text:
1484/2014. (VIII. 27.) Korm. határozata a holding alapú közszolgáltatási rendszer kialakításáról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy
a) a  holding alapú közszolgáltatási rendszer Magyarországon a  villamosenergia-, a  földgáz- és
a távhő-közszolgáltatások egy társaságcsoportba történő szervezésével kerüljön kialakításra;
b) a  Miniszterelnökséget vezető miniszter lássa el az  egységes közműszolgáltató társaságcsoport, valamint
a  központi adatfeldolgozó társaság feletti tulajdonosi joggyakorlást és a  közszolgáltatásokkal kapcsolatos
általános szabályozási jogkört;
c) a  nemzeti fejlesztési miniszter, mint az  energiapolitikáért felelős miniszter gondoskodjon az  energiaellátás
biztonságáról és lássa el az  árszabályozási feladatokat, továbbá a  közszolgáltatások megrendelésével
kapcsolatos feladatokat.
2. A Kormány felhívja a holding alapú közszolgáltatási rendszer megszervezése érdekében szükséges intézkedésekről
szóló 1465/2014. (VIII. 15.) Korm. határozat 2. a)  pontja alapján működő munkacsoportot, hogy a  holding alapú
közszolgáltatási rendszerre vonatkozó jogszabályok tervezetét, valamint a holding alapú közszolgáltatási rendszer
kialakításához szükséges valamennyi kormányzati intézkedésre vonatkozó előterjesztést e  határozat 1.  pontjában
foglaltak figyelembevételével készítse elő és terjessze a Kormány elé.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 igazságügyi miniszter
 belügyminiszter
határidő: 2014. október 31.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
46/2010. (IV. 27.) FVM rendelete az állami alapadatok felhasználásával végzett sajátos célú földmérési és térképészeti tevékenységről.
A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény 29. § (2) bekezdés a) és e) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. §-ának i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § A rendelet alkalmazásában
1. adat: a határvonal, a határvonalat alkotó pontok;
2. alakzat: a digitális alaptérkép állami alapadatai közül a felületszerű objektum;
3. attribútum adat: a digitális alaptérkép objektumainak leíró adata;
4. azonosító: a felületszerű objektumok esetében a helyrajzi szám, alrészlet jel és minőségi osztály jel;
5. DAT adatcsere formátum: a digitális alaptérképek készítésére vonatkozó jogszabályban meghatározott adatcsere
formátum;
6. EOV: az egységes országos vetületi rendszer;
7. EOTR: az egységes országos térképrendszer;
8. ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis: az állami földmérési alaptérkép adatbázisa, amely az egységes
ingatlan-nyilvántartási adatbázis geometriai részét képezi;
9. egységes ingatlan-nyilvántartási adatbázis: olyan adatbázis, mely az ingatlanoknak az ingatlan-nyilvántartásról szóló
törvény ben meghatározott tartalommal rendelkező adatbázisából és az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból
áll;
10. geometriai változással érintett objektum (alakzat): a változással érintett és az ahhoz közvetlenül csatlakozó
objektum, melynek a változás során létrejövő új határpontok miatt a geometriája megváltozik;
11. geometriai leírás: az objektumok (alakzatok) pontokkal és vonalösszekötésekkel (szakaszokkal) való
meghatározása;
12. határpont: a közigazgatási egység, az alegység, a földrészlet, az alrészlet és a minőségi osztály határvonal valamely
pontja;
13. határvonal: a közigazgatási, az alegység, a földrészlet, az alrészlet, valamint a minőségi osztály határpontjait
összekötő egyenes szakaszok;
14. változási vázrajz: az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmának felhasználásával készített digitális és
papír alapú földmérési munkarész;
15. változási állomány: a változással érintett földrészletek határvonalán belül csak az ingatlan-nyilvántartási térképi
adatbázis tartalmát érintő, változás utáni állapotot tartalmazó adatállomány.
2. § A rendelet alkalmazásában a 2007. december 31. előtt hatályos, analóg (papír, fólia stb. adathordozón lévő)
ingatlan-nyilvántartási térképek digitális átalakításával létrehozott adatbázisokat a földmérési és térképészeti
tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény (a továb biak ban: Fttv.). 23. § (4) bekezdése alapján az analóg
ingatlan-nyilvántartási térképek digitális másolatának kell tekinteni és az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi
CXLI. törvény 21. § (2) bekezdése alapján ingatlan-nyilvántartási térképként kell használni.
2. A földmérési és térképészeti adatok és munkarészek szolgáltatása
3. § (1) Az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis állami alapadatainak felhasználásával készülő sajátos célú földmérési
munkákhoz történő adatszolgáltatás előtt a földmérési munkával érintett terület ingatlan-nyilvántartási adatainak és
attribútumainak egymással való összhangját a földhivatalnak ellenőriznie kell. Ennek keretében vizsgálni kell, hogy
az érintett alakzatok ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tárolt műszaki területei összhangban vannak-e
a nyilvántartott területekkel. A vizsgálat szoftveres eljárással végzendő, az adatszolgáltatás átfutási idején belül.
(2) Az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tárolt, felületszerű objektumok által meghatározott alakzatok
területét műszaki területnek kell tekinteni.
(3) Amennyiben a nyilvántartott területi adatok és az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis adataiból számítható
műszaki területi adatok közötti különbség meghaladja a 20. § (1) bekezdésében meghatározottak szerinti
megengedett eltérést, a földhivatal a 59–61. §-ban foglaltak szerint köteles eljárni.
4. § (1) Az átnézeti térképek digitális változatát az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból generalizálással kell előállítani,
az állami térképre vonatkozó jogszabályokban meghatározott tartalmi és pontossági elő írások figye lembe véte lével.
(2) Analóg adathordozón lévő átnézeti térképek szolgáltatásakor a másolaton fel kell tüntetni a rendelkezésre álló térkép
készítésének és az adattartalom utolsó aktualizálásának időpontját.
(3) Az (1) bekezdés szerint elkészített digitális átnézeti térkép a földhivatallal elő ze tesen egyeztetett formátumban, vagy
szelvényenkénti kinyomtatásban szolgáltatható.
3. A változási vázrajz és fajtái 5. § A változási állományt a változási vázrajz adataiból kell előállítani, amely a változással érintett földrészletek
határvonalán belül csak az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmát érintő, változás utáni állapotot
tartalmazza.
6. § (1) Közigazgatási egységek határvonalának változásával összefüggő változási vázrajz fajtái:
a) az államhatár változásával összefüggő változási vázrajz, valamint
b) a közigazgatási határ – ideértve a megyehatár, a település, kerületenkénti ingatlan-nyilvántartási egység
esetében a kerület, valamint a fekvés határát – változásával összefüggő változási vázrajz.
(2) Földrészlet határ változásával összefüggő változási vázrajz fajtái:
a) a megosztással összefüggő változási vázrajz;
b) a telekegyesítéssel összefüggő változási vázrajz;
c) a telekhatár-rendezéssel összefüggő változási vázrajz;
d) telekcsoport újraosztásával összefüggő változási vázrajz, továbbá
e) a kisajátítási változási vázrajz.
(3) Földrészleten belüli állami alapadatok változásával összefüggő változási vázrajz fajtái:
a) az épületek, önálló tulajdonú épületek, valamint a közterületről nyíló pincék feltüntetésével vagy ábrázolásának
megszüntetésével összefüggő változási vázrajz;
b) a művelési ág változásával összefüggő változási vázrajz.
(4) Változási vázrajzként kell kezelni az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmában változást nem eredményező
alábbi változási vázrajzokat, térképeket és vázlatokat:
a) jog bejegyzésére szolgáló változási vázrajz;
b) tény feljegyzésére szolgáló változási vázrajz;
c) kitűzési vázrajz és kitűzési vázlat;
d) felmérési vázlat, meg valósulási térkép;
e) földrészleten belüli használati megosztással összefüggő vázrajz.
4. A változási vázrajzok készítésére vonatkozó általános elő írások
7. § (1) A változási vázrajz készítése az Fttv. 21. § (1) bekezdése alapján szakképzettséghez kötött tevékenység. A vázrajz
készítőjének a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 21/1997. (III. 12.) FM–HM együttes rendelet 8. §-ában felsorolt szakképzettségek valamelyikével
kell rendelkeznie.
(2) A változási vázrajz minőségtanúsítását az Fttv. 21. § (4) bekezdés b) pontja alapján ingatlanrendező földmérői
minősítést adó engedéllyel rendelkező személy végezheti.
(3) Telekalakítással és kisajátítással kapcsolatos vázrajzok esetében a telekalakításra, valamint a kisajátításra vonatkozó
jogszabályoknak a készítő jogosultságára vonatkozó elő írásait figye lembe kell venni.
8. § (1) A változási vázrajzokat hitelesített állami alapadatok felhasználásával kell elkészíteni. A vázrajz megnevezése – a 6. §
(4) bekezdés c)–e) pontjában említettek kivételével – minden esetben: változási vázrajz.
(2) A változási vázrajzot 1:1000, 1:2000, vagy 1:4000 méretarányban kell kinyomtatni. Indokolt esetben – a jobb
áttekinthetőség érdekében – a földhivatallal egyeztetett módon ettől el lehet térni.
(3) A változási vázrajzon és munkarészein az alaptérkép jelölései, valamint a 25. melléklet szerinti jelölések használhatóak.
Amennyiben ezektől eltérő jelölések használata válik szükségessé, azokat – jelmagyarázatban – a vázrajzon külön fel
kell tüntetni.
(4) A változási vázrajzot és a hozzátartozó területkimutatást a rendelet mellékleteiben megadott minták szerinti
formában és tartalommal kell kinyomtatni.
(5) A kinyomtatott változási vázrajznak lehetőleg északi tájolásúnak kell lennie. Nem északi tájolás esetén az északi irányt
a vázrajzon fel kell tüntetni.
9. § (1) A változási vázrajz címfeliratának tartalmaznia kell a település nevét, a fekvést, az érintett helyrajzi számokat, a változás
jellegét, a vázrajz méretarányát, a vetület megnevezését, továbbá a készítő vállalkozó vagy vállalkozás nevét,
a munkaszámot vagy iktatószámot.
(2) Több közigazgatási egységre kiterjedő változás esetén a változási vázrajzot közigazgatási egységenként kell
elkészíteni. Közigazgatási egységen belüli több fekvést érintő változás esetén a változási vázrajzot fekvésenként kell
elkészíteni.
(3) A földrészlet határvonalának változásával és kitűzésével kapcsolatos földmérési munka megkezdése előtt
a munkavégzőnek be kell szereznie a megrendelő írásbeli nyilatkozatát arról, hogy az érintett földrészlet
határvonalával kapcsolatosan volt-e, vagy jelenleg van-e folyamatban bírósági eljárás.
(4) Ha a határvonal helyét korábban jogerős bírósági ítélettel állapították meg, akkor a munkát végző csak olyan vázrajzot
készíthet, amely a bíróság által megállapított határvonalat és az ennek megfelelő területi adatokat tartalmazza.
(5) Ha az adatok szolgáltatása és a munka leadása között 22 munkanapnál hosszabb idő telik el, az adatszolgáltatáskor
kiadott adatokat a munka leadása előtt a földhivatalnál egyeztetni kell. Az adatokban bekövetkezett időközi
változásokat a munka elkészítése során a készítőnek figye lembe kell vennie.
10. § (1) A változási vázrajzon a készítőnek fel kell tüntetni:
a) a készítés időpontját;
b) a földmérő nevét (nyomtatott betűvel) és aláírását;
c) a minőségtanúsítást végző nevét (nyomtatott betűvel), aláírását, az ingatlanrendező földmérői minősítésének
számát;
d) a készítő földmérő vállalkozó vagy vállalkozás bélyegzőlenyomatát;
e) „A feltüntetett méretek a helyszínen mért mérési adatok” szövegű záradékot;
f) „A változás akaratunknak meg fele lően történt.” záradékszöveg alatt az érdekelt felek aláírására fenntartott helyet;
g) a minőségtanúsítási záradékot a 45. § (5) bekezdése szerinti záradékszöveggel;
h) a földmérési záradékot az 51. § (1) és (2) bekezdése szerint, valamint
i) a záradékolást végző személy nevének, aláírásának és a földhivatal körbélyegzőjének fenntartott helyet.
(2) A 7. § (3) bekezdésében meghatározott esetekben az építészeti-műszaki szakterületen érvényes geodéziai tervezési
jogosultság megnevezését és számát fel kell tüntetni a változási vázrajzon az ingatlanrendező földmérői minősítés
száma alatt.
(3) A változási vázrajz vizsgálatra és záradékolásra történő benyújtásának nem feltétele a változással érintett földrészletek
tulajdonosai aláírásának megléte a vázrajzon.
(4) A rendeletben előírt és meghatározott záradékokon kívül a változási vázrajzon más záradékot a készítő nem tüntethet
fel.
11. § (1) A változási vázrajzon ábrázolni kell az elő ze tes változásokkal kiegészített hatályos ingatlan-nyilvántartási térképi
adatbázisnak megfelelő tartalommal a változás előtti, valamint a változás után keletkező állapotot. Ezen belül
ábrázolni kell a meglévő és az új földrészletek helyrajzi számát, az alrészleteket és betűjelüket, a minőségi osztályok
határvonalait, a művelési ágakat és a minőségi osztályok jeleit. Az épület feltüntetéséről készített változási vázrajzon
ábrázolni kell az új vagy változott épületet, az utcanevet és a házszámot.
(2) A változás utáni új földrészletek határvonalát és a változott épületeket 0,5 mm vastag, folytonos vonallal, a változott
alrészletek határvonalát 0,5 mm vastag pontozott vonallal, valamint a megszűnt határvonalakat és egyéb térképi
elemeket a megszüntetés jelével kiegészítve kell feltüntetni, a megváltozott régi helyrajzi számokat, alrészlet
betűjeleket, utcaneveket, házszámokat át kell húzni és az újakat fel kell tüntetni.
(3) A változási vázrajzon ábrázolni kell a változással érintett földrészletekhez csatlakozó szomszédos földrészletek
helyrajzi számát, valamint a szomszédos földrészletek határvonalait (a változási vázrajzon mért legalább 2 cm
hosszúságban).
(4) A 16. § (3) bekezdésében meghatározott esetekben a változási vázrajzon a földrészlet változással érintett részét,
valamint ennek környezetében a szomszédos földrészletek határvonalát (a változási vázrajzon mért legalább 2 cm
hosszúságban) kell ábrázolni. A változási állománynak azonban a teljes földrészletet tartalmaznia kell.
(5) A változási vázrajzon csak a változott vonalak jellemző terepi méreteit kell feltüntetni. Egyéb – ellenőrző,
beillesztéshez szükséges stb. – méreteket a mérési jegyzetnek, a mérési vázlatnak, vagy tömbrajznak kell tartalmaznia.
12. § (1) A változási vázrajzokhoz az ingatlan-nyilvántartási átvezetés céljának megfelelő területkimutatás tartozik.
(2) A területkimutatás változás előtti része tartalmazza a hatályos ingatlan-nyilvántartásnak meg fele lően
a) a változás előtti helyrajzi számokat növekvő sorrendben;
b) a földrészletek, az alrészletek betűjelét, művelési ágát és minőségi osztályát,
c) a földrészletek, az alrészletek és a minőségi osztályok területi és kataszteri tiszta jövedelmi adatait (Ak), valamint
d) a földrészletek területének összegét.
(3) A területkimutatás változás utáni része tartalmazza
a) a változás utáni helyrajzi számokat növekvő sorrendben,
b) a földrészletek, az alrészletek betűjelét, művelési ágát és minőségi osztályát
c) a földrészletek, az alrészletek és a minőségi osztályok területi és kataszteri tiszta jövedelmi adatait (Ak),
d) az alrészletek (a minőségi osztályok) területének és kataszteri tiszta jövedelmének összegét földrészletenként,
e) a földrészletek területének összegét, továbbá
f) a változás utáni tervezett tulajdoni állapotot (amennyiben a megrendelő azt kéri, és az ehhez szükséges adatokat
biztosítja).
(4) A fővárosban a változás előtti és változás utáni rész között az eleső és hozzájövő részterületek kimutathatóak.
13. § (1) A változott területi adatokat a készítőnek a munkarészekhez csatolt területszámítási jegyzőkönyvből kell átvennie.
A területkimutatás külön munkarészként is elkészíthető, de ebben az esetben a változási vázrajzot „A változási vázrajz
a területkimutatással együtt hatályos.” záradékkal kell ellátni.
(2) A külön munkarészként elkészített területkimutatáson – a változási vázrajz méretaránya kivételével – fel kell tüntetni
a 9. § (1) bekezdésében, valamint a 10. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltakat.
5. A változási vázrajz készítésének általános földmérési elő írásai
14. § (1) A változási vázrajzok készítése során a terepi méréseket a digitális alaptérképek készítésére vonatkozó jogszabály
tartalmi és pontossági elő írásai szerint kell végrehajtani. A határvonalak azonosítása során a hatályos
ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis kialakításához a digitálisan átalakított állami földmérési alaptérkép
készítésénél alkalmazott mérési, térképezési és területszámítási pontossági elő írásokat kell figye lembe venni.
(2) A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény végrehajtásáról szóló 16/1997. (III. 5.) FM
rendelet (továb biak ban: FM vhr.) 34. § (1) bekezdése által meghatározott esetekben a felmérést végző köteles
a munkát a megyei földhivatalhoz bejelenteni.
(3) A változási vázrajzok készítésének helyszíni munkálatai során – fekvéstől függetlenül – olyan mérési módszert kell
alkalmazni, ami az ellenőrzött és az újonnan meghatározott pontok EOV koordinátáit eredményezi.
(4) A változás során keletkező új földrészlet határpontokat a munka keretében a természetben ki kell tűzni és meg kell
jelölni.
(5) A változási vázrajz készítéséhez használt mérőeszközöknek ki kell elégíteni a mérésügyről szóló jogszabályok
idevonatkozó elő írásait.
15. § (1) A kisajátítási változási vázrajz és a hozzá tartozó területkimutatás elkészítésénél a kisajátításról szóló jogszabályok
elő írásait is figye lembe kell venni.
(2) Erdőművelési ágban nyilvántartott földrészlet vagy alrészlet határvonalának változása esetében figye lembe kell venni
az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló jogszabályok elő írásait is.
16. § (1) Az állami alapadatok felhasználásával készülő sajátos célú földmérési munka megkezdése előtt a munkát végző
az érintett terület vonatkozásában ellenőrizni köteles az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis adatainak
egymással, valamint a helyszíni állapottal való összhangját, az attribútum adatokra is kiterjedően.
(2) A földrészletek határvonalának azonosítását és ellenőrzését – függetlenül a változási vázrajz fajtájától – minden
esetben el kell végezni, a 17. és 18. § elő írásainak figye lembe véte lével.
(3) Hosszan elnyúló földrészletek (utak, csatornák, vízfolyások, vasutak, egyéb vonalas létesítmények), valamint
külterületen a 10 hektár területet meghaladó földrészletek esetében, ha a változással érintett terület nem haladja meg
az összterület 25%-át, akkor a földrészletek adatainak és határvonalainak azonosítását csak a változással érintett
területre kell elvégezni.
(4) A földrészletek határvonalainak azonosításához és ellenőrzéséhez fel kell használni a hatályos ingatlan-nyilvántartási
térképi adatbázist, valamint a földhivatalban rendelkezésre álló mérési, kitűzési adatokat is. Térképmásolatról
méretlevétellel megállapított méreteket tilos felhasználni.
(5) Ha az ellentmondás mértéke az ellenőrzött határvonal helyzetében a 18. és 19. § szerinti megengedett legnagyobb
eltérést meghaladja, akkor az észlelt hibát – az ellenőrzést dokumentáló munkarészek csatolásával – a földhivatalnak
írásban be kell jelenteni. A földhivatal a 59–62. § elő írásai szerint köteles eljárni.
17. § (1) A földrészletek határvonalának helyszíni ellenőrzése során a rendelkezésre álló korábbi mérési adatokat és
az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis adataiból számítható méreteket a helyszíni ellenőrző mérések
eredményeivel össze kell hasonlítani. Az ellenőrző méreteket – a mérési jegyzeten vagy a mérési vázlaton – a többi
adattól eltérő módon kell dokumentálni.
(2) Az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tervezett (szaggatott) vonallal ábrázolt, vagy erre utaló attribútummal
megjelölt határvonal helyzetét a tervezési méretek és a területi adatok alapján kell ellenőrizni. Ha a földrészletet
részben folytonos, részben tervezett vonalak határolják, a folytonos vonal helyzetét általában térképi adatok,
a tervezett vonal helyzetét pedig a tervezési méretek, vagy ha más adat nem áll rendelkezésre, a nyilvántartott területi
adatok felhasználásával kell ellenőrizni. Amennyiben a természetbeni használat iránya eltér az adatbázisban ábrázolt
iránytól, akkor azt a munkát végző a természetbeni állapotot tartalmazó vázrajz és a vele összhangban levő mérési
adatok átadásával egyidejűleg köteles jelezni a földhivatalnak.
(3) Ha a terület eredeti tervezése hibásan történt, a földhivatal a 59–61. § elő írásai szerint köteles eljárni.
18. § (1) A térképi és természetbeni állapotot azonosnak kell tekinteni, és a terepmunkához a természetbeni állapotot, az irodai
feldolgozáshoz a térképi állapotot és a nyilvántartott területi adatokat kell kiinduló adatként elfogadni, ha
a természetben állandó módon megjelölt pontok esetén
a) a szabatosan felmért területen a térképi és természetbeni állapot között az eltérés
aa) megtalálható és szabatosan megjelölt birtokhatár esetén a földrészlethatár helyzetében a ±0,1 métert,
ab) fel nem lelhető birtokhatár-jelölés esetén a földrészlethatár helyzetében ±0,2 métert
nem lépi túl;
b) a földrészletről korábbi munkarészekben (felvételi előrajzon, mérési vázlaton stb.) számszerű mérési vagy kitűzési
adatok állnak rendelkezésre, az eredeti számszerű méretek és az ellenőrző méretek közötti eltérés nem nagyobb
±0,3 méternél;
c) az EOTR földmérési alaptérkép terepi kiegészítő mérések nélküli digitális átalakításával készült térképi adatbázis
esetén a 1. melléklet A) táblázatban megadott értéknél kisebb az eltérés, vagy
d) a nem EOV vetületi rendszerű alaptérkép terepi kiegészítő mérések nélküli digitális átalakításával készült
adatbázis esetén a 1. melléklet B) táblázatban megadott értéknél kisebb az eltérés.
(2) A természetben állandó módon meg nem jelölt pontok esetén, ha az eltérés ellentétele a vizsgált hely környezetében
kimutatható, akkor az (1) bekezdés a)–d) pontja alapján a térképi és a természetbeni állapot nem tekinthető
azonosnak.
(3) Több földrészlet töréspontjainak folyamatos összemérése a földrészletek szélességének megállapításánál mérési
vonalnak minősül. Amennyiben a mérési vonalra vonatkozó, a természetben mért és a grafikus térképi alapú
adatbázisból meghatározott végméret közötti különbség (záróhiba) nem haladja meg a 1. melléklet A) és B)
táblázataiban szereplő (méterben kifejezett) megengedett eltérés értékét, a mérési vonalon belül a részletpontok
helyzetét a záróhiba arányos elosztásával kell meghatározni. Az így meghatározott részletpontok esetében
az (1) bekezdés c) és d) pontja alapján kell a térképi és természetbeni állapot azonosságát megállapítani.
(4) Szabatosan megjelölt és meghatározott részletpontok esetében a koordinátákból (mérési eredményekből) számított
és a terepen mért távolság közötti eltérés nem haladhatja meg a 2. melléklet C) táblázatában, méterben megadott
értéket.
19. § (1) A digitális alaptérképek készítéséről szóló jogszabály elő írásai szerinti újfelméréssel vagy terepi mérésekkel
(tömbkontúros felméréssel) kiegészített digitális átalakítással készült alaptérképi adatbázisok esetén az 3. melléklet
táblázataiban megadott tűréshatárokat kell alkalmazni.
(2) Terepi kiegészítő mérésekkel végzett digitális átalakítással készült térképi adatbázisok esetén a tömbbelsőkben lévő
pontokra a digitálisan átalakított állami földmérési alaptérkép készítésénél alkalmazott mérési, térképezési pontossági
elő írásokat kell figye lembe venni.
20. § (1) Az ingatlan-nyilvántartásban nyilvántartott terület és az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tárolt
határvonalak által meghatározott alakzat műszaki területe összhangban van, ha az ellenőrző területszámítás
a) az EOTR ingatlan-nyilvántartási térkép digitális átalakításával előállított ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis
esetében a nyilvántartott terület és az ellenőrzésképpen számított terület közötti eltérés nem lépi túl
a 4. mellékletben megadott értékek másfélszeresét,
b) a nem EOV vetületi rendszerű ingatlan-nyilvántartási térkép digitális átalakításával előállított
ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis esetében a nyilvántartott és ellenőrzésképpen számított területi adatok
közötti eltérés nem haladja meg a 5. mellékletben feltüntetett értékek másfélszeresét, valamint
c) az alrészletek területszámítása esetén a megengedett eltérés nem haladja meg a 4. és 5. mellékletben feltüntetett
értékek kétszeresét.
(2) Az eredetileg EOV koordinátákból számított nyilvántartott területnek az ellenőrző numerikus területszámításból nyert
területtel m2-re kell egyeznie.
(3) A nem EOV előtti vetületi rendszerbeli koordinátákból számított nyilvántartott terület és az EOV koordinátákból
számított terület megengedett eltérését az érintett területre számítható EOV vetületi méretarányszorzó
alkalmazásával kell megállapítani.
6. Részletmérés 21. § (1) A változási vázrajzok elkészítéséhez szükséges részletmérés során a változással érintett területen az állami alapadatok
tartalmában bekövetkezett változásokat be kell mérni.
(2) A részletpontok csoportosítását és a tűrési osztályok meghatározását az 3. melléklet szerint kell végezni.
A részletpontok kódolásánál a 6. mellékletben megadott pontkódokat kell alkalmazni.
22. § (1) A műholdas helymeghatározáson alapuló mérések esetében a globális műholdas helymeghatározó rendszerek
alkalmazásával végzett pontmeghatározásokról szóló jogszabály elő írásait kell alkalmazni.
(2) Terepi adatrögzítővel rendelkező hagyományos mérőeszközök alkalmazása esetén a rögzített mérési adatokat
adathordozón kell leadni. Adatrögzítővel nem rendelkező hagyományos mérőeszközök alkalmazásával végzett
mérések esetében a mérési eredményeket mérési jegyzőkönyvben vagy mérési jegyzeten kell feltüntetni.
(3) A méréseket úgy kell dokumentálni, hogy a dokumentáció alapján a mérési adatokból a pontmeghatározás nyomon
követhető és újból számítható legyen.
(4) A mérési jegyzet a helyszínen készített alakhelyes vázlat, amelyen fel kell tüntetni minden helyszínen mért méretet és
gyűjtött adatot.
(5) Épületfeltüntetéshez az új, vagy megváltozott épületeket úgy kell bemérni, hogy a mérési adatok alkalmasak legyenek
az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisba történő beillesztésre.
23. § (1) A határvonalak helyzetének ellenőrzésére mérések és a részletmérés eredményéről mérési és számítási vázlatot kell
készíteni.
(2) A mérési és számítási vázlat manuálisan vagy számítógéppel készített méretarányos vázlat, amely a 12. és 16. melléklet
mintájára tartalmaz minden méretet és adatot, amelyek a változási vázrajz rajzi részének szerkesztéséhez szükségesek.
A mérési és számítási vázlat a változás típusától függően tartalmazza:
 1. a munka számát (azonosítóját),
 2. az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis adataival egyezően változás előtti állapotot és a hozzá tartozó mérési
adatokat,
 3. az új állapotnak megfelelő vonalakat,
 4. a mérési eredményeket,
 5. a változás előtti és a változás utáni helyrajzi számokat,
 6. a művelési ágak, alrészletek és minőségi osztályok jelölését,
 7. a mérési vonalakat eredmény-vonallal, az ordináta vonalakat vékony szaggatott vonallal,
 8. a pontok egyedi azonosítóit,
 9. a megszűnt vonalakat kettős áthúzással érvénytelenítve,
10. a térkép-terepazonosság megállapításához végzett ellenőrző mérések és egyéb helyszíni mérések adatait
az előzőektől eltérő módon feltüntetve,
11. a település és a fekvés nevét,
12. a házszámokat és utcaneveket,
13. szükséges esetben az északi irány megjelölését,
14. a készítő személy nevét (nyomtatott betűvel) és aláírását,
15. a minőségtanúsítást végző nevét (nyomtatott betűvel), aláírását,
16. a készítés dátumát és
17. a készítő vállalkozó vagy vállalkozás bélyegzőlenyomatát.
(3) A mérési és számítási vázlaton feltüntethető a tulajdonosok neve, lakcíme. A földrészlet határpontok megjelölésének
(állandósításának) módját jelkulcsi jellel kell jelölni (karó, kő stb.).
(4) A mérési és számítási vázlatot a földhivatalnak leadandó munkarészekhez analóg formában csatolni kell.
(5) Ha a mérési és számítási vázlat több lapból áll, a vázlatlapok elhelyezkedéséről, kapcsolatáról áttekintő vázlatot kell
készíteni. 7. Területszámítás 24. § (1) A 18. § elő írásai szerint ellenőrzött és azonosnak talált határvonalak esetében a változás előtti műszaki terület
az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tárolt határvonalak által meghatározott alakzat területe, a változás
utáni alakzat műszaki területe az új alakzatok koordinátáiból számított érték. A változás előtti és a változás utáni
műszaki területek összegének azonosnak kell lenni.
(2) A területszámítás során a változás előtti ingatlan-nyilvántartási területet csak akkor szabad felhasználni, ha a 20. §
elő írásai teljesülnek.
(3) A változott alakzatok végleges területét a m2 -re kerekített műszaki területből kiindulva a területarányos ráosztás
módszerével úgy kell meghatározni, hogy területösszegük a változás előtti ingatlan-nyilvántartási területek
összegével megegyező legyen. A változott alakzatok végleges területének meghatározását területszámítási
jegyzőkönyvben kell dokumentálni.
(4) A földrészleten belüli alrészletek területösszegének a földrészlet területével, az alrészleteken belül a minőségi
osztályok területösszegének pedig az alrészlet területével kell megegyeznie.
(5) A területkimutatásban a kataszteri tisztajövedelem (Ak érték) változás előtti és változás utáni értékei eltérhetnek
egymástól.
25. § (1) Felmérési, térképezési és területszámítási hiba kijavításához készített változási vázrajz esetén a változás előtti és utáni
területösszegek eltérhetnek. Ezekben az esetekben a közigazgatási egység területelszámolását el kell készíteni.
(2) A területszámítás során a változással meghatározott vonalpontot töréspontként kell kezelni. A vonalponttal érintett,
de egyébként nem változó földrészleteket geometriai változással érintett objektumnak kell tekinteni.
A területszámításba az ilyen alakzatot is be kell vonni. A változási vázrajz területkimutatásába ezeket a földrészleteket
nem kell felvenni.
8. Változási vázrajz készítése folyamatban lévő új állami földmérési alaptérkép készítése esetén
26. § (1) Amennyiben az új állami földmérési alaptérképi adatbázis állami átvételi vizsgálatra alkalmasságáról a földhivatal
a nyilatkozatot még nem adta ki, a változási vázrajzot a hatályos ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis és
a hozzátartozó területi adatok, továbbá az egyéb munkarészek alapján kell elkészíteni.
(2) Az új állami földmérési alaptérképi adatbázis állami átvételre való alkalmasságára vonatkozó nyilatkozat kiadását
köve tően – az ingatlan-nyilvántartás átalakításának befejezéséig és az új ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis
forgalomba adásáig terjedő időszakban – mind az új, mind a hatályos ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis,
valamint hozzátartozó munkarészek alapján kell a változási munkarészeket elkészíteni. A kettős munkarészek közötti
összhang biztosítása a készítő feladata.
(3) A forgalomba nem adott munkarészekből szolgáltatott adatokat „Ingatlan-nyilvántartás átalakítása előtti állapot”
figyelmeztető felirattal kell ellátni.
27. § (1) Az állami földmérési alaptérképi adatbázis készítéséhez szükséges első földhivatali adatszolgáltatás időpontjától
az alaptérkép készítésére vonatkozó szerződésben meghatározott időpontig az elkészült sajátos célú, új vagy
változott állami alapadatot tartalmazó, jogerős változási munkarészeket összegyűjtve, rendszerezve, bedolgozás
céljából a felmérést végző részére a földhivatal kéthavonta köteles átadni. Az átadás-átvételt a felmérési
törzskönyvben dokumentálni kell. Jogerős határozat nélkül az ingatlan-nyilvántartás tartalmát érintő változási vázrajz
bedolgozására – az épületfeltüntetési vázrajzok kivételével – intézkedni nem szabad.
(2) Az állami földmérési alaptérképi adatbázis készítés helyszíni munkáinak befejezése, vagy a munka záróhelyszínelése
után érkezett változási vázrajzok átvezetéséről – az állami átvételt köve tően – a földhivatal gondoskodik az új állami
földmérési alaptérképen.
9. Változási vázrajz az államhatár változásáról 28. § (1) Az államhatár változásával kapcsolatos földmérési munkákat hatósági jogkörében eljárva a FÖMI végzi.
(2) A változási vázrajzot és a kapcsolódó munkarészeket a hatályos ingatlan-nyilvántartási adatokat felhasználva a FÖMI
készíti el a 7. és 8. mellékletekben megadott minta szerint, melyet vizsgálatra, záradékolásra és átvezetésre az érintett
megyei földhivatal útján ad át a földhivatalnak.
10. Változási vázrajz a közigazgatási egységek és fekvések határvonalának változásáról
29. § (1) Közigazgatási egységek és fekvések határvonalának változásához szükséges vázrajzokat az érintett település
önkormányzatának képviselő-testületi határozata szerint kell elkészíteni. Az ilyen munkarészek záradékolásához
a képviselő-testületi határozatot is csatolni kell.
(2) Közigazgatási egységek és fekvések között közvetlenül csak egész földrészletek csatolhatóak át. Ha az átcsatolás csak
a földrészlet egy részét érinti, akkor azt még az eredeti nyilvántartási egységben meg kell osztani.
(3) Az átcsatolás után felhasználható helyrajzi számokat az adatszolgáltatáskor a földhivatal adja meg.
(4) A változási vázrajzot a határátcsatolással érintett teljes területre vonatkozóan – az Fttv. 16. § (3) bekezdésére
figyelemmel, a változással érintett közigazgatási egységek és fekvések hatályos ingatlan-nyilvántartási térképi
adatbázisait is figye lembe véve – a nagyobb pontosságot biztosító technológiai eljárás követelményeinek
betartásával, a 7. és 8. mellékletben lévő minta szerint kell elkészíteni.
11. Változási vázrajz földrészletek határvonalának változásához 30. § (1) A telekalakítási és kisajátítási eljárások esetén a földrészletek határvonalának változásáról változási vázrajzot kell
készíteni. A vázrajzok készítése során a telekalakításra, valamint a kisajátításra vonatkozó jogszabályok elő írásait is
figye lembe kell venni.
(2) A változott földrészletek helyrajzi számozását a helyrajzi számozásra vonatkozó jogszabály szerint kell végrehajtani.
(3) A földrészlet határvonalak változási vázrajzának mintáit a 9–11. melléklet tartalmazza.
12. Változási vázrajz épületfeltüntetéshez 31. § (1) Az épületfeltüntetéshez készített változási vázrajzon az új vagy változott épületet 0,5 mm vastag folytonos vonallal
kell ábrázolni.
(2) Az épületfeltüntetéshez készített változási vázrajz kötelező tartalma a művelési ág feltüntetése.
Az épületfeltüntetéshez készített változási vázrajz mintáját a 13. melléklet tartalmazza.
(3) Ha a földrészletnek és a rajta lévő épületnek nem azonos a tulajdonosa, az épületfeltüntetéshez készített változási
vázrajzon az épületet a földrészlethez kell kapcsolni. Az épületet vagy épületeket a helyrajzi számozásra vonatkozó
jogszabály elő írásainak meg fele lően az „ABC” nagy betűivel kell megjelölni. A vázrajzon a 14. és 15. melléklet mintájára
fel kell tüntetni a földrészlet helyrajzi számát, összterületét és az épület betűjelét, az épület alapterületét,
rendeltetését, a helyszínen megállapítható utcanevet és a házszámot.
(4) A (3) bekezdés szerinti épületről a változási vázrajzot abban az esetben is el kell készíteni, ha az épület
az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban már szerepel. Az önálló tulajdonú épület betűjelét
az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban is fel kell tüntetni.
13. Változási vázrajz a művelési ág változásához 32. § (1) Ha a változás új művelési ágat keletkeztet, a változási vázrajzon feltüntetett változott művelési ágat és annak minőségi
osztályát a földhivatalnak a záradékolási eljárás során hivatalból kell megállapítania.
(2) Amennyiben a művelési ág változás a földrészlet vagy adott alrészlet teljes területét érinti, a művelési ág változásának
ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban történő átvezetéséről a földhivatal gondoskodik.
14. Változási vázrajz szolgalmi és egyéb jog bejegyzéséhez vagy jogi szempontból jelentős tény
ingatlan-nyilvántartási feljegyzéséhez
33. § (1) Telki szolgalmi jog és földhasználati jog ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez szükséges változási vázrajzon
– a 17. melléklet mintájára – 0,5 mm vastagságú, hosszú szaggatott vonallal kell feltüntetni annak a területrésznek
a határát, ameddig a szolgalmi jog vagy a földhasználati jog terjed.
(2) A közös tulajdonban lévő ingatlanra vonatkozó több vagyonkezelői jog, villamos-berendezések elhelyezését biztosító
használati jog, vezetékjog, vízvezetési és bányaszolgalmi jog bejegyzésével kapcsolatos változási vázrajzon
– a 18. melléklet mintájára – 0,5 mm vastagságú hosszú szaggatott vonallal kell feltüntetni annak a területnek
a határvonalát, amelyre a vagyonkezelői, vagy egyéb jog kiterjed. Az így kialakult földrészlet-részeket római számokkal
kell megjelölni.
(3) A villamos-berendezések elhelyezését biztosító használati jog ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez szükséges
változási vázrajzon a villamos-berendezéshez csatlakozó vezeték nyomvonalát a 19. melléklet mintájára kell ábrázolni.
(4) Az ingatlan-nyilvántartási jogszabályokban meghatározott jogilag jelentős tény feljegyzésére szolgáló változási
vázrajzokat a 17. melléklet mintájára kell elkészíteni. A változási vázrajz megnevezésében utalni kell a tárgyi tényre.
A jogilag jelentős tény által érintett terület határvonalát 0,5 mm vastagságú hosszú szaggatott vonallal kell feltüntetni,
az így kialakult földrészletrészeket római számokkal kell megjelölni.
(5) A nagy területi kiterjedésű, több földrészletet sorozatban, a tömbkontúron érintő (pl. belterületen vagy különleges
külterületen történő vezeték jogi bejegyzés esetén) változási vázrajzok készítésénél a 16. § (3) bekezdésében foglalt
elő írásokat figye lembe kell venni. A tömbbelsőkben csak azoknak a birtokhatárpontoknak az ellenőrzését kell
elvégezni, amelyeket a változás érinti.
34. § (1) A változási vázrajzon fel kell tüntetni a megjelölt területrészre vonatkozó jog, valamint tény tárgyát, területét és annak
jogosultjait.
(2) A 33. § (4) bekezdésében meghatározott esetekben a változási vázrajzhoz tartozó területkimutatást külön
munkarészként kell elkészíteni az (1) bekezdésben megjelölt tartalommal a 20. és 21. melléklet mintájára.
(3) A földmérési jelek elhelyezését biztosító használati jog ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez nem kell változási
vázrajzot készíteni, azt az alappont ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tárolt adata helyettesíti. Ennek tényét
a földhivatalnak a bejegyzés alapját képező ügyiratra fel kell jegyeznie.
(4) A 33. § szerinti változási vázrajzok esetében változási állományt nem kell készíteni. A változási vázrajz térképi részét
digitális állományban, vektoros formátumban a földhivatalnak át kell adni. Az adathordozón text típusú fájlban el kell
helyezni az állomány rétegkiosztására vonatkozó információkat is.
15. Földrészletek felmérése 35. § (1) A felmérés során a földrészletek és a földrészleten belüli állami alapadatok (alrészlet, épület, építmény, egyéb
természetes vagy mesterséges tereptárgy stb.), valamint az alapadatok tényleges helyzetét kell meghatározni
vízszintes, és a megrendelő igénye esetén magassági értelemben. A felmérés során a pontmeghatározások
megbízhatóságára az 3. melléklet szerinti tűréshatárokat kell alkalmazni.
(2) Az állami alapadatok felhasználásával végzett földrészleten belüli felmérések, valamint meg valósulási térképek
készítése során az adott földrészlet határvonalainak természetbeni helyzetére ellenőrző méréseket kell végezni.
(3) A felmérés eredményét felmérési vázrajzon vagy meg valósulási térképen kell ábrázolni, változási állományt nem kell
készíteni.
(4) A földhivatal részére – az Fttv. 16. § (4) bekezdésében foglalt rendelkezése alapján – a felmérési vázrajz egy
kinyomtatott példányát, valamint felmérés egyéb munkarészeit át kell adni. Meg valósulási térkép esetében a felmérés
eredményét elégséges adathordozón digitális, vektoros állományban, az állomány rétegkiosztására vonatkozó
információt is tartalmazó kísérő bizonylattal átadni a földhivatalnak.
(5) Az átadott munkarészeket a földhivatal nem záradékolja.
36. § (1) Az Fttv. 16. § (4) bekezdésében foglalt rendelkezés alapján az állami alapadatok felhasználásával végzett – legalább
egy felmérési tömb vagy egy közterületi földrészlet területét érintő – tervezési célú térképek készítése esetén
a közterületi földrészletek főbb töréspontjaira ellenőrző mérést kell végezni, a földrészletek természetbeni és jogi
határvonala közötti eltérések feltárása érdekében.
(2) Az ellenőrző mérések eredményét a határpontokat tartalmazó vektoros adatállományban vagy pontszámokkal
beazonosítható koordináta jegyzékben elektronikus dokumentum formában, valamint az ellenőrző
pontmeghatározás mérési adatait elektronikus formában kell a földhivatalnak átadni. Az ellenőrzések eredményét
tartalmazó munkarészek kísérő bizonylattal együtt elektronikus levél formájában is benyújthatók a földhivatalhoz.
(3) Az átadott munkarészeket a földhivatal nem záradékolja, az állami alapadatok ellenőrző mérése során meghatározott
koordinátákat településenkénti bontásban, az állami alapadatoktól elkülönítve tárolja.
16. Földrészlet használati megosztása 37. § (1) Földrészlet használati megosztása az közös tulajdonban lévő földrészleten belüli használati rend tervezésére,
rögzítésére és dokumentálására irányuló földmérési tevékenység.
(2) A használati megosztást az ingatlan-nyilvántartási adatok (térkép, tulajdoni lap) felhasználásával a 30. §
(1) bekezdésében foglalt elő írásokat figye lembe véte lével kell végezni.
(3) A használati megosztási vázrajzon az elkülönülő használati határokat 0,5 mm vastagságú hosszú szaggatott vonallal
kell ábrázolni. A földrészlet-részeket római számokkal kell megjelölni. Fel kell tüntetni az egyes részek területét és
jogosultját. A vázrajzot az „Ez a vázrajz ingatlan-nyilvántartási átvezetésre nem használható!” szövegű záradékkal kell
ellátni.
17. Földrészlet határvonalának kitűzése 38. § (1) A kitűzés a hatályos ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tárolt földrészlet határpontjainak helyszíni
kijelölésére irányuló földmérési tevékenység.
(2) A kitűzési munkát végzőnek az Fttv. 21. § (4) bekezdése szerint ingatlanrendező földmérői minősítést adó engedéllyel
kell rendelkeznie. A kitűzési munka minőségéért a munkát végző földmérő felelős.
(3) A kitűzési munka megkezdése előtt a 9. § (3) és (4) bekezdésében foglaltaknak meg fele lően kell eljárnia.
(4) Kitűzési munka peres eljárás alatt levő földrészleten nem végezhető, kivéve, ha a bíróság a peres eljárást a felek
kérelmére – a kitűzési munka elvégzéséig – felfüggesztette, továbbá ha az igazságügyi földmérő szakértő a bíróság
kirendelésére végez kitűzési munkát.
(5) Ha a földrészlet ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tárolt határvonala eltér a 9. § (4) bekezdés szerinti
jogerősen megállapított határvonaltól, a kitűzést fel kell függeszteni és az eltérésről a munkát végző köteles értesíteni
a földhivatalt.
(6) Ha a földrészlet határvonalára vonatkozó bírósági határozat nem áll a földhivatal rendelkezésére, akkor a földhivatal
hivatalból megkeresi a bíróságot, kérve az ítélet és az annak alapját képező változási vázrajz megküldését.
39. § (1) Ismételt kitűzés esetén, vagy ha a szomszédos földrészlet kitűzése korábban már megtörtént, a korábbi munkarészek
mérési adatait – pl. mérési és kitűzési vázlat, változási vázrajz stb. – figye lembe kell venni, a 18. § (1) bekezdés
b) pontjának meg fele lően.
(2) A kitűzés előkészítésekor vizsgálni kell, hogy az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban szereplő alakzat
összhangban van-e a rendelkezésre álló adatokkal és ezek milyen mértékben használhatóak fel a földrészlet határ
kitűzésénél. Az alakzat és a mérési, valamint a területi adatok összhangja esetén meg kell határozni a kitűzési
méreteket, továbbá azokat a méreteket is, amelyek alkalmasak a kitűzéshez felhasználható térkép-terep azonos
pontok kiválasztásához.
(3) A kitűzés előkészítése során észlelt felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítását a földhivatalnál
kezdeményezni kell. Ebben az esetekben a kitűzési munkálatokat fel kell függeszteni és csak a hiba kijavítására
vonatkozó földhivatali határozat jogerőre emelkedése után szabad azt folytatni.
(4) Az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tervezett határvonallal ábrázolt földrészlet határok kitűzése esetén
a tervezés alapjául szolgáló munkarészeket – amennyiben rendelkezésre állnak – az előkészítésbe be kell vonni. Ha
a kitűzött határvonal a 3. mellékletben megadott tűrési határon belül megegyezik az adatbázisban tárolt határvonallal,
a határvonalat az adatbázisban a kitűzési méretek alapján érvényesíteni kell. Ennek megtörténtét a vázrajzon „A
kitűzött határvonal az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban átvezetve!” záradékszöveg elhelyezésével
dokumentálni kell.
40. § (1) A földrészlet határ helyszíni kitűzését kitűzési vázlat alapján kell végezni. A 22. melléklet mintájára elkészített vázlaton
fel kell tüntetni a kitűzendő és az ellenőrzés céljára felhasználható pontokat, határvonalakat, méreteket és a felhasznált
egyéb adatokat.
(2) A kitűzési vázlatot ki kell egészíteni a helyszínen mért adatokkal, és fel kell tüntetni, hogy a kitűzött határvonal
töréspontjait hogyan jelölték meg.
(3) Ha a kitűzött határvonal helyzete a tényleges használattól a 18. és 19. § elő írásai szerint meghatározott értéknél
nagyobb mértékben tér el, akkor a természetben használt határvonalat be kell mérni, annak helyét és meghatározó
méreteit a kitűzési vázlaton a jogerős állapottól eltérő módon fel kell tüntetni. A kitűzött és a jogi állapot közötti terület
különbségét ki kell számítani. A kitűzési vázlaton a térképi és a természetbeni állapot közötti eltérésnek megfelelő
területrészt meg kell jelölni.
(4) A kitűzés során az eljáró földmérő köteles a kitűzendő pont természetbeni helyét a 3. mellékletben megadott
tűréshatárokon belül – az alkalmazott módszertől függetlenül – az eltérés arányos elosztásával meghatározni.
A természetben már megjelölt határponthoz képest a megadott tűréshatáron belül újabb határjelet elhelyezni nem
szabad.
(5) A kitűzött határpontokat vízszintes értelemben centiméter élességgel azonosítható jellel kell megjelölni.
41. § (1) A kitűzésről a megrendelő részére – a főbb kitűzési méreteket tartalmazó – kitűzési vázrajzot kell készíteni. Ha a kitűzés
során a helyszíni és térképi állapot a 3. mellékletben megadott tűréshatáron túl eltér egymástól, a kitűzési vázrajzon
az a) vagy a b) pontja szerinti záradékot értelemszerűen, a c) pont szerinti záradékot pedig minden esetben fel kell
feltüntetni az alábbiak szerint:
a) „A ...helyrajzi számú földrészlet tulajdonosa a vázrajzon jelölt területrészt nem használja. A földrészletet csak
a jogszabályban meghatározott feltételek esetén használhatja (pl. a szomszédos helyrajzi számú földrészlet
tulajdonosának hozzájárulása, jogerős közigazgatási határozat vagy bírósági ítélet (egyezséget jóváhagyó végzés)
[23. melléklet],
b) „A ...helyrajzi számú földrészletből a vázrajzon jelölt területrész az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis szerint
nem tartozik a kitűzött földrészlethez.” [24. melléklet], valamint
c) „A kitűzött földrészlet határ pontjait ... (pl. kővel, fakaróval stb.) ... jelöltem meg.”
(2) A kitűzés során keletkezett valamennyi munkarész egy példányát – a külön jogszabály rendelkezése alapján –
a földhivatalnak meg kell küldeni. 18. A változási állomány készítésének elő írásai
42. § (1) A változás során kialakuló objektumok szerkesztését a digitális alaptérkép készítéséről szóló jogszabály elő írásainak
meg fele lően kell végrehajtani.
(2) A változási állománynak a változással érintett területre vonatkozóan csak
a) az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban szerepelő és a változás ingatlan-nyilvántartási átvezetése után is
hatályban maradó adatokat, továbbá
b) az olyan új vagy változott adatokat, amelyek a változás ingatlan-nyilvántartási átvezetése után válnak hatályossá,
valamint
c) a digitális alaptérképek készítéséről szóló jogszabály szerinti kötelező attribútum adatokat
kell tartalmaznia.
(3) A változási állományt a földhivatalnak vizsgálatra és záradékolásra DAT adatcsere formátumban kell átadni.
(4) A változási állományt tartalmazó adathordozón külön text típusú fájlban el kell helyezni
a) a készítő nevét,
b) munka számát,
c) a munka megnevezését (település megnevezését, fekvését, változás típusát),
d) az érintett földrészletek helyrajzi számait, és
e) az adatállomány méretét.
43. § (1) A változási állományok átadása esetén a záradékolás iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a készítő nevét,
b) a munkaszámot,
c) a munka megnevezését (település megnevezését, fekvését, változás típusát),
d) érintett földrészletek helyrajzi számait,
e) a földhivatal által a munka megkezdésekor szolgáltatott és a földhivatali vizsgálatra, záradékolásra leadott
adatállomány típusát, nevét, nagyságát, formátumát,
f) a nyilatkozatot arról, hogy a feltüntetett adatállományok szerepelnek az átadott adathordozón,
g) a földhivatali vizsgálatra, záradékolásra leadás dátumát,
h) az átadó és az átvevő személy nevét, aláírását, bélyegzőlenyomatát,
i) az adathordozó vírusmentességének igazolását (vírusvizsgáló program nevét, vírusvizsgálat időpontját,
vírusvizsgálatot végző nyilatkozatát, aláírását), és
j) az átadott digitális adatok tartalomjegyzékét.
(2) A földhivatali vizsgálatra és záradékolásra történő átadáskor a földhivatal ellenőrzi, hogy a változási állomány
a nyilatkozatban feltüntetett nevű, típusú, nagyságú adatállomány, és olvasásra megnyitható.
44. § (1) A változással érintett területen az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tárolt pontok pontszámait
megváltoztatni nem szabad, pontkódjaik esetleges változása esetén az 6. melléklet elő írásait kell alkalmazni.
A változás során megszűnő pontok megtartják eredeti pontszámaikat.
(2) A változási állományban az új pontokat 1-től kezdődően folyamatos számozással kell ellátni. Az új pontok pontkódjait
az 6. melléklet szerint kell meghatározni.
(3) A fővárosi változási vázrajzok készítéséhez az új határpontokat az ingatlan fekvése szerint ille té kes budapesti Körzeti
Földhivatal által előírt pontszámokkal kell megjelölni.
19. A változási vázrajzok belső vizsgálata és minőségének tanúsítása
45. § (1) A változási vázrajz és a hozzá tartozó munkarészek belső vizsgálatát és minőségének tanúsítását az FM vhr. 31. §
(1)–(5) bekezdésében foglalt elő írásoknak meg fele lően kell elvégezni. A belső vizsgálatot és annak tanúsítását,
valamint a munka tényleges minőségét a földhivatal ellenőrzi.
(2) A belső vizsgálat során a helyszíni munka tényleges minőségét és az irodai munka helyességét kell ellenőrizni.
A vizsgálat elvégzését és a feltárt hibák javítását dokumentálni kell. A minőség tanúsítását a műszaki leírásban
a 26. melléklet alapján és a térképi munkarészeken fel kell tüntetni.
(3) A belső vizsgálat végrehajtásáról vizsgálati jegyzőkönyvet abban az esetben kell készíteni, ha a változás előtti és
a változás utáni földrészletek együttes száma ötnél több.
(4) Változás előtt és után összesen ötnél kevesebb földrészletet érintő munka esetén műszaki leírást készíteni nem kell,
ilyen esetben a munka minőségét a vizsgálatot végző az aláírásával tanúsítja.
(5) A belső vizsgálat alapján a tartalmi és pontossági szempontból megfelelő munka minőségét „A változási vázrajz
megfelel a 46/2010. (IV. 27.) FVM rendeletben foglalt tartalmi és pontossági elő írásoknak.” záradék feltüntetésével és
a vizsgálatot végző személy aláírásával kell tanúsítani.
20. A változási vázrajz kötelező mellékletei 46. § A változási vázrajz vizsgálatához és záradékolásához – a változási vázrajz fajtáitól és az alkalmazott mérési módszertől
függően – az alábbi iratokat és munkarészeket kell a földhivatalnak átadni:
1. vizsgálat és záradékolás iránti kérelmet,
2. borítólapot vagy dossziét,
3. tartalomjegyzéket,
4. műszaki leírást (minőségi tanúsítványt),
5. vizsgálati jegyzőkönyvet,
6. adatszolgáltatási számla számát,
7. a felhasznált alappontok helyszínelés eredményével kiegészített pontleírásait,
8. a felhasznált és újonnan létesített alappontok és részletpontok koordináta-jegyzékét és pontleírását,
9. mérési- és számítási jegyzőkönyveket kinyomtatva és adathordozón,
10. mérési és számítási vázlatot (tömbrajzot, pontszámos mérési vázlatot), tervezési és kitűzési (kiosztási) vázlatot
adathordozón PDF-formátumban, valamint ezek kinyomtatott változatát,
11. mérési jegyzetet papíron,
12. területkimutatást a változási vázrajzon vagy külön munkarészként,
13. területszámítási munkarészeket,
14. változási vázrajzot adathordozón PDF-formátumban, valamint ennek kinyomtatott változatát a megrendelő által
kért, de legalább 6 példányban,
15. a 33. § szerinti változási vázrajzok esetében a 34. § (4) bekezdése szerinti adatállományt,
16. változási vázrajzhoz tartozó változási állományt adathordozón,
17. épületfeltüntetéshez és bontáshoz készített vázrajz esetén a jogerős használatbavételi, fennmaradási vagy bontási
engedélyt, építésügyi hatósági bizonyítványt és kérelmet az ingatlan-nyilvántartási bejegyzéshez.
21. A változási vázrajz földhivatali vizsgálata és záradékolása
47. § (1) A változási vázrajzok vizsgálatát és záradékolását a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
 szóló 2004. évi CXL. törvény (a továb biak ban: Ket.) elő írásai szerint kell végrehajtani. Ha a munka során új alappont
létesítésére is sor került, az alappont-sűrítést a megyei földhivatal külön eljárásban vizsgálja.
(2) A vizsgálat során ellenőrizni kell:
 1. a munkát végző személy jogosultságát a munka elkészítésére;
 2. az adatszolgáltatási és a vizsgálati igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását;
 3. ha a munka bejelentési kötelezettség alá tartozik, a bejelentés megtörtént-e, és a készítő figye lembe vette-e
a visszaigazolásban előírtakat;
 4. az 45. § szerinti belső vizsgálatot és a minőség tanúsítását arra jogosult személy végezte-e;
 5. az alappont-sűrítésre a vonatkozó elő írások betartását;
 6. a vázrajznak az e rendeletben meghatározott alaki és tartalmi követelményeinek való megfelelőségét;
 7. a változási vázrajz területkimutatásának változás előtti oldala egyezőségét a hatályos ingatlan-nyilvántartási
állapottal, valamint a hatályos záradékkal rendelkező, elő ze tesen nyilvántartásba vett állapottal;
 8. kettős munkarész készítése esetén az új alaptérkép szerinti állapot változás előtti oldalának az adatszolgáltatás
szerinti állapottal való egyezését;
 9. a helyrajzi számozásra vonatkozó jogszabály elő írásainak való megfelelőséget;
10. a területszámítás helyességét, a 24. § (3) bekezdésében előírt munkarészek becsatolását;
11. a leadott digitális állományok vírusmentességét; valamint
12. a leadott változási vázrajz digitális adatállománya és a kinyomtatott változási vázrajz egyezőségét.
(3) A vizsgálat során ellenőrző területszámítást kell végezni.
(4) A változási munkarészek eseti helyszíni vizsgálata során a földhivatal mintavételes eljárással győződik meg arról, hogy
a földmérési munkarészekben feltüntetett állapot az 1. és a 3. melléklet táblázataiban megadott tűréshatáron belül
megegyezik-e a természetben található állapottal.
(5) Vizsgálni kell a változási állomány geometriai és topológiai helyességét.
(6) Termőföldet, valamint mező-, erdőgazdasági művelés alatt álló földet érintő változás esetén a változási vázrajzot
a földmérési vizsgálattal egy eljárásban földminősítési szempontból is vizsgálni kell.
48. § (1) Ha a 47. § (2) bekezdés 1. és 4. pontjában előírt feltételek valamelyike nem teljesül, a záradékolási kérelmet el kell
utasítani.
(2) Bejelentésre kötelezett munkáknál az alappontsűrítést a megyei földhivatal vizsgálja. Ha a betekintő vizsgálat alapján
megállapítható, hogy az alappontsűrítés a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló jogszabályok elő írásainak
nem felel meg, azt további vizsgálat nélkül el kell utasítani.
(3) Bejelentésre kötelezett munkáknál a földhivatal vizsgálata során e rendeletben foglalt elő írásoknak meg fele lően jár el,
függetlenül az alappontsűrítés megyei földhivatali vizsgálatától.
49. § (1) Ha a 47. § (2) bekezdés 6–10. pontjában, továbbá a 47. § (3)–(5) bekezdésében előírtaknak a munka nem vagy csak
részben felel meg, akkor a tételes vizsgálati jegyzőkönyvvel együtt a földhivatal hiánypótlásra vagy javításra visszaadja
a záradékolást kérelmezőnek.
(2) A munkát a hibajavítás végrehajtása után a földhivatalnak felül kell vizsgálnia, ellenőrizni kell a hibajavítás
végrehajtását. Ha a készítő nem javította ki az összes feltárt hibát, vagy a hibajavítás során újabb hibák keletkeztek,
a munkát ismételt javításra – vizsgálati jegyzőkönyvvel együtt – a záradékolást kérelmezőnek vissza kell adni.
(3) A munka korábban nem kifogásolt tartalmi elemeit a hibajavítás ellenőrzése során új hibaként feltárni és annak
javítását előírni nem lehet. Az olyan hibát, amelyet az első vizsgálat során nem tártak fel, a földhivatalnak kell
kijavítania. A változási vázrajz záradékolása csak a feltárt hibák kijavítása után végezhető el.
(4) Ha a vizsgálatra és záradékolásra benyújtott változási vázrajz, változási állomány, valamint a hozzátartozó
munkarészek átvezetésre alkalmatlanok, vagy a feltárt hibák nem javíthatóak, a záradékolás iránti kérelmet el kell
utasítani.
50. § (1) A megvizsgált és helyesnek talált változási vázrajzot a földhivatal záradékolja.
(2) A záradékolással egyidejűleg a földhivatal a változási vázrajzot elő ze tes nyilvántartásba veszi, továbbá gondoskodik
a változás ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban történő elő ze tes átvezetéséről.
(3) Ha a záradék időbeli hatályán belül az átvezetésre már korábban benyújtott változási vázrajzon kezelt földrészletek
adatai időközben megváltoztak, akkor – az ingatlan-nyilvántartási átvezetés előtt – a vázrajz átdolgozása a földhivatal
feladata.
(4) Kisajátítással kapcsolatos változási munkarészeket a kisajátításról szóló jogszabályok elő írásai szerint kell vizsgálni és
záradékolni.
51. § (1) A földrészlethatár változással járó változási vázrajzokat a földhivatal „A helyrajzi számozás és a területszámítás helyes. Ez
a záradék a keltezéstől számított egy évig hatályos, későbbi felhasználás előtt a vázrajzot újra záradékoltatni kell.” szövegű
záradékkal látja el.
(2) A földhivatal a 6. § (4) bekezdése szerinti változási vázrajzokat vizsgálat és nyilvántartásba vétel után „Az állami
alapadat tartalom az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmával megegyezik. Ez a záradék a keltezéstől
számított egy évig hatályos, későbbi felhasználás előtt a vázrajzot újra záradékoltatni kell.” záradékszöveggel látja el.
(3) A földhivatal a kitűzési, felmérési vázrajzokat, valamint a használati megosztáshoz készült vázrajzokat
a településenkénti nyilvántartásába jegyzi be. Ezeket a vázrajzokat záradékolni nem kell, azonban a későbbi
munkáknál ezek adatait figye lembe kell venni.
(4) A (3) bekezdés szerinti vázrajzok esetében a földhivatal az 47. § (2) bekezdés 1–8. pontjában foglalt elő írásoknak való
megfelelőséget vizsgálja. Ezzel egyidejűleg a vázrajzokra a földhivatali nyilvántartási számot rá kell vezetni.
52. § (1) Épületváltozással kapcsolatos változási vázrajzok benyújtása esetében a tulajdonos aláírásával ellátott bejegyzési
kérelmet is mellékelni kell.
(2) A földhivatal az (1) bekezdés szerinti esetben a változási vázrajzot a rendeletben előírtak szerint megvizsgálja,
nyilvántartásba veszi, majd a vázrajz valamennyi példányát „Előzetesen átvezetve.” záradékkal látja el, és intézkedik
az épület ingatlan-nyilvántartási bejegyzése iránt.
(3) Ha az (1) bekezdésben foglalt feltételek maradéktalanul nem teljesülnek a földhivatal az épületváltozással kapcsolatos
változási vázrajzot elő ze tes nyilvántartásba veszi, az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban elő ze tesen átvezeti,
majd a vázrajz valamennyi példányát „Előzetesen átvezetve.” záradékkal látja el.
(4) Előzetesként nyilvántartott épületváltozást érvényteleníteni nem szabad. A kiadott térképmásolaton az elő ze tesként
nyilvántartott épületváltozás nem szerepelhet.
53. § (1) A változási vázrajzok újrazáradékolására csak akkor kerülhet sor, ha a változási vázrajz változás előtti adatai
megegyeznek a hatályos ingatlan-nyilvántartási adatokkal. Ebben az esetekben a változási vázrajzot „A záradék
az újrazáradékolás keltezésétől számított egy évig hatályos.” záradékszöveggel kell ellátni és a záradékolást elvégezni.
(2) Ha a lejárt hatályú záradékkal rendelkező változási vázrajz változás előtti adatai megváltoztak, az újrazáradékolásra
nem kerülhet sor. Ebben az esetben a vázrajzot át kell dolgozni vagy új vázrajzot kell készíteni. Az átdolgozás, vagy új
vázrajz készítése nem a földhivatal feladata.
54. § (1) Ha 1 évnél régebben záradékolt, és a változások elő ze tes nyilvántartásából már törtölt változásról készített változási
vázrajz újrazáradékolását kérik, és a záradékolásnak egyéb akadálya nincs, a változást újból záradékolni kell, és ezzel
egyidejűleg ismételten fel kell venni az elő ze tes változások nyilvántartásába.
(2) Ha a földhivatal azt állapítja meg, hogy felmérési, térképezési vagy területszámítási hibával terhelt változási vázrajzot
záradékolt, akkor a záradékot hatályon kívül kell helyezni. Ha a hibás vázrajz alapján már az ingatlan-nyilvántartási
átvezetés megtörtént, akkor az Fttv. 11. § (7) bekezdése szerint kell eljárni.
22. Az állami alapadatok változásának nyilvántartása és a változások vezetése
55. § (1) A földhivatal az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmában bekövetkező változásokat elő ze tes
nyilvántartásba veszi. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a változással érintett földrészletek valamennyi változás
előtti és változás utáni adatát, valamint biztosítani kell a változások mindkét irányban történő nyomon
követhetőségét.
(2) A változások elő ze tes nyilvántartását
a) „A földrészletek változásának elő ze tes nyilvántartása” című nyomtatvány, vagy ezzel egyenértékű számítógépes
nyilvántartás,
b) az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis, továbbá
c) a területjegyzék és melléklete, vagy ezzel egyenértékű számítógépes nyilvántartás vezetésével kell végezni.
(3) „A földrészletek változásának elő ze tes nyilvántartása” című nyomtatvány közigazgatási egységenként – az érintett
földrészletek fekvés szerinti megkülönböztetése nélkül – időrendben, a következő adatokat tartalmazza:
a) a változás előtti és utáni helyrajzi számot,
b) a változási vázrajz iktatószámát, a változási jegyzék tételszámát,
c) a záradékolás idejét,
d) jegyzetrovatot, amelyben hivatkozni kell a tétel esetleges érvénytelenítésére, a helyrajzi szám további változására
és a végleges átvezetésre.
(4) Az elő ze tes nyilvántartásban településenként, évente 1-től kezdődően, változási okiratonként kell a sorszámozást
végezni. A sorszámot mind a változási vázrajzon, mind pedig a mellékletét képező munkarészeken fel kell tüntetni.
A változás előtti és a változással kialakult új földrészletek helyrajzi számát – a megfelelő oszlopba – soronként kell
beírni.
(5) A bejegyzéssel egyidejűleg a területjegyzék „Utalás a változásokra” című rovatában – az érintett földrészlettel egy
sorban – az elő ze tes változásra utaló bejegyzéssel hivatkozni kell a nyilvántartásba vétel sor- és évszámára. További
változás esetén a területjegyzék mellékletében – a helyrajzi szám sorában – kell az elő ze tes változás sor- és évszámára
utalni.
56. § (1) Több egymásra épülő elő ze tes változás esetén a később benyújtott változási vázrajzra a „Megelőzi
az E ../... számú változási vázrajz átvezetése.” záradékot vezeti rá a földhivatal.
(2) Ha az elő ze tes változással érintett földrészletre vonatkozóan a záradék hatályának ideje alatt a földhivatalhoz újabb
változási vázrajz érkezik, melynek készítője azonos az eredeti munka készítőjével, valamint a vázrajz tartalmában csak
módosítás történt, a változási vázrajzot az előzmény átdolgozásának kell tekinteni, ha az előzmény benyújtását
köve tően a földrészletet érintő további változást a földhivatal nem vette nyilvántartásba.
(3) A (2) bekezdés szerint átdolgozott vázrajzot az előzmény egyidejű érvénytelenítése mellett, az eredeti változási
vázrajzzal azonos szám alatt kell nyilvántartani. Egyéb esetben az hatályos záradékkal rendelkező változási vázrajzot
a földhivatal az „Hatályon kívül helyezi az E ../... számú vázrajz.” szövegű záradékkal hatálytalanítja.
(4) Amennyiben azonos kiinduló adatok felhasználásával különböző tartalmú változási vázrajzokat nyújtanak be
záradékolásra, azokat elő ze tes változásként egyidejűleg kell nyilvántartani az egyik változat jogerőre emelkedéséig.
Ilyen változási vázrajzokat csak folyamatban lévő bírósági ügyek esetében – a bírósági végzés egyidejű csatolásával –
lehet benyújtani. Ezeket a változási vázrajzokat a „Jogerőre emelkedésével hatályon kívül helyezi az E ../... számú vázrajzot
(vázrajzokat).” záradékszöveggel kell ellátni.
(5) A változások elő ze tes nyilvántartását a földhivatalnak rendszeresen felül kell vizsgálni. Azokat a tételeket, amelyekre
vonatkozóan – a záradékolástól számított egy éven belül – átvezetésre alkalmas okiratot (ingatlan-nyilvántartási
kérelmet) nem nyújtottak be, törölni kell.
57. § (1) Az elő ze tesen nyilvántartott változások végleges átvezetését az egységes ingatlan-nyilvántartási adatbázisban
ingatlan-nyilvántartási eljárás keretében kell végrehajtani.
(2) A jogerőre emelkedett változások átvezetését
a) az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban, valamint
b) a település területjegyzékében és annak mellékletében, vagy az ezzel egyenértékű számítógépes
nyilvántartásban
kell végrehajtani. (3) Az ingatlan-nyilvántartás tartalmát érintő változási vázrajznak a bejegyzési kérelemhez csatolt példányát átvezetés
után az ingatlan-nyilvántartási ügyirattal együtt, a földmérési vizsgálathoz benyújtott eredeti változási vázrajzot pedig
a „Jogerős .../... szám alatt” szövegű záradékkal, keltezéssel és aláírással ellátva a földhivatal adat- és térképtárában kell
tárolni.
(4) A jogerős változási okirat megérkezése után – a változás végleges átvezetésével egyidejűleg – az elő ze tes
nyilvántartás sorszámát érvényteleníteni kell, valamint a jegyzet rovatban fel kell tüntetni az ingatlan-nyilvántartási
határozat számát. A területjegyzékben a változási jegyzék, vagy a területjegyzék melléklete tételszámára való utalás
bejegyzésekor az elő ze tes nyilvántartás adatait érvényteleníteni kell, a szomszédos földrészletek topológiai
egyezősége mellett.
(5) Az állami alapadatok változásáról készített munkarészeket a későbbi visszakereshetőség érdekében nyilvántartásba
kell venni. A változásvezetés következtében megszűnő térképi információkat meg kell őrizni, azok
az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból fizikailag nem törölhetőek. Biztosítani kell, hogy a megszüntetett
adatok bármikor visszakereshetőek legyenek.
58. § (1) Az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis változásvezetésének általános követelményei:
a) a változásoknak az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisában folyamatosan, időrendi sorrendben nyomon
követhetőnek kell lennie;
b) az elő ze tesen és véglegesen átvezetett változások esetén a változás előtti állapotnak bármikor visszaállíthatónak
kell lennie.
(2) A földhivatalhoz beérkező változási vázrajzok és változási állományok eredeti adathordozóit nyilvántartásba kell
venni, településenként be kell sorszámozni, és megfelelő tárolásukról gondoskodni kell. Az eredeti adathordozó és
hozzátartozó változási vázrajz azonosíthatóságát biztosítani kell.
23. Felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítása 59. § (1) Az Fttv. 11. § (7) bekezdése szerinti felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítását a földhivatal az FM vhr.
3. § e) pontjában biztosított hatósági jogkörében eljárva köteles lefolytatni, melynek során a rendelkezésére álló
munkarészek mellett a helyszíni állapotot is vizsgálnia kell.
(2) A felmérési, térképezési, területszámítási hiba kijavítása nem érinti és nem változtatja meg a természetbeni
határvonalat és a birtoklási viszonyokat. A hiba kijavításához nincs szükség elő ze tes hatósági, bírósági határozatra
vagy engedélyre.
(3) A hiba kijavítását nem zárja ki a hibával terhelt földrészleteket érintő, folyamatban lévő bírósági eljárás. Ha
a folyamatban lévő bírósági eljárásról a földhivatal tudomást szerzett, a hiba kijavításáról szóló határozatot az eljáró
bíróságnak is meg kell küldeni.
(4) A hatályos térképi ábrázolás és a földrészlet ingatlan-nyilvántartási adata felmérési, térképezési vagy területszámítási
hiba jogcímén földhivatali hatáskörben akkor változtatható meg, ha a hiba bizonyíthatóan az alaptérkép vagy
a változási munkarészek készítése, vagy annak átvezetése során elkövetett mulasztásból vagy tévedésből származik.
(5) Bejelentési kötelezettség elmulasztása miatt elmaradt változásátvezetés nem pótolható felmérési vagy térképezési
hiba kijavítása jogcímén.
(6) A hiba kijavításáról szóló földhivatali határozathoz a helyrajzi számozás és a területszámítás helyessége szempontjából
záradékolt változási vázrajzot kell mellékelni. A változási vázrajzot akkor is el kell készíteni, ha a hiba kijavítása
területváltozással nem jár.
60. § (1) Felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítását földhivatali hatósági eljárásban a következő esetekben
lehet végrehajtani:
a) a mérés során tévesen azonosították a határvonalat és a helyes határvonal helyett nem megfelelő határvonalat
mértek;
b) fotogrammetriai feldolgozás során tévesen értékelték ki a látható határvonalat, s így a tényleges határvonal
helyett a térképre téves határvonal került (pl. szőlőlugas sort tévesen kerítésvonalnak értékeltek);
c) tévesen olvasták le vagy tévesen jegyezték fel (rögzítették) a mérési eredményeket;
d) a térképen tévesen ábrázolták a helyszínen mért (rögzített) méretet (rajzi elírás), és a téves térképi ábrázolás
alapján számították a földrészlet területét;
e) helyesen mértek és térképeztek, de a területszámítás során számítási hibát követtek el, nem a megfelelő
geometriai alakzatot (pontokat) vonták be a területszámításba, és ez a téves adat került a tulajdoni lapon
átvezetésre;
f) a területi adat átvezetésekor elírás történt;
g) az elhatárolás során nem az Fttv. 13. §-ában, valamint az FM vhr. 26. §-ában előírtak betartásával jártak el, és ezzel
a földrészlet határvonalának megállapítása hibásan történt; h) tervezett földrészlet határok hibás meghatározásából eredő hiba esetén, amikor
ha) téves arányok szerint történt a földrészlet határvonalának tervezése;
hb) a régi térképről hibás méretet vettek le;
hc) a felhasznált műszaki munkarészek felmérési hibát tartalmaztak;
hd) az eredeti térkép felmérési, térképezési vagy területszámítási hibával volt terhelt;
i) a felhasznált korábbi állami alapadatok hibás értékkel történő átvétele, vagy az ebből eredő tervezési hibák
esetén; vagy
j) az időközi változási munkarészek készítése és átvezetése során elkövetett felmérési, térképezési vagy
területszámítási hibái, vagy a változás téves állományi rögzítéséből eredő hibák esetén.
(2) Az (1) bekezdés g) pontja szerinti esetben a kijavítás utáni határvonal eltérhet a természetbeni állapottól.
(3) Felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítását földhivatali eljárásban – az (1) bekezdésben foglaltakon
túlmenően – az analóg térképek digitális átalakítása, vagy a digitális alaptérképek adatbázisának készítése során
elkövetett alábbi hibák esetén lehet végrehajtani:
a) a korábbi numerikus vagy digitális adatok átvételénél elkövetett azonosítási, számítási, adatrögzítési és
vonal-összekötési hibák esetén;
b) az analóg térképek digitalizálása során a digitalizálás, az azonosítás és az összekötések téves végrehajtásából
származó hibák esetén;
c) tévesen ábrázolták, vagy foglalták adatállományba a helyes mérési adatokat, vagy hibás összekötéseket hajtottak
végre a struktúrák előállításánál, és ezek alapján végezték a területszámítást.
61. § (1) Ha olyan határvonallal kapcsolatban válik szükségessé felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítása,
amelyet jogerős bírósági ítélettel jogerős földrészlet határként megállapítottak, vagy elfogadtak, a hiba kijavítását
elrendelő jogerős földhivatali határozatot az ille té kes bírósággal is közölni kell.
(2) Ha a hiba kijavítása ingatlan-nyilvántartási átvezetést is igényel, gondoskodni kell arról, hogy az átvezetés
megtörténjen. Ilyenkor a hiba kijavításával egyidejűleg dönt a földhivatal a bejegyzésről.
(3) A felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítására irányuló eljárásban érintett földrészletek változási
vázrajzát be kell sorolni a többi változási vázrajz közé.
(4) A felmérési és térképezési hiba kiigazítása során a forgalomban levő térképre vonatkozó azonosítási és pontossági
elő írásokat kell figye lembe venni. A digitális átalakítással készített alaptérképek esetén az átalakítás alapjául szolgáló
térképekre vonatkozó azonosítási és pontossági elő írásokat kell alkalmazni.
(5) Forgalomba még nem adott ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisnak az ingatlan-nyilvántartás átalakítása előtt
történő kijavításáról nem kell határozatot hozni, azonban a változási munkarészeket e rendelet elő írásai szerint el kell
készíteni és a változási vázrajzok közé be kell sorolni.
62. § (1) Ha a határvonalak azonosítása során egy közigazgatási egység teljes belterületi vagy különleges külterületi fekvését
lefedő ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis alapján a földrészlet határok jelentős részénél a 1. vagy a 2. melléklet
táblázataiban megadott értékeket lényegesen meghaladó eltérések állapíthatók meg, akkor a megyei földhivatallal
egyezetett műszaki, technológiai megoldást kell alkalmazni mindaddig, amíg az érintett közigazgatási egység vagy
fekvés újfelmérése nem történik meg.
(2) A megyei földhivatalnak a technológiai eljárás kialakítása során figye lembe kell vennie a változási vázrajz készítésének
célját, valamint az ellentmondások feloldására alkalmazható – gazdaságosan és rövid átfutási idő alatt elvégezhető –
műszaki megoldásokat.
24. Időszakonként végzett helyszínelések 63. § (1) A változott állami alapadatok átvezetésén túlmenően az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis állami alapadat
tartalmát a földhivatal időszakonkénti helyszíneléssel ellenőrzi. Az eljárás során az ellenőrzött területen vizsgálni kell
az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmának és a helyszíni állapotnak az egyezőségét. A feltárt eltéréseket
földrészletenként tételesen rögzíteni kell.
(2) A helyszínelés célja azoknak a természetbeni változásoknak a feltárása, amelyekkel kapcsolatban az Fttv. 12. §
(4) bekezdésében előírt változás-bejelentési kötelezettség teljesítését elmulasztották.
(3) A helyszínelést a közigazgatási egység vagy annak valamely fekvése teljes területére kiterjedően kell végrehajtani.
(4) A helyszínelést a megyei földhivatal által összeállított (a földhivatallal egyeztetett) ütemterv szerint, de egy-egy
település tekintetében legalább 10 évenként kell elvégezni.
64. § (1) A helyszínelés során az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis állami alapadat tartalmában bekövetkezett
változásokat a 14. § (1) bekezdésében előírtak szerint kell felmérni.
(2) A terepi munka megszervezéséhez és végzéséhez felhasználhatók a rendelkezésre álló, friss információt tartalmazó
légifényképek is.
(3) A mérési eredményeket az érintett földrészletek helyrajzi számának sorrendjében összefűzött mérési vázlaton vagy
mérési jegyzeten kell feltüntetni.
(4) A helyszínelés során észlelt változásokról az e rendeletben meghatározott változási vázrajzokat kell készíteni, valamint
az előírt munkarészeket kell mellékelni. A változási vázrajzokat a földhivatalnak vizsgálni és záradékolni kell.
(5) Termőföldön, valamint mező-, erdőgazdasági művelés alatt álló földön észlelt művelési ág változásokról eltérési
jegyzéket kell készíteni, melyet át kell adni a földhivatal földvédelmi szakterületének a szükséges intézkedések
megtételére.
25. Záró rendelkezések 65. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
66. § Azokat az eljárásokat, amelyekben a sajátos célú földmérési és térképészeti munkához szükséges állami alapadatok
szolgáltatása a rendelet hatályba lépése előtt már megtörtént, az adatszolgáltatás időpontjában hatályos
rendelkezések szerint kell befejezni.
67. § (1) Az FM vhr. 21. §-ában az „a szakmai szabályzatokban” szövegrész helyébe az „az állami alapadatok felhasználásával
végzett sajátos célú földmérési és térképészeti tevékenység végzésének általános elő írásairól szóló jogszabály”
szöveg, valamint a 30. § (2) bekezdésében az „a szakmai szabályzatban (szabvány) ” szövegrész helyébe az „az állami
alapadatok felhasználásával végzett sajátos célú földmérési és térképészeti tevékenység végzésének általános
elő írásairól szóló jogszabály” szöveg lép.
(2) Az FM vhr. 24. § (4) bekezdésében az „földhivatali vizsgálat és záradékolás után –„ szövegrész helyébe
az „az épületváltozások kivételével – a földhivatali vizsgálat és záradékolás után” szöveg lép.
68. § Hatályát veszti
a) a digitális földmérési alaptérképi adatállományok készítéséről és kezeléséről szóló 21/1995. (VI. 29.) FM rendelet,
b) az FM vhr. 23. §-a, 24. § (1), (3), és (5) bekezdése, 25. §-a, valamint a 34. § (1) bekezdés e) pontja.
69. § A hatálybalépést követő napon a 68. § hatályát veszti. E § a hatálybalépést követő 2. napon hatályát veszti.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
11/2015. (VI. 25.) FM utasítása a bioszféra-rezervátumokról.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 9. pontjában meghatározott feladat- és
hatáskörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a bioszférarezervátum területekkel kapcsolatos feladatok egységes végrehajtása érdekében a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Földművelésügyi Minisztériumra (a továbbiakban: Minisztérium), valamint a földművelésügyi
miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt álló nemzeti park igazgatóságokra (a továbbiakban: igazgatóság)
terjed ki.
2. § A bioszféra-rezervátum cím elnyeréséhez az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete (a továbbiakban:
UNESCO) által rendszeresített formanyomtatványon kell a pályázatot benyújtani. A pályázat előkészítése során
– amennyiben nem az igazgatóság a pályázó – a működési terület szerint érintett igazgatóság értékeli a beérkezett
javaslatokat, és együttműködik a javaslat előterjesztőjével.
3. § A miniszter az elkészült pályázatot – a Természetmegőrzési Főosztály javaslata alapján – megvizsgálja, és azt
–  egyetértése esetén – az UNESCO „Ember és bioszféra” program Nemzeti Bizottság (a továbbiakban: Nemzeti
Bizottság) részére továbbítja. A bioszféra-rezervátum cím elnyerése esetén a Természetmegőrzési Főosztály
gondoskodik a  bioszféra-rezervátumként elismert területek miniszteri rendeletben történő kihirdetésének
előkészítéséről.
4. § A bioszféra-rezervátum természetvédelmi kezelője az adott területen működő igazgatóság, amely a bioszférarezervátum területén található védett természeti területek kezelési tervének elkészítésekor, módosításakor, valamint
a fenntartási és gazdálkodási tevékenysége során az UNESCO ajánlásait köteles figyelembe venni.
5. § Az igazgatóság – az illetékes természetvédelmi hatósággal egyeztetve – gondoskodik a bioszféra-rezervátumok
magterületeinek az UNESCO ajánlásai szerinti táblákkal való megjelöléséről.
6. § Az igazgatóság – az UNESCO előírásainak megfelelően – a Minisztériummal együttműködve 10 évente felülvizsgálja
a bioszféra-rezervátum területeit, valamint a rezervátumban folyó fenntartási és gazdálkodási tevékenységet.
7. § Az igazgatóság – az UNESCO előírásai szerint – 10 évente beszámoló jelentést készít, amelyet a soron következő
jelentési évet megelőző év november 15-ig jóváhagyásra megküld a Minisztérium Természetmegőrzési Főosztályának.
8. § A Minisztérium a véglegesített jelentést a Nemzeti Bizottságon keresztül továbbítja az UNESCO MAB Titkársága
részére.
9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a bioszféra-rezervátumokról szóló 10/2007. (K. V. Ért. 4.) KvVM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
129/2014. (III. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Rankóné dr. Illés
Ritát 2014. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. március 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1633/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a rendőrség
feladatellátásának biztosításához, valamint a korrupció ellenes feladatok finanszírozásához 3985,0 millió forint
1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el, elszámolási kötelezettséggel, a Magyarország 2012. évi
központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 2. Nemzeti Védelmi Szolgálat cím, 7. Rendőrség cím javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért: belügyminiszter
Határidő: 2013. május 31. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
331/2015. (XI. 10.) Korm. rendelete a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezeti átalakításával összefüggő feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos feladat- és hatáskörével kapcsolatos egyes kérdésekről.
A Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 75.  § (4a)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezeti átalakításával összefüggő feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
közvetlenül irányítja a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöki hatáskörben eljáró külső kapcsolatokért felelős
elnökhelyettesének tevékenységét.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1305/2010. (XII. 23.) Korm. határozata az európai uniós tagságból eredő jogharmonizációs feladatok meghatározásának, programozásának és teljesítésük ellenőrzésének rendjéről szóló 1036/2004. (IV. 27.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. Hatályát veszti az európai uniós tagságból eredő jogharmonizációs feladatok meghatározásának, programozásának
és teljesítésük ellenőrzésének rendjéről szóló 1036/2004. (IV. 27.) Korm. határozat.
2. Ez a határozat 2011. január 1-jén lép hatályba és a hatálybalépését követő napon a hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
359/2014. (IX. 19.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kelemen Mariannát 2015. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. szeptember 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1864/2016. (XII. 28.) Korm. határozata a Budai Szerb Ortodox Egyházmegye és a magyarországi szerb nemzetiség fejlesztési céljainak megvalósításával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a  továbbiakban: MNV Zrt.) által a  Szegedi Szerb Oktatási Központ megvalósítása érdekében megvásárolt,
a  2975/1 és 2975/2 helyrajzi számon nyilvántartott, Szeged I. kerület, Kálvin tér 6. szám alatti ingatlan értékének
megtérítése céljából gondoskodjon 146,0 millió forint, továbbá a 2975/1 és 2975/2 helyrajzi számon nyilvántartott,
Szeged I. kerület, Kálvin tér 6. szám alatt fekvő ingatlan (Szegedi Szerb Oktatási Központ) felújítása céljából
232,0 millió Ft biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. útján tegye meg a szükséges intézkedéseket
a) a 2975/1 és 2975/2 helyrajzi számon nyilvántartott, Szeged I. kerület, Kálvin tér 6. szám alatt fekvő ingatlan
felújítása és
b) a felújítást követően annak a Szegedi Szerb Oktatási Központ elhelyezése céljából, az  állami vagyonra
vonatkozó jogszabályok szerint történő hasznosítása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében 2017. május 31.
 a b) alpont tekintetében az ingatlan felújítását követően azonnal
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere, a  nemzetgazdasági
miniszter, valamint a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával – vizsgálja meg a  2014–2020-as programozási
időszak európai uniós forrásainak lehetséges bevonását a  Budai Szerb Ortodox Egyházmegye egyéb fejlesztési
céljainak megvalósítása érdekében.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1017/2003. (III. 18.) Korm. határozata a közszolgálati műsorszolgáltatók és a nemzeti hírügynökség európai uniós csatlakozással kapcsolatos tájékoztatási feladatainak költségvetési többlettámogatásáról.
A Kormány az Országgyűlés 10/2003. (II. 19.) OGY
határozatában foglalt döntésére tekintettel
1. együttesen 900,0 millió forinttal támogatja a Magyar
Televízió Közalapítványt, a Hungária Televízió Közalapítványt, a Magyar Rádió Közalapítványt, valamint a Magyar
Távirati Iroda Részvénytársaságot a mellékletben foglaltak
szerint azzal a céllal, hogy hozzájáruljon az európai uniós
csatlakozással kapcsolatos tájékoztatási feladataik költségeihez;
Felelős: pénzügyminiszter Határidő: azonnal 2. a támogatás feltételeként kiköti, hogy
a) az a kuratóriumnak, illetőleg a Tulajdonosi Tanácsadó Testületnek előzetesen beterjesztett pénzügyi terv
alapján, kizárólag az 1. pontban meghatározott célra 2003.
február 19-ét követően felmerülő kiadások fedezetéül szolgálhat,
b) a kedvezményezettek az európai uniós csatlakozásról rendezett népszavazást követő 90 napon belül részleges, a teljes felhasználást követő 90 napon belül teljes körű
elszámolást nyújtsanak be a Miniszterelnöki Hivatalnak,
és biztosítsák, hogy a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal
ennek valódiságát ellenőrizhesse;
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
Határidő: értelemszerűen 3. felkéri a Magyar Televízió Közalapítvány, a Hungária Televízió Közalapítvány és a Magyar Rádió Közalapítvány kuratóriuma, valamint a Magyar Távirati Iroda Rt.
elnökét az 1. és 2. pontban foglaltak megvalósításában
történő közreműködésre.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1353/2018. (VII. 26.) Korm. határozata a 2021. UEFA U21 labdarúgó Európa-bajnokság magyar–szlovén társrendezése érdekében benyújtandó pályázathoz szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Labdarúgó Szövetség 2021. évi UEFA U21 labdarúgó Európa-bajnokság (a továbbiakban:
Európa-bajnokság) megrendezésére vonatkozó – a  Szlovén Labdarúgó Szövetséggel közös – pályázatának
benyújtásával;
2. felhatalmazza a  miniszterelnököt, hogy az  Európa-bajnokság megrendezésével összefüggésben, az  Európai
Labdarúgó Szövetség által a  pályázat feltételeként kötelezően előírt garanciavállaló nyilatkozatot a  Magyar Állam
nevében, angol és magyar nyelven aláírja.
Felelős: miniszterelnök
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
79/2011. (VIII. 3.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a juh és kecske állatállomány elektronikus jelölése kapcsán nyújtandó támogatás részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. állat: a juh- és kecskefélék egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 182/2009.
(XII. 30.) FVM rendelet [a továbbiakban: 182/2009. (XII. 30.) FVM rendelet] 2. § (1) bekezdés 1. pontjában
meghatározottak szerint;
2. állattartó: a 182/2009. (XII. 30.) FVM rendelet 2. § (1) bekezdés 2. pontjában meghatározott személy;
3. elektronikus egyedi jelölőeszköz: a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet, továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módosításáról szóló,
2003. december 17-i 21/2004 EK tanácsi rendelet Mellékletének A.3. szakasz a) pontjában meghatározott
feltételeknek megfelelő a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (a továbbiakban: MgSzH) által engedélyezett és
közzétett elektronikus füljelző;
4. juh ENAR-szám: a 182/2009. (XII. 30.) FVM rendelet 2. § (1) bekezdés 5. pontjában meghatározottak szerint;
5. kecske ENAR-szám: a 182/2009. (XII. 30.) FVM rendelet 2. § (1) bekezdés 6. pontjában meghatározottak szerint;
6. támogatási időszak: 2010. január 1-től 2014. december 31-ig tartó időszak.
(2) E rendeletben nem szabályozott kérdésekben az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet
(a továbbiakban: Vhr.) szabályai alkalmazandók.
2. A támogatás tárgya, jellege és mértéke 2. § (1) Támogatás vehető igénybe az MgSzH által engedélyezett és a www.enar.hu honlapon közzétett elektronikus egyedi
jelölőeszközök beszerzéséhez, a beszerzés költségeinek részbeni, utólagos megtérítéséhez. E rendelet alapján az
elektronikus egyedi jelölőeszköz akkor támogatható, ha az ENAR-ban az ENAR-szám alapján a kérelmező
tenyészetéhez van hozzárendelve.
(2) A támogatás normatív jellegű, degresszív támogatás, amely állattartónként legfeljebb öt éven keresztül adható.
(3) A támogatás értékének felső határa a támogatási időszak alatt állattartónként 10 000 eurónak megfelelő
forintösszeg/év, az állatlétszámtól függetlenül.
(4) A támogatás összege elektronikus egyedi jelölőeszközönként a támogatási időszak alatt a következő:
a) 2010. évben gyártott elektronikus egyedi jelölőeszköz után: 1,02
b) 2011. évben gyártott elektronikus egyedi jelölőeszköz után: 0,82
c) 2012. évben gyártott elektronikus egyedi jelölőeszköz után: 0,61
d) 2013. évben gyártott elektronikus egyedi jelölőeszköz után: 0,40
e) 2014. évben gyártott elektronikus egyedi jelölőeszköz után: 0,20
eurónak megfelelő forintösszeg.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) Támogatást az az állattartó vehet igénybe, aki
a) juh- vagy kecsketenyészet tartója,
b) szerepel a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet szerinti Tenyészet Információs Rendszerben,
c) eleget tesz a 182/2009. (XII. 30.) FVM rendelet előírásainak, és
d) rendelkezik legalább 10 db állattal.
(2) Egy adott juh vagy kecske ENAR-számon nyilvántartott elektronikus egyedi jelölőeszköz egyszer támogatható az
öt éves támogatási időszak alatt.
(3) Ha az elektronikus egyedi jelölőeszköz az állat füléből kiesett, elveszett, vagy olyan mértékben károsodott, hogy az
elektronikus jel nem olvasható, annak pótlására a támogatási időszak alatt legfeljebb kettő alkalommal vehető
igénybe támogatás.
(4) Az ügyfél a kérelembenyújtási időszak kezdete előtt, de legkorábban a kérelem benyújtásának évét megelőző naptári
évben megrendelt és legyártott, még nem támogatott elektronikus jelölőeszközök után jogosult támogatást
igényelni.
4. A támogatási kérelem benyújtása 4. § (1) Támogatási kérelmet 2011. szeptember 15. és november 30. között, majd ezt követően évente február 1. és február 28.,
valamint augusztus 1. és augusztus 31. közötti időszakban lehet benyújtani a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal (a továbbiakban: MVH) által rendszeresített és a honlapján közzétett formanyomtatványon, amelynek
adattartalma a következő:
a) ügyfél-azonosítási adatok (az állattartó megnevezése, cégformája, ügyfél-regisztrációs száma, kapcsolattartási
címe és telefonszáma), és
b) az MgSzH által engedélyezett elektronikus egyedi jelölőeszköz gyártási időszakára vonatkozó adatok,
c) a kérelmezett elektronikus egyedi jelölőeszközhöz tartozó ENAR azonosító adatok.
(2) A támogatási kérelem egyben kifizetési kérelemnek is minősül.
(3) Egy ügyfél egy benyújtási időszakban egy támogatási kérelmet nyújthat be. Egyazon benyújtási időszakban
benyújtott több kérelem esetén a legkorábbi postára adási idejű kérelem kerül elfogadásra, az azonos időszakban
benyújtott későbbi kérelmek elutasítása mellett.
5. A támogatási kérelem elbírálása 5. § Az MVH a támogatási kérelmet a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 32. § (1) bekezdés b) pontja
értelmében benyújtási sorrend alapján bírálja el.
6. Ellenőrzés 6. § A jogosultsági feltételek teljesítését az MVH ellenőrzi. Az MVH az ellenőrzésbe külön megállapodás alapján az MgSzH-t
is bevonhatja. A jogosultsági feltételeket az MVH a helyszínen is ellenőrizheti.
7. Jogkövetkezmények 7. § Ha az ügyfél ellenőrzése során az MVH 10%-nál nagyobb mértékben talál az ügyfél aktuális állatlétszámában
elektronikus egyedi jelölőeszközzel jelölésre kötelezett egyedekhez viszonyítva jelöletlen egyedeket, az az
intézkedésben való jogosulatlan részvételnek minősül, az ügyfél támogatáshoz való joga megszűnik és a már igénybe
vett teljes támogatási összeget a jogosulatlan részvétel szabályai szerint vissza kell fizetni.
8. Záró rendelkezés 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
9. Az Európai Unió jogának való megfelelés 9. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 31. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter