text:
6/2016. (V. 31.) OBH utasítása az integritási szabályzatról.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdésének b) pontja 76. § (6) bekezdésének
b) pontja, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés d) pontja alapján – a bírák jogállásáról és javadalmazásáról
szóló 2011. évi CLXII. törvény IV. fejezet 21. alcíme, az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi
LXVIII. törvény 36. §, 37/B. §, 39. § (1) bekezdés b) és d) pontja, 41/B. §, 41/C. §, az információs önrendelkezési jogról és az információs
szabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény, a  büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény és a  költségvetési szervek belső
kontrollrendszeréről és belső ellenőrzésről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet II. fejezet 3. alcímében foglaltakra, valamint
a  bíróságok véleményére figyelemmel – a  bíróságok működésével összefüggő visszaélések kezelésére, az  integritássértések
meghatározására, az összeférhetetlenséggel kapcsolatos kérelmekkel és bejelentésekkel összefüggő eljárásokra, a bírák mentelmi
jogának a felfüggesztéséhez fűződő, valamint a folyamatban lévő eljárások tekintetében a bejelentési kötelezettségre és az ajándék
elfogadásának a tilalmára, az  integritási tanácsadásra vonatkozó, valamint a korrupciós kockázatokkal összefüggő bejelentések
fogadásával és kivizsgálásával kapcsolatos eljárás rendjéről az alábbi utasítást (a továbbiakban: szabályzat) alkotom:
I. Fejezet
Általános rész 1. A szabályzat célja
1. § A szabályzat célja, hogy a bíróságokon és az Országos Bírósági Hivatalban (a továbbiakban: OBH) olyan vezetési és
irányítási rendszer működjön, amelybe illeszkedő belső kontrollrendszer biztosítja a szervezet integritását az értékek
meghatározásával, az  azok követésében való útmutatással, a  szabályok betartásának ellenőrzésével – szükség
esetén  – jogkövetkezmények alkalmazásával. A  szabályzat meghatározza az  integritásalapú szervezeti működés
érdekében ellátandó feladatokat, főbb folyamatokat, és elősegíti az adott jogszabályi környezetben az átláthatóság,
a felelősség és a számonkérhetőség, a szakmaiság, a pártatlanság, a tisztességes eljárás, a jogszabályokban és az OBH
elnökének szervezetszabályozó eszközeiben meghatározott értékek iránti elkötelezettség érvényesülését és azt,
hogy a bírák és az igazságügyi alkalmazottak a feladataik teljesítését az esküjükhöz hűen gyakorolják. A szabályzat
biztosítja az integritást sértő magatartásokkal szembeni egységes fellépést, amely áttekinthető, előre meghatározott,
és az integritássértéshez arányos következményt rendel. Biztosítja a fennálló szervezeti és személyi integritási helyzet
eddig elért eredményeinek, értékeinek a megőrzését, védelmét és továbberősítését.
2. A szabályzat személyi és tárgyi hatálya 2. § (1) A szabályzat személyi hatálya kiterjed az OBH, az ítélőtáblák, a törvényszékek és a járásbíróságok bíráira és igazságügyi
alkalmazottaira.
(2) A szabályzat tárgyi hatálya a bírák, az  igazságügyi alkalmazottak magatartására, az összeférhetetlenségi esetekkel,
valamint a mentelmi jog felfüggesztésével kapcsolatos és az integritással összefüggő egyéb bejelentések kezelésére
és az ajándék elfogadásának a tilalmára, valamint az ezzel kapcsolatos eljárásrendre, a bíróság jogszabályban, közjogi
szervezetszabályozó eszközben és belső irányítási eszközben meghatározott működésével összefüggésben felmerülő
visszaélésekre és korrupciós kockázatokra irányuló bejelentések kivizsgálására és kezelésére terjed ki.
(3) A szabályzat hatálya – az  V. Fejezetben foglalt bejelentési kötelezettség kivételével – nem terjed ki a  bírák és
az  igazságügyi alkalmazottak azon magatartására, amely miatt más, jogszabályban meghatározott szerv az  ott
rögzített eljárás keretében jogosult és köteles eljárni.
(4) Ahol a szabályzat járásbíróságot említ, azon a közigazgatási és munkaügyi bíróságot és a kerületi bíróságot, valamint
ahol járásbíróság elnökét említi, azon a közigazgatási és munkaügyi bíróság és a kerületi bíróság elnökét is érteni kell.
(5) Ahol a szabályzat bíróságot említ, azon az OBH-t, ahol a bíróság elnökét említi, azon az OBH elnökét, ahol gazdasági
hivatalt, azon az OBH Gazdálkodási Főosztályát is érteni kell.
3. § A Kúria elnöke a Kúria bírái és igazságügyi alkalmazottai integritásáról külön szabályzatot alkot.
4. § A szabályzat rendelkezései iránymutatásul szolgálnak az ülnökök integritása tekintetében.
II. Fejezet
Értelmező rendelkezések 5. § A szabályzat alkalmazásában:
a) alkalmazott: a bírósággal szolgálati jogviszonyban álló bíró és igazságügyi alkalmazott;
b) bejelentés: a közérdekű bejelentések közül az  integritási és a korrupciós kockázatokra vonatkozó, bárki által
szóban, írásban vagy elektronikus úton tett bejelentés;
c) elnök: a bíró és az igazságügyi alkalmazott esetében a munkáltatói jogkört gyakorló elnök;
d) ajándék: a figyelmességi ajándék, a szóróajándék, a tiltott ajándék és a szokásos vendéglátás;
da) figyelmességi ajándék: minden olyan dolog vagy vagyoni értékű előny, melyet hivatalos alkalmakkor
a bíróság általánosan elfogadott társadalmi szerepvállalásához kapcsolódóan, nyilvánosan ajánlanak
fel;
db) szóróajándék: minden olyan dolog, amely a  rendezvényen való részvételhez kapcsolódóan, nem
személyhez kötődően kerül átadásra, és a becsült értéke nem haladja meg a bírói alapilletmény 2%-át;
dc) tiltott ajándék: minden olyan dolog, személyes vagy vagyoni értékű előny – függetlenül annak
értékétől és jellegétől –, amelyet hivatali tevékenységéért, illetve azzal összefüggésben az  ügyfél
vagy reá tekintettel más személy a bíró vagy az igazságügyi alkalmazott részére vagy reá tekintettel
hozzátartozója részére ad vagy felajánl;
dd) szokásos vendéglátás: valamely szakmai rendezvény keretében, valamennyi résztvevő számára
biztosított, általánosan elfogadott ellátás;
e) integritás: a  bíróság, a  bírósági szervezet és a  bírósággal szolgálati jogviszonyban álló bíró és igazságügyi
alkalmazott befolyásmentes, feddhetetlen, a jogszabályi előírásoknak, valamint az OBH elnökének utasításában
és ajánlásában meghatározott célkitűzéseknek, értékeknek és elveknek való megfelelése és mindezeknek
megfelelő magatartás, szervezeti működés;
f ) integritásfelelős: az  OBH, az  ítélőtábla és a  törvényszék elnöke által kijelölt, az  integritási és korrupciós
kockázatok kezelésében részt vevő személy, aki az OBH, az  ítélőtábla és a törvényszék elnökének közvetlen
irányítása alatt áll;
g) integritási kockázat: az  e)  pontban meghatározottak sérülésének lehetőségét magában hordozó folyamat,
esemény, jelenség, tevékenység vagy mulasztás;
h) integritássértés: a bíró és az igazságügyi alkalmazott részéről megvalósított magatartás, tevékenység, mulasztás
által beálló következmény, állapot (szubjektív) vagy a  bírótól, az  igazságügyi alkalmazottól független külső
tényezők által megvalósuló befolyásolás (objektív);
i) korrupció: a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény XXVII. Fejezetén belüli tényállások és ezen belül
a  kötelezettség vagy joggyakorlás elmulasztásának, hivatali helyzettel való visszaélésnek, a  hatáskör
túllépésének ígérete, megtörténte vagy erre vonatkozó felhívás megfogalmazása jogtalan előny ellenében
vagy ennek reményében;
j) korrupciós kockázat: a h) pontban meghatározottak bekövetkezésének lehetősége;
k) közvetlen vezető: a szervezeti és működési szabályzat alapján a bíró és az  igazságügyi alkalmazott beosztási
helye szerinti szervezeti egység vezetője;
l) külső kapcsolattartó: a  bíróság – alaptevékenységéhez kapcsolódó – feladatellátása során, ügyfélnek,
panaszosnak vagy az  eljárásban részt vevő más személynek nem minősülő, a  bírósági szervezeten kívüli
személy, akinek kapcsán felmerülhet, hogy a bíróság döntését befolyásolni kívánja, így különösen a gazdasági
hivatal és az informatikai osztály szerződéseiben megjelenő gazdasági szereplő.
III. Fejezet
Az integritás sérelmének általános és különös esetei
6. § (1) Az  integritást sérti, ha az  alkalmazott a  döntés befolyásolására irányuló magatartásról nem tájékoztatja a  bíróság
elnökét.
(2) Az integritást sérti, ha a bíró a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény (a továbbiakban:
Bjt.) 39. § (1)–(2) bekezdésében, az  igazságügyi alkalmazott az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról
szóló 1997. évi LXIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.) 36. § (2) bekezdés b) pontjában tilalmazott politikai tevékenységet
végez, politikai tisztséget tölt be, vagy a  bíró és a  kijelölt bírósági titkár párttagságot létesít, valamint a  bíró
országgyűlési, európai parlamenti, helyi önkormányzati képviselői vagy polgármesteri választáson történő jelöltkénti
indulásának a Bjt. 88. § (1) bekezdésében írt bejelentését elmulasztja.
7. § (1) Az  integritást sérti, ha a  bíró a  Bjt. 40.  § (1)  bekezdése megsértésével keresőtevékenységet úgy végez, hogy
a  tudományos, oktatói, edzői, versenybírói, játékvezetői, művészi, szerzői jogi védelemben részesülő, lektori és
szerkesztői, valamint műszaki alkotómunka vagy a  nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony veszélyezteti
a  függetlenségét, a  pártatlanságát, vagy annak látszatát kelti, hogy nem független vagy nem pártatlan, illetve
akadályozza a hivatali kötelezettségei teljesítését.
(2) Az integritást sértik azon egyéb tevékenységek, amelyek a  bíró vagy az  igazságügyi alkalmazott függetlenségét,
pártatlanságát veszélyeztetik.
(3) A keresőtevékenység különösen akkor veszélyezteti a  függetlenséget és ezen keresztül a  bírósági szervezet
integritását, ha:
a) az valamilyen politikai tevékenységhez, párthoz, párt működését segítő tudományos, ismeretterjesztő,
kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványhoz, egyesülethez köthető;
b) a bíróság alkalmazottja tud, vagy kellő gondosság mellett tudnia kellene arról, hogy olyan szerv, intézmény,
gazdasági társaság megbízásából végez keresőtevékenységet, amely a munkavégzése, ítélkezési tevékenysége
szempontjából az  érintett bírósággal szerződéses kapcsolatban áll (különösen, ha bírósági épületet érintő
beruházásokat végez), vagy a  munkavégzése, ítélkezési tevékenysége szempontjából érintett bíróságon
folyamatban lévő ügyben peres fél vagy a  perben egyébként érdekelt – kivéve a  jogi szakvizsga bizottsági
tagságot;
c) a bíróság alkalmazottja tud, vagy kellő gondosság mellett tudnia kellene arról, hogy olyan szerv, intézmény,
gazdasági társaság megbízásából végez keresőtevékenységet, amelynek vezetője ellen szándékos
bűncselekmény miatt büntetőeljárás van folyamatban az érintett bíróságon;
d) a bírósági alkalmazott által végzett tevékenység nem szorosan oktatási vagy művészeti tárgyú, így különösen
a színházi menedzseri, az oktatási menedzseri, az ügynöki tevékenység vagy a politikához köthető újságírói
tevékenység.
(4) A bíró a  keresőtevékenységre irányuló szerződéskötését megelőzően köteles meggyőződni, hogy e  tevékenység
a  függetlenségét, a  pártatlanságát nem veszélyezteti, függetlensége vagy pártatlansága hiányának látszatát nem
kelti.
(5) Sérti az integritást, ha az alkalmazott a 47. § (1)–(3) és (5)–(7) bekezdésben foglalt rendelkezéseket megsértve jár el.
8. § (1) Az integritást sérti, ha a bíró a szolgálati viszonya szerinti munkaidejét egészben vagy részben érintő munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyt a  munkáltatói jogkör gyakorlójának előzetes hozzájárulása nélkül létesít [Bjt. 40.  §
(3) bekezdés].
(2) Az  integritást sérti, ha a  bíró a  szolgálati jogviszonya szerinti munkaidejét nem érintő munkavégzésre irányuló
jogviszonyt a munkáltatói jogkör gyakorlójának történő előzetes bejelentés nélkül létesít (Bjt. 40. § (4) bekezdés).
9. § (1) Az igazságügyi alkalmazott kereső foglalkozást – munkaidejét nem érintő tudományos, oktatói, művészeti, lektori,
szerkesztői, sport-, a jogi oltalom alá eső szellemi tevékenység és a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony kivételével –
csak a munkáltatói jogkör gyakorlójának előzetes engedélyével végezhet [Iasz. 36. § (2) bekezdés c) pontja].
(2) Az igazságügyi alkalmazott a munkaidejét nem érintő tudományos, oktatási, művészeti, lektori, szerkesztői, sport-,
a  jogi oltalom alá eső szellemi tevékenységet és a  nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyt a  munkáltatói jogkör
gyakorlójának köteles bejelenteni (Iasz. 37/A. §).
(3) Az  integritást sérti, ha az  igazságügyi alkalmazott az  (1)–(2)  bekezdésben foglaltak megsértésével végez
keresőtevékenységet.
10. § Az integritást sérti a Bjt. 40. § (2) bekezdésében foglaltakra figyelemmel a bíró esetében:
a) a gazdasági társaságban végzett személyes közreműködés, vezetői tisztségviselői tevékenység,
felügyelőbizottsági tagság, egyéni cégben tagság;
b) a korlátolt felelősségű társaság személyes közreműködésre kötelező üzletrészének tulajdonlása, a  betéti
társaság személyes közreműködésre kötelező kültagsága, betéti társaság korlátlanul felelős tagsága, ha ezzel
a  bírói pártatlanság, függetlenség veszélyeztetett, vagy az  nem fér össze a  bírói tisztséggel, különösen
a tevékenységi körre figyelemmel;
c) ha a gazdasági-vállalkozási tevékenységet folytató civil szervezetnél vezető tisztségviselőként közreműködik.
11. § Az integritást sérti, ha a  bíró a  Bjt. 42.  § (1)  bekezdése szerint, az  igazságügyi alkalmazott pedig az  Iasz. 37.  §
(1)  bekezdése szerint haladéktalanul nem jelenti be, hogy vele szemben összeférhetetlenségi ok áll fenn, és nem
kezdeményezi az összeférhetetlenségi ok megszüntetését.
12. § Az integritást sérti, ha a bíró választottbírósági tagságot létesít – mely a megválasztása alkalmával teendő írásbeli
nyilatkozat aláírásával megvalósul –, vagy az arra vonatkozó szándékát nem jelenti be, vagy korábbi tagságát a bírói
kinevezése után is fenntartja.
13. § (1) Az integritást sérti, ha – ide nem értve a Bjt. 232/E. §-a szerinti rendelkezési állományba helyezés iránti kérelmet vagy
esetet – a bíró a Bjt. 40. § (6) bekezdésében foglaltak szerint igénybe vesz öregségi nyugdíjat, korhatár előtti ellátást
vagy más olyan pénzbeli ellátást, amelyet a  nyugdíjkorhatár betöltésekor hivatalból öregségi nyugdíjként kell
továbbfolyósítani [Bjt. 40. § (6) bekezdés].
(2) A bíró köteles bejelenteni a munkáltatói jogkör gyakorlójának, ha öregségi nyugdíjkorhatár előtti ellátást vagy más,
olyan pénzbeli ellátást vesz igénybe, amelyet a  nyugdíjkorhatár betöltésekor hivatalból öregségi nyugdíjként kell
továbbfolyósítani.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott bejelentési kötelezettség elmulasztása az integritást sérti.
14. § (1) Az  integritást sérti a bíróságok igazgatásáról rendelkező 6/2015. (XI. 30.) OBH utasítás (a továbbiakban: igazgatási
szabályzat) 5. § (2) bekezdése szerinti igazgatási intézkedésre jogosultjának a diszkriminatív intézkedése a bírákkal
vagy az igazságügyi alkalmazottakkal szemben.
(2) Az  integritást sérti, ha a  bíró vagy az  igazságügyi alkalmazott esetében a  fegyelmi eljárás alapjául szolgáló
magatartásról tudomást szerző – az igazgatási szabályzat 5. § (2) bekezdése szerinti – igazgatási intézkedésre jogosult
nem indítványozza, nem kezdeményezi vagy nem rendeli el a fegyelmi eljárást.
IV. Fejezet
Eljárás rendje és menete összeférhetetlenség esetén
3. Keresőtevékenység bejelentése, engedélyezése 15. § Az alkalmazott keresőtevékenység engedélyezése iránt előterjesztett kérelme, illetve a bíró szolgálati viszonya szerinti
munkaidejét nem érintő munkavégzésre irányuló jogviszonya előzetes bejelentése tartalmazza a keresőtevékenység
tárgyát, időpontját és tartamát. A  kérelmező csatolja a  munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyra vonatkozó
szerződés tervezetét, illetve ha a másik szerződő fél (megbízó, munkáltató) gazdasági társaság, annak cégkivonatát.
16. § (1) Az alkalmazott a kérelmet, a bíró az előzetes bejelentést a keresőtevékenységre irányuló szerződés megkötése előtt
legalább tizenöt nappal köteles szolgálati úton benyújtani a munkáltatói jogkör gyakorlójának.
(2) A munkáltatói jogkör gyakorlója a kérelmet haladéktalanul, de legkésőbb nyolc napon belül bírálja el.
 (3) A  kérelem elbírálásának szempontjait a  Bjt. 40.  §-a és az  Iasz. 36.  § (2)  bekezdés c)  pontja, valamint a  szabályzat
együttesen határozza meg.
 (4) A szabályzat 7. és 9. §-ában foglalt integritássértés esetén a bíróság elnöke a bírósági alkalmazott kérelmét írásbeli
határozatával elutasítja, vagy a korábban adott engedélyt visszavonja, vagy a keresőtevékenység gyakorlását megtiltja
a Bjt. 40. § (4) bekezdése szerinti esetben.
(5) Az alkalmazott az  engedélyezett keresőtevékenység megkezdését követően három napon belül köteles
a  munkavégzésre irányuló jogviszonyra vonatkozó végleges szerződés másolati példányát becsatolni. Ugyanezen
rendelkezés alkalmazandó a szerződésmódosítás esetén is.
17. § A bíróság elnöke sürgős esetben, valamint a bírósági szervezeten belüli képzésekkel összefüggő kérelem elintézése
esetén soron kívül jár el.
4. Egyéb bejelentési kötelezettségek 18. § A bíró a Bjt. 39. §-a, 40. § (2), (5)–(6) bekezdése, 41. §-a szerinti, az igazságügyi alkalmazott az Iasz. 36. § (2) bekezdés
b)  pontja szerinti összeférhetetlenségi ok esetén a  munkáltatói jogkört gyakorló elnöknek haladéktalanul köteles
a szolgálati út betartásával e körülményeket bejelenteni.
V. Fejezet
A mentelmi jog felfüggesztése, valamint a folyamatban lévő eljárásokkal kapcsolatos bejelentések
szabályozása
5. A folyamatban lévő eljárások bejelentése 19. § (1) Az  alkalmazottat bejelentési kötelezettség terheli a  munkáltatói jogkört gyakorló elnök felé minden olyan tény,
esemény tekintetében, amely a szolgálati viszonyára, a beosztására és az integritására hatással lehet.
(2) Az  alkalmazott a  vele szemben indult büntető- és szabálysértési eljárásról történt tudomásszerzését követően
haladéktalanul köteles tájékoztatni az eljáró hatóságot a bírósági szolgálati viszonyáról.
20. § (1) A bírót az ellene folyamatban lévő büntetőeljárásban bejelentési kötelezettség terheli a mentelmi jog felfüggesztése
esetén a  nyomozás befejezése, az  eljárás megszüntetése, a  vádemelés és az  ügyben hozott ügydöntő határozat
tekintetében is.
(2) Amennyiben az OBH elnökének a javaslatára a köztársasági elnök a bíró mentelmi jogát büntető vagy szabálysértési
ügyben felfüggesztette, a köztársasági elnök döntéséről az OBH elnöke a bíróság elnökét a Bjt. 2. § (3) bekezdése
alapján tett javaslata egyidejű megküldésével tájékoztatja.
(3) A (2) bekezdés szerinti értesítést követően a köztársasági elnök döntését és az OBH elnökének javaslatát a munkáltatói
jogkör gyakorlója a  bíróval haladéktalanul közli, és biztosítja, hogy a  bíró tudomást szerezzen a  mentelmi jog
felfüggesztésének időpontjáról és arról a cselekményről, amelyre nézve a legfőbb ügyész, illetve a bíróság a mentelmi
jog felfüggesztésére vonatkozó indítványát előterjesztette és az OBH elnöke a javaslatát megtette.
(4) Ha az  OBH elnökének a  javaslatát a  mentelmi jog felfüggesztésére jogosult elutasította, a  munkáltatói jogkör
gyakorlója a bírót a (3) bekezdés szerint tájékoztatja.
21. § (1) Bíró érintettsége esetén, ha magánvádas büntetőügyben vagy pótmagánvádra indult bírósági eljárásban a feljelentés
vagy a  vádindítvány bírósághoz érkezését követően a  feljelentett személy mentelmi jogának felfüggesztése iránt
a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 552. § (1) bekezdése szerinti intézkedéseknek
nincs helye, és a  bíróság az  eljárást – magánvádas ügyben személyes meghallgatás kitűzése vagy a  Be. 552.  §
(1) bekezdése szerinti intézkedés megtétele nélkül – megszüntette, az e tárgyban született határozatot a bíró a bíróság
elnökének a  kézhezvételt követően haladéktalanul köteles bejelenteni. A  bíró bejelenti a  határozat jogerőre
emelkedését vagy az eljárás folytatását.
(2) A munkáltatói jogkört gyakorló bírósági elnök az  (1)  bekezdésben foglaltak szerint tudomására jutott tényekről
az OBH elnökét haladéktalanul tájékoztatja.
22. § (1) Amennyiben a  bíró a  magatartásával összefüggésben indult eljárásról a  Be. 552.  § (1)  bekezdésében írt esetben
–  a  mentelmi jog felfüggesztését megelőzően – tudomást szerez, úgy a  büntetőeljárás megindításának tényét
haladéktalanul köteles a munkáltatói jogkör gyakorlójának bejelenteni.
(2) Az  igazságügyi alkalmazott a  tudomásszerzést követően haladéktalanul bejelenti a  munkáltatói jogkört gyakorló
elnöknek, ha vele szemben büntetőeljárás indult.
(3) A  bíró és az  igazságügyi alkalmazott a  vele szemben indult szabálysértési eljárást – a  szabálysértésekről és
a szabálysértési eljárásról szóló 2012. évi II. törvény II. Fejezete szerint indult és azon szabálysértéseket kivéve, amelyek
miatt közigazgatási bírság került kiszabásra – is köteles haladéktalanul bejelenteni a munkáltatói jogkört gyakorló
elnöknek; a  bíró akkor is, ha a  mentelmi jogáról lemondott, továbbá köteles bejelenteni a  szabálysértési eljárás
befejeződését.
23. § Az alkalmazott – a személyállapoti pereket kivéve – haladéktalanul bejelenti, ha a szolgálati helyéül szolgáló bíróság
előtt polgári peres vagy bírósági hatáskörbe tartozó nem peres eljárást indított, vagy vele szemben ilyen eljárást
indítottak, továbbá köteles bejelenteni ezen eljárás befejeződését.
24. § (1) Az alkalmazott haladéktalanul bejelenti a bíróság elnökének, ha:
a) az igazságszolgáltatási tevékenységével összefüggésben fenyegetés, támadás, sértés éri;
b) becsületét, személyhez fűződő jogait megsértik.
(2) Ha a  bíró folyamatban lévő ügyében bírót, igazságügyi alkalmazottat, bírósági szervezetet érintő integritássértést
észlel, azt haladéktalanul köteles a bíróság elnökének bejelenteni.
25. § Az alkalmazott, amennyiben a nyomozó hatóság, az ügyészség vagy a bíróság a szolgálati viszonyával összefüggésben
tanúként idézi, ezt a bíróság elnökének haladéktalanul köteles bejelenteni, annak feltüntetésével, hogy mely hatóság,
milyen ügyben (ügyszám, tárgy megjelölése) és mely időpontra idézte.
26. § A bíróság elnöke köteles az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvényben (a továbbiakban: Info. tv.) foglaltak szerint a 19–25. §-ban szabályozott bejelentések kezelését úgy
biztosítani, hogy ezen adatokhoz jogosulatlan személy ne férjen hozzá.
VI. Fejezet
Az ajándék elfogadásának a tilalma és az ajándékozás szabályai
6. A tiltott ajándék 27. § A tiltott ajándékot a felajánlásakor, illetve az átadására vonatkozó kísérletkor vissza kell utasítani.
28. § (1) A tiltott ajándék felajánlását hivatalos feljegyzés készítésével szolgálati úton a bíróság elnökének haladéktalanul be
kell jelenteni. Amennyiben az ajándékot az átadáskor nem lehetett visszautasítani, mert az kézbesítés útján érkezett,
vagy azt az ajándékozó a bíróság épületében hátrahagyta, úgy a hivatalos feljegyzéssel az ajándékot is továbbítani
kell a bíróság elnöke részére a további intézkedés megtétele végett.
(2) Ha az  ajándékozó kézbesítési címe ismert, a  bíróság elnöke a  tiltott ajándékot írásban visszautasítja az  ajándék
elvitelére vonatkozó felhívás mellett. Amennyiben az  ajándékozó kézbesítési címe nem ismert, az  ajándékot
a 30. §-ban foglalt módon meg kell semmisíteni, kivéve ha arra értékénél vagy jellegénél fogva más eljárási szabály
vonatkozik.
29. § Az írásbeli visszautasításnak – amennyiben jogszabály ettől eltérően nem rendelkezik – tartalmaznia kell a következő
tájékoztatást:
a) az ajándékozás tilos;
b) az ajándékozó a felhívás kézhezvételét követő 8 naptári napon belül a saját költségén gondoskodhat az ajándék
elviteléről;
c) a b)  pontban foglaltak elmulasztása esetén vagy a  30.  § (1)  bekezdésben foglalt esetekben az  ajándék
megsemmisítésre kerül, kivéve ha arra értékénél vagy jellegénél fogva más eljárási szabály vonatkozik.
30. § (1) A bíróság elnöke az ajándékot a bíróság gazdasági hivatalának sürgős megsemmisítés céljából megküldi, ha:
a) a felajánlott ajándék állagának fenntartása költségráfordítás nélkül nem biztosítható;
b) az ajándék gyorsan romló.
(2) A gyorsan romló ajándék megsemmisítéséről helyben is lehet gondoskodni.
 (3) Az ajándék megsemmisítéséről minden esetben jegyzőkönyvet kell felvenni. A  megsemmisítés során a  bíróság
gazdasági hivatalának vezetője vagy a bíróság elnöke vagy az általuk kijelölt személy jelen van, aki a jegyzőkönyvet
annak készítőjével és a megsemmisítővel együtt aláírja.
(4) Amennyiben az ajándékozó kézbesítési címe ismert, az ajándék megsemmisítése esetén a megsemmisítésről felvett
jegyzőkönyvet meg kell küldeni az ajándékozó részére.
(5) A megsemmisítés módjára a selejtezett vagyontárgyak megsemmisítésére irányadó szabályokat kell alkalmazni.
7. Protokoll ajándék 31. § A protokoll ajándék típusai:
a) szóróajándék;
b) szokásos vendéglátás;
c) figyelmességi ajándék.
32. § A szóróajándék és a szokásos vendéglátás elfogadható.
33. § (1) A meghatározott személynek adott figyelmességi ajándék (különösen könyv, üveg bor) a társadalomban általánosan
kialakult szokásoknak megfelelően elfogadható, amennyiben annak becsült értéke nem haladja meg a  bírói
alapilletmény 5%-át.
(2) Amennyiben a figyelmességi ajándék becsült értéke meghaladja a bírói alapilletmény 5%-át, azt a szervezet részére
juttatott ajándéknak kell tekinteni, és a  bíróság elnöke dönt a  figyelmességi ajándék munkahelyen történő
megőrzéséről, felhasználásának engedélyezéséről vagy megsemmisítéséről. Ennek során figyelembe veszi
a  figyelmességi ajándék becsült értékét, annak jellegét, valamint a  bíróság társadalmi szerepvállalásának
a megjelenítésére és a kapcsolatrendszerének a dokumentálására való alkalmasságát.
(3) A becsült értéket a bíróság gazdasági hivatalának vezetője állapítja meg az áruforgalmi viszonyok alapján.
 (4) A (3)  bekezdés szerinti figyelmességi ajándékot a  bíróság gazdasági hivatalának át kell adni. A  gazdasági hivatal
a figyelmességi ajándékot nyilvántartásba veszi, vagy a 30. § szerint megsemmisíti. A nyilvántartásba vett figyelmességi
ajándékot a gazdasági hivatal az elnöki engedély szerinti felhasználásra kiadja, vagy annak a munkahelyen történő
őrzéséről gondoskodik.
VII. Fejezet
Integritási szabályszegés és annak következménye 34. § (1) A  bíróság elnöke az  integritási szabályszegés esetén – indokolt esetben az  integritásfelelős közreműködésével –
gondoskodik a szükséges intézkedések megtételéről.
(2) A szükséges intézkedés lehet különösen:
a) az integritássértés megállapítása;
b) az integritást sértő személy felé a megállapítás tudomására hozása;
c) a feltárt problémák és azok okainak megszüntetése a jogszerű állapot helyreállításával;
d) az okozott sérelem orvoslása;
e) kötelezettségszegés esetén a felelősségre vonás kezdeményezése;
f ) más hatóságok megkeresése.
35. § Integritássértés esetén a  bíróság elnöke a  bejelentés kivizsgálásának befejezését követő tizenöt napon belül
az integritássértésről jelentést készít az OBH elnöke részére, amely tartalmazza a megtett vezetői intézkedéseket.
VIII. Fejezet
Az integritásfelelős kijelölése, feladata 36. § (1) Az integritási és korrupciós kockázatok hatékony kezelése érdekében az OBH-ban, az ítélőtáblán és a törvényszéken
szolgálati jogviszonyban álló jogi egyetemi vagy a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen szerzett integritás tanácsadói
végzettséggel rendelkező integritásfelelőst kell kijelölni.
(2) Az integritásfelelőst – hozzájárulásával – az OBH, az ítélőtábla és a törvényszék elnöke bízza meg.
 (3) Az integritásfelelős a bíróság elnökének közvetlen irányítása, felügyelete és ellenőrzése alatt áll.
 (4) Ha az integritásfelelős egyéb feladatokat is ellát, e feladatai tekintetében a bíróság elnöke által kijelölt más személy
által is utasítható, de ez az integritásfelelősi feladatok ellátását nem akadályozhatja.
 (5) Az integritásfelelős kijelöléséről és a kijelölés visszavonásáról az OBH elnökét előzetesen tájékoztatni kell.
 (6) A törvényszék elnöke által kijelölt integritásfelelős látja el a szabályzatban meghatározottak szerint az illetékessége
alá tartozó járásbíróságokkal összefüggő integritási feladatokat. (7) A törvényszék elnöke az OBH elnökének előzetes tájékoztatása mellett a 100 főnél nagyobb létszámú járásbíróságon
önálló integritásfelelőst jelölhet ki.
(8) A 250 főnél nagyobb létszámú bíróságon az  integritásfelelős helyettese is kijelölhető, aki az  integritásfelelőst
akadályoztatása esetén helyettesíti, és ellátja a bírósági integritással összefüggő feladatokat.
(9) Az integritásfelelős-helyettes kijelölése és visszavonása tekintetében a 36. § (1)–(5) bekezdésében foglalt rendelkezések
az irányadók.
37. § (1) Az integritásfelelős feladata, hogy közreműködik a  bíróság működésével kapcsolatos integritási és korrupciós
kockázatok felmérésében, az  intézkedési terv, valamint annak végrehajtásáról szóló jelentés elkészítésében
és  az  integritási kockázatokra vonatkozó bejelentések fogadásával, kivizsgálásával kapcsolatos feladatokban,
így különösen:
a) minden év november 30. napjáig a  következő tárgyévre vonatkozóan – a  szervezeti egységek vezetőivel
közösen – integritási munkatervet, míg három évenként hosszabb távú korrupció-megelőzési intézkedési
tervet készít a kockázatok kezelésére, amelyeket a bíróság elnöke hagy jóvá;
b) közreműködik a  bíróság működésével kapcsolatos integritási kockázatok rendszeres, minden év december
31. napjáig történő felmérésében;
c) a korrupció-megelőzési intézkedési terv végrehajtásáról és annak eredményeiről a tárgyévet követő év január
31. napjáig integritásjelentést készít a bíróság elnöke számára;
d) a feladatkörében tájékoztatást és tanácsot ad a bíróság vezetői és alkalmazottai részére a felmerült integritási
kérdésekben;
e) előzetesen véleményezi valamennyi, integritással, továbbá jogszabályban rögzített eljárással, a  bíróság
alkalmazottjának feladatellátásával vagy feladatellátásához kapcsolódó találkozókkal összefüggő kérdést,
körülményt;
f ) a korrupció-megelőzési intézkedési terv alapján javaslatot tesz a bíróság hivatásetikai és antikorrupciós témájú
képzéseinek megtartására, valamint közreműködik ezek végrehajtásában;
g) fogadja és a bíróság elnökének továbbítja azokat az integritást érintő bejelentéseket, amelyeket a bejelentő
nem köteles más személynek megtenni;
h) az alkalmazottakat ért támadásokkal kapcsolatos bejelentéseket fogadja, a  bíróság elnökének továbbítja,
és egyidejűleg javaslatot tesz a szükséges és megfelelő intézkedésre.
(2) Az integritásfelelős ellátja mindazokat a feladatokat is, amelyekkel a bíróság elnöke megbízza.
38. § (1) Az integritásfelelős belső ellenőr nem lehet.
 (2) Az integritásfelelős köteles az  eljárása során a  tudomására jutott szolgálati titkot megőrizni, az  integritást érintő
bejelentések iratait az Info. tv.-ben foglaltak figyelembevétele mellett kezelni.
IX. Fejezet
Integritás tárgyú bejelentések intézése, ellenőrzése és nyilvántartása
39. § (1) Integritást érintő bejelentés szóban, írásban vagy elektronikus úton terjeszthető elő. Szóbeli bejelentés esetén
az  integritásfelelős kérheti annak írásba foglalását, ennek hiányában a  bejelentés írásba foglalásáról maga
gondoskodik. Az integritást érintő bejelentés előterjeszthető az 1. melléklet szerinti adatlapon is.
(2) Az integritást érintő bejelentést haladéktalanul érkeztetni kell a  bírósági ügyvitelre vonatkozó szabályok szerint
a IV. D. 3. ügycsoportba.
(3) Az integritásfelelős a  bejelentésről haladéktalanul tájékoztatja a  bíróság elnökét, és egyidejűleg javaslatot tesz
a  szükséges intézkedések megtételére. A  bíróság elnöke az  integritást érintő bejelentésekkel kapcsolatos
intézkedésekbe – ideértve az iratbetekintést is – más bírósági vezetőt bevonhat.
(4) Az integritásfelelős nevét, elérhetőségét és a bejelentési űrlapot a bíróság internetes és intranetes honlapján is közzé
kell tenni.
(5) A név nélkül vagy azonosíthatatlan bejelentő által tett bejelentés vizsgálata mellőzhető.
 (6) A korábbival azonos tartalmú, ugyanazon bejelentő által tett ismételt, alaptalan bejelentés vizsgálata mellőzhető.
40. § (1) A bíróság elnöke és az integritásfelelős felelősséggel tartozik a bejelentő és a bejelentéssel érintett személy személyes
adatainak az adatvédelmi szabályoknak megfelelő kezeléséért, továbbá az Info. tv. rendelkezéseinek megtartásáért.
(2) A bejelentő kérheti adatainak zártan történő kezelését.
 (3) A bejelentéssel összefüggésben keletkezett iratokba kizárólag a bíróság elnöke, az integritásfelelős, az iktatást végző
elnöki iroda (az OBH-ban a Központi Iroda) alkalmazottja és – a saját nyilatkozatát érintően – a meghallgatott személy
tekinthet be.
(4) A bejelentőt – az (5) bekezdésben foglaltak kivételével – nem érheti hátrány az integritást érintő bejelentés megtétele
miatt.
(5) Ha nyilvánvalóvá vált, hogy a bejelentő rosszhiszeműen járt el, és alaposan feltehető, hogy ezzel bűncselekményt
vagy szabálysértést követett el, másnak kárt vagy egyéb jogsérelmet okozott, adatai az eljárás kezdeményezésére,
valamint lefolytatására jogosult bíróság vagy hatóság, illetve személy részére átadhatóak.
41. § (1) Az  integritást érintő bejelentést a bejelentéssel érintett bíró vagy igazságügyi alkalmazott szolgálati helye szerinti
bíróság elnöke vizsgálja meg. A vizsgálatban az integritásfelelős közreműködhet.
(2) A vizsgálat történhet különösen az  iratok tanulmányozásával, az érintettek meghallgatásával vagy írásbeli jelentés
beszerzésével. A  meghallgatásról jegyzőkönyvet kell felvenni. A  meghallgatással érintett személyek kérhetik
a személyes adataiknak zártan történő kezelését.
(3) A (2) bekezdés szerinti jegyzőkönyv tartalmazza:
a) a meghallgatás helyét, időpontját;
b) a meghallgatott nevét, beosztását, szervezeti egységét;
c) a meghallgatáson részt vevő egyéb személyek beosztását, szervezeti egységét;
d) a meghallgatás tárgyát;
e) a meghallgatás során feltett kérdéseket és az azokra adott válaszokat;
f ) az elhangzottak és a jegyzőkönyvben foglaltak egyezőségére vonatkozó nyilatkozatot;
g) a meghallgatáson részt vevők aláírását.
(4) A más bíróságot érintő bejelentést a bíróság elnöke haladéktalanul megküldi a vizsgálatra jogosult bíróság elnökének.
42. § (1) A bejelentésről – lényeges tartalma ismertetésével – tájékoztatni kell az érintettet. A tájékoztatásnak ki kell terjednie
arra is, hogy az érintett nyolc napon belül írásbeli észrevételeket tehet, melyekben jogosult a bejelentéssel kapcsolatos
álláspontját kifejteni vagy a meghallgatását kérni.
(2) Amennyiben a bejelentés bíróval szemben érkezik, a meghallgatást a bíróság elnöke foganatosítja.
43. § Az integritást érintő bejelentések ügyintézési határideje harminc nap, mely a bejelentés érkeztetését követő napon
kezdődik. A határidőt a bíróság elnöke indokolt esetben további harminc nappal meghosszabbíthatja.
44. § A bíróság elnöke:
a) gondoskodik az  integritást sértő magatartások felismerése és kezelése érdekében a szervezet működésével
összefüggő visszaélésekre, szabálytalanságokra és korrupciós kockázatokra vonatkozó bejelentések
fogadásáról, kivizsgálásáról és az esetleges jogkövetkezmények alkalmazásáról;
b) a korrupcióellenességgel, integritással, közérdekű bejelentésekkel foglalkozó más szervezetekkel (különösen
az  Állami Számvevőszékkel, a  Kormányzati Ellenőrzési Hivatallal, a Nemzeti Védelmi Szolgálattal,
az Alkotmányvédelmi Hivatallal) közvetlen kapcsolatot tart;
c) a szervezet működésével összefüggő visszaélésekre, szabálytalanságokra, valamint az integritási és korrupciós
kockázatokra vonatkozó bejelentéseket kivizsgálja;
d) lefolytatja az integritássértésekkel kapcsolatos egyéb vizsgálatokat, és meghozza a szükséges intézkedéseket;
e) az alkalmazottakat ért támadások esetén a  szükséges megkereséseket foganatosítja, és az  alkalmazottak
részére jogvédelmet biztosít;
f ) ellenőrzi az általa meghozott döntések végrehajtását;
g) gondoskodik a  személyes adatokat nem tartalmazó integritásfelelősi beszámoló alkalmazottakkal történő
megismertetéséről;
h) értékeli a megtett intézkedések hatékonyságát és következményeit;
i) jelentős integritási kockázat esetén haladéktalanul felveszi a megfelelő hatóságokkal a kapcsolatot;
j) integritási kockázat esetén haladéktalanul tájékoztatja az OBH elnökét.
45. § (1) A bíróság elnöke gondoskodik az integritásfelelős közreműködésével az integritási bejelentések nyilvántartásáról.
 (2) A  nyilvántartás-vezetés szigorú jogosultsági, informatikai rendszerben, szabályozott környezetben végezhető.
A nyilvántartás adataiba kizárólag a bíróság elnöke és az integritásfelelős tekinthet be.
 (3) Az integritási nyilvántartás vezetése történhet elektronikus úton is.
46. § (1) Az  integritásfelelős az  integritási bejelentésekkel összefüggésben keletkezett iratokról – a  2.  melléklet szerint –
elkülönített, naprakész nyilvántartást vezet, melyet évente összesít és lezár.
(2) Az integritásfelelős számon tartja, és a nyilvántartásba feljegyzi a megtett intézkedéseket és azok határidejét.
 (3) A nyilvántartás vezetésére és az abban kezelt adatok kezelésére az Info. tv. és a 40. § (1)–(3) bekezdésének rendelkezéseit
megfelelően kell alkalmazni. X. Fejezet
A külső kapcsolattartók fogadásával kapcsolatos eljárási rend
47. § (1) Az  alkalmazott részéről a  gazdálkodást érintő feladatának ellátása során vagy azzal összefüggésben a  külső
kapcsolattartóval csak akkor kerülhet sor személyes jelenlétet igénylő kapcsolatfelvételre, ha erről a  közvetlen
vezetőjét és az integritásfelelőst tájékoztatta.
(2) Az alkalmazott haladéktalanul tájékoztatni köteles közvetlen bírósági vezetőjét, amennyiben a külső kapcsolattartó
a  feladat ellátásával összefüggésben előzetes bejelentés nélkül, váratlanul megjelenik, vagy munkahelyén kívül
megkeresi. Telefonon, telefaxon, interneten vagy más elektronikus eszköz útján érkezett megkeresés esetén is fennáll
a tájékoztatási kötelezettség.
(3) Az értesítésnek ki kell terjedni a  külső kapcsolattartó és – ha valamely szervezet képviseletében jár el – az  általa
képviselt szervezet nevére, a találkozó céljára, időpontjára és helyére. Amennyiben a bírósági alkalmazott a találkozóval
kapcsolatban a szervezet integritását veszélyeztető kockázatokra vonatkozó információval rendelkezik, ezt köteles
írásban a bíróság elnökének – a szolgálati út betartásával – bejelenteni és az integritásfelelőst tájékoztatni.
(4) Az integritásfelelős jogosult észrevételezni, ha a  bírósági alkalmazottnak a  külső kapcsolattartóval való
kapcsolatfelvételében integritási kockázatot észlel.
(5) Beszerzési eljárás esetében kettőmillió forint értékhatár feletti kötelezettségvállalás előkészítése során a  szerződő
harmadik fél kiválasztásáig és az átadás-átvételi eljárás során, közbeszerzési eljárásban a közbeszerzés megindításáig
a bírósági alkalmazottnak a külső kapcsolattartóval történő személyes jelenlétet igénylő kapcsolatfelvételét kizárólag
a bírósággal szolgálati jogviszonyban álló harmadik személy részvétele mellett engedélyezi a közvetlen vezető.
(6) A bíróság szervezeti egységeinek vezetői évente áttekintik az irányításuk alatt álló bírósági alkalmazottaknak a külső
kapcsolattartókkal való találkozására vonatkozó információkat, felmérik az ezzel kapcsolatos kockázatokat, és ennek
eredményét a tárgyév november 30. napjáig írásban az integritásfelelős részére továbbítják a korrupció-megelőzési
terv kialakítása érdekében. Az  integritásfelelős a  felmérés eredményét és az  annak nyomán elkészített korrupciómegelőzési intézkedési tervet és az integritási munkatervet a bíróság elnöke elé terjeszti.
(7) Ha az  érintett alkalmazott a  személyes jelenlétet igénylő találkozó során a  szervezet vagy bármely alkalmazott
integritását veszélyeztető kockázatot észlel, írásban haladéktalanul tájékoztatja – feljegyzés formájában – a bíróság
elnökét, melyet az integritásfelelős részére is megküld.
(8) Az integritásfelelős évente köteles áttekinteni az  (1)  bekezdés szerinti találkozókról készült feljegyzéseket.
Az integritásfelelős az áttekintés alapján felméri a lehetséges kockázatokat, és az ezzel kapcsolatos megállapításait
szerepelteti a 37. § a) pontja szerinti intézkedési tervben és munkatervben.
(9) A bíróság alkalmazottai a külső kapcsolattartók fogadásakor az általános eljárási szabályok, a szabályzat rendelkezései,
valamint a szervezeti és működési szabályzatban foglaltak alapján járnak el.
48. § (1) Az érintett alkalmazott a személyes találkozók adatait nyilvántartásban rögzíti. A személyes találkozók nyilvántartásának
adatait a 3. melléklet tartalmazza.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt nyilvántartás tekintetében a 46. §-ban foglalt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni
kell.
XI. Fejezet
Záró rendelkezések 49. § Ez az utasítás 2016. július 1-jén lép hatályba.
50. § Az OBH, az  ítélőtáblák és a  törvényszékek elnökei e  szabályzat hatálybalépését követő 60 napon belül kötelesek
a szabályzat végrehajtásához szükséges intézkedéseket megtenni.
51. § Amennyiben az Info. tv. II. fejezet 4. és 5. címében foglaltak indokolják, az OBH, valamint a Bszi. 16. § a)–c) pontjában
szereplő bíróságok az  Info. tv. 65. és 66.  §-ában foglaltak szerint kötelesek a  személyes adatok kezelésének
nyilvántartásába vételét a  Hatóságtól haladéktalanul kérelmezni. Személyes adat a  Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóság bejegyző határozatának megérkezésétől kezelhető.
52. § A bíróság elnöke gondoskodik az  oktatásfelelős és az  integritásfelelős bevonásával az  alkalmazottak integritási
képzéséről a szabályzat hatálybalépésének évében, majd ezt követően szükség szerint, de évente legalább egyszer.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
181/2003. (IX. 30.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére lemondásukra tekintettel dr. Fazekas Ágnest és
dr. Tóth Csabát
2003. szeptember 30-i hatállyal, Zoltánné dr. Máté Máriát
2003. december 31-i hatállyal, nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Kovács Józsefet 2004. március 31-i hatállyal, dr. Darók-Székelyhídy Albert Gábort
2004. április 3-i hatállyal bírói tisztségéből felmentem; dr. Békefiné dr. Mózsik Tímeát,
dr. Cseh Lászlót,
dr. Éliás Esztert,
dr. Ferencz Juditot,
dr. Gorgosilitsné dr. Fehér Krisztina Évát,
dr. Hatvani Eszter Ágnest,
dr. Horváth Sándort,
dr. Kelemen Józsefet,
dr. Kósa Bélát,
dr. Malinóczki Krisztinát,
dr. Margittay Tamás Imrét,
dr. Mezey Ferenc Tamást,
Nyáriné dr. Tóth Beátát,
dr. Simon Jánost és
Szalainé dr. Joánovits Krisztinát
2003. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá, dr. Judi Istvánt
2003. október 1. napjától határozatlan időtartamra katonai bíróvá,
dr. Aradi Krisztinát,
dr. Balázs Ildikót,
dr. Bónis Évát,
dr. Családi Ferencet,
dr. Fleischmann Edinát,
dr. Harcsa Katalin Hedviget,
dr. Molnár Erikát,
dr. Patyi Annamáriát,
dr. Páli Anikót,
dr. Pásztor Ottíliát,
dr. Pencz Kornélt,
dr. Rácz Jánost,
dr. Szecskó Józsefet,
dr. Tóth Györgyit,
dr. Varga Erikát,
dr. Vargáné dr. Glück Zsuzsannát és
Véghné dr. Szabó Zsuzsannát
2003. október 1. napjától 2006. szeptember 30. napjáig
terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem. Budapest, 2003. szeptember 25. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
51/2004. (V. 18.) OGY határozata a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 89. ülésszakán elfogadott, a mezőgazdaság munkavédelméről szóló 184. számú Egyezményről és a mezőgazdaság munkavédelméről szóló 192. számú Ajánlásról, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 90. ülésszakán elfogadott, a munkavédelemről szóló 1981. Egyezményt kiegészítő 2002. Jegyzőkönyvről és a foglalkozási betegségek jegyzékéről szóló 194. számú Ajánlásról szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság Kormányának a
Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 89. ülésszakán elfogadott, a mezőgazdaság munkavédelméről szóló 184. számú Egyezményről és a mezőgazdaság
munkavédelméről szóló 192. számú Ajánlásról, valamint a
Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 90. ülésszakán elfogadott, a munkavédelemről szóló
1981. évi Egyezményt kiegészítő 2002. évi Jegyzőkönyvről
és a foglalkozási betegségek jegyzékéről szóló 194. számú
Ajánlásról szóló beszámolóját elfogadja.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1381/2011. (XI. 10.) Korm. határozata az olimpiai és paralimpiai felkészüléssel, az élsportolók kiemelt ellátásával kapcsolatos sportegészségügyi feladatok megvalósításáról.
A Kormány 1. a 2012-es londoni olimpiára és paralimpiára történő sikeres felkészülés érdekében célul tűzi ki a magyar olimpiai
és paralimpiai sportolók számára a korszerű, kimagasló színvonalú, soron kívüli egészségügyi ellátások biztosítását;
2. egyetért azzal, hogy az 1. pontban meghatározott cél elérése érdekében a Magyar Olimpiai Bizottság és a Magyar
Paralimpiai Bizottság által meghatározott magyar olimpiai és paralimpiai sportolók számára
a) a rendszeres sportegészségügyi szűrővizsgálatokat és a teljesítménydiagnosztikai vizsgálatokat az Országos
Sportegészségügyi Intézet végezze a Magyar Olimpiai Bizottság által biztosított fedezet és a kiegészítő támogatás
terhére; b) az olimpiai felkészüléssel kapcsolatban szükségessé váló egészségügyi szakellátásokat – a megfelelő szakmai
és területi lefedettség érdekében – az alábbi egészségügyi szolgáltatók végezzék:
ba) Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kórház és Egyetemi Oktató Kórház (Miskolc),
bb) Debreceni Egyetem Orvos és Egészségtudományi Centrum (Debrecen),
bc) Kastélypark Klinika Kft. (Tata), bd) Országos Gerincgyógyászati Központ (Budapest),
be) Országos Orvosi Rehabilitációs Intézet (Budapest), bf) Országos Sportegészségügyi Intézet (Budapest),
bg) Pécsi Tudományegyetem Klinikai Központ (Pécs), bh) Petz Aladár Megyei Oktató Kórház (Győr),
bi) Semmelweis Egyetem (Budapest), bj) Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központ (Szeged);
3. elrendeli a 2. pontban meghatározott olimpiai sportegészségügyi szolgáltatói hálózat eredményes és hatékony
működése érdekében a betegirányítási feladatokat ellátó telefonos ügyfélszolgálati rendszer létrehozását és
működtetését az Országos Sportegészségügyi Intézetben; Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a nemzeti erőforrás minisztert a 2. és 3. pontban foglaltak végrehajtásához szükséges szerződések
előkészítésére. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2010. (XII. 16.) NGM rendelete az ajkai térségben bekövetkezett vörösiszap-ömlés által okozott károk helyreállítása és az újjáépítések körében felmerült illeték megállapításának mellőzéséről.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 100. §-ának (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a Magyar Alumínium Zrt. iszaptárolója gátjának 2010. október 4-i átszakadása miatt
bekövetkezett károk helyreállítása körében felmerülő illeték megállapításának (kiszabásának) mellőzéséről a következőket
rendelem el:
1. § Az állami adóhatóság azokban a 2011. december 31-ig illetékkiszabásra bejelentett illetékügyekben, ahol
az illetékkötelezettség 2010. október 4. után keletkezett, mellőzi a lakás (ideértve a lakás résztulajdonát is), illetve
a lakáshoz kapcsolódó vagyoni értékű jog megszerzését terhelő visszterhes vagyonátruházási vagy ajándékozási
illeték megállapítását (kiszabását) személyenként egy lakás vagy egy lakásra vonatkozó vagyoni értékű jog
megszerzése után, azon magánszemély vagyonszerző kérelmére, aki a megszerzett lakásban, vagy a megszerzett
vagyoni értékű joggal terhelt lakásban lakóhelyet létesít, feltéve, hogy 2010. október 4-én
a) a lakcímnyilvántartás szabályai szerinti lakóhelye, tartózkodási helye a Kolontár, Devecser és Somlóvásárhely
településeken lévő,
aa) a Magyar Alumínium Zrt. iszaptárolója gátjának átszakadása (a továbbiakban: iszapömlés) következtében
életveszélyessé vált, bontásra ítélt vagy már elbontott lakástulajdona vagy őt megillető vagyoni értékű
joggal terhelt lakás volt,
ab) az aa) pont alá nem tartozó olyan lakástulajdona vagy őt megillető vagyoni értékű joggal terhelt olyan lakás
volt, amelybe már nem kíván visszatérni;
b) lakóhely, tartózkodási hely hiányában életvitelszerűen az a) pont szerinti lakásban lakott.
2. § Az okmányiroda a magánszemély kérelmére mellőzi
a) személyenként egy gépjármű, egy pótkocsi (a továbbiakban e § alkalmazásában együtt: gépjármű) tulajdonjoga
vagy gépjárműre vonatkozó vagyoni értékű jog megszerzését terhelő visszterhes vagyonátruházási vagy
ajándékozási illeték és a gépjármű tulajdonosának, vagyoni értékű jog jogosultjának személyében bekövetkezett
változásnak megfelelő forgalmi engedély, törzskönyv kiállításáért járó eljárási illeték megállapítását, ha
a gépjárműszerzésre olyan gépjármű vagy azon fennálló vagyoni értékű jog pótlása érdekében kerül sor, mely
2010. október 4-én Kolontár, Devecser és Somlóvásárhely települések valamelyikén az iszapömlés következtében
olyan mértékben károsodott, hogy azt a gépjármű tulajdonosa vagy az azon fennálló vagyoni értékű jog
jogosultja helyreállítani nem kívánja, és ezért annak forgalomból történő kivonását és bontását kezdeményezte.
b) Kolontár, Devecser és Somlóvásárhely települések valamelyikén az iszapömlés következtében megrongálódott,
illetve megsemmisült, okmányirodai hatáskörben kiállított okmányok pótlásának kezdeményezéséért fizetendő
eljárási illeték megfizetésére történő felhívást.
3. § Az iskolai bizonyítványok, a szakmai végzettséget igazoló és nyelviskolai bizonyítványok valamint az oklevelek
(a továbbiakban együtt: bizonyítvány) másodlatának kiadására jogosult intézmény a magánszemély kérelmére
mellőzi a Kolontár, Devecser és Somlóvásárhely települések valamelyikén az iszapömlés következtében
megrongálódott, illetve megsemmisült bizonyítvány pótlása céljából kért – bizonyítványonként egy darab – másodlat
kiadásért fizetendő eljárási illeték megfizetésére történő felhívást.
4. § A vagyonszerző
a) azt, hogy életvitelszerűen az 1. § a) pontja szerinti lakásban lakott, a lakástulajdon fekvése szerinti települési
önkormányzat jegyzője által kiállított hatósági bizonyítvánnyal, b) azt, hogy a megvásárolt lakásban állandó lakóhelyet létesít, nyilatkozatával,
c) azt, hogy a gépjármű helyrehozhatatlanul, vagy olyan mértékben megrongálódott, hogy azt a gépjármű
tulajdonosa vagy az azon fennálló vagyoni értékű jog jogosultja helyreállítani nem kívánja, és ezért annak
forgalomból történő kivonását és bontását kezdeményezte, bontási átvételi igazolással,
d) azt, hogy a gépjármű az iszapömlés következtében rongálódott meg, a megrongálódás helye szerinti települési
önkormányzat jegyzője által illetékmentesen kiállított hatósági bizonyítvánnyal,
e) azt, hogy az illeték megállapításának mellőzését más gépjármű, más pótkocsi vonatkozásában nem kérte,
nyilatkozatával,
f) azt, hogy a pótolni kért iratok és bizonyítványok az iszapömlés következtében semmisültek meg, nyilatkozatával
köteles igazolni az 1. § szerinti esetben, legkésőbb a fizetési meghagyás jogerőre emelkedéséig, a 2. § szerinti esetben
az okmányiroda eljárásának kezdeményezésekor, a 3. § szerinti esetben a másodlat kiadásának kezdeményezésekor.
5. § A jegyző mellőzi a 4. §-ban előírt igazolások kiadásért fizetendő közigazgatási hatósági eljárási illeték megfizetésére
történő felhívást.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendeletet a hatálybalépés napján az állami adóhatóság által jogerősen el nem bírált és a 2012. december 31-ig
illetékkiszabásra bemutatott ügyekben is alkalmazni kell.
8. § E rendelet 2013. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
1024/2011. (II. 11.) Korm. határozata a magyarországi zsidó közösségi élet megújításával, a zsidó közösségek támogatásával, a zsidó szervezetekkel folytatott rendszeres egyeztetésekkel és az 1997. X. törvény végrehajtásával kapcsolatos kormányzati feladatok ellátásáról.
1. A Kormány megbízza a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárát (a továbbiakban:
közigazgatási államtitkár) az örökös nélkül elhalt zsidó származású, vallású, sérelmet szenvedett személyek után
a zsidó közösségek vagyoni igényeinek rendezésével kapcsolatos közigazgatási és szakmai feladatok előkészítésével
és koordinálásával.
2. A közigazgatási államtitkár az 1. pontban megjelölt feladatkörében eljárva
a) a zsidó közösségek érdekképviseletének ellátására hivatott szervezetek képviselőivel megvitatja az örökös nélkül
elhalt zsidó származású, vallású, sérelmet szenvedett személyek után a zsidó közösségek vagyoni igényeivel
összefüggő kérdéseket,
b) koordinálja a zsidó közösség vagyoni igényeinek teljesítésével kapcsolatos tárgyalásokat, valamint a tárcák
közötti egyeztetéseket,
c) koordinálja a magyarországi zsidó közösségek kulturális, hagyományőrző, oktatási, valamint történelmi
tényfeltáró tevékenységével összefüggő állami feladatok ellátását,
d) részt vesz az a)–c) pontokban foglalt tevékenységek nyomán előállt javaslatok kidolgozásában és azokat szükség
szerint egyezteti a Magyarországi Zsidó Örökség Közalapítvánnyal.
3. A közigazgatási államtitkár a 2. pontban felsorolt feladatai ellátása érdekében rendszeresen, de legalább
negyedévente egyeztet a 2. a) pont szerinti zsidó szervezetek képviselőivel.
4. Hatályát veszti az örökös nélkül elhalt zsidó származású, vallású, sérelmet szenvedett személyek után a zsidó közösségi
vagyoni igények rendezését koordináló Tárcaközi Bizottság létrehozásáról szóló 1091/2007. (XI. 27.) Korm. határozat.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1529/2012. (XI. 28.) Korm. határozata a Közlekedési Operatív Program keretében finanszírozott („Kecskemét város intermodális pályaudvar és közösségi közlekedés fejlesztése-tervezés engedélyezés” című) kiemelt projekt költségnövekményének jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja – az 1. melléklet szerint – a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0007 azonosító számú, „Kecskemét város intermodális
pályaudvar és közösségi közlekedés fejlesztése-tervezés engedélyezés” című kiemelt projekt támogatásának
növelését, 2. hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedés Operatív Program Irányító Hatósága az 1. pont
szerinti projekt támogatási szerződés módosítását megkösse. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
135/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 144/2011. (IX. 9.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Magánszemély 2011. augusztus 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
(a továbbiakban: OVB) az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a tankötelezettség továbbra is annak
a tanévnek a végéig tartson, amelyben az érintett személy a 18. életévét betöltötte?”
Az OVB 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén meghozott 144/2011. (IX. 9.) határozatában (a továbbiakban:
OVBh.) megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya a törvényben foglalt formai, valamint a népszavazásra
feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért azt hitelesítette.
Az OVB a 144/2011. (IX. 9.) határozatát a Magyar Közlöny 2011. évi 104. számában, 2011. szeptember 9-én tette a közzé,
mely ellen magánszemélyek 2011. szeptember 16-án – a törvényes határidőn belül – kifogást terjesztettek elő.
A kifogást tevők álláspontja szerint az OVBh. jogszabálysértő. Az OVB nem hitelesíthette volna az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát, mivel az egyrészt „több kérdést tartalmaz, ezért nem érthetőek, rájuk egyértelmű válasz nem
adható”. Másrészt a megjelölt kérdéseket jelenleg hatályos jogszabályok rendezik, és ez a tény a kérdésekből nem
derül ki, ezért a kérdések megtévesztik a választópolgárokat. Harmadrészt a kérdésben megjelölt tankötelezettség
fogalma a választópolgárok számára nem egyértelmű. A kifogást tevők utaltak az OVB által korábban alkalmazott ún.
„egyértelműségi tesztre”, melynek értelmében a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak
kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni,
az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel, vagy
„nem”-mel lehessen felelni. A kifogást tevők szerint az OVB-nek az Nsztv. 10. § c) pontja és 13. § (1) bekezdése alapján
a kérdések hitelesítését meg kellett volna tagadnia. Ezen túlmenően kifogásolták, hogy az OVB határozatképessége
jegyzőkönyv hiányában aggálymentesen nem állapítható meg, az egyes kérdéseknél nem ugyanazok a személyek
voltak jelen az ülésen, illetve „a határozatok meghozatalánál, azok szövegezéséből kitűnik, hogy az OVB egyes
tagjainál a szükséges és kellő körültekintés, illetve figyelem – az idő múlására tekintettel – már lankadt vagy hiányzott,
amelynek ellenkezője – jegyzőkönyv hiányában – nem cáfolható”.
Erre tekintettel a kifogást tevők a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. §
(3) bekezdése alapján kérték az Alkotmánybíróságot, hogy az OVBh.-t semmisítse meg, és az OVB-t utasítsa új eljárásra.
II. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjára tekintettel a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása
jogorvoslati eljárás, melynek keretében annak vizsgálatára kerül sor, hogy a kifogás megfelel-e Ve. rendelkezéseinek,
és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e
el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256., 63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]
Az Alkotmánybíróság a kifogást megvizsgálva, azt az OVB határozatával, valamint az OVB ülésén készült
jegyzőkönyvvel összevetve, arra a megállapításra jutott, hogy annak érvei nem megalapozottak. Az OVB
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát jogszerűen hitelesítette, ezért az Alkotmánybíróság az OVB határozatát
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
15/2004. (II. 28.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezés megszűnésének megállapításáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/D. §-a (1) bekezdésének a) pontja alapján megállapítom, hogy
dr. Habuda Judit kormányzati főtisztviselői kinevezése
— közszolgálati jogviszonyának közös megegyezéssel történő megszüntetésére tekintettel —
2004. január 1-jei hatállyal megszűnt. Budapest, 2004. február 4.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
22/2012. (III. 9.) VM rendelete a húsmarha és a juh ágazatokban nyújtott kérődző szerkezetátalakítási nemzeti program Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó feltételek megállapításáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. Anyajuh Kiegészítő Többletjogosultság: a 2011. évi egységes kérelem alapján jóváhagyott, legalább 50%-ban
kedvezőtlen adottságú területen (a továbbiakban: KAT) gazdálkodó ügyfél számára megállapított, legfeljebb az
anyajuh szerkezetátalakítási jogosultságok számával megegyező darabszámú vagyoni értékű jog;
2. Anyajuh Szerkezetátalakítási Jogosultság: a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére
meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők
részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK
rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i
73/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 73/2009/EK tanácsi rendelet) 100. cikk a) pontja figyelembevételével
megállapított referencia anyajuh állomány alapján kalkulált, a kérődző szerkezetátalakítási nemzeti program szerint az
Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból (a továbbiakban: EMGA) finanszírozott különleges támogatás
igénybevételére jogosító mezőgazdasági vagyoni értékű jog; 3. Anyatehén Szerkezetátalakítási Jogosultság: a 73/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikk d) és e) pontjának megfelelő, de
a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek az ugyanezen rendelet IV. és V. címében a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott támogatási rendszerek tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1121/2009/EK bizottsági rendelet IV. mellékletében felsorolt fajtákhoz és
a szarvasmarha Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszerben (a továbbiakban: ENAR) 99-es kódon „egyéb
tejhasznú” fajtával bejelentett fajtához nem tartozó szarvasmarhák figyelembevételével megállapított referencia
anyatehén állomány alapján kalkulált, a kérődző szerkezetátalakítási nemzeti program szerint az EMGA-ból
finanszírozott különleges támogatás igénybevételére jogosító mezőgazdasági vagyoni értékű jog;
4. Árbevétel: az elismert tevékenységekből származó, hazai és uniós forrásból származó támogatások nélküli bevétel;
5. Beruházás: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló törvény (a továbbiakban: Törvény) szerinti olyan ráfordítások összessége,
amely az elismert tevékenységet szolgálja, és amelynek megvalósulása az ügyfél saját nevére szóló érvényes
számlával, teljesítési igazolással, használatbavételi engedéllyel, adásvételi szerződéssel, a mindenkori hatályos
vonatkozó, a haszonállatok nyilvántartásának szabályait meghatározó rendeletnek megfelelő nyilvántartással vagy
egyéb közokirattal teljes körűen igazolható; 6. Beruházási részteljesítés: a beruházás olyan részegysége, amelynek megvalósulása önállóan is elszámolható és az
ügyfél saját nevére szóló érvényes számlával, teljesítési igazolással, használatbavételi engedéllyel, adásvételi
szerződéssel, a mindenkori hatályos vonatkozó, a haszonállatok nyilvántartásának szabályait meghatározó
rendeletnek megfelelő nyilvántartással vagy egyéb közokirattal teljes körűen igazolható;
7. Elismert élőmunka ráfordítás: természetes személy közteher fizetés melletti önfoglalkoztatása, valamint olyan
munkavállaló alkalmazása, aki után a közterheket az ügyfél, munkaerő kölcsönzés vagy egyes munkafolyamatok
vállalkozási szerződés keretében történő elvégzése esetében az ügyféllel kötött megállapodás alapján harmadik
személy fizeti meg; 8. Elismert tevékenység: az ügyfél által saját nevében, saját gazdaságában és saját kockázatára folytatott bármely
mezőgazdasági, erdészeti, halászati, valamint az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program III. tengelye keretében
meghatározott vidékfejlesztési tevékenység végzése; 9. Hízottbika Szerkezetátalakítási Jogosultság: a referencia hízottbika állomány alapján kalkulált, a kérődző
szerkezetátalakítási nemzeti program szerint az EMGA-ból finanszírozott különleges támogatás igénybevételére
jogosító mezőgazdasági vagyoni értékű jog; 10. Húsmarhatartó: az az ügyfél, aki a 2010. július 1. és 2011. június 30. közötti referencia időszakban szerepelt
regisztrációs számának feltüntetésével a Tenyészet Információs Rendszerben (a továbbiakban: TIR), és a referencia
anyatehén, illetve hízottbika állomány alapjául szolgáló állatok tenyészetének tartója volt;
11. Juhtartó: az az ügyfél, aki a 2011. támogatási évben szerepelt regisztrációs számának feltüntetésével a TIR-ben és
a referencia anyajuh állomány alapjául szolgáló állatok tenyészetének tartója volt;
12. Kérődző szerkezetátalakítási támogatási jogosultság: az Anyatehén Szerkezetátalakítási Jogosultság, a Hízottbika
Szerkezetátalakítási Jogosultság, a Szarvasmarha Extenzifikációs Többletjogosultság, az Anyajuh Szerkezetátalakítási
Jogosultság és az Anyajuh Kiegészítő Többletjogosultság együttesen; 13. Minimálbér: a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások
fedezetéről szóló törvényben (a továbbiakban: Tbj.) meghatározott minimálbér;
14. Referencia anyajuh állomány: a juhtartó által tartott azon anyajuhok létszáma, de legalább tíz egyed, amelyek
a 2011. támogatási évi, anyajuhtartás támogatásáról szóló határozatban megfelelt állatokként szerepeltek;
15. Referencia anyatehén állomány: a húsmarhatartó által tartott azon anyatehenek létszáma, de legalább három
egyed, amelyek az ENAR nyilvántartásban szerepeltek 2010. július 1. és 2011. június 30. között és ezen időszak alatt
legalább 190 napon keresztül folyamatosan a tartó tenyészetében álltak;
16. Referencia hízottbika állomány: a húsmarhatartó által tartott azon 9 hónapnál idősebb hímivarú szarvasmarha
egyedek létszáma, de legalább három egyed, amelyek az ENAR-ban szerepeltek 2010. július 1. és 2011. június 30.
között, és ezen időszak alatt legalább két hónapon keresztül folyamatosan a tartó tenyészetében álltak, majd
a tenyészetből történő kikerülést követően legfeljebb 30 napon belül vágásra vagy élő állatként Magyarországon kívül
értékesítésre (export) kerültek; 17. Szarvasmarha Extenzifikációs Többletjogosultság: az olyan ügyfél referencia anyatehén és hízottbika állománya
után megállapított vagyoni értékű jog, akinek vagy amelynek a 2010. évi egységes kérelem alapján jóváhagyott
egységes területalapú támogatás (SAPS) alapjául szolgáló területére vetített, a referencia anyatehén, hízottbika és
anyajuh állomány alapján számított állatsűrűsége hektáronként nem haladja meg az 1,4 – az egységes területalapú
támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti
Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer, valamint az állatok állategységre való átváltási arányának
meghatározásáról szóló rendelet 2. § b) pontja szerinti – állategységet (a továbbiakban: ÁE);
18. Szakmai továbbképzés: A VM Vidékfejlesztési, Képzési és Szaktanácsadási Intézet (VKSZI) által indított, valamint
egyéb akkreditált, az 1. mellékletben szereplő képzés; 19. Szerkezetátalakítási program: a 73/2009/EK tanácsi rendelet 68. cikk (1) bekezdés c) pontja szerinti különleges
támogatás mellé rendelt program, amelynek célja, hogy: a húsmarha és juh ágazatokban tevékenykedő gazdálkodók
és alkalmazottaik ne szoruljanak ki a helyi gazdasági hálózatokból és az érintett területeken ne csökkenjen a gazdasági
aktivitás szintje; az érintett gazdálkodók szabad piaci döntésén alapuló mezőgazdasági vagy vidékfejlesztési
tevékenység keretében a korábbi állattartáshoz hasonló értéket képviselő gazdasági tevékenység folytatódjon, ezen
térségek foglalkoztatási helyzete tovább ne romoljon; valamint a húsmarha- és juhtenyésztő területeket ne vonják ki
a hasznosításból és jó ökológiai állapotban maradjanak; 20. Támogatási időszak: 2012. január 1-jétől 2013. december 31-ig tartó időszak;
21. Tárgyév: az a támogatási időszakon belüli naptári év, amikor a termelő különleges támogatás iránti kérelmet
nyújt be. 2. A kérődző szerkezetátalakítási nemzeti program
2. § (1) A szerkezetátalakítási programban – az őt megillető referencia-állatállomány mértékéig – csak az a termelő vehet részt,
aki, vagy amely 2012. május 15-ig részvételi szándékáról az egységes kérelem keretében nyilatkozik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilatkozaton túl a termelőnek az egységes kérelemben meg kell jelölnie, hogy mekkora
anyatehén-, hízottbika-, illetve anyajuhállomány figyelembevételével kíván részt venni a programban, továbbá
nyilatkoznia kell arról, hogy ismeri a szerkezetátalakítási programban való részvétel feltételeit, és meg kell jelölnie az
általa a tárgyévben teljesíteni kívánt, a 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti feltételt.
(3) A szerkezetátalakítási programban részt vehet az az ügyfél is, aki, vagy amely felszámolási, végelszámolási vagy
adósságrendezési eljárás alatt áll feltéve, hogy az e rendeletben meghatározott egyéb feltételeknek megfelel.
3. § (1) A szerkezetátalakítási programban résztvevő ügyfél a támogatási időszak teljes időtartama alatt köteles
a) naptári évente az EMGA-ból finanszírozott egységes területalapú támogatást (SAPS) igénybe venni, és
b) 2012-től kezdődően évente az egységes kérelem keretében nyilatkozni arról, hogy a tárgyévben
a szerkezetátalakítási program alábbi nemzeti feltételei közül melyiket és milyen módon kívánja teljesíteni:
ba) a referencia anyatehén-, hízottbika- és anyajuh állományt alapul véve minden 80 ÁE-e után egy fő teljes
munkaidőben történő foglalkoztatása, vagy naptári évente 2080 munkaóra elismert élőmunka ráfordítás
biztosítása; bb) az előző gazdasági év elismert tevékenységéből származó árbevétel tíz százalékának megfelelő összeg
beruházásra, beruházásokra, vagy azok részteljesítésére történő fordítása úgy, hogy a beruházást,
beruházásokat vagy azok részteljesítését – a megfelelő bizonylattal alátámasztva – legkésőbb a következő
év február 14-ig befejezik; bc) az ügyfél vagy alkalmazottja, családi gazdaság esetén annak valamely tagja által egy, a kérelem benyújtása
után kezdődő, vagy már a kérelem benyújtását megelőzően megkezdett szakmai továbbképzésen való
részvétel, és annak a képzés követelményeinek megfelelő – a kérelem benyújtását követően, de legkésőbb
a következő év február 14-ig történő – befejezése, illetve az egy évnél hosszabb képzési idővel rendelkező
képzések esetében a legutolsó, a kérelem benyújtását követően lezárt félév teljesítése;
c) 2013-tól kezdődően évente február 15-ig a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által
rendszeresített és az MVH honlapján közzétett nyomtatványon a személyi azonosításhoz szükséges adatokon túl
nyilatkozni az e bekezdés alapján a megelőző naptári évre vállalt kötelezettség teljesítéséről és annak módjáról.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak szerinti, választott kötelezettség módosítására a támogatással érintett tárgyév
vonatkozásában az adott év december 31. napjáig van lehetőség. A módosítás iránti kérelmet az MVH által erre
rendszeresített nyomtatványon kell benyújtani. (3) Az ügyfélnek a referencia állatállománya alapján végzett számítással meghatározottan, a törtrészek
figyelembevételével, arányosan kell az (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában foglalt éves kötelezettséget teljesítenie.
(4) Amennyiben a természetes személy a járulékokat a Tbj. alapján
a) legalább a minimálbérrel megegyező bevétel után fizette meg, az teljes munkaidőben történő foglalkoztatásnak
minősül, b) az a) pontban meghatározott bevételnél kevesebb bevétel után fizette meg, az elismert élőmunka ráfordítás
arányosan csökken. (5) Amennyiben a természetes személy a (4) bekezdésben foglaltaktól eltérően egészségügyi hozzájárulás fizetésére
kötelezett, és az egészségügyi hozzájárulást az egészségügyi hozzájárulásról szóló törvény alapján
a) legalább a minimálbérrel megegyező bevétel után fizette meg, az teljes munkaidőben történő foglalkoztatásnak
minősül, b) az a) pontban meghatározott bevételnél kevesebb bevétel után fizette meg, az elismert élőmunka ráfordítás
arányosan csökken. (6) A (4) és (5) bekezdés szerinti közterhek megfizetését pénzügyi bizonylatokkal szükséges igazolni.
(7) Amennyiben a programba bejelentkezett ügyfél a szerkezetátalakítási program teljesítésének az egyik feltételét
jelentő elismert élőmunka ráfordítást részben, vagy egészben munkaerő kölcsönzés igénybevételével kívánja
teljesíteni, köteles a munkaerő kölcsönzésről szóló szerződésben foglalt munkavégzés után megfizetendő közterhek
megfizetését okiratokkal igazolni és az ellenőrzés alkalmával azt bemutatni.
(8) Az ügyfél az (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti árbevételhez viszonyított beruházással kapcsolatos
nyilatkozatát saját nevére szóló érvényes számla, teljesítési igazolás, használatbavételi engedély, adásvételi szerződés,
a mindenkori hatályos vonatkozó, a haszonállatok nyilvántartásának szabályait meghatározó rendeletnek megfelelő
nyilvántartás, vagy egyéb közokirat alapján teheti meg, amelyeket köteles az adózás rendjére vonatkozó
jogszabályoknak megfelelő ideig megőrizni, és az ellenőrzés alkalmával azt bemutatni. Amennyiben az ügyfél az
(1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti beruházásról, illetve annak részteljesítéséről szóló fenti igazoló
dokumentumokat nem tudja bemutatni, akkor azt a jogkövetkezmények szempontjából úgy kell tekinteni, hogy az
ügyfél az érintett naptári év vonatkozásában nem teljesítette a beruházási kötelezettségét.
(9) Amennyiben az ügyfél alkalmazottja vesz részt az (1) bekezdés b) pont bc) alpontja szerinti képzésen vagy képzéseken,
úgy annak vagy azoknak a befejezése akkor tekinthető a szerkezetátalakítási program szerinti teljesítésnek, ha
az alkalmazott a képzés vagy képzések indulása és befejezése között folyamatosan az ügyfél alkalmazásában állt. Az
ügyfél a képzésen vagy képzéseken résztvevők számát úgy határozza meg, hogy a referencia anyatehén-, hízottbika-,
illetve anyajuh állományt alapul véve minden megkezdett 300 ÁE-e után egy befejezett képzést teljesít.
4. § (1) A szerkezetátalakítási program alapján vállalt foglalkoztatási és beruházási kötelezettségek nem teljesítése vagy csak
részleges teljesítése esetén, valamint a szakmai továbbképzési kötelezettség nem teljesítése esetén nem teljesítési
bírságként – figyelemmel a Törvény 73/A. § (5) bekezdésében foglaltakra –
a) Anyatehén Szerkezetátalakítási Jogosultság (a továbbiakban: AtSzJ) esetén jogosultságonként legfeljebb
100 eurót, b) Hízottbika Szerkezetátalakítási Jogosultság (a továbbiakban: HbSzJ) esetén jogosultságonként legfeljebb
54 eurót, c) Szarvasmarha Extenzifikációs Többletjogosultság (a továbbiakban: SzETj) esetén jogosultságonként legfeljebb
43 eurót, d) Anyajuh Szerkezetátalakítási Jogosultság (a továbbiakban: AjSzJ) esetén jogosultságonként legfeljebb 8 eurót,
e) Anyajuh Kiegészítő Többletjogosultság (a továbbiakban: AjKTj) esetén jogosultságonként legfeljebb 4 eurót
kell figyelembe venni. (2) Az ügyfél által vállalt foglalkoztatási kötelezettség részleges teljesítése, valamint beruházási kötelezettség részleges
teljesítése esetén az (1) bekezdésben foglalt összegek a nem teljesítés arányában veendők figyelembe valamennyi,
ezen rendelet által szabályozott jogosultság esetében. (3) A szerkezetátalakítási programban vállalt kötelezettségek megsértése miatt fizetendő nem teljesítési bírságról,
valamint a szerkezetátalakítási program teljesítési arányának meghatározásáról az MVH dönt.
5. § A szerkezetátalakítási program alapján vállalt feltétel nem teljesítése vagy részleges teljesítése miatt
jogkövetkezményként alkalmazott nem teljesítési bírság az EMGA-ból finanszírozott egységes területalapú támogatás
igénybevételi szabályainak megsértése miatt alkalmazott jogkövetkezménytől függetlenül kerül alkalmazásra.
6. § A szerkezetátalakítási programban vállalt kötelezettségek teljesítését meghiúsító elháríthatatlan külső ok (vis maior)
bekövetkeztét az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról szóló rendelet alapján
kell bejelenteni, az MVH által kiadott közleményben erre rendszeresített nyomtatványon.
3. Területalapú támogatásként különleges támogatás igénybevétele a szerkezetátalakítási programban
való részvétel alapján 7. § Az egységes területalapú támogatás (SAPS) igénybevételére szolgáló 2012. évi egységes kérelem keretében tett, 2. §
(1) bekezdés szerinti nyilatkozat a 1122/2009/EK bizottsági rendelet 2. cikk (14) pontja, valamint a rendeletben
foglaltak szerinti különleges támogatás igénybevételére való jogosultság megállapítására, és egyben e jogosultság
alapján történő kifizetésre vonatkozó kérelemnek minősül. 8. § (1) A szerkezetátalakítási programban résztvevő ügyfelet a 2. § (2) bekezdése alapján a szerkezetátalakítási programba
bejelentett állatállomány alapján megállapított számú kérődző szerkezetátalakítási támogatási jogosultság illeti meg.
(2) Az ügyfelet megillető kérődző szerkezetátalakítási támogatási jogosultságokat az MVH az ügyfél által 2012-ben, a 2. §
(1) bekezdésben foglalt egységes kérelem keretében tett nyilatkozata alapján jogosultság-típusonként külön-külön
állapítja meg. (3) A (2) bekezdés szerinti határozatnak tartalmaznia kell az ügyfelet megillető kérődző szerkezetátalakítási támogatási
jogosultságok darabszámát, valamint azok egységértékét. (4) A támogatási jogosultság az azt megállapító határozat jogerőre emelkedésével kerül az ügyfél tulajdonába.
9. § (1) A támogatási jogosultság egységértékét – a (2)–(4) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – az EMGA-ból
a rendeletben meghatározott szerkezetátalakítási programra elkülönített összeg és a 2012-ben az összes ügyfél
részére jóváhagyott jogosultságok darabszámának hányadosaként, egyes jogosultság-típusonként külön-külön,
a 2. melléklet szerinti képlet alapján euróban az MVH állapítja meg.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásakor a HbSzJ egységértékének megállapításához az ATSzJ egységértékét 0,44-dal kell
szorozni. (3) Az (1) bekezdés alkalmazásakor a SzETj egységértékének megállapításához az ATSzJ egységértékét 0,35-dal kell
szorozni. (4) Az (1) bekezdés alkalmazásakor az AjSzJ egységértékének megállapításához az ATSzJ egységértékét 0,065-del kell
szorozni. (5) Az (1) bekezdés alkalmazásakor az AjKTj egységértékének megállapításához az ATSzJ egységértékét 0,04-dal kell
szorozni. (6) Az AjKTj megállapításának nem feltétele, hogy a 2011. évi egységes kérelmében az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból a kedvezőtlen adottságú területeken történő gazdálkodáshoz nyújtandó kompenzációs
támogatások részletes szabályairól szóló FVM rendelet alapján KAT-támogatást kérelmezett-e az ügyfél.
(7) A támogatási jogosultság egységértéke után járó kifizetés az uniós jogi aktusban meghatározott esetben és
jogszabályban meghatározottak szerint csökkenthető. 10. § A kérődző szerkezetátalakítási támogatási jogosultság egységértékének megállapításakor összesen legfeljebb
44,5333 millió euró vehető figyelembe. 11. § Az ügyfél az őt megillető különleges támogatást 2013-tól kezdődően az egységes kérelem keretében kérelmezheti.
Amennyiben nem kérelmezi, azt úgy kell tekinteni, hogy az adott évtől kezdődően a termelő az érintett rész
vonatkozásában véglegesen és visszavonhatatlanul kilépett a szerkezetátalakítási programból.
12. § (1) A kérődző szerkezetátalakítási támogatási jogosultság – uniós jogi aktus vagy uniós jogi aktus alapján kiadott
jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a 11. § (1) bekezdés szerinti jogosultsági feltételek teljesítése esetén
a támogatási időszakban egységértékének megfelelő összegben területalapú támogatásként különleges támogatás
igénybevételére jogosít. (2) A különleges támogatás – az uniós jogi aktusban, valamint a 11. § (1) bekezdésében foglalt feltételek teljesítése esetén –
az egységes területalapú támogatásra (SAPS) vonatkozó szabályoknak megfelelően, és annak összegén felül jár.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásakor a támogatási jogosultságok számának és egységértékének szorzatából kapott összeget
úgy kell felosztani, hogy a tárgyévben jóváhagyott egységes területalapú támogatásra (SAPS) figyelembe vett
földterület minden hektárjára jutó összegét egységesen meg kell növelni. Az így kifizethető – a külön jogszabályban
meghatározott progresszív moduláció figyelembe vétele nélkül számított – összeg nem haladhatja meg az
5000 euró/ha-t. (4) A támogatás euróban kerül megállapításra és forintban kerül kifizetésre. Az átváltásra a közös agrárpolitika
finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet 45. cikkében, továbbá az euróval kapcsolatos
agromonetáris rendszernek a mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
és egyes rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1913/2006/EK bizottsági rendelet 7. cikk (1) bekezdése
és 11. cikke szerint meghatározott árfolyamot kell alkalmazni.
(5) Az (1) bekezdés szerinti támogatásról az MVH hoz döntést.
13. § (1) Az ügyfél a szerkezetátalakítási programba való bejelentkezés évét követő évek vonatkozásában, a tárgyévet
megelőző év december 31-ig jogkövetkezmény alkalmazása nélkül egészben vagy részben, de az érintett rész
vonatkozásában véglegesen és visszavonhatatlanul, közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban tett
nyilatkozattal kiléphet a szerkezetátalakítási programból. (2) Az (1) bekezdésben foglaltak szerinti nyilatkozatot az MVH-hoz kell benyújtani, tárgyévet megelőző év december
31-ig. (3) Az (1) bekezdésben foglaltak szerinti nyilatkozatot tevő ügyfél a tárgyévtől kezdődően – az érintett rész
vonatkozásában – a szerkezetátalakítási program hátralevő időszakára különleges támogatás igénybevételére nem
jogosult. 14. § (1) A kérődző szerkezetátalakítási támogatási jogosultságok – akár részben, akár egészben – átruházhatóak.
(2) A támogatási jogosultság átruházása esetén a nyilvántartásban történő átvezetés iránti kérelmet az átadónak és az
átvevőnek közösen, az MVH által rendszeresített, és az MVH honlapján közzétett nyomtatványon kell benyújtani,
amelyhez csatolni kell az átruházás tényét igazoló közokiratot vagy teljes bizonyító erejű magánokiratot.
(3) E rendelet alkalmazásában az örökös, a nem természetes személy átalakulása miatti jogutód, valamint az a személy,
akire, vagy amelyre a kérődző szerkezetátalakítási támogatási jogosultságot átruházták, a Törvény 28. § (1) bekezdése
szerinti ügyfél-nyilvántartási rendszerbe történő regisztrációt követően a szerkezetátalakítási programba
bejelentkezett termelőnek tekintendő. (4) A szerkezetátalakítási támogatási jogosultság tárgyév január 1-jei határidővel hatályos átruházása alapján az átírási
kérelmet kizárólag február 1. és április 1. közötti időszakban lehet benyújtani az e §-ban foglaltak figyelembevétele
mellett. (5) A szerkezetátalakítási támogatási jogosultság átruházása esetén az átvevő általi teljesítés megállapításánál
figyelembe kell venni az átadó által az átírási kérelem benyújtási időpontjáig teljesített és igazolt árbevételre, valamint
foglalkoztatásra vonatkozó, a szerkezetátalakítási programban előírt feltételeket. (6) Öröklés és jogutódlás esetén az átírási kérelmet az örökös vagy a jogutód az MVH által rendszeresített nyomtatványon
is benyújthatja. Amennyiben a hagyatékátadó végzésben haszonélvezeti jogosult kerül megállapításra, az örökösnek
és a haszonélvezeti jog jogosultjának közösen kell benyújtania az átírási kérelmet.
(7) A kérelemhez mellékelni kell a jogutódlást alátámasztó jogerős döntés másolatát, amely rendelkezik
a szerkezetátalakítási támogatási jogosultságról és kifizetetlen támogatási összeg esetén a szerkezetátalakítási
támogatási jogosultság alapján járó támogatásról. Szétválásos jogutódlás esetén csatolni kell a szétválási szerződést,
amely rendelkezik a szerkezetátalakítási támogatási jogosultságról és kifizetetlen támogatási összeg esetén
a szerkezetátalakítási támogatási jogosultság alapján járó támogatásról. (8) A juhtartó vagy húsmarhatartó szerkezetátalakítási programba történő bejelentkezését megelőző elhalálozása
esetében az 1. § 14., 15. és 16. pontja szerinti referencia állatállományát a hagyatékátadó végzés szerinti örökös
referencia állatállományának kell tekinteni. 15. § Az MVH a támogatási jogosultság alapján megállapított támogatás kifizetését követően ellenőrzést végez a 3. §-ban
foglaltak teljesülését illetően. Az ellenőrzés kiterjed a szerkezetátalakítási programban résztvevő valamennyi ügyfél
10%-ára. 16. § A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok megsértése esetén az uniós jogi aktuson alapuló
jogkövetkezményeket az e rendelet alapján igénybe vett emelt összegű támogatásra figyelemmel kell alkalmazni
Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
18. § Ez a rendelet a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendeletnek, b) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási
rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK
bizottsági rendeletnek, valamint c) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési
rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében,
a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendeletnek
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1615/2015. (IX. 8.) Korm. határozata a Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó, állagmegóvó felújítási feladatainak kijelöléséről és az előkészítéshez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a Budapest VIII. kerület, Múzeum utca 17. és a Reviczky utca 6. szám között fekvő, egykori Károlyi-Csekonics
Palotaegyüttes átfogó, állagmegóvó felújításával;
 2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal bevonásával
gondoskodjon a Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó, állagmegóvó felújításához szükséges előkészítő feladatok
elvégzéséről, különös tekintettel
a) az épület teljes körű felmérésére,
b) a műszaki és műemléki kutatások elvégzésére,
c) a történeti dokumentáció elkészítésére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. január 31.
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó,
állagmegóvó felújításához szükséges építészeti, belsőépítészeti, restaurátori és szakági műszaki tervezési
feladatainak elvégzéséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. december 31.
4. egyetért azzal, hogy a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal 2015. évi költségvetésében rendelkezésre álló, a KárolyiCsekonics Rezidencia festésére és gépészeti korszerűsítésére elkülönített 38 millió forint forrás a  Palotaegyüttes
átfogó, állagmegóvó felújításának előkészítő, építészeti és műszaki felmérési feladataira kerüljön átcsoportosításra
és felhasználásra;
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával gondoskodjon
a) a Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó, állagmegóvó felújításának előkészítéséhez 2015. évben szükséges
további 17 millió forint biztosításáról a központi költségvetés Miniszterelnökség fejezetében,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
b) a Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó, állagmegóvó felújításával kapcsolatos tervezési feladatok
elvégzése érdekében 2016.  évben szükséges 385 millió forint forrás biztosításáról a  központi költségvetés
Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. január 31.
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó,
állagmegóvó felújításához szükséges további forrásigény és műszaki feladatok meghatározásáról szóló előterjesztés
Kormány részére történő benyújtásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. február 29.
7. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal
Károlyi-Csekonics Rezidenciából történő kiköltöztetéséről, valamint más épületben való elhelyezéséről, a beruházás
előkészítő munkáinak elvégzése érdekében.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2010. (II. 19.) NFGM utasítása az iparügyekért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő, a megfelelőségértékelő szervezeteket kijelölő bizottságról, valamint a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységével kapcsolatos hatósági döntések előkészítésének és meghozatalának rendjéről.
1. A megfelelőségértékelő szervezeteket kijelölő bizottság (a továbbiakban: kijelölési bizottság) feladata a
megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvényben, a megfelelőségértékelő
szervezetek kijelöléséről, valamint a kijelölt szervezetek tevékenységének részletes szabályairól szóló 315/2009.
(XII. 28.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet), valamint az iparügyekért felelős miniszter szabályozási
feladatkörébe tartozó forgalmazási követelmények tekintetében eljáró megfelelőségértékelő szervezetek
kijelölésének, valamint a kijelölt szervezetek tevékenységének különös szabályairól szóló 5/2010. (I. 14.) NFGM
rendeletben az iparügyekért felelős miniszter, mint kijelölő hatóság részére megállapított feladatok vonatkozásában a
döntések előkészítése, a javaslatok megfogalmazása és a szakmai álláspontok kialakítása.
2. A kijelölési bizottság működési rendjét maga állapítja meg.
3. A kijelölési bizottság munkájában a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium érintett szakmai egységeinek
1-1 képviselője állandó tagként vesz részt. A bizottságban a Szociális és Munkaügyi Minisztérium, a Nemzeti
Fogyasztóvédelmi Hatóság, a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal és a Nemzeti Akkreditáló Testület
1-1 állandó taggal képviselteti magát. 4. A kijelölési bizottság vezetőjének és állandó tagjainak megbízása öt évre szól.
5. Abban az esetben, ha a kijelölés más miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó tevékenységet is érint, a kijelölési
bizottság – a kijelölési bizottság vezetőjének írásos felkérésére – kiegészül az adott minisztérium képviselőjével mint
ideiglenes taggal. 6. A Korm. rendeletben az iparügyekért felelős miniszter számára az Európai Bizottság és EGT-államok felé előírt
tájékoztatási feladatokat a kijelölési bizottság vezetője végzi. 7. A kijelölési bizottság kizárólagos hatásköre:
a) a kijelölési kérelemmel kapcsolatos határozat előkészítése, b) a kijelölt szervezetek ellenőrzésére vonatkozó éves ellenőrzési terv összeállítása,
c) a kijelölést követő ellenőrzés alapján kiadásra kerülő, engedélyt felfüggesztő, engedélyt részben vagy egészben
visszavonó határozat előkészítése, d) a kijelöléssel kapcsolatos kérdésekben a szakmai álláspont kialakítása, jogszabály módosítására javaslat
megfogalmazása. 8. A megfelelőségértékelő szervezetek engedélyezési eljárása során a kijelölési határozatot, a kijelölési kérelmet elutasító
határozatot, továbbá a hatósági ellenőrzés alapján kiadott engedélyt felfüggesztő, valamint az engedélyt részben
vagy egészben visszavonó határozatot a miniszter megbízásából a versenyképességért felelős szakállamtitkár adja ki.
9. A kijelölt szervezetek ellenőrzésére vonatkozó éves ellenőrzési tervet az Üzleti Környezet Főosztály vezetője hagyja
jóvá. 10. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
58/2014. (VI. 25.) ME határozata helyettes államtitkárok megbízatása megszűnésének megállapításáról és kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (3)  bekezdésében és 220.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Bordás Gábor és dr. Zöld-Nagy Viktória helyettes államtitkárok e  megbízatása a  közszolgálati tisztviselőkről
szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdés a)  pontja alapján történő áthelyezésükre tekintettel
az Igazságügyi Minisztériumban
– 2014. június 24-ei hatállyal – megszűnik, egyidejűleg
dr. Bordás Gábort és dr. Zöld-Nagy Viktóriát a Miniszterelnökség helyettes államtitkáraivá
– 2014. június 25-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2015. (III. 24.) OGY határozata az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához („EUTM Somalia”) történő további magyar katonai hozzájárulásról szóló 1915/2013. (XII. 11.) Korm. határozatban foglalt döntésről szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához („EUTM Somalia”)
történő további magyar katonai hozzájárulásról szóló 1915/2013. (XII. 11.) Korm. határozatban foglalt döntésről
szóló beszámolót elfogadja.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Jakab István s. k.,
az Országgyűlés alelnöke