text:
10/2007. (IV. 14.) ÖTM rendelete az állami sportcélú támogatások felhasználásáról és elosztásáról.
A sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban:
Stv.) 79. §-a (3) bekezdésének a) és b) pontjaiban kapott
felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában foglalt feladatkörömben a pénzügyminiszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
I. Fejezet AZ ÁLLAMI SPORTCÉLÚ TÁMOGATÁSOKRA
VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. § A rendelet hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság 2007.
évi költségvetéséről szóló 2006. évi CXXVII. törvény
(a továbbiakban: költségvetési törvény) XI. Önkormány
zati és Területfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban:
ÖTM) költségvetési fejezet, 12. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 26–29. alcímhez tartozó előirányzatok (a továbbiakban: előirányzatok) felhasználására és elosztására.
2. § (1) A kedvezményezett részére – amennyiben e rendelet
vagy külön jogszabály eltérően nem rendelkezik – visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás (vissza nem
térítendő támogatás) nyújtható támogatási kérelem alapján,
pályázat útján, e rendeletben meghatározott szervezetek javaslatára, valamint jogszabályban normatív módon megállapított mértékben. A támogatás iránti kérelemnek, pályázatnak tartalmaznia kell a program megvalósításához igényelt támogatás összegét, annak szakmai és költségvetési
tervét, valamint a kedvezményezettnek az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 13/A. §-ának (5) bekezdésében meghatározott nyilatkozatát arról, hogy esedékessé vált és meg nem fizetett
köztartozása nincsen, továbbá hozzájárulását ahhoz, hogy
a támogató a nyilatkozat valóságtartalmának igazolását
kérje.
(2) Amennyiben a kedvezményezett neki felróható okból nem teljesíti a szerződésben vállalt kötelezettségeit, az
igénybe vett támogatás egészét vagy arányos részét a mindenkor érvényes jegybanki alapkamat kétszeres mértékével növelt összegben kell visszafizetnie.
(3) Amennyiben a (2) bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatók a kedvezményezett által igénybe vett támogatásokkal kapcsolatban, az ÖTM a 3–4. §-ok szerint járhat el
a kedvezményezettel szemben.
(4) Amennyiben a kedvezményezett neki fel nem róható
okból nem teljesíti a szerződésben vállalt kötelezettségeit,
illetve a szerződés meghiúsul, bejelentési kötelezettsége
van a támogató felé, és az igénybe nem vett támogatásról
köteles írásban lemondani, valamint az igénybe vett támogatást visszafizetni, illetve felhasznált részéről e rendelet
szerint elszámolni.
(5) Amennyiben a kedvezményezett nem teljesíti a
(4) bekezdésben foglalt kötelezettségét, az igénybe nem
vett támogatásra nem jogosult.
3. § (1) Az ÖTM:
a) részben vagy egészben felfüggeszti annak a verseny
zőnek és sportszakembernek az 5. § (1) bekezdése szerinti
támogatását, illetve Gerevich Aladár-sportösztöndíjának
részben vagy egészben történő felfüggesztését kezdeményezi, akivel szemben a külön jogszabály alapján lefolytatott doppingeljárás eredményeként az országos sportági
szakszövetség, az országos sportági szövetség vagy a fogyatékosok országos sportszövetsége (a továbbiakban
együtt: sportszövetség) jogerős büntetést szab ki;
b) részben vagy egészben felfüggeszti, illetve – a meghatározott időszakra vonatkozó támogatás esetén – visszavonja annak a sportszervezetnek vagy sportegyesület jogi
személyiséggel rendelkező szervezeti egységének a támogatását, amellyel az a) pontban meghatározott versenyző
vagy sportszakember tagsági, illetve szerződéses jogviszonyban áll, és a sportszervezettel szemben a sportszövetség a doppingszabályzatának megsértése miatt jogerős
sportfegyelmi büntetést szab ki;
c) részben vagy egészben felfüggeszti, illetve – a meghatározott időszakra vonatkozó támogatás esetén – visszavonja annak a sportszövetségnek vagy jogi személyiséggel
rendelkező szervezeti egységének a támogatását, amelynek a b) pontban meghatározott sportszervezet a tagja, illetve amelynek versenyrendszerében részt vesz, és a sportszövetség vagy jogi személyiséggel rendelkező szervezeti
egysége a Nemzeti Doppingellenes Koordinációs Testület
elnökének tájékoztatása alapján nem tesz eleget a külön
jogszabályban meghatározott doppingellenes feladatainak.
(2) Az (1) bekezdés a)–b) pontjaiban meghatározott
jogerős büntetést kiszabó határozat 1 példányát a sportszö
vetség a határozat jogerőre emelkedésétől számított 5 napon belül megküldi az ÖTM részére.
(3) A Nemzeti Doppingellenes Koordinációs Testület
elnöke az (1) bekezdés c) pontjában foglaltakról szóló tájékoztatását a tudomásszerzéstől számított 5 napon belül
megküldi az ÖTM részére.
(4) A támogatás – (1) bekezdés szerinti – teljes összegének felfüggesztésére, illetve visszavonására különösen az
alábbi esetekben van lehetőség:
a) ha a doppingszabályzat megsértése, a doppingellenes feladatok teljesítésének elmulasztása kiemelt nemzetközi sporteseményen (pl. olimpia, paralimpia, világbajnokság, Európa-bajnokság) történik;
b) ha a doppingvétséget a sportág utánpótlás-korú versenyzőinek sérelmére követik el;
c) ha a doppingvétséget a külön jogszabályban meghatározott anabolikus szerekkel, peptid hormonokkal (ennek
mimentikumaival és analógjaival) vagy antiösztrogén szerekkel összefüggésben követik el.
4. § (1) A támogatás visszavonásáról, illetve felfüggesztésének időtartamáról és a visszafizetendő támogatás összegéről az ÖTM a (2)–(3) bekezdések figyelembevételével, a
határozat vagy a tájékoztatás megküldésének – 3. §
(2)–(3) bekezdéseiben meghatározott – időpontjától számított 8 napon belül dönt.
(2) A támogatás felfüggesztésének kezdő időpontja a támogatás felfüggesztéséről szóló döntés meghozatalának
napja azzal, hogy a Gerevich Aladár-sportösztöndíj felfüggesztése esetén a támogatás felfüggesztésének kezdő időpontja a felfüggesztésről szóló döntést követő hónap első
napja.
(3) A támogatás felfüggesztésének időtartama:
a) a 3. § (1) bekezdésének a) pontja esetén nem lehet
hosszabb, mint a versenyzővel vagy sportszakemberrel
szemben kiszabott jogerős döntésben meghatározott eltiltás büntetés időtartama, más büntetés alkalmazása esetén
pedig legfeljebb 1 év;
b) a 3. § (1) bekezdésének b) és c) pontjai esetén legfeljebb 1 év.
(4) A támogatás felfüggesztésének időtartama alatt
sportcélú állami támogatás a sportág felnőtt válogatott keretének felkészülésével kapcsolatos szakmai feladatok ellátásával összefüggésben nem nyújtható.
(5) A támogatás visszavonásáról vagy felfüggesztéséről
való döntés nem veszélyeztetheti a sportszervezet vagy a
sportszövetség utánpótlás-nevelési feladatainak ellátását.
(6) A visszavont támogatást a kedvezményezett – a
visszavonásról szóló értesítés kézhezvételétől számított
15 napon belül – a visszavonáskor érvényes jegybanki
alapkamat kétszeres mértékével növelt összegben köteles
visszafizetni az ÖTM 10023002-01009349-50001006
számú fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretalszámlájára.
(7) Az ÖTM a támogatás visszavonásáról, illetve felfüggesztéséről a döntés meghozatalát követő 5 napon belül
értesíti a Nemzeti Doppingellenes Koordinációs Testületet, továbbá a 3. § (1) bekezdésének c) pontja esetén a
Nemzeti Sporttanácsot. Abban az esetben, ha az ÖTM a támogatást a 3. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározottak miatt függeszti fel, vagy a Gerevich Aladár-sportösztöndíj felfüggesztését kezdeményezi, döntéséről – annak meghozatalától számított 5 napon belül – értesíti a
Wesselényi Miklós Sportközalapítványt, amely a (2) bekezdésben meghatározott időponttól kezdődően felfüggeszti a támogatás további folyósítását.
5. § (1) A versenyzők és a felkészítésüket segítő sportszakemberek közvetlen központi költségvetési támogatásként
Gerevich Aladár-sportösztöndíjat, valamint eredményességi támogatást kaphatnak.
(2) Az ÖTM közvetlenül, a külön jogszabályokban foglaltaknak megfelelően folyósítja a Nemzet Sportolója
Címmel járó életjáradékot, valamint az olimpiai járadékot
az arra jogosultak részére.
6. § (1) Az ÖTM az előirányzatok terhére nyújtandó támogatást – az államháztartás működési rendjéről szóló külön
jogszabályokban foglaltaknak megfelelően – a kedvezményezettel kötött támogatási szerződés alapján bocsátja rendelkezésre.
(2) A támogatási szerződés megkötésének feltétele,
hogy a) a kedvezményezett a támogatóval korábban kötött
szerződésekben foglalt kötelezettségeinek a teljesítéséről,
illetve részteljesítéséről szóló elszámolást a támogató részére az előírt határidőben benyújtja és azt a támogató elfogadja;
b) a kedvezményezettnek az államháztartás bármely alrendszerével szemben esedékessé vált és meg nem fizetett
köztartozása nem áll fenn, és erről a kedvezményezett az
Áht.-ban meghatározottak szerint nyilatkozatot, vagy az
illetékes hatóság által kiállított 30 napnál nem régebbi igazolást nyújt be a támogató részére;
c) a kedvezményezettnek az ÖTM által alapított gazdálkodó szervezettel, az ÖTM tulajdonosi irányítása alá
tartozó gazdasági társasággal, a Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató Intézettel (a továbbiakban: NUSI),
valamint az Stv. szerinti sportközalapítvánnyal szemben
esedékessé vált és meg nem fizetett tartozása nem áll fenn;
d) a kedvezményezett vállalja, illetve igazolja, hogy a
külön jogszabályban foglalt doppingellenes feladatainak
eleget tesz;
e) a kedvezményezett az állami sportinformációs rendszer részére történő adatszolgáltatási kötelezettségének a
külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően eleget tesz;
f) a kedvezményezett megfelel a rendezett munkaügyi
kapcsolatok Áht.-ban meghatározott követelményeinek;
g) a kedvezményezett hozzájárul a személyes adatainak az ÖTM által történő kezeléséhez.
(3) Az ÖTM a támogatási szerződés megkötése érdekében a kedvezményezettől az alábbi adatokat kéri be:
a) gazdasági társaság esetén: teljes – cégnyilvántartás
szerinti – cégnév, székhely, cégjegyzékszám, képviselő
neve, adószám, bankszámlaszám, 30 napnál nem régebbi
cégkivonat;
b) egyéni vállalkozó esetén: név, székhely, vállalkozói
igazolvány száma, adószám, bankszámlaszám;
c) magánszemély esetén: név, anyja neve, lakcím, adóazonosító/adószám, bankszámlaszám;
d) egyéb jogi személy esetén: 30 napnál nem régebbi
igazolás a kedvezményezettet nyilvántartó szervezettől
(bíróság, cégbíróság, közigazgatási szerv, gazdasági kamara, ügyvédi kamara stb.) a szervezet nyilvántartásban
szereplő adatairól;
e) a tervezett program költségterve, a felhasználás részletes leírása, a működési célú támogatásokat kivéve.
(4) Amennyiben a támogatási döntés kedvezményezettjének mulasztásából vagy neki felróható egyéb okból a támogatási szerződés megkötésére az ÖTM által a szerződéskötésre meghatározott határidő határnapjától számított
30 napon belül nem kerül sor, az ÖTM támogatási döntése
hatályát veszti.
7. § (1) A kedvezményezettnek nyújtott támogatás szerződéssel továbbadható, amennyiben e rendelet azt lehetővé
teszi.
(2) A támogatás felhasználásával történő elszámolást
számviteli bizonylatokkal alátámasztott módon – a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – az 1. számú
melléklet szerinti nyomtatványon (a továbbiakban: összesített elszámolási táblázat) kell benyújtani. A támogatás
felhasználását igazoló szakmai beszámolóhoz az összesített elszámolási táblázatot is mellékelni kell. Az elszámolás során személyes adat nem továbbítható.
(3) Ha a támogatás végső felhasználója nem a kedvezményezett, akkor a kedvezményezett köteles a továbbadott
támogatásról a támogatottat az összesített elszámolási táblázat szerint elszámoltatni és azt az ÖTM-nek megküldeni.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott esetekben az elszámoltatás költségei a kedvezményezettet terhelik.
(5) Amennyiben a támogatás részletekben történő finanszírozás keretében kerül biztosításra, a kedvezményezett a támogatás összegével utólagos elszámolás mellett, a
támogatási szerződésben meghatározott időpontig köteles
elszámolni.
8. § Amennyiben a támogatás pályázat útján vehető igénybe, a pályázati felhívást, a támogatásban részesülő pályázók névsorát, valamint támogatásaik összegét az ÖTM a
Sportértesítőben, illetve honlapján megjelenteti. A pályázati felhívást a pályázatok benyújtási határnapja előtt legalább harminc nappal meg kell jelentetni. A pályázati eljárás során benyújtott pályázatnak tartalmaznia kell a saját
forrást (önrészt), valamint felhasználásának céljait és tartalmát.
9. § A támogatás rendeltetésszerű felhasználásának és elszámolásának ellenőrzését
a) a külön jogszabályban feljogosított szerv,
b) az ÖTM közvetlenül vagy a NUSI útján,
c) az ÖTM által ezzel megbízott egyéb szervezet
végzi, amelyek helyszíni ellenőrzést is tarthatnak. II. Fejezet
SPORTTEVÉKENYSÉG TÁMOGATÁSA Utánpótlás-nevelési feladatok 10. § Az ÖTM az „Utánpótlás-nevelési feladatok” előirányzat terhére támogatja a Sport XXI. Nemzeti Utánpótlásnevelési programot (a továbbiakban: Sport XXI. program),
a sportiskolákat, az egyéb utánpótlás-nevelési feladatok
ellátását, valamint a Wesselényi Miklós Sportközalapítvány utánpótlás-nevelési feladatainak ellátásával összefüggésben felmerülő működési költségeket.
11. § (1) A Sport XXI. program koordinációs feladatai keretében a NUSI a részére átadott összeget az alábbi célokra
fordítja:
a) a programban részt vevő iskolák, sportiskolák,
sportegyesületek támogatása;
b) testnevelők, edzők és szervezők díjazása; c) sportesemények, versenyrendszerek támogatása;
d) a programhoz kapcsolódó működési kiadások támo
gatása;
e) egységes informatikai rendszer működtetése, fej lesztése;
f) kommunikációs programok támogatása;
g) átfogó teljesítménymérési rendszer működtetésének
támogatása;
h) a program működtetéséhez kapcsolódó létesítmény szükségletek támogatása;
i) hazai és nemzetközi versenyeken való részvétel tá
mogatása;
j) eszközök és felszerelések beszerzésének támogatása;
k) egyéb, a Sport XXI. program koordinációjával
összefüggő feladatok támogatása. (2) Az (1) bekezdés szerinti támogatást a NUSI továbbadhatja a programban részt vevő országos sportági szakszövetségek, sportszervezetek, ezek jogi személyiséggel
rendelkező szakosztálya, szervezeti egysége, valamint iskolák, sportiskolák részére.
12. § (1) Az ÖTM a NUSI útján támogatja a közoktatási törvény hatálya alá tartozó olyan sportiskolákat, amelyek
sportegyesülettel és országos sportági szakszövetséggel,
országos sportági szövetséggel kötött megállapodás alapján utánpótlás-nevelési feladatokat látnak el, biztosítják a
testnevelés tantárgy emelt szintű oktatását és a NUSI által
pályázat útján kiválasztott módszertani központként működnek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás az alábbi célokra
fordítható:
a) a sportiskolákban használandó sportági sportnevelési modultantervek elkészítése és akkreditációra történő
előkészítése;
b) a sportági sportnevelési modultantervek nyomtatott
és elektronikus formában történő kiadása;
c) a sportági sportnevelési modultantervekhez kapcsolódó módszertani kézikönyvek nyomtatott és elektronikus
formában történő kiadása;
d) a sportiskolai rendszer közoktatási intézménytípusaiban alkalmazandó sportpedagógiai és sportpszichológiai koncepció kidolgozása;
e) a NUSI Utánpótlás-nevelési Igazgatósága és a helyi
önkormányzatok által együttesen kiválasztott kiemelt és
modelliskolák (referenciaiskolák), valamint a rendszerbe
folyamatosan bekapcsolódó intézmények és szakmai műhelyek munkája;
f) egyéb, a sportiskolák működésével összefüggő feladatok. (3) Az (1) bekezdés szerinti támogatást a NUSI a sportiskoláknak továbbadhatja.
13. § Az ÖTM támogatást nyújt a versenyzői élsportolói osztályokat működtető közoktatási intézmények részére a tanév működési költségeihez, a versenyzők kiegészítő oktatásához, vizsgára való felkészítéséhez.
14. § (1) Az ÖTM a NUSI útján támogathatja az egyéb utánpótlás-nevelési feladatok ellátását az alábbiak tekintetében:
a) az Olimpiai Reménységek Versenyén (a továbbiakban: ORV) történő részvétel;
b) hazai rendezésű ORV rendezési költségei;
c) a sportegyesületek utánpótlás-nevelési műhelyeinek
szakmai programjai;
d) a Csillagprogram megvalósítása. (2) Az (1) bekezdés szerinti támogatást a NUSI országos sportági szakszövetségeknek, sportszervezeteknek,
közoktatási intézményeknek és sportiskoláknak továbbadhatja.
15. § Az ÖTM az alábbi utánpótlás-nevelési feladatok ellátásához támogatást nyújt országos sportági szakszövetségek, sportszervezetek, közoktatási intézmények, valamint
a Magyar Olimpiai Bizottság részére:
a) a Duna Kupa versenysorozaton történő részvétel és a
hazai rendezés tekintetében;
b) a Magyar Olimpiai Bizottság támogatása az Európai
Ifjúsági Olimpiai Fesztiválon való részvétel és rendezés
tekintetében;
c) kiemelt jelentőségű hazai rendezésű utánpótlás-sportesemények rendezési költségeire;
d) egyéb, utánpótlás-neveléssel összefüggő feladatok
ellátása érdekében. Iskolai, diák- és felsőoktatási sport támogatása
16. § Az ÖTM az iskolai diák, és felsőoktatási sport fejlesztése érdekében az „Iskolai, diák- és felsőoktatási sport támogatása” előirányzat terhére támogatja:
a) a diák-, szabadidősport rendezvényeket és programokat; b) a diákolimpiai versenyrendszert;
c) a Magyar Diáksport Szövetség által delegált magyar
válogatott részvételét a Nemzetközi Iskolasport Szövetség
versenyein; d) a felsőoktatási intézményekben tanulók országos
bajnokságát, valamint a Magyarországon megrendezésre
kerülő egyetemi világbajnokságokat;
e) a felsőoktatási intézményekben működő sportegyesületek műhelyeit; f) a Magyar Egyetemi és Főiskolai Sportszövetség által
delegált magyar egyetemi válogatott részvételét a külföldön megrendezésre kerülő 2007. évi főiskolai világbajnokságokon;
g) a Magyar Testnevelő Tanárok Országos Egyesületének az iskolai és diáksport támogatására, az iskolai testnevelés színvonalának fejlesztésére irányuló törekvéseit, pályázatait;
h) a versenyzői osztályokat működtető közoktatási intézményeket, valamint a versenyzői tagozatot működtető
felsőoktatási intézményeket;
i) a Semmelweis Egyetem Testnevelés és Sporttudományi Karát, valamint a testkulturális felsőoktatási képzés
szakmai munkáját;
j) a Magyar Diáksport Szövetség, valamint a Magyar
Egyetemi és Főiskolai Sportszövetség feladatainak ellátását;
k) a Fogyatékosok Nemzeti Sportszövetségét (a továbbiakban: FONESZ) a fogyatékosok diáksportjának országos, megyei és helyi rendezvényei céljára, amely támogatást
a FONESZ továbbadhatja a fogyatékosok diáksportját megyei szinten szervező sportszövetségeknek, a megyei (fővárosi) sportszakigazgatási szerveknek, valamint a fogyatékosok sportja területén működő sportegyesületeknek;
l) a 2007. évi téli és nyári Universiadén való részvételt;
m) egyéb, iskolai, diák- és felsőoktatási sporttal össze
függő feladatok ellátását. Olimpiai felkészülés támogatása 17. §
Az ÖTM az „Olimpiai felkészülés támogatása” előirányzat terhére nyújt támogatást
a) a 2007. évi olimpiai kvalifikációs versenyeken való
részvételhez,
b) a 18. § a) és g) pontjaiban foglalt feladatokhoz,
amely támogatások felhasználására a 19–20. §-okban foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
Versenysport támogatása 18. § Az ÖTM a „Versenysport támogatása” előirányzat terhére támogatja
a) az olimpiai felkészülést, az országos sportági szakszövetségek és jogi személyiséggel rendelkező szervezeti
egységei, valamint sportegyesületi műhelyek ezzel összefüggő szakmai feladatainak ellátását;
b) a paralimpiai felkészülést, a fogyatékosok sportszövetségei és jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységeik, valamint sportegyesületi műhelyek ezzel összefüggő szakmai feladatainak ellátását;
c) az országos sportági szakszövetségek és országos
sportági szövetségek működését és szakmai feladataik ellátását;
d) a FONESZ tagszervezeteinek működését és szakmai
feladataik ellátását;
e) a Nemzetközi Sportszövetségek Szövetségének
(a továbbiakban: AGFIS) világjátékaira való felkészülés
szakmai feladatainak ellátását;
f) a magyar sport olimpiai és paralimpiai eredményessége alapján kiemelkedő sportegyesületek működését és
szakmai feladataik ellátását;
g) az olimpián való részvételt;
h) a paralimpián való részvételt;
i) a stratégiai sportágfejlesztési programok megvalósí
tását;
j) a sportszakemberek képzését, továbbképzését;
k) a versenysporttal összefüggő egyéb feladatok ellátását.
19. § (1) A 18. §-ban meghatározott egyes feladatokra nyújtható támogatás összegére a Magyar Olimpiai Bizottság
(a továbbiakban: MOB), a Nemzeti Sportszövetség
(a továbbiakban: NSSz), a Magyar Paralimpiai Bizottság
(a továbbiakban: MPB), a FONESZ és a Sportegyesületek
Országos Szövetsége (a továbbiakban: SOSZ) együttesen
tesz javaslatot.
(2) A 18. § a) pontja esetén a támogatás felhasználására
és összegére a MOB tesz javaslatot.
(3) A 18. § b) pontjai esetén a támogatás felhasználására
és összegére az MPB tesz javaslatot.
(4) A 18. § c) pontja esetében a támogatás felhasználására és összegére az NSSz tesz javaslatot.
(5) A 18. § d) pontja esetében a támogatás felhasználására és összegére a FONESZ tesz javaslatot.
(6) A 18. § e) pontja esetén a támogatás felhasználására
és összegére az NSSz és a FONESZ tesz javaslatot.
(7) A 18. § f) pontja esetében a támogatás felhasználására és összegére a SOSZ tesz javaslatot.
(8) A 18. § g) pontja esetében a támogatás felhasználására és összegére a MOB tesz javaslatot.
(9) A 18. § h) pontja esetében a támogatás felhasználására és összegére az MPB tesz javaslatot.
(10) A Nemzeti Doppingellenes Koordinációs Testület
javaslata alapján az ÖTM az egyes országos sportági szakszövetségek, országos sportági szövetségek 17. §-a és
18. § a) pontja szerinti, a NUSI által üzemeltetett olimpiai
központokban igénybe vehető edzőtábori napok felhasználásához nyújtott (a továbbiakban: edzőtábori voucher), a
sportegészségügyi célú támogatások, valamint a sportegyesületi szakosztályok műhelytámogatásának levonását
követő támogatásának, valamint 18. § c) és e) pontja szerinti támogatásának 1–3%-át a 22. § (1) bekezdésében foglalt doppingellenes feladatok ellátására fordítja. A Nemzeti Doppingellenes Koordinációs Testület, valamint az
ÖTM az alábbi körülményeket veszi figyelembe:
a) az adott országos sportági szakszövetség, országos
sportági szövetség 17. §-a és 18. § a) pontja szerinti, az
edzőtábori voucher formájú és sportegészségügyi célú támogatások, valamint a sportegyesületi szakosztályok műhelytámogatásának levonását követő támogatásának, valamint 18. § c) és e) pontja szerinti támogatásának teljes
összege;
b) az adott sportágban a tárgyévben és az azt megelőző
évben elkövetett doppingvétségek száma, a dopping mintavételi és -kezelési csoport tájékoztatása szerint az adott
sportágban a tárgyévben és az azt megelőző évben doppingvétséget megvalósító magatartások, valamint azon
pozitív eredményű doppingellenőrzések száma, amelyekkel összefüggésben nem állapítható meg gyógyászati célú
mentesség, valamint eltérés a nemzetközi tesztkövetelményektől;
c) az országos sportági szakszövetség, országos sportági szövetség tárgyévet megelőző évben végzett doppingellenes tevékenysége, amelyről írásban tájékoztatja a
Nemzeti Doppingellenes Koordinációs Testületet;
d) az adott sportágban kiadott versenyengedélyek száma, a válogatott kerettagok száma, világ-, Európa-bajnokságokon, Világkupán vagy azok futamain az előző évben
részt vevő versenyzők száma.
20. § (1) A 18. § c), d), f) pontja alapján folyósított támogatás
tekintetében kiadásként a 2. számú melléklet szerinti költségek számolhatóak el azzal, hogy a Magyar Sport Házában székhellyel rendelkező sportszövetségek részére fizetett bérleti és üzemeltetési díjak kizárólag utófinanszírozás
keretében nyújthatóak.
(2) A 18. § a), b) és e) pontja alapján folyósított támogatás tekintetében a kedvezményezett a 2. számú melléklet
II. Szakmai típusú kiadások pontja szerinti költségeket
számolhatja el.
(3) A 18. § c) pontja alapján támogatásban részesülő országos sportági szakszövetség, országos sportági szövetség a támogatást az Stv.-ben, valamint az alapszabályában
meghatározott feladatokra köteles fordítani. A támogatási
javaslat meghatározásakor az NSSz az országos sportági
szakszövetségek, országos sportági szövetségek által a részére megküldött alábbi adatokat veszi figyelembe:
a) a 3. számú mellékletben meghatározott pontértéktáblázat alapján kiszámított sportági eredményességi pontszám nem 0;
b) a sportágban kiadott belföldi versenyengedélyek
száma több mint 500;
c) a szövetségi tagszervezetek száma több mint 20.
(4) Amennyiben az országos sportági szakszövetség,
országos sportági szövetség a (3) bekezdésben meghatározott feltételek közül legalább kettőnek nem felel meg, a
18. § c) pontja szerinti támogatása nem lehet több mint
1 500 000 Ft.
(5) Amennyiben az országos sportági szakszövetség,
országos sportági szövetség a (3) bekezdésben meghatározott feltételek közül legalább kettőnek megfelel, a támogatási javaslat meghatározásakor a 19. § (1) bekezdésében
meghatározott szervezetek az országos sportági szakszövetségek, országos sportági szövetségek által a részükre
megküldött alábbi adatokat veszik figyelembe:
a) a 18. § c) pontjában foglaltak támogatására rendelkezésre álló összeg legfeljebb 5%-a pályázati keretként elkülöníthető, a megmaradt összeg 25%-ának felosztása a
3. számú mellékletben meghatározott pontértéktáblázat
alapján kiszámított sportági eredményességi pontszám
alapján történik;
b) a 18. § c) pontjában foglaltak támogatására rendelkezésre álló összeg pályázati kerete mellett megmaradó
összeg 75%-ának felosztása az alábbi adatok alapján történik, a megjelölt arányban:
ba) a sportszövetség által fizetendő nemzetközi tagdíjak 1-es szorzóval,
bb) a sportágban kiadott belföldi versenyengedélyek
száma 4-es szorzóval,
bc) a sportszövetségi tagszervezetek száma 4-es szorzóval, bd) a sportszövetség közgyűlése által elfogadott mérleg szerinti éves költségvetés 1-es szorzóval,
be) a sportági tradíciók (a magyar sportszövetség megalakulásának éve) 3-as szorzóval,
bf) egyéb, előre nem számszerűsíthető szempontok, azaz a sportág szállítási igénye (2-es szorzóval), pályaigénye
(2-es szorzóval), technikai igényei és állatok bevonásának
igénye (4-es szorzóval), edzőpartner bevonásának igénye
(4-es szorzóval), női és férfi szakágai (6-os szorzóval),
olimpiai és nem olimpiai szakágak száma (6-os szorzóval).
(6) A 18. § c) pontjában foglaltak támogatására rendelkezésre álló összeg – részére szerződéssel átadott – pályázati keretének felhasználásáról az NSSz gondoskodik.
A pályázati felhívás kiírásában, valamint a beérkezett pályázatok értékelésében az ÖTM részt vesz. A pályázati eljárás során e rendelet 8. §-ában foglaltakat megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a pályázati felhívást, a támogatásban részesülő pályázók névsorát, valamint támogatásaik összegét az NSSz hivatalos honlapján jelenteti meg.
A nyertes pályázók részére a támogatást az NSSZ szerződéssel továbbadja.
(7) A 18. § a) pontja alapján az ÖTM az olimpiai sportágak felnőtt és a felnőtt alatti két utánpótlás-korosztályának nemzetközi eredményessége alapján – az illetékes országos sportági szakszövetségnek a felkészülés szakmai
feladataira vonatkozó javaslata figyelembevételével – támogatást nyújt olimpiai kerettagok felkészítését végző
sportszervezetek, jogi személyiséggel rendelkező szakosztályok, sportegyesületi műhelyek részére.
(8) A 18. § b) pontjában foglaltak támogatására rendelkezésre álló összegből a paralimpiai mozgalom nemzetközi versenyrendszerével összefüggő feladatok ellátásához
is nyújtható támogatás, amelynek felhasználásáról az
MPB gondoskodik.
(9) Az olimpián történő részvételt a MOB-on, a Paralimpián való részvételt az MPB-n keresztül támogatja az
ÖTM.
(10) A 18–20. §-ok alapján támogatás az EK Szerződés
87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1998/2006/EK bizottsági rendeletben foglaltakkal összhangban nyújtható.
Sportegészségügyi, doppingellenes feladatok 21. § (1) Az ÖTM a „Sportegészségügyi, doppingellenes feladatok” előirányzat terhére támogatást biztosít az Országos Sportegészségügyi Intézet működési kiadásaihoz,
amely az alábbi feladatok ellátására fordítható:
a) sportegészségügyi hálózat módszertani koordinációja; b) keretorvosi rendszer működtetése;
c) nemzeti válogatottak szűrővizsgálatainak, ergomet
riás terheléseinek elvégzése, dietetikai szaktanácsadás,
kondicionálás; d) sportmasszőrök, sportpszichológusok foglalkoztatása, sportgenomika területén végzett kutatások;
e) olimpiai központok orvosi rendelőinek működtetése;
f) sportgenomikai laboratórium működésének támoga
tása;
g) kutatások támogatása;
h) műszeres beruházások, informatikai háttér fejlesztése;
i) a sportegészségügy és a sportegészségügyi szakem
berek tevékenysége keretében megelőző, felvilágosító, nevelő, ellenőrző tevékenység támogatása;
j) egyéb, sportegészségüggyel összefüggő feladatok ellátása. (2) Az ÖTM a „Sportegészségügyi, doppingellenes feladatok” előirányzat terhére a NUSI útján támogatást nyújt
az olimpiai központokban folyó sportorvosi tevékenységhez szükséges eszköz- és műszeres fejlesztéshez.
22. § (1) Az ÖTM a „Sportegészségügyi, doppingellenes feladatok” előirányzat terhére támogatást biztosít az alábbi
doppingellenes feladatok ellátására:
a) dopping mintavételi eljárás;
b) doppingellenes felvilágosító, nevelő, megelőző te
vékenység;
c) a Nemzeti Doppingellenes Koordinációs Testület működési költségeinek támogatása;
d) a vonatkozó nemzetközi szerződésekből eredő köte
lezettségek teljesítése;
e) egyéb, doppingellenes tevékenységgel összefüggő feladatok ellátása.
(2) Az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére támogatás nyújtható a doppingellenes tevékenységet végző szervezetek részére doppingellenes feladataik ellátásához.
Sportteljesítmények elismerése,
megbecsülése 23. § Az ÖTM a „Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése” előirányzat terhére az alábbi célokat támogatja:
a) a Nemzet Sportolója Címmel járó járadék folyósítása;
b) az olimpiai járadék folyósítása;
c) a sportszakmai elismerésekkel, előállításukkal, át
adásukkal kapcsolatos költségek biztosítása;
d) eredményességi támogatás folyósítása a 24–28. §-ok
alapján. 24. § (1) Az ÖTM eredményességi támogatásban kizárólag
az NSSz-ben, a MOB-ban vagy az MPB-ben tagsággal
rendelkező országos sportági szakszövetség, országos
sportági szövetség olimpiai sportág olimpiai és nem olimpiai versenyszámaiban, a paralimpiai versenyrendszerben,
valamint az AGFIS Világjátékok versenyszámaiban
1–3. helyezést elért versenyzőit, valamint e versenyzők
felkészülését segítő sportszakembereket részesítheti.
(2) A támogatandó személyekre az országos sportági
szakszövetség, országos sportági szövetség, paralimpiai
sportágak esetében az MPB tesz javaslatot az adott sportesemény befejezésétől számított 15 napon belül. Az országos sportági szakszövetségnek, országos sportági szövetségnek, MPB-nek az első javaslattétel alkalmával a javaslathoz csatolnia kell az éves versenynaptárat, a verseny teljes – minden egyes versenyszámot tartalmazó – jegyzőkönyvét, a kvalifikációs, illetve selejtező versenyek jegyzőkönyvét, valamint a versenyző és a sportszakember nyilatkozatát arról, hogy hozzájárul a személyes adatainak az
ÖTM által történő kezeléséhez. Az ÖTM a javaslatok
alapján határozza meg a támogatandók névsorát.
(3) Javaslatot csak az az országos sportági szakszövetség, országos sportági szövetség tehet, amely a központi
költségvetési támogatás felhasználására és elszámolására
vonatkozó jogszabályi kötelezettségeinek eleget tett.
25. § (1) Eredményességi támogatás – a (2)–(3) bekezdésekben foglaltak szerint – kizárólag a 2006–2007. évi sportági
versenynaptárban szereplő, a 24. § (1) bekezdésében meghatározott sporteseményen 1–3. helyezést elért versenyzők és a felkészülésüket segítő sportszakemberek részére
állapítható meg, a 3. számú mellékletben meghatározottak
alapján.
(2) Egy sportágban nemenként egy felnőtt és egy, a
sportági szövetség által megjelölt utánpótlás-korosztály
versenyzői és a felkészítésüket segítő sportszakemberek,
paralimpiai sportágakban nemenként a felnőtt korosztály
versenyzői és a felkészülésüket segítő sportszakemberek
részesíthetők eredményességi támogatásban.
(3) További egy, a sportági szövetség által megjelölt
utánpótlás-korosztályban a versenyző eredményei alapján
kizárólag a sportolót felkészítő sportszakember részesíthető támogatásban.
26. § (1) Azokban a sportágakban, amelyekben az összetett
eredmény mellett a részteljesítményeket is értékelik, az országos sportági szakszövetségnek, országos sportági szövetségnek, MPB-nek a versenyző azon eredményét kell
figyelembe vennie, amely alapján magasabb összegű támogatásban részesíthető.
(2) Azokban az olimpiai vagy az AGFIS Világjátékokon szereplő sportágakban, amelyekben hivatalos világbajnokság, illetve Európa-bajnokság keretén belül olimpiai vagy világjátékok-versenyszámokat nem olimpiai,
vagy nem az AGFIS által világjátékokra előírt körülmények között rendeznek meg, eredményességi támogatás az
olimpiai sportágak nem olimpiai versenyszámainak megfelelően nyújtható.
(3) Az egyéni sportágak azon csapatversenyszámaiban,
amelyekben a csapateredményt az egyéni eredmények
alapján állapítják meg, eredményességi támogatás nem
nyújtható abban az esetben sem, ha az egyéni eredmény
sem támogatható.
(4) A versenyző eredményességi támogatásának meghatározásánál a 3. számú melléklet szerinti pontértéktáblázat
a) 1. pontját úgy kell alkalmazni, hogy a megjegyzésben szereplő szorzók nem vehetőek figyelembe;
b) 4. pontját úgy kell alkalmazni, hogy páros versenyszámban a 2-es szorzót nem kell használni;
c) 4. pontját egyéni sportág csapatversenyszámaiban és
csapatsportágaknál úgy kell alkalmazni, hogy csak a
0,5 szorzóval kell számolni;
d) 7. pontját nem kell figyelembe venni. (5) A versenyző eredményességi támogatásának meghatározásánál egy eredményességi pont értéke nettó
11 000 Ft. Amennyiben az eredményességi támogatás a
nettó 11 000 Ft-ot nem éri el, a támogatás a versenyzőnek
nem fizethető ki.
27. § (1) A versenyzők felkészítését segítő sportszakemberek
részére megállapított eredményességi támogatások összege (a továbbiakban: sportszakemberi támogatási keret) – a
(3) bekezdésben meghatározott kivétellel – nem haladhatja meg a sportágban a versenyzőknek nyújtott eredményességi támogatások összegének 50%-át. A sportszakember támogatása nem lehet több, mint az adott versenyen
legjobb eredményt elért versenyző támogatása, és nem lehet kevesebb, mint 11 000 Ft.
(2) A sportszakemberi támogatási keretből a versenyző
felkészítésében részt vevő szövetségi edző, szövetségi kapitány (válogatott vezetőedző), edző, orvos, gyúró, pszichológus támogatható. Az első alkalommal történő támogatás esetén a sportszövetség a támogatandó személy
munkaszerződését, munkavégzésre irányuló egyéb szerződését, továbbá a sportszövetségnek a sport területén képesítéshez kötött tevékenységek gyakorlásához szükséges
képesítések jegyzékéről szóló 157/2004. (V. 18.) Korm.
rendelet 5. §-ának (6) bekezdése alapján megalkotott szabályzatát megküldi az ÖTM-nek.
(3) A sportági eredményesség alapján megállapított
sportszakemberi támogatási keret összegéről az ÖTM tájékoztatja az országos sportági szakszövetséget, országos
sportági szövetséget, valamint paralimpiai sportágak esetében az MPB-t.
(4) A sportszakemberi támogatási keret a versenyzőknek nyújtott eredményességi támogatások összegének
a) duatlon és triatlon sportágakban 70%-át,
b) öttusa sportágban 90%-át
nem haladhatja meg. (5) A versenyző és a felkészítését segítő sportszakember
részére is egy-egy jogcímen állapítható meg támogatás.
28. § A 24–27. §-oknak megfelelően, normatív alapon megállapított eredményességi támogatásnak a versenyzők és a
felkészítésüket segítő sportszakemberek részére történő
folyósítását az ÖTM a Wesselényi Miklós Sportközalapítványon keresztül a „Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése” elnevezésű előirányzat terhére biztosítja.
Szakképzés támogatása 29. § Az ÖTM a „Szakképzés támogatása” előirányzat terhére az alábbi célokat támogatja:
a) a sportszakmai képesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek modul-rendszerű kidolgozása és kiadása;
b) a sportszakmai képesítések központi programjainak
kidolgozása és kiadása;
c) a szakmai tantárgyak korszerű tankönyveinek kidolgozása és kiadása (edzéselmélet és módszertan, sportegészségügy, sportpedagógia, sportpszichológia, sportszervezési és -vezetési ismeretek, gimnasztika, fitnesstan,
wellnesstan);
d) az iskolai rendszerű sportszakember-képzés központi írásbeli feladatlapjainak és szóbeli tételsorának kidolgozása;
e) a területi sportszervezők, sportvezetők továbbképzése; f) a kistérségi sport céljait szolgáló multimédiás oktatócsomag kidolgozása és kiadása;
g) a kistérségi sportszervezők továbbképzése;
h) a sportszakember-képzésben közreműködő oktatók
továbbképzése;
i) az országos vizsgáztatási és szakértői névjegyzékben
szereplő szakemberek felkészítése, továbbképzése, a szakképzési szakértők részére igazolvány elkészíttetése;
j) a képző, továbbá a szakmai vizsgaszervezési jogosultsággal rendelkező intézmények, szervek, szervezetek
felkészítése a feladatok jogszabály-követő végrehajtására;
k) országos szakmai konferenciák lebonyolítása. Kiemelt nemzetközi sportesemények
támogatása
30. § (1) Az ÖTM a „Kiemelt nemzetközi sportesemények támogatása” előirányzat terhére támogatja a Forma–1
Magyar Nagydíjat. A támogatás a Hungaroring Sport Zrt.
által fizetendő rendezői jogdíjra fordítható.
(2) Az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére a kiemelt hazai rendezésű sport világesemények is támogathatóak.
Nemzeti Sporttanács támogatása 31. § Az ÖTM a „Nemzeti Sporttanács támogatása” előirányzat terhére a Nemzeti Sporttanács működési költségeihez
nyújt támogatást.
Sporttudományi feladatok 32. § Az ÖTM a „Sporttudományi feladatok” előirányzat terhére támogatást nyújt a Magyar Sporttudományi Társaság,
valamint a sporttudomány területén működő egyéb szervezetek részére sporttudománnyal kapcsolatos feladataik ellátásához. A támogatás az alábbiakat szolgálhatja:
a) kutatás;
b) sporttudományi kiadványok megjelentetése;
c) továbbképzések beindítása;
d) oktatás színvonalának emelése;
e) konferenciák szervezése, illetve azokon való rész
vétel;
f) a sporttudomány területén működő szervezetek mű
ködésének támogatása;
g) a sporttudomány területén működő nemzetközi szer
vezeteknek fizetendő tagdíjhoz való támogatás;
h) egyéb, a sporttudománnyal összefüggő szakmai fel
adatok ellátása. Nemzeti Sportinformációs Rendszer 33. § Az ÖTM a „Nemzeti Sportinformációs Rendszer” előirányzat terhére az alábbi feladatok ellátását támogatja:
a) a nemzeti sportinformációs rendszer kialakításával,
működtetésével, modulszerű továbbfejlesztésével – különösen az Országos Statisztikai Adatgyűjtő Program, az
állami sportinformációs rendszer, valamint a sport területét érintő egyéb adatgyűjtésekkel, minta-adatbázisokkal,
az azokban szereplő adatok feldolgozásával, rendszerezésével, elemzésével, hozzáférhetőségének biztosításával
és bővítésével – kapcsolatos feladatok, szakértői tevékenység;
b) az adatok elemzésének felhasználásával hatástanulmányok, tanulmányok elkészíttetése.
Magyar Olimpiai Bizottság működési támogatása 34. § Az ÖTM a „Magyar Olimpiai Bizottság működési támogatása” előirányzat terhére támogatja a MOB adminisztratív működését, szakmai feladatainak ellátását.
Magyar Paralimpiai Bizottság működési támogatása 35. § Az ÖTM a „Magyar Paralimpiai Bizottság működési támogatása” előirányzat terhére támogatja az MPB adminisztratív működését, szakmai feladatainak ellátását.
Nemzeti Sportszövetség működési támogatása 36. § Az ÖTM a „Nemzeti Sportszövetség működési támogatása” előirányzat terhére támogatja az NSSz adminisztratív
működését, szakmai feladatainak ellátását.
Nemzeti Szabadidősport Szövetség
működési támogatása 37. § Az ÖTM a „Nemzeti Szabadidősport Szövetség működési támogatása” előirányzat terhére támogatja a Nemzeti
Szabadidősport Szövetség (a továbbiakban: NSzSz) adminisztratív működését, szakmai feladatainak ellátását.
Fogyatékosok Nemzeti Sportszövetsége működési
támogatása 38. § Az ÖTM a „Fogyatékosok Nemzeti Sportszövetsége
működési támogatása” előirányzat terhére támogatja a
FONESZ adminisztratív működését, szakmai feladatainak
ellátását.
Sportegyesületek Országos Szövetsége működési
támogatása 39. § Az ÖTM a „Sportegyesületek Országos Szövetsége működési támogatása” előirányzat terhére támogatja a SOSZ
adminisztratív működését, szakmai feladatainak ellátását.
Idős sportolók szociális támogatása 40. § Az ÖTM a Mező Ferenc Sportközalapítvány útján az
„Idős sportolók szociális támogatása” előirányzat terhére
nyújt támogatást a nyugdíjas olimpiai és világbajnoki érmes sportolók, azok özvegyei, valamint a kiemelkedő
sporteredmények elérésében közreműködő nyugdíjas
sportszakemberek részére.
Wesselényi Miklós Sportközalapítvány működési
támogatása 41. § Az ÖTM a „Wesselényi Miklós Sportközalapítvány
működési támogatása” előirányzat terhére biztosítja a közalapítvány alapító okiratában foglalt feladatok ellátásával
kapcsolatos működési költségeket.
Csanádi Árpád Általános Iskola és Gimnázium
fenntartási költségeinek támogatása
42. § Az ÖTM a „Csanádi Árpád Általános Iskola és Gimnázium fenntartási költségeinek támogatása” előirányzat terhére biztosítja a fenntartó részére az általános iskola és
gimnázium működtetésével kapcsolatos költségeket.
Gerevich Aladár-sportösztöndíj 43. § Az ÖTM a Wesselényi Miklós Sportközalapítvány útján a „Gerevich Aladár-sportösztöndíj” előirányzat terhére
biztosítja az olimpiai és a speciális világjáték-válogatott
kerettag sportolók, továbbá a felkészítésükben közreműködő sportszakemberek részére juttatott Gerevich Aladár-sportösztöndíj forrását.
Egészségjavítást célzó sporttevékenység
(szabadidősport- és diáksport programok támogatása)
44. § Az ÖTM az egészségjavítást célzó sporttevékenység
fejlesztése érdekében az „Egészségjavítást célzó sporttevékenység (szabadidősport- és diáksport programok támogatása)” előirányzat terhére támogatást nyújt a szabadidő
sport és a diáksport területén, különösen a lakosság egészségügyi helyzetének javítása, a rekreációs sport növelése
és népszerűsítése, az egészséges, mozgásgazdag életmód,
a fizikai aktivitás és ezek előnyei iránti figyelem széles körű felkeltése érdekében. A támogatásról a Wesselényi
Miklós Sportközalapítvány – alapító okiratában foglalt
feladatainak ellátása érdekében – pályázat keretében dönt.
Szabadidősport támogatása 45. § (1) Az ÖTM a szabadidősport fejlesztése érdekében
a „Szabadidősport támogatása” előirányzat terhére támogatja
a) a kiemelkedő szabadidősport rendezvényeket;
b) a nők és családok sportjának fejlesztését;
c) a hátrányos helyzetűek sporttevékenységét;
d) az idősek sportját;
e) a FONESZ-t a fogyatékosok szabadidősportjának
országos, megyei és helyi rendezvényei céljára, amely támogatást a FONESZ továbbadhatja a fogyatékosok szabadidősportját megyei szinten szervező sportszövetségeknek, a megyei (fővárosi) sportszakigazgatási szerveknek,
valamint a fogyatékosok szabadidősportja területén működő sportegyesületek részére;
f) a szabadidősportot népszerűsítő kommunikációs tevékenységet; g) a szabadidősporttal kapcsolatos kutatásokat;
h) az NSzSz, valamint tagszervezetei szakmai prog
ramjának megvalósítását;
i) a Magyarországi Éjféli Sportbajnokságok Egyesület
Holdsugár programjának megvalósítását;
j) egyéb, a szabadidősport fejlesztésével összefüggő
feladatok ellátását. (2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás az ÖTM vagy az
általa megbízott szervezet által kiírt pályázat útján is nyújtható. A pályázati támogatásról az ÖTM dönt.
46. § (1) Az ÖTM a „Szabadidősport támogatása” előirányzat
terhére támogatja továbbá valamennyi megyei (fővárosi),
valamint megyei jogú városi önkormányzat sportcélú feladatainak ellátása körében:
a) iskolai, diák- és szabadidősport feladatok ellátását;
b) területi amatőr versenyrendszer működtetését;
c) oktatással, képzéssel (továbbképzéssel) összefüggő
feladatok ellátását, szakmai tájékoztatók, értekezletek tartását, kiadványok elkészítését, továbbá sporttevékenységgel kapcsolatos szakmai ismeretek terjesztését;
d) a fogyatékosok helyi szabadidősportjának, valamint
a fogyatékosok diáksportjának fejlesztését;
e) egyéb, a megyei (fővárosi), valamint megyei jogú
városi önkormányzat sportcélú feladatainak ellátását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatást a megyei (fővárosi), valamint megyei jogú városi önkormányzat a sportszövetség jogi személyiséggel rendelkező – az önkormányzat területén működő – területi szervezeti egységének és sportszervezetnek továbbadhatja.
47. § Az ÖTM a „Szabadidősport támogatása” előirányzat
terhére támogatást nyújt – a Nemzeti Szabadidősport Szövetség (a továbbiakban: NSzSz) javaslatának figyelembevételével – az NSzSz tagszervezetei működési költségeinek fedezetére.
III. Fejezet SPORTLÉTESÍTMÉNYEK FEJLESZTÉSE
ÉS KEZELÉSE Állami és önkormányzati
– Sport XXI. Létesítményfejlesztési Program –
sportlétesítmények fejlesztése 48. § (1) Az „Állami és önkormányzati – Sport XXI. Létesítményfejlesztési Program – sportlétesítmények fejlesztése”
előirányzat a Sport XXI. Létesítményfejlesztési Program
keretében megvalósuló állami és önkormányzati tulajdonú
sportcélú ingatlanfejlesztésekre, a program koordinációjával és kommunikációjával összefüggő szakmai feladatok
ellátására használható fel.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás az ÖTM vagy az
általa megbízott szervezet által kiírt pályázat útján is nyújtható. A pályázati támogatásról az ÖTM dönt.
(3) Az (1) bekezdés alapján az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdésének hatálya alá
tartozó támogatás az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. Cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási
térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendeletben foglalt regionális támogatási térképpel összhangban a Szerződés 87. és 88. Cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK
rendelet (HL L 302/29., 2006. október 24.) szabályaira figyelemmel nyújtható.
Állami sportvagyon kezelése, fejlesztése 49. § Az ÖTM az „Állami sportvagyon kezelése, fejlesztése”
előirányzat terhére nyújt támogatást a Sportfólió Kht. végelszámolásával kapcsolatos költségekhez, valamint a társaság tulajdonában, vagyonkezelésében, használatában lévő sportlétesítmények üzemeltetéséhez.
Magyar Sport Háza Program 50. § Az ÖTM a „Magyar Sport Háza Program” előirányzatból nyújt támogatást
a) a Magyar Sport Háza üzemeltetési költségeinek finanszírozásához;
b) a Magyar Sport Háza beruházáshoz kapcsolódó hitel
és kamatai költségeinek, valamint a beruházással és működtetéssel összefüggő egyéb költségek fedezéséhez;
c) a sportszövetségek működéséhez szükséges infrastrukturális feladatokhoz; d) egyéb, a Magyar Sport Házát érintő költségek fedezéséhez.
Önkormányzati és egyéb nem állami tulajdonú
sportlétesítmények üzemeltetése
51. § (1) Az ÖTM az „Önkormányzati és egyéb nem állami
tulajdonú sportlétesítmények üzemeltetése” előirányzat
terhére nyújt támogatást az önkormányzati és egyéb nem
állami tulajdonú sportcélú ingatlanok üzemeltetésével, felújításával és korszerűsítésével összefüggő feladatok ellátásához.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás az ÖTM-mel
vagy jogelődjével közös, folyamatban lévő feladatok ellátásának támogatására szolgál.
(3) Az (1) bekezdés alapján az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdésének hatálya alá
tartozó támogatás az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. Cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási
térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendeletben foglalt regionális támogatási térképpel összhangban a Szerződés 87. és 88. Cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK
rendelet (HL L 302/29., 2006. október 24.) szabályaira figyelemmel, vagy az EK Szerződés 87. és 88. Cikkének a
csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1998/2006/EK bizottsági rendeletben
foglaltakkal összhangban nyújtható.
Sportlétesítményekkel kapcsolatos
egyéb folyamatban lévő kormányzati feladatok 52. §
Az ÖTM a „Sportlétesítményekkel kapcsolatos egyéb
folyamatban lévő kormányzati feladatok” előirányzat terhére támogatja
a) a Papp László Budapest Sportaréna üzemeltetése során a Magyar Államot megillető állami és társadalmi eseménynapok igénybevételével kapcsolatos koordinációs
feladatokat;
b) a Puskás Ferenc Stadion és Létesítményei magántőke bevonásával megvalósuló fejlesztéséhez kapcsolódó
pályázati koncepció kialakításához, kiírásához és lebonyolításához kapcsolódó feladatokat;
c) a Hajós Alfréd Nemzeti Sportuszoda Széchy Tamás
Uszoda fejlesztéséhez kapcsolódó feladatokat;
d) egyéb, nem állami forrásból megvalósuló átfogó jellegű létesítményfejlesztési programok előkészítő és koordinációs feladatait, az abba illeszkedő egyedi beruházások
támogatását.
21. századi iskolai és önkormányzati
sportlétesítmény-fejlesztési program 53. §
(1) Az ÖTM a „21. századi iskolai és önkormányzati
sportlétesítményfejlesztési program” előirányzat terhére
nyújt támogatást a „Beruházás a 21. század iskolájába” elnevezésű pályázat nyerteseinek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás csak a pályázati
kiírásnak megfelelő, az ÖTM-mel vagy jogelődjével megkötött, érvényes szerződéssel rendelkező települések részére nyújtható.
(3) Az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére a pályázati rendszer működtetése és a sportlétesítmény-fejlesztéssel összefüggő egyéb költségek és projektek is támogathatóak.
Sportvállalkozások támogatási programja 54. § (1) Az ÖTM a „Sportvállalkozások támogatási programja” előirányzat terhére támogatja a sportvállalkozások
részére meghirdetett pályázat nyerteseit.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás a pályázati célnak megfelelő, az ÖTM-mel vagy jogelődjével megkötött,
érvényes szerződéssel rendelkezők részére nyújtható.
(3) Az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére a pályázati rendszer működtetése és egyéb, sportlétesítmények
fenntartásával, üzemeltetésével összefüggő költségek és
projektek is támogathatóak.
(4) Az (1) bekezdés alapján támogatás az EK Szerződés
87. és 88. Cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1998/2006/EK bizottsági rendeletben foglaltakkal összhangban nyújtható.
Sportlétesítmények PPP konstrukcióban történő
fejlesztése 55. § Az ÖTM a „Sportlétesítmények PPP konstrukcióban
történő fejlesztése” előirányzat terhére biztosítja a Sport
XXI. Létesítményfejlesztési Program keretében PPP
konstrukcióban megvalósuló projektekben a magánbefektető által teljesített és a szolgáltatási szerződésben részletesen meghatározott szolgáltatások ellenértékének részbeni
finanszírozásául szolgáló, a Magyar Államot terhelő 2007.
évi szolgáltatási díj hozzájárulást, valamint a kapcsolódó
járulékos költségeket.
IV. Fejezet KIEMELT HAZAI RENDEZÉSŰ,
ILLETVE BIZTONSÁGI KOCKÁZATÚ
SPORTESEMÉNYEK TÁMOGATÁSA
Kiemelt biztonsági kockázatú sportesemények
támogatása 56. § Az ÖTM a „Kiemelt biztonsági kockázatú sportesemények támogatása” előirányzat terhére támogatást nyújt a
külön jogszabály szerinti kiemelt biztonsági kockázatú
sportrendezvények közfeladatként történő rendőri biztosításához, valamint a Sportrendezvényeket Biztonsági
Szempontból Minősítő Szakértői Bizottság működéséhez.
Kiemelt hazai rendezésű sportesemények támogatása 57. § (1) Az ÖTM a „Kiemelt hazai rendezésű sportesemények támogatása” előirányzat terhére támogatást nyújt
sportszövetség részére a hazai rendezésű sport világesemények rendezésével összefüggő költségek legfeljebb
50%-ának fedezetéhez.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás esetében – az
egyes sportágakra irányadó különböző elnevezésekre is figyelemmel – sportrendezvénynek minősül:
a) a felnőtt és az az alatti első korosztály világbajnoksága;
b) a felnőtt és az az alatti első korosztály Európa-bajnoksága;
c) a felnőtt Világkupa (az adott sportág nemzetközi
szövetsége által az éves versenynaptárban Világkupaként
meghatározott verseny).
(3) Felnőtt Világkupa megrendezéséhez sportáganként
legfeljebb 2 évente nyújtható támogatás.
58. § (1) A sportrendezvény rendezési jogára vonatkozó pályázat benyújtását legalább 45 nappal megelőzően a sportszövetség a sportrendezvény megrendezésének szándékát
és az előirányzatból való támogatás iránti igényét tartalmazó regisztrációs kérelmet nyújt be az ÖTM részére. A
regisztrációs kérelmet a 4. számú melléklet szerinti – az
ÖTM által internetes honlapján is közzétett – nyomtatványon kell postai és elektronikus úton megküldeni.
(2) Az ÖTM a regisztrációs kérelmet annak kézhezvételétől számított 30 napon belül elbírálja és dönt annak nyilvántartásba vételéről vagy elutasításáról, amelyről a sportszövetséget értesíti.
(3) Az ÖTM elutasítja a regisztrációs kérelem nyilvántartásba vételét, ha
a) nem a jogosult nyújtotta be, vagy
b) nem az 57. § (2) bekezdés szerinti sportrendezvény
megrendezésének szándékát tartalmazza, vagy
c) a regisztrációs kérelem a sportszövetség hibájából
hiányosan került benyújtásra és a hiánypótlás is eredménytelen volt.
(4) Amennyiben a sportrendezvény rendezési jogára vonatkozó pályázathoz az Stv. 50. §-a (3) bekezdésének
b) pontjában meghatározott garanciavállalás, illetve a Kormány döntését igénylő létesítményfejlesztés, beruházás,
eszközbeszerzés szükséges, a regisztrációs kérelem a Kormány fentiekre vonatkozó döntését követően vehető nyilvántartásba.
(5) A regisztrációs kérelem nyilvántartásba vétele az
ÖTM részére fizetési kötelezettségvállalást nem jelent.
(6) Az 57. § (1) bekezdés szerinti előirányzatból kizárólag annak a sportszövetségnek nyújtható támogatás,
amelynek az adott sportrendezvényre vonatkozó regisztrációs kérelmét az ÖTM nyilvántartásba vette.
59. § (1) A sportrendezvény rendezési jogának elnyerése esetén a sportszövetség támogatási kérelmet nyújt be – legkésőbb a sportrendezvény időpontját megelőző év május
31-ig – az ÖTM részére. A támogatási kérelmet az 5. számú melléklet szerinti – az ÖTM által internetes honlapján
is közzétett – nyomtatványon kell postai és elektronikus
úton megküldeni.
(2) Amennyiben a sportrendezvény rendezési jogára vonatkozó pályázat az (1) bekezdés szerinti határidő lejártát
követően kerül kiírásra, az ÖTM eltekinthet az 58. §-ban
meghatározott követelményektől, és a támogatási kérelem
az (1) bekezdés szerinti határidőt követően is benyújtható.
60. § (1) Az ÖTM a beérkezett támogatási kérelmek alapján – a Nemzeti Sporttanács javaslatának figyelembevételével – dönt a támogatásban részesíthető sportszövetségek
köréről.
(2) A tárgyévre vonatkozó támogatásról való döntés során az alábbi szempontokra kell figyelemmel lenni:
a) a sportrendezvény hazai megrendezésének eredményességi, kvalifikációs, sportdiplomáciai szerepe;
b) a sportrendezvényen részt vevő országok, sportolók,
nézők várható száma;
c) a sportrendezvény közvetítésének a Magyar Köztársaság nemzetközi megítélésére gyakorolt hatása;
d) a sportrendezvénnyel összefüggő létesítményfejlesztés, beruházás sportágfejlesztési és sportpolitikai, valamint gazdaságösztönző hatása;
e) a sportrendezvénnyel összefüggő létesítményfejlesztéshez, beruházáshoz rendelkezésre álló költségvetési,
önkormányzati és egyéb források;
f) a sportrendezvény, valamint az azzal összefüggő létesítményfejlesztés, beruházás hosszú távú – költségvetési
éven áthúzódó – hatása;
g) a sportrendezvénnyel összefüggő létesítményfejlesztéshez kapcsolódó egyéb sportcélú állami támogatási igény;
h) a sportrendezvénnyel összefüggő létesítményfejlesztés a nyári olimpiai és paralimpiai játékok Magyarországon történő megrendezésével is összefüggő összetettsége, jelentősége;
i) a sportrendezvény megrendezéséből származó esetleges nyereség; j) a sportrendezvény várható hatása a sportág további
fejlődésére;
k) a sportrendezvény évének eseménynaptára;
l) a fogyatékosok társadalmi integrációjára gyakorolt
hatása. 61. § Az 57. § (1) bekezdése szerinti támogatás esetén – a 6. §
(2) bekezdésében meghatározottak mellett – a támogatási
szerződés megkötésének további feltétele:
a) a sportszövetség lehetővé teszi, hogy a támogatási
szerződés megkötésétől a támogatás felhasználásával tör
ténő elszámolásig az ÖTM képviselője tanácskozási joggal részt vehessen a szervező bizottság munkájában;
b) a sportszövetség a sportrendezvény megrendezésével összefüggésben kapott sportcélú állami támogatásokról elkülönített nyilvántartást vezet;
c) a sportszövetség – az elnöksége által jóváhagyott – költségvetést készít, amely az 5. számú melléklet
4. pontja szerinti bontásban tartalmazza a sportrendezvény
bevételeit és kiadásait, valamint a sportrendezvény várható pénzügyi eredményét.
62. § (1) A sportrendezvény befejezésétől számított 5 évig az
ÖTM ellenőrizheti a támogatás felhasználásának elszámolását.
(2) A sportszövetség a támogatási szerződésben megállapított elszámolási határidőig az ÖTM részére köteles
megküldeni a sportrendezvény szakmai értékelését, valamint 50 millió Ft vagy azt meghaladó összegű támogatás
esetén a sportrendezvényre vonatkozó, könyvvizsgáló által hitelesített számszaki beszámolóját (a továbbiakban
együtt: igazolás).
(3) Amennyiben az igazolás alapján megállapítható,
hogy a sportrendezvény megrendezése nyereséggel zárult,
a sportszövetség köteles a nyereség támogatással arányos
részét az ÖTM részére visszafizetni, amely azt az 57. §
(2) bekezdés szerinti sportrendezvények rendezési költségeinek támogatására használja fel.
V. Fejezet FOGYATÉKOSOK ESÉLYEGYENLŐSÉGÉNEK
JAVÍTÁSA 63. § (1) Az ÖTM a fogyatékosok sportjának fejlesztése érdekében a „Fogyatékosok esélyegyenlőségének javítása”
előirányzat terhére támogatja
a) a fogyatékosok sportjában megyei szinten, valamennyi fogyatékossági ágban és több sportágban – a fogyatékosok sportja területén – működő sportszövetség,
sportszervezet működését, szakmai programjait;
b) a fogyatékosok sportjának fejlesztését szolgáló
sportegészségügyi és sporttudományos programokat;
c) a sport által megvalósuló integrációt elősegítő programokat;
d) a sportrehabilitációs programokat;
e) a fogyatékos gyerekek tanórán kívüli, rendszeres, te
rápiás jellegű sportoktatását és programjait;
f) a sportszakember-képzési feladatokat;
g) egyéb, a fogyatékosok sportjának fejlesztésével
összefüggő feladatok ellátását. (2) Az ÖTM az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére
támogatja továbbá – a paralimpiai sportágak kivételével – a fogyatékosok hazai és nemzetközi versenyrendszerét, valamint a műhelytámogatási programot, amelyek esetében a támogatást a speciális világjátékok versenyprogramjainak sportágai részére az alábbi szervezeteken keresztül nyújthatja:
a) FONESZ;
b) Magyar Speciális Olimpia Szövetség;
c) Magyar Szervátültetettek Országos Sport, Kulturális
és Érdekvédelmi Szövetsége;
d) Magyar Siketek Sportszövetsége;
e) Magyar Látássérültek Sportszövetsége;
f) Magyar Parasport Szövetség;
g) Magyar Mozgáskorlátozottak Sportszövetsége;
h) sportszövetségek, sportszervezetek, integrált sport
szövetségek, sportszervezetek. VI. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 64. §
(1) Az előirányzatokon rendelkezésre álló eredeti
összeg legfeljebb 3%-a kommunikációs feladatok ellátására is fordítható.
(2) Az előirányzatokon rendelkezésre álló összeg 5%-a
a támogatás szerződésszerű felhasználásának utólagos ellenőrzésére is felhasználható.
(3) Amennyiben a támogatás előfinanszírozás keretében kerül biztosításra, a kedvezményezett a támogatás
összegével utólagos elszámolás mellett, a támogatási szerződésben meghatározott időpontig köteles elszámolni.
(4) A rendeletben nem szabályozott kérdésekben az
Áht. és az Ámr. rendelkezéseit megfelelően alkalmazni
kell.
65. § (1) A rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba azzal, hogy a rendelkezéseit a hatálybalépését követően
nyújtott támogatásokkal összefüggésben kell alkalmazni.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az állami sportcélú támogatások felhasználásáról és
elosztásáról szóló 9/2006. (III. 10.) BM rendelet.
(3) A sportági szövetség a 25. § (2)–(3) bekezdései szerinti utánpótlás-korosztály jelölését a rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül köteles megtenni.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
109/2015. (II. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Falucskai Krisztinát
2015. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. február 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
275/2010. (XI. 8.) KE határozata rendőr dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 53. § c) pontja alapján a belügyminiszter előterjesztésére
Árvai Ferenc rend őr dandártábornok szolgálati viszonyát 2010. december 21-ei hatállyal felmentéssel megszüntetem
és őt 2010. december 22-ei hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. október 28. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
147/2012. (VII. 5.) Korm. rendelete a tengeri hajók kötelező biztosításáról.
A Kormány a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az
Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya a magyar lajstromba bejegyzett, valamint a Magyarország területi vizeire érkező külföldi lobogójú,
300 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú, gazdasági célú tengeri hajózási tevékenységet folytató tengeri hajóra,
a tengeri hajó üzemben tartójára és parancsnokára terjed ki.
2. § A tengeri hajó üzemben tartója köteles a tulajdonában lévő, vagy az általa üzemeltetett hajóra a Londonban,
1976. november 19-én kelt, a tengeri követelésekkel összefüggő felelősség korlátozásáról szóló 1976. évi egyezmény
és a Londonban, 1996. május 2-án kelt, az egyezmény módosításáról szóló 1996. évi jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló
2008. évi XXII. törvény szerinti felelősség-korlátozásnak megfelelően biztosítást kötni, és azt a hajó üzemeltetése során
okozott károk fedezetére díjfizetéssel hatályban tartani. 3. § (1) A biztosítási fedezet meglétét a biztosítást nyújtó által kibocsátott egy vagy több igazolással vagy azzal egyenértékű,
az üzemben tartó felelőssége kapcsán felmerülő kötelezettségből származó kárenyhítés összegére fedezetet biztosító
megállapodásról szóló okirattal (a továbbiakban együtt: biztosítási igazolás) kell bizonyítani.
(2) A biztosítási igazolásnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a hajó neve, IMO-száma és a lajstromozási kikötő;
b) a hajótulajdonos neve és gazdasági tevékenységének székhelye;
c) a biztosítás típusa és időtartama; d) a biztosítást nyújtó neve és gazdasági tevékenységének székhelye, vagy a biztosítás létesítésének helye.
(3) A tengeri hajó üzemben tartója köteles a biztosítást nyújtót és a hajózási hatóságot a biztosítási igazolás bármely
adatának változásáról azonnal értesíteni. A bejelentés alapján kiállított igazolást a tengeri hajó üzemben tartója
köteles a hajózási hatóságnak haladéktalanul bemutatni. (4) A hajó parancsnoka köteles az adott hajóra vonatkozó eredeti – angol, francia vagy spanyol fordítással ellátott –
biztosítási igazolást az úszólétesítményen tartani, és azt az ellenőrzésre jogosult személynek felszólításra felmutatni.
4. § A biztosítási igazolás ellenőrzésére a magyar vízi utakon külföldi államok lobogója alatt közlekedő tengeri hajók
biztonsági ellenőrzéséről szóló 225/2003. (XII. 13.) Korm. rendelet 6. §-át, 10. §-át, valamint 11. § (1)–(8) bekezdését kell
megfelelően alkalmazni. 5. § (1) Ez a rendelet 2012. augusztus 1-jén lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a víziközlekedésről szóló törvénnyel együtt a hajótulajdonosok tengeri biztosítási kárigényre vonatkozó
biztosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
131/2012. (XII. 20.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2012. igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 32/2012. (IV. 2.) VM rendelet alapján nyújtható kiegészítő nemzeti támogatások jogcímeihez kapcsolódó támogatási összegekről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjaiban meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Hízottbikatartás támogatása 1. § Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint
az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2012. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 32/2012. (IV. 2.) VM rendelet (a továbbiakban: R.) 11. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként,
illetve kiegészítő történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 19 500,- Ft támogatás vehető igénybe.
2. Tejtámogatás 2. § Az R. 12. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 3,- Ft támogatás vehető igénybe.
3. Anyatehéntartás termeléshez kötött támogatása 3. § Az R. 13–18. §-a alapján anyatehenek után egyedenként legfeljebb 39 600,- Ft vehető igénybe.
4. Extenzifikációs szarvasmarhatartás támogatása 4. § Az R. 19. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 7300,- Ft támogatás vehető igénybe.
5. Anyajuhtartás támogatása 5. § Az R. 20–24. §-a alapján anyajuhok után egyedenként legfeljebb 560,- Ft támogatás vehető igénybe. Amennyiben
a mezőgazdasági termelő juhtejet vagy juhtej-terméket értékesít, úgy a támogatás mértéke anyajuh egyedenként
legfeljebb 440,- Ft. 6. Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás kiegészítő támogatása
6. § Az R. 25. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 1990,- Ft támogatás vehető igénybe.
7. Dohány termeléstől elválasztott támogatása 7. § (1) Az R. 27. §-a alapján, a Burley dohány-termesztési támogatás keretében, történelmi bázis jogosultságonként
legfeljebb 84 800,- Ft támogatás vehető igénybe. (2) Az R. 27. §-a alapján, a Virginia dohány-termesztési támogatás keretében, történelmi bázis jogosultságonként
legfeljebb 244 500,- Ft támogatás vehető igénybe. 8. Héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása
8. § Az R. 28. §-a alapján héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása jogcímen hektáronként legfeljebb 34 400,- Ft
támogatás vehető igénybe. 9. A támogatási keret túllépése
9. § A támogatási keretek túllépése esetén az igényelt támogatás összege – az érintett mezőgazdasági termelőnél
a túllépés mértékével megegyezően – arányos visszaosztás alkalmazásával csökkentésre kerül.
11. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint
az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2011. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 25/2011. (IV. 7.) VM rendelet alapján nyújtható kiegészítő nemzeti támogatások jogcímeihez
kapcsolódó támogatási összegekről szóló 132/2011. (XII. 22.) VM rendelet 2. §-ában a „4,60 Ft” szövegrész helyébe
az „5,80 Ft” szöveg lép. 12. § Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint
az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2011. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 25/2011. (IV. 7.) VM rendelet alapján nyújtott kiegészítő nemzeti támogatások jogcímeihez
kapcsolódó támogatási összegekről szóló 132/2011. (XII. 22.) VM rendelet 2013. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
241/2010. (X. 12.) KE határozata vezérőrnagy szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdés b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Tánczos László Attila vezérőrnagy
szolgálati viszonyát 2010. október 1-jén kezdődő felmentéssel 2010. december 29-én megszüntetem és őt 2010. december 30-ai
hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. szeptember 27. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
68/2009. (HK 16.) HM KF–HM HVKF e g y ü t t e s intézkedése a Magyar Honvédség Műveleti Tapasztalatfeldolgozó Rendszerének Működési Szabályzata kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3) bekezdése, és a Magyar
Honvédség műveleti tapasztalatfeldolgozó rendszere kialakításáról és működtetéséről szóló 74/2008. (HK 15.)
HM utasítás 16. § (2) bekezdése alapján az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés (a továbbiakban: intézkedés)
hatálya a Honvédelmi Minisztérium kabinetfőnök szakirányítása alá tartozó szervezetekre, a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnöke közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteinek összességére terjed ki.
2. Az intézkedés mellékleteként kiadom a Magyar Honvédség Műveleti Tapasztalatfeldolgozó Rendszerének
Működési Szabályzatát.
3. Ez az intézkedés a közzétételét követő 8. napon lép
hatályba.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


text:
19/2019. (II. 27.) KKM közleménye a Magyarország és a Vietnami Szocialista Köztársaság között a polgári ügyekben nyújtandó kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. LXXXVII. törvény 2. §-ának és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2018. évi LXXXVII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2018. december 6-i 194. számában kihirdetett, a Magyarország és
a Vietnami Szocialista Köztársaság között a polgári ügyekben nyújtandó kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) 32. Cikk 1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Megállapodás attól a naptól számított harmincadik napon lép hatályba, hogy a Szerződő Felekhez az általuk
diplomáciai úton küldött utolsó írásos értesítés is megérkezett arról, hogy a Megállapodás megerősítése befejeződött.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2019. február 4.
A Megállapodás hatálybalépésének naptári napja: 2019. március 6.
A fentiekre tekintettel, összhangban a Magyarország és a Vietnami Szocialista Köztársaság között a polgári
ügyekben nyújtandó kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. évi LXXXVII. törvény 5. §
(3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország és a Vietnami Szocialista Köztársaság között a polgári ügyekben
nyújtandó kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. évi LXXXVII. törvény 2. §-a és 3. §-a
2019. március 6-án, azaz kettőezertizenkilenc március hatodikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
94/2018. (III. 1.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Zwelethu Mnisi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Szváziföldi Királyság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, genfi székhellyel.
Budapest, 2018. február 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1885/2013. (XI. 29.) Korm. határozata az egészségügyi tárgyú, uniós finanszírozású projektek támogatástartalmának az önerő halasztott hozzárendelésével történő kifizetéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a) a TIOP-2.1.3-10/1,
b) a TIOP-2.2.4-09/1,
c) a TIOP-2.2.5-09/1,
d) a TIOP-2.2.7-07/2F/2,
e) a TIOP-2.2.2/C-10/1 és
f ) a TIOP-2.2.2-08/2
azonosító számú konstrukció keretében megvalósuló projektek esetében az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 96. § (4) bekezdés d) és j) pontjának alkalmazásához,
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  1.  pontban foglaltak érvényesítéséhez szükséges
intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1446/2016. (VIII. 17.) Korm. határozata a KEHOP-2.1.1-15-2016-00016 azonosító számú („Csáfordjánosfa Térségi Vízellátó Rendszer Ivóvízminőség-javítási Program” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. hozzájárul a  KEHOP-2.1.1-15-2016-00016 azonosító számú, „Csáfordjánosfa Térségi Vízellátó Rendszer
Ivóvízminőség-javítási Program” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növeléséhez az 1. melléklet
szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési
keretének soron következő módosítása során vegye figyelembe a projekt 1. melléklet szerinti költségeit.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
229/2011. (IX. 29.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Sipos Istvánt kinevezem
rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré. Budapest, 2011. augusztus 31.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
278/2014. (XI. 14.) Korm. rendelete az üvegházhatású gázok kibocsátásával, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzeti jelentés tartalmáról és elkészítésének módjáról, az adatszolgáltatás rendjéről, illetve az adatszolgáltatási kötelezettség megszegése esetén fizetendő bírságról.
A Kormány az  ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007. évi LX. törvény 14. § (5) bekezdés f )–h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
A RENDELET HATÁLYA 1. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) az  ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről
szóló 2007.  évi LX.  törvény (a  továbbiakban: Éhvt.) 4.  §-ában meghatározott, a  nemzetközi
kötelezettségvállalásoknak megfelelő Nemzeti Nyilvántartási Rendszer (a  továbbiakban: Rendszer)
működtetéséhez, valamint az  Éhvt. 7.  §-ában meghatározott jogszabályok által előírt egyéb információkra
vonatkozó jelentéstételhez szükséges adatokkal rendelkező állami szervekre, és
b) az évi 100 tonna szén-dioxid-egyenértéket vagy azt meghaladó mennyiségű üvegházhatású gázt kibocsátó
forrásokra.
II. FEJEZET
A RENDSZER 1. A Rendszer működtetése
2. § (1) A  Rendszert a  környezetvédelemért felelős miniszter az  energiapolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban:
miniszter), az  erdőgazdálkodásért felelős miniszter, az  agrárpolitikáért felelős miniszter és az  államháztartásért
felelős miniszter közreműködésével az Országos Környezetvédelmi Információs Rendszer részeként működteti.
(2) Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezmény (a továbbiakban: Keretegyezmény) 4. Cikkelye és 12. Cikkely 1. bekezdés
a) és c)  pontja szerinti, valamint a  Keretegyezmény Kiotói Jegyzőkönyv (a  továbbiakban: Jegyzőkönyv) 7.  cikk
(1)  bekezdésében, továbbá a  nemzetközi kötelezettségvállalásokban meghatározott Rendszer részét képező
Nemzeti Kibocsátási Leltár és a  kapcsolódó leltárjelentés elkészítéséhez az  Országos Meteorológiai Szolgálat
(a továbbiakban: Szolgálat) készít javaslatot a miniszter, a környezetvédelemért felelős miniszter, az agrárpolitikáért
felelős miniszter és az erdőgazdálkodásért felelős miniszter részére.
(3) A (2) bekezdés szerinti javaslatnak
a) az  erdészeti ágazatra vonatkozó részének tartalmára, ideértve a  Jegyzőkönyv 3.  cikk (3) és (4)  bekezdése,
valamint 6. cikke szerinti jelentési kötelezettséget, a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ, Erdészeti
Tudományos Intézet (a  továbbiakban: NAIK ERTI) közreműködésével a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági
Hivatal a 14. §-ban foglalt jelentéssel összhangban javaslatot tesz a Szolgálat részére,
b) a  földhasználati, földhasználat-változtatási ágazatra vonatkozó részének tartalmára a  Magyar Agrár-,
Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara, valamint a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
a 14. §-ban foglalt jelentéssel összhangban javaslatot tesz a Szolgálat részére,
c) a  forgalmi jegyzékre vonatkozó részének tartalmára az  üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi
rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012.  évi
CCXVII. törvény (a továbbiakban: 2012. évi CCXVII. törvény) szerinti forgalmi jegyzék kezelője tesz javaslatot
a Szolgálat részére.
(4) A  Nemzeti Kibocsátási Leltárt és a  kapcsolódó leltárjelentést a  környezetvédelemért felelős miniszter,
az  agrárpolitikáért felelős miniszter, az  államháztartásért felelős miniszter, a  földügyért felelős miniszter,
az erdőgazdálkodásért felelős miniszter és a miniszter jóváhagyásával a Szolgálat nyújtja be minden év április 15.
napjáig a Keretegyezmény Titkárságának.
(5) A miniszter a környezetvédelemért felelős miniszter, az agrárpolitikáért felelős miniszter, az államháztartásért felelős
miniszter, az erdőgazdálkodásért felelős miniszter és a földügyért felelős miniszter közreműködésével gondoskodik
a (2)–(4) bekezdés szerinti jelentés összeállításáról.
2. A Rendszer működtetéséhez, valamint a jelentések készítéséhez szükséges információk
3. § A Rendszer működtetéséhez és a nemzeti jelentések, valamint a nemzeti szintű előrejelzés elkészítéséhez szükséges
információk gyűjtésére a  miniszter, a  környezetvédelemért felelős miniszter, a  földügyért felelős miniszter,
az erdőgazdálkodásért felelős miniszter, az agrárpolitikáért felelős miniszter, az államháztartásért felelős miniszter,
a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal és a Szolgálat jogosult.
4. § (1) A Szolgálat részére
a) az 1. § a) pontjában meghatározott állami szervek az 1. mellékletben,
b) az 1. § b) pontjában meghatározott források a 2. mellékletben
felsorolt információkat küldik meg vagy biztosítják az információkat tartalmazó adatbázishoz való hozzáférést.
(2) Ha az  1.  § b)  pontjában meghatározott források által szolgáltatandó adatok más jogszabályi előírások alapján
valamely hatóság rendelkezésére állnak, azokat nem kell ismételten benyújtani.
(3) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás ingyenesen történik.
 (4) Az  (1) bekezdés szerinti előzetes információkat a tárgyévet követő év június 15. napjáig, a végleges információkat
a tárgyévet követő év szeptember 1. napjáig kell megküldeni, ha az 1. melléklet másképp nem rendelkezik.
 (5) A Szolgálat a leltárjelentés megfelelő elkészítése céljából elektronikus hozzáféréssel rendelkezik
a) a  2012.  évi CCXVII.  törvény hatálya alá tartozó létesítmények tevékenységéből származó üvegházhatású
gáz kibocsátásoknak az  Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség (a  továbbiakban:
Főfelügyelőség) rendelkezésére álló adatbázishoz,
b) a  fluortartalmú üvegházhatású gázokkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló
kormányrendelet szerinti, a  fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló európai parlamenti és tanácsi
rendeletben meghatározott fluortartalmú üvegházhatású gázok adatbázisához,
c) az  ózonréteget lebontó anyagokkal kapcsolatos tevékenységekről szóló kormányrendelet szerinti
adatbázishoz,
d) az  Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás létrehozásáról, valamint a  91/689/EGK és
a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2006. január 18-i 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet szerinti PRTR adatbázishoz,
e) a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal rendelkezésére álló, az  energiastatisztikáról szóló,
2008. október 22-i 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti adatokhoz,
f ) a  Magyar Tudományos Akadémia Talajtani és Agrokémiai Kutatóintézete talajinformációs rendszerének
adataihoz,
g) a  környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995.  évi LIII.  törvény 49.  §-a szerinti Országos
Környezetvédelmi Információs Rendszer általános lekérdező és térinformatikai rendszeréhez.
5. § (1) A  4.  § (1)  bekezdésében meghatározott rendszeres adatszolgáltatáson túlmenően a  Szolgálat és a  Nemzeti
Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal jogosult az  adatok kiegészítésének, pontosításának és a  felülvizsgálat során
szükségessé vált kijavítások elvégzésének érdekében adatot kérni az  1.  § a)–b)  pontjában meghatározott
adatszolgáltatótól.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás teljesítésének határidejét a  Szolgálat, illetve a  Nemzeti Élelmiszerláncbiztonsági Hivatal határozza meg, az azonban legalább 30 nap.
6. § (1) A  4.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott adatszolgáltatás az  adatállomány postai úton, telefaxon,
elektronikus adathordozón vagy elektronikus levélben való megküldésével teljesíthető.
(2) Az  állami szervek között az  adatszolgáltatás kizárólag elektronikus úton történik, kivéve, ha az  adatok csak
papír alapon állnak rendelkezésre. Az  adatokat elektronikus továbbítás esetén további feldolgozásra alkalmas,
szerkeszthető formátumban kell átadni.
(3) Az  adatszolgáltatók kötelesek térképi alapú adatbázisok esetében az  adatszolgáltatónál rendelkezésre álló
legnagyobb megbízhatóságú digitális állományt hozzáférhetővé tenni.
III. FEJEZET
NEMZETI JELENTÉSEK 3. Üvegházhatást okozó gázok jegyzékei
7. § (1) Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással
kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK
határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 21-i 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
(a  továbbiakban: 525/2013/EU rendelet) 7.  cikk (1) és (3)  bekezdése szerinti jelentést a  Szolgálat által elkészített
javaslat alapján a miniszter nyújtja be az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) részére.
(2) Az  525/2013/EU rendelet 7.  cikk (1)  bekezdés c) és d)  pontjai szerinti információkat a  Nemzeti Élelmiszerláncbiztonsági Hivatal állítja össze és küldi meg a  Szolgálat, a  környezetvédelemért felelős miniszter és a  földügyért
felelős miniszter útján a miniszter részére.
(3) Az 525/2013/EU rendelet 7. cikk (1) bekezdés g), h), k) és o) pontja szerinti forgalmi jegyzék és annak műveleteire
vonatkozó információkat a  2012.  évi CCXVII.  törvény szerinti forgalmi jegyzék kezelője küldi meg a  Szolgálat
részére minden év január 5-ig. A  Jegyzőkönyv 6., 12. és 17.  cikke szerinti együttes végrehajtás, tiszta fejlesztési
mechanizmus és nemzetközi kibocsátás-kereskedelem alkalmazására vonatkozó információkat a  miniszter
az adatszolgáltatás során feltünteti a jelentésben.
(4) A  jegyzékekkel kapcsolatos jelentéstétel felépítésére, formátumára, benyújtási eljárására és felülvizsgálatára
az 525/2013/EU rendelet és az annak végrehajtására kiadott, a tagállamok által az 525/2013/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet értelmében jelentett információk felépítéséről, formátumáról, benyújtási eljárásáról és
felülvizsgálatáról szóló 749/2014/EU Bizottsági Végrehajtási Rendelet (a  továbbiakban: 749/2014/EU bizottsági
végrehajtási rendelet) előírásai az irányadók.
4. Megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzék 8. § (1) Az  525/2013/EU rendelet 8.  cikke szerinti, a  tárgyévet megelőző évre vonatkozó hozzávetőleges kibocsátási
adatokat tartalmazó leltárjelentést a  Szolgálat által elkészített és legkésőbb minden év július 25-ig megküldött
javaslata alapján a miniszter nyújtja be minden év július 31-ig a Bizottság részére.
(2) A  jegyzékkel kapcsolatos jelentéstétel felépítésére, formátumára, benyújtási eljárására és felülvizsgálatára
az 525/2013/EU rendelet és a 749/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet előírásai az irányadók.
5. Jelentéstétel a kötelezettségek teljesítésére biztosított kiegészítő időszakról, valamint a jegyzék
felülvizsgálata és a tagállami együttműködés
9. § (1) Az  525/2013/EU rendelet 22.  cikke szerinti, a  kötelezettségek teljesítésére megállapított kiegészítő időszak
leteltével készítendő jelentést a 2012. évi CCXVII. törvény szerinti forgalmi jegyzék kezelője által tett javaslat alapján
a miniszter nyújtja be a Keretegyezmény Titkárságának.
(2) A Szolgálat, a Főfelügyelőség, a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, a NAIK ERTI és a miniszter gondoskodik
az  525/2013/EU rendelet 19. és 23.  cikke szerint a  Keretegyezmény Titkársága, illetve a  Bizottság által végzett
felülvizsgálati folyamat eredményeként szükségessé vált módosítások és változtatások elvégzéséről. A  Szolgálat
koordinálja a hazai állami szervek felülvizsgálati folyamatban történő részvételét.
(3) A  jelentéstétel felépítésére, formátumára, benyújtási eljárására és felülvizsgálatára az  525/2013/EU rendelet és
a 749/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet előírásai az irányadók.
6. Dekarbonizációs fejlesztési stratégia és az arról szóló jelentések
10. § (1) A  miniszter – a  Keretegyezményben szabályozott eljárás keretében nemzetközi szinten elfogadott jelentéstételi
előírásoknak megfelelően – gondoskodik a  dekarbonizációs fejlesztési stratégia elkészítéséről, az  arról való
jelentéstétel benyújtásáról, valamint a szükséges frissítések megtételéről.
(2) A  dekarbonizációs fejlesztési stratégiával kapcsolatos frissítésekről, valamint a  stratégia végrehajtása terén elért
eredményekről szóló jelentést első alkalommal 2015. március 15-ig, majd utána kétévente kell a  Bizottság felé
benyújtani.
(3) A  dekarbonizációs fejlesztési stratégiával kapcsolatos jelentéstétel felépítésére, formátumára, benyújtási
eljárására és felülvizsgálatára az  525/2013/EU rendelet és a  749/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet előírásai
az irányadók.
7. A szakpolitikák és intézkedések, valamint előrejelzések rendszere és az azokról való jelentéstétel
11. § (1) A  miniszter – a  szakpolitikákról és intézkedésekről történő jelentéstétel, valamint az  üvegházhatást okozó gázok
emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátásainak és nyelőnkénti eltávolításának korlátozása és csökkentése, valamint
az  azokra vonatkozó előrejelzések jelentése céljából – nemzeti szakpolitikai, intézkedési és előrejelzési rendszert
hoz létre, működtet és annak folyamatos fejlesztésére törekszik. A szakpolitikai, intézkedési és előrejelzési rendszer
magában foglalja a szakpolitikák értékelése, valamint az üvegházhatást okozó gázok emberi eredetű, forrásonkénti
kibocsátásaira és nyelőnkénti eltávolítására vonatkozó előrejelzések elkészítése érdekében meghozott jelentős
intézményi, jogi és eljárási intézkedéseket.
(2) A  szakpolitikákról és intézkedésekről szóló jelentést első alkalommal 2015. március 15-ig, majd utána kétévente
a miniszter nyújtja be a Bizottság felé. Bármely, az e jelentés értelmében benyújtott információkban a jelentéstételi
időszak első évében bekövetkezett jelentős változást az  adott jelentéstételt követő év március 15-ig a  Bizottság
felé közölni kell. A  jelentés tartalmára, felépítésére, formátumára, benyújtási eljárására és felülvizsgálatára az
525/2013/EU rendelet, valamint a 749/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet előírásai az irányadók.
(3) Az üvegházhatást okozó gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátásaira és nyelőnkénti eltávolítására vonatkozó
előrejelzéseket első alkalommal 2015. március 15-ig, majd utána kétévente a  miniszter nyújtja be a  Bizottságnak.
Az előrejelzéseknek figyelembe kell venniük az uniós szinten elfogadott valamennyi szakpolitikát és intézkedést.
(4) A  miniszter a  jelen §-ban foglalt jelentéseket a  jelentésekhez szükséges adatokkal, információkkal rendelkező
egyéb állami szervek, az  1.  mellékletben meghatározott állami szervek, illetve a  2.  mellékletben meghatározott
források szükségszerű bevonásával készíti el, amely szervek és források kötelesek a  kért adatokat, információkat
a megkereséstől számított 15 napon belül a miniszter rendelkezésére bocsátani.
(5) Az  előrejelzések tartalmára, felépítésére, formátumára, benyújtási eljárására és felülvizsgálatára az
525/2013/EU rendelet, valamint a 749/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet előírásai az irányadók.
8. Jelentéstétel az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó nemzeti fellépésről
12. § (1) A miniszter az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó, alkalmazkodási tervezésre és stratégiákra vonatkozó
nemzeti fellépésről szóló jelentést első alkalommal 2015. március 15-ig, majd utána minden negyedik évben nyújtja
be a Bizottság felé.
(2) A jelentés tartalmára, felépítésére, formátumára, benyújtási eljárására és felülvizsgálatára az 525/2013/EU rendelet,
valamint a 749/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet előírásai az irányadók.
9. Jelentéstétel a kibocsátási jogosultságok árverezéséből származó bevételek és a projektekből
származó jóváírások felhasználásáról
13. § (1) A  miniszter az  államháztartásért felelős miniszter közreműködésével az  árverezésből származó bevételek és
a projektekből származó jóváírások felhasználásáról szóló jelentést minden év július 31-ig nyújtja be a Bizottság felé.
(2) A jelentés tartalmára, felépítésére, formátumára, benyújtási eljárására és felülvizsgálatára az 525/2013/EU rendelet,
valamint a 749/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet előírásai az irányadók.
10. Jelentéstétel a földhasználatból, a földhasználat-változtatásból és az erdőgazdálkodási
tevékenységekből eredő kibocsátásokról és nyelésekről, valamint az e tevékenységekhez kapcsolódó
intézkedésekről
14. § (1) A  miniszter minden évben a  környezetvédelemért felelős miniszterrel, az  agrárpolitikáért felelős miniszterrel,
az  erdőgazdálkodásért felelős miniszterrel és a  földügyért felelős miniszterrel együttműködve információt
szolgáltat a  Bizottság felé az  üvegházhatású gázoknak a  földhasználatból, a  földhasználat-változtatásból és
az  erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő kibocsátására és elnyelésére vonatkozó elszámolási szabályokról
és az  e  tevékenységekhez kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó információkról szóló, 2013. május 21-i
529/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (a  továbbiakban: 529/2013/EU határozat) 3.  cikke
(1)–(3)  bekezdésében említett tevékenységekből eredő kibocsátás korlátozására vagy csökkentésére, illetve
az e tevékenységekből származó elnyelés fenntartására vagy növelésére irányuló jelenlegi és jövőbeli földhasználati
ágazati tevékenységekről. A  földhasználati ágazati vonatkozású tevékenységekről szóló tájékoztatóban legalább
az alábbi információkat kell szerepeltetni a tevékenységek mindegyike kapcsán:
a) a kibocsátás és az  elnyelés múltbeli alakulásának ismertetése, lehetőség szerint figyelembe véve a  korábbi
tendenciákat is az ésszerűen rekonstruálható mértékig;
b) a kibocsátás és az elnyelés előrejelzése az elszámolási időszakra;
c) a kibocsátás korlátozásának vagy csökkentésének, illetve az  elnyelés fenntartásának vagy növelésének
lehetőségeit értékelő elemzés;
d) a nemzeti körülmények figyelembevételére leginkább megfelelő intézkedések felsorolása, adott esetben
kitérve – egyebek mellett – az  éghajlatváltozás-mérséklési lehetőség kiaknázása érdekében a  tagállam
által tervezett vagy a  végrehajtandó, az  529/2013/EU határozat IV.  mellékletben meghatározott indikatív
intézkedésekre is, amennyiben a c) pont szerinti elemzéssel megállapították e lehetőség meglétét;
e) a d)  pont szerinti intézkedések végrehajtását célzó, már létező vagy tervezett szakpolitikák, beleértve
az  intézkedések kibocsátásokra és elnyelésekre gyakorolt várható hatásainak minőségi vagy mennyiségi
leírását, figyelembe véve a földhasználati ágazathoz kapcsolódó egyéb szakpolitikákat és intézkedéseket is;
f ) a d) pont szerinti intézkedések elfogadásának és végrehajtásának indikatív ütemezése.
 (2) Az  (1) bekezdés szerinti jelentés erdészeti ágazatra vonatkozó részének tartalmára a NAIK ERTI közreműködésével
a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal javaslatot tesz a Szolgálat részére.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti jelentés nem erdészeti ágazatra vonatkozó részének tartalmára a  Magyar Agrár-,
Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara, a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal és a  Nemzeti
Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal javaslatot tesz a Szolgálat részére.
(4) A  miniszter a  környezetvédelemért felelős miniszterrel, az  agrárpolitikáért felelős miniszterrel,
az erdőgazdálkodásért felelős miniszterrel és a földügyért felelős miniszterrel együttműködve információt szolgáltat
az 529/2013/EU határozat I. mellékletében meghatározott minden egyes elszámolási időszak végét követő második
év január 15-ig, illetve március 15-ig bejelenti a Bizottságnak a földhasználati ágazatra vonatkozó nyilvántartásban
az adott elszámolási időszakra vonatkozóan szereplő előzetes, illetve végleges adatokat, az 529/2013/EU határozat
4. cikk (6) bekezdésével összhangban.
(5) A jelentés tartalmára, felépítésére, formátumára, benyújtási eljárására és felülvizsgálatára az 525/2013/EU rendelet,
a 749/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet, valamint az 529/2013 EU határozat előírásai az irányadók.
IV. FEJEZET
AZ ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖTELEZETTSÉG ELMULASZTÁSÁNAK JOGKÖVETKEZMÉNYEI
ÉS A JELENTÉSEK NYILVÁNOSSÁGA
11. Bírság 15. § Az Éhvt. 4. § (4) bekezdésében meghatározott bírság mértéke ötvenezertől ötszázezer forintig terjedhet.
12. A Nemzeti Kibocsátási Leltár és jelentéstételek nyilvánossága
16. § (1) A  Nemzeti Kibocsátási Leltárt és az  arról készült jelentést, valamint az  525/2013/EU rendelet alapján nyilvános
jelentéseket a  jelentéstételi kötelezettség teljesítését követően a  miniszter és a  környezetvédelemért felelős
miniszter elektronikus formában teszik közzé.
(2) A  Nemzeti Kibocsátási Leltár adatai, valamint az  525/2013/EU rendelet alapján elkészített jelentések adatai
a Központi Statisztikai Hivatal részére statisztikai célra átadhatók.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 17. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
18. § (1) Az  üvegházhatású gázok kibocsátásának a  2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak
megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i
2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 3.  cikk (4) és (5)  bekezdésében foglalt, a  kibocsátási
jogosultságok átruházására vonatkozó szándékáról a miniszter tájékoztatja a Bizottságot a 2015. évben.
(2) A  dekarbonizációs fejlesztési stratégia végrehajtásának helyzetéről szóló jelentést a  miniszter 2015. január 9-ig
nyújtja be a Bizottságnak.
19. § Ez a rendelet
a) az  üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint
az  éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló
rendszerről, valamint a  280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 21-i
525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) a  2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a  280/2004/EK és a  406/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá
a  920/2010/EU és az  1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 2-i
389/2013/EU bizottsági rendelet,
c) az  üvegházhatású gázoknak a  földhasználatból, a  földhasználat-változtatásból és az  erdőgazdálkodási
tevékenységekből eredő kibocsátására és elnyelésére vonatkozó elszámolási szabályokról és
az  e  tevékenységekhez kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó információkról szóló, 2013. május 21-i
529/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat és
d) a tagállamok által az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében jelentett információk
felépítéséről, formátumáról, benyújtási eljárásáról és felülvizsgálatáról szóló, 2014. június 30-ai 749/2014/EU
bizottsági végrehajtási rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
20. § Hatályát veszti az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos nemzeti jelentéstételről szóló 528/2013. (XII. 30.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök