text:
2009. CXXX. törvény a Magyar Köztársaság 2010. költségvetéséről.
Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továb biak ban: Áht.) 28. §-a alapján a következő törvényt alkotja:
ELSŐ FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER KIADÁSAINAK ÉS BEVÉTELEINEK FŐÖSSZEGE,
A HIÁNY MÉRTÉKE ÉS FINANSZÍROZÁSÁNAK MÓDJA
1. § Az Országgyűlés az államháztartás központi alrendszerének (a továb biak ban: központi alrendszer) 2010. évi
a) bevételi főösszegét 12 662 680,6 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 13 533 026,8 millió forintban,
c) hiányát 870 346,2 millió forintban állapítja meg.
2. § (1) Az 1. §-ban megállapított kiadási és bevételi főösszegeknek, valamint a saját bevétellel nem fedezett kiadásokhoz
nyújtott költségvetési támogatási előirányzatoknak fejezetek, címek, alcímek, jogcím-csoportok, jogcímek,
előirányzat-csoportok és kiemelt előirányzatok szerinti – a belső és külső tételeket együttesen tartalmazó –
részletezését az 1. számú melléklet tartalmazza.
(2) A központi alrendszer mérlegét az Országgyűlés a 2. számú mellékletben foglaltak szerint hagyja jóvá.
(3) A takarékos állami gazdálkodásról és költségvetési felelősségről szóló 2008. évi LXXV. törvény által megállapított Áht.
2/A. § (2) bekezdés a) pontja szerinti, az államháztartás központi alrendszerének konszolidált költségvetési mérlegét
e törvény 2/A. számú melléklete tartalmazza.
3. § Az Országgyűlés felhatalmazza a pénzügyminisztert, hogy a központi alrendszer 2010. évi hiányát finanszírozza,
a Kincstári Egységes Számla (a továb biak ban: KESZ) folyamatos likviditását biztosítsa, a központi költségvetés
adósságát, valamint a Magyar Államkincstár (a továb biak ban: Kincstár) által kezelt követeléseit kezelje.
A központi alrendszer előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül teljesülő kiadásai és bevételei
4. § Az 1. számú mellékletben meghatározott kiadási és bevételi előirányzatok közül a 9. számú mellékletben megállapított
esetekben a teljesülés külön szabályozott módosítás nélkül is eltérhet az előirányzattól.
MÁSODIK FEJEZET
A TAKARÉKOS ÁLLAMI GAZDÁLKODÁSRÓL ÉS KÖLTSÉGVETÉSI FELELŐSSÉGRŐL SZÓLÓ TÖRVÉNY
RENDELKEZÉSEIBŐL ADÓDÓ KÖVETELMÉNYEK, MUTATÓK A 2010–2012. ÉVRE
5. § (1) 2011-ben a belső tételek egyenlege: legfeljebb a GDP –18,8 százaléka.
(2) 2012-ben az elsődleges egyenlegcél: a GDP 1,6 százaléka.
(3) A 2012. évben az államháztartás központi alrendszere elsődleges kiadásainak korrigált főösszege a 2011. évi korrigált
főösszeghez viszonyítva reálértéken legfeljebb a GDP növekedés felével emelkedhet.
(4) A központi alrendszer külső tételeinek részletezését az Országgyűlés a 10. számú mellékletben foglaltak szerint hagyja
jóvá. A törvényt az Országgyűlés a 2009. november 30-ai ülésnapján fogadta el.
HARMADIK FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER EGYES ELŐIRÁNYZATAINAK MEGÁLLAPÍTÁSÁVAL,
TELJESÍTÉSÉVEL, ILLETŐLEG FELHASZNÁLÁSÁVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK
A központi alrendszer egyes tartalék-előirányzatai 6. § (1) Céltartalék szolgál a X. Miniszterelnökség fejezet, 20. cím, 2. alcím, 1. Különféle kifizetések jogcím-csoporton
a) az Európai Unió intézményeiben foglalkoztatott köztisztviselő és hivatásos állományú nemzeti szakértők külön
kormányrendeletben meghatározott kiadásaira,
b) a központi államigazgatási szerveknél, továbbá azok területi és helyi szerveinél a diplomás pályakezdő fiatalok
munkatapasztalat-szerzése támogatására,
c) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény szerinti
munkáltatói kifizetésekre.
(2) A többlettámogatás igénylési feltételeit, az igény bejelentésének, megállapításának, a többlettámogatás
folyósításának, elszámolásának, a felhasználás ellenőrzésének szabályait az (1) bekezdés a)–b) pontjai tekintetében
a Kormány rendeletben állapítja meg, a c) pont vonatkozásában külön törvény ben foglaltak az irányadók.
(3) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az (1) bekezdés szerinti céltartalék előirányzatból átcsoportosítson a IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet, 5. Központosított előirányzatok cím,
5. számú mellékletben szereplő 7. Helyi szervezési intézkedésekhez kapcsolódó többletkiadások támogatása és
19. Bérpolitikai intézkedések támogatása jogcímekre, amennyiben e jogcímeken rendelkezésre álló előirányzat már
felhasználásra került.
(4) Az (1) bekezdés szerinti céltartalék terhére támogatható a költségvetési szerveknél foglalkoztatottak, továbbá
az országgyűlési képviselők részére a 2010. évben – jogszabály alapján – járó többlet személyi juttatások és az azokhoz
kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok kifizetése. Az előirányzatok átcsoportosítására a Kormány kap
felhatalmazást.
(5) Az (1) bekezdés szerinti céltartalék terhére kell biztosítani, illetve javára kell elszámolni a központi költségvetési
szervek esetében azt az összeget, amely a tizenharmadik havi illetmény (munkabér), továbbá a különjuttatás
és az azokhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulék előirányzatok csökkentésével, valamint az illetményekkel
összefüggésben számításba vett előirányzat változása miatt keletkezett. Az előirányzatok átcsoportosítására
a Kormány kap felhatalmazást.
7. § A 6. § (1) bekezdés szerinti céltartalék szolgál a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak
munkateljesítményeinek elismerésére. A céltartalékból igényelhető támogatás teljesítményelv-érvényesítésen
alapuló szempontjait, feltételeit, a támogatásban részesíthető költségvetési szervek körét a Kormány állapítja meg.
Az állam vagyonával kapcsolatos rendelkezések 8. § (1) A 2010. évben a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továb biak ban: MNV Zrt.) hitelfelvételre, értékpapír
kibocsátására – kivéve a pénzügyminiszter engedélyével történő kötvénykibocsátást – és kezességvállalásra nem
jogosult.
(2) A 2010. évben a központi költségvetés XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetének
terhére történő, 1000,0 millió forint összeget elérő mértékű kötelezettségvállalásokat és a kifizetések ütemezését
a pénzügyminiszter az MNV Zrt.-re rábízott vagyon vagyonkezelési tervének keretében hagyja jóvá.
(3) Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továb biak ban: Vtv.) 28. §-ának (4) bekezdésében meghatározott
egyedi könyv szerinti bruttó érték a 2010. évben 25,0 millió forint.
(4) A Vtv. 33. §-ának (2) bekezdésében meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó érték a 2010. évben 25,0 millió forint.
(5) A Vtv. 35. §-a (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott egyedi bruttó forgalmi érték a 2010. évben 25,0 millió
forint.
(6) A Vtv. 36. §-ának (3) bekezdésében meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó érték a 2010. évben 1000,0 millió
forint. Az 1000,0 millió forint egyedi könyv szerinti bruttó értéket el nem érő vagyontárgy esetén a Nemzeti
Vagyongazdálkodási Tanács a Vtv. 36. § (3) bekezdése szerint dönt, e döntéseiről az átruházás ingyenessége
indokoltságának bemutatásával tájékoztatja a pénzügyminisztert.
(7) A Vtv. 36. §-ának (4) bekezdésében meghatározott ingyenesen átruházható vagyontárgyak 2010. évi összesített bruttó
forgalmi értéke 1000,0 millió forint lehet.
9. § (1) A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 5. Fejezeti tartalék alcímén szereplő
kiadási előirányzatból egyedi 1000,0 millió forintot meg nem haladó összeget a pénzügyminiszter, az ezt meghaladó
összeget a Kormány átcsoportosíthatja az e fejezetben szereplő kiadási előirányzatokra. A fejezet 1. cím, 1. alcím,
1. Ingatlan értékesítésből származó bevételek jogcím-csoporton szereplő bevételi előirányzat tervezettet meghaladó
pénzforgalmi teljesítése esetén – legfeljebb a pénzforgalmilag teljesült többletbevétel mértékéig –
a pénzügyminiszter megemelheti az átcsoportosítások következtében lecsökkent Fejezeti tartalék kiadási előirányzat
összegét. Az így megemelt kiadási előirányzat összege nem haladhatja meg az eredeti előirányzatot.
(2) Az MNV Zrt. a pénzügyminiszter elő ze tes engedélyével a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet, 1. cím, 2. alcím, 3. Osztalékbevételek jogcím-csoporton szereplő bevételi előirányzat tervezettet meghaladó
pénzforgalmi teljesítése esetén – legfeljebb a pénzforgalmilag teljesült többletbevétel 75%-ának mértékéig – a fejezet
2. cím, 1. alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások jogcím-csoporton szereplő
kiadási előirányzatot túllépheti.
(3) Az MNV Zrt. a pénzügyminiszter elő ze tes engedélyével a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet, 1. cím, 1. alcím, 1. Ingatlan értékesítésből származó bevételek jogcím-csoporton szereplő bevételi előirányzat
tervezettet meghaladó pénzforgalmi teljesítése esetén – legfeljebb a pénzforgalmilag teljesült többletbevétel
mértékéig – a fejezet alábbi kiadási előirányzatait túllépheti az (1) bekezdésben foglaltak figye lembe véte lével:
a) Ingatlan vásárlás (2. cím, 1. alcím, 1. jogcím-csoport),
b) Ingatlan-beruházások (2. cím, 1. alcím, 3. jogcím-csoport),
c) Életjáradék termőföldért (2. cím, 2. alcím, 1. jogcím-csoport),
d) Ingatlanok fenntartásával járó kiadások (2. cím, 2. alcím, 2. jogcím-csoport).
(4) A pénzügyminiszter a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 1. Felhalmozási
jellegű kiadások alcím és a 2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím kiadási előirányzatai között
átcsoportosíthat. Az átcsoportosítás mértéke az egyes kiadási előirányzatokat érintően nem haladhatja meg
az 1000,0 millió forintot, és nem történhet olyan előirányzat terhére, amelynek teljesülése módosítás nélkül eltérhet
az előirányzattól.
(5) A pénzügyminiszter és a fejezetet irányító szerv vezetőjének megállapodása alapján a fejezet felhalmozási kiadási
előirányzatainak terhére ingatlan-beruházási célra pénzeszközt adhat át a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezetbe, amelyet a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet
bevételei között önálló alcímen kell elszámolni. Az MNV Zrt. a pénzügyminiszter elő ze tes engedélyével
a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 1. alcím, 1. Ingatlan vásárlás
jogcím-csoport és 2. cím, 1. alcím, 3. Ingatlan-beruházások jogcím-csoport kiadási előirányzatait túllépheti
az ingatlan-beruházási céllal átvett pénzeszközök összegével.
(6) A Külügyminisztérium vagyonkezelésében lévő állami tulajdonú ingatlanok értékesítésének 2010. évben
pénzforgalmilag teljesülő bevételéből 2800,0 millió forint felhasználható a XVIII. Külügyminisztérium fejezetben
szereplő kiadások fedezetére. Ez az összeg a XVIII. Külügyminisztérium fejezet bevételét képezi. Az ingatlanértékesítés
pénzforgalmi teljesítését köve tően a Külügyminisztérium elszámol az ingatlanértékesítésről az MNV Zrt. felé.
Az elszámolást köve tően az ingatlan értékesítéséből származó bevételnek a XVIII. Külügyminisztérium fejezetben
felhasznált összegét a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben pénzforgalommal nem
járó bevételként és kiadásként külön alcímen el kell számolni.
10. § (1) Állami tulajdonú gazdasági társaságoktól 2010. évben elvont osztalék a központi költségvetés központosított
bevétele, amelyet a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben kell elszámolni.
(2) Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény (a továb biak ban: Üht.)
által létrehozott kibocsátási egységek értékesítéséből származó bevételt a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezet, 1. cím, 1. Értékesítési bevételek alcímen, külön jogcím-csoportként kell elszámolni.
(3) Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007. évi LX. törvény (a továb biak ban: Éhvt.) alapján létrehozott kiotói egységek átruházásából befolyó bevételt
a XVI. Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium fejezet bevételeként kell elszámolni.
(4) Az Országgyűlés felhatalmazza a környezetvédelmi és vízügyi minisztert, hogy az Éhvt. alapján létrehozott kiotói
egységek átruházásából befolyt bevételnek az Éhvt. 10. §-ának (3)–(4) bekezdésében meghatározott célok szerinti
– a Kormány elő ze tes egyetértésével történő – felhasználására nyitott előirányzatot az értékesítésből befolyt teljes
bevétellel megnövelje.
(5) Az Üht. által létrehozott kibocsátási egységek értékesítéséből 2010. évben várható költségvetési bevétel Kormány által
meghatározott hányada üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatos intézkedésekre
felhasználható.
11. § (1) A pénzügyminiszter – a Kormány elő ze tes jóváhagyásával, a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának fenntartása
érdekében – a Magyar Köztársaság területén székhellyel rendelkező hitelintézetben a Magyar Állam nevében és javára
részesedést és egyéb befolyást szerezhet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti részesedés és egyéb befolyás megszerzésére irányuló kifizetést a pénzügyminiszter 2010.
december 31-ig teljesíthet, legfeljebb a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló 2007. évi CLXIX. törvény
8/A. § (2) bekezdésében meghatározott összeg 2009. december 31-ig fel nem használt részének mértékéig.
(3) A (2) bekezdés szerinti kifizetést a 2010. évben a központi költségvetés XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezet felhalmozási jellegű kiadásai között kell önálló jogcím-csoporton elszámolni. E kiadás
összegével a fejezet tervezett kiadása 2010. évben túlléphető.
12. § (1) A helyi önkormányzatok, települési és területi kisebbségi önkormányzatok tekintetében az Áht. 108. §-ának
(1) bekezdésében szabályozott versenytárgyalás alkalmazása kötelező, amennyiben az érintett vagyontárgy forgalmi
értéke a 25,0 millió forintot meghaladja. A helyi önkormányzat rendeletében, valamint a települési és területi
kisebbségi önkormányzat határozatában ennél kisebb értékhatárt is meghatározhat.
(2) Az Áht. 108. §-ának (4) bekezdésében foglaltak alkalmazása során a kisösszegű követelés értékhatára 100 000 forint.
13. § (1) A 2010. év során a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. (a továb biak ban: NIF Zrt.) és a MÁV Start Zrt. az Áht.
100/E. §-ának (1) bekezdésében meghatározott egyes pénzügyi műveletek végzésére 5000,0 millió forint összeghatár
alatt a pénzügyminiszter és a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter együttes jóváhagyásával, 5000,0 millió
forint összeghatár felett a Kormány jóváhagyásával jogosult.
(2) A Magyar Állam által kibocsátott értékpapírok adásvételére és a 69. § szerinti hitelnyújtásra az (1) bekezdésben foglalt
korlátozás nem vonatkozik.
(3) Az (1) bekezdésben szereplő gazdasági társaságok adósságállománya – ide nem értve a 69. § szerint kapott hitelt –
csak a Kormány jóváhagyásával haladhatja meg az 5000,0 millió forintot.
(4) Az (1) és (3) bekezdés szerinti korlátozások mindaddig vonatkoznak e gazdasági társaságokra, amíg – közvetlen vagy
közvetett – többségi állami tulajdonban vannak.
A központi költségvetési szervekkel és a fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos rendelkezések
14. § (1) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal 1416,8 millió forintot, a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal
364,1 millió forintot, a Nemzeti Közlekedési Hatóság 5941,7 millió forintot köteles 2010. évben befizetni a bevételeiből
a pénzügyminiszter által jóváhagyott ütemezési terv szerint a központi költségvetés részére, melyek esedékessége
az első három negyedév vonatkozásában a negyedévet követő hó 20. napja, a negyedik negyedévben december 10-e.
(2) A Nemzeti Hírközlési Hatóság 8628,9 millió forintot köteles befizetni a bevételeiből a központi költségvetés javára
– beleértve a frekvenciahasználati díjakból származó bevételeket is –, február 20-tól július 20-ig havonta 600,0 millió
forintot, valamint augusztus 20-tól december 10-ig havonta 838,0 millió forintot, továbbá december 20-ig 838,9 millió
forintot.
(3) A Magyar Energia Hivatal 1072,1 millió forintot köteles befizetni a bevételeiből a központi költségvetés javára, havi
1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további 1/12-ed részt december hónapban
10-ei befizetési időpontra.
(4) A Magyar Szabadalmi Hivatal 279,8 millió forintot köteles befizetni a bevételeiből a központi költségvetés javára, havi
1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további 1/12-ed részt december hónapban
10-ei befizetési időpontra.
(5) A földhivatalok 3745,6 millió forintot kötelesek befizetni a bevételeikből a központi költségvetés javára, havi 1/12-ed
részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további 1/12-ed részt december hónapban 10-ei
befizetési időpontra.
(6) Ha a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter, valamint a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter irányítása
alá tartozó, az (1) bekezdésben felsorolt költségvetési szervek a befizetési kötelezettségüknek nem tesznek eleget,
a hiányzó összegre fejezeti tartalékot kell képezni és a befizetést legkésőbb 2010. december 20-ig teljesíteni kell.
15. § (1) A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény (a továb biak ban: Ftv.) 129. §-ának (3) bekezdése szerint 2010.
január 1-jétől az egy főre megállapított hallgatói normatíva 119 000 Ft/év, a doktori képzésben részt vevők egy főre
megállapított támogatási normatívája 1 116 000 Ft/év, a köztársasági ösztöndíjban részesülők normatívája
340 000 Ft/év, a kollégiumi-diákotthoni elhelyezés normatívája 116 500 Ft/év, a lakhatási támogatás normatívája
60 000 Ft/év, a tankönyv- és jegyzettámogatás, valamint a sport- és kulturális tevékenység normatívája 11 900 Ft/év.
(2) A katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi
XLV. törvény 44. §-ának (1) bekezdése szerinti, a Rendvédelmi Főiskola nappali tagozatos ösztöndíjas hallgatói
pénzbeli juttatásának normatívája 308 000 Ft/fő/év.
(3) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továb biak ban: Kjt.). 79/E. §-a alapján az egyetemi
tanári munkakör 1. fizetési fokozatának garantált illetménye 2010. január 1-jétől 437 300 forint.
(4) A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 10/A. §-ában meghatározott Széchenyi István Ösztöndíj havi összege
egyetemi docens (tudományos főmunkatárs) esetében a (3) bekezdésben megállapított összeg 30%-a, főiskolai tanár
esetében a (3) bekezdésben megállapított összeg 25%-a, a Békésy György Posztdoktori Ösztöndíj havi összege oktató,
 illetve kutató esetében a (3) bekezdésben meghatározott összeg 20%-a, nem oktató esetében a (3) bekezdésben
megállapított összeg 70%-a.
(5) A Bolyai János Kutatási Ösztöndíj havi összege 124 500 forint.
(6) A katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények részére – a nemzetvédelmi és katonai képzési területhez nem
tartozó szakokon – az államilag támogatott képzésben részt vevő hallgatók után az (1) bekezdésben megállapított
hallgatói normatíva, a köztársasági ösztöndíjban részesülők normatívája, a diákotthoni elhelyezés normatívája,
a lakhatási támogatás normatívája, a tankönyv- és jegyzettámogatás, valamint a sport- és kulturális tevékenység
normatívája, továbbá a szak képzési normatívája a XX. Oktatási és Kulturális Minisztérium fejezet költségvetésében
biztosított.
16. § (1) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményeket az általuk ellátott közoktatási feladatokra
a 3. számú melléklet 15., 16.1–16.5., 17. pontjában, az 5. számú melléklet 5., 11–14. és 17–18. pontjában, továbbá
a 8. számú melléklet I. részének 1. pontjában megállapított, a helyi önkormányzatok normatív hozzájárulásaival
és támogatásaival azonos jogcímeken és feltételek mellett normatív hozzájárulás és támogatás illeti meg.
(2) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények gyakorló intézményei esetén a 3. számú
melléklet 15., 16.1–16.5. pontja szerinti jogcímek tekintetében a normatív hozzájárulások kétszerese jár.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételének feltétele, hogy a gyakorló intézményekben a tanterv
közismereti tantárgyainak és az ahhoz kapcsolódó tanórán kívüli iskolai tevékenységnek, valamint az óvodai nevelési,
a készség- és képességfejlesztési, továbbá az egységes óvoda-bölcsőde intézményi keretei között bölcsődei
ellátásban részesülők gondozás-fejlesztési és tanórán kívüli iskolai tevékenységeknek legalább 70%-ában a hallgatók
gyakorlati felkészítése történjék, továbbá az intézményi tanítási, illetve az óvodai foglalkozási időkeret 25%-át
gyakorló iskolai, óvodai feladatokra fordítsák. Amennyiben a feladatok számosságának és az éves időkeretnek
az előzőekben meghatározott százalékos mértékét nem éri el a feladatellátás, az igénybevétel jogosultságát ennek
meg fele lően arányosan kell megállapítani.
(4) Az (1)–(2) bekezdés szerinti központi költségvetési szerv a létszámjelentésben szereplő feladatmutatók alapján
az intézményi költségvetésben meglévő és az (1) bekezdésben meghatározott normatíva alapján járó támogatás
különbözetét az irányító szervtől igényelheti.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott központi költségvetési szerv a tényleges, a tanügyi okmányok alapján
dokumentált feladatmutatók szerint jogosult a normatív hozzájárulás és támogatás igénybevételére.
(6) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott közoktatási célú normatív hozzájárulások és támogatás elszámolása a központi
költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény elszámoltatása szerint, annak részeként történik.
17. § (1) Az 1. számú mellékletben a Központosított bevételek címen szereplő előirányzatok a központi költségvetés
központosított bevételeit képezik.
(2) A központosított bevételi előirányzatok beszedéséért – ha törvény másként nem rendelkezik – az adott fejezetet
irányító szerv vezetője tartozik felelősséggel.
(3) A XI. Önkormányzati Minisztérium fejezet, 12. cím, 26–27. alcímhez tartozó jogcím-csoportok, jogcímek költségvetési
támogatási előirányzatai tartalmazzák a sportról szóló 2004. évi I. törvény 56. §-ának (2) bekezdése szerinti
bevételeket.
(4) A XV. Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium fejezet, 25. cím, 4. alcím, 2. Építésügyi célelőirányzat
jogcím-csoport terhére a bevételek mértékéig lehet kötelezettséget vállalni.
Az elkülönített állami pénzalapok költségvetésével összefüggő rendelkezések 18. § (1) Az Országgyűlés az elkülönített állami pénzalapok (a továb biak ban: pénzalapok) költségvetését – bevételeit
és kiadásait – alaponként, jogcímenként az 1. számú melléklet szerint állapítja meg.
(2) A Munkaerőpiaci Alap a központi költségvetésbe 8000,0 millió forintot ad át a rendelkezésre állási támogatásban
részesülők közcélú foglalkoztatásához, a munkabért terhelő járulékokra.
(3) A Társadalmi megújulás Operatív Program hazai társfinanszírozása céljára a Munkaerőpiaci Alap összesen
7208,4 millió forintot ad át, az 1. számú melléklet szerint.
(4) A Munkaerőpiaci Alap likviditási tartalékát a 2010. év végére 18 400,0 millió forinttal kell feltölteni.
19. § (1) A Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi XC. törvény (továb biak ban Atv.) 7. §-ában meghatározott
– a központi költségvetési támogatás éves mértékére vonatkozó – rendelkezés 2010-ben nem alkalmazható.
(2) Az Atv. 8. §-ának (7) bekezdésében szereplő számítási mód 2010-ben nem alkalmazható.
(3) A Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezelésével kapcsolatos költségek 2010. évi kiadási előirányzata 2219,0
millió forint. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjaival összefüggő rendelkezések
A Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetése
20. § (1) Az Országgyűlés a Nyugdíjbiztosítási Alap (a továb biak ban: Ny. Alap) 2010. évi
a) bevételi főösszegét 2 934 401,0 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 2 934 401,0 millió forintban,
c) egyenlegét nulla forintban állapítja meg.
(2) Az (1) bekezdésben megállapított bevételi és kiadási főösszegek részletezését, valamint a nyugdíjbiztosítási
költségvetési szervek saját bevétellel nem fedezett kiadásaihoz nyújtott támogatást az 1. számú melléklet tartalmazza.
Az Egészségbiztosítási Alap költségvetése 21. § (1) Az Országgyűlés az Egészségbiztosítási Alap (a továb biak ban: E. Alap) 2010. évi
a) bevételi főösszegét 1 376 095,0 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 1 445 503,3 millió forintban,
c) hiányát 69 408,3 millió forintban állapítja meg.
(2) Az (1) bekezdésben megállapított bevételi és kiadási főösszegek részletezését, valamint az egészségbiztosítási
költségvetési szervek saját bevétellel nem fedezett kiadásaihoz nyújtott támogatást az 1. számú melléklet tartalmazza.
A Kormány, az egészségügyi miniszter, a szociális és munkaügyi miniszter, a pénzügyminiszter
és az Alapok kezelőinek különleges jogosítványai, és egyes előirányzatainak felhasználásával
kapcsolatos rendelkezések
22. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím,
1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport, a 4. Gyógyszertámogatás jogcím-csoport és az 5. Gyógyászati
segédeszköz támogatás jogcím-csoport között átcsoportosítást hajtson végre.
(2) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím,
1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport 1–18. jogcímei előirányzatainak megemelésére.
(3) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 4. jogcím-csoport,
4. Gyógyszertámogatás céltartalék jogcím előirányzatának megemelésére, valamint az előirányzat
4. Gyógyszertámogatás jogcím-csoport jogcímeire történő átcsoportosítására.
(4) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím,
1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím előirányzatának
a 18. Összevont szakellátás jogcímre történő átcsoportosítására.
23. § (1) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoporton belül
az 1–18. jogcímek között, az 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcím-csoporton belül a jogcímek között,
valamint a 4. Gyógyszertámogatás jogcím-csoport 1. és 2. jogcímei között az egészségügyi miniszter
a pénzügyminiszter egyetértésével átcsoportosíthat.
(2) Az Országgyűlés felhatalmazza a szociális és munkaügyi minisztert, hogy engedélyezze a nyugellátásban részesülő
személyek évközi nyugellátás-emelése, valamint a nyugdíjak korrekciós célú emeléséről szóló 2005. évi
CLXXIII. törvény szerinti emelés végrehajtásával összefüggésben a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 5. cím, 1. alcím,
valamint 2. alcím, 1. előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások, 2. Munkaadókat terhelő járulékok, 3. Dologi kiadások
kiemelt előirányzat kiadási előirányzatai tételes elszámolás alapján történő túlteljesülését.
(3) Az Országgyűlés felhatalmazza
a) a szociális és munkaügyi minisztert, hogy az Ny. Alap kezelőjének javaslatára a 28. § (1) bekezdésében,
b) az egészségügyi minisztert, hogy az E. Alap kezelőjének javaslatára a 28. § (2) bekezdésében a pénzbeli ellátások
körében
meghatározott méltányossági keretösszegek között átcsoportosítson. (4) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségügyi minisztert, hogy engedélyezze a LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet, 5. cím, 1. alcím, 1. előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások és 2. Munkaadókat terhelő járulékok kiemelt
előirányzat kiadási előirányzatai elszámolás alapján történő együttes túllépését
a) a baleseti és egyéb kártérítési megtérítések (1. cím, 7. alcím, 2. jogcím-csoport) előirányzat túlteljesülése esetén
a többletbevétel 5%-ával, legfeljebb 300,0 millió forinttal,
b) a kifizetések visszatérítése és egyéb bevételek – a felügyeleti bírság, a gyógyászati segédeszköz ismertetést végző
személyek utáni befizetések, továbbá reklámozásával kapcsolatos bírság kivételével – (1. cím, 7. alcím,
3. jogcím-csoport) címen befolyt bevételek 5%-ával, legfeljebb 150,0 millió forinttal,
c) az egészségbiztosítás keretében igénybe vehető egészségügyi szolgáltatások nyújtására kötött finanszírozási
szerződések teljesítésének ellenőrzése alapján az 1. cím, 7. alcím, 11. jogcím-csoport, 2. Egészségügyi szolgáltatók
egyéb visszafizetése jogcímen befolyt bevételek 2%-ával, legfeljebb 70,0 millió forinttal.
(5) A LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap és a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetnél a fejezetet irányító szerv hatáskörében
eljáró szociális és munkaügyi miniszter, illetve egészségügyi miniszter tervezési, az e törvény ben említettek kivételével
az előirányzat-módosítási, valamint az előirányzat-felhasználási, beszámolási, információszolgáltatási kötelezettségét
és jogát a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság főigazgatója,
a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetnél az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továb biak ban: OEP)
főigazgatója gyakorolja.
24. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségügyi minisztert, hogy a pénzügyminiszter egyetértésével
a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 7. alcím, 7. jogcím-csoport, 2. Folyamatos gyógyszerellátást biztosító
gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések és egyéb gyógyszerforgalmazással kapcsolatos bevételek jogcím
előirányzaton elszámolt bevételek mértékéig a gyógyszertámogatás céltartalékot a 2. cím, 3. alcím,
4. Gyógyszertámogatás jogcím-csoport jogcímeire átcsoportosítsa.
(2) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségügyi minisztert, hogy a pénzügyminiszter egyetértésével
a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 4. jogcím-csoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím
előirányzatát év közben megemelje az 1. cím, 7. alcím, 7. jogcím-csoport, 1. Szerződés szerinti gyógyszergyártói
és forgalmazói befizetések jogcím, 2. Folyamatos gyógyszerellátást biztosító gyógyszergyártói és forgalmazói
befizetések és egyéb gyógyszerforgalmazással kapcsolatos bevételek jogcím bevételi előirányzatán felül jelentkező
többlet összegével.
(3) Az Országgyűlés felhatalmazza az egészségügyi minisztert, hogy a pénzügyminiszter egyetértésével megemelje
a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím,
a) 4. jogcím-csoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím előirányzatát a gyógyszertámogatással
b) 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcím-csoport jogcímei előirányzatát a gyógyászati segédeszköz
támogatással
kapcsolatos ellenőrzésekből eredő – az 1. cím, 7. alcím, 11. jogcím-csoport, 1. jogcím előirányzaton befolyt – bevételek
összegével.
25. § A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcímen belül az időarányoshoz viszonyított évközi
előirányzat-túllépést az 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport, a 4. Gyógyszertámogatás jogcím-csoport,
továbbá az 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcím-csoport esetében a pénzügyminiszter engedélyezheti.
26. § (1) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport tartalmazza
az E. Alapból finanszírozott egészségügyi ellátások szerződésben foglalt feladataira tárgyévben folyósítandó összeget.
(2) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport 18. Összevont
szakellátás jogcímen belül az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. CXXXII. törvény és végrehajtási
rendelete szerinti járóbeteg-szakellátási többletkapacitás-befogadások várható éves teljesítményének finanszírozási
összege 200,0 millió forint, továbbá 200,0 millió forint a fekvőbeteg-szakellátási többletkapacitás befogadások
várható éves teljesítményének finanszírozási összege.
(3) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport
21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím az évközben felmerülő rendkívüli kiadások fedezetéül szolgál.
(4) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcím-csoport
tartalmazza az OEP által a járóbeteg-szakellátás részére beszerzett gyógyászati segédeszközök kiadásait is.
(5) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 4. jogcím-csoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím
előirányzata tartalmazza a 1200,0 millió forint finanszírozási előlegre fordítható összeget.
27. § Az OEP az E. Alap gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoportból finanszírozott aktív fekvőbeteg és járóbeteg
szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatók részére 2010. január hónapban kifizeti a 2009. novemberi
teljesítmények után járó finanszírozás összegét a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet 2. cím, 3. alcím,
1. jogcím-csoport, 18. Összevont szakellátás jogcím előirányzat terhére.
28. § (1) A LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél a 2. cím, 1. Nyugellátások alcímen belül az adott előirányzat terhére különös
méltánylást érdemlő körülmények esetén méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátásra 200,0 millió
forint, méltányossági alapú nyugdíjemelésre 700,0 millió forint, egyszeri segélyre 500,0 millió forint használható fel.
(2) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 2. Egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai alcímen belül az adott
előirányzat terhére különös méltánylást érdemlő körülmények esetén táppénz megállapítására 170,0 millió forint,
terhességi-gyermekágyi segély megállapítására 10,0 millió forint, gyermekgondozási díj megállapítására 27,0 millió
forint, a 3. Természetbeni ellátások alcímen belül az adott előirányzat terhére, különös méltánylást érdemlő
körülmények esetén gyógyító-megelőző ellátásra 39,2 millió forint, gyógyászati segédeszköz támogatásra
1000,0 millió forint használható fel.
29. § (1) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 4. alcím, 4. jogcím-csoport, 3. Egyéb kiadások jogcím előirányzata
– az egészségbiztosítás hatósági felügyeletéről szóló 2006. évi CXVI. törvény 20. §-a (2) bekezdésének a) pontjában
foglaltak alapján – tartalmazza az Egészségbiztosítási Felügyeletet megillető felügyeleti díjat.
(2) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 4. alcím, 4. jogcím-csoport, 6. GYED-ben részesülők utáni
nyugdíjbiztosítási járulék címen az Ny. Alapnak átadott pénzeszköz jogcím előirányzatból az OEP havonta utalást
teljesít az Ny. Alap részére az éves előirányzat havi időarányos mértékének meg fele lően a tárgyhó 15. napjáig.
Az Országgyűlés kizárólagos hatásköre 30. § (1) Az Országgyűlés a következő címek, alcímek, jogcím-csoportok, jogcímek, előirányzat-csoportok, kiemelt
előirányzatok tekintetében magának tartja fenn a jogot az előirányzatok év közbeni megváltoztatására:
a) a nemzeti és etnikai kisebbségi szervezetek támogatása (I. Országgyűlés fejezet, 6. cím),
b) a pártok támogatása (I. Országgyűlés fejezet, 7. cím),
c) a pártalapítványok támogatása (I. Országgyűlés fejezet, 8. cím),
d) az országos kisebbségi önkormányzatok támogatása (I. Országgyűlés fejezet, 16. és 17. cím).
(2) Az Országgyűlés magának tartja fenn a jogot az I–VI., a VIII., a XXX. és a XXXIII. fejezetek kiadási és bevételi előirányzatai
főösszegének, valamint a XX. Oktatási és Kulturális Minisztérium fejezet, 11. cím, 39. Egyházi célú központi
költségvetési hozzájárulások alcím előirányzatai csökkentésére, kivéve az Áht. 46. §-ának (1) bekezdésében foglaltakat,
valamint ha a fejezetek között a fejezetet irányító szervek vezetői kezdeményeznek előirányzat-átcsoportosítást.
A Kormány, a pénzügyminiszter és a fejezetet irányító szervek vezetőinek különleges jogosítványai
31. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója
fejezeten belül új előirányzatot hozzon létre fejezeten belüli és más fejezettől történő átcsoportosítással, melyről
a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló törvény ben be kell számolnia.
(2) A 6. § (1) bekezdése és a 7. § szerinti előirányzat fejezetekre, címekre, alcímekre, jogcím-csoportokra, jogcímekre,
előirányzat-csoportokra, kiemelt előirányzatokra – felmérés alapján – történő átcsoportosítására a pénzügyminiszter
kap felhatalmazást.
(3) Az önkormányzati miniszter a pénzügyminiszterrel és a támogatás jellege szerint ille té kes miniszterrel egyetértésben
a helyi önkormányzatok által felhasználható központosított előirányzatok (IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
és átengedett személyi jövedelemadója fejezet, 5. cím) 5. számú mellékletben szereplő támogatási jogcímei között
a 7. és 9. jogcím kivételével, a helyi önkormányzatok működőképességének megőrzését szolgáló kiegészítő
támogatások (IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet, 6. cím) 6. számú
mellékletben szereplő támogatási jogcímei között, továbbá a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett
személyi jövedelemadója fejezet, 5. és 6. cím, valamint a 11. cím között az 5. számú mellékletben szereplő 7. és
9. jogcím kivételével – a felhasználási igény figye lembe véte lével – átcsoportosításokat hajthat végre. Ha
az átcsoportosítás a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet, 5. címről
a 6. címre történik, úgy az átcsoportosítás ez utóbbi címre a 6. számú melléklet 1., 3., 2. támogatási jogcím
sorrendjében történik.
(4) Az Országgyűlés felhatalmazza a földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert, hogy a pénzügyminiszter elő ze tes
egyetértésével a XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet
a) 1–9. címek és alcímeik kiemelt előirányzatai között, illetve
b) a 10. cím, 2. Egyéb fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, a 10. cím, 5. Nemzeti támogatások alcím,
3–8. jogcím-csoport, a 10. cím, 7. Árfolyamkockázat és egyéb, EU által nem térített kiadások alcím, valamint
a 10. cím, 13. EU tagságból eredő feladatok alcím között és az alcímeken belül átcsoportosítást hajtson végre.
(5) Az Országgyűlés felhatalmazza a honvédelmi minisztert, hogy a pénzügyminiszter elő ze tes egyetértésével a védelmi
tevékenység, a NATO felé vállalt haderő-fejlesztési célkitűzések, valamint az előre nem tervezett nemzetközi feladatok
végrehajtása céljából a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet címei, alcímei között – beleértve címen belül a kiemelt
előirányzatokat is – indokolt esetben átcsoportosítást hajtson végre.
(6) Az Országgyűlés felhatalmazza a pénzügyminisztert, hogy a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 24. cím,
4. Pénzügyigazgatás korszerűsítése alcím előirányzata terhére a feladatmegosztásnak meg fele lően fejezetek közötti
átcsoportosítást hajtson végre.
(7) Az Országgyűlés felhatalmazza a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert, hogy a X. Miniszterelnökség fejezet,
13. K–600 hírrendszer működtetése cím előirányzata terhére a feladatmegosztásnak meg fele lően fejezetek közötti
átcsoportosítást hajtson végre.
(8) Az Országgyűlés felhatalmazza a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert, hogy a XV. Nemzeti Fejlesztési és
Gazdasági Minisztérium fejezet, 25. cím, 4. alcím, 3. jogcím-csoport, 2. Vásárhelyi Terv továbbfejlesztése jogcím
előirányzatát – az érintett regionális fejlesztési tanáccsal egyeztetve – a 25. cím, 4. alcím, 3. jogcím-csoport, 1. Központi
fejlesztési feladatok jogcím javára átcsoportosítsa.
(9) Az Országgyűlés felhatalmazza az önkormányzati minisztert, hogy – a pénzügyminiszter elő ze tes egyetértésével –
a XI. Önkormányzati Minisztérium fejezet, 12. cím, 26. alcím, 8. Kiemelt nemzetközi sportesemények támogatása
jogcím-csoport, és a 12. cím, 27. alcím, 10. Sportlétesítmények PPP konstrukcióban történő fejlesztése jogcím-csoport
között, valamint e két jogcím-csoportból a 12. cím, 26. alcím, 1. Utánpótlás-nevelési feladatok jogcím-csoportra
átcsoportosítást hajtson végre.
(10) Az Országgyűlés felhatalmazza az oktatási és kulturális minisztert, hogy – a pénzügyminiszter elő ze tes egyetértésével –
a XX. Oktatási és Kulturális Minisztérium fejezet, 11. cím, 2. alcím, 7. Hallgatói létszám képzési többlete (állami
felsőoktatás) jogcím-csoport, a 11. cím, 2. alcím, 10. Hallgatói létszám képzési többlete (egyházi világi képzés)
jogcím-csoport, valamint a 11. cím, 2. alcím, 11. Hallgatói létszám képzési többlete (alapítványi felsőoktatás)
jogcím-csoport előirányzatokat egymás között – a szükséglet szerinti mértékben – átcsoportosítsa.
(11) Az Országgyűlés felhatalmazza az oktatási és kulturális minisztert a XX. Oktatási és Kulturális Minisztérium fejezet,
11. cím, 1. alcím, 3. Felsőoktatási fejlesztési program jogcím-csoport jogcímei közötti előirányzatok átcsoportosítására,
figye lembe véve a beruházások meg valósulását.
(12) Az Országgyűlés felhatalmazza az oktatási és kulturális minisztert a XX. Oktatási és Kulturális Minisztérium fejezet,
11. cím, 14. alcím, 1. Hozzájárulás az oktatási-kutatási infrastruktúra bérleti díjához, 2. Hozzájárulás a meglévő
kollégiumi rekonstrukciók bérleti díjához, 3. Hozzájárulás az új diákotthoni férőhelyek bérleti díjához
jogcím-csoportok előirányzatainak egymás közötti átcsoportosítására, figye lembe véve a meg valósuláshoz
kapcsolódó jogosultságot.
(13) Az Országgyűlés felhatalmazza a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert és a közlekedési, hírközlési és energiaügyi
minisztert, hogy a pénzügyminiszterrel egyetértésben a XV. Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium fejezet,
25. cím, 3. alcím, 1. Beruházás ösztönzési célelőirányzat jogcím-csoportból olyan esetekben, amikor a támogatott nem
az eljárási rend szerinti pénzbeli támogatást kívánja igénybe venni, a XVII. Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi
Minisztérium fejezet, 12. cím, 5. alcím, 2. Útpénztár jogcím-csoport előirányzat javára a beruházások ösztönzése
érdekében, állami közúti infrastrukturális létesítmények megépítése céljából legfeljebb a Kormány döntésében foglalt
támogatással egyező mértékű forrást átcsoportosítsa.
(14) Az Országgyűlés felhatalmazza a külügyminisztert, hogy – a pénzügyminiszter elő ze tes egyetértésével –
átcsoportosítást hajtson végre a XVIII. Külügyminisztérium fejezet, 5. cím, 9. alcím, 1. Államfői Protokoll kiadásai
jogcím-csoport és az 5. cím, 9. alcím, 2. Kormányfői Protokoll jogcím-csoport előirányzatai között.
(15) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a személyi juttatások arányosítása céljából a Miniszterelnöki Hivatal igazgatás
és a minisztériumok igazgatása címeken jóváhagyott személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok
előirányzatain fejezetek közötti átcsoportosítást hajtson végre.
(16) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a költségvetési és gazdasági folyamatok függvényében döntsön
a stabilitási tartalék előirányzatának (X. Miniszterelnökség fejezet, 20. cím, 3. alcím) felhasználásáról.
(17) Az Országgyűlés felhatalmazza a pénzügyminisztert a XLI. Központi költségvetés kamatelszámolásai,
tőkevisszatérülései, az adósság- és követeléskezelés költségei fejezet 5. Kamat kockázati tartalék cím előirányzat
felhasználására.
(18) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a XXVI. Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezet, 16. cím,
92. alcím Hozzájárulás a lakossági energiaköltségekhez előirányzat terhére a távhőt felhasználó lakóépületeknél
és lakásoknál a távhőfogyasztás szabályozhatóvá és mérhetővé tétele céljából fejezetek között átcsoportosítson.
32. § (1) A XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 5. Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal cím, 1. Működési költségvetés
előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások kiemelt előirányzata legfeljebb 14 002,6 millió forinttal, a 2. Munkaadókat
terhelő járulékok kiemelt előirányzata legfeljebb 3780,7 millió forinttal túlléphető a pénzügyminiszter által
meghatározott feltételek teljesítése esetén, és ha a XLII. A központi költségvetés fő bevételei fejezet, 2. cím,
1. Általános forgalmi adó alcím előirányzata, a 3. cím, 1. Személyi jövedelemadó alcím előirányzata, a 3. cím,
4. Lakossági illetékek alcím előirányzata, a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 1. Munkáltatói
nyugdíjbiztosítási járulék alcím előirányzata, a 2. alcím, 1. Biztosított által fizetett nyugdíjjárulék jogcím-csoport
előirányzata, a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 1. Munkáltatói egészségbiztosítási járulék alcím
előirányzata, a 2. Biztosítotti egészségbiztosítási járulék alcím előirányzata együttesen legalább 101,0%-ban teljesül.
(2) A pénzügyminiszter negyedévente engedélyezhet előleg-kifizetést az (1) bekezdés szerinti személyi juttatások
és munkaadókat terhelő járulékok előirányzatok terhére, amennyiben az általa meghatározott feltételek és
az (1) bekezdésben megjelölt előirányzatoknak a pénzügyminiszter által meghatározott negyedéves bevételi tervei
teljesülnek. Az év közben fizethető előleg összege nem haladhatja meg a negyedéves bevételi terven felül teljesülő
előirányzatok összegét.
(3) Amennyiben a tárgyév december 28-ig az (1) bekezdésben meghatározott bevételi előirányzat teljesül,
az (1) bekezdés szerinti személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok előirányzatának legfeljebb az év közben
kifizetett előleg összegével csökkentett részét lehet az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továb biak ban: APEH)
rendelkezésére bocsátani. A személyi juttatások és a munkaadókat terhelő járulékok összege az (1) bekezdésben
meghatározott feltételek teljesülésének arányában fizethető.
(4) Amennyiben június 30-ig az (1) bekezdésben meghatározott bevételi terv 50,0%-ot meghaladó mértékben teljesül,
a pénzügyminiszter a bevételi többlet legfeljebb 20,0%-ának mértékéig a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 5. Adóés Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal cím, 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport kiemelt előirányzatain túllépést
engedélyezhet.
33. § (1) A XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 6. Vám- és Pénzügyőrség cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport,
1. Személyi juttatások kiemelt előirányzata legfeljebb 4902,8 millió forinttal, a 2. Munkaadókat terhelő járulékok
kiemelt előirányzata legfeljebb 1323,8 millió forinttal túlléphető, a pénzügyminiszter által meghatározott feltételek
teljesülése esetén, és ha a XLII. A központi költségvetés fő bevételei fejezet, 2. cím, 2. Jövedéki adó alcím,
3. Regisztrációs adó alcím és a 7. cím, 2. Vámbeszedési költség megtérítése alcím előirányzatai együttesen legalább
101,0%-ban teljesülnek.
(2) A pénzügyminiszter negyedévente engedélyezhet előleg-kifizetést az (1) bekezdés szerinti személyi juttatások és
munkaadókat terhelő járulékok előirányzatok terhére, amennyiben az általa meghatározott feltételek és
az (1) bekezdésben megjelölt előirányzatoknak a pénzügyminiszter által meghatározott negyedéves bevételi tervei
teljesülnek. Az év közben fizethető előleg összege nem haladhatja meg a negyedéves bevételi terven felül teljesülő
előirányzatok összegét.
(3) Amennyiben tárgyév december 28-ig az (1) bekezdésben meghatározott bevételi előirányzat teljesül, az (1) bekezdés
szerinti személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok előirányzatoknak legfeljebb az év közben kifizetett
előleg összegével csökkentett részét lehet a Vám- és Pénzügyőrség rendelkezésére bocsátani. A személyi juttatások és
munkaadókat terhelő járulékok összege az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülésének arányában
fizethető.
(4) Amennyiben június 30-ig az (1) bekezdésben meghatározott bevételi terv 50,0%-ot meghaladó mértékben teljesül,
a pénzügyminiszter a bevételi többlet legfeljebb 20,0%-ának mértékéig a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 6. Vámés Pénzügyőrség, 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport kiemelt előirányzatain túllépést engedélyezhet.
(5) A pénzügyminiszter a környezetvédelmi és vízügyi miniszterrel egyetértésben a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet,
6. Vám- és Pénzügyőrség cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport, 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzatán
túllépést engedélyezhet, amennyiben a XVI. Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium fejezet, 12. cím, 3. Termékdíjak
alcím, 1–10. jogcím-csoport előirányzatának teljesülése november 30-ig eléri az éves előirányzat 89,0%-át. A túllépés
mértéke nem haladhatja meg a 89,0%-on felüli bevételi többlet 20,0%-át.
34. § (1) A XXVI. Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezet, 4. Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség cím,
1. Működési költségvetés előirányzat-csoport 1. Személyi juttatások kiemelt előirányzata legfeljebb 250,0 millió
forinttal, a 2. Munkaadókat terhelő járulékok kiemelt előirányzata legfeljebb 67,5 millió forinttal túlléphető, a szociális
és munkaügyi miniszter által meghatározott feltételek teljesülése esetén, a pénzügyminiszter egyetértésével, ha
a 32. § (1) bekezdésében meghatározott bevételi előirányzatokra vonatkozó feltétel teljesül.
(2) A szociális és munkaügyi miniszter a pénzügyminiszterrel egyetértésben negyedévente engedélyezhet
előleg-kifizetést az (1) bekezdés szerinti személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok előirányzatok terhére,
amennyiben a szociális és munkaügyi miniszter által meghatározott feltételek és a 32. § (1) bekezdésben megjelölt
előirányzatoknak a pénzügyminiszter által meghatározott negyedéves bevételi tervei teljesülnek. Az év közben
fizethető előleg összege nem haladhatja meg a negyedéves bevételi terven felül teljesülő előirányzatok összegét.
(3) Amennyiben a tárgyév december 28-ig a 32. § (1) bekezdésben meghatározott bevételi előirányzatok teljesülnek,
az (1) bekezdés szerinti személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok előirányzatának legfeljebb az év közben
kifizetett előleg összegével csökkentett részét lehet az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség
rendelkezésére bocsátani. A személyi juttatások és a munkaadókat terhelő járulékok összege a 32. § (1) bekezdésben
meghatározott feltételek teljesülésének arányában fizethető.
(4) A XXVI. Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezet, 11. Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság cím, 1. Működési
költségvetés előirányzat-csoport kiemelt előirányzatai összesen legfeljebb 390,0 millió forinttal túlléphetők a szociális
és munkaügyi miniszter által meghatározott teljesítménykövetelmények teljesülése esetén a pénzügyminiszter
egyetértésével.
(5) A szociális és munkaügyi miniszter negyedévente engedélyezhet előleg-kifizetést a (4) bekezdés szerinti előirányzatok
terhére a pénzügyminiszter egyetértésével, ha a teljesítménykövetelmények időarányos teljesítése meghaladja
a tervezettet.
(6) A tárgyév december 28-ig a (4) bekezdésben meghatározott összegnek legfeljebb az év közben kifizetett előleggel
csökkentett részét lehet a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság rendelkezésére bocsátani.
35. § (1) A XVI. Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium fejezet, 6. Környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi hatósági
szervek cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások kiemelt előirányzata legfeljebb
300,0 millió forinttal, a 2. Munkaadókat terhelő járulékok kiemelt előirányzata legfeljebb 81,0 millió forinttal túlléphető
a környezetvédelmi és vízügyi miniszter által meghatározott feltételek teljesítése esetén a pénzügyminiszterrel
egyetértésben, és ha a XVI. Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium fejezet, 12. cím, 3. Termékdíjak alcím
1–9. jogcím-csoport és 12. cím, 5. Vízkészletjárulék alcím előirányzata együttesen legalább 101%-ban teljesül.
(2) Amennyiben a tárgyév november 30-áig az (1) bekezdésben meghatározott bevételi előirányzatok időarányosan
teljesülnek, az (1) bekezdés szerinti személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok előirányzatot lehet a területi
szervek rendelkezésére bocsátani.
NEGYEDIK FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZEREN BELÜLI ELSZÁMOLÁSOK, KAPCSOLATOK
Az elkülönített állami pénzalapok kapcsolatai 36. § A pénzalapok – a bevételek befolyása és a kiadások teljesítése időbeni ütemének eltérése esetén – a finanszírozási
igényeik teljesítéséhez legfeljebb három hónapra, de a következő évre át nem húzódóan igénybe vehetik a KESZ-t.
A KESZ igénybevételét a pénzügyminiszter engedélyezheti. Az engedélyre vonatkozó kérelmet a finanszírozási igény
felmerülése előtt legalább 30 nappal kell benyújtani.
A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak kapcsolatai 37. § (1) Az Ny. Alapot és az E. Alapot terhelő ellátások, valamint az Ny. Alapot és az E. Alapot nem terhelő, az alapkezelők által
folyósított ellátások folyamatos teljesítése érdekében a bevételek és a kiadások időbeli eltéréséből adódó átmeneti
pénzügyi hiányok fedezetére a központi költségvetés a Kincstár útján kamatmentes hitelt nyújt.
(2) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról tervezett hitel-igénybevételről – jogszabályban meghatározottak
szerint – finanszírozási tervet kell készíteni, amely indokolt esetben módosítható.
(3) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról felvett hitelt az Ny. Alap és az E. Alap a befolyó bevételeikből
és az alapot nem terhelő ellátások megtérítéseiből soron kívül törlesztik.
38. § (1) A Kincstár az E. Alap részére a XXVI. Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezet, 21. cím, 3. alcím, 1. Közgyógyellátás
jogcím-csoport előirányzatából a folyósító szerv által benyújtott és a pénzügyminiszter által jóváhagyott finanszírozási
terv alapján finanszírozást teljesít.
(2) Az Ny. Alap részére a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. cím, 1. alcím
a) 1. Magánnyugdíjpénztári tagdíjfizetés miatti járulékkiesés pótlására jogcím-csoport szerinti támogatás átutalása
aa) január–november hónapokban a tárgyhó 10. napjáig az éves előirányzat havi időarányos összegével,
ab) december hónapban az aa) pont szerinti átutalások összegének és a várható éves magánnyugdíjpénztári
tagdíjbefizetés különbözetének összegével, legfeljebb az előirányzat mértékéig a tárgyhó utolsó kincstári
napján,
b) 2. A Nyugdíjbiztosítási Alap kiadásainak támogatása jogcím-csoport szerinti támogatás átutalása
ba) január–november hónapokban a tárgyhó 10. napjáig az éves előirányzat havi időarányos összegével,
bb) december hónapban a ba) pontban teljesített összegeket is figye lembe véve a tényleges éves bevételek
és kiadások függvényében, legfeljebb az előirányzat mértékéig a tárgyhavi utolsó bevétel beérkezése
és az utolsó ellátás kifizetése után történik.
(3) Amennyiben az Ny. Alap tárgyévi utolsó bevételének beérkezése és az utolsó ellátásának kifizetése után az Ny. Alap
pénzforgalmi egyenlege többletet mutat, akkor a Kincstár intézkedik a többlet összegének a központi költségvetés
részére történő visszautalásáról, amely a (2) bekezdés b) pontja szerinti támogatást csökkenti.
(4) A X. Miniszterelnökség fejezet, a XI. Önkormányzati Minisztérium fejezet, a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet,
a XIV. Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fejezet és a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet a társadalombiztosítás
ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény
(a továb biak ban: Tbj.) 18. §-ának (3) bekezdése alapján – a rendvédelmi szervek és a Magyar Honvédség hivatásos
állományú tagjai kedvezményes nyugellátásainak kiadásaihoz hozzájárulás jogcímen – havonta átutalást teljesít
az Ny. Alap részére az éves előirányzat havi időarányos mértékének meg fele lően, a tárgyhó 10. napjáig.
39. § A Kincstár az Ny. Alap részére az Ny. Alapba korkedvezmény-biztosítási járulék címen havonta befolyó járulékbevételt
alapul véve teljesíti a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló
2006. évi CXXI. törvény 30. §-ának (14) bekezdése szerinti havi – 25%-os mértékű – fizetési kötelezettséget
a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. cím, 1. alcím, 7. Korkedvezmény-biztosítási járulék címen átadott pénzeszköz
jogcím-csoport előirányzatból a tárgyhónap utolsó előtti, decemberben az utolsó kincstári napján. 2010. január
hónapban a Kincstár a megelőző év december hónapra vonatkozóan befolyó járulékbevétel alapján – a 2009. évinek
megfelelő – 50%-os mértékű fizetési kötelezettségnek megfelelő összeget utal az Ny. Alap részére ugyanebből
az előirányzatból.
Az Európai Uniótól érkező agrár- és vidékfejlesztési támogatások és az Európai Unió részére fizetendő
cukorágazati hozzájárulás megelőlegezése
40. § (1) Az Áht. 18/B. §-a (1) bekezdésének zs) pontja alapján a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továb biak ban:
MVH) részére, az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból (a továb biak ban: EMGA) finanszírozott közvetlen, piaci
támogatások, – az Európai Unió által a hatályos közösségi jogszabályok alapján utólagosan megtérítendő vagy
értékesítésből befolyó – intervenciós intézkedésekhez kapcsolódó kifizetések, valamint az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott vidékfejlesztési támogatások – ide nem értve az Agrár- és Vidékfejlesztési
Operatív Programot – felhasználására vonatkozó nemzeti stratégiai tervekben (a továb biak ban: vidékfejlesztési
stratégiai tervek) foglalt támogatások (a továb biak ban: agrártámogatások) Európai Unió által finanszírozott része
teljesítéséhez a központi költségvetés a Kincstár útján kamatmentes hitelt nyújt.
(2) A vidékfejlesztési stratégiai tervekben foglalt támogatások kizárólag abban az esetben finanszírozhatóak
az (1) bekezdésben leírtak szerint, amennyiben az így igénybe vett teljes összeget az Európai Unió 2010.
december 31-ig utólagosan megtéríti, de a kifizetés időpontjában a vidékfejlesztési stratégiai tervekben foglalt
célokra felhasználható uniós forrás nem áll rendelkezésre.
(3) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról az európai uniós egységes területalapú támogatások
megelőlegezésének céljára felvett hitel nagysága nem haladhatja meg a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz
történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény alapján meghatározott, 2010. évben kifizetésre
kerülő, EMGA által megtérítendő egységes területalapú támogatások összegét.
(4) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról tervezett hitel-igénybevételről az MVH-nak
a Pénzügyminisztérium és a Kincstár részére – az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, az Európai Halászati
Alapból, valamint az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból támogatott programok és intézkedések pénzügyi,
számviteli és ellenőrzési rendszerek kialakításáról, lebonyolításának rendjéről szóló 82/2007. (IV. 25.) Korm.
rendeletben szabályozottak szerint – 2010. év vonatkozásában 2010. január 15-éig havi bontású éves finanszírozási
tervet, valamint minden hónap 15-ig a rendelkezésre álló információk alapján aktualizált havi finanszírozási tervet kell
készítenie. Amennyiben a vidékfejlesztési stratégiai tervek kifizetéseinek ütemezése az (1) bekezdésben leírt, KESZ-ről
történő finanszírozást tesz szükségessé, a pénzügyminiszter jogosult a vidékfejlesztési stratégiai tervek intézkedései
tekintetében a finanszírozási terv és a kifizetések ütemezését módosítani.
(5) A részben vagy egészben az Európai Unió által finanszírozott agrártámogatásokra az igénylő akkor is nyújthat be
kérelmet, ha az Áht. 10. §-ában foglalt fizetési kötelezettséggel összefüggő, esedékessé vált és még meg nem fizetett
köztartozása van. Az Európai Unió által finanszírozott agrártámogatásból, továbbá hazai társfinanszírozás esetén
a kapcsolódó központi költségvetési támogatásból – ideértve az egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó
kiegészítő nemzeti támogatást is – az igénylő csak a lejárt köztartozással csökkentett összegre jogosult. A köztartozás
fennállásáról és annak összegéről az adóhatóság az MVH megkeresésére adatot szolgáltat. Az adatszolgáltatásban
szereplő tartozás összegét az MVH a megállapított támogatásból – az Európai Unió költségvetése és a központi
költségvetési társfinanszírozás közötti eredeti finanszírozási aránynak meg fele lően – levonja és átutalja
az adóhatóságnak. A jogosultat a köztartozással csökkentett összeg illeti meg, a visszatartott támogatásnak megfelelő
összegű tartozás az átutalással egyidejűleg megfizetettnek minősül. A támogatás visszatartásáról az MVH
a kedvezményezettet a támogatási különbözet átutalásakor tájékoztatja.
(6) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról felvett hitelt az MVH az Európai Uniótól befolyó bevételeiből soron
kívül törleszti.
(7) Az agrártámogatásokhoz kapcsolódó, az ügyféltől származó befizetéseket az MVH a KESZ-hez kapcsolódó
megelőlegezési számla részére havonta átutalja.
(8) A XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 10. cím, 7. Árfolyamkockázat és egyéb, EU által nem
térített kiadások alcím terhére vagy javára kell elszámolni
a) az Európai Bizottság EMGA éves elszámolásáról szóló hivatalos döntését köve tően haladéktalanul – az
intervenciós felvásárlásra fordított, de értékesítésből még be nem folyt összegek kivételével – a KESZ-hez
kapcsolódó megelőlegezési számlákról felvett hitel azon részét, amelyet 2010. december 31-ig az Európai Unió
vagy az ügyfél nem térít meg az MVH útján, valamint az agrártámogatások árfolyam-különbözetét,
b) az intervenciós felvásárláshoz kapcsolódó azon kiadásokat, amelyek a nemzeti költségvetést terhelik,
c) az Európai Unió által el nem ismert és vissza nem térített kiadások összegét.
41. § (1) Az MVH köteles az intervenciós finanszírozás EMGA-ból folyósított kamattérítését – annak beérkezése után
haladéktalanul – a központi költségvetés részére átutalni, amelyet a központi költségvetés kamatbevételeként kell
elszámolni.
(2) Az intervenciós felvásárlással kapcsolatos azon kamatterhet, amelyet az Európai Unió az MVH által szabálytalanul
teljesített kifizetésből eredően – az Európai Bizottság hivatalos döntése alapján – 2010. december 31-ig nem térít meg,
a XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 10. cím, 7. Árfolyamkockázat és egyéb, EU által nem
térített kiadások alcím terhére kell törleszteni.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben szereplő kamattérítések elszámolása a XLI. A központi költségvetés kamatelszámolásai,
tőkevisszatérülései, az adósság- és követelés-kezelés költségei fejezet, 2. cím, 5. Intervenciós felvásárlás
előfinanszírozási költségének megtérítése alcím javára történik.
42. § (1) Az Áht. 18/B. §-a (1) bekezdésének x) pontjában hivatkozott, cukorágazati hozzájárulás fizetési kötelezettség
teljesítésére felvett hitel nagysága nem haladhatja meg az Európai Unió részére fizetendő, közösségi jogszabály
alapján meghatározott hozzájárulás összegét.
(2) A cukorágazati hozzájárulás fizetési kötelezettség teljesítésére felvett hitelt az MVH a cukorágazati hozzájárulás
megfizetésére kötelezettektől e címen befolyó bevételekből soron kívül törleszti.
(3) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számláról felvett hitel azon részét, amelyet az MVH 2010. december 31-ig nem
törlesztett, illetve köztartozásként nem került behajtásra, a XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
fejezet 10. cím, 7. Árfolyamkockázat és egyéb, EU által nem térített kiadások alcím terhére kell rendezni.
ÖTÖDIK FEJEZET
AZ ÖNKORMÁNYZATI ÉS A KÖZPONTI ALRENDSZER KAPCSOLATAI
A helyi önkormányzatok, a települési és területi kisebbségi önkormányzatok központi alrendszerből
származó forrásai
43. § (1) Az Országgyűlés a helyi önkormányzatok, valamint a települési és területi kisebbségi önkormányzatok és a többcélú
kistérségi társulások normatív állami hozzájárulásának és normatív részesedésű átengedett személyi
jövedelemadójának (a továb biak ban: normatív hozzájárulások) jogcímeit és fajlagos összegeit a 3. számú
mellékletben foglaltak szerint állapítja meg.
(2) Az Országgyűlés felhasználási kötöttséggel járó normatív állami támogatást állapít meg a helyi önkormányzatok
és a többcélú kistérségi társulások részére a 8. számú mellékletben meghatározott feltételek szerint.
(3) Az Országgyűlés felhatalmazza a pénzügyminisztert és az önkormányzati minisztert, hogy a normatív
hozzájárulásokat és támogatásokat – az egyes jövedelempótló ellátások és az önkormányzat által szervezett közcélú
foglalkoztatás támogatása kivételével – a helyi önkormányzatoknak és a többcélú kistérségi társulásoknak
az Áht. 64. §-ának (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatása szerinti feladatmutatók, mutatószámok alapján
önkormányzatonként és jogcímenként együttes rendeletben hirdesse ki az Áht. 64. §-ának (3) bekezdése szerint.
44. § (1) Az Országgyűlés – a 43. § (2) bekezdésében meghatározottakon felül – további, felhasználási kötöttséggel járó állami
támogatást állapít meg:
a) központosított előirányzatként az 5. számú mellékletben felsorolt, a helyi önkormányzatok, a települési és területi
kisebbségi önkormányzatok és a többcélú kistérségi társulások által ellátandó feladatokra;
b) az előadó-művészeti szervezetet fenntartó, illetve támogató helyi önkormányzatok részére a 7. számú
mellékletben foglalt részletezés szerint;
c) a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatására, ez utóbbinál a 2010. évi új induló beruházások 200 millió
forintos támogatási előirányzatára;
d) vis maior tartalékra; e) a budapesti 4-es – Budapest Kelenföldi pályaudvar–Bosnyák tér közötti – metróvonal megépítésének állami
támogatásáról szóló 2005. évi LXVII. törvény szerinti építési feladatokra.
(2) A normatív hozzájárulások és támogatások lemondásból felszabaduló előirányzatai – a nem helyi önkormányzat
részére történő feladatátadással összefüggő előirányzat-csökkenés kivételével – az itt meghatározott sorrendben
növelik a 6. számú melléklet 1. pontjában, az 1. számú melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett
személyi jövedelemadója fejezet, 11. Vis maior tartalék cím, a 6. számú melléklet 3. pontjában, valamint 2. pontjában
meghatározott előirányzatokat. Ugyanilyen sorrendben növeli továbbá ezen előirányzatokat az intézményátadásból
felszabaduló olyan összeg, amely az 52. § szerint nem illeti meg az átvevő intézményt.
(3) Amennyiben a 16. §, illetve az 52. § szerinti normatív hozzájárulásokra és támogatásokra jogosult év közben feladatot
ad át a feladat ellátására kötelezett helyi önkormányzat részére, az így felszabaduló előirányzattal az érintett fejezet
előirányzata csökken, a helyi önkormányzatot megillető normatív hozzájárulás és támogatás előirányzata
megemelkedik a 3. és 8. számú melléklet igényjogosultsági szabályai alapján.
(4) Ha a helyi önkormányzat normatív hozzájárulásról és támogatásról való lemondása olyan – nem helyi önkormányzat
részére történő – feladatellátással függ össze, amelyre a feladatot átvevő jogosult a 16. §, illetve az 52. § szerinti
normatív hozzájárulás és támogatás igénybevételére, a feladatátadással év közben felszabaduló összeggel a helyi
önkormányzatokat megillető normatív hozzájárulás és támogatás előirányzatát csökkenteni kell, és az annak további
folyósításáról gondoskodó minisztériumi fejezet ilyen célú előirányzatát meg kell emelni.
(5) A települési és területi kisebbségi önkormányzatok feladatarányos támogatása – az (1) bekezdés a) pontja szerinti
támogatásokon felül, központosított előirányzatként – a kisebbségi önkormányzatoknak a központi költségvetésből
nyújtott feladatarányos támogatások feltételrendszeréről és elszámolásának rendjéről szóló 375/2007. (XII. 23.) Korm.
rendelet szerinti rendben, a X. Miniszterelnökség fejezet, 14. Települési és területi kisebbségi önkormányzatok
támogatása cím előirányzatából vehető igénybe azzal, hogy a támogatások igénylése során, ille tő leg a döntéshozatali
eljárásban nem kell alkalmazni a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényt.
45. § (1) Működőképességük megőrzése érdekében – a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továb biak ban:
Ötv.) 87. §-ának (1) bekezdése alapján – kiegészítő támogatásra jogosultak a 6. számú mellékletben foglalt
feltételeknek megfelelő helyi önkormányzatok.
(2) A Fővárosi Önkormányzat látja el a közgyűlés által szabályozott módon a fővárosi önkormányzat és a kerületi
önkormányzatok közötti forrásmegosztásról szóló 2006. évi CXXXIII. törvény szabályai szerint – a Fővárosi
Önkormányzat és a kerületi önkormányzatok tekintetében – az Ötv. 87. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
feladatot a 6. számú melléklet 1. pontjának alkalmazásával. A Fővárosi Önkormányzat ehhez abban az esetben
igényelhet támogatást, ha a Fővárosi Önkormányzat és a kerületi önkormányzatok költségvetéseinek összesített
adataiból a 6. számú melléklet 1. pontja szerint forráshiány mutatható ki.
46. § Az Áht. 64/A. §-ának (4) bekezdése szerint megállapított, az állami támogatás jogtalan igénybevételéhez kapcsolódó
kamatfizetési kötelezettség kiszámítása szempontjából feladatmutatóhoz kapcsolódó normatív hozzájárulásnak és
támogatásnak minősül a 3. számú melléklet 3., 6., 8. és 11–17. pontja és a 4. számú melléklet B) II. b) pontja, valamint
a 8. számú melléklet I. rész 1. pontja, II. rész 2. pontja, III–IV. része szerinti előirányzatok együttes összege.
47. § (1) A helyi önkormányzatokat együttesen az állandó lakóhely szerint az adózók által 2008. évre bevallott – az APEH által
településenként kimutatott – személyi jövedelemadó 40%-a illeti meg.
(2) A települési önkormányzatot az (1) bekezdés szerint a közigazgatási területére kimutatott személyi jövedelemadó
8%-a illeti meg.
(3) A helyi önkormányzatokat megillető személyi jövedelemadó megosztásának részletes szabályait a 4. számú melléklet
tartalmazza.
Az illetékek és más bevételek szabályozása 48. § (1) Az APEH által 2010. január 1-jétől beszedett illetékbevételek 50%-a a központi költségvetést, 50%-a – csökkentve
a (4) bekezdés szerinti költséggel – pedig a fővárosi, a megyei, illetve a megyei jogú városi önkormányzatokat illeti meg
a (2)–(5) bekezdésben foglaltak szerint.
(2) A megyei jogú városi önkormányzatot illeti meg az APEH által beszedett illetékből az ille té kességi szabályok szerint
a megyei jogú városok ille té kességi területén képződő illetékbevétel, csökkentve az (1) bekezdés szerinti központi
bevételi részesedéssel, valamint a (4) bekezdés szerinti költséggel.
(3) Az APEH által beszedett és az ille té kességi szabályok szerint kimutatott, a központi költségvetés bevételi
részesedésével és a (2) bekezdés alapján a megyei jogú várost megillető összeggel csökkentett illetékbevétel
a) 35%-a közvetlenül a területileg érintett megyei önkormányzatot, valamint a Fővárosi Önkormányzatot,
b) 65%-ának kétharmada egyenlő összegben – egyhuszad részenként –, egyharmada a megye, valamint a főváros
2009. január 1-jei lakosságszáma arányában a megyei önkormányzatokat, valamint a Fővárosi Önkormányzatot
illeti meg a (4) bekezdés szerinti költséggel csökkentve.
(4) Az illetékbeszedéssel kapcsolatos kiadásokra a Fővárosi Önkormányzattól a területén beszedett illetékbevétel 4%-a,
a megyei és a megyei jogú városi önkormányzattól a területén beszedett illetékbevétel 8,5%-a visszatartásra kerül.
(5) A (2) és (3) bekezdés szerinti illetékbevételt a Kincstár a tárgyhónapot követő hónap 20-áig utalja át a fővárosi,
a megyei és a megyei jogú városi önkormányzatok költségvetési elszámolási számlájára.
49. § (1) A gépjárműadóról szóló 1991. évi LXXXII. törvény alapján a belföldi gépjárművek után a települési önkormányzat által
beszedett adó 100%-a az önkormányzatot illeti meg.
(2) A termőföld bérbeadásából származó jövedelem utáni – a települési önkormányzatok által beszedett – személyi
jövedelemadó 100%-a a földterület fekvése szerinti települési önkormányzatot illeti meg.
(3) A települési önkormányzat jegyzője által, külön jogszabályban meghatározott esetben jogerősen kiszabott
környezetvédelmi bírság teljes összege, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség által
a települési önkormányzat területén jogerősen kiszabott és abból befolyt környezetvédelmi bírságok összegének
30%-a az ille té kes települési önkormányzatot illeti meg.
(4) Az önkormányzati költségvetési elszámolási számlára vagy annak alszámlájára érkezett szabálysértési pénz- és
helyszíni bírságból származó bevétel 100%-a, valamint a 410/2007. (XII. 29.) Korm. rendelet alapján a közlekedési
szabályszegések után kiszabott közigazgatási bírságból származó bevétel 25%-a – függetlenül a jogerős kiszabást
végző szervtől – az önkormányzatot illeti meg. A szabálysértési pénz- és helyszíni bírság, valamint e közigazgatási
bírság végrehajtását kérő szerv költségminimum megelőlegezésére nem köteles.
50. § (1) Az állami adóhatóság az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 43/A. § (2) bekezdésében és 43/B. §-ában
meghatározott helyi iparűzési adóval kapcsolatos kötelezettségének teljesítéséhez – a bevételek időbeli eltéréséből
adódó átmeneti pénzügyi hiányok fedezetére – a központi költségvetés a Kincstár útján kamatmentes hitelt nyújt.
(2) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számláról tervezett hitel-igénybevételről az állami adóhatóságnak
finanszírozási tervet kell készítenie, amely indokolt esetben módosítható.
(3) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számláról felvett hitelt az állami adóhatóság a helyi iparűzési adó jogcímen
befolyó bevételeiből soron kívül törleszti.
(4) A megelőlegezési számla december 31-i egyenlegét a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 17. cím Egyéb költségvetési
kiadások 2. alcím Helyi iparűzési adó elszámolási különbözet jogcímen kell elszámolni. Az elszámolási különbözet
a központi költségvetés hiányát módosítja.
A helyi önkormányzatok pénzellátásának kiegészítő szabályai 51. § (1) A kiegészítő gyermekvédelmi támogatás, a rendszeres szociális segély, az időskorúak járadéka, a normatív alapú
ápolási díj, rendelkezésre állási támogatás, az adósságcsökkentési támogatás, a közcélú foglalkoztatás támogatás,
a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továb biak ban: Szoctv.) 38. §-ának (2) és
(5) bekezdésében meghatározott lakásfenntartási támogatás, valamint a XXVI. Szociális és Munkaügyi Minisztérium
fejezetből a gyermektartásdíj megelőlegezése esetében a települési önkormányzat, továbbá a közcélú foglalkoztatás
támogatása esetében az e feladatot magára vállaló többcélú kistérségi társulás első alkalommal az őt megillető havi
összeg legfeljebb kétszeresét igényelheti, külön jogszabály szerinti éven belüli elszámolási kötelezettséggel.
(2) Az 5. számú melléklet 5., 7., 11–13., 17. és 19. pontja, a 6. számú melléklet 1. pontja, a 7. számú melléklet, valamint
a 8. számú melléklet I. rész 1. pontja, II. rész 2. pontja, III–IV. része alapján számított előirányzatok folyósítása
– figyelemmel a 6. számú melléklet 1. pontjában meghatározottakra – az Áht. 101. §-ának (7) bekezdésében foglaltak
szerint, nettó finanszírozás keretében történik.
HATODIK FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSON KÍVÜLI SZERVEZETEK KAPCSOLATA
Az egyházak és társadalmi önszerveződések támogatása 52. § (1) Az Országgyűlés a külön törvény ben meghatározott szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi, közoktatási,
felsőoktatási, kulturális közfeladatot (a továb biak ban: humánszolgáltatások) ellátó intézményt fenntartó egyházi jogi
személy, társadalmi szervezet, alapítvány, közalapítvány, országos kisebbségi önkormányzat, nonprofit gazdasági
társaság, gazdasági társaság és a humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó (a továb biak ban együtt: nem állami intézmény
fenntartója) részére működési és fenntartási célú normatív és egyéb hozzájárulást állapít meg a következők szerint:
a) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartóját normatív hozzájárulás illeti meg – figyelemmel
a b) pontban foglaltakra – a 3. számú melléklet 15–17. pontjában, az 5. számú melléklet 5., 11–14. és
17–18. pontjában, továbbá a 8. számú melléklet I. részének 1. pontjában megállapított, a helyi önkormányzatok
normatív hozzájárulásaival és támogatásaival azonos jogcímeken és jogosultsági feltételek mellett a következő
eltérésekkel:
A 3. számú melléklet 16.6.1. pontjában megállapított normatív hozzájárulás szempontjából bejáró az a gyermek,
tanuló, akinek a lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye az intézmény székhelyén, tagintézmény esetén
telephelyén kívüli településen van. A 16.6.2. pont szerinti hozzájárulás akkor igényelhető a községi gyermekek,
tanulók után, ha az óvodai, és/vagy általános iskolai feladat ellátását legalább két település tekintetében
a fenntartó a területileg érintett többcélú kistérségi társulással/társulásokkal kötött írásos együttműködési
megállapodás alapján vállalja. A hozzájárulás az együttműködési megállapodásban foglalt azon községi
gyermekek, tanulók után igényelhető, akiknek neveléséről, oktatásáról a nem állami intézmény fenntartója
gondoskodik. Az igénylésnél a 3. számú melléklet 16.6.1.–16.6.2. pontjában foglalt további feltételeket
értelemszerűen a helyi önkormányzatokkal azonosan kell figye lembe venni.
b) A közoktatási feladatot ellátó intézményt fenntartó gazdasági társaságot – ide nem értve a nonprofit gazdasági
társaságot –, valamint az egyéni vállalkozót az a) pont szerinti normatíva 30%-ának megfelelő hozzájárulás
és támogatás illeti meg.
c) A nem állami felsőoktatási intézményt az általa ellátott közoktatási feladatra a 16. § (1) bekezdése szerint
hozzájárulás és támogatás illeti meg.
d) A nem állami felsőoktatási intézmény gyakorló intézménye esetén a 16. § (2) bekezdése szerinti normatív
hozzájárulás és támogatás jár. Ez a hozzájárulás és támogatás jár az egyházi jogi személy által fenntartott
intézmény esetén is, ha egyházi felsőoktatási intézménnyel – a fenntartói jogok közös gyakorlására – kötött
megállapodás keretében közreműködik a gyakorló intézményi feladatok ellátásában.
e) Nem jár normatív hozzájárulás és támogatás a szakközépiskolai és a szakiskolai tanulók gyakorlati képzésében
részt vevőnek, ha költségei megtérítésére a Munkaerőpiaci Alap képzési alaprészéből igényt tart. A térségi
integrált szakképző központ keretében működő központi képzőhely humánszolgáltató fenntartója a szakképzési
évfolyamokon tanulók után a 3. számú melléklet 16.1.2. pont alatti normatív hozzájárulást igénybe veheti akkor,
ha a központi képzőhely nem rendelkezik OM azonosítóval.
f) Az egyházi felsőoktatási intézményt az Ftv. 139. §-ának (5)–(6) és (9) bekezdése szerinti állami hozzájárulás illeti
meg.
g) A nem állami, nem egyházi felsőoktatási intézményt az Ftv. 137. § (3) bekezdése szerinti állami hozzájárulás illeti
meg.
h) A személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézmény nem
állami fenntartóját normatív hozzájárulás és támogatás illeti meg – figyelemmel az i) pontban foglaltakra – a helyi
önkormányzatok e törvény 3. számú mellékletének 11. b)–h) és 12–14. pontjaiban, továbbá 8. számú melléklete
II. részének 2. pontjában megállapított támogatásaival azonos jogcímeken, összegben és feltételek mellett.
i) A személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt
fenntartó gazdasági társaságot – ide nem értve a nonprofit gazdasági társaságot –, és az e bekezdésben
meghatározott egyéni vállalkozót a h) pont szerinti normatíva 30%-ának megfelelő hozzájárulás illeti meg.
j) A nem állami intézmény fenntartójának az e bekezdés alapján megállapított normatív hozzájárulás és támogatás
teljes összegét a folyósítást követő 15 napon belül át kell adnia annak az intézménynek, amelyre tekintettel
a támogatás megállapítására sor került.
(2) A közoktatási közfeladatot ellátó egyház a normatív hozzájáruláson és támogatáson túl az egyházak hitéleti és közcélú
tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény (a továb biak ban: az egyházak támogatásáról szóló
törvény) 6. §-ában meghatározottak szerint kiegészítő támogatásra jogosult. A támogatási összeg – függetlenül
az igénybe vett közoktatási szolgáltatás számától – 190 000 forint/év minden valós – a Közokt. tv. 1. számú
mellékletében meghatározottak szerint számított – gyermek, illetve tanuló létszám után, amely a fenntartó egyházat
illeti meg óvodai ellátottak, iskolai közismereti oktatásban, szakképzési elméleti oktatásban, gyógypedagógiai
oktatásban, fejlesztő felkészítésben és korai fejlesztés gondozásban részt vevők – a Magyar Köztársaság 2009. évi
költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény 3. számú mellékletének 15. a)–d) pontjai alapján 2010. augusztus 31-éig,
a 3. számú melléklet 15. a)–d) pontjaiban 2010. szeptember 1-jétől figye lembe vehető – törtévi (8/12 és 4/12 havi),
 illetve a 3. számú melléklet 16.2.2–16.2.3. pontjaiban 2010. évre figye lembe vehető átlaglétszáma alapján. E kiegészítő
támogatásra az egyház a felsőoktatási intézménye gyakorló intézményében oktatottjai után nem jogosult.
(3) A közoktatási feladatot ellátó intézményt a Nek. tv. 47. §-ának (4) és (13) bekezdése alapján fenntartó országos
kisebbségi önkormányzat a normatív hozzájáruláson és támogatáson túl a Nek. tv. 47. §-ának (10)–(12) bekezdése
szerint kisebbségi fenntartói kiegészítő támogatásra jogosult. A támogatási összeg – függetlenül az igénybe vett
közoktatási szolgáltatás számától – 190 000 forint/év minden valós – a Közokt. tv. 1. számú mellékletében
meghatározottak szerint számított – ellátott gyermek, illetve oktatott tanuló létszám után, az így figye lembe vehető
óvodai ellátottak, iskolai közismereti oktatásban, szakképzési elméleti oktatásban, gyógypedagógiai oktatásban,
fejlesztő felkészítésben és korai fejlesztés gondozásban részt vevők – a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről
 szóló 2008. évi CII. törvény 3. számú mellékletének 15. a)–d) pontjai alapján 2010. augusztus 31-éig, a 3. számú
melléklet 15. a)–d) ) pontjaiban 2010. szeptember 1-jétől figye lembe vehető – törtévi (8/12 és 4/12 havi), illetve
a 3. számú melléklet 16.2.2–16.2.3. pontjaiban 2010. évre figye lembe vehető átlaglétszáma alapján.
(4) A Szoctv. 4. § (1) bekezdés mb) és a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
(a továb biak ban: Gyv. tv.) 5. § sb) pontjában meghatározott szociális és gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot
ellátó intézmény fenntartó egyházi jogi személy a normatív hozzájáruláson túl az egyházak támogatásáról szóló
törvény feltételei szerint kiegészítő támogatásra jogosult. Ennek mértéke a 3. számú melléklet 11. b)–h) és
12–14. pontjaiban megállapított normatíva 73,1%-a.
(5) Az (1) bekezdés a)–d) és h)–i) pontjában meghatározott normatív hozzájárulás és támogatás, valamint
a (2)–(4) bekezdés szerinti kiegészítő támogatás elszámolása – a Kormány által meghatározott eljárási szabályok
szerint – az Oktatási és Kulturális Minisztérium, illetve a Szociális és Munkaügyi Minisztérium humánszolgáltatás
és kiegészítő támogatás tárgyévet követő év előirányzatai terhére, illetve javára történik.
(6) A személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézmény, szolgáltatás nem állami
fenntartója 2010-ben az (1) bekezdés h) pontjában felsorolt normatív állami hozzájárulásokra – a 3. számú
mellékletben megfogalmazott feltételeken túl – akkor jogosult, ha – a 3. számú melléklet 11. c) pont cb) alpontban
a szociális étkeztetés, illetve a 14. b) pontjában foglalt családi gyermekfelügyelet kivételével – a Magyar Köztársaság
2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény 30. §-ának (7) bekezdése szerinti kötelezettségének eleget tett.
(7) Az (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott normatív hozzájárulás és támogatás, valamint a (2)–(3) bekezdés
szerinti kiegészítő támogatás feltételeinek megállapításával, folyósításával és a felhasználás ellenőrzésével
kapcsolatos – az oktatásért felelős miniszter által meghatározott – többletfeladatok ellátására, a XX. Oktatási és
Kulturális Minisztérium fejezet, 11. cím, 2. alcím, 3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás
jogcím-csoport előirányzat terhére a Kormány által meghatározott összeg használható fel.
(8) Az (1) bekezdés h)–i) pontjában meghatározott normatív hozzájárulás, valamint a (4) bekezdés szerinti kiegészítő
támogatás feltételei megállapításának, folyósításának és felhasználásának ellenőrzésére a XXVI. Szociális és
Munkaügyi Minisztérium fejezet, 16. cím, 48. alcím, 3. Egyházi szociális intézményi normatíva kiegészítése
jogcím-csoport előirányzat terhére a Kormány által meghatározott összeg használható fel.
(9) Az e §-ban megállapított közoktatási célú normatív hozzájárulás és támogatás kizárólag az olyan intézményben
ellátott, oktatott után vehető igénybe, amely intézmény működési engedélyében az igényjogosultságot megalapozó
tevékenységeket egységes szerkezetbe foglalják, valamint a legmagasabb gyermek- és tanulólétszám az oktatás
munkarendje (nappali, esti, levelező) szerint szerepel.
(10) A (2) bekezdés szerinti kiegészítő támogatás azon gyermekek, tanulók után igényelhető, akik olyan közoktatási
intézményben veszik igénybe a közszolgáltatást, amelyik szerepel a székhely szerint ille té kes megyei, fővárosi
önkormányzat feladatellátási, intézményhálózat-működtetési és fejlesztési tervében.
(11) A (10) bekezdés szerinti támogatások folyósításának előfeltétele a közoktatási intézmény költségvetésének
a Közokt. tv. 118. §-ának (4) bekezdésében meghatározottak szerinti nyilvánosságra hozatala.
(12) Ha a nem állami intézményt fenntartónak járó normatív hozzájárulás és támogatás, valamint kiegészítő támogatás
együttes összege a költségvetési évben meghaladja a 40,0 millió forintot, az elszámolás jogszerűségét független
könyvvizsgáló erről szóló nyilatkozatával kell alátámasztani. A könyvvizsgálat költségeit a nem állami intézmény
fenntartója viseli.
(13) A nem állami intézmény fenntartója a (2)–(4) bekezdés szerinti kiegészítő támogatást köteles a humánszolgáltatást
ellátó intézménye(i), szolgáltatása(i) támogatására fordítani.
(14) A nem állami intézmény fenntartója egyetemlegesen felelős az általa fenntartott intézmény köztartozásaiért.
A köztartozások összege a fenntartónak járó normatív támogatásból külön jogszabályban meghatározottak szerint
visszatartandó.
(15) A Közokt. tv. 81. §-ának (8)–(10) bekezdései, valamint a 82. §-a alapján a 2010. évben és az azt megelőző években
megkötött közoktatási megállapodásokból eredő éves költségvetési támogatási kötelezettség összege 2010-ben nem
haladhatja meg – a (2) bekezdésben meghatározott egyházi kiegészítő támogatás összegének változásából adódó
növekedéstől eltekintve – a 2009. évi összegét. Új közoktatási megállapodás megkötésére, valamint meglévő
megállapodások módosítására legfeljebb a (2) bekezdés szerinti egyházi kiegészítő támogatás összegével megegyező
gyermekenkénti, tanulónkénti éves összeggel és legfeljebb 5 éves időtartammal kerülhet sor.
(16) A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény (a továb biak ban: Ttv.)
alapján az önkéntes tűzoltóságot fenntartó helyi önkormányzat az önkéntes tűzoltóság fenntartásához és
működéséhez az átvállalt feladattal arányos állami támogatást a Ttv. 41. §-ának (6) bekezdése, illetve 34. §-ának
(3) bekezdése értelmében a XI. Önkormányzati Minisztérium fejezet, 12. cím, 22. Önkéntes tűzoltóságok normatív
támogatása alcímének előirányzatából a következő feltételek és normatívák alapján veheti igénybe:
a) a támogatást az az önkormányzat veheti igénybe, amelynek területén tárgyévet megelőző december 1-jén,
a Ttv. 34. §-ának (1) bekezdése alapján önkéntes tűzoltóság működik;
b) valamennyi önkéntes tűzoltóság a készenléti szolgálat működéséhez azonos összegű, 10,0 millió forint
alaptámogatásra jogosult;
c) a b) pont szerint felosztott támogatás után megmaradó előirányzatból minden önkéntes tűzoltóság az általa
ellátott elsődleges működési körzet veszélyeztetettsége mértékét kifejező, a szervezési kategóriába sorolást
meghatározó, jogszabályban rögzített pontszámok arányában részesül.
53. § A személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi
CXXVI. törvény 4/A. §-a (1) bekezdésének b) pontja alapján kijelölt előirányzat felhasználási célja a 2010. évi személyi
jövedelemadó-rendelkezéseknél a Nemzeti Tehetség Program és a parlagfű mentesítés feladatai. Felhasználása
a 2011. évi költségvetési törvény ben kerül megtervezésre.
54. § (1) A pártok támogatására fordítható keretből (I. Országgyűlés fejezet, 7. cím) az ott megnevezett pártok a pártok
működéséről és gazdálkodásáról szóló 1989. évi XXXIII. törvény (a továb biak ban: Ptv.) rendelkezései szerint, a 2010.
évben a képviselői megbízatás megszűnésének napját magában foglaló hónap utolsó napjáig terjedően időarányosan
részesülnek.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak alapján a 2010. évi fel nem használt előirányzat – a Ptv. 5. §-ában foglaltaknak megfelelő –
új elosztására a Kormány kap felhatalmazást.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak végrehajtása céljából az Országos Választási Bizottság legkésőbb az (1) bekezdésben
meghatározott határidőt 15 nappal megelőzően közli a Pénzügyminisztériummal a Ptv. 5. §-ának (2) bekezdésében
foglalt elosztási arányokat, hiteles számításokkal alátámasztva.
(4) A pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványok a Ptv.
rendelkezései szerint, a 2010. évben az új Országgyűlés megalakulásának napját magában foglaló negyedév utolsó
napjáig terjedően időarányosan részesülnek támogatásban az e célra fordítható keretből (I. Országgyűlés fejezet,
8. cím).
(5) A (4) bekezdésben foglaltak alapján a 2010. évi fel nem használt előirányzat – a Ptv. 9/A. §-ában foglaltaknak
megfelelő – új elosztására a Kormány kap felhatalmazást.
(6) A nemzeti és etnikai kisebbségi szervezetek támogatására előirányzott keret (I. Országgyűlés fejezet, 6. cím)
felhasználásáról – kijelölt bizottságának javaslata alapján – az Országgyűlés dönt.
HETEDIK FEJEZET
ÁLLAMI KEZESSÉG- ÉS GARANCIAVÁLLALÁS, VISZONTGARANCIA-VÁLLALÁS
ÉS KEZESI HELYTÁLLÁS
55. § (1) A Kormány a 2010. évben együttesen 120 000,0 millió forint összegű új egyedi állami kezesség és állami garancia
vállalására adhat felhatalmazást.
(2) Az (1) bekezdésben megállapított keretösszeg – a járulékos hitelköltségek és az árfolyamváltozás miatt bekövetkező
emelkedést kivéve – kizárólag az Országgyűlés jóváhagyásával léphető túl.
(3) Az Áht. 33. §-a (1) bekezdésének b) pontja alapján a nemzetközi fejlesztési intézményektől felveendő hitelekhez
vállalható egyedi állami kezességek és állami garanciák nem terhelik az (1) bekezdés szerinti keretösszeget.
56. § Az Áht. 33/B. §-a alapján a 2010. évben vállalt kiállítási garanciák és kiállítási viszontgaranciák együttes, a vállalás
időpontjában forintra átszámított állománya az év egyetlen napján sem haladhatja meg a 360 000,0 millió forintot.
57. § (1) A Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (a továb biak ban: MFB Zrt.) forrásszerzés céljából felvett éven túli lejáratú hiteleinek,
kölcsöneinek valamint kötvénykibocsátásainak együttes állománya a 2010. év folyamán legfeljebb 1 400 000,0 millió
forint lehet.
(2) A Kormány határozata alapján az MFB Zrt. által nyújtott hitelfinanszírozásból származó, valamint harmadik fél javára
vállalt készfizető kezességből és bankgaranciából származó kötelezettségek együttes állománya a 2010. év folyamán
legfeljebb 400 000,0 millió forint lehet.
(3) Az MFB Zrt. által forrásszerzés céljából felvett – euróban meghatározott – éven túli lejáratú hitelekhez és kölcsönökhöz,
valamint kibocsátott kötvényekhez kapcsolódóan a Kormány által vállalható árfolyam fedezeti megállapodás által
fedezett források forintban számított együttes állománya a 2010. év folyamán legfeljebb 1 400 000,0 millió forint lehet.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben megállapított kereteket a tényleges állományok az év egyetlen napján sem haladhatják meg.
(5) A (2) bekezdés alapján vállalt kezesség után a Magyar Állam javára kezességvállalási díjat kell felszámítani, melynek
során a Kormány határozatán alapuló egyedi állami kezességvállalásra vonatkozó, az Áht. 33. § (7) bekezdésében
meghatározott díj-megállapítási szabályok alkalmazandók.
58. § (1) A Magyar Export-Import Bank Zrt. által forrásszerzés céljából kül- és belföldi hitelintézetektől elfogadott betétek és
felvett hitelek, valamint kibocsátott kötvények együttes állománya 2010. december 31-én legfeljebb 320 000,0 millió
forint lehet.
(2) A Magyar Export-Import Bank Zrt. által a Magyar Állam készfizető kezessége mellett vállalható export-hitel
garanciaügyletek állománya 2010. december 31-én legfeljebb 40 000,0 millió forint lehet.
(3) A Magyar Export-Import Bank Zrt. által a Magyar Állam készfizető kezessége mellett vállalható egyéb export célú
garanciaügyletek állománya 2010. december 31-én legfeljebb 40 000,0 millió forint lehet.
(4) A Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. által a Magyar Állam készfizető kezessége mellett vállalható biztosítási és
viszontbiztosításból eredő kötelezettségek állománya 2010. december 31-én legfeljebb 500 000,0 millió forint lehet.
(5) Az (1)–(4) bekezdésben megállapított kereteket a tényleges állományok az év egyetlen napján sem haladhatják meg.
59. § (1) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által vállalt készfizető kezesség mögött – külön jogszabályban meghatározott feltételek
mellett – a (2)–(8) bekezdések szerint a Magyar Állam visszavonhatatlan viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az (1) bekezdés szerinti viszontgarancia mértéke a Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által vállalt készfizető kezesség
érvényesítéséből a társaságot terhelő fizetési kötelezettség 70%-a.
(3) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. az (1) bekezdés szerinti viszontgaranciával a kis- és középvállalkozások, valamint
a munkavállalói résztulajdonosi program meg valósítására – a Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló
1992. évi XLIV. törvény alapján – létrejövő szervezetek (e §-ban a továb biak ban: vállalkozások) legfeljebb 25 év lejáratú
hitel, illetve kölcsönszerződésből, bankgarancia-szerződésből, és termelési célú eszközbeszerzéshez kapcsolódó
pénzügyi lízingszerződésből, továbbá faktoringszerződésből eredő kötelezettségéért vállalhat készfizető kezességet
azzal, hogy a készfizető kezességvállalás legfeljebb egyéves futamidejű faktoringügyletekhez kapcsolódhat.
(4) Az (1) bekezdés szerinti viszontgarancia kiterjed a Garantiqa Hitelgarancia Zrt.-nek a tőkepiacról szóló 2001. évi
CXX. törvény alapján működő kockázati tőkealapnak gazdasági társaságban fennálló kockázati tőkebefektetése
értékesítéséből származó követelés 50%-áért vállalt készfizető kezességére is. A készfizető kezességgel biztosított
követelés mértéke nem haladhatja meg a tulajdonszerzésre fordított összeg 50%-át.
(5) A készfizető kezesi szerződés jogosultja lehet:
a) pénzügyi intézmény,
b) kockázati tőkealap,
c) a Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány az Országos Mikrohitel Alapból történő pénzkölcsön nyújtása esetén,
d) a megyei és fővárosi vállalkozásfejlesztési alapítványok mikrohitelezési tevékenység esetén.
(6) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által az (1) bekezdés szerinti állami viszontgarancia mellett vállalt készfizető kezesség
állománya 2010. december 31-én nem haladhatja meg az 550 000,0 millió forintot.
(7) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által az (1) bekezdés szerinti állami viszontgaranciával vállalt készfizető kezesség
érvényesítése esetén a társaság köteles minden szükséges jogcselekményt megtenni a vállalkozással szemben
fennálló, reá átszálló követelés behajtására. A központi költségvetést illeti meg a társaság által behajtott – a behajtási
költségekkel csökkentett – összeg 70%-a.
(8) Ha a készfizető kezességvállalás biztosítékaként a Garantiqa Hitelgarancia Zrt. biztosítást köt, akkor a biztosító intézet
térítése behajtási bevételnek minősül és arra a (7) bekezdés szabályai az irányadók.
(9) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. az (1) bekezdés szerinti ügyletek bevételeit, valamint az ezen ügyletekhez kapcsolódó
költségeket és ráfordításokat elkülönítetten köteles nyilvántartani és az éves beszámoló kiegészítő mellékletében
bemutatni.
(10) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. állami viszontgarancia nélkül, saját kockázatra is vállalhat készfizető kezességet.
60. § (1) Az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány (a továb biak ban e §-ban: Alapítvány) által vállalt készfizető kezesség
mögött – külön jogszabályban meghatározott feltételek mellett – a (2)–(7) bekezdések szerint a Magyar Állam
visszavonhatatlan viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az (1) bekezdés szerinti viszontgarancia mértéke az Alapítvány által vállalt készfizető kezesség érvényesítéséből
az Alapítványt terhelő fizetési kötelezettség 70%-a.
(3) Az (1) bekezdésben vállalt állami viszontgarancia a mezőgazdasági tőkepótló hitelekre és az 1999. január 1-je után
vállalt készfizető kezességek érvényesítésére vonatkozik.
(4) Az Alapítvány a természetes személyek, a gazdasági társaságok, a közhasznú társaságok, a szövetkezetek,
a magánvállalkozások legfeljebb 25 év lejáratú hitel-, illetve kölcsönszerződésből, bankgarancia-szerződésből,
valamint termelési célú eszközbeszerzéshez kapcsolódó pénzügyi lízingszerződésből, továbbá faktoringszerződésből
eredő kötelezettségéért vállalhat készfizető kezességet, azzal, hogy a készfizető kezességvállalás legfeljebb egyéves
futamidejű faktoringügyletekhez kapcsoldóhat.
(5) A készfizető kezesi szerződés jogosultja lehet:
a) pénzügyi intézmény,
b) a Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány az Országos Mikrohitel Alapból történő pénzkölcsön nyújtása esetén,
c) a megyei és fővárosi vállalkozásfejlesztési alapítvány mikrohitelezési tevékenység esetén.
(6) Az Alapítvány által az (1) bekezdés szerinti viszontgarancia mellett vállalt készfizető kezesség állománya 2010.
december 31-én nem haladhatja meg a 120 000,0 millió forintot.
(7) Az Alapítvány által az (1) bekezdés szerinti viszontgaranciával vállalt készfizető kezesség érvényesítése esetén
az Alapítvány köteles minden szükséges jogcselekményt megtenni a rá átszálló követelés behajtására. Az Alapítvány
által behajtott – a behajtási költségekkel csökkentett – összeg 70%-a a központi költségvetést illeti meg.
(8) Az Alapítvány állami viszontgarancia nélkül, saját kockázatára is vállalhat készfizető kezességet.
61. § A Magyar Állam készfizető kezesként felel a Diákhitel Központ Zrt. azon fizetési kötelezettségeiért, amelyek a belföldről
és külföldről, a diákhitelezési rendszer finanszírozása érdekében felvett hiteleiből, illetve kötvénykibocsátásaiból
erednek. Az állami kezességvállalásért a Diákhitel Központ Zrt.-nek kezességvállalási díjat nem kell fizetnie. A Diákhitel
Központ Zrt. éves finanszírozási tervét a pénzügyminiszter hagyja jóvá.
62. § (1) Amennyiben az Államnak szerződéssel, illetve jogszabállyal vállalt kezesség- vagy viszontgarancia érvényesítéséből
– a 63. § szerinti viszontgarancia kivételével – olyan fizetési kötelezettsége keletkezik, amely nem szerepel e törvény
1. számú mellékletében, azt a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet 18. Állam által vállalt kezesség és viszontgarancia
érvényesítése cím terhére kell teljesíteni.
(2) Az Államadósság Kezelő Központ Zrt.-nek az Áht. 113/A. § (2) bekezdés k) pontja alapján fizetendő díjat
a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 17. Egyéb költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím terhére kell
teljesíteni.
(3) A (2) bekezdésekben szereplő kiadások összegével a fejezet tervezett kiadása túlléphető.
63. § (1) A Magyar Vállalkozásfinanszírozási Zrt. (e §-ban a továb biak ban: MV Zrt.) által – külön jogszabályban meghatározott
feltételek mellett – vállalt készfizető kezesség, illetve garancia érvényesítéséből a társaságot terhelő fizetési
kötelezettségek 100%-a mögött a (2)–(5) bekezdésben foglaltak szerint a Magyar Állam visszavonhatatlan
viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az MV Zrt. az (1) bekezdés szerinti viszontgaranciával a mikro-, kis- és középvállalkozások legfeljebb 10 év lejáratú
hitelszerződéseiből eredő kötelezettségek legfeljebb 85%-áig vállalhat készfizető kezességet, illetve garanciát.
(3) Az MV Zrt. által a Gazdaságfejlesztés Operatív Program Pénzügyi eszközök prioritási tengelyében, illetve
a Közép-magyarországi Operatív Program A tudásalapú gazdaság innováció- és vállalkozásorientált fejlesztése
prioritási tengelyében a Garanciaeszközökre vállalt készfizető kezesség, illetve garancia állománya 2010.
december 31-én nem haladhatja meg a 150 000,0 millió forintot.
(4) Az (1) bekezdés szerinti viszontgarancia érvényesítéséből eredő fizetési kötelezettséget a XIX. Uniós fejlesztések
fejezet, 2. cím, 4. alcím, 1. Gazdaságfejlesztés Operatív Program jogcímcsoport, a 2. cím, 4. alcím,
29. Közép-magyarországi Operatív Program jogcímcsoport terhére kell teljesíteni.
(5) Amennyiben a (4) bekezdésben szereplő előirányzatok a viszontgarancia érvényesítéséből eredő fizetési
kötelezettség teljesítéséhez nem elegendőek, úgy a további kifizetések forrásának biztosítása során is fenn kell tartani
az Európai Unió költségvetéséből származó támogatás és az ahhoz kapcsolódó hazai társfinanszírozás eredeti
előirányzatnak megfelelő arányát.
(6) Az (1)–(3) bekezdések szerinti kezesség-, illetve garancia érvényesítésből származó, az MV Zrt. által behajtott követelés
összege a Gazdaságfejlesztés Operatív Program, illetve a Közép-magyarországi Operatív Program forrását növeli.
NYOLCADIK FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSÁVAL KAPCSOLATOS
VEGYES RENDELKEZÉSEK
64. § (1) Az I. Országgyűlés fejezeten belül az Országgyűlés Hivatala gazdasági főigazgatójának, a X. Miniszterelnökség
fejezeten belül a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszternek, a XXII. Pénzügyminisztérium fejezeten belül
a pénzügyminiszternek – mint a fejezetet irányító szerv vezetőjének – tervezési, előirányzat-módosítási – felhasználási,
beszámolási, információszolgáltatási, ellenőrzési kötelezettsége és joga nem terjed ki az I. Országgyűlés fejezet,
5. Közbeszerzések Tanácsa cím, a 6–17. címben megjelölt támogatások, és 19. cím Költségvetési Tanács,
a X. Miniszterelnökség fejezet, 11. Polgári Nemzetbiztonsági Szolgálatok cím, ille tő leg a XXII. Pénzügyminisztérium
fejezet, 13. Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete cím, és 14. Kormányzati Ellenőrzési Hivatal cím előirányzataira.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt jogokat és kötelezettségeket az I. Országgyűlés fejezet, 5. Közbeszerzések Tanácsa cím
felett a Tanács elnöke, a 19. Költségvetési Tanács cím felett a köztársasági elnök által jelölt tag, a X. Miniszterelnökség
fejezet, 11. Polgári Nemzetbiztonsági Szolgálatok cím felett a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca
nélküli miniszter, a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 13. Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete cím felett
a Felügyeleti Tanács elnöke, a 14. Kormányzati Ellenőrzési Hivatal cím esetében a szervezet elnöke látja el.
(3) A kormányhivatalok tekintetében az (1) bekezdésben megjelölt jogokat és kötelezettségeket a hivatal vezetője
gyakorolja.
(4) A VI. Bíróságok fejezetnél a fejezetet irányító szerv vezetője az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnöke.
(5) A IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet esetében az önkormányzati
miniszter, a XLII. A központi költségvetés fő bevételei fejezet és a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és
kiadások fejezet esetében a pénzügyminiszter gyakorolja az (1) bekezdésben megjelölt jogokat és kötelezettségeket.
(6) A XIX. Uniós fejlesztések fejezet tekintetében a fejezetet irányító szerv vezetőjének az (1) bekezdésben megjelölt jogait
és kötelezettségeit a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke, szabályozási jogait és kötelezettségeit a nemzeti
fejlesztési és gazdasági miniszter gyakorolja.
(7) Az I. Országgyűlés fejezet 6–17. címeiben, a X. Miniszterelnökség fejezet 20. címében, a XX. Oktatási és Kulturális
Minisztérium 15. címében, a XXVI. Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezet 20–21. címeiben megjelölt
támogatások folyósításáról a Pénzügyminisztérium gondoskodik.
65. § (1) A teljes, 24 040,1 millió forint összegű kötelezettségvállalási keret-előirányzat és az ahhoz kapcsolódó központi
költségvetési finanszírozás együttes összegének kötelezettségvállalással nem terhelt része mértékéig vállalható 2010.
évben a Svájci–Magyar Együttműködési Program által támogatott programokra, projektekre vonatkozó tárgyévi és
éven túli fizetési kötelezettség.
(2) Az Európai Bizottság és a Magyar Köztársaság Kormánya által elfogadott Nemzeti Stratégiai Referencia Keret
(a továb biak ban: NSRK) forrásaiból finanszírozott programok, projektek esetén a 11. számú mellékletben a 2007–2011.
évekre – a Közlekedés Operatív Program, a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program és a Környezet és energia
Operatív Program keretében a 2007–2012. évekre – meghatározott és még kötelezettségvállalással nem terhelt
európai uniós kötelezettségvállalási keret-előirányzat és az ahhoz kapcsolódó központi költségvetési finanszírozás
együttes összegéig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség
(3) Az Európai Bizottság és a Magyar Köztársaság Kormánya által elfogadott Új Magyarország Vidékfejlesztési Program
(a továb biak ban: ÚMVP) forrásaiból finanszírozott programok, projektek esetén a 11. számú mellékletben
a 2007–2012. évekre meghatározott és még kötelezettségvállalással nem terhelt európai uniós kötelezettségvállalási
keret-előirányzat és az ahhoz kapcsolódó központi költségvetési finanszírozás együttes összegéig vállalható tárgyévi
és éven túli fizetési kötelezettség. A kötelezettségvállalást a (4) bekezdésben foglaltakra tekintettel kell megtenni.
(4) Az ÚMVP keretében feltételhez nem kötött kötelezettségvállalást úgy lehet tenni, hogy az abból eredő kifizetés
legkésőbb 2015. évben teljesülhet. A Tanács 1698/2005/EK rendelete hatálya alá tartozó, 2015. évet köve tően
kiadással járó többéves kötelezettségvállalás csak akkor tehető, ha ennek feltétele, hogy a 2015. évet követő kiadások
Európai Unió költségvetéséből finanszírozott részének fedezetéül szolgáló forrás az Európai Unió 2013. év utáni
pénzügyi keretterveiben, illetve az éves költségvetéseiben rendelkezésre áll.
(5) Az Európai Bizottság és a Magyar Köztársaság Kormánya által elfogadott Halászati Operatív Program forrásaiból
finanszírozott programok, projektek esetén a 11. számú mellékletben a 2007–2012. évekre meghatározott és még
kötelezettségvállalással nem terhelt európai uniós kötelezettségvállalási keret-előirányzat és az ahhoz kapcsolódó
központi költségvetési finanszírozás együttes összegéig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(6) Az európai uniós tagsághoz kapcsolódó támogatások maradéktalan felhasználása érdekében a pénzügyminiszter
egyetértésével az (1)–(3), illetve (5) bekezdésekben meghatározott mértéken túl is vállalható tárgyévi és éven túli
fizetési kötelezettség.
66. § Az Országgyűlés felhatalmazza a fejezetet irányító szerv vezetőjét, hogy ha olyan európai uniós támogatás kerül
2010-ben felhasználásra, amelyet a fejezet előirányzata nem tartalmaz, akkor új előirányzatot nyisson az európai uniós
támogatás előirányzatára – bevételi és kiadási oldalon egyaránt – és a központi költségvetési forrást a fejezet
előirányzatain belül átcsoportosítással biztosítsa. Az átcsoportosítás – a részben az Európai Unió, illetve az EGT
Finanszírozási Mechanizmus, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus, a Svájci-Magyar Együttműködési Program által
finanszírozott programok, projektek előirányzatainak, valamint a XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. cím, 7. alcím,
8. Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása jogcím-csoport előirányzatának kivételével – nem
érinthet előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül teljesülő előirányzatot.
67. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazza a fejezetet irányító szerv vezetőjét, hogy az európai uniós tagsághoz kapcsolódó
támogatások felhasználása érdekében pótlólagosan szükséges, a vonatkozó fejezeti támogatási előirányzatot
meghaladó központi költségvetési támogatást a fejezet előirányzatain belül átcsoportosítással biztosítsa, mely
átcsoportosítás – a részben az Európai Unió, illetve az EGT Finanszírozási Mechanizmus, a Norvég Finanszírozási
Mechanizmus, a Svájci–Magyar Együttműködési Program által finanszírozott programok, projektek előirányzatainak,
valamint a XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. cím, 7. alcím, 8. Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő
támogatása jogcím-csoport előirányzatának kivételével – nem érinthet előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül
teljesülő előirányzatot.
(2) Az Országgyűlés felhatalmazza a fejezetet irányító szerv vezetőjét, hogy amennyiben az európai uniós forrásokból –
 illetve az EGT Finanszírozási Mechanizmus, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus vagy a Svájci–Magyar
Együttműködési Program által – finanszírozott programokhoz, projektekhez a támogatásokat nyújtó fél a források
folyósításával elmarad a pénzügyi megállapodásokban, közösségi jogszabályokban meghatározott ütemtervtől, vagy
az Európai Unió, illetve az EGT Finanszírozási Mechanizmus, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus vagy
a Svájci–Magyar Együttműködési Program által nyújtott forrás egyéb okból nem áll rendelkezésre, akkor a szükséges
forrást az adott költségvetési sor támogatási előirányzatából, ha az nem elegendő, úgy a fejezet előirányzatain belül
átcsoportosítás útján biztosítsa. Az átcsoportosítás – a részben az Európai Unió, illetve az EGT Finanszírozási
Mechanizmus, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus, a Svájci–Magyar Együttműködési Program által finanszírozott
programok, projektek előirányzatainak, valamint a XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. cím, 7. alcím, 8. Állami
költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása jogcím-csoport előirányzatának kivételével – nem érinthet
előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül teljesülő előirányzatot.
(3) A költségvetési támogatás azon részét, amelynek kifizetése a (2) bekezdés alapján történt, az Európai Unió, illetve
az EGT Finanszírozási Mechanizmus, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus vagy a Svájci–Magyar Együttműködési
Program által nyújtott forrás rendelkezésre állása után – amennyiben szükséges – vissza kell pótolni azon költségvetési
előirányzatra, amely előirányzatról a megelőlegezett összeg korábban átcsoportosításra került.
68. § (1) Az európai uniós támogatások azon – a központi költségvetés által korábban megelőlegezett – részét, melyet
az Európai Bizottság végső egyenleg kifizetés formájában térít meg, a XLII. A központi költségvetés fő bevételei
fejezetben kell elszámolni.
(2) Az európai uniós támogatások azon, a központi költségvetésből – a XIX. Uniós fejlesztések fejezet kivételével –
megelőlegezett részét, melyet az Európai Bizottság utólagos elszámolás alapján térít meg, a XLII. A központi
költségvetés fő bevételei fejezetben kell elszámolni.
(3) A Nemzeti Fejlesztési Terv, az I. Nemzeti Vidékfejlesztési Terv, az EQUAL valamint az Interreg programok 2010-ben
elszámolásra kerülő európai uniós bevételeit a XLII. A központi költségvetés fő bevételei fejezetben kell elszámolni.
(4) Az európai uniós támogatások azon – a központi költségvetés által korábban megelőlegezett – részét, melyet
az Európai Területi Együttműködési Programok projektjeinek előfinanszírozása céljából nem a XIX. Uniós fejlesztések
fejezet előlegezett meg, az előleget rendelkezésre bocsátó fejezet bevételeként kell elszámolni.
69. § (1) A NIF Zrt. részére, az európai uniós és ahhoz kapcsolódó központi költségvetési forrás felhasználásával, érvényes
támogatási szerződés alapján fizetendő támogatások általános forgalmi adó finanszírozására szolgáló részének
teljesítéséhez a Kincstár a KESZ-ről kamatmentes hitelt nyújt.
(2) Az európai uniós és ahhoz kapcsolódó központi költségvetési forrásból megítélt támogatások kizárólag abban
az esetben biztosíthatóak az (1) bekezdésben leírtak szerint, amennyiben a kifizetés időpontjában a NIF Zrt.-vel kötött
támogatási szerződésben meghatározott célokra felhasználható uniós és hazai forrás nem áll rendelkezésre.
(3) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról tervezett hitel-igénybevételről a NIF Zrt.-nek
a Pénzügyminisztérium és a Kincstár részére 2010. év vonatkozásában 2010. január 15-éig havi bontású finanszírozási
tervet kell készítenie, melyet a rendelkezésre álló információk alapján minden negyedévet követő hónap 15-éig
aktualizálni kell. A pénzügyminiszter jogosult a finanszírozási terv és a hitel-igénybevétel ütemezését módosítani.
(4) A KESZ-hez kapcsolódó megelőlegezési számlákról felvett hitelt a NIF Zrt. a támogatási szerződés alapján számára
kiutalt, európai uniós és központi költségvetésből származó bevételeiből soron kívül törleszteni köteles.
70. § (1) A Tbj. 24. §-ának (2) bekezdése szerinti járulékfizetési felső határ egy naptári napra jutó összege 2010. évben
20 420 forint.
(2) A 2010. januárjában esedékes nyugdíjemelés meghatározásánál a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi
LXXXI. törvény 62. §-a (1) bekezdésének a) pontja szerinti 4,1%-os fogyasztói árnövekedést kell figye lembe venni.
71. § A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 43. §-ának (1) bekezdésében foglalt illetményalap
2010. évben 38 650 forint.
72. § (1) A Kjt.
a) 66. §-ának (1) bekezdése szerinti, a közalkalmazotti fizetési osztályok első fizetési fokozatához tartozó illetmény
garantált összegét, valamint a növekvő számú fizetési fokozatokhoz tartozó – az első fizetési fokozat garantált
illetményére épülő – legkisebb szorzószámokat a 2010. évre a 12. számú melléklet tartalmazza;
b) 66/A. §-ának (2) bekezdése szerinti vezetői illetményalap a 2010. évben 120 000 forint;
c) 69. §-ában foglalt illetménypótlék számítási alapja a 2010. évben 20 000 forint.
(2) A Kjt. 77. §-ának (1) bekezdése szerinti feltételek fennállása esetén az Áht. 91. §-ának (1) bekezdése szerinti
kereset-kiegészítés 2010. évben a keresetbe tartozó juttatások előző évi bázis előirányzatának 2%-a. Fel nem használt
előirányzata kizárólag a keresetbe tartozó juttatások emelésére fordítható. Ez a rendelkezés nem vonatkozik
a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 118. §-ának (10)–(12) bekezdésében szabályozott esetekre, továbbá
az állami felsőoktatási intézményekre, valamint a központi költségvetési szervként működő kutatóközpontokra,
kutatóintézetekre, a Magyar Tudományos Akadémiához tartozó kutatást kiegészítő akadémiai központi költségvetési
szervekre.
73. § (1) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény 103. §-ának (2) bekezdése szerinti
legalacsonyabb bírói alapilletmény – 1. fizetési fokozat – 2010. évben 356 000 forint.
(2) Az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény 46/D. §-ának
(2) bekezdése szerinti legalacsonyabb ügyészi alapilletmény – 1. fizetési fokozat – 2010. évben 356 000 forint.
(3) A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény 1. §-ának (3) bekezdése szerinti jogi segítői óradíj 2010. évben
3000 forint.
(4) Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 131. §-ának (2) bekezdése szerinti kirendelt ügyvédi óradíj 2010. évben
3000 forint.
74. § (1) A Gyv. tv. 66/F. §-ának (2) bekezdése szerinti nevelőszülői díj legalacsonyabb összege – gyermekenként, fiatal
felnőttenként – a 2010. évben 15 000 forint/hó.
(2) A Gyv. tv. 66/L. §-ának (1) bekezdése szerinti hivatásos nevelőszülői díj legalacsonyabb összege a 2010. évben
135 000 forint/hó.
(3) A Gyv. tv. 20/A. §-ának (2) bekezdése szerinti pénzbeli támogatás esetenkénti összege 2010. évben gyermekenként
5800 forint.
(4) A Gyv. tv. 20/B. §-ának (5) bekezdése szerinti pótlék esetenkénti összege 2010. évben gyermekenként 8400 forint.
(5) A Szoctv. 38. §-ának (3) bekezdésében meghatározott, a lakásfenntartás egy négyzetméterre jutó elismert havi
költsége 2010. évben 450 forint.
(6) A fiatalok életkezdési támogatásáról szóló 2005. évi CLXXIV. törvény 4. §-a (2) bekezdésének a) pontja szerinti első
utalási összeg 42 500 forint, b) pontja szerinti második és harmadik utalási összeg 44 600–44 600 forint, ha a gyermek
2010. évben született.
(7) A Szoctv. 43/A. §-ának (4) bekezdésében meghatározott szakértői díj összege 2010. évben esetenként 20 000 forint.
75. § (1) A Közokt. tv. 118. §-ának (11) bekezdésében meghatározott, kiemelt munkavégzésért járó keresetkiegészítés számítási
alapja 2010. évben 5250 forint/fő/hónap.
(2) A Közokt. tv. 19. §-ának (6) bekezdésében meghatározott, a pedagógusok szakkönyvvásárlásához kapcsolódó
támogatásként 2010. évben 4000 forint/fő/év összeget kell a közoktatási intézményfenntartóknak biztosítani
a Kormány által meghatározott feltételek szerint.
76. § (1) A kárpótlási jegyek életjáradékra váltásáról szóló 1992. évi XXXI. törvény (a továb biak ban: Éltv.) 7. §-ának
(1) bekezdése, a Párizsi Békeszerződésről szóló 1947. évi XVIII. törvény 27. Cikke 2. pontjában foglaltak végrehajtásáról
 szóló 1997. évi X. törvény (a továb biak ban: 1997. évi X. törvény) 2. §-ának (4) bekezdése, valamint a termőföld állam
által életjáradék fizetése ellenében történő megszerzéséről szóló 210/2004. (VII. 9.) Korm. rendelet alapján
az életjáradék összege 2010. március 1-jétől az előző évben meg valósult átlagos nyugdíjemelés százalékos mértékével
emelkedik.
(2) Az Éltv., valamint a termőföld állam által életjáradék fizetése ellenében történő megszerzéséről szóló 210/2004. (VII. 9.)
Korm. rendelet alapján a 2010. március 1-je után megállapított életjáradék mértékét az azok mellékletében megjelölt,
de az (1) bekezdés szerinti mértékben növelt összegben kell meghatározni.
77. § (1) A Szoctv. 50/A. §-ának (8) bekezdése szerinti egyéni gyógyszerkeret havi összege 2010. évben 12 000 forint.
(2) A Szoctv. 50/A. §-ának (9) bekezdése szerinti eseti keret éves összege 2010. évben 6000 forint.
78. § (1) A Magyar Rádió Zrt., a Magyar Televízió Zrt. (a továb biak ban: MTV Zrt.) és a Duna Televízió Zrt. műsorterjesztési
költségeire az I. Országgyűlés fejezet, 10–12. címek e célra elkülönített előirányzatai terhére teljesítendő
támogatásokat a számlával igazolt fizetési kötelezettségekhez igazodóan – áfával növelt összegben – közvetlenül
a műsorterjesztést végző szolgáltatónak kell folyósítani. A támogatás összegének meghatározásánál csak az állandó
stúdióra és a fix telepítésű országos rendszerek igénybevételére vonatkozó szolgáltatások tekintendők
műsorterjesztési költségnek, az alkalmi közvetítővonalak költségei még egyidejű sugárzás esetében sem. A folyósított
összegből az arányosítás alapján levonható áfának megfelelő összeget nem lehet támogatási bevételként elszámolni,
azt állammal szembeni visszatérítési kötelezettségként kell nyilvántartani.
(2) Az állammal szembeni visszatérítési kötelezettségnek a tárgyévet megelőző év mérlegfordulónapi auditált
állományát a tárgyév június 30-ig kell a költségvetés számára megfizetni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti műsorszolgáltató január 10-ig köteles tájékoztatni a Kincstárt a műsorterjesztést végző
szolgáltatókról, valamint szolgáltatónként a tárgyévre szóló műsorterjesztési kötelezettségeinek várható összegéről.
Amennyiben ezen adatokban változás történik, arról a műsorszolgáltatónak a Kincstárt 15 napon belül értesítenie kell.
(4) Amennyiben a Magyar Rádió Zrt., az MTV Zrt. és a Duna Televízió Zrt. műsorterjesztési költségeikben éves szinten,
együttesen tényleges megtakarítást érnek el, melyet a Kincstár visszaigazol, az Országgyűlés felhatalmazza
a Kormányt a megtakarított összeg felhasználására a közszolgálati műsorszolgáltatók szervezeti átalakításának,
műszaki-technikai fejlesztéseinek támogatására. A megtakarított összeg mértéke meghatározásának és
felhasználásának feltételeit a Kormány állapítja meg.
79. § A Paksi Atomerőmű Zrt. 2010. évi befizetési kötelezettsége a Központi Nukleáris Pénzügyi Alapba 23 127,5 millió forint,
amelyet havonta egyenlő részletekben köteles átutalni az Alap számlájára.
80. § (1) Az Országgyűlés a XV. Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium fejezet, 25. cím, 4. alcím, 3. jogcím-csoport,
2. Vásárhelyi Terv továbbfejlesztése jogcím forrásait a program céljához kötődő területi szakmai követelmények
alapján az Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Tanács döntési hatáskörébe utalja.
(2) Az Éhvt. 13. §-a szerinti felügyeleti díj mértéke a projekt külön jogszabály szerint jóváhagyott Tervdokumentumában
létrehozni tervezett minden egyes kibocsátás-csökkentési egység után 38 forint.
(3) Az Üht. 19. §-a szerinti felügyeleti díj mértéke az üzemeltető részére kiosztott minden egyes kibocsátási egység után
évi 5 forint.
(4) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 147. §-ának (1) bekezdése szerinti szénipari szerkezetátalakítási
támogatás mértéke 0,23 Ft/kWh.
(5) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 147. §-ának (1) bekezdése szerinti külön jogszabályban
meghatározott személyi kör részére a villamos energiaiparban fennálló vagy eltöltött munkaviszonnyal
összefüggésben külön jogszabálynak meg fele lően biztosított kedvezményes árú villamosenergia-ellátás támogatása
0,09 Ft/kWh.
81. § A XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 10. cím, 5. alcím, 7. Fejlesztési típusú támogatások
jogcím-csoport terhére kell teljesíteni a korábbi évekről áthúzódó agrárberuházások kötelezettségvállalásait, a 10. cím,
5. alcím, 8. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások jogcím-csoport előirányzatról pedig a folyó költségként
elszámolható, megszűnő agrár- és vidékfejlesztési támogatások korábbi években vállalt és 2010. évet terhelő
áthúzódó kötelezettségvállalásait. Ugyancsak a 10. cím, 5. alcím, 8. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások
jogcím-csoport előirányzatról kell teljesíteni a kedvezőtlen adottságú térségekben gazdálkodók adósságrendezési
programjának 2010. évet terhelő kiadásait is.
82. § (1) Az MFB Zrt. által saját kockázatára nyújtott azon hitelek állománya, amelyekhez a Kormány határozatában forrásés eszközoldali kamattámogatást biztosít, a 2010. év folyamán legfeljebb 500 000,0 millió forint lehet.
(2) Az (1) bekezdésben megállapított keretet a tényleges állomány az év egyetlen napján sem haladhatja meg.
83. § A XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetésében jóváhagyott Hadfelszerelés-fejlesztési programokon
tervezett 29 110,0 millió forint összegű előirányzat a 32. § (1) bekezdésében meghatározott bevételi előirányzatok
együttesen legalább 102,0%-os teljesülése esetén, a Kormány – kormányhatározatban közzétett – döntésétől
függően használható fel.
84. § (1) Az üzemben tartási díjnak a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a továb biak ban: média tv.)
79. §-ának (2) bekezdése szerint megállapított összege a 2010. évre havi 967 forint.
(2) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a média tv. 79. §-ának (1) bekezdése szerinti üzemben tartási díj
2010-re esedékes összegének megfizetését – a média tv. 80. §-ának (3) bekezdése szerinti fizetési kötelezettség
összege 60%-ának kivételével – átvállalja.
(3) A Kormány – figyelemmel a média tv. 148. §-ának (1) bekezdésében foglaltakra – az esedékes üzemben tartási díjat
az APEH – mint a média tv. 82/A. § szerinti megbízott – közreműködésével az átvállalással nem érintett üzemben tartási
díj megfizetésére kötelezettektől beszedi és továbbítja a Műsorszolgáltatási Alapba. Az általa beszedett díjbevétel
terhére az APEH 10% beszedési költséget számolhat el.
(4) A (2) bekezdés szerinti átvállalás havi összegének alapja a 2002. évi elvi díjbevétel (a 2001. évben ténylegesen
beszedett díjbevétel 7%-kal megnövelt és 9,55% beszedési költséggel csökkentett összege, valamint a mentesítettek
után 2002-ben térített díjátalány együttesen) egy tizenketted része. Ezt kell megnövelni az (1) bekezdésben foglalt
díjösszegnek a 2002. évi üzemben tartási díj (havi 740 Ft) nagyságához viszonyított növekedése arányában.
(5) A Hungária Televízió Közalapítványnak a média tv. 60. §-a (2) bekezdésének a) pontja szerint felhasználható
céltámogatása (I. Országgyűlés fejezet, 13. cím, 2. alcím) – elkülönített nyilvántartással, a cél szerinti felhasználást
megállapítható módon – a Duna Televízió Zrt. közszolgálati műsorai gyártásához, közvetítési jog vásárlásához,
műszaki-technikai fejlesztéséhez nyújtott hozzájárulás fedezetéül szolgál. A folyósított összegből az arányosítás
alapján levonható áfának megfelelő összeget nem lehet támogatási bevételként elszámolni, azt állammal szembeni
visszatérítési kötelezettségként kell nyilvántartani.
(6) Az állammal szembeni visszatérítési kötelezettségnek a tárgyévet megelőző év mérlegfordulónapi auditált
állományát a tárgyév június 30-ig kell a költségvetés számára megfizetni.
85. § (1) Az Áht. 12/B. §-ának (2) bekezdése szerinti kifizetési keret a 2010. évben 238,4 milliárd forint. Az Áht. 12/B. §-ának
(2) bekezdése alkalmazása során a következő évekre vonatkozó kifizetési keret megegyezik a 2010. évi kifizetési
keretnek a többéves fizetési kötelezettséggel járó kötelezettségvállalások nettó jelenérték számításának
módszertanáról, valamint az alkalmazandó diszkonttényezőről szóló 161/2005. (VIII. 16.) Korm. rendelet 1. §-ának
(3) bekezdése alapján 2010. év első negyedévére meghatározott hazai inflációs előrejelzés szerint indexált összegével.
(2) Az Áht. 100/F. §-ának (2) bekezdése szerinti értékhatár a 2010. évben 100,0 millió forint.
(3) Az Áht. 100/F. §-ának (3) bekezdése szerinti értékhatár a 2010. évben 10,0 millió forint.
86. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 13. §-ának (2) bekezdésében meghatározott gyártási költségvetési
értékhatár a 2010. évben magyar filmalkotás esetén 271,0 millió forint, magyar részvételű koprodukciós filmalkotás
esetén 509,0 millió forint.
87. § (1) A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (a továb biak ban: Kbt.) VI. fejezete alkalmazásában a nemzeti
közbeszerzési értékhatár 2010. január 1-jétől 2010. december 31-éig:
a) árubeszerzés esetében: 8,0 millió forint;
b) építési beruházás esetében: 15,0 millió forint;
c) építési koncesszió esetében: 100,0 millió forint;
d) szolgáltatás megrendelése esetében: 8,0 millió forint;
e) szolgáltatási koncesszió esetében: 25,0 millió forint.
(2) A Kbt. VII. fejezete alkalmazásában a nemzeti közbeszerzési értékhatár 2010. január 1-jétől 2010. december 31-éig:
a) árubeszerzés esetében: 50,0 millió forint;
b) építési beruházás esetében: 100,0 millió forint;
c) szolgáltatás megrendelése esetében: 50,0 millió forint.
88. § Az Országgyűlés elengedi a Várpalota és Régiója Környezetvédelmi Rehabilitációs Programra létrehozott
céltársulásnak (Várpalota, Berhida, Pétfürdő, Öskü, Ősi, Tés, Balatonalmádi) a Programban meghatározott
beruházáshoz kapcsolódó 2010. év folyamán esedékes kölcsöntartozások 50%-át, azaz 73 053 898 forintot.
Az elengedett összegek 2010 májusában: Várpalota: 40 276 048 forint, Berhida: 5 738 339 forint, Pétfürdő:
5 176 623 forint, Öskü: 3 568 318 forint, Ősi: 5 693 350 forint, Tés: 1 827 494 forint, Balatonalmádi: 10 773 726 forint.
KILENCEDIK FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 89. § E törvény 2010. január 1-jén lép hatályba.
90. § E törvény 2013. december 31-én hatályát veszti.
91. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg:
a) a 6. § (1) bekezdés a)–b) pontjaiban, valamint a (4)–(5) bekezdésében meghatározott támogatás igénylési
és elszámolási feltételeit, b) az egyedi támogatások, költségtérítések, valamint az egyéb vállalati támogatások mértékét és felhasználási
szabályait,
c) e törvény hatálybalépését követő egy hónapon belül a XV. Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium fejezet,
25. cím, 4. alcím, 3. jogcím-csoport, 1. Központi fejlesztési feladatok jogcím, valamint 2. Vásárhelyi Terv
továbbfejlesztése jogcím felhasználásának szabályait,
d) e törvény hatálybalépését követő egy hónapon belül a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett
személyi jövedelemadója fejezet 11. Vis maior tartalék cím felhasználásának szabályait,
e) a 26. § (3) bekezdésben meghatározott előirányzat felhasználásának részletes szabályait,
f) a 27. §-ban meghatározott finanszírozási változás részletes szabályait,
g) a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet 1. cím, 7. alcím, 12. Egészségügyi finanszírozás váltással kapcsolatos
bevétel fizetésének részletes szabályait.
(2) Felhatalmazást kap az önkormányzati miniszter, hogy – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a 31. § (1) bekezdés
szerint létrehozott új előirányzat igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának és elszámolásának részletes
szabályairól rendeletet alkosson.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke