text:
225/2015. (VIII. 7.) Korm. rendelete a veszélyes hulladékkal kapcsolatos egyes tevékenységek részletes szabályairól.
A Kormány a  hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88.  § (1)  bekezdés 3.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) a veszélyes hulladékra,
b) a veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységekre, valamint
c) a veszélyes hulladék termelőjére, birtokosára, illetve a  veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységet
folytatóra. 2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. gyűjtőjárat: több hulladéktermelő telephelyén, telephelyein vagy ingatlanán képződött, illetve
hulladékbirtokos telephelyén, telephelyein vagy ingatlanán gyűjtött, az  e  rendeletben meghatározott
mennyiségű veszélyes hulladék átvétele, összegyűjtése és kezelés céljából történő elszállítása érdekében
szervezett műveletek összessége;
2. hulladék átadója: az  a  hulladéktermelő vagy hulladékbirtokos, aki a  veszélyes hulladékot a  szállítónak,
a kereskedőnek vagy a gyűjtőjárat üzemeltetőjének a hulladékkezelőhöz történő elszállítás érdekében átadja;
3. kezelési technológia: a  veszélyes hulladékkal kapcsolatos kezelési műveletek egymást követő összessége
az ilyen kezelési műveletek elvégzését szolgáló berendezések rendszerével együtt;
4. másodlagos hulladék: kezelés során képződő, további kezelést igénylő veszélyes hulladék.
(2) Az  átvételi hely, a  hulladékgyűjtő udvar, a  hulladéktároló hely, a  munkahelyi gyűjtőhely, a  speciális
gyűjtőhely, a  hulladékkezelő létesítmény, az  üzemi gyűjtőhely, valamint a  konténer vonatkozásában az  egyes
hulladékgazdálkodási létesítmények kialakításának és üzemeltetésének szabályairól szóló kormányrendeletben
meghatározott fogalmakat kell alkalmazni.
3. A veszélyes hulladék gyűjtésével kapcsolatos szabályok 3. § (1) A hulladékbirtokos a veszélyes hulladékot kizárólag
a) a lakóingatlan területén, a  társasházi, a  lakásszövetkezeti, illetve az  üdülőingatlanok közös használatú
helyiségeiben,
b) átvételi helyen,
c) speciális gyűjtőhelyen,
d) hulladékgyűjtő udvaron,
e) munkahelyi gyűjtőhelyen,
f ) üzemi gyűjtőhelyen, valamint
g) – kezelés során képződő másodlagos hulladék esetén – hulladékkezelő létesítményben
gyűjtheti.
(2) A veszélyes hulladékot a hulladékbirtokos
a) gyűjtőedényben,
b) konténerben,
c) a hulladék biztonságos gyűjtését lehetővé tevő helyiségben vagy
d) szilárd burkolattal ellátott fedett területen
a hulladék fizikai, kémiai jellegének megfelelően, a környezet veszélyeztetését, szennyezését, károsítását, valamint
az emberi egészség veszélyeztetését, károsítását kizáró módon, elkülönítetten gyűjti.
(3) Egymással reakcióképes veszélyes hulladékot nem lehet ugyanabban a  gyűjtőedényben vagy konténerben
– hulladékgazdálkodási engedély nélkül – gyűjteni. Az ugyanabban a gyűjtőedényben vagy konténerben történő
gyűjtésre a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Ht.) 56. § (1) bekezdését kell alkalmazni.
(4) Gyűjtőedényben vagy konténerben történő gyűjtés esetén a veszélyes hulladékot a hulladékbirtokos olyan műszaki
védelemmel ellátott gyűjtőedényben vagy konténerben gyűjtheti, amely ellenáll a  hulladék fizikai és kémiai
hatásainak, és kizárja a hulladék csapadékvízzel történő érintkezését.
4. § (1) Az  ingatlanhasználó a  háztartásban képződő veszélyes hulladékot – a  hulladék rendszeres időközönként történő
elszállítása vagy elszállíttatása céljából –
a) ha ezt a hulladék mérete lehetővé teszi, a 3. § (2) bekezdés a) vagy b) pontjában,
b) az a) ponttól eltérő esetben, a 3. § (2) bekezdés c) vagy d) pontjában
meghatározott módon gyűjti.
(2) Ha a  gyűjtőedény, illetve a  konténer megtelik, a  veszélyes hulladék elszállításáról vagy elszállíttatásáról
az ingatlanhasználónak haladéktalanul intézkednie kell.
4. A veszélyes hulladék szállításával kapcsolatos általános szabályok
5. § (1) A  veszélyes hulladékot a  képződés helyétől a  hulladékkezelő létesítménybe történő elszállításig, illetve
a  hulladékkezelő részére történő átadásig az  1.  melléklet 1.  pontja szerinti szállítási lappal kell dokumentálni.
A  szállítási lapot akkor kell használni, ha a  szállítást – a  Ht. 14.  § (1)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel –
hulladékgazdálkodási engedélyhez kötött tevékenységként végzik.
(2) A  szállítási laphoz egyedi sorszámtartományt kell igényelni. Sorszámtartományt az  igényelhet, aki legalább
székhellyel és Környezetvédelmi Ügyfél Jellel (a továbbiakban: KÜJ) rendelkezik. A sorszámtartományt az igénylőnek
a környezetvédelemért felelős miniszter 30 napon belül adja ki.
(3) Az  igénylést papír alapon vagy elektronikus úton a  környezetvédelemért felelős miniszter által vezetett
minisztérium központi levelezési vagy elektronikus postafiók címére kell megküldeni a következő adattartalommal:
a) név,
b) székhely címe,
c) telephely címe, ha van,
d) a hulladékgazdálkodási engedély száma, ha van,
e) a hulladékgazdálkodási engedély érvényességi ideje,
f ) KÜJ, és
g) Környezetvédelmi Területi Jel (a továbbiakban: KTJ), ha van.
(4) Minden igénylő csak egy sorszámtartománnyal rendelkezhet. A  sorszámtartomány részét képező azonosítótól
kötőjellel elválasztott sorszámot (a továbbiakban együtt: sorszám) a szállítási lap minden példányán fel kell tüntetni.
A szállítási lap példányait – lehetőség szerint – folyamatosan növekvő sorszámozással kell ellátni.
6. § (1) A  veszélyes hulladék elszállítását megelőzően a  hulladék átadója a  veszélyes hulladék szállításával kapcsolatos
adatok dokumentálása érdekében a szállítási lapon a hulladékra és a hulladék átadójára vonatkozó adatokat kitölti.
A szállító a szállítóra vonatkozó adatokat tölti ki.
(2) A szállítási lapot hulladék átadónként és szállítmányonként kell kitölteni. Több típusú veszélyes hulladék ugyanattól
az átadótól történő átvétele és szállítása esetén a szállítási lapon a  további hulladéktípusra vonatkozó adatokat is
meg kell adni. Ebben az esetben a szállítási lapon a hulladéktípusra vonatkozó mezők bővíthetők.
(3) A  veszélyes hulladék azonosítására a  hulladékjegyzékről szóló miniszteri rendeletben meghatározott azonosító
kódokat kell alkalmazni.
(4) A  Ht. hatálya alá tartozó, hulladékként ártalmatlanításra kerülő állati melléktermékek szállítása esetén szállítási
lapot csak akkor kell használni, ha az  állatbetegségek bejelentésének rendjéről szóló miniszteri rendeletben
meghatározott betegségek kórokozóival fertőzött állati melléktermékeket szállítanak. Ebben az  esetben az  állati
mellékterméket veszélyes hulladéknak kell tekinteni.
(5) A  veszélyes hulladék szállítása esetén a  szállítási lapból 4 példányt kell készíteni. A  szállítási lap 1. példányát
a hulladék átadója, a további 3 példányt a hulladék szállítója őrzi meg. Ha a hulladék átadója és a szállító személye
megegyezik, a szállítási lapból 3 példányt kell készíteni.
(6) A  hulladék átadója gondoskodik arról, hogy a  veszélyes hulladékot tartalmazó elsődleges vagy másodlagos
csomagoláson – ha a  csomagolás jellege ezt lehetővé teszi –, illetve a  veszélyes hulladékon jól láthatóan és
olvashatóan a szállítási lapon szereplő sorszám és a hulladék azonosító kódja fel legyen tüntetve.
(7) Ha a szállító vagy a hulladékkezelő környezetének, egészségének, személyi és tárgyi eszközeinek megóvása, illetve
a  veszélyes hulladék speciális kezelése indokolja, a  szállítót, a  hulladékkezelőt a  veszélyes hulladék képződésének
lényeges körülményeiről a  szállítási laphoz mellékelt külön lapon a  hulladék átadója tájékoztatja. A  külön lapból
legalább 2 példányt kell készíteni, amelyből egyet a hulladék átadója, egyet pedig a szállító, illetve a hulladékkezelő
őriz meg. Ha a  szállító, illetve a  hulladékkezelő a  külön lapon történő tájékoztatást nem igényli, a  külön lap
kitöltésétől el lehet tekinteni.
7. § (1) A veszélyes hulladék szállítója a veszélyes hulladék szállítását azt követően kezdheti meg, hogy a kitöltött szállítási
lap további példányait birtokba vette, és ellenőrizte, hogy a  szállítási lapon meghatározott adatok a  hulladékon,
illetve a  hulladék csomagolásán feltüntetett jelölésnek megfelelnek, a  hulladék csomagolása és a  jármű állapota
lehetővé teszi a biztonságos szállítást.
(2) A  veszélyes hulladék szállítását a  veszélyes hulladék biztonságos és környezetszennyezést kizáró szállítására
alkalmas járművel, módon és feltételekkel kell végezni.
(3) A  veszélyes hulladék szállítója a  veszélyes hulladékot a  birtokba vett mennyiségben, csomagolásban és
összetételben a  szállítási lapon meghatározott címre szállítja, és azt a  hulladékkezelőnek vagy a  kereskedőnek
a  szállítmányra vonatkozó valamennyi dokumentum bemutatását, illetve átadását követően átadja. Ha
a veszélyes hulladék átadója kereskedő, a veszélyes hulladékot – az elem- és akkumulátorhulladékkal kapcsolatos
hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló 445/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 20/A.  §-ában meghatározott
kivétellel – csak hulladékkezelőhöz szállíthatja vagy szállíttathatja.
(4) A  veszélyes hulladék hulladékkezelőhöz vagy kereskedőhöz történő szállítását követően az  átvétel előtt
a hulladékkezelő, a kereskedő ellenőrzi, hogy a veszélyes hulladék megegyezik-e a szállítási lapon, illetve a hulladék
átadójával kötött szerződésben rögzített adatokkal. A  hulladékkezelő, a  kereskedő a  veszélyes hulladékot
a szállítótól csak abban az esetben veheti át, ha a veszélyes hulladékot a szállítási lapon feltüntetettel megegyező
hulladékként azonosította.
(5) A veszélyes hulladék szállítója a szállítmány hulladékkezelőnek, kereskedőnek történő átadását követően az átadás
tényét a  szállítónál lévő valamennyi szállítási lap példányán igazoltatja. A  hulladékkezelő vagy a  kereskedő
a szállítási lap egy példányát a szállítónak visszaadja, amelyet a szállító igazolásként megőriz. A hulladékkezelő vagy
a kereskedő a szállítási lap rá vonatkozó egy példányát bizonylatként megőrzi, a másik példányt a veszélyes hulladék
átvételét követő 30 napon belül a hulladék átadójának visszajuttatja.
(6) Ha a  szállítási lap hulladék átadója részére visszajuttatandó példányát a  hulladékkezelő, a  kereskedő a  veszélyes
hulladék átvételét követő 30 napon belül a  hulladék átadója részére nem juttatja vissza, a  hulladék átadója
a hulladékkezelőt, a kereskedőt e kötelezettségének teljesítésére haladéktalanul felszólítja. Ha a felszólítást követő
8 napon belül a  szállítási lap e  példányát a  hulladékkezelő, a  kereskedő a  hulladék átadója részére nem juttatja
vissza, a  hulladék átadója erről a  hulladék képződésének helye szerint illetékes környezetvédelmi hatóság részére
haladéktalanul bejelentést tesz.
(7) A kitöltött szállítási lapot a hulladék átadójának, a szállítónak, a kereskedőnek, a hulladékkezelőnek 10 évig meg kell
őriznie.
8. § (1) A hulladékkezelő vagy a kereskedő a veszélyes hulladék átvételét abban az esetben tagadhatja meg, ha
a) a hulladék átadásának előre egyeztetett időpontja, a  hulladék mennyisége, típusa, fajtája, jellege nem
egyezik a  hulladék átadójával megkötött szerződésben vagy a  fuvarokmányban és a  szállítási lapon
foglaltakkal,
b) a hulladék kezelése az adott hulladékkezelő létesítményben biztonságosan nem lehetséges, vagy
c) a veszélyes hulladék szállításának módja – így különösen a hulladék csomagolásának állapota, a gyűjtőedény
vagy a  konténer nem megfelelő állapota – miatt a  hulladék szállítóeszközről történő levétele, tárolása
az  emberi egészségre, a  testi épségre vagy a  környezetre súlyos veszélyt jelent, és a  szállítmány
visszaszállítása összességében kisebb környezeti és egészségügyi kockázatot jelent.
(2) Ha a  hulladékkezelő vagy a  kereskedő a  veszélyes hulladék átvételét megtagadja, a  szállító a  szállítási lap
hulladékkezelő vagy kereskedő részére átadandó példányán az  átvétel megtagadásának indokát, helyét és
időpontját részletesen rögzíti. Ha a  szállítási lapon a  részletes rögzítés céljára szolgáló hely nem elégséges, külön
lapot kell használni. A  hulladékkezelő vagy a  kereskedő és a  szállító a  szállítási lap mindkét példányát aláírja,
a hulladékkezelő vagy a kereskedő az egyik példányt bizonylatként megőrizi, a másik példányt a szállító a hulladék
átadójának vagy a kereskedőnek átadja. Külön lap használata esetén az aláírással hitelesített külön lapot a szállítási
lap mindkét példányához csatolni kell.
(3) A  hulladék átadója a  (2)  bekezdés szerinti esetben a  veszélyes hulladék átvételének megtagadását az  átvétel
megtagadásától számított 8 napon belül a hulladék átadásának helye szerint illetékes környezetvédelmi hatóságnak
bejelenti, egyúttal a  szállítási lap bizonylatként megőrzött, valamint a  részére visszajuttatott példányát (adott
esetben a külön lappal együtt) a környezetvédelmi hatóság részére bemutatja.
(4) Ha a  veszélyes hulladék átvételének megtagadásával kapcsolatban a  környezetvédelmi hatóság közigazgatási
hatósági eljárást folytat le, az (1) bekezdésben foglaltak bizonyítása a hulladékkezelőt vagy a kereskedőt terheli.
(5) Ha a  hulladékkezelő vagy a  kereskedő a  veszélyes hulladékot a  hulladék szállítójától nem veszi át, a  szállító
a veszélyes hulladékot a hulladék átadójának haladéktalanul visszaszállítja.
(6) Ha a  szállító a  veszélyes hulladékot a  hulladék átadójának visszaszállítja, a  hulladék átadójának a  hulladékot
tőle haladéktalanul át kell vennie, és az  átvételt követő 90 napon belül ismételten gondoskodnia kell a  hulladék
hulladékkezelőhöz, kereskedőhöz vagy egy másik hulladékkezelőhöz, kereskedőhöz történő elszállításáról,
elszállíttatásáról.
5. A gyűjtőjárattal történő szállítással kapcsolatos szabályok 9. § A gyűjtőjárattal történő szállításra a veszélyes hulladék szállításával kapcsolatos általános szabályokat a 10. és 11. §
szerinti eltéréssel kell alkalmazni.
10. § (1) Gyűjtőjárat gyűjtésre és szállításra vagy kereskedelemre és szállításra vonatkozó hulladékgazdálkodási engedéllyel
üzemeltethető.
(2) A  hulladék átadója a  gyűjtőjáratot üzemeltető részére alkalmanként legfeljebb 2 tonna mennyiségű veszélyes
hulladékot adhat át.
(3) Ha a  veszélyes hulladék alkalmankénti mennyisége a  2 tonnát meghaladja – a  Magyar Honvédségnél képződött
veszélyes hulladék szállítását kivéve –, a  veszélyes hulladék gyűjtőjárattal nem szállítható el. Ebben az  esetben
a szállítással kapcsolatos 5–8. §-ok szerinti általános szabályok szerint kell eljárni.
(4) A veszélyes hulladék átvételével a hulladék a gyűjtőjárat üzemeltetőjének tulajdonába kerül.
 (5) A gyűjtőjárat üzemeltetője a gyűjtőjárat üzemeltetése során összegyűjtött veszélyes hulladékot – a (6) bekezdésben
meghatározott kivétellel – a hulladékkezelőnek átadja. (6) A gyűjtőjárat üzemeltetője a hulladékjegyzékről szóló miniszteri rendeletben meghatározott 16 06 azonosító kóddal
rendelkező elem- és akkumulátorhulladékot a hulladékkezelőn túl kereskedőnek is átadhatja.
11. § (1) A  gyűjtőjáratra vonatkozó szállítási lapot csak egy hulladéktípusra lehet kitölteni. Több átadó esetében
a  gyűjtőjáratra vonatkozó szállítási lapon az  átadóra vonatkozó mezők bővíthetők. A  gyűjtőjáratra vonatkozó
szállítási lapot az 1. melléklet 2. pontja tartalmazza.
(2) Gyűjtőjárattal történő szállítás esetén a  gyűjtőjárat üzemeltetője a  szállítási lapot 1 példányban kitölti. A  szállítási
lapból 2 példányt abban az  esetben kell készíteni, ha a  gyűjtőjárat üzemeltetője a  veszélyes hulladékot
az összegyűjtést követően közvetlenül a hulladékkezelőhöz vagy kereskedőhöz szállítja.
(3) A  gyűjtőjáratra vonatkozó szállítási lap kitöltését és a  hulladék átvételét követően a  gyűjtőjárat üzemeltetője
a  hulladék átadójának az  átvett hulladékról bizonylatot ad. Ha a  gyűjtőjárat üzemeltetője a  hulladék átadójától
egyszerre több típusú hulladékot is átvesz, a  bizonylaton valamennyi hulladéktípusra vonatkozó adatot
szerepeltetni kell. A bizonylat tartalmi feltételeit az 1. melléklet 4. pontja tartalmazza.
(4) Ha a  gyűjtőjárat üzemeltetője a  gyűjtőjárattal történő szállítás során a  hulladék átadójától átvett, illetve
összegyűjtött veszélyes hulladékot nem közvetlenül a  hulladékkezelő vagy kereskedő telephelyére szállítja, akkor
a  hulladékot saját telephelyére kell szállítania, és azt a  hulladékkezelő vagy kereskedő részére történő átadásáig
a  hulladékgazdálkodási engedélyében foglaltaknak megfelelően kialakított és üzemeltetett hulladéktároló
helyen kell tárolnia. Ebben az  esetben a  gyűjtő és a  hulladékkezelő vagy kereskedő telephelye közötti szállításra
a szállítással kapcsolatos 5–8. §-ok szerinti általános szabályok szerint kell eljárni.
(5) Ha a  gyűjtőjárat üzemeltetője a  hulladék átadójától átvett veszélyes hulladékot közvetlenül a  hulladékkezelőhöz
vagy kereskedőhöz szállítja, a szállítási lap 2. példányát a veszélyes hulladék hulladékkezelőnek vagy kereskedőnek
történő átadásával egyidejűleg a hulladékkezelőnek vagy kereskedőnek átadja.
6. A veszélyes hulladék közvetítésével és tárolásával kapcsolatos szabályok
12. § Veszélyes hulladék közvetítését kizárólag olyan közvetítő szervezet végezheti, amely közvetítő tevékenység
végzésére törvény, kormány-, illetve miniszteri rendelet alapján jogosult.
13. § (1) Veszélyes hulladék az  egyes hulladékgazdálkodási létesítmények kialakításának és üzemeltetésének szabályairól
szóló kormányrendeletben meghatározott módon hulladéktároló helyen, a  hulladékgazdálkodási engedély
tárolásra vonatkozó előírásai szerint tárolható.
(2) A hulladékbirtokos a Ht. 58. § (3) bekezdésében foglalt határidőn belül gondoskodik a telephelyen tárolt veszélyes
hulladék hasznosításáról vagy ártalmatlanításáról.
7. A veszélyes hulladék kezelésével kapcsolatos szabályok 14. § (1) Ha a veszélyes hulladék kezelése során másodlagos hulladék képződik, a hulladékkezelő a másodlagos hulladékot
(mint hulladéktermelő) gyűjti, és gondoskodik annak további kezeléséről, figyelemmel a Ht. 58. § (3) bekezdésében
foglaltakra.
(2) A  hasznosítási műveletek során képződő másodlagos hulladék együttes tömege nem lehet több, mint
a hasznosításra átadott, azonos típusú hulladék tömege.
(3) A  környezethasználat feltételeit megállapító – a  környezet védelmének általános szabályairól szóló törvény
szerinti – engedély lejárta, visszavonása, megsemmisítése vagy hatályon kívül helyezése esetén a hulladékbirtokos
a  veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységet a  környezet szennyezését és veszélyeztetését kizáró módon
beszünteti, és – a  Ht. 31.  § (2)  bekezdés szerinti módon – gondoskodik a  birtokában levő veszélyes hulladék
kezeléséről.
8. A hulladék minősítésére vonatkozó szabályok 15. § (1) Aki olyan hulladékkal végez hulladékgazdálkodási tevékenységet, vagy olyan hulladéknak a tulajdonosa,
a) amelynek összetétele és származása ismeretlen,
b) amely a hulladékjegyzékről szóló miniszteri rendeletben meghatározott hulladékjegyzékben nem veszélyes
hulladékként szerepel, de a hulladék tulajdonságai alapján feltételezhető annak veszélyessége,
c) amely a  hulladékjegyzékről szóló miniszteri rendeletben meghatározott hulladékjegyzékben veszélyes
hulladékként szerepel, de a  Ht. 1.  mellékletben meghatározott veszélyességi jellemzők egyikével sem
rendelkezik, vagy
d) amelynek adott hulladéktípusként történő, a  környezetvédelmi hatóság által elvégzett besorolását
a hulladékbirtokos vitatja,
a hulladékbirtokos az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőségnél (a továbbiakban: OKTF)
a Ht. 55. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakra figyelemmel kérelmezi a hulladék minősítését.
(2) A  hulladékbirtokosnak a  hulladék minősítésére vonatkozó kérelmet és annak mellékleteit 1 példányban,
elektronikus adathordozón kell benyújtania.
(3) A kérelemnek legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) a kérelmező neve, címe, székhelye, telephelye, statisztikai azonosító jele;
b) a hulladék mennyisége (a képződött hulladék éves mennyisége, ha az adat rendelkezésre áll);
c) annak a  tevékenységnek a  műszaki és környezeti szempontból történő leírása, amelynek során a  hulladék
képződik, beleértve az anyagmérleg és az anyagforgalom leírását;
d) a hulladék külső megjelenési formája, halmazállapota (folyékony, szilárd, iszap), továbbá egyéb, a minősítés
szempontjából releváns tulajdonsága;
e) akkreditált laboratórium által végzett mintavizsgálat eredményeit tartalmazó dokumentumot és
a mintavételről készített jegyzőkönyvet.
 (4) A kérelemhez az igazgatási szolgáltatási díj befizetéséről szóló igazolást csatolni kell.
16. § (1) A  minősítés tárgyát képező hulladékból reprezentatív mintát kell venni. A  mintavételt akkreditált laboratórium
végezheti el.
(2) A  laboratórium a  mintát 3 részre osztja, amelyből a  hulladékbirtokos 1 mintarészt kap, a  2. és 3. mintarész
a  laboratóriumnál marad. A  laboratórium a  2. mintarészt a  mérések elvégzésére használja fel, a  3. mintarészt
referenciamintaként a későbbi bizonyítás érdekében megőrzi. A mintákat legalább a minősítési eljárás befejezéséig
meg kell őrizni.
(3) A mintavételnél a kérelmet előterjesztő hulladékbirtokosnak jelen kell lennie.
 (4) A mintavételt nemzeti szabvány vagy azzal egyenértékű műszaki megoldás, ennek hiányában az Európai Szabvány
(EN) vagy a Nemzetközi Szabványosítási Szervezet (ISO) által kiadott szabványok előírásai szerint kell elvégezni.
 (5) A mintavétel körülményeit jegyzőkönyvben kell rögzíteni. A  jegyzőkönyv minimális tartalmi elemeit a 2. melléklet
1. pontja határozza meg. 17. § (1) A mintavételt követően az akkreditált laboratórium 30 napon belül mintavizsgálatot végez.
 (2) A  hulladék veszélyes vagy nem veszélyes hulladékként történő minősítésének eldöntéséhez a  veszélyes hulladék
veszélyességi jellemzőinek meghatározásához szükséges vizsgálatok körét a  laboratórium annak mérlegelésével
állapítja meg, hogy a  veszélyes hulladék milyen tevékenység során képződött. A  veszélyességi jellemzők
meghatározására nemzeti szabványokat vagy az  azokkal egyenértékű műszaki megoldásokat, ennek hiányában
az  Európai Szabvány (EN), illetve a  Nemzetközi Szabványosítási Szervezet (ISO) által kiadott szabványokat kell
alkalmazni.
(3) A hulladék veszélyességének megállapítása érdekében a 2. melléklet 3. pontja szerinti vizsgálatokat kell elvégezni.
A  fizikai és kémiai, valamint ökotoxikológiai vizsgálatokat minden esetben el kell végezni. A  fertőzőképességi
vizsgálatokat minden szervesanyag-tartalmú, illetve szerves anyaggal feltételezhetően szennyeződött hulladék
esetében el kell végezni.
(4) A  laboratórium a mintavizsgálat eredményeit tartalmazó dokumentumot a mintavizsgálatot követő 8 napon belül
az  OKTF részére megküldi, amely gondoskodik annak a  kérelmezővel és a  Hulladékminősítő Bizottsággal való
megismertetéséről.
18. § (1) A  hulladékminősítésre irányuló eljárásban a  környezetvédelemért felelős miniszter által normatív utasításban
létrehozott Hulladékminősítő Bizottság szakértőként jár el.
(2) A Hulladékminősítő Bizottság által készített szakértői vélemény minimális tartalmi elemeit a 2. melléklet 2. pontja
határozza meg.
(3) Állati melléktermékre vonatkozó kérelem esetén az  OKTF a  kérelmet a  hulladék képződésének vagy kezelésének
helye szerint illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörében eljáró fővárosi és megyei
kormányhivatal részére a  mintavizsgálati dokumentummal együtt a  beérkezéstől számított 8 napon belül
megküldi, és a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/98/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv III.  mellékletének felváltásáról szóló, 2014. december 18-i 1357/2014/EU bizottsági rendelet
(a  továbbiakban: 1357/2014/EU rendelet) szerinti HP9 veszélyességi jellemző vonatkozásában kikéri véleményét.
Az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal
a véleményét a kézhezvételtől számított 15 napon belül küldi meg az OKTF részére.
(4) Az  OKTF a  minősítési eljárás tárgyát képező hulladék veszélyes vagy nem veszélyes voltáról az  1357/2014/EU
rendeletben, továbbá e rendelet 2. melléklet 3. pontjában foglaltak alapján dönt.
(5) Az OKTF a minősítés tárgyában a döntését a kérelem benyújtását követő 60 napon belül hozza meg.
 (6) Az  OKTF döntése a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben
meghatározottakon túlmenően legalább a következőket tartalmazza:
a) a Hulladékminősítő Bizottság szakértői véleményének és a  vélemény indokolásának összefoglalását,
a szakértői vélemény keltezését, a tagok nevét;
b) a minősített hulladék hulladékjegyzék szerinti típusának megnevezését, azonosító kódját, megjelenési
formáját, halmazállapotát, veszélyessége esetén a  veszélyességi jellemzőjét; új hulladéktípus esetén
a hulladék megnevezésére vonatkozó javaslatot;
c) a minősített hulladék kezeléséhez alkalmazandó kezelési technológiára vonatkozó javaslatot;
d) a mintavételre és a laboratóriumi vizsgálatra felkért akkreditált laboratórium nevét, címét;
e) a minősítést megalapozó vizsgálatok körülményeit és eredményeit;
f ) a minősítési eljárás során készített jegyzőkönyvek megállapításainak összefoglalását.
(7) Az  OKTF a  minősítés eredményét a  határozathozatalt követő 15 napon belül az  Országos Környezetvédelmi
Információs Rendszer publikus felületén közzéteszi.
(8) A  Hulladékminősítő Bizottság tagjai a  minősítést megalapozó vizsgálatokban, továbbá a  laboratórium vizsgálati
jelentésének elkészítésében nem vehetnek részt.
9. Záró rendelkezések 19. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult ügyekben kell alkalmazni.
20. § (1) Az  e  rendelet szerinti Hulladékminősítő Bizottságot legkésőbb e  rendelet hatálybalépésétől számított 6 hónapon
belül létre kell hozni. A  Hulladékminősítő Bizottság tagjainak miniszteri utasítás alapján történő kinevezéséig
a veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 98/2001. (VI. 15.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 98/2001. (VI. 15.) Korm. rendelet] szerinti Hulladékminősítő Bizottság a  hulladék minősítésével
kapcsolatos feladatait a 98/2001. (VI. 15.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint látja el.
(2) A veszélyes hulladék szállításához szükséges, a 98/2001. (VI. 15.) Korm. rendeletben meghatározott szállítási lapok
(’SZ’ és ’K’ kísérőjegyek) e rendelet hatálybalépését követő 9 hónapig használhatók.
21. § (1) Ez a rendelet
a) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, és
b) a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek
való megfelelést szolgálja. (2) Ez a rendelet a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/98/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv III.  mellékletének felváltásáról szóló, 2014. december 18-i, 1357/2014/EU bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
22. § Hatályát veszti a 98/2001. (VI. 15.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
139/2007. (HK 2/2008.) HM HVKF intézkedése a NATO Reagáló Erők 13. váltásban résztvevő erők kijelöléséről és felkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (Hvt.) 101. § (4)–(5) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség kijelölt állományának a NATO Reagáló Erőkben
történő részvételéről szóló 2007/2004. (I. 22.) Korm. határozatra, és a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos
Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007.
(HK 15.) HM utasításra, a NATO Reagáló Erők 13. váltásban résztvevő erők kijelöléséről és felkészítéséről az alábbi
intézkedést adom ki. Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a HM Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HM HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó, illetve a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek a
NATO Reagáló Erők (a továbbiakban: NRF) 13. váltásban
résztvevő állomány kijelölésében és felkészítésében érintettek.
Az ideiglenes katonai szervezet megalakítása 2. Az MH állományából az NRF 13. váltásban résztvevő erők szervezete HM határozattal, mint részjogkörű
költségvetési egység, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnok közvetlen
alárendeltségébe tartozó Ideiglenes Katonai Szervezet kerül megalakításra.
3. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése:
Magyar Honvédség NATO Reagáló Erők 13. váltás. Rövidítése: MH NRF 13.
4. Az MH NRF 13. készenléti szolgálattal összefüggő
feladatait 2009. július 1-től–2010. január 5-ig hajtja végre.
Műveleti alkalmazására közjogi döntést követően külön
HM HVKF intézkedés szerint kerül sor. Műveleti alkalmazás esetén az MH ÖHP kezdeményezze a megalakításról
szóló HM határozat szükség szerinti módosítását.
5. Az MH ÖHP 2008. január 31-ig a megalakítására,
ideiglenes befogadására, valamint pénzügyi és számviteli,
illetve logisztikai ellátására kijelölt katonai szervezet megjelölésével, kezdeményezi a HM Tervezési és Koordiná-
ciós Főosztály felé a HM határozat kiadását az MH NRF
13. megalakítására.
Az MH NRF 13. szervezete 6. Az MH NRF 13. létszáma legfeljebb 110 fő, amely
magába foglalja:
a) egy törzstiszti csoportot (5 fő);
b) egy vegyisugár-felderítő szakaszt (28 fő);
c) egy biológiai labort (18 fő);
d) egy mozgáskoordináló csoportot (10 fő);
e) egy részleget a Vegyi, Bakterológiai, Radiológiai és
Nukleáris Összhaderőnemi Értékelő Csoportot (5 fő);
f) a nemzeti támogató elemet (35 fő);
g) a 9 fő tartalék, amellyel bármely fent felsorolt elem
szükség esetén megerősíthető az MH ÖHP parancsnok engedélye alapján.
Dokumentumok kidolgozása 7. Az MH NRF 13. állománytáblával, felszerelési jegyzékkel valamint Szervezeti és Működési Szabályzattal
rendelkezik.
8. Az MH ÖHP 2008. június 1-ig összeállítja és jóváhagyásra felterjeszti az állománytáblát és a felszerelési
jegyzéket. A HM Haderőtervezési Főosztály az állománytáblát és a felszerelési jegyzéket jóváhagyás után 5 munkanapon belül megküldi a HM Védelmi Tervezési Főosztály
(a továbbiakban: HM VTF), HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ), HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ), MH
Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
(a továbbiakban: MH HEK) részére az erőforrás-, költségszükségleti és kiadási igénytervek összeállítása érdekében.
9. Az MH ÖHP a HM HVKF illetékességébe tartozó
terveket, intézkedéseket a HM Hadműveleti és Kiképzési
Főosztály (a továbbiakban: HM HKF), – információvédelem vonatkozásában a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály – útján terjeszti fel jóváhagyásra.
10. A HM HKF 2009. március 31-ig intézkedést készít
az MH NRF 13. készenléti időinek meghatározására és készenléti szolgálatba vezénylésére.
Kiképzés, nemzetközi kapcsolatok 11. A HM HKF 2008. január 31-ig intézkedést ad ki az
MH NRF 13. kiképzési követelményekről, nemzeti felkészítését lezáró CREVAL ellenőrzésről, híradás, informatikai támogatás megszervezéséről. A HM HKF a nemzetközi kiképzéssel összhangban intézkedik a nemzeti kiképzés 2008 második félévi feladataira.
12. A HM HKF az MH ÖHP-vel együttműködve tervezi, koordinálja és biztosítja a részvételt külföldi kiképzési rendezvényeken és gyakorlatokon.
13. Az MH ÖHP kapcsolatot tart az NRF 13. parancsnokságával (Brunssum – UK), részt vesz a szakmai egyeztetéseken, konferenciákon. A nemzetközi parancsnokságok igénye szerint megadja az MH NRF 13-ra vonatkozó
adatokat.
Személyügyi, logisztikai, egészségügyi és pénzügyi
feladatok 14. Az MH ÖHP a hadfelszerelést alapvetően saját
készleteinek felhasználásával tervezi és szervezi. A meglévő készletből nem biztosítható hadfelszerelésre, illetve
szolgáltatásokra vonatkozó igényét megküldi a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM
FLÜ) és a HM IÜ részére.
15. Az MH ÖHP a szállító kapacitás és az engedélyek
beszerzési igényeit a szállítási feladat megkezdése előtt
legalább 60 nappal megküldi a HM FLÜ részére.
16. Az MH ÖHP a pénzügyi biztosítási terv elkészítéséhez 2008. március 31-ig összeállítja a feladat személyi
és pénzügyi jellegű kiadási igényeit, és megküldi a HM
KPÜ részére. A kiadási igények tartalmazzák az MH NRF
13. feladatainak, külföldi felkészítéseinek és gyakorlatainak erőforrás és kiadási igényeit.
17. Az MH ÖHP – a HM FLÜ-vel és az MH Katonai
Igazgatási és Adatfeldolgozó Központtal együttműködve –
beszerzi, biztosítja, illetve előkészíti a diplomáciai engedélyeket, és mindazon úti okmányokat, személyi és kollektív dokumentumokat (szolgálati útlevél, személyi igazoló jegy, NATO menetparancs stb.), amelyekkel a kihelyezetteknek rendelkezniük kell.
18. Az állományilletékes parancsnokok kezdeményezik a kijelölt állomány biztonsági ellenőrzését.
19. Az MH ÖHP – az MH HEK-kel egyeztetve – kezdeményezi az MH NRF 13. állományának alkalmassági
vizsgálatát, megelőző egészségügyi ellátását, egészségügyi felkészítését, egészségügyi eszközökkel és szakanyagokkal történő ellátását.
20. Az alkalmazási területre az ENSZ Világ-egészségügyi Szervezet, illetve a nemzetközi szervezet által javasolt immunizációs protokoll alapján, a védőoltásokat és az
erről szóló nemzetközi oltási bizonyítványt az MH HEK
biztosítja. Védőoltásban csak az alkalmas minősítéssel
rendelkező, kiutazó állomány részesíthető.
21. Az MH HEK 2008. március 31-ig összeállítja az
egészségügyi biztosítás körébe tartozó feladatok erőforrás- és költségszükségleteit, valamint kiadási igényeit, és
megküldi a HM VTF-nek.
22. Az MH ÖHP szükség esetén igényli a HM Jogi Főosztálytól az éves határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezéséről szóló kormányhatározat módosítását. A
határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezése érdekében az átcsoportosítással összefüggő adatokat megküldi
a HM FLÜ részére.
23. Az MH ÖHP igényli a HM FLÜ-től a kihelyezéssel
és logisztikai támogatással összefüggő ideiglenes határnyitást és a vámeljárás lefolytatását.
Záró rendelkezések 24. Az MH ÖHP parancsnoka 2009. június 5-ig jelent a
HM HVKF-nek a készenlét eléréséről.
25. Ez az intézkedés közzététele napján lép hatályba és
2010. január 30-án hatályát veszti.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
158/2018. (IV. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Robotka Imrét
2018. április 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
382/2010. (V. 19.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. április 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arra nézve, hogy azok a bírósági felülvizsgálati kérelmet
előterjesztő kérelmezők, akik a választási jogorvoslati eljárásban nem rótták le a Legfelsőbb Bíróság 2/2010. (III. 23.)
jogegységi határozatban megjelölt illetéket és e miatt kérelmük érdemi vizsgálat nélkül, vagy hivatalból elutasításra került,
a megalkotott törvény hatálybalépésétől számított 60 napon belül – illetékfizetés nélkül – kérhetik a bíróságtól az elutasított
kérelmük érdemi elbírálását?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés visszaható hatály
bevezetését eredményezné. Figyelemmel az Alkotmánybíróság 110/2009. (XI. 18.) számú végzésében foglaltakra
az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdésébe foglalt jogállamiság elvéből közvetlenül is levezethető a visszaható
hatály tilalma, ebből következően a jogszabály a kihirdetését megelőző időre nem állapíthat meg kötelezettséget, és
nem nyilváníthat valamely magatartást jogellenessé.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezés azon célja, hogy a Legfelsőbb Bíróság
által meghozott jogegységi határozatot népszavazás eredményeként megalkotandó jogszabállyal kívánná
módosítani szintén az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből levezethető jogállamiság elvébe ütközik.
Fentiek alapján a népszavazás eredményeként megalkotásra kerülő jogszabály ellentétes lenne az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésében foglaltakkal és elfogadása az Alkotmány burkolt módosítását eredményezné.
Az Országos Választási Bizottság és az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint az Alkotmány módosítására
csak az Alkotmány 24. § (3) bekezdésében foglalt eljárási rendben kerülhet sor, a népszavazás még közvetett módon
sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB,
40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok].
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontjában foglaltakat figyelembe véve tagadta meg az aláírásgyűjtő
ív hitelesítését, tekintettel a kérdés burkolt Alkotmánymódosító jellegére.
II. A határozat az Alkotmány 2. §-án, a 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
116/2017. (III. 22.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
az Andrássy Gyula Budapesti Német Nyelvű Egyetemen Dr. Dietmar Meyert 2017. március 15. napjától 2020. március 14.
napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2017. március 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2014. (X. 22.) BM utasítása az egységes kormányzati ügyiratkezelő rendszer feladatainak ellátására való kijelölésről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglalt rendelkezés alapján a következő utasítást
adom ki:
1. § Az egységes kormányzati ügyiratkezelő rendszer létrehozásáról szóló 1584/2014. (X. 16.) Korm. határozat 1. pontja
szerinti egységes kormányzati ügyiratkezelő rendszer működésével kapcsolatos feladatok végrehajtására
a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát jelölöm ki.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter