text:
201/2005. (IX. 27.) Korm. rendelete a Norvég Királyság Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya között 2005. június 10-én létrejött, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2004–2009 közötti végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás, valamint egyrészről az Izlandi Köztársaság Kormánya, a Liechtensteini Nagyhercegség Kormánya, a Norvég Királyság Kormánya, másrészről a Magyar Köztársaság Kormánya között 2005. július 7-én létrejött, az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2004–2009 közötti végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Norvég
Királyság Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya
között 2005. június 10-én létrejött, „A Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2004–2009 közötti végrehajtásáról”
szóló együttműködési megállapodás, valamint egyrészről
az Izlandi Köztársaság Kormánya, a Liechtensteini Nagyhercegség Kormánya, a Norvég Királyság Kormánya,
másrészről a Magyar Köztársaság Kormánya között 2005.
július 7-én létrejött, „Az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2004–2009 közötti végrehajtásáról” szóló együttműködési megállapodás (a továbbiakban együtt: megállapodások) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a megállapodásokat e rendelettel kihirdeti.
3. § (1) A „Norvég Finanszírozási Mechanizmus
2004–2009 közötti végrehajtásáról” szóló együttműködési
megállapodás hiteles szövege és annak hivatalos magyar
nyelvű fordítása a következő:
a) A „Norvég Finanszírozási Mechanizmus
2004–2009 közötti végrehajtásáról” szóló együttműködési
megállapodás hiteles angol nyelvű szövege:
b) A Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2004–2009
közötti végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás hivatalos magyar nyelvű fordítása:
„EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
A NORVÉG FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUS 2004–2009 KÖZÖTTI VÉGREHAJTÁSÁRÓL
ÖSSZHANGBAN A NORVÉG KIRÁLYSÁG ÉS
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG KÖZÖTT 2003. 10.
14-ÉN LÉTREJÖTT, A 2004–2009 KÖZÖTTI
IDŐSZAKRA VONATKOZÓ NORVÉG PÉNZÜGYI
MECHANIZMUS FELÁLLÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL
A Norvég Királyság Kormánya, a továbbiakban „Norvégia” egyrészről, a Magyar Köztársaság Kormánya,
a továbbiakban a „Kedvezményezett Állam” másrészről,
a továbbiakban együttesen a „Felek”,
mivel a 2003. október 14-én kelt, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a
Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar
Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben történő részvételéről szóló megállapodás (a továbbiakban az „EGT
Kibővítési Megállapodás”) 2004. május 1. óta alkalmazandó,
mivel a Norvég Királyság és az Európai Közösségek között a 2003. október 14-én létrejött Norvég Alapról szóló
Megállapodás egy olyan finanszírozási mechanizmust hoz
létre, melyen keresztül Norvégia hozzájárul az Európai
Gazdasági Térségen belüli gazdasági és társadalmi különbségek csökkentéséhez (a továbbiakban „Norvég
Alap”);
mivel az EGT Kibővítési Megállapodás és a Norvég
Alap erősíteni fogja Norvégia és a Magyar Köztársaság
közötti kapcsolatokat népeik kölcsönös hasznára;
mivel Norvégia és a Magyar Köztársaság közötti fokozott együttműködés hozzá fog járulni egy jó kormányzáson, demokratikus intézményeken, jogbiztonságon, az emberi jogok tiszteletén és a fenntartható fejlődésen alapuló
stabil, békés és virágzó Európa biztosításához;
mivel a Felek megállapodnak abban, hogy a Norvég
Alap hatékony működtetése érdekében létrehozzák az
együttműködés kereteit;
úgy határoztak, hogy a következő Együttműködési Megállapodást (a továbbiakban „Megállapodás”) kötik:
1. cikk (Célok) A Norvég Alapról szóló Megállapodás 1. cikkének
értelmében Norvégia létrehozta a Norvég Alapot annak
érdekében, hogy hozzájáruljon az Európai Gazdasági Térségen belüli gazdasági és társadalmi különbségek csökkentéséhez. Ennek megfelelően, a jelen Megállapodást
aláíró Felek olyan projektek kiválasztására és támogatására törekednek, amelyek hozzájárulnak e cél eléréséhez.
2. cikk (Jogi Keret) Jelen Megállapodás, mely Norvégia Kormánya és a
Magyar Köztársaság Kormánya között jött létre, az alábbi
– a Norvég Alap jogi kereteit képező – okmányokban
található feltételek hatálya alá tartozik és azokkal összefüggésben értelmezendő:
– a Norvég Királyság és az Európai Közösségek között
2003. október 14-én létrejött Norvég Alapról szóló Megállapodás,
– a Norvég Alap végrehajtásáról szóló Szabályok és
Eljárásrend (a továbbiakban „Szabályok és Eljárásrend”)
és annak módosításai. Norvégia a „Szabályok és Eljárásrend”-et a Norvég Alapról szóló Megállapodás 8. cikke értelmében alkalmazza,
– az egyes projektekre vonatkozóan a Norvég Külügyminisztérium és a Kedvezményezett Állam által kötött
Támogatási Megállapodások.
3. cikk (Pénzügyi Keret) 1. A Megállapodás 2. cikkének értelmében Norvégia
kötelezettséget vállal arra, hogy 567 millió euró hozzájárulást biztosít a Norvég Alaphoz, évi 113,4 millió eurós
részletekben a 2004. május 1-jétől 2009. április 30-ig tartó
időszakban.
2. A Megállapodás 5. cikkének értelmében, mindösszesen 74,277 millió euró a Magyar Köztársaság rendelkezésére bocsátandó az 1. bekezdésben említett időszak
során.
3. A Megállapodás 8. cikkének értelmében, a Norvég
Alaphoz kapcsolódó menedzsment költségek a fent említett összegekből fedezendők. Ezzel kapcsolatosan további
rendelkezések a Szabályok és Eljárásrend című dokumentumban találhatók.
4. A Megállapodás 6. cikke értelmében, a kötelezettségvállalásokkal nem lekötött pénzeszközöknek a kedvezményezett államok kiemelt jelentőségű projektjeire való
átcsoportosítása érdekében ezt az elosztást 2006 novemberében, majd 2008 novemberében újra felül kell vizsgálni.
4. cikk (Feladatok és kötelezettségek) 1. Norvégia Kormánya biztosítja a forrást a Magyar
Köztársaság Kormánya által javasolt támogatható projektekre, amelyekről a Norvég Alap keretében születik megállapodás és jelen Szándéknyilatkozat 6. cikkében felsorolt támogatási területekhez kapcsolódnak.
2. A kedvezményezett ország biztosítja a Norvég Alap
támogatásaiból részesülő projektek társfinanszírozását.
3. A Norvég Külügyminisztérium feladata a Norvég
Alap menedzselése és a támogatásról szóló döntések meghozatala. A Norvég Alapból származó pénzügyi támogatások odaítéléséről a Norvég Külügyminisztérium dönt.
4. A Norvég Külügyminisztériumot feladatai ellátásában az EGT Finanszírozási Mechanizmus és Norvég Alap
Iroda (a továbbiakban FMI) támogatja. Az FMI felelős az
EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Alap napi
szintű feladatainak ellátásáért, valamint a kedvezményezett országokkal történő kapcsolattartásért.
5. A Magyar Köztársaság Kormánya meghatalmazza
és megbízza a Nemzeti Fejlesztési Hivatalt, hogy ellássa a
Nemzeti Kapcsolattartó feladatait. A Nemzeti Kapcsolattartó általánosan felelős a kedvezményezett államban a
Norvég Alap tevékenységeinek menedzsmentjéért, amely
magában foglalja a pénzügyi ellenőrzést és auditálást, valamint a kapcsolattartással járó feladatokat. A Norvég Finanszírozási Mechanizmus végrehajtásának szervezeti
felépítését az A. melléklet tartalmazza.
6. A Nemzeti Fejlesztési Hivatal felelős a projektek
azonosításáért, azok tervezéséért, végrehajtásáért és monitoringjáért, valamint a Norvég Alap támogatásainak a Szabályok és Eljárásrend című dokumentumban lefektetett elvek alapján történő felhasználásáért. A nemzeti kapcsolattartó beszámol feladatai ellátásáról az FMI-nek. A nemzeti
kapcsolattartó haladéktalanul értesíti az FMI-t a tudomására jutott szabálytalanságokról. A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal (KEHI) független ellenőrző tevékenységet
folytat. A KEHI ellenőrzése elkülönül az Állami Számvevőszék auditjától, mely testület önálló ellenőrzési joggal
rendelkezik.
7. Általános szabályként a projekt javaslatok összegyűjtése nyílt pályáztatás útján történik.
8. A Nemzeti Fejlesztési Hivatal gondoskodik arról,
hogy a projektek kezdeményezői kellően elkötelezettek és
rendelkeznek a projekt sikeres végrehajtásához szükséges
eszközökkel és feltételekkel.
5. cikk (Éves ülés és beszámolás) 1. A Norvég Alap hatékony végrehajtása érdekében a
Felek megállapodnak abban, hogy évente ülést szerveznek, amelyen részt vesz a Norvég Külügyminisztérium és
a Nemzeti Kapcsolattartó. A Nemzeti Kapcsolattartó az
ülésre éves beszámolót készít, amely egyebek mellett az
alábbiakat tartalmazza:
– A Norvég Alap általános célkitűzése elérése érdekében tett lépések,
– A projektazonosítás előrehaladása a kedvezményezett államban – Beszámoló a végrehajtás alatt álló projektekről a felállított kritériumok tükrében,
– A szerződéskötésekre és lehívásokra vonatkozó
pénzügyi előrehaladási jelentés,
– A következő évre vonatkozó beavatkozási területek
és intézkedések.
2. Az ülést a Nemzeti Fejlesztési Hivatal szervezi az
FMI bevonásával. Lehetőség van arra, hogy az Európai
Közösségek Bizottsága az ülésen megfigyelőként részt vegyen.
3. Az ülésről a Nemzeti Fejlesztési Hivatal jegyzőkönyvet készít.
4. Az első ülést jelen Megállapodás hatálybalépését követő 1 éven belül kell megtartani.
6. cikk (Kiemelt területek) 1. A Megállapodás 3. cikkével összhangban a következő kiemelt területeken folytatott projektek részesülhetnek
támogatásban:
a) A Schengen acquis végrehajtása, a Nemzeti Schengen Akcióterv támogatása, valamint a bíróságok megerősítése.
b) Környezetvédelem, különös tekintettel a vonatkozó
acquis végrehajtására irányuló adminisztratív kapacitás
megerősítésére, valamint az infrastrukturális és műszaki /
technológiai beruházásokra elsősorban a települési hulladékkezelés területén.
c) Regionális politika és határon átnyúló tevékenységek. d) A közösségi vívmányok végrehajtásával kapcsolatos szakmai segítségnyújtás.
2. Tudományos kutatás is részesülhet támogatásban,
amennyiben kapcsolódik egy vagy több kiemelt területhez.
7. cikk (Programozási keret) 1. A Norvég Alap támogatásainak hatékony felhasználása érdekében és a 6. cikk sérelme nélkül, a programozás
során figyelembe kell venni a jelen Megállapodás B. mellékletében foglalt beavatkozási területeket.
2. A B. melléklet az éves ülésen felülvizsgálat tárgyát
képezi, az 5. cikkben foglaltaknak megfelelően.
8. cikk (Különös Támogatási Formák) 1. A 6. cikkben említett kiemelt területekkel összhangban, különös figyelemmel a 7. cikkben lévő programozási
keretben vázolt beavatkozási területekre, a Felek megállapodnak abban, hogy a 3. cikkben említett teljes összeg erejéig létrehozzák a C. mellékletben felsorolt Különös
Támogatási Formákat.
2. A Felek Támogatási Megállapodásokat kötnek, amelyekben minden egyes támogatási kötelezettségvállalás
feltételeit és körülményeit rögzítik.
3. A fent említett melléklet az 5. cikkben említett évi
üléseken felülvizsgálat tárgyát képezi.
9. cikk (Ellenőrzés és Információhoz történő hozzáférés) A Norvég Külügyminisztérium és a Norvég Számvevőszék és képviselői rendelkeznek azzal a joggal, hogy az általuk szükségesnek vélt esetekben szakmai vagy pénzügyi
küldetést vagy vizsgálatot hajtsanak végre a projektek tervezését, végrehajtását, ellenőrzését, valamint az alapok
felhasználását illetően. A Magyar Köztársaság Kormánya
köteles minden szükséges segítséget, információt és dokumentációt rendelkezésre bocsátani.
10. cikk (Koordináció) A Magyar Köztársaság Kormánya és a FMI szorosan
koordinálja a Norvég Alap felhasználását az EGT Finanszírozási Mechanizmus felhasználásával együtt. A Finanszírozási Mechanizmusokra benyújtott összes projektnek
összhangban kell állnia a Magyar Köztársaság nemzeti
prioritásaival, valamint az Európai Unióval kötött vonatkozó egyezményekkel.
11. cikk (Szabályozó elvek) 1. Jelen Megállapodás végrehajtását minden tekintetben a Norvég Alap „Szabályok és Eljárásrend” című dokumentuma, valamint annak jövőbeli módosításai szabályozzák.
2. A Felek egyetértenek abban, hogy a legmagasabb
fokú átláthatóságot és elszámolhatóságot biztosítják a
Norvég Alap végrehajtása során, egyszersmind a jó kormányzás céljait és alapelveit, a fenntartható fejlődést és a
nemek közötti esélyegyenlőséget.
12. cikk (Hatálybalépés) Jelen Megállapodás az aláírásának napján lép hatályba.
Jelen Együttműködési Megállapodás két eredeti példányban, angol nyelven készült.
Kelt Budapesten, a kétezer-ötödik év június hó tizedik
napján.
A Norvég Királyság A Magyar Köztársaság
Kormánya részéről Kormánya részéről
A. melléklet A NORVÉG FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUS
VÉGREHAJTÁSÁNAK SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁGBAN A Nemzeti Kapcsolattartó A Nemzeti Fejlesztési Hivatalt felügyelő Európai Ügyekért Felelős Tárca Nélküli Miniszter a kedvezményezett
állam nevében Nemzeti Kapcsolattartónak a Nemzeti Fejlesztési Hivatalt jelölte ki. Az EGT és a Norvég Finanszírozási Mechanizmusok végrehajtására vonatkozóan külön
kormányrendelet kerül kihirdetésre.
A Nemzeti Kapcsolattartó teljes egészében felelős a
Norvég Finanszírozási Mechanizmus magyarországi működéséért, mely felelősség kiterjed az alapok felhasználására, a pénzügyi ellenőrzésre és az auditra, összhangban az
Együttműködési Megállapodással és a Norvég Külügyminisztérium által meghatározott Eljárásrenddel, valamint
azok Kiegészítéseiben foglaltakkal.
Nemzeti Kapcsolattartóként az NFH feladatai és kötelezettségei többek között az alábbiakra terjednek ki:
– projektjavaslatok pályázati kiíráson keresztül történő
összegyűjtése, a támogatásra javasolt projektötletek véleményezése és azok továbbítása a Finanszírozási Mechanizmus Iroda részére
– a projektek szabályszerű végrehajtásának és menedzselésének biztosítása
– a szabálytalanságok kezelésének biztosítása, azok
azonnali jelentése az FMI részére
– a Monitoring Bizottság elnöki feladatainak ellátása
– éves jelentések készítése a Norvég Finanszírozási
Mechanizmusból finanszírozott projektek végrehajtásról
és azok jóváhagyás céljából történő továbbítása a Monitoring Bizottság és a Finanszírozási Mechanizmus Iroda
részére
– a rendelkezésre álló alapok hatékony, szabályszerű és
átlátható felhasználásának biztosítása
– a Norvég Finanszírozási Mechanizmus működési
szabályainak betartatása
– annak ellenőrzése, hogy a projektgazdák megfelelően elkötelezettek-e ahhoz, hogy az odaítélt projekteket
sikeresen végrehajtsák
– teljes és hatékony ellenőrzési nyomvonal biztosítása
valamennyi érintett intézményben
– információ és nyilvánosság biztosítása a rendelkezésre álló forrásokról, valamint a közvélemény tájékoztatásának biztosítása a Norvég Alapból finanszírozott és végrehajtott projektekről
– a Norvég Finanszírozási Mechanizmus keretein belül
végrehajtott projektek Nemzeti Kapcsolattartó felelősségi
köréhez kapcsolódó dokumentumainak megőrzése a projektek végrehajtását követő 10 évig.
A Nemzeti Kapcsolattartó további feladatait a Támogatási Megállapodások keretében lehet meghatározni.
Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egység (CFCU)
A Nemzeti Kapcsolattartó a következő feladatokat a
Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egységre delegálja:
– a Norvég Finanszírozási Mechanizmus forrásainak
közbeszereztetése és leszerződése a projektgazdák részére
– a projektgazdák által benyújtott kifizetési kérelmek
tartalmi és formai megfelelőségének ellenőrzése
– a projektgazdák/közreműködők részére történő to
vábbításig kezeli azt a számlát, amelyre a NAO Iroda kifizetéseit átutalják
– a szabálytalanságok folyamatos nyilvántartása, és erről a Nemzeti Kapcsolattartó tájékoztatása
– saját hatáskörben eljár a szabálytalanságok kezelésében, összhangban a vonatkozó szabályozással
– háttér dokumentáció készítése az Éves Monitoring
Jelentésekhez
– biztosítja, hogy a kifizetések a projektgazdák részére
a lehető leggyorsabban és a meghatározott határidőn belül
történjenek
– a Norvég Finanszírozási Mechanizmus keretében
megvalósuló projektek a Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egység felelősségi köréhez kapcsolódó dokumentációjának megőrzése a projektek lezárását követő 10 évig.
A Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egység vezetője és a projektgazdák/közreműködők felelősségi körének
elhatárolását írásos megállapodás szabályozza. A megállapodás tartalmazza továbbá a feladatok és kötelezettségek
megosztását, valamint a CFCU és a projektgazdák közötti
együttműködés módját és a követendő eljárásokat.
A Kifizető Hatóság A Kifizető Hatósági feladatokat a Norvég Finanszírozási Mechanizmus tekintetében a Pénzügyminisztérium,
NAO Iroda látja el. A Finanszírozási Mechanizmus Iroda
(FMI) a kifizetéseket a Pénzügyminisztérium, NAO Iroda
erre a célra nyitott bankszámláira teljesíti. A Kifizető Hatóság feladatai a következők:
– kezeli a Mechanizmusokból kapott támogatások fogadására nyitott bankszámlákat;
– a CFCU hitelesítése alapján igazolja, hogy az egyes
projektekhez szükséges nemzeti társfinanszírozás rendelkezésre áll;
– a CFCU hitelesítése alapján igazolja, hogy az egyes
projektekhez szükséges nemzeti társfinanszírozás kifizetése megtörtént;
– az FMI számára igazolja a felmerült kiadásokat alátámasztó dokumentumok valódiságát és megbízhatóságát;
– az FMI-nak benyújtja az igazolt átutalási igényléseket, melyekhez csatolja a kifizetések előfeltételeinek teljesítését bizonyító szükséges dokumentumokat;
– a pénzügyi folyamatokról jelentést készít a Nemzeti
Kapcsolattartó részére;
– teljesíti az átutalásokat a CFCU felé, és biztosítja,
hogy a kifizetések a projektgazdák részére a lehető leggyorsabban és a meghatározott határidőn belül történjenek
– biztosítja a fel nem használt, vagy szabálytalanul kifizetett források visszafizetését a Finanszírozási Mechanizmusnak;
A Kifizető Hatóság tényfeltáró látogatások, és más eszközök révén igazolja, hogy a projektgazdák/közreműködők részéről érkező kifizetési követelések és az azokat alátámasztó dokumentumok felülvizsgálatához a CFCU által
alkalmazott módszer és eljárás biztosítja, hogy a Norvég
Finanszírozási Mechanizmus által nyújtott támogatás felhasználása hatékony, korrekt módon, a megbízható pénzügyi irányítás elveinek megfelelően történik. Továbbá, a
Kifizető Hatóság a felelős Nemzeti Kapcsolattartónak a
pénzügyi lebonyolítás és ellenőrzés rendjének kialakításáért, végrehajtásáért és működtetéséért.
Pályáztatás
A jelen Együttműködési Megállapodás aláírását köve tően a Nemzeti Fejlesztési Hivatal nyílt pályáztatást indít.
A pályázatok értékelésére a pályázati felhívásban előzetesen megjelentetett szempontrendszer alapján kerül sor.
A pályázati felhívás kiírását adott esetben meg kell ismételni.
A Projekt Döntőbizottság választja ki a Finanszírozási
Mechanizmus Irodához benyújtandó, támogatásra javasolt
projektek körét. A Projekt Döntőbizottságot a következő
minisztériumok és intézmények képviselői alkotják:
– Nemzeti Fejlesztési Hivatal,
– Európai Ügyek Hivatala,
– Külügyminisztérium,
– Pénzügyminisztérium,
– Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (mint a Ma
gyarországi EFTA Tanácsi Munkacsoport vezetője)
A Nemzeti Kapcsolattartó az FMI-vel szoros együttmű
ködésben kidolgozza a nem-kormányzati szervek, gazdasági és szociális partnerek, helyi önkormányzati és regionális képviselők Projekt Döntőbizottság munkájába való
bevonása módszerét.
Közbeszerzés
A CFCU projektosztálya felelős a közbeszerzési eljárá
sok lefolytatásáért. Magyarországon a 2004. május 1-jétől
hatályos, a Közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX.
törvény szabályozza az eljárásokat. A Norvég Finanszírozási Mechanizmushoz kapcsolódó valamennyi közbeszerzésre a közbeszerzési törvény az irányadó.
Monitoring Bizottság
A Monitoring Bizottság támogatja a Nemzeti Kapcso
lattartót a projektek menedzsmentjében. Feladatai és kötelezettségei a következők:
– az eljárásrend betartásának ellenőrzése,
– a projektek kiválasztásának áttekintése és azzal kap
csolatos javaslatok megtétele,
– az átfogó előrehaladási és pénzügyi jelentések érté
kelése, – ha szükséges, korrekciós intézkedések javasolása/elfogadása, – a Nemzeti Kapcsolattartó által készített Éves monitoring jelentés jóváhagyása.
A Monitoring Bizottság a következő tagokból áll:
– Nemzeti Fejlesztési Hivatal (elnök),
– NAO Iroda
– érintett minisztériumok, kormányzati testületek,
– szociális és gazdasági partnerek,
– területi és helyi önkormányzatok,
– NGO-k.
A Monitoring Bizottság tagjait a Nemzeti Kapcsolattar
tó nevezi ki az érintett miniszterek vagy intézményi vezető
javaslatára.
A Finanszírozási Mechanizmus Iroda, valamint ha
szükséges, az egyéb intézmények és szervezetek képviselői megfigyelőként vesznek részt a Bizottság ülésein.
Audit
A magyar jogalkotás a Kormányzati Ellenőrzési Hiva
talt (KEHI) jelöli ki a Norvég Finanszírozási Mechanizmusból támogatott projektek folyamatos, valamint helyszíni ellenőrzésére. A KEHI kockázatelemzés alapján folyamatosan biztosítja a projektek megfelelő mértékű ellenőrzöttségét.
A KEHI tevékenységének a célja, hogy biztosítsa az elvégzett lépések jogszerűségét, pontosságát, gazdaságosságát és hatékonyságát. A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal
független a Nemzeti Kapcsolattartótól és a CFCU-tól.
A KEHI ellenőrzése elkülönül az Állami Számvevőszék
auditjától, mely testület önálló ellenőrzési joggal rendelkezik.
A Nemzeti Kapcsolattartó feladata, hogy a Szabályok és
Eljárásrend 6.2 cikkének értelmében a Finanszírozási Mechanizmus Iroda részére megküldje a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, az Állami Számvevőszék, illetve egyéb
szervezet által a projektekről, illetve a Norvég Finanszírozási Mechanizmushoz kapcsolódó egyéb tevékenységekről készült jelentéseket.
A magyarországi végrehajtási rendszer ábrája 6866
M A
G
Y
A R
K Ö
Z L
Ö
N
Y Finanszírozási
Mechanizmus Iroda Nemzeti
kapcsolattartó (Nemzeti Fejlesztési
Hivatal)
Projekt
Döntőbizottság Monitoring
Bizottság Központi Pénzügyi
és Szerződéskötő
Egység (CFCU)
Projektgazdák/
Közreműködők Közbeszerzés
Pénzügyi teljesítés Végrehajtás
nyomonkövetés Jelentés a végrehajtásról
Projektek benyújtása
Kifizető Hatóság
(Pénzügyminisztérium, NAO Iroda) Jóváhagyott
kifizetési
kérelmek
benyújtása
Pénzügyi végrehajtás ellenőrzése B. melléklet A NORVÉG FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUSRÓL SZÓLÓ EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
7. CIKKÉBEN EMLÍTETT PROGRAMOZÁSI KERET
Az Együttműködési Megállapodás 6. cikkében említett kiemelt területek általános keretein belül különös hangsúlyt
kapnak az alábbiakban felsorolt célterületek. A Norvég Finanszírozási Mechanizmus célja a Magyarország és Norvégia
közötti kétoldalú kapcsolatok erősítése.
A Norvég Alap kiemelt- és célterületei Kiemelt terület Célterületek
1 Környezetvédelem – NGO-k (non-govermental organisations = nem-kormányzati
szervek) bevonásának elősegítése a környezetvédelem területén (lásd
még C. melléklet)
– Környezettudatos nevelés (lásd még C. melléklet)
– Megújuló / alternatív energiaforrások használatának támogatása (pl.
geotermikus- és vízenergia)
– Zajcsökkentés / zajvédelem
– Szennyezést nem okozó, ún. tiszta technológiák bevezetésének
elősegítése
2 Fenntartható fejlődés – Organikus mezőgazdaság fejlesztése, hazai növény- és állatfajták
termesztése, ill. tenyésztése
– Innovációs centrumok létrehozása és azok további fejlesztése
– A fenntartható gazdasági fejlődés elősegítése
3 Az Európai örökség megőrzése – Történelmi jelentőségű helyszínek és épületek hasznosítási tervek
alapján történő felújítása
– A kulturális világörökség megőrzése
– Múzeumok felújítása, gyűjtemények létesítése az Európai örökség
bemutatására
4 Humánerőforrás fejlesztés és
oktatás – Felnőttképzés, szakképzés, élethosszig tartó tanulás
– A felsőoktatás és a magánszektor közötti együttműködés erősítése, a
magánszektor igényeinek megfelelő munkaerő képzése
– Ösztöndíj programok, beleértve az EGT országok nyelvének, valamint
a magyar nyelv tanulásának elősegítését (lásd még C. melléklet)
– Általános iskolák akadálymentesítése, napközi otthonos
foglalkozások szervezése (lásd még C. melléklet)
– A helyi, regionális, valamint központi hatóságok / önkormányzatok
kompetenciájának és adminisztratív kapacitásának növelése beleértve
információ technológiai eszközök használatát is (lásd még a Regionális
fejlesztés és határon átnyúló együttműködés című kiemelt területet)
5 Egészségügy (lásd még C. melléklet)
– Betegség megelőző és egészségfejlesztő tevékenységek ösztönzése
– Mentál-higiéniai gondozás javítása
– Szenvedélybetegségek elleni küzdelem
– AIDS elleni küzdelem, HIV-fertőzött betegek gyógyításának
elősegítése
– Egészségüggyel foglalkozó NGO-k kapacitásának fejlesztése
6 Gyermek és ifjúság (lásd még C. melléklet)
– Halmozottan hátrányos helyzetű – beleértve roma – fiatalok, és a
sajátos nevelési igényű gyermekek integrációja
– Integrált helyi ifjúsági információs és tanácsadó központok
hálózatának fejlesztése, bővítése
– Az állami gondozottak életkörülményeinek javítása és társadalomba
való integrálásuk elősegítése
Kiemelt terület Célterületek 7 Regionális fejlesztés és határon
átnyúló együttműködés
– Tömegközlekedés fejlesztése az európai kulturális örökség
megőrzésével, illetve a környezetvédelemmel összhangban
– A demokrácia, partnerség és decentralizáció elvének biztosítása az
EU külső határainál
– A regionális fejlesztés különböző szintjeinek kompetencia növelése
(mikro-régiók, önkormányzatok) (lásd még a Humánerőforrás fejlesztés
és oktatás című kiemelt területet)
8 Bel- és igazságügyi együttműködés – A szervezett bűnözés – beleértve az embercsempészetet és
emberkereskedelmet – elleni harc támogatása
– A magyar és norvég rendőri szervek együttműködésének elősegítése
– A schengeni vívmányok gyakorlati alkalmazása
9 Tudományos kutatás – K+F – közös kutatási tevékenység (lásd még C. melléklet)
– Az előző kiemelt területekhez kapcsolódó kutatás
C. melléklet AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 8. CIKKÉBEN EMLÍTETT KÜLÖNÖS TÁMOGATÁSI FORMÁK
A Szabályok és Eljárásrend 2.2.3 cikkének értelmében Különös Támogatási Formák (block grants, seed money) alakíthatóak ki az egyes projektek és programok mellett. Elsőként a támogatások következő különös formáit dolgozzák ki
végső jóváhagyás céljából a Szabályok és Eljárásrendben foglalt pályáztatási eljárásnak megfelelően:
1. Pályázati alapok (Block grants) Célterület Alkalmas pályázók köre
1 NGO-k bevonásának elősegítése a
környezetvédelem területén – NGO-k
– Non-profit szervezetek
2 Környezettudatos nevelés – NGO-k
– Oktató és képző intézmények
– A hagyományos oktatási rendszeren belüli iskolák (általános és
középiskolák, valamint felsőoktatási intézmények)
3 Ösztöndíj- és mobilitási programok – Magánszemélyek, pl. diákok, oktatók, kutatók
4 Egészségügy és megelőzés – NGO-k
– Egészségügyi intézmények, beleértve a kórházakat is
5 Diszkrimináció elleni küzdelem,
jogvédelem – NGO-k
– Helyi kisebbségi önkormányzatok
6 Gyermekgondozás – NGO-k
– Óvodák, általános iskolák, illetve fenntartó intézményeik
– Állami nevelő intézetek
7 A középületek
akadálymentesítésének elősegítése – A hagyományos oktatási rendszeren belüli iskolák (általános és
középiskolák, valamint felsőoktatási intézmények) közintézmények,
helyi, regionális, valamint központi önkormányzatok / hatóságok,
egészségügyi intézmények, állami közlekedési vállalatok
8 K+F – Kutatóintézetek
– Egyetemek
– Magánszemélyek
Létrejön továbbá egy „seed money” elnevezésű támogatási forma a pályázók által benyújtandó pályázati anyag
elkészítésének elősegítése érdekében, valamint egy alap a
Finanszírozási Mechanizmusok megfelelő kezelése és
végrehajtása érdekében.”
(2) Az „EGT Finanszírozási Mechanizmus 2004–2009
közötti végrehajtásáról” szóló együttműködési megállapodás hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
a) Az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2004–2009
közötti végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás hiteles angol nyelvű szövege:
b) Az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2004–2009.
közötti végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás hivatalos magyar nyelvű fordítása:
„EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
AZ EGT FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUS
2004–2009 KÖZÖTTI VÉGREHAJTÁSÁRÓL
Az Izlandi Köztársaság Kormánya, a Liechtensteini
Nagyhercegség Kormánya és a Norvég Királyság Kormánya, a továbbiakban az „EFTA Tagállamok” egyrészről, a
Magyar Köztársaság kormánya, a továbbiakban a „Kedvezményezett Állam” másrészről, a továbbiakban együttesen a „Felek”,
mivel a 2003. október 14-én kelt, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a
Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar
Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben történő részvételéről szóló megállapodás (a továbbiakban az „EGT
Kibővítési Megállapodás”) 2004. május 1. óta alkalmazandó;
mivel az EGT Megállapodásba az EGT Kibővítési Megállapodás által beillesztett 38a Jegyzőkönyv egy olyan
pénzügyi eszközt hoz létre, melyen keresztül az EFTA
Tagországok hozzájárulnak az Európai Gazdasági Térségen belüli gazdasági és társadalmi különbségek csökkentéséhez (a továbbiakban „EGT Finanszírozási Mechanizmus”);
mivel az EFTA Tagországok Állandó Bizottságának
2004. június 3-án kelt 4/2004/SC számú döntése létrehozott egy Pénzügyi Eszköz Bizottságot az EGT Finanszírozási Mechanizmus (2004–2009) irányítására;
mivel az EGT Kibővítési Megállapodás és az EGT Finanszírozási Mechanizmus erősíteni fogja az EFTA Tagországok és a Magyar Köztársaság közötti kapcsolatokat
népeik kölcsönös hasznára;
mivel az EFTA Tagországok és a Magyar Köztársaság
közötti fokozott együttműködés hozzá fog járulni egy jó
kormányzáson, demokratikus intézményeken, jogbiztonságon, az emberi jogok tiszteletén és a fenntartható fejlődésen alapuló stabil, békés és virágzó Európa biztosításához;
mivel a Felek megállapodnak abban, hogy az EGT Finanszírozási Mechanizmus hatékony működtetése érdekében létrehozzák az együttműködés kereteit;
úgy határoztak, hogy a következő Együttműködési Megállapodást (a továbbiakban „Megállapodás”) kötik:
1. cikk (Célok) A 38a Jegyzőkönyv 1. cikkének értelmében az EFTA
Tagországok létrehozták az EGT Finanszírozási Mechanizmust annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az Európai Gazdasági Térségen belüli gazdasági és társadalmi különbségek csökkentéséhez. Ennek megfelelően, a jelen
Megállapodást aláíró Felek olyan projektek kiválasztásra
és támogatásra törekednek, amelyek hozzájárulnak e cél
eléréséhez.
2. cikk (Jogi Keret) Jelen Megállapodás, mely az EFTA Tagországok Kormányai és a Magyar Köztársaság Kormánya között jött létre, az alábbi – az EGT Finanszírozási Mechanizmus jogi
kereteit képező – okmányokban található feltételek hatálya alá tartozik és azokkal összefüggésben értelmezendő:
– az EGT Megállapodás 38a számú Jegyzőkönyve
(a továbbiakban „38a sz. Jegyzőkönyv”), mely az EGT Finanszírozási Mechanizmust létrehozza,
– az EGT Finanszírozási Mechanizmus végrehajtásáról
szóló Szabályok és Eljárásrend (a továbbiakban „Szabályok és Eljárásrend”) és annak módosításai. Az EFTA
Tagországok a „Szabályok és Eljárásrend”-et a 38a sz.
Jegyzőkönyv 8. cikke értelmében alkalmazzák,
– az egyes projektekre vonatkozóan a Finanszírozási
Mechanizmus Bizottság és a Kedvezményezett Állam által
kötött Támogatási Megállapodások.
3. cikk (Pénzügyi Keret) 1. A 38a sz. Jegyzőkönyv 2. cikkének értelmében, az
EFTA Tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy
600 millió euró hozzájárulást biztosítanak az EGT Finanszírozási Mechanizmushoz, évenként 120 millió eurós
részletekben a 2004. május 1-jétől 2009. április 30-ig tartó
időszakban.
2. A 38a sz. Jegyzőkönyv 5. cikkének értelmében,
mindösszesen 60,78 millió euró a Magyar Köztársaság
rendelkezésére bocsátandó az 1. bekezdésben említett időszak során.
3. A 38a sz. Jegyzőkönyv 8. cikkének értelmében, az
EGT Finanszírozási Mechanizmushoz kapcsolódó menedzsment költségek a fent említett összegekből fedezendők. Ezzel kapcsolatosan további rendelkezések a Szabályok és Eljárásrend című dokumentumban találhatók.
4. A 38a sz. Jegyzőkönyv 6. cikke értelmében, a kötelezettségvállalásokkal nem lekötött pénzeszközöknek a kedvezményezett államok kiemelt jelentőségű projektjeire
való átcsoportosítása érdekében ezt az elosztást 2006 novemberében, majd 2008 novemberében újra felül kell vizsgálni.
4. cikk (Feladatok és kötelezettségek) 1. Az EFTA tagállamok kormányai biztosítják a forrást
a Magyar Köztársaság Kormánya által javasolt támogatható projektekre, amelyekről a Finanszírozási Mechanizmus
keretében születik megállapodás és jelen Szándéknyilatkozat 6. cikkében felsorolt támogatási területekhez kapcsolódnak.
2. A kedvezményezett ország biztosítja az EGT Finanszírozási Mechanizmus támogatásaiból részesülő projektek társfinanszírozását.
3. Az EGT Finanszírozási Mechanizmus Tanács feladata az EGT Finanszírozási Mechanizmus menedzselése
és a támogatásról szóló döntések meghozatala.
4. A Tanácsot feladatai ellátásában a Finanszírozási
Mechanizmus Iroda (a továbbiakban FMI) támogatja. Az
FMI felelős az EGT Finanszírozási Mechanizmus napi
szintű feladatainak ellátásáért és a kedvezményezett országokkal történő kapcsolattartásért.
5. A Magyar Köztársaság Kormánya meghatalmazza
és megbízza a Nemzeti Fejlesztési Hivatalt, hogy ellássa a
Nemzeti Kapcsolattartó feladatait. A Nemzeti Kapcsolattartó általánosan felelős a kedvezményezett államban az
EGT Finanszírozási Mechanizmus tevékenységeinek menedzsmentjéért, amely magában foglalja a pénzügyi ellenőrzést és auditálást, valamint a kapcsolattartással járó feladatokat. Az EGT Finanszírozási Mechanizmus végrehajtásának szervezeti felépítését az A. melléklet tartalmazza.
6. A Nemzeti Fejlesztési Hivatal felelős a projektek
azonosításáért, azok tervezéséért, végrehajtásáért és monitoringjáért, valamint az EGT Finanszírozási Mechanizmus
támogatásainak a Szabályok és Eljárásrend című dokumentumban lefektetett elvek alapján történő felhasználásáért. A nemzeti kapcsolattartó beszámol feladatai ellátásáról az FMI-nek. A nemzeti kapcsolattartó haladéktalanul
értesíti az FMI-t a tudomására jutott szabálytalanságokról.
A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal (KEHI) független ellenőrző tevékenységet folytat. A KEHI ellenőrzése elkülönül az Állami Számvevőszék auditjától, mely testület önálló ellenőrzési joggal rendelkezik.
7. Általános szabályként a projekt javaslatok összegyűjtése nyílt pályáztatás útján történik.
8. A Nemzeti Fejlesztési Hivatal gondoskodik arról,
hogy a projektek kezdeményezői kellően elkötelezettek és
rendelkeznek a projekt sikeres végrehajtásához szükséges
eszközökkel és feltételekkel.
5. cikk (Éves ülés és beszámolás) 1. Az EGT Finanszírozási Mechanizmus hatékony végrehajtása érdekében a Felek megállapodnak abban, hogy
évente ülést szerveznek, amelyen részt vesz a Finanszírozási Mechanizmus Tanács és a Nemzeti Kapcsolattartó. A
Nemzeti Kapcsolattartó az ülésre éves beszámolót készít,
amely egyebek mellett az alábbiakat tartalmazza:
– Az EGT Finanszírozási Mechanizmus általános célkitűzése elérése érdekében tett lépések,
– A projektazonosítás előrehaladása a kedvezményezett államban, – Beszámoló a végrehajtás alatt álló projektekről a felállított kritériumok tükrében,
– A szerződéskötésekre és lehívásokra vonatkozó
pénzügyi előrehaladási jelentés,
– A következő évre vonatkozó beavatkozási területek
és intézkedések.
2. Az ülést a Nemzeti Fejlesztési Hivatal szervezi az
FMI bevonásával. Lehetőség van arra, hogy az Európai
Közösségek Bizottsága az ülésen megfigyelőként részt vegyen.
3. Az ülésről a Nemzeti Fejlesztési Hivatal készít jegyzőkönyvet.
4. Az első ülést jelen Megállapodás hatálybalépését követő 1 éven belül kell megtartani.
6. cikk (Kiemelt területek) 1. A 38a sz. Jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban a
következő kiemelt területeken folytatott projektek részesülhetnek támogatásban:
a) Környezetvédelem, emberi környezet védelme, többek között a környezetszennyezés csökkentésén és a megújuló erőforrások támogatásán keresztül.
b) A fenntartható fejlődés támogatása az erőforrás-felhasználás és -menedzsment hatékonyságának növelésén
keresztül.
c) Az európai kulturális örökség védelme, tömegközlekedés és városfejlesztés.
d) Humánerőforrás-fejlesztés többek között oktatás és
képzés, a helyi önkormányzatok adminisztratív, illetve
közszolgálati kapacitásainak és intézményeinek erősítése,
valamint az azokat erősítő demokratikus folyamatok támogatása révén.
e) Egészség- és gyermekgondozás. 2. Tudományos kutatás is részesülhet támogatásban,
amennyiben kapcsolódik egy vagy több kiemelt területhez.
7. cikk (Programozási keret) 1. Az EGT Finanszírozási Mechanizmus támogatásainak hatékony felhasználása érdekében és a 6. cikk sérelme
nélkül, a programozás során figyelembe kell venni a jelen
Megállapodás B. mellékletében foglalt beavatkozási területeket.
2. A B. melléklet az éves ülésen felülvizsgálat tárgyát
képezi, az 5. cikkben foglaltaknak megfelelően.
8. cikk (Különös Támogatási Formák) 1. A 6. cikkben említett kiemelt területekkel összhangban, különös figyelemmel a 7. cikkben lévő Programozási
Keretben vázolt beavatkozási területekre, a Felek megállapodnak abban, hogy a 3. cikkben említett teljes összeg erejéig létrehozzák az C. mellékletben felsorolt Különös Támogatási Formákat.
2. A Felek Támogatási Megállapodásokat kötnek,
melyben minden egyes támogatási kötelezettségvállalás
feltételeit és körülményeit rögzítik.
3. Ez a melléklet az 5. cikkben említett évi üléseken felülvizsgálat tárgyát képezi.
9. cikk (Ellenőrzés és információhoz történő hozzáférés) Az EGT Finanszírozási Mechanizmus Bizottság, az
EFTA Könyvvizsgáló Bizottság és képviselői rendelkeznek azzal a joggal, hogy az általuk szükségesnek vélt ese
tekben szakmai vagy pénzügyi küldetést vagy vizsgálatot
hajtsanak végre a projektek tervezését, végrehajtását, ellenőrzését, valamint az alapok felhasználását illetően. A
Magyar Köztársaság Kormánya köteles minden szükséges
segítséget, információt és dokumentációt rendelkezésre
bocsátani.
10. cikk (Koordináció) A Magyar Köztársaság Kormánya és a FMI szorosan
koordinálja az EGT Finanszírozási Mechanizmus felhasználását a Norvég Alap felhasználásával együtt. A Finanszírozási Mechanizmusokra benyújtott összes projektnek
összhangban kell állnia a Magyar Köztársaság nemzeti
prioritásaival, valamint az Európai Unióval kötött vonatkozó egyezményekkel.
11. cikk (Szabályozó elvek) 1. Jelen Megállapodás végrehajtását minden tekintetben az EGT Finanszírozási Mechanizmus „Szabályok és
Eljárásrend” című dokumentuma, valamint annak jövőbeli
módosításai szabályozzák.
2. A Felek egyetértenek abban, hogy a legmagasabb
fokú átláthatóságot és elszámolhatóságot biztosítják az
EGT Finanszírozási Mechanizmus végrehajtása során,
egyszersmind a jó kormányzás céljait és alapelveit, a fenntartható fejlődést és a nemek közötti esélyegyenlőséget.
12. cikk (Hatálybalépés) Jelen Megállapodás az utolsó aláírás napját követő
napon lép hatályba.
Jelen Együttműködési Megállapodás négy eredeti példányban, angol nyelven készült.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-ötödik év július hó hetedik
napján.
Az Izlandi Köztársaság Kormánya részéről, A Liechtensteini Nagyhercegség Kormánya részéről,
A Norvég Királyság Kormánya részéről, A Magyar Köztársaság Kormánya részéről.
A. melléklet AZ EGT FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUS
VÉGREHAJTÁSÁNAK SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁGBAN A Nemzeti Kapcsolattartó A Nemzeti Fejlesztési Hivatalt felügyelő Európai Ügyekért Felelős Tárca Nélküli Miniszter a kedvezményezett
állam nevében Nemzeti Kapcsolattartónak a Nemzeti Fejlesztési Hivatalt jelölte ki. Az EGT és a Norvég Finanszírozási Mechanizmusok végrehajtására vonatkozóan külön
kormányrendelet kerül kihirdetésre.
A Nemzeti Kapcsolattartó teljes egészében felelős az
EGT Finanszírozási Mechanizmus magyarországi működéséért, mely felelősség kiterjed az alapok felhasználására, a pénzügyi ellenőrzésre és az auditra, összhangban az
Együttműködési Megállapodással és az EGT Finanszírozási Mechanizmus Bizottság által meghatározott Eljárásrenddel, valamint azok Kiegészítéseiben foglaltakkal.
Nemzeti Kapcsolattartóként az NFH feladatai és kötelezettségei többek között az alábbiakra terjednek ki:
– projektjavaslatok pályázati kiíráson keresztül történő
összegyűjtése, a támogatásra javasolt projektötletek véleményezése és azok továbbítása a Finanszírozási Mechanizmus Iroda részére
– a projektek szabályszerű végrehajtásának és menedzselésének biztosítása
– a szabálytalanságok kezelésének biztosítása, azok
azonnali jelentése az FMI részére
– a Monitoring Bizottság elnöki feladatainak ellátása
– éves jelentések készítése az EGT Finanszírozási
Mechanizmusból finanszírozott projektek végrehajtásról
és azok jóváhagyás céljából történő továbbítása a Monitoring Bizottság és a Finanszírozási Mechanizmus Iroda
részére
– a rendelkezésre álló alapok hatékony, szabályszerű és
átlátható felhasználásának biztosítása
– az EGT Finanszírozási Mechanizmus működési szabályainak betartatása
– annak ellenőrzése, hogy a projektgazdák megfelelően elkötelezettek-e ahhoz, hogy az odaítélt projekteket
sikeresen végrehajtsák
– teljes és hatékony ellenőrzési nyomvonal biztosítása
valamennyi érintett intézményben
– információ és nyilvánosság biztosítása a rendelkezésre álló forrásokról, valamint a közvélemény tájékoztatásának biztosítása az EGT Finanszírozási Mechanizmusból
finanszírozott és végrehajtott projektekről
– az EGT Finanszírozási Mechanizmus keretein belül
végrehajtott projektek Nemzeti Kapcsolattartó felelősségi
köréhez kapcsolódó dokumentumainak megőrzése a projektek végrehajtását követő 10 évig.
A Nemzeti Kapcsolattartó további feladatait a Támogatási Megállapodások keretében lehet meghatározni.
Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egység (CFCU) A Nemzeti Kapcsolattartó a következő feladatokat a
Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egységre delegálja:
– az EGT Finanszírozási Mechanizmus forrásainak
közbeszereztetése és leszerződése a projektgazdák részére
– a projektgazdák által benyújtott kifizetési kérelmek
tartalmi és formai megfelelőségének ellenőrzése
– a projektgazdák/közreműködők részére történő továbbításig kezeli azt a számlát, amelyre a NAO Iroda kifizetéseit átutalják
– a szabálytalanságok folyamatos nyilvántartása, és erről a Nemzeti Kapcsolattartó tájékoztatása
– saját hatáskörben eljár a szabálytalanságok kezelésében, összhangban a vonatkozó szabályozással
– háttér dokumentáció készítése az Éves Monitoring
Jelentésekhez
– biztosítja, hogy a kifizetések a projektgazdák részére
a lehető leggyorsabban és a meghatározott határidőn belül
történjenek
– az EGT Finanszírozási Mechanizmus keretében megvalósuló projektek a Központi Pénzügyi és Szerződéskötő
Egység felelősségi köréhez kapcsolódó dokumentációjának megőrzése a projektek lezárását követő 10 évig.
A Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egység vezetője és a projektgazdák/közreműködők felelősségi körének
elhatárolását írásos megállapodás szabályozza. A megállapodás tartalmazza továbbá a feladatok és kötelezettségek
megosztását, valamint a CFCU és a projektgazdák közötti
együttműködés módját és a követendő eljárásokat.
A Kifizető Hatóság A Kifizető Hatósági feladatokat az EGT Finanszírozási
Mechanizmus tekintetében a Pénzügyminisztérium, NAO
Iroda látja el. A Finanszírozási Mechanizmus Iroda (FMI)
a kifizetéseket a Pénzügyminisztérium, NAO Iroda erre a
célra nyitott bankszámláira teljesíti. A Kifizető Hatóság
feladatai a következők:
– kezeli a Mechanizmusokból kapott támogatások fogadására nyitott bankszámlákat;
– a CFCU hitelesítése alapján igazolja, hogy az egyes
projektekhez szükséges nemzeti társfinanszírozás rendelkezésre áll;
– a CFCU hitelesítése alapján igazolja, hogy az egyes
projektekhez szükséges nemzeti társfinanszírozás kifizetése megtörtént;
– az FMI számára igazolja a felmerült kiadásokat alátámasztó dokumentumok valódiságát és megbízhatóságát;
– az FMI-nak benyújtja az igazolt átutalási igényléseket, melyekhez csatolja a kifizetések előfeltételeinek teljesítését bizonyító szükséges dokumentumokat;
– a pénzügyi folyamatokról jelentést készít a Nemzeti
Kapcsolattartó részére;
– teljesíti az átutalásokat a CFCU felé, és biztosítja,
hogy a kifizetések a projektgazdák részére a lehető leggyorsabban és a meghatározott határidőn belül történjenek;
– biztosítja a fel nem használt, vagy szabálytalanul kifizetett források visszafizetését a Finanszírozási Mechanizmusnak;
A Kifizető Hatóság tényfeltáró látogatások, és más eszközök révén igazolja, hogy a projektgazdák/közreműködők részéről érkező kifizetési követelések és az azokat alátámasztó dokumentumok felülvizsgálatához a CFCU által
alkalmazott módszer és eljárás biztosítja, hogy az EGT Finanszírozási Mechanizmus által nyújtott támogatás felhasználása hatékony, korrekt módon, a megbízható pénzügyi irányítás elveinek megfelelően történik. Továbbá, a
Kifizető Hatóság felelős a Nemzeti Kapcsolattartónak a
pénzügyi lebonyolítás és ellenőrzés rendjének kialakításáért, végrehajtásáért és működtetéséért.
Pályáztatás A jelen Együttműködési Megállapodás aláírását követően a Nemzeti Fejlesztési Hivatal nyílt pályáztatást indít.
A pályázatok értékelésére a pályázati felhívásban előzetesen megjelentetett szempontrendszer alapján kerül sor.
A pályázati felhívás kiírását adott esetben meg kell ismételni.
A Projekt Döntőbizottság választja ki a Finanszírozási
Mechanizmus Irodához benyújtandó, támogatásra javasolt
projektek körét. A Projekt Döntőbizottságot a következő
minisztériumok és intézmények képviselői alkotják:
– Nemzeti Fejlesztési Hivatal,
– Európai Ügyek Hivatala,
– Külügyminisztérium,
– Pénzügyminisztérium,
– Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (mint a ma
gyarországi EFTA Tanácsi Munkacsoport vezetője).
A Nemzeti Kapcsolattartó az FMI-vel szoros együttmű
ködésben kidolgozza a nem-kormányzati szervek, gazdasági és szociális partnerek, helyi önkormányzati és regionális képviselők Projekt Döntőbizottság munkájába való
bevonása módszerét.
Közbeszerzés A CFCU projektosztálya felelős a közbeszerzési eljárások lefolytatásáért. Magyarországon a 2004. május 1-jétől
hatályos, a Közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX.
törvény szabályozza az eljárásokat. Az EGT Finanszírozási Mechanizmushoz kapcsolódó valamennyi közbeszerzésre a közbeszerzési törvény az irányadó.
Monitoring Bizottság A Monitoring Bizottság támogatja a Nemzeti Kapcsolattartót a projektek menedzsmentjében. Feladatai és kötelezettségei a következők:
– az eljárásrend betartásának ellenőrzése,
– a projektek kiválasztásának áttekintése és azzal kap
csolatos javaslatok megtétele,
– az átfogó előrehaladási és pénzügyi jelentések érté
kelése,
– ha szükséges, korrekciós intézkedések javasolása/el fogadása,
– a Nemzeti Kapcsolattartó által készített Éves moni
toring jelentés jóváhagyása.
A Monitoring Bizottság a következő tagokból áll:
– Nemzeti Fejlesztési Hivatal (elnök),
– NAO Iroda,
– érintett minisztériumok, kormányzati testületek,
– szociális és gazdasági partnerek,
– területi és helyi önkormányzatok,
– NGO-k.
A Monitoring Bizottság tagjait a Nemzeti Kapcsolattar
tó nevezi ki az érintett Miniszterek vagy intézményi vezető
javaslatára.
A Finanszírozási Mechanizmus Iroda, valamint ha
szükséges, az egyéb intézmények és szervezetek képviselői megfigyelőként vesznek részt a Bizottság ülésein.
Audit A magyar jogalkotás a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalt (KEHI) jelöli ki az EGT Finanszírozási Mechanizmusból támogatott projektek folyamatos, valamint helyszíni
ellenőrzésére. A KEHI kockázatelemzés alapján folyamatosan biztosítja a projektek megfelelő mértékű ellenőrzöttségét.
A KEHI tevékenységének a célja, hogy biztosítsa az elvégzett lépések jogszerűségét, pontosságát, gazdaságosságát és hatékonyságát. A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal
független a Nemzeti Kapcsolattartótól és a Végrehajtó
Szervezettől.
A KEHI ellenőrzése elkülönül az Állami Számvevőszék
auditjától, mely testület önálló ellenőrzési joggal rendelkezik.
A Nemzeti Kapcsolattartó feladata, hogy a Szabályok és
Eljárásrend 6.2 cikkének értelmében a Finanszírozási
Mechanizmus Iroda részére megküldje a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, az Állami Számvevőszék, illetve egyéb
szervezet által a projektekről, illetve az EGT Finanszírozási Mechanizmushoz kapcsolódó egyéb tevékenységekről
készült jelentéseket.
Ö
Z L
Ö N
Y 2005/128.szám
A magyarországi végrehajtási rendszer ábrája
Finanszírozási
Mechanizmus Iroda Nemzeti
kapcsolattartó (Nemzeti Fejlesztési
Hivatal)
Projekt
Döntőbizottság Monitoring
Bizottság Központi Pénzügyi
és Szerződéskötő
Egység (CFCU)
Projektgazdák/
Közreműködők Közbeszerzés
Pénzügyi teljesítés Végrehajtás
nyomonkövetés Jelentés a végrehajtásról
Projektek benyújtása
Kifizető Hatóság
(Pénzügyminisztérium, NAO Iroda) Jóváhagyott
kifizetési
kérelmek
benyújtása
Pénzügyi végrehajtás ellenőrzése B. melléklet AZ EGT FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUSRÓL SZÓLÓ EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
7. CIKKÉBEN EMLÍTETT PROGRAMOZÁSI KERET
Az Együttműködési Megállapodás 6. cikkében említett kiemelt területek általános keretein belül különös hangsúlyt
kapnak az alábbiakban felsorolt célterületek.
Az EGT Finanszírozási Mechanizmus kiemelt- és célterületei Kiemelt terület Célterületek
1 Környezetvédelem NGO-k (non-govermental organisations = nem-kormányzati szervek) bevonásának elősegítése a környezetvédelem területén
(l. még C. melléklet)
Környezettudatos nevelés (l. még C. melléklet)
Megújuló / alternatív energiaforrások használatának támogatása
(pl. geotermikus- és vízenergia)
Zajcsökkentés / zajvédelem
Szennyezést nem okozó, ún. tiszta technológiák bevezetésének
elősegítése
2 Fenntartható fejlődés Organikus mezőgazdaság fejlesztése, hazai növény- és állatfajták
termesztése, ill. tenyésztése
Innovációs centrumok létrehozása és azok további fejlesztése
A fenntartható gazdasági fejlődés elősegítése
3 Az Európai örökség megőrzése Történelmi jelentőségű helyszínek és épületek hasznosítási tervek
alapján történő felújítása
A kulturális világörökség megőrzése
Múzeumok felújítása, gyűjtemények létesítése az Európai örökség
bemutatására
Tömegközlekedés fejlesztése az európai kulturális örökség megőrzésével, illetve a környezetvédelemmel összhangban
4 Humánerőforrás fejlesztés és
oktatás Felnőttképzés, szakképzés, élethosszig tartó tanulás
A felsőoktatás és a magánszektor közötti együttműködés erősítése, a magánszektor igényeinek megfelelő munkaerő képzése
Ösztöndíj programok (l. még C. melléklet)
Általános iskolák akadálymentesítése, napközi otthonos foglalkozások szervezése (l. még C. melléklet)
A helyi, regionális, valamint központi hatóságok / önkormányzatok kompetenciájának és adminisztratív kapacitásának növelése
beleértve információ technológiai eszközök használatát is
5 Egészségügy (l. még
C. melléklet) Betegség megelőző és egészségfejlesztő tevékenységek ösztönzése
Mentálhigéniai gondozás javítása
Szenvedélybetegségek elleni küzdelem
AIDS elleni küzdelem, HIV-fertőzött betegek gyógyításának elősegítése
Egészségüggyel foglalkozó NGO-k kapacitásának fejlesztése
6 Gyermek és ifjúság (l. még
C. melléklet)
Halmozottan hátrányos helyzetű – beleértve roma – fiatalok, és a
sajátos nevelési igényű gyermekek integrációja
Integrált helyi ifjúsági információs és tanácsadó központok hálózatának fejlesztése, bővítése
Az állami gondozottak életkörülményeinek javítása és társadalomba való integrálásuk elősegítése
7 Tudományos kutatás K+F – közös kutatási tevékenység (l. még C. melléklet)
Az előző kiemelt területekhez kapcsolódó kutatás
C. melléklet AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 8. CIKKÉBEN EMLÍTETT KÜLÖNÖS TÁMOGATÁSI FORMÁK
A Szabályok és Eljárásrend 2.2.3 cikkének értelmében Különös Támogatási Formák (block grants, seed money) alakíthatóak ki az egyes projektek és programok mellett. Elsőként a támogatások következő különös formáit dolgozzák ki
végső jóváhagyás céljából a Szabályok és Eljárásrendben foglalt pályáztatási eljárásnak megfelelően:
1. Pályázati alapok (Block grants) Célterület Alkalmas pályázók köre
1 NGO-k bevonásának elősegítése a környezetvédelem területén NGO-k,
Nonprofit szervezetek
2 Környezettudatos nevelés NGO-k,
Oktató és képző intézmények
A hagyományos oktatási rendszeren belüli iskolák (általános és
középiskolák, valamint felsőoktatási intézmények)
3 Ösztöndíj- és mobilitási programok Magánszemélyek, pl. diákok, oktatók, kutatók
4 Egészségügy és megelőzés NGO-k,
Egészségügyi intézmények, beleértve a kórházakat is
5 Diszkrimináció elleni küzdelem, jogvédelem NGO-k,
Helyi kisebbségi önkormányzatok
6 Gyermekgondozás NGO-k,
Óvodák, általános iskolák, illetve fenntartó intézményeik
Állami nevelő intézetek
7 A középületek akadálymentesítésének elősegítése A hagyományos oktatási rendszeren belüli iskolák (általános és
középiskolák, valamint felsőoktatási intézmények) közintézmények, helyi, regionális, valamint központi önkormányzatok / hatóságok, egészségügyi intézmények, állami közlekedési vállalatok
8 K+F Kutatóintézetek
Egyetemek
Magánszemélyek 2. Seed money
Létrejön továbbá egy „seed money” elnevezésű támogatási forma a pályázók által benyújtandó pályázati anyag elkészítésének elősegítése érdekében, valamint egy alap a Finanszírozási Mechanizmusok megfelelő kezelése és végrehajtása érdekében.”
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az európai ügyekért felelős tárca nélküli miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1116/2013. (III. 8.) Korm. határozata a KEOP-1.3.0/09-11-2012-0012 azonosító számú („Barcsi kistérség társult településeinek ivóvízminőség-javítása” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-1.3.0/09-11-2012-0012 azonosító számú, a „Barcsi kistérség társult településeinek
ivóvízminőség-javítása” című egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt-javaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi
Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
26/2015. (VI. 19.) EMMI utasítása a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 2. §
(1) bekezdés d) pontjában, valamint 73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra, a következő utasítást adom ki:
1. § A  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat)
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § A Szabályzatot a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság honlapján is közzé kell tenni.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
66/2011. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a nemzetgazdasági miniszter előterjesztésére dr. Vass Ágnesnek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Hivatal Törvényességi és Felügyeleti Főosztály
főosztályvezető-helyettesének a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat)
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. február 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
2127/2017. (XII. 29.) Korm. határozata az egyes európai uniós beruházásokkal kapcsolatos európai ügynökségi zárójelentésről.
1. A Kormány áttekintette a  4-es metró beruházás európai uniós források felhasználásával kapcsolatos, Európai
Csalás Elleni Hivatal által készített zárójelentést. Az  Európai Csalás Elleni Hivatal megállapításai szerint a  4-es
metró beruházás harmadát, mintegy 166 000 000 000 forintot elloptak, elcsaltak, emiatt hazánknak várhatóan
59 000 000 000 forintot kell visszafizetnie az Európai Unió felé. A rendszerváltás óta legnagyobb korrupciós botrány
kapcsán az  Európai Csalás Elleni Hivatal zárójelentése alapján egyértelműen felvetődik a  Medgyessy-, Gyurcsány-,
Bajnai-kormányok és a Demszky Gábor féle fővárosi vezetés felelőssége.
2. A Kormány
a) megállapítja, hogy az Európai Csalás Elleni Hivatal megállapításai alapján a rendszerváltás óta eltelt időszak
legjelentősebb európai uniós forrásokkal kapcsolatos visszaéléséről lehet szó;
b) megállapítja, hogy a  folyamatban levő vizsgálatok Magyarország számára hátrányos költségvetési
következménnyel járhatnak.
 3. A Kormány a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  hazánk költségvetését érintő esetleges hátrányos
jogkövetkezmények fedezeteként képezzen tartalékot a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény végrehajtása során;
Felelős nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. március 1.
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  a)  alpontban meghatározott kötelezettség teljesítése során
olyan módon járjon el, hogy az a magyar állampolgárok számára kiemelt jelentőséggel bíró oktatási, szociális,
egészségügyi és családpolitikai forrásokat ne érintse hátrányosan.
Felelős nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. március 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1879/2017. (XI. 29.) Korm. határozata az egri Szent Antal Minorita templom és rendház rekonstrukciójához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  egri Szent Antal Minorita templom (a  továbbiakban: templom) és rendház átfogó
rekonstrukciója (a továbbiakban: beruházás) megvalósuljon;
 2. az 1. pontban foglalt beruházás megvalósítása érdekében támogatja
a) a haladéktalan beavatkozást igénylő – már engedélyes tervekkel bíró – omlásveszélyes tetőszerkezet és
héjazat, valamint templomtornyok felújítását,
b) a templom és rendház további külső és belső felújítását, valamint a kapcsolódó környezetrendezést;
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával – a  2017. évben
fejezeten belüli átcsoportosítással gondoskodjon a  2. pont a)  alpontjában foglalt cél megvalósulása érdekében
268 315 066 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások
támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést a  2. pont b)  alpontjában foglalt cél
megvalósításához szükséges kiviteli és engedélyezési tervek elkészítésének Beruházás Előkészítési Alap terhére
történő forrásbiztosítása érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  munkálatok előkészítése és megvalósítása során
a műemlékvédelmi szempontokat a legmesszebbmenőkig érvényesítse.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2010. (HK 5.) HM VTI SZÁT intézkedése a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáiról szóló Normafüzet kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése alapján a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáiról szóló Normafüzet kiadásáról az alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen illetve fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, a honvédelmi miniszter felügyelete alá tartozó HM Állami
Egészségügyi Központ Verőcei Betegotthonra, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. A katonai szervezeteknél, az I. számú élelmezési norma alapján a tiszti (összevont) étkezdékben, valamint a VI. számú élelmezési norma alapján az MH Kiképzési Oktatási és Regenerálási Központ étkezdéiben biztosított (reggeli, ebéd,
vacsora) részétkezésekért, a befizető igényjogosult állomány, rezsivel megemelt térítési díjat köteles fizetni.
3. A Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáiról szóló Normafüzetet az intézkedés mellékleteként kiadom.
4. a) Ez az intézkedés az aláírását követő hónap 1. napján lép hatályba.
b) Ezzel egyidejűleg a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáit tartalmazó normafüzet kiadásáról szóló
23/2009. (HK 7.) HM VTISZÁT intézkedés és a 21/395 HM FLÜ nyilvántartási számú NORMAFÜZET, illetve a
Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáit tartalmazó normafüzet kiadásáról szóló 23/2009. (HK 7.) HM
VTISZÁT intézkedés módosításáról szóló 42/2009. (HK 12.) HM VTISZÁT intézkedés hatályát veszti.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár