text:
39/2018. (III. 12.) Korm. rendelete a fűtési célú távhőszolgáltatást igénybe vevő lakossági felhasználók részére biztosított téli rezsicsökkentésről.
A Kormány a  távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény 60.  § (1)  bekezdés g)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  távhőszolgáltató a  távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény végrehajtásáról szóló 157/2005. (VIII. 15.)
Korm. rendelet 3.  melléklet 2.1.2.1.  pontja szerinti fűtési célú távhőszolgáltatást az  e  rendelet hatálybalépésekor
igénybe vevő,
a) a  távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Tszt.) 3.  § b)  pontja szerinti díjfizetők
közül a lakossági díjfizető,
b) – épületrészenkénti díjmegosztás esetén – a  Tszt. 3.  § g)  pont ga)  alpontja szerinti lakossági felhasználók
közül az egyes épületrészek tulajdonosa vagy
c) – ha a távhőszolgáltatás díja díjszétosztás nélkül kerül megfizetésre – a Tszt. 3. § g) pont ga) alpontja szerinti
lakossági felhasználó
[az a)–c)  pont a  továbbiakban együtt: fogyasztó] részére az  1.  mellékletben meghatározott mértékű, a  téli
fogyasztási időszakban bekövetkező fogyasztásnövekedés finanszírozását segítő árkompenzációt (a továbbiakban:
juttatás) ír jóvá az e rendeletben meghatározott feltételek szerint.
(2) A juttatás csak a lakás céljára használt ingatlanban, lakossági díjszabással igénybe vett távhőszolgáltatás után jár.
2. § (1) A  juttatásról, annak jóváírása módjáról és (2)  bekezdés szerinti időpontjáról a  távhőszolgáltató az  e  rendelet
hatálybalépését követő 15 napon belül a 2. melléklet szerinti tájékoztatásban értesíti a fogyasztót.
(2) A  távhőszolgáltató a  juttatást a  2018. április havi számlában írja jóvá. Ha a  számla összege alacsonyabb, mint
a  juttatás összege, a  távhőszolgáltató a  korábban jóvá nem írt juttatást a  következő hónapokban kibocsátott
számlában írja jóvá úgy, hogy az legkésőbb 2018. június 30-áig teljes összegében jóváírásra kerüljön.
(3) A  lakóépület fogyasztói közössége esetében, ha a  fűtési célú távhőszolgáltatás díja díjszétosztás nélkül kerül
megfizetésre, a  juttatást az  arra jogosult felé a  fogyasztói közösség megbízottja – a  távhőszolgáltató által
a  fogyasztói közösség részére kiállított számlában jóváírt juttatás alapján – lakás céljára szolgáló épületrészenként
azonos mértékben érvényesíti.
(4) A  juttatás összegét az  egységes közszolgáltatói számlaképről szóló 2013. évi CLXXXVIII. törvény 5–7.  melléklete
szerint kiállított számla egyéb tétel részében kell feltüntetni.
3. § (1) A  juttatás ellenértékét az  energiapolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) az  általa vezetett
minisztérium fejezetében e  célra létrehozott költségvetési kiadási előirányzat terhére – a  távhőszolgáltatónak
az  e  rendelet hatálybalépését követő 15 napos jogvesztő határidőn belüli, fogyasztói kategóriák szerinti bontást
tartalmazó, a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) részére benyújtott
adatszolgáltatása alapján – 2018. április 15-éig fizeti meg a  távhőszolgáltató részére. A  Hivatal a  juttatás
fedezeteként elismert összeget távhőszolgáltatónként megjelölve közli a miniszterrel.
(2) A távhőszolgáltató által a fogyasztó számlájában ténylegesen jóváírt juttatásról és az azzal összefüggésben felmerült
indokolt költségről és ráfordításról a  távhőszolgáltató elkülönített nyilvántartást vezet, amely alapján a  Hivatal
részére az e rendelet hatálybalépését követő 120 napon belül elszámolást nyújt be.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás és a  (2)  bekezdés szerinti elszámolás formáját és adattartalmát a  Hivatal
állapítja meg és az e rendelet hatálybalépését követő 8 napon belül teszi közzé a honlapján.
4. § (1) Ha a távhőszolgáltató
a) a juttatás ellenértékének megállapításához valótlan adatot szolgáltatott,
b) az igénybe vett juttatást nem a megjelölt célra használta fel, illetve
c) a juttatásra vonatkozóan az e rendeletben meghatározott valamely feltételt megszegett
[az a)–c)  pont a  továbbiakban együtt: jogosulatlanul igénybe vett támogatás], a  jogosulatlanul igénybe vett
támogatást a Hivatal által lefolytatott ellenőrzés és az az alapján indított hatósági eljárásban hozott döntés alapján
egy összegben a központi költségvetés számára visszafizeti.
(2) A  visszafizetési kötelezettség elmulasztása esetén a  távhőszolgáltató által igényelt távhőszolgáltatási támogatást
a jogosulatlanul igénybe vett támogatással csökkentett mértékben lehet kifizetni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2/2010. (VII. 8.) NEFMI utasítása a Nemzeti Erőforrás Minisztérium szervezeti és működési rendjének ideiglenes meghatározásáról.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdésében és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 60. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben – a közigazgatási és
igazságügyi miniszter jóváhagyása alapján – a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A Nemzeti Erőforrás Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) szervezeti és működési rendjét – a minisztérium új
szervezeti és működési szabályzatának hatálybalépéséig terjedő időre – az 1. mellékletben foglaltak szerint
szabályozom. (2) Ha ez az utasítás eltérően nem rendelkezik, a minisztérium szervezeti és működési rendjére
a) az Egészségügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/2008. (HÉ 44.) EüM utasítást
(a továbbiakban: EüM SZMSZ), b) az Önkormányzati Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 5/2008. (HÉ 39.) ÖM
utasítást (a továbbiakban: ÖM SZMSZ), c) a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 20/2008. (HÉ 48.)
SZMM utasítást (a továbbiakban: SZMM SZMSZ), d) az Oktatási és Kulturális Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 3/2009. (IX. 4.) OKM
utasítást (a továbbiakban: OKM SZMSZ) kell megfelelően alkalmazni.
(3) A (2) bekezdésben foglalt miniszteri utasítások egymásnak ellentmondó vagy párhuzamos rendelkezései esetén az
EüM SZMSZ vonatkozó rendelkezését kell alkalmazni. 2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,


text:
59/2005. (XII. 14.) BM rendelete a belügyminiszter hatáskörébe tartozó sportszakmai szakképesítések szakmai vizsgáinak szervezésére feljogosított intézményekről.
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5. §-a
(1) bekezdésének b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A belügyminiszter (a továbbiakban: miniszter) hatáskörébe tartozó sportszakmai szakképesítések vizsgái
nak szervezésére az e rendelet mellékletében felsorolt intézmények jogosultak.
(2) A szakmai vizsgák szervezésére szóló jogosultság
2007. december 31-ig érvényes.
(3) A vizsgaszervezési jogosultságot a miniszter – a
Nemzeti Sporthivatal elnökének javaslatára – külön jogszabályban meghatározott esetekben megvonhatja.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter hatáskörébe tartozó sportszakmai képesítések szakmai
vizsgáinak szervezésére feljogosított intézményekről
szóló 6/2003. (VIII. 27.) GYISM rendelet hatályát veszti.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
belügyminiszter


text:
7/2018. (III. 14.) BM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 13.  alpontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § A központi költségvetésről szóló törvénynek a  Belügyminisztérium fejezetében eredeti előirányzatként
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok, a  költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről
szóló törvényeiben Belügyminisztérium fejezetet irányító szerv vezetője által vezetett minisztérium és annak
jogelődjei költségvetési fejezetében megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványai,
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban:
Ávr.) alapján a  költségvetési év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatok – az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdése szerinti – felhasználási szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: EUMSz) 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti állami
támogatások esetében az 1. mellékletben foglalt táblázat
a) 41. sora alapján az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás,
b) 41. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 53. cikke szerinti kultúrát és kulturális örökség megőrzését
előmozdító támogatás
nyújtható. II. ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 3. § E rendelet alkalmazásában:
 1. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás,
2. átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom,
3. diszkont kamatláb: az Atr. 2. § 3. pontja szerinti kamatláb,
 4. egy és ugyanazon vállalkozás: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1407/2013/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban:
1407/2013/EU bizottsági rendelet) 2. cikk (2) bekezdése szerinti vállalkozás,
5. elsődleges mezőgazdasági termelés: a  EUMSz 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási
kategóriáknak a  belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU bizottsági rendelet
(a továbbiakban: 651/2014/EU bizottsági rendelet) 2. cikk 9. pontja szerinti termelés,
6. elszámolható költség: az Atr. 2. § 6. pontja szerinti költség,
 7. észszerű nyereség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 142. pontja szerinti nyereség,
 8. immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak,
 9. mezőgazdasági termék: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti termék,
10. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti feldolgozás,
11. mezőgazdasági termék forgalmazása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 8. pontja szerinti forgalmazás,
12. működési eredmény: a  beruházásnak a számvitelről szóló 2000.  évi C.  törvény 3.  § (4)  bekezdés 5.  pontja
szerinti hasznos élettartama alatt diszkontált bevételei, csökkentve a  diszkontált működési költségekkel
(pl.  személyi jellegű ráfordítás, anyagköltség, szerződéses szolgáltatás, a  távközlés, az  energia és
a  karbantartás költsége, bérleti díj, adminisztrációs költség, kivéve az  olyan értékcsökkenési és
a finanszírozási költséget, amelyet beruházási támogatásból már fedeztek) és – a támogatást nyújtó döntése
alapján – a  diszkontált észszerű nyereséggel, ha a  számítás végeredménye pozitív, ellenkező esetben
a működési eredmény nulla,
13. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás,
14. személyi jellegű ráfordítás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 88. pontja szerinti ráfordítás,
15. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
16. tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz.
III. AZ EGYES TÁMOGATÁSI KATEGÓRIÁKRA VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK
4. § (1) A 651/2014/EU bizottsági rendelet és az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás (ezen alcím
vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) kizárólag átlátható formában nyújtható.
(2) A  kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
meghozatala napjától számított legalább tíz évig megőrizni.
(3) Nem ítélhető meg támogatás
a) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúratermékek termeléséhez, feldolgozásához és értékesítéséhez,
b) elsődleges mezőgazdasági termeléshez,
c) mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági termék forgalmazásában tevékeny vállalkozás
részére, ha
ca) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
cb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
d) exporttal kapcsolatos tevékenységhez, ha az az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat kialakításához
és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódik,
e) ha azt import áru helyett hazai áru használatától teszik függővé,
f ) olyan feltétellel, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi,
g) csekély összegű támogatásban részesülő vállalkozás kivételével azon szervezet részére, amely az  Európai
Bizottság által hozott, európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatás visszafizettetésére
irányuló, Magyarországnak címzett határozat alapján fennálló visszafizetési kötelezettségének nem tett
eleget,
h) csekély összegű támogatásban részesülő vállalkozás kivételével nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére,
i) kultúrát és kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásban részesülő vállalkozás esetén nyomtatott
vagy elektronikus formában közzétett sajtótermék és magazin kiadására.
5. § (1) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az e  rendelet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással,
ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(2) Az  e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi,
regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(3) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az  irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(4) A  csekély összegű (de  minimis) támogatás szerinti, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező
támogatás bármely egyéb, azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható.
Az  azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás a  csoportmentességi rendeletekben és
az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb teljes finanszírozási határértékig
bármilyen más, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.
6. § (1) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni. Ha a  támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a  támogatás összegének
a támogatástartalmat kell tekinteni.
(2) A több részletben kifizetett támogatást a támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont
kamatláb alkalmazásával.
(3) Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi
támogatást, ha a támogatás összege a 2. § szerinti kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító
a) beruházási támogatás esetében meghaladja a projektenként 150 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
b) működési támogatás esetében meghaladja a  vállalkozásonként évente 75 millió eurónak megfelelő
forintösszeget.
 (4) A  támogatást nyújtó köteles adatot szolgáltatni a Támogatásokat Vizsgáló Iroda részére a  651/2014/EU bizottsági
rendelet 9.  cikke szerinti közzététel céljából a  2.  § hatálya alá tartozó, 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget
meghaladó egyedi támogatásról.
(5) A (4) bekezdés szerinti adatszolgáltatás módjára, az adatszolgáltatással érintett adatok körére és azok közzétételére
vonatkozó szabályokat az Atr. 18/A–18/D. §-ai határozzák meg.
(6) E  rendelet alapján az  1407/2013/EU bizottsági rendelet és a  651/2014/EU bizottsági rendelet 53.  cikke szerinti
támogatások esetén 2021. június 30-ig lehet támogatási döntést hozni.
IV. CSEKÉLY ÖSSZEGŰ TÁMOGATÁS 7. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén – az 1407/2013/EU bizottsági rendelet
4.  cikk (3)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben – nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amelyet kollektív
fizetésképtelenségi eljárás alá vontak, vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá lenne
vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb helyzetben van.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással a 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott
felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A  kedvezményezettnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével –  az
ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
V. A KULTÚRÁT ÉS A KULTURÁLIS ÖRÖKSÉG MEGŐRZÉSÉT ELŐMOZDÍTÓ TÁMOGATÁS
8. § (1) A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban:
támogatás) a 651/2014/EU bizottsági rendelet 53. cikkének megfelelően nyújtható. A kultúrát és a kulturális örökség
megőrzését előmozdító támogatás beruházási, működési vagy zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott
támogatásként nyújtható.
(2) A  támogatás – a  nyomtatott vagy elektronikus formában közzétett sajtótermék és magazin kivételével  –
a következőkhöz nyújtható:
a) muzeális intézmény, levéltár, könyvtár, művészeti vagy közművelődési intézmény – ideértve a  közösségi
teret –, koncertterem, színház, filmszínház,
b) tárgyi kulturális örökség, régészeti lelőhely, emlékmű, történelmi emlékhely és épület, a kulturális örökséghez
kapcsolódó természeti örökség, kulturális vagy természeti örökséggé nyilvánított örökség,
c) a szellemi kulturális örökség valamennyi formája (pl. népi hagyományok, kézművesség),
d) művészeti vagy kulturális esemény, előadás, fesztivál, kiállítás és hasonló kulturális tevékenység,
e) kulturális és művészeti oktatási tevékenység, a  kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének és
támogatásának jelentőségét tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok, ideértve az új
technológiák alkalmazását is e célokra,
f ) zenei és irodalmi alkotások írása, szerkesztése, gyártása, terjesztése, digitalizálása, kiadása és fordítása.
9. § (1) Beruházási támogatás esetén a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költség és a  beruházás
megvalósításából származó működési eredmény közötti különbséget azzal, hogy az  infrastruktúra üzemeltetője
– a támogatást nyújtó döntésétől függően – jogosult észszerű nyereséget szerezni.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni, és előzetesen vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) A beruházási támogatás elszámolható költségei az immateriális javak és a tárgyi eszköz következő költségei:
a) az  infrastruktúra építésének, korszerűsítésének, bővítésének, megvásárlásának, megőrzésének és
fejlesztésének költsége, ha az  infrastruktúra időbeli vagy térbeli kapacitását évente legalább 80%-ban
kulturális célra használják,
b) a kulturális örökség megszerzésének költsége (pl. a lízingdíj, a kapcsolódó illetékek vagy a kulturális örökség
áthelyezésének költsége),
c) a  tárgyi és szellemi kulturális örökség védelmének, megőrzésének, újjáépítésének és helyreállításának
költsége (pl. a  megfelelő körülmények között történő tárolás költsége, a  speciális eszközök, anyagok
használatából fakadó többletköltség, valamint a  dokumentációs, kutatási, digitalizálási és publikációs
költség),
d) a  közönség kulturális örökséghez való hozzáférésének javítását szolgáló intézkedések költsége
(pl.  a  digitalizálással és egyéb új technológiákkal, a  speciális szükségletű személyek hozzáférési
lehetőségeinek javításával kapcsolatos, valamint a  prezentációk, programok és látogatók tekintetében
a kulturális sokszínűség elősegítésével kapcsolatos költség),
e) a kulturális projektek és tevékenységek, együttműködési és csereprogramok, valamint ösztöndíjak költsége
(pl. a  kiválasztási eljárással kapcsolatos marketing, és a  projekt eredményeként közvetlenül felmerülő
költség).
10. § (1) Működési támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg a releváns időszakban keletkező működési
veszteséget.
(2) Működési támogatás esetén a támogatás a működési veszteségen felül fedezetet nyújthat az észszerű nyereségre is.
 (3) A működésből származó veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni.
 (4) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározottak teljesítése – a  (3)  bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható.
 (5) A működési támogatás elszámolható költségei:
a) a  kulturális intézmény vagy örökségi helyszín állandó vagy időszakos tevékenységéhez (pl. kiállításokhoz,
előadásokhoz, rendezvényekhez és hasonló kulturális tevékenységekhez) kapcsolódó, a  szokásos
üzletmenetben felmerülő költség,
b) a kulturális és művészeti oktatási tevékenység költsége, a kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének
és népszerűsítésének fontosságát tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok költsége
(pl. az új technológiák e célokra történő alkalmazásának költsége),
c) a  közönség kulturális intézményhez vagy örökségi helyszínhez és tevékenységhez való hozzáférésének
javítását szolgáló költség (pl. a digitalizálással, egyéb új technológiákkal és a speciális szükségletű személyek
hozzáférési lehetőségeinek javításával kapcsolatos költség),
d) közvetlenül a kulturális projekthez vagy tevékenységhez kapcsolódó működési költség, így különösen
da) az ingatlanok és kulturális helyszínek bérletének, lízingjének költsége,
db) a  kulturális projektekhez vagy tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó utazási, anyag- és
felszerelési költség,
dc) a kiállítások és díszletek építészeti elemeinek költsége,
dd) az eszközökhöz, szoftverekhez és felszerelésekhez igénybe vett hitel vagy lízing költsége,
de) az  eszközök, szoftverek, felszerelések amortizációja, ha e  költséget nem fedezte beruházási
támogatás,
df ) szerzői jogi védelem alatt álló alkotásokhoz és egyéb kapcsolódó szellemi tulajdonjogi védelem
alatt álló tartalmakhoz való hozzáférésre vonatkozó jogokkal kapcsolatos költség,
dg) a marketing költsége,
dh) a projekt vagy tevékenység eredményeként közvetlenül felmerült költség,
e) a kulturális intézmény, örökségi helyszín vagy projekt személyi jellegű ráfordítása,
f ) a  külső tanácsadással és külső szolgáltatók által biztosított támogató szolgáltatásokkal kapcsolatos,
közvetlenül a projekt eredményeként felmerülő költség. 11. § A  2 000 000 eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó beruházási vagy működési támogatás esetén
a  támogatás összege a  9.  § (1) és (2)  bekezdésében, valamint a  10.  § (1)–(4)  bekezdésében meghatározott
módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható azzal, hogy a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 80%-át.
12. § (1) A 12. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti tevékenységekhez nyújtott támogatás esetén
a) a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 70%-át, vagy
b) a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  projektből származó bevételek
jelenértékének különbségét azzal, hogy a  bevételeket az  elszámolható költségekből előzetesen vagy
visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
(2) A zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatás keretében
a) a szerző díjazása (pl. szerzői joggal kapcsolatos költség),
b) a fordító díjazása,
c) a szerkesztő díjazása,
d) az egyéb szerkesztési költség (pl. korrektúrázás, javítás, lektorálás),
e) az elrendezés és nyomdai előkészítés költsége és
f ) a nyomtatás vagy elektronikus közzététel költsége
számolható el.
VI. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
14. § Ez a rendelet
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet;
b) a  651/2014/EU rendeletnek a  kikötői és repülőtéri infrastruktúrákra irányuló támogatás, a  kultúrát és
a  kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásra és a  sportlétesítményekre és multifunkcionális
szabadidős létesítményekre nyújtott támogatásra vonatkozó bejelentési határértékek, továbbá a  legkülső
régiókban biztosított regionális működési támogatási programok tekintetében, valamint a  702/2014/EU
rendeletnek a  támogatható költségek összegének meghatározása tekintetében történő módosításáról
szóló, 2017. június 14-i 2017/1084/EU bizottsági rendelettel módosított, a  Szerződés 107. és 108.  cikke
alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról
szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet 53. cikkének
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 15. § Hatályát veszti a  fejezeti és központi kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 1/2017. (II. 28.)
BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
137/2011. (VIII. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. augusztus 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozó 2011. július 6-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 23. §-a, miszerint „Nem büntethető,
aki a cselekmény elkövetésekor tizennegyedik életévét nem töltötte be.” módosuljon úgy, hogy „Nem büntethető,
aki a cselekmény elkövetésekor tizenkettedik életévét nem töltötte be.”?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének
akadálya nincs. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1435/2013. (VII. 11.) Korm. határozata a Nemzeti Olimpiai Központ beruházáshoz a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva, a  Nemzeti Olimpiai Központ beruházáshoz kapcsolódó előkészítő feladatokra 586,5 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 13. Sportintézmények cím, 2. Nemzeti Sportközpontok alcím javára,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
246/2011. (X. 28.) KE határozata hivatásos állományba történő visszavételről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 64. § (1) bekezdése alapján a belügyminiszter előterjesztésére
dr. Tollár Tibor nyugállományú polgári védelmi dandártábornokot 2011. október 23-ai hatállyal az Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság hivatásos állományába polgári védelmi dandártábornok rendfokozattal visszaveszem.
Budapest, 2011. október 17. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
62/2012. (VI. 29.) VM rendelete a Tanyafejlesztési Program előirányzat keretében nyújtott támogatás 2012. igénybevételének feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. Értelmező rendelkezések
1. § E rendelet alkalmazásában: 1. beruházás: a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: számviteli törvény) 3. § (4) bekezdés
7. pontjában meghatározott tevékenység; 2. civil szervezet: az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló törvény alapján létrejött szervezet; 3. egyház: a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek
jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény mellékletében felsorolt magyarországi egyházak, vallásfelekezetek és
vallási közösségek; 4. fejlesztés: a beruházás és a felújítás, valamint immateriális javak beszerzése;
5. felújítás: a számviteli törvény 3. § (4) bekezdés 8. pontjában meghatározott tevékenység;
6. gazdaság: a termőföld, az állatállomány, továbbá a mezőgazdasági termelő tevékenységhez kapcsolódó kvóták,
vagyoni értékű jogok, gépek, eszközök és készletek összessége;
7. hátrányos helyzetű kistérség: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2. mellékletében felsorolt kistérségek; 8. helyi termelői piac: a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvényben meghatározott piac;
9. készlet: a számviteli törvény 28. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott eszközök;
10. kis értékű eszköz: a számviteli törvény 80. § (2) bekezdése szerint;
11. külterületi földút: a helyi önkormányzat tulajdonában lévő, szám nélküli, csak helyrajzi számmal ellátott, szilárd
burkolattal nem rendelkező külterületi út; 12. leghátrányosabb helyzetű kistérség: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.)
Korm. rendelet 2. mellékletében felsorolt kistérségek; 13. megújuló energiaforrás: a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 3. § 45. pontja szerinti energiaforrás;
14. mezőgazdasági tevékenység: a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre
vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet I. Melléklete szerinti – az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 16. § (3) bekezdés d) pontja alapján
az állami adóhatósághoz bejelentett – 01.11–01.50 és 01.70 szakágazatba tartozó tevékenység;
15. mezőgazdasági tevékenységből származó bevétel: a mezőgazdasági tevékenységet folytató gazdálkodó
gazdaságából kikerült termékek értékesítéséből, a gazdálkodó által nyújtott szolgáltatásból származó
bevételeknek, valamint az egységes területalapú támogatás, a költségek fedezetére és a fejlesztési
célra folyósított támogatás bevételként figyelembe vett része és az egyéb mezőgazdasági jogcímen folyósított
támogatások együttes összege; 16. mobil eszköz: olyan eszköz, amely eredetileg felállított helyéről bármikor leszerelhető és más helyen eredeti
állapotban, működőképesen újra üzembe helyezhető; 17. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti
vállalkozás; 18. önkormányzati konzorcium: együttes pályázat benyújtása céljából az önkormányzatok által alapított – a pályázati
eljárás teljes szakaszában egyetemleges felelősségű – közösség; 19. őshonos állatfajta: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a védett őshonos és a veszélyeztetett
mezőgazdasági állatfajták genetikai állományának tenyésztésben történő megőrzésére nyújtandó támogatások
részletes feltételeiről szóló 38/2010. (IV. 15.) FVM rendelet 1. mellékletében szereplő védett őshonos
mezőgazdasági állatfajták, amelyeket Magyarország természetföldrajzi környezetében, történelmi múltra
visszatekintően tenyésztenek; 20. összes bevétel: a számviteli törvény 72–75. §, és 77. §-a, továbbá a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény 16. § (1)–(4), a 17 § (1)–(2) bekezdése, valamint a 2. számú melléklet I. fejezet 1., 2., 4., 5., 6., 9.,
10. pontjai, valamint az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének
sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet 9. számú melléklet 14. pontja szerint meghatározott
bevételek; 21. saját forrás: a pályázó által a támogatott fejlesztéshez biztosított pénzbeli önrész, amelybe az államháztartás
alrendszereiből pályázati úton nyújtott támogatás nem számít be, kivéve a támogatást igénylő költségvetési
szervnek vagy irányító szervének költségvetésében az adott célra előirányzott összeget;
22. számviteli bizonylat: a számviteli törvény 166. §-ában foglaltaknak megfelelően előállított bizonylatok;
23. tájfajta: a regionális, környezeti, helyi ökológiai feltételekhez természetes módon alkalmazkodott, és génerózió
által veszélyeztetett növényfajok honos fajtái; a szántóföldi növényfajok esetében a tájfajták állami elismeréséről,
valamint vetőmagvaik előállítási és forgalmazási feltételeiről szóló miniszteri rendelet, a zöldségnövény fajok
esetében a zöldségnövény fajok tájfajtáinak és házikerti fajtáinak elismeréséről, valamint vetőmagvaik előállítási
és forgalomba hozatali feltételeiről szóló miniszteri rendelet és a gyümölcsnövény fajok esetében a gyümölcs
tájfajták állami elismeréséről, valamint szaporítóanyagaik előállítási és forgalomba hozatali feltételeiről szóló
miniszteri rendelet alapján; 24. támogatásra jogosult civil szervezet: az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek
működéséről és támogatásáról szóló törvény alapján létrejött és közhasznúnak minősülű társadalmi szervezet;
25. tanya: az a külterületi lakott ingatlan, amely az ingatlan-nyilvántartásban tanyaként, kivett területként,
alrészletként kivett területként, vagy mezőgazdasági területként van nyilvántartva;
26. tanyagazdaság: állandóan lakott külterületi fekvésű mezőgazdasági birtok, amelynek részei a lakó- és gazdasági
épületekkel beépített tanyatelek és az ahhoz közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó (más helyrajzi számú
földrészleten található), a település közigazgatási területén lévő, vagy a – a közigazgatási egységtől függetlenül –
a tanya 30 km-es körzetén belül található művelt termőföldterületek, valamint gazdálkodási funkcióit
kiegészíthetik a termékfeldolgozás és a vendégfogadás létesítményei; 27. tanyai termék: a tanyagazdaságban előállított mezőgazdasági termék;
28. tanyás település: az 1. mellékletben meghatározott települések;
29. tanyás térség: tanyás településekkel rendelkező, az 1. mellékletben meghatározott kistérségek;
30. tárgyi eszköz: a számviteli törvény 26. § (1) bekezdésében meghatározott eszközök;
31. társadalmi, gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó
munkanélküliséggel sújtott település: a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve
az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006.
(XI. 30.) Korm. rendeletben meghatározott település; 32. térségi tanyafejlesztési program: tanyás térségekben a tanyás külterületek átfogó fejlesztésére, a tanyai
gazdálkodás feltételeinek és a tanyai életkörülmények javítására irányuló, tanyafelmérést, külterületi fejlesztési
tervezést magában foglaló kistérségi fejlesztési program; 33. többcélú kistérségi társulás: a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló törvény alapján
létrejött önkormányzati társulás. 2. A támogatás jellege és célterületei
2. § (1) Az e rendelet szerinti támogatás pályázati eljárás keretében igényelhető, vissza nem térítendő támogatás.
(2) E rendelet alapján támogatás vehető igénybe a) a tanyák, valamint az alföldi tanyás térségek megőrzését és fejlesztését célzó települési és térségi fejlesztésekhez
(a továbbiakban: 1. célterület), valamint b) a tanyák és az alföldi tanyás térségek megőrzése, fejlesztése érdekében a tanyagazdaságok fejlesztéséhez
(a továbbiakban: 2. célterület). (3) Az 1. célterület keretében az alábbi célokra igényelhető támogatás:
a) tanyai termékek piacra jutásának elősegítése az alábbi alcélok szerint:
aa) tanyai termékek város-vidék együttműködés keretében történő piacra juttatása,
ab) tanyai termékek értékesítését biztosító önkormányzati fenntartású helyi termelői piacok létesítése,
fejlesztése, ac) tanyai termékek értékesítését biztosító önkormányzati boltok létesítése, fejlesztése,
ad) tanyai termékek feltárása, ae) tanyai termékek védjegy- és minőségtanúsítási rendszerének bevezetése, fejlesztése,
af) tanyagazdaságokat összefogó, a termékeik piacra jutását segítő, a termékeik feldolgozását, magasabb
hozzáadott értékét biztosító vertikális integrációk, önkormányzati tulajdonú helyi, kisléptékű feldolgozó
kapacitások létrehozása, fejlesztése, ag) tanyagazdák számára nyújtott, a piacra jutást, a termelést és helyi feldolgozást, a közvetlen értékesítést
segítő szolgáltatások biztosítása; b) a tanyás térségek külterületi földútjainak karbantartását, rendszeres felújítását biztosító vontatott munkagépek,
eszközök beszerzése; c) a villany nélküli tanyák energiaellátását biztosító önkormányzati fejlesztés;
d) a tanyagondnoki szolgálatok fejlesztése az alábbiak szerint:
da) a tanyagondnoki szolgálatok tevékenységének fejlesztése, db) tanyagondnokokat összefogó támogatásra jogosult civil szervezetek fejlesztése,
dc) mobil egészségügyi vizsgálatok végzésének szervezése, telemedicinai eszközök beszerzése tanyai lakosok
számára; valamint e) térségi tanyafejlesztési programok kidolgozása. (4) A 2. célterület keretében az alábbi célokra igényelhető támogatás:
a) tanyai lakóépület felújítása, b) gazdálkodási célú épületek felújítása, építése,
c) gazdálkodási gépek, kisgépek, eszközök fejlesztése, beszerzése, d) karám, kerítés létesítése, felújítása,
e) szaporító anyag vásárlása, beszerzése, f) állatállomány kialakítása, bővítése,
g) tanyagazdaságok energetikai megújítása, h) egészséges ivóvíz beszerzéséhez szükséges létesítmények beruházása,
i) természetközeli, egyedi szennyvíz-kezelés és elhelyezése, valamint j) tanyai közbiztonság javítását célzó kis értékű eszközök beszerzése.
(5) A (3) bekezdés a) pontjában meghatározott célokra nyújtott támogatás a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban:
általános de minimis rendelet) szerinti csekély összegű támogatásnak minősül.
(6) A (4) bekezdésben meghatározott célokra nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági
termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december
20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: mezőgazdasági de minimis rendelet) szerinti csekély összegű
támogatásnak minősül. 3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) Pályázat benyújtására jogosult:
a) a 2. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén az 1. mellékletben szereplő tanyás
települések önkormányzatai, önkormányzati konzorciumai, önkormányzatai által alapított non-profit gazdasági
társaságok, az 1. mellékletben szereplő tanyás településeken bejegyzett és ott működő civil szervezetek, tanyai
piacszövetkezetek, valamint az 1. mellékletben szereplő tanyás térségekben működő megyei agrárkamarák,
valamint megyei agrárkamarák által alapított non-profit gazdasági társaságok,
b) a 2. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén az 1. mellékletben szereplő tanyás
települések önkormányzatai, önkormányzati konzorciumai, valamint többcélú kistérségi társulásai,
c) a 2. § (3) bekezdés c) pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén az 1. mellékletben szereplő tanyás
települések önkormányzatai, önkormányzati konzorciumai és többcélú kistérségi társulásai,
d) a 2. § (3) bekezdés d) pont da), valamint dc) alpontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén az
1. mellékletben szereplő tanyás települések önkormányzatai és többcélú kistérségi társulásai, egyházak,
támogatásra jogosult civil szervezetek, e) a 2. § (3) bekezdés d) pont db) alpontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén a tanyás térségekben
működő tanyagondnoki feladatokat ellátó támogatásra jogosult civil szervezetek,
f) a 2. § (3) bekezdés e) pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén az 1. mellékletben szereplő tanyás
térségekben működő többcélú kistérségi társulások. (2) A 2. § (4) bekezdésében meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén pályázat benyújtására az
a mezőgazdasági tevékenységet végző őstermelő, egyéni vállalkozó vagy családi gazdálkodó jogosult, aki az
1. mellékletben meghatározott tanyás települések valamelyikén a) lakóhelye, vagy állandó lakcíme szerint 2012. január 1-jét megelőző időponttól kezdve életvitelszerűen – az
ingatlan-nyilvántartás szerint – a saját, vagy a házastársa, vagy testvére, vagy valamely egyenes ági
leszármazottja, vagy egyenes ági felmenője, vagy a családi gazdaság valamely tagjának tulajdonában lévő tanyán
él, b) a tanyagazdaságban mezőgazdasági tevékenységet folytat, és
c) a 2011. évi összes bevételének legalább 50%-a mezőgazdasági tevékenységből származik és 2011-ben
a mezőgazdasági tevékenységből származó bevétele nem haladta meg a nettó ötmillió forintot.
(3) A támogatás igénybevételének előfeltétele, hogy a pályázó legkésőbb a pályázat benyújtásáig a mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben nyilvántartásba vetesse magát a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalnál
(a továbbiakban: MVH) és a nyilvántartásba vétel megtörténtét igazolja.
4. § (1) Támogatás igénybevételére az a 3. § szerinti pályázó jogosult, aki nyilatkozatban kijelenti, hogy
a) a pályázat benyújtásakor nem rendelkezik lejárt esedékességű adótartozással – kivéve, ha az adóhatóság számára
fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett és azt a vonatkozó döntés hitelesített másolatával igazolja –
vagy adók módjára behajtandó köztartozással, b) a pályázat benyújtásakor nincs költségvetési támogatás jogosulatlan igénybevétele miatt jogerős döntéssel
megállapított köztartozása, c) a pályázat benyújtásakor nem áll csőd-, felszámolási, végelszámolási eljárás alatt, természetes személy esetén
nem áll gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt, vagy a helyi önkormányzatok
adósságrendezési eljárásáról szóló törvény hatálya alá tartozó pályázó esetén nem áll adósságrendezési eljárás
alatt, valamint d) a támogatás tárgyának, a támogatás összegének, a fejlesztés megvalósítási helyének, és időpontjának
nyilvánosságra hozatalához, és e) az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény alapján pályázatában
feltüntetett adatainak kezeléséhez, valamint adatainak monitoring tevékenységhez történő felhasználásához
hozzájárul. (2) A 2. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott célra irányuló támogatásigénylés esetén a támogatás
igénybevételének további feltétele, hogy a pályázó nyilatkozzon a) a pályázat benyújtását megelőző kettő és a folyamatban lévő pénzügyi évben kapott valamennyi, az általános de
minimis rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű támogatás euróban kifejezett összegéről, a támogatóról,
a támogatási, vagy egyéb szerződés számáról és a támogatástartalomról szóló határozat számáról, valamint arról,
hogy a pályázat benyújtását megelőző kettő pénzügyi évben és a folyamatban lévő pénzügyi évben nem
használta fel az általános de minimis rendeletben meghatározott 200.000 euró összegű támogatási keretét,
továbbá b) arról, hogy a pályázat benyújtásának időpontjában nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
(3) A 2. § (4) bekezdésben meghatározott célterületre irányuló támogatásigénylés esetén a támogatás igénybevételének
további feltétele, hogy a pályázó nyilatkozzon a) a pályázat benyújtását megelőző kettő pénzügyi évben és a folyamatban lévő pénzügyi évben kapott
valamennyi, a mezőgazdasági de minimis rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű támogatás euróban
kifejezett összegéről, a támogatóról, a támogatási, vagy egyéb szerződés számáról és a támogatástartalomról
szóló határozat számáról, valamint arról, hogy a pályázat benyújtását megelőző kettő és a folyamatban lévő
pénzügyi évben nem használta fel a mezőgazdasági de minimis rendeletben meghatározott 7500 euró összegű
támogatási keretét, b) a pályázat benyújtásának időpontjában nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, továbbá
c) arról, hogy az összes bevételének legalább 50%-a mezőgazdasági tevékenységből származik és 2011-ben
a mezőgazdasági tevékenységből származó bevétele nem haladta meg a nettó ötmillió forintot.
5. § A 4. §-ban foglalt feltételek teljesítése esetén sem jogosult támogatás igénybevételére az a pályázó, aki a pályázat
benyújtását és a pályázat kiírását megelőző három naptári éven belül az államháztartás valamely alrendszeréből
támogatásban részesült és az elnyert támogatásról szóló szerződés rendelkezéseit, feltételeit megszegte,
a szerződésben foglalt kötelezettségét nem teljesítette, kivéve a vis maior esetét.
4. A támogatás forrása és mértéke 6. § (1) A támogatás forrása a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím,
5. Tanyafejlesztési Program jogcímcsoport céljaihoz rendelt, a pályázati felhívásban meghatározott,
a lebonyolításának költségeivel csökkentett keretösszeg. (2) A 2. § (3) bekezdés a) pontjában, valamint a 2. § (4) bekezdésében meghatározott célokra igénybe vehető támogatás
összegét a pályázati felhívás kihirdetése hónapjának első napján érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett
forint/euró árfolyam alapján kell euróban meghatározni. (3) A célterületeken belül az egyes célokra igénybe vehető támogatás legmagasabb összegét a pályázati felhívások
tartalmazzák. (4) Az igényelhető támogatás mértéke a) az 1. célterület esetében az összes jogosult (elszámolható) költség – a támogatási keret lekötésének mértékétől,
vagy a pályázó által az előírtnál nagyobb arányú saját forrás vállalásától, vagy pedig a pályázatban el nem
számolható költségelemek szerepeltetésétől függően – legfeljebb 90%-a, b) a 2. célterület esetén az összes jogosult (elszámolható) költség – a támogatási keret lekötésének mértékétől, vagy
a pályázó által az előírtnál nagyobb arányú saját forrás vállalásától, vagy pedig a pályázatban el nem számolható
költségelemek szerepeltetésétől függően – legfeljebb 75%-a. (5) A támogatás csak abban az esetben igényelhető az általános forgalmi adó (a továbbiakban: ÁFA) összegét is
tartalmazó fejlesztési összköltség alapján, ha a pályázónak a támogatásból megvalósított cél kapcsán ÁFA
visszaigénylési joga nincs. 5. A pályázat benyújtása 7. § (1) Az egyes célterületekre vonatkozóan külön pályázati felhívás és pályázati adatlap készül, amelyeket az agrárpolitikáért
és agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) jóváhagyását követően a miniszter által
vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) a kormányzati portálon és a Nemzeti Agrárszaktanácsadási,
Képzési és Vidékfejlesztési Intézet (a továbbiakban: NAKVI) a saját honlapján – e rendelet hatálybalépését követő
10 naptári napon belül – tesz közzé. (2) A pályázatokat az elektronikus felületen kitöltött pályázati adatlapon – a pályázati felhívásban megadott határidőig és
módon, az abban előírt tartalommal és mellékletekkel – a NAKVI részére 1 eredeti és 2 másolati példányban kell
benyújtani. (3) Az egyes célterületeken belül egy pályázó egy célra kizárólag egy pályázatot nyújthat be.
(4) A NAKVI a formai vagy tartalmi szempontból hiányosan benyújtott pályázatok tekintetében, a pályázatok beérkezését
követő 15 naptári napon belül, egy alkalommal, 10 naptári napos határidő tűzésével hiánypótlásra szólítja fel
a pályázót. 6. A pályázat elbírálása 8. § (1) A miniszter a pályázatokra vonatkozó döntés előkészítése érdekében véleményező szervként szakértőkből álló Bíráló
Bizottságot állít fel. A Bíráló Bizottság tagjait a miniszter kéri fel, és működési rendjét a miniszter állapítja meg.
(2) A pályázatok értékelése az 1. célterület esetében a 2. mellékletben, a 2. célterület esetében a 3. mellékletben
meghatározott pontozási rendszer szerint történik. Az értékelést a NAKVI végzi, amely az értékelésről tájékoztatja
a Bíráló Bizottságot. (3) A NAKVI a 4. § (3) bekezdés a) pontjában foglalt feltétel ellenőrzéséhez szükséges adatok beszerzése érdekében
a pályázatok beérkezését követő 15 naptári napon belül az MVH részére továbbítja a pályázó alábbi adatait:
a) pályázó neve, születési neve, b) pályázó lakhelye vagy székhelye,
c) pályázó adószáma, vagy adóazonosító jele, d) pályázó regisztrációs száma.
(4) Az MVH – a pályázó hozzájárulása alapján – a pályázó szabad mezőgazdasági de minimis támogatási keretéről
– a (3) bekezdés szerinti adatok kézhezvételétől számított 5 naptári napon belül – tájékoztatja a NAKVI-t.
(5) A Bíráló Bizottság – a NAKVI (2) bekezdés szerinti értékelése alapján – a pályázatok között rangsort állít fel, és
támogatási javaslatot tesz a miniszter részére. (6) A támogatásra vonatkozó döntést a Bíráló Bizottság javaslata alapján és bevonásával a miniszter hozza meg, és
döntéséről értesíti a NAKVI-t. (7) A pályázatokat a benyújtási határidő utolsó napját követő 60 naptári napon belül kell elbírálni. A támogatási döntés az
igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás megítélésére is vonatkozhat. Az igényeltnél alacsonyabb mértékű
támogatás megítélése esetén – pályázati céltól függően – a pályázónak lehetősége van a pályázati tartalmat az
igényelt és az odaítélt támogatás különbségének összegével arányosan csökkenteni.
(8) A támogatási döntésről – annak meghozatalát követő 15 naptári napon belül – a NAKVI írásban értesíti a pályázót.
(9) A nyertes pályázók névsorát, az elnyert támogatás összegét és jogcímének megnevezését a minisztérium
a kormányzati portálon, a NAKVI a saját honlapján a döntést követő 15 naptári napon belül közzéteszi, és ezzel
egyidejűleg értesítést küld az MVH részére az alábbi adattartalommal:
a) nyertes pályázó neve, születési neve, b) nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) nyertes pályázó adószáma, vagy adóazonosító jele, d) nyertes pályázó regisztrációs száma,
e) a támogatási cél vagy célok megnevezése, f) a nyertes pályázó részére támogatási célonként megítélt támogatás forintban és euróban meghatározott
összege. 9. § (1) A nyertes pályázóval a miniszter – a támogatási döntésről szóló értesítés megküldését követő 30 naptári napon belül –
hatósági szerződést köt, amelyben meghatározza a támogatás igénybevételének és felhasználásának részletes
feltételeit. A szerződéskötésre vonatkozó határidő egy alkalommal, legfeljebb 30 naptári nappal meghosszabbítható.
(2) A nyertes pályázó a pályázatban foglalt megvalósításra vonatkozó tartalmat a hatósági szerződés megkötését
követően – a NAKVI felé történő bejelentési kötelezettsége mellett – legfeljebb egy alkalommal, a miniszter előzetes
jóváhagyásával módosíthatja. A módosításra vonatkozó bejelentést az azt kiváltó ok felmerülését követő 5 naptári
napon belül, de legfeljebb a fejlesztés teljes megvalósulását megelőző 60 napig lehet bejelenteni.
(3) A hatósági szerződés pályázatban foglalt megvalósításra vonatkozó tartalmi módosítása – támogatási előleg
igénylése esetén – csak a támogatási előlegnek a nyertes pályázó számlaszámára történő megérkezését megelőző
időpontban kezdeményezhető. (4) A pályázati felhívásban előírt feltételeket és a pályázatnak a támogatási döntés alapján elfogadott részét a hatósági
szerződésben foglaltak szerinti megvalósítási határidőn belül, de legkésőbb 2013. április 30-ig kell teljesíteni.
7. Támogatási előleg 10. § (1) Az elnyert támogatás legfeljebb 25%-os mértékéig – a szerződésben rögzített feltételek szerint – támogatási előleg
nyújtható. Az elnyert támogatás előleg feletti része csak az előleggel történő teljes, elfogadott elszámolás és
a fejlesztés megvalósulását követően benyújtott elszámolás elfogadása után folyósítható. A nyertes pályázónak az
előleggel való elszámolást, annak teljes felhasználását követő 30 naptári napon belül kell benyújtania a NAKVI-hoz. Az
elszámoláshoz mellékelni kell a támogatásra jogosult saját nevére szóló számviteli bizonylatainak egy, az eredetivel
mindenben megegyező másolati példányát, valamint az azokhoz kapcsolódó, a pályázati felhívásokban közzétett
számlaösszesítő nyomtatványt. Az elszámoláshoz szükséges eredeti számviteli bizonylatokat a támogatási intenzitás
figyelembevételével a nyertes pályázónak záradékolnia kell, amelynek tartalmaznia kell a szerződés számát, valamint
külön a támogatási előleg terhére és külön a támogatási előlegen túl fennmaradó támogatás terhére elszámolt
összeget. Az előleggel történő elszámolás elmulasztása esetén az intézkedésben való jogosulatlan részvételre
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. (2) Amennyiben a nyertes pályázó a támogatási előleg felhasználásával a teljes támogatási tartalmat megvalósította,
akkor lehetősége van a támogatási előleggel történő elszámolás során a teljes támogatási összeggel is egyidejűleg
elszámolni. (3) Előlegfizetés esetén a NAKVI előlegfizetési utasítást küld – a hatósági szerződés megkötését követő 8 naptári napon
belül – az MVH részére az alábbi adattartalommal:
a) nyertes pályázó neve, születési neve, b) nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) nyertes pályázó adószáma vagy adóazonosító jele, d) nyertes pályázó regisztrációs száma,
e) a nyertes pályázóval kötött hatósági szerződés iktatószáma,
f) a támogatási cél vagy célok megnevezése, g) a nyertes pályázó részére támogatási célonként összesen megállapított támogatás forintban és euróban
meghatározott összege, valamint h) a megállapított támogatásból támogatási célonként kifizetendő előleg forintban és euróban meghatározott
összege. (4) Az MVH a forrás rendelkezésre állása esetén – a Tv. 60. §-ában foglaltakra is figyelemmel – a kifizetési utasítás
kézhezvételétől számított 15 naptári napon belül, ellenkező esetben a forrás rendelkezésre állását követő 15 naptári
napon belül gondoskodik az előleg – nyertes pályázó Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe
bejelentett fizetési számlaszámára történő – átutalásáról. 8. A támogatás elszámolása és kifizetése
11. § (1) A támogatás tekintetében azon költségek számolhatók el, amelyek:
a) a támogatott fejlesztés megvalósításához nélkülözhetetlenek, ahhoz közvetlenül kapcsolódnak és a pályázat
összeállításakor a pályázó azokat, mint költségelemeket szerepeltette a pályázati adatlapján, valamint azok
összhangban vannak a számviteli törvénnyel; b) a nyertes pályázónál ténylegesen felmerült költségként keletkeznek, és amelyek teljesülése számviteli
bizonylattal igazolható és ellenőrizhető; c) a fejlesztés előkészítésében és megvalósításában résztvevők, kizárólag a fejlesztés előkészítési és megvalósítási
feladatait ellátók munkájához kapcsolódó személyi jellegű költségek (munkabér és járulékai, utazási költségek),
valamint az ezen munka során igénybevett anyagi jellegű ráfordítások és anyagköltségek, amelyek
a munkaidejükben – munka- vagy megbízási szerződéssel, munkaköri leírással, munkaidő-nyilvántartással,
bérkartonnal és számviteli bizonylattal alátámasztva és igazolt módon – keletkeztek;
d) a miniszter támogatási döntéséről szóló értesítés kézhezvételének napjától a fejlesztés befejezésének a hatósági
szerződésben foglalt időpontjáig keletkeztek; valamint e) a 2. § (4) bekezdésben meghatározott célok esetében felmerülő, az állattartó építmények építésügyi hatósági
engedélyezési eljárásában az ezen építmények környezetre gyakorolt hatásának szakhatósági vizsgálata során
felmerülő, a környezetvédelmi, természetvédelmi, valamint a vízügyi hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási
díjairól szóló 33/2005. (XII. 27.) KvVM rendelet 1. melléklet VI. táblázatában foglaltak szerinti igazgatási díj.
(2) Az (1) bekezdés d) pontja alól kivételt képez – a megítélt támogatási összeg legfeljebb 10%-a erejéig – a fejlesztés
előkészítésében résztvevők, kizárólag a fejlesztés előkészítési feladatait ellátók munkájához kapcsolódó személyi
jellegű költségek (munkabér és járulékai, utazási költségek), valamint az ezen munka során igénybevett anyagi jellegű
ráfordítások és anyagköltségek, amelyek a munkaidejükben – munka- vagy megbízási szerződéssel, munkaköri
leírással, munkaidő-nyilvántartással, bérkartonnal és számviteli bizonylattal alátámasztva és igazolt módon –
a pályázatnak a NAKVI részére történő postára adásának időpontjáig keletkeztek.
12. § (1) A támogatásra jogosultnak a pénzügyi és szakmai elszámolást a fejlesztésnek a hatósági szerződésben foglalt
befejezési időpontját követő 15 naptári napon belül kell benyújtania a NAKVI-hoz. Az elszámoláshoz mellékelni kell
a nyertes pályázó saját nevére szóló számviteli bizonylatainak egy, az eredetivel mindenben megegyező másolati
példányát, az azokhoz kapcsolódó, a pályázati felhívásokban közzétett számlaösszesítő nyomtatványt és a pályázati
felhívásokban közzétett szakmai beszámoló nyomtatványt. Az elszámoláshoz szükséges eredeti számlákat a nyertes
pályázónak záradékolnia kell, amelynek tartalmaznia kell a szerződés számát, valamint külön a támogatási előleg
terhére és külön a támogatási előlegen túl fennmaradó támogatás terhére elszámolt összeget. Az elszámolás
elmulasztása esetén az intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(2) Ha a nyertes pályázónak a támogatásból megvalósított fejlesztés kapcsán ÁFA visszaigénylési joga nincs, akkor
a támogatás alapjának kiszámítása a bruttó költségek alapján történik.
(3) A NAKVI a jogosultságot a nyertes pályázó által benyújtott számlák, bizonylatok és dokumentumok alapján ellenőrzi és
dönt a kifizetésről, vagy, ha a nyertes pályázó a részére teljesített előleggel történő elszámolást elmulasztotta, dönt az
intézkedésben való jogosulatlan részvételről. Jogosultság megállapítása esetén a NAKVI a hatósági szerződésre
hivatkozva – a döntéshozatalt követő 8 naptári napon belül – kifizetési utasítást küld az MVH részére az alábbi
adattartalommal: a) nyertes pályázó neve, születési neve, b) nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) nyertes pályázó adószáma, vagy adóazonosító jele, d) nyertes pályázó regisztrációs száma,
e) a nyertes pályázóval kötött hatósági szerződés iktatószáma,
f) a támogatási cél vagy célok megnevezése, g) a nyertes pályázó részére támogatási célonként kifizetendő támogatás az előlegként folyósított támogatás
összege, valamint h) az összesen megállapított támogatás forintban és euróban meghatározott összege.
(4) A 2. § (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés támogatása esetén a hatósági
szerződésbe bele kell foglalni a támogatás összegéről és annak általános de minimis jellegéről szóló tájékoztatást.
A hatósági szerződésben utalni kell az általános de minimis rendeletnek a 2. § (5) bekezdésben feltüntetett címére, az
Európai Közösség Hivatalos lapjában való kihirdetése napjára, továbbá meg kell határozni a támogatás összegét
támogatástartalomban (euróban) kifejezve. (5) A 2. § (4) bekezdésben meghatározott célra irányuló fejlesztés támogatása esetén a hatósági szerződésbe bele kell
foglalni a támogatás összegéről és annak mezőgazdasági de minimis jellegéről szóló tájékoztatást. A hatósági
szerződésben utalni kell a mezőgazdasági de minimis rendeletnek a 2. § (6) bekezdésben feltüntetett címére, az
Európai Közösség Hivatalos lapjában való kihirdetése napjára, továbbá meg kell határozni a támogatás összegét
támogatástartalomban (euróban) kifejezve. (6) Az MVH a forrás rendelkezésre állása esetén – a Tv. 60. §-ában foglaltakra is figyelemmel – a kifizetési utasítás
kézhezvételétől számított 15 naptári napon belül, ellenkező esetben a forrás rendelkezésre állását követő 15 naptári
napon belül gondoskodik a támogatásnak a nyertes pályázó Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási
Rendszerbe bejelentett fizetési számlaszámára történő átutalásáról. 9. A támogatás nyilvántartása és ellenőrzése
13. § (1) A 2. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés támogatása esetén e rendelet vonatkozásában
az általános de minimis rendelet 3. cikk 3. pontja szerinti nyilvántartást az MVH vezeti.
(2) A 2. § (4) bekezdésben meghatározott célra irányuló fejlesztés támogatása esetén e rendelet vonatkozásában
a mezőgazdasági de minimis rendelet 4. cikk 5. pontja szerinti nyilvántartást az MVH vezeti.
14. § (1) Az e rendelet szerinti intézkedésekkel összefüggő ellenőrzések lefolytatásáról a NAKVI gondoskodik. A NAKVI
a támogatott pályázatok 5%-át 2013. december 31-ig a megvalósulás helyszínén köteles ellenőrizni.
(2) A NAKVI az intézkedésben való jogosulatlan részvétel megállapítása esetén – a visszafizetés elrendeléséről szóló
határozat alapján – tájékoztatja az MVH-t az alábbi adattartalom megküldésével:
a) a nyertes pályázó neve, születési neve, b) a nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) a nyertes pályázó regisztrációs száma, d) nyertes pályázó adószáma vagy adóazonosító jele,
e) a jogosulatlan igénybevételről szóló határozat iktatószáma és kelte,
f) a támogatási cél vagy célok megnevezése, g) a nyertes pályázótól támogatási célonként visszakövetelendő támogatás forintban és euróban meghatározott
összege, h) a Tv 69. § (5) bekezdésének megfelelően számított kamat forintban meghatározott összege.
10. Záró rendelkezés 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1325/2013. (VI. 12.) Korm. határozata az egészségügyi infrastrukturális beruházások többlet-támogatásáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre
szóló akciótervének TIOP-2.2.6/B azonosító számú konstrukciója keretében pályáztatás alatt lévő, európai uniós
támogatásból megvalósuló egészségügyi projektek tekintetében – 2015. december 31-ig szükséges 14,01 milliárd
forint kiegészítő forrás fedezetéről – a  Nemzeti Stratégiai Referenciakeret tervezési árfolyamának megváltozása
eredményeként rendelkezésre álló addicionális forrás terhére intézkedjen,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti kiegészítő forrásnak a  Nemzeti Stratégiai
Referenciakeret tervezési árfolyama megváltozása eredményeként rendelkezésre álló addicionális forrással le nem
fedett részét a  többletkötelezettség-vállalás hatályos rendelkezései szerinti eljárásrend keretében igénybe vehető
forráskeret terhére biztosítsa,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával készítsen
előterjesztést a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság részére az 1. pont szerinti keretemelésről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az emberi erőforrások miniszterének bevonásával
a) intézkedjen a  folyamatban lévő, uniós finanszírozásból megvalósuló, egészségügyi projektekben
felmerült, illetve a  projektek lezárásáig felmerülő kalkulált (elszámolható és el nem számolható)
költségnövekményének tételes felméréséről – az  1512/2012. (XI. 16.) Korm. határozat előkészítése során
alkalmazott eljárás szerint –, amely kimutatja az  egyes konkrét projektek kiegészítő források iránti igényét,
a költségnövekmény mértékét, okát és összetételét,
b) az a)  alpont szerinti felmérés eredményének alapján készítsen előterjesztést a  Nemzeti Fejlesztési
Kormánybizottság részére az egyes projektek sikeres lezárásához szükséges forrásemelésről, szükség szerint
vizsgálva az  1.  pontban meghatározott kiegészítő források fel nem használt részének bevonását, különös
tekintettel az 1. mellékletben indikatívan felsorolt kedvezményezettek projektjei vonatkozásában,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. június 30.
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 4. pontnak megfelelően elkészített felmérés alapján, a folyamatban
lévő, uniós finanszírozásból megvalósuló egészségügyi projektek megállapított költségnövekményén belül
a) az el nem számolható költségek kifizetéséről a  Magyarország központi költségvetésének XIX. Uniós
fejlesztések fejezet, Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása előirányzata terhére
gondoskodjon,
b) az elszámolható költségek fedezetét a  Nemzeti Stratégiai Referenciakeret tervezési árfolyamának
megváltozása eredményeként az 1. pontban meghatározott addicionális források és a többletkötelezettségvállalás hatályos rendelkezései szerinti eljárásrend keretében igénybe vehető forráskeret terhére biztosítsa,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, mint az  5.  pont a)  alpontjában meghatározott fejezetre vonatkozó
szabályozás tekintetében a feladat- és hatáskört gyakorló szerv vezetőjét, hogy – a 4. pontban foglaltak végrehajtása
érdekében – a  fejezet megfelelő felhasználási szabályai kialakításával teremtse meg a  lehetőséget az  uniós
finanszírozású egészségügyi projektek el nem számolható többletköltségeinek finanszírozására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
283/2012. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szántay Eszter Annát
2012. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2013. (IV. 24.) BM OKF utasítása a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A lakosság biztonságának és biztonságérzetének növelése céljából, a  természeti és civilizációs katasztrófák elleni védekezés
hatékonyságának fokozása, a katasztrófavédelmi rendszer erősítése, a katasztrófavédelmi intézkedések eredményessége növelése
érdekében, az egységes katasztrófavédelmi rendszer megteremtése céljából kiadom az alábbi utasítást:
1. Az utasítás hatálya a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban: BM OKF), területi, területi
jogállású és helyi szerveire, valamint a katasztrófavédelem teljes személyi állományára terjed ki.
2. A BM OKF Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) jelen utasításom mellékleteként
közzéteszem.
3. A főigazgató közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeti egységek vezetői a  Szabályzat rendelkezéseivel
összhangban a  Szabályzat hatálybalépésétől számított 15 napon belül készítsék el ügyrendjüket és azt részemre
jóváhagyás céljából terjesszék fel.
4. A főigazgató-helyettesek a  közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeti egységek ügyrendjeit a  Szabályzat
hatálybalépését követő 15 napon belül hagyják jóvá.
5. A főigazgató-helyettesek és a főigazgató közvetlen alárendeltségébe tarozó vezetők a Szabályzattal és a vonatkozó
ügyrenddel összhangban az ügyrendek jóváhagyását követően 15 napon belül készítsék el a beosztott vezetők és
munkatársak munkaköri leírásait. A  főigazgató közvetlen alárendeltségébe tartozó vezető munkaköri leírásának
jóváhagyási jogát magamnak tartom fenn.
6. A BM OKF területi és területi jogállású szervei Szervezeti és Működési Szabályzatukat a Szabályzat hatálybalépését
követő 15 napon belül készítsék el és jóváhagyásra terjesszék fel. A jóváhagyást követő 15 napon belül intézkedjenek
az ügyrendek elkészítéséről, 30 napon belül a munkaköri leírások jóváhagyásáról.
7. Jelen utasításom a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. Jelen utasítás rendelkezéseit a teljes személyi állománnyal ismertetni kell.
9. Hatályát veszti a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról
szóló 7/2012. (IV. 21.) BM OKF utasítás.
Dr. Bakondi György tű. altábornagy s. k.,
 főigazgató