text:
9/2012. (III. 9.) AB határozata az Országos Választási Bizottság 440/2009. (XI. 20.) OVB határozata vizsgálatáról.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 440/2009. (XI. 20.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az
Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 440/2009. (XI. 20.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen. A kifogástevők 2009. október 22-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt
alkosson arról, hogy az Alkotmánybíróság naprakész nyilvántartást vezessen arról, hogy mely indítványok
elbírálásának előkészítésében mely köztisztviselők, szakértők vettek részt?” Az OVB az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása – az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlatára
[idézett határozatok: 75/2009. (VII. 10.) AB határozat, ABK 2009. július–augusztus 886.; 26/2007. (IV. 25.) AB határozat,
ABH 2007, 332.; 25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251.] utalással – megállapította, hogy a Magyar Köztársaság
Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényből (a továbbiakban: Alkotmány) a népszavazásnak a taxatívan felsorolt
tiltott tárgykörökön kívül, más korlátai is levezethetők. Az indokolás ilyen korlátként jelöli meg, hogy kizárólag olyan
népszavazási kérdés tekinthető alkotmányosan megengedhetőnek, amely nem ellentétes a jogintézmény
alkotmányos berendezkedésben betöltött szerepével. Az országos népszavazás – amint arra az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) preambuluma is
rámutat – a választópolgároknak az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésében, illetve a képviseleti
döntések befolyásolásában vagy megváltoztatásában való részvételével valósul meg. Az OVB megállapította, hogy
a kezdeményezésben szereplő kérdés „az Alkotmány és az Nsztv. preambuluma alapján összeegyeztethetetlen
a népszavazás alkotmányos szerepével.” Az OVB álláspontja szerint az, hogy az Alkotmánybíróság naprakész
nyilvántartást vezessen arról, hogy mely indítványok elbírálásának előkészítésében, mely köztisztviselők, szakértők
vettek részt, az OVB álláspontja szerint „egyértelműen kívül esik az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek körén.”
A testület érvelése alátámasztásaként arra is hivatkozott, hogy a Ve. 3. § d) pontja a népszavazási eljárásban is kizárja az
intézmény rendeltetésével ellentétes joggyakorlást. Mindezekre tekintettel az OVB az Nsztv. preambuluma, 2. §-a,
10. § b) pontja, valamint a Ve. 3. § d) pontja alapján az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
A kezdeményezők – a törvényes határidőn belül – kifogást nyújtottak be, amelyben kérték, hogy az Alkotmánybíróság
semmisítse meg az OVBh.-t, és utasítsa új eljárásra az OVB-t. A kifogástevők szerint az OVBh.-t nem lehetett volna az
OVB által megjelölt törvényi rendelkezésekre alapítani, mivel a népszavazási kérdés hitelesíthetőségének egyetlen
korlátja van: a törvényesség. Álláspontjuk szerint nincs olyan „törvényességi” illetve „alkotmányossági” előírás,
amelyre az OVB a kérdés hitelesítésének a megtagadása során hivatkozik, a hitelesítést megtagadó döntésnek hiányzik
az alkotmányi, illetve az Nsztv.-n alapuló törvényi alapja. Utaltak arra, hogy a jogalkalmazó szervek az országos
népszavazásra irányuló kérdés hitelesítése során nem értelmezhetik szűkítően a nép közvetlen hatalomgyakorlására
vonatkozó szabályokat, és az Országgyűlés sem korlátozhatja az Nsztv.-ben a nép közvetlen hatalomgyakorlását.
A kifogástevők szerint a kezdeményezésben szereplő kérdés „a közvetett demokrácia körébe tartozó törvényhozási
képviseleti döntés kiváltására, befolyásolására alkalmas” és alkotmányos jogokat is érint. A kifogástevők hivatkoztak az
Alkotmány 70. § (6) bekezdésében foglalt közhivatal viseléséhez fűződő jogra, amellyel összefüggésben kifejtették,
hogy „a választópolgárok joggal várhatják el, hogy a közpénzből működő intézmény teljesítménye kimutatható
legyen, azaz meg lehessen tudni, hogy mely ügyekben, mely köztisztviselők, illetve szakértők működtek közre.”
A kifogástevők szerint az Alkotmány 61. § (1) bekezdése alapján a választópolgároknak joguk van hozzáférni és
megismerni ezeket az adatokat. Ennek alátámasztására hivatkoztak a korrupció visszaszorítására, és
a teljesítményértékelés szempontjaira is. Ezen kívül a kifogástevők szerint megalapozatlan az OVB-nek a Ve. 3. § d) pontjának a sérelmét megállapító indokolása
is. Álláspontjuk szerint az OVB hivatalból eljárva nem alkalmazhatta volna az említett törvényi rendelkezést a kérdés
hitelesítésének az elbírálása során, erre csak ilyen hivatkozást tartalmazó jogorvoslati kérelem alapján lett volna
jogosult, ám ilyen a vizsgált ügyben nem került előterjesztésre. A kifogástevők szerint az OVB a Ve. 3. § d) pontjával
összefüggésben „tényállást nem állapított meg”, és annak ellenére, hogy álláspontjuk szerint a joggyakorlásuk
jóhiszemű és rendeltetésszerű volt, a személyüket diszkrimináló döntés született.
Időközben – 2012. január 1-jével – hatályba lépett az Országgyűlés által 2011. április 25-én kihirdetett Magyarország
Alaptörvénye (Alaptörvény), amelynek 8. cikke határozza meg az országos népszavazás alkotmányi (alaptörvényi)
szintű alapjait. Az Országgyűlés által 2011. december 31-én elfogadott, Magyarország Alaptörvényének átmeneti
rendelkezéseiről szóló törvény (a továbbiakban: Átmeneti rendelkezések) 31. cikk (3) bekezdése hatályon kívül
helyezte az Alkotmányt és az annak módosításáról szóló törvényeket. Az Átmeneti rendelkezések 20. cikke a már
hatályon kívül helyezett Alkotmány 28/E. §-át rendelte továbbra is alkalmazni az Alaptörvény hatálybalépésekor már
folyamatban lévő ügyekben a népszavazási eljárás során. Az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő
módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénynek (a továbbiakban: EtAmtv.) a Ve.-t módosító 145. § (7) bekezdése
a Ve. 130. §-át akként módosította, hogy az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogás elbírálására a Kúriának van hatásköre. Az EtAmtv. 145. § (10) bekezdése ugyanakkor
beiktatta a Ve. új 156. § (2) bekezdését, amely szerint az EtAmtv. megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését
megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi kezdeményezés hitelesítésére a benyújtáskor hatályos
rendelkezéseket kell alkalmazni. Mindezek alapján az Alkotmánybírósághoz 2012. január 1-jét megelőzően benyújtott, a népszavazási kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni kifogás elbírálására az Alkotmánybíróságnak
továbbra is van hatásköre. II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az alábbi jogszabályok alapján vizsgálta meg:
1. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései: „2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.” „10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...) b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,”
2. A Ve. alkalmazandó – 2011. december 31-éig hatályban volt – rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” 3. A hatályos Ve. alkalmazandó rendelkezése:
„3. § A választási eljárás szabályainak alkalmazása során a választásban érintett résztvevőknek érvényre kell juttatniuk
az alábbi alapelveket: (...) d) jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás,”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – a Kúriához címezve – az Országos
Választási Bizottsághoz benyújtani. (2) A Kúria a kifogást soron kívül bírálja el. A Kúria az Országos Választási Bizottság határozatát helybenhagyja, vagy
azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.”
„156. § (1) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a folyamatban lévő népszavazási és népi
kezdeményezéssel kapcsolatos ügyekben is alkalmazni kell. (2) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi
kezdeményezés hitelesítésére a benyújtásakor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.”
III. A kifogás nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét a Ve. 156. § (2) bekezdése alapján alkalmazandó 2011.
december 31-ig hatályban volt 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság hatásköre a jelen eljárásban jogorvoslati
természetű [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva
is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999,
251, 256.] Az Alkotmánybíróság az OVBh.-ban, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. A kifogás a törvényi feltételeknek
megfelel, ezért azt az Alkotmánybíróság a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján érdemben bírálta el.
2. Az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, ezért a 440/2009. (XI. 20.) OVB határozatot az abban
foglalt indokok alapján helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2012. március 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
18/2013. (HK 9.) HVK HIICSF szakutasítása a Magyar Honvédség Központi Intranet Portál kísérleti alkalmazásával és üzemeltetésével kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
a Magyar Honvédség központi portál szolgáltatásának bevezetéséről, alkalmazásáról, üzemeltetéséről és továbbfejlesztéséről szóló 35/2013. (HK 6.) HM KÁT–HVKF
együttes intézkedésben meghatározottaknak megfelelően,
a Magyar Honvédség új híradó és informatikai központ,
valamint a kapcsolódó híradó, informatikai és információvédelmi szolgáltatások kialakítása, üzemeltetése, fenntartása és továbbfejlesztése feladatainak végrehajtásáról szóló
37/2011. (IV. 8.) HM utasítással elrendelt MH Híradó és
Informatikai Központ feladat során kialakított Magyar
Honvédség központi portál szolgáltatások kísérleti alkalmazásával kapcsolatos feladatok végrehajtására az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 2. § 13. pontja szerinti
honvédségi szervezetekre.
2. Kísérleti alkalmazás célja 2. A kísérleti alkalmazás célja, az MH nem minősített
Központi Portál Szolgáltatás keretében kialakításra kerülő
MH Központi Intranet Portál (a továbbiakban: MH KIP)
felület funkcióinak valós alkalmazói környezetben történő, működtetés közbeni vizsgálata.
3. Kísérleti alkalmazás tárgya 3. A szakutasítás vonatkozásában a kísérleti alkalmazás
a következő szolgáltatásokra terjed ki:
a) Központi Intranet Webhely, Központi Hirdetmények:
a központi levelező szolgáltatással biztosított körözvény
kiváltása céljából bevezetésre kerülő szolgáltatás minden
honvédségi szervezet részére lehetőséget biztosít a szervezetszintű, szervezet keretein túlmutató, esetleg a teljes tárcára vonatkozó, hirdetmények közzétételére. A túlzott hálózati forgalom elkerülése érdekében, a hirdetményeket el
sősorban szöveges formátumban kell elhelyezni. A hirdetmények rögzítését, módosítását és visszavonását csak a
szervezet részéről az MH KIP-en beregisztrált tartalomszerkesztő végezheti, az új valamint a módosított hirdetmények közzététele pedig csak beregisztrált tartalomjóváhagyó engedélyével történhet.
b) Központi Intranet Webhely, Központi Események: a
bevezetésre kerülő szolgáltatás minden honvédségi szervezet részére lehetőséget biztosít a szervezetszintű, szervezet keretein túlmutató, esetleg a teljes MH-ra vonatkozó, fontos események közzétételére. Az események rögzítését, módosítását csak a szervezet részéről az MH KIP-en
beregisztrált tartalomszerkesztő végezheti, az új valamint
a módosított tartalmú események közzététele pedig csak
beregisztrált tartalomjóváhagyó jóváhagyásával történhet.
c) Központi Intranet Webhely, Szervezeti adatok: Minden szervezet naprakész adatokat szolgáltat a szervezetről
és a szervezet vezetőjéről, valamint közzétételre kerülnek
a szervezet működését szabályozó dokumentumok, így
különösen az alapító okirat, a szervezeti és működési szabályzat, a szervezeti ügyrend. A közzétett adatok rögzítését, módosítását, törlését csak a szervezet részéről az MH
KIP-en beregisztrált tartalomszerkesztő végezheti, az új
valamint a módosított tartalmú szervezeti adatok közzététele pedig csak beregisztrált tartalomjóváhagyó engedélyével történhet.
d) az MH Központi Tudástár: a szolgáltatás bevezetésével egy olyan tárca szintű elektronikus tudástár kialakítása
a cél, amelynek segítségével a felhasználók egy egységes
felületen gyorsan és egyszerűen megtalálhatják, a számukra szükséges és fontos információkat egy-egy szakterület
vonatkozásában. Ez az információ lehet egy szakmai fogalomtárnak egy eleme, egy szolgáltatás igényléséhez szükséges nyomtatvány, egy esemény menetének rövid ismertetése, vagy egy ügyintézés folyamatának teljes körű
leírása is.
e) Étrend: a bevezetésre kerülő szolgáltatással minden
honvédségi szervezet, amely étkeztetési szolgáltatást nyújt
egy vagy több katonai szervezet részére, az aktuális
havi/napi étrend Központi Intranet Webhelyen történő
közzétételével segíti/támogatja a felhasználókat;
f) az MH működésével, operatív tevékenységével kapcsolatos szabályozók, tervek, így különösképpen a jóváhagyott HM intézményi, illetve havi munkaterveinek a közzététele.
4. A kísérleti alkalmazás végrehajtása 4. A kísérleti alkalmazás végrehajtását a HVK HIICSF
csoportfőnöke felügyeli, a Központi Informatikai Üzemeltető Szervezet (a továbbiakban: KIÜSZ) vezetője szervezi,
és támogatja a végrehajtást.
5. A kísérleti alkalmazást 2013. augusztus 05. és 2013.
október 11. között kell végrehajtani.
6. Az MH Központi Intranet Portál széleskörű elérhetősége 2013. szeptember 16.-tól kerül biztosításra.
7. A Központi Intranet Webhely minden felhasználó
számára elérhető a technikai korlátok függvényében,
azonban a funkcionális vizsgálatban csak a szakutasításban rögzített szervezetek vesznek részt.
8. A kísérleti alkalmazás során tartalomszolgáltatási feladatok végrehajtására, valamint a kísérleti alkalmazásba
az alábbi honvédelmi szervezetek kerülnek bevonásra:
a) HM főosztályok;
b) HVK csoportfőnökségek;
c) HM Sajtóiroda;
d) HVK Vezérkari Iroda;
e) HM Védelmi Hivatal;
f) HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum;
g) HM Hatósági Hivatal;
h) HM Védelemgazdasági Hivatal;
i) MH Vezetési és Doktrinális Központ;
j) MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár;
k) MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Pa
rancsnokság;
l) MH Geoinformációs Szolgálat;
m) MH Ludovika Zászlóalj;
n) MH Altiszti Akadémia;
o) MH Összhaderőnemi Parancsnokság;
p) az MH ÖHP alárendeltségébe tartozó egyes katonai
szervezetek. 5. A kísérleti alkalmazásba bevont szervezetek
és azok feladatai
9. A kísérleti alkalmazásba bevont szervezetek a szakutasítás hatálybalépését követő 7. napig megküldik a szervezeteket képviselő tartalomszerkesztők és tartalomjóváhagyók adatait a KIÜSZ részére.
10. A HVK HIICSF feladata:
a) részt vesz a Központi Tudástár kísérleti alkalmazásá
ban, a híradó, informatika és információvédelmi szakterületek vonatkozásában tartalomszerkesztő(ke)t és Tartalomjóváhagyó(ka)t jelöl ki és részt vesz a Központi Tudástár szakterületi tartalomfejlesztésében;
b) az alkalmazásban résztvevő szervezetekkel együttműködve kísérleti alkalmazás során szerzett tapasztalatok,
valamint a szervezetektől beérkezett vélemények, észrevételek alapján elkészíti a kísérleti alkalmazást lezáró jelentést és felterjeszti jóváhagyásra a HM közigazgatási államtitkár és Honvéd Vezérkar főnöke részére;
11. A HM Tervezési és Koordinációs Főosztály feladata:
a) a HM főosztályok, a Miniszteri Kabinet, a titkársá
gok, valamint a HM háttérintézmények javaslatai alapján a
kísérleti alkalmazás során szerzett tapasztalatokról egy
összegzett vélemény készít, és a kísérleti alkalmazás lezárását követő 14. napig megküldi a HVK HIICSF csoportfőnök részére.
b) a kísérleti alkalmazás végéig kidolgozza a Portál Irányító Testület működésének szabályait és munkarendjét.
c) intézkedik/végrehajtja a HM intézményi, illetve havi
munkatervei közzétételére/közzétételét a Központi Intranet
Webhelyen.
12. A HM Vezérkari Iroda feladata: a HVK csoportfőnökségek, valamin a HVK közvetlen katonai szervezetek
javaslatai alapján a kísérleti alkalmazás során szerzett tapasztalatokról egy összegzett véleményt készít, és a kísérleti alkalmazás lezárását követő 14. napig megküldi a
HVK HIICSF csoportfőnök részére.
13. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (továbbiakban: MH ÖHP) feladata:
a) az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek közül
kijelöli a kísérleti alkalmazásban résztvevőket, és a szervezeteket képviselő tartalomszerkesztők és tartalomjóváhagyók adatait megküldi a KIÜSZ részére;
b) együttműködik a HVK HIICSF-el a Központi Tudástár híradó, informatika és információvédelmi szakterületekre vonatkozó tartalomfejlesztésében, Tudástár tartalomszerkesztő(ke)t valamint Tudástár tartalomjóváhagyó(ka)t jelöl ki a feladat végrehajtásához;
c) az MH ÖHP és az érintett alárendelt szervezetek javaslatai alapján a kísérleti alkalmazás során szerzett tapasztalatokról egy összegzett véleményt készít, és a kísérleti alkalmazás lezárását követő 14. napig megküldi a
HVK HIICSF csoportfőnök részére.
14. A KIÜSZ feladata:
a) megszervezi és a rendelkezésre álló oktatókabinetek
kapacitását figyelembe véve végrehajtja a honvédségi
szervezetek részéről kijelölt felhasználók oktatását;
b) a honvédelmi szervezetek adatszolgáltatása alapján
hozzáférést biztosít a szolgáltatásokhoz a kijelölt felhasználók számára;
c) a kísérleti alkalmazás idején az MH KIP Központi
Intranet Webhelyén felületet biztosít a felhasználói tapasztalatok megosztása céljából;
d) kapcsolatot tart és felhasználói támogatást nyújt az
alkalmazásban résztvevő felhasználók részére;
e) a kísérleti alkalmazásban résztvevő felhasználók részére elektronikus hozzáférést biztosít a szolgáltatások alkalmazásához, működtetéséhez szükséges felhasználói és
üzemeltetési dokumentumokhoz;
f) a kísérleti alkalmazásban résztvevő felhasználók részére elektronikus hozzáférést biztosít a KIÜSZ által működtetett Oktatási Portálhoz, az ott elhelyezett oktatási segédanyagokat folyamatosan karbantartja, és szükség szerint fejleszti, továbbfejleszti;
g) a portálszolgáltatások vonatkozásában eljárást, módszert dolgoz ki az IT fenntartást biztosító szervezettel
együttműködve a HVK HIICSF által meghatározott szakaszokon, az átviteli utak terheltségének, adatforgalmának
mérésére;
h) együttműködik a HVK HIICSF-el a Központi Tudástár híradó, informatikai és információvédelmi szakterületekre vonatkozó tartalomfejlesztésben, Tudástár tartalomszerkesztő(ke)t valamint Tudástár tartalomjóváhagyó(ka)t
jelöl ki a feladat végrehajtásához.
15. A kísérlet alkalmazás során tartalomszolgáltatást
végző honvédségi szervezetek feladata:
a) Biztosítják a kijelölt tartalomszerkesztők, és tartalomjóváhagyók részvételét az oktatásokon.
b) Abban az esetben, ha a honvédségi szervezet részt
vesz a Központi Tudástár tartalomfejlesztésében, javasolt
kijelölni olyan, önálló tartalomszerkesztőt, aki a Tudástár
tartalom egységesítése céljából meghatározott követelményeknek megfelelően, képes összetettebb szerkesztési feladatok elvégzésére a rendelkezésre álló web-es illetve irodai alkalmazásokkal, így különösképpen az MS Office
Word2003, az MS Office Word2007 vagy az MS Office
Word2010 programokkal.
c) A kísérleti alkalmazás ideje alatt a szervezetek, a náluk keletkező közérdekű információkat a hagyományos
módon történő továbbítás mellett, a kijelölt tartalomszerkesztők és jóváhagyók közreműködésével a Központi Intranet Webhelyen is közzéteszik.
d) Azok a honvédelmi szervezetek, így különösen az
MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár, az
MH ÖHP és egyes alárendelt katonai szervezetei, amelyek
étkeztetési szolgáltatást nyújt egy vagy több honvédelmi
szervezet részére, az Étrend szolgáltatás biztosításához Étrend tartalomszerkesztőt jelölnek ki.
e) A kísérleti alkalmazás végétől számított 14. napig az
alkalmazás során szerzett tapasztalatokról megküldi véleményét a szakutasítás alapján, a tapasztalatok összegzését
végző szervezet részére.
6. Kommunikáció
kísérleti alkalmazás során 16. A KIÜSZ Alkalmazásmenedzsment Központja a kísérleti alkalmazás idején az MH Intranet felhasználókat
Hírlevelekkel rendszeresen tájékoztatja a Központi Intranet Webhely felületén, a szolgáltatások aktuális helyzetéről, feltöltöttségéről, valamint az MH KIP később bevezetésre kerülő további szolgáltatásairól.
17. A kísérleti alkalmazás idején, a Központi Intranet
Webhelyen kialakított felületen keresztül, a felhasználók
kérdéseikkel, észrevételeikkel folyamatosan segítsék az
alkalmazás működtetéséért és üzemeltetésért felelős szervezetek munkáját, amit a szolgáltatások minőségének javítása érdekében végeznek.
7. A kísérleti alkalmazás zárása 18. A Magyar Honvédség központi portál szolgáltatásának bevezetéséről, alkalmazásáról, üzemeltetéséről és továbbfejlesztéséről szóló 35/2013. (HK 6.) HM KÁT–HVKF
együttes intézkedés 78. pontja alapján a kísérleti alkalmazás tapasztalatai összegzésre kerülnek. A kísérleti alkalmazás zárásaként az alábbi tartalmi kérdésekben szükséges a szervezeteknek nyilatkozni.
a) Pozitív tapasztalatok a funkciók alkalmazhatóságára.
b) Negatív tapasztalatok a funkciók alkalmazhatóságára.
c) Összegzett módosító javaslatok a meglévő funkciókra.
d) Új ötletek és funkciók javaslatai.
e) A technikai és vizuális feltételek értékelése.
f) Az üzemeltetési, felhasználó támogatási tapasztalatok
értékelése.
g) Az oktatási feltételek és hatékonysága értékelése.
h) Együttműködések hatékonyságának értékelése.
i) A tartalomszolgáltatók által hasznosnak és szükséges
nek ítélt publikálható tartalom hány százalékban került becsülten rögzítésre, feldolgozásra a kísérleti alkalmazás során.
j) Egyéb észrevételek rögzítése. 8. Záró rendelkezés 19. Ez a szakutasítás az aláírást követő 8. napon lép hatályba.
20. Ez a szakutasítás 2013. október 31-én hatályát veszti.
Vass Sándor mk. dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


text:
112/2013. (III. 6.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, továbbá a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy Pleschinger Gyulának, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának e megbízatása
2013. március 6-ai hatállyal megszűnik. Budapest, 2013. március 5.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
15/2015. (VIII. 31.) FM utasítása a taxi kártyák használatának szabályairól.
A Kormány tagjaink feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott
feladat- és hatáskörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a taxi
kártyák használatának és kezelésének rendjét az alábbiak szerint állapítom meg:
1. § A szabályzat hatálya kiterjed a  Földművelésügyi Minisztériummal (a továbbiakban: Minisztérium) a  közszolgálati
tisztviselők jogállásáról szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) alapján a  kormányzati szolgálati
jogviszonyban álló kormánytisztviselőkre, a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.)
alapján a  Minisztériummal munkaviszonyban álló munkavállalókra, valamint a  Magyar Közigazgatási Ösztöndíj
Program keretében foglalkoztatott ösztöndíjas jogviszonyban állókra (a továbbiakban együtt: munkatárs).
2. § Jelen szabályzat alkalmazásában:
1. adminisztrátor: a kártyát birtokló szervezeti egységeknél a taxi kártya felvételére, a kártyaállomány kezelésére,
őrzésére, az igénybe vevő részére történő átadására és a nyilvántartás vezetésére a szervezeti egység vezetője
által kijelölt munkatárs;
2. FM kapcsolattartó: a KEF-fel történő kapcsolattartásért felelős, valamint a Minisztérium részéről a taxi kártyák
kibocsátását engedélyező személy;
Név, beosztás, szervezeti egység: Gúti Zsuzsanna, titkárságvezető, Közigazgatási Államtitkárság
 Telefon: +36 (1) 795-2143
 E-mail: zsuzsanna.guti@fm.gov.hu;
3. igénybe vevő: a taxi kártya felvételére és utazásra való felhasználására feljogosított munkatárs;
4. KEF elszámoló: a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) közalkalmazottja, aki végzi
a  taxi kártyák kiadását, nyilvántartásának ellenőrzését, teljesítési igazolások megküldését, aláírt teljesítési
igazolások ellenőrzését;
5. szervezeti egység: a  Minisztérium Miniszteri Titkársága, Miniszteri Kabinete, közigazgatási államtitkársága,
államtitkárságai és helyettes államtitkárságai;
6. szervezeti egység vezetője: a szervezeti egység titkárságvezetője;
7. taxi kártya: a  személyszállítás díjaként fizetendő készpénzt helyettesítő fizetési eszköz. A  személyszállítás
díjaként fizetendő összeg tekintetében teljes körűen biztosítja a  készpénz kímélését. A  taxi kártya szigorú
számadású, egyedi sorszámozású plasztik kártya.
3. § (1) A  taxi kártya olyan hivatali célú utazásra vehető igénybe és használható fel, amikor az  ügyintézés sürgőssége,
a szállítandó anyag, eszköz jellemzői vagy egyéb rendkívüli körülmény nem teszi lehetővé tömegközlekedési eszköz
igénybevételét, vagy az  ilyen igénybevétel a  hivatali munka zökkenőmentességét, illetve az  utazással érintett
munkatárs teherbírását veszélyeztetné.
(2) A  taxi kártya az  (1)  bekezdésben foglalt feltételek mellett is csak Budapesten és a  város közigazgatási határától
számított 20 km-es körzeten belül vehető igénybe. A  munkáltatói jogkörrel rendelkező vezető, illetve megbízott
esetén a megbízó engedélye alapján a taxi kártya távolabbi utazásra is igénybe vehető, feltéve hogy az nem minősül
kiküldetésnek, és az ilyen utazáshoz a KEF által biztosított kulcsos vagy taxi rendszerű személygépkocsi használata
akadályba ütközik.
(3) A  taxi kártya kizárólag személyszállításra, a  KEF által lebonyolított közbeszerzési eljárás nyerteseként szerződött,
a  kártyán feltüntetett szolgáltató személygépkocsiparkjához tartozó személygépkocsival történő utazáshoz
használható fel. A  közbeszerzési eljárás nyertesével a  KEF köt a  személyszállítási szolgáltatásra szerződést. A  taxi
kártyák beszerzéséről a KEF Gépjármű-ellátási és Üzemeltetési Főosztálya (a továbbiakban: GEÜF) gondoskodik.
(4) Taxi kártya nem vehető igénybe a napi munkába járáshoz, kiküldetéshez, reptéri transzferhez, továbbá nem hivatali
ügyek intézéséhez. Az állami vezetők kivételével a személyi használatra biztosított személygépkocsik jogosultjai taxi
kártyát csak abban az esetben igényelhetnek, amennyiben a személyi használatra biztosított gépkocsi valamilyen
oknál fogva nem üzemel, vagy a gépjárművezetésben valamilyen oknál fogva akadályoztatva vannak.
4. § (1) Az utazásra feljogosító, egyedi sorszámozással ellátott taxi kártya az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a szolgáltató neve, telefonszáma;
b) a kártya sorszáma.
(2) A kártyahasználatra jogosult szervezeti egység vezetője az 1. melléklet szerinti „Formalevél taxi kártya igényléséhez”
nyomtatvány kitöltésével határozza meg, hogy ellátmányként hány darab taxi kártya igénylése szükséges.
A nyomtatványt minden esetben az FM kapcsolattartó aláírásával kell ellátni.
(3) A szervezeti egység vezetője jelöli ki a kártyákat és a nyilvántartásokat kezelő adminisztrátort és helyettesét, akik
a  kijelölést az  aláírásmintájuk megadásával tudomásul veszik. A  taxi kártyát a  szervezeti egységnél az  adott
nyilvántartás kezelésére kijelölt adminisztrátor a  2.  melléklet szerinti „Felelősségvállalási nyilatkozat” kitöltését és
aláírását követően, megőrzési kötelezettség terhe mellett, átadás-átvételi jegyzék aláírásával veszi át személyesen
a  KEF elszámolótól. A  kártyák használatára engedély alapján jogosultak a  szervezeti egység dolgozói, illetve
a szervezeti egység felügyelete alá tartozó főosztályok dolgozói is.
(4) Az adminisztrátor vagy helyettese személyében történő változást a szervezeti egység vezetője köteles haladéktalanul
bejelenteni a 3. melléklet szerinti „Átadás-átvételi jegyzőkönyv” kitöltése és a KEF elszámolójának történő megküldése
útján.
(5) Az átvett taxi kártyákat, a nyilvántartási űrlapokat és az utazási bizonylatokat az adminisztrátor kezeli, és más által
hozzá nem férhető, zárt helyen őrzi. Az  adminisztrátor feladata továbbá az  utazásokról készített, a  szabályzat
4. melléklete szerinti nyilvántartás kártyánkénti, naprakész vezetése. Az adminisztrátor nyilvántartását a szervezeti
egység vezetője és a  Minisztérium Ellenőrzési Főosztálya bármikor, a  KEF elszámolója pedig előzetes időpontegyeztetést követően ellenőrizheti.
5. § (1) A  taxi kártyával történő utazást a  szervezeti egység vezetője vagy az  5.  melléklet szerinti Meghatalmazás alapján
az  általa kijelölt személy a  szabályzat 4.  mellékletében foglalt „engedélyező aláírása” rovatban az  aláírásával
engedélyezi. Az adminisztrátor csak ezen írásbeli engedély birtokában adhat taxi kártyát az igénybe vevőnek.
(2) A  taxi kártya átadásával egyidejűleg az  adminisztrátor tájékoztatja az  igénybe vevőt a  taxi kártya használatával
kapcsolatos kötelezettségeiről és a kártya PIN kódjáról.
(3) A taxi kártya utazásra történő kiadásakor az igénybe vevő a szabályzat 4. mellékletében foglalt „igénybe vevő aláírása”
rovatban aláírásával igazolja a  kártya átvételét. Az  igénybe vevő az  adminisztrátortól a  taxi kártyát megőrzési és
elszámolási kötelezettség terhe mellett veheti át.
(4) Az igénybe vevő a taxi kártyát az utazás végén a gépjárművezető részére átadja, aki a POS terminálon azt lehúzza,
beírja a szükséges adatokat, majd a terminál nyomógombjainak segítségével az igénybe vevő – az adatok ellenőrzését
követően – a kártyához tartozó PIN kódot beüti, így teljesíti a fizetési kötelezettséget. A POS terminál által kinyomtatott
bizonylat másodpéldányát a  gépjárművezető az  igénybe vevőnek átadja, aki azt elszámolási kötelezettség terhe
mellett megőrzi.
(5) A taxi kártyát az igénybe vevő más személyre nem ruházhatja át, és kizárólag a jelen szabályzatban foglaltak szerinti
hivatali célra használhatja fel.
(6) Az utazást követően az igénybe vevő köteles haladéktalanul leadni a POS terminál eredeti bizonylatát a szervezeti
egység adminisztrátorának, a  másolatát pedig a  Közigazgatási Államtitkárságon az  FM kapcsolattartónak.
Az adminisztrátor az igénybe vevőtől átvett bizonylatot a taxi kártyához tartozó nyilvántartó laphoz tűzi, és a rajta
szereplő összeget a megfelelő rovatba bevezeti.
(7) A felhasználó a kártya első használatát megelőzően köteles a 2. mellékletben található felhasználói felelősségvállalási
nyilatkozatot aláírni. Amennyiben a szervezeti egység kezelésében lévő taxi kártya a felhasználás során elvész, úgy
lehetőség van annak pótlására. A kártya pótlása díjköteles. Az aktuális esedékes díjat a KEF az Ellátási Portálon teszi
közzé. A  pótlási díjat a  kártya felhasználója köteles a  KEF részére 8 munkanapon belül a  megküldött csekk
felhasználásával postai úton vagy a KEF pénztárába személyesen befizetni.
(8) A taxi kártya elvesztése esetén az érintett igénybe vevő soron kívül köteles munkaidőben a KEF elszámolót, munkaidőn
kívül a GEÜF illetékesét telefonon értesíteni, aki haladéktalanul intézkedik a kártya letiltásáról. Ezt követően az érintett
igénybe vevő soron kívül köteles a szervezeti egység vezetője részére az eseményről feljegyzést készíteni. A feljegyzés
másolati példányát a  nyilvántartást vezető adminisztrátor – a  szervezeti egység vezetőjének aláírását követően –
köteles a  KEF elszámolójának haladéktalanul – elektronikus formában is (e-mailben vagy faxon) – megküldeni.
Az eredeti feljegyzést a kártya nyilvántartó lapjához kell csatolni, és azokat 3 munkanapon belül le kell adni a KEF
elszámolójának. Ezt követően a  kezelő adminisztrátor az  1.  melléklet szerinti igénylőlap KEF részére történő
megküldésével új taxi kártyát igényelhet. Engedélyezett igénylés esetén a GEÜF az igénylés beérkezését követő egy
munkanapon belül új taxi kártyát biztosít az igénylő szervezeti egység részére.
(9) A taxi kártya felhasználhatatlanságig történő megrongálódása esetén az érintett igénybe vevő köteles a szervezeti
egység vezetője részére az eseményről jegyzőkönyvet készíteni. A jegyzőkönyv másolati példányát a nyilvántartást
vezető adminisztrátor – a szervezeti egység vezetőjének aláírását követően – köteles a KEF elszámolójának megküldeni.
Az eredeti jegyzőkönyvet a kártya nyilvántartó lapjához kell csatolni, és azokat 3 munkanapon belül le kell adni a KEF
elszámolójának, aki a kártyát az átadás-átvételi jegyzéken történő aláírásával visszaveszi. Ezt követően az adminisztrátor
az  1.  melléklet szerinti igénylőlap KEF részére történő megküldésével új taxi kártyát igényelhet. Engedélyezett
igénylés esetén a  GEÜF az  igénylés beérkezését követő egy munkanapon belül új taxi kártyát biztosít az  igénylő
szervezeti egység részére.
6. § Az utazásra kiadott taxi kártya PIN kóddal működik. A  kártyához tartozó PIN kódot a  KEF elszámolója a  kártya
átadás-átvételekor közli az adminisztrátorral. A PIN kód titkosan kezelendő, csak az igénybe vevő személlyel közölhető.
A PIN kódot a kártyán vagy mellette feltüntetni tilos.
7. § (1) A  taxi kártyák felhasználásának a  Minisztériumra eső éves költségkeretét a  KEF határozza meg. A  szervezeti
egységenkénti negyedéves költségkereteket a  KEF-fel történő előzetes egyeztetést követően a  Minisztérium
közigazgatási államtitkára az éves költségkeret elfogadását követő 10 munkanapon belül határozza meg. A szervezeti
egység jóváhagyott éves költségkerete nem léphető túl azzal, hogy a  negyedéves költségkereteknek a  negyedév
végén jelentkező megtakarítása a  következő negyedévre átvihető. Az  éves költségkeretben év végén keletkező
megtakarítás a  következő évre nem vihető át. Az  éves költségkeret kimerítése után a  taxi szolgáltatás kizárólag
az igénybe vevő saját költségére vehető igénybe.
(2) A szabályzatban foglaltak szerinti utazásra a szervezeti egység részére jóváhagyott költségkeret jogszerű és takarékos
felhasználását a szervezeti egység vezetője, illetve az általa megbízott személy köteles a nyilvántartás adatai alapján
folyamatosan figyelemmel kísérni.
8. § (1) A  taxi szolgáltatótól havonta kapott részletes számlaösszesítő mellékletének alapján a  KEF elszámolója az  egyes
szervezeti egységek részére az adott egységnél a havi utazások részletezését tartalmazó kimutatást küld, amelyet
a szervezeti egység soron kívül köteles összevetni az adminisztrátor(ok) által vezetett nyilvántartással. A kimutatás
szervezeti egységhez érkezésétől számított 3 munkanapon belül a  KEF elszámolója felé kell a  szervezeti egység
vezetője által aláírtan visszaigazolni az összevetés eredményét. Amennyiben a nyilvántartás és a kimutatás között
eltérés van, azt – szükség esetén a szolgáltató bevonásával is – a KEF tisztázza.
(2) Az (1) bekezdés szerinti határidő betartásáért a szervezeti egység vezetője felel. Visszaigazolás hiányában vagy annak
késedelmes teljesítése esetén a szervezeti egység a visszaigazolás pótlásáig, illetve a teljesítésig a részére megállapított
utazási keretfelhasználására nem jogosult.
(3) A 4. § (5) bekezdésben meghatározott, ellenőrzésre jogosult személyek felhívására, a szervezeti egységnél lévő, a taxi
kártyák nyilvántartó lapjához tűzött igazolások alapján a  GEÜF felé történő alkalomszerű elszámolás, a  szervezeti
egységnél a taxi kártyák kezelésével, őrzésével megbízott adminisztrátor feladata és felelőssége.
9. § Amennyiben a taxi kártyák kezelésével, megőrzésével megbízott adminisztrátor a rábízott taxi kártyákkal nem tud
elszámolni, úgy erről a  4.  § (5)  bekezdésben meghatározott ellenőrzésre jogosult személy jegyzőkönyvet vesz fel,
amelyet a munkáltatói jogkör gyakorlójának meg kell küldeni. A taxi kártyák engedély nélküli felhasználása esetén
a  szervezeti egység vezetője az  adminisztrátorral szemben – kár keletkezésének hiányában is – fegyelmi eljárást
indíthat. A  szabályzatban foglaltak megsértésével okozott kárért a  kárt okozó személy – az  egyéb alkalmazható
jogkövetkezmény mellett – kártérítési felelősséggel tartozik. Az adminisztrátor jogviszonyának vagy adminisztrátori
kijelölésének megszűnése esetén a taxi kártyákkal és a nyilvántartások naprakész vezetésével köteles a KEF kijelölt
munkatársa felé elszámolni.
10. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a taxi kártyák használatának szabályairól szóló 23/2012. (XII. 18.) VM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
17/2006. (VIII. 1.) GKM utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztériumban létszámcsökkentés elrendeléséről.
1. § A Miniszterelnöki Hivatalban, a minisztériumokban, az
igazgatási és igazgatási jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 2117/2006. (VI. 30.) Korm. határozat 4. pontjára
figyelemmel, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény 17. §-a (1) bekezdésének a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem.
2. § A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Szervezeti
és Működési Szabályzatáról szóló 15/2006. (MK. 94.)
GKM utasítás 2. számú mellékletében meghatározott köztisztviselői és munkavállalói létszám elérése érdekében a
minisztériumban létszámcsökkentést rendelek el.
3. § A létszámcsökkentés végrehajtásához szükséges munkáltatói intézkedéseket a jelen utasítás hatálybalépésével
egyidejűleg meg kell kezdeni, és a közszolgálati jogviszonyra, illetve munkaviszonyra vonatkozó jogszabályi
előírások alapján kell végrehajtani.
4. § Ez az utasítás 2006. augusztus 7-én lép hatályba.
Dr. Garamhegyi Ábel s. k.,
gazdasági és közlekedési minisztériumi államtitkár


text:
39/2013. (II. 14.) Korm. rendelete a dohánytermékek előállításáról, forgalomba hozataláról és ellenőrzéséről, a kombinált figyelmeztetésekről, valamint az egészségvédelmi bírság alkalmazásának részletes szabályairól.
A Kormány a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi
XLII. törvény 8. § (5) bekezdés a) pontjában,
a 12. § és a 24. § (2) bekezdés d) pontja tekintetében a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának,
forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvény 8. § (5) bekezdés b) pontjában,
a 24. § (1) bekezdése és a 24. § (2) bekezdés c) pontja tekintetében az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló
1991. évi XI. törvény 15. § (4) bekezdés a) pontjában,
a 24. § (2) bekezdés b) pontja tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a Magyarország területén előállított, továbbá
– a 16. §-ban foglalt kivétellel – forgalomba hozott dohánytermékekre kell alkalmazni.
(2) E rendelet rendelkezéseit nem kell alkalmazni a személyes fogyasztás céljából Magyarország területére behozott
dohánytermékekre. 2. § E rendelet alkalmazásában: 1. bejegyzett kereskedő: a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló
2003. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Jöt.) 7. § 16. pontjában meghatározott személy,
2. dohánytermék: a 4. pont és a 9. pont szerinti termék,
3. dohánytermék gyártásához felhasznált nyers- és adalékanyagok: a) nyersdohány: a Nicotiana tabacum fajhoz tartozó, ipari feldolgozásra alkalmas növény természetes
vagy mesterséges úton szárított levele, b) fermentált, érlelt dohány (a továbbiakban: dohány): az a nyersdohány, amelyben a szárítást követően
hőfejlődés és szárazanyag-veszteség mellett olyan változások játszódtak le, amelynek következtében
a dohánytermék élvezeti célra alkalmassá vált, c) dohányfólia: kötő- és adalékanyagok felhasználásával, szárazanyagra számítva legalább 75%-ban
dohányból készült papírszerű lemez vagy szalag, d) dohányvágat: egyenletes szélességű szálakra vágott dohány vagy egyenletes szélességűre vágott
dohányfólia, e) cigarettapapír: olyan méretre vágott, speciális papír, amit a dohányvágat burkolására használnak,
f) dohány-adalékanyag: minden olyan természetes vagy mesterséges, a dohánytól eltérő anyag,
amelyet a dohánytermékhez az előkészítés, a kezelés, a feldolgozás és a csomagolás folyamán adnak
hozzá abból a célból, hogy a termék érzékszervi, kémiai, fizikai és mikrobiológiai tulajdonságait
kedvezően befolyásolja, és amelynek hozzáadása azt eredményezheti, hogy önmaga vagy
származéka a dohánytermék összetevőjévé válik, 4. dohányzásra szánt dohányterméknek minősülnek a következő dohánytermék-típusok:
a) cigaretta: dohányrúd, amely meglévő állapotában dohányzásra alkalmas, dohányvágatból vagy
dohányvágatból és dohányfóliából készült töltetét hosszanti részén ragasztott cigarettapapír vagy
dohányfólia borítja, és nem minősül szivarnak vagy szivarkának, továbbá az a dohányrúd, amelyet egy
egyszerű, nem ipari eljárással cigarettapapír-hüvelybe tolnak vagy cigarettapapír-lappal
körbevesznek, b) szivar, szivarka: ba) dohányrúd, amely teljes egészében természetes dohányból készült, illetve dohányrúd
természetes dohányból készült borítékkal, bb) dohányrúd kocsányozott kevert töltettel és a szivar szokásos színével megegyező külső
borítékkal, amely teljesen befedi a terméket, beleértve a filtert is, amennyiben van, kivéve a
szopókával ellátott terméket, ahol a külső boríték nem fedi a szopókát; a burok és a boríték
dohányfóliából készült, és egy termék tömege – a filter és a szopóka nélkül – nem lehet
kevesebb 1,2 g-nál, és a borítékot a dohányrúd hossztengelyével minimum 30 fokos
hegyes szöget bezáróan, spirálisan tekerték fel, bc) dohányrúd kocsányozott kevert töltettel és a szivar szokásos színével megegyező
dohányfóliából készült külső borítékkal, amely teljesen befedi a terméket, beleértve a filtert
is, amennyiben van, kivéve a szopókával ellátott terméket, ahol a külső boríték nem fedi a
szopókát; egy termék tömege – a filter vagy a szopóka nélkül – nem kevesebb 2,3 g-nál, és a
kerülete a dohányrúd hosszának legalább egyharmadán nem kevesebb 34 mm-nél,
c) fogyasztási dohány: a d) pont és az e) pont szerinti, további ipari feldolgozás nélkül dohányzásra
alkalmas kész dohányvágat, d) finomra vágott fogyasztási dohány (cigarettadohány): olyan fogyasztási dohány, amelyben a
dohányrészecskék tömegének több mint 25 százaléka kisebb, mint 1,5 milliméter szélességűre vágott,
e) egyéb fogyasztási dohány (pipadohány): a d) pont alá nem tartozó, pipában történő elszívásra szolgáló
fogyasztási dohány, f) bármely olyan egyéb termék, amelyet dohányzás céljából gyártanak, még abban az esetben is, ha
csupán részben tartalmaz – akár géntechnológiával módosított formában, akár nem ilyen formában –
dohányt, 5. export: olyan jövedéki terméknek Európai Unión kívüli államba történő értékesítése, amelyet a vámhatóság
végleges rendeltetéssel Európai Unión kívüli államba kiléptet, 6. fogyasztói csomagolási egység: a dohánytermékek kötelező csomagolása során alkalmazott legkisebb
csomagolási egység: a) cigaretta esetében legalább 19 db, de legfeljebb 50 db cigarettát tartalmazó csomag,
b) a 4. pont b) pont ba) alpontja szerinti dohánytermék esetén darab vagy doboz,
c) a 4. pont b) pont bb) és bc) alpontja szerinti dohánytermék esetén legalább 5 darabot tartalmazó
doboz, d) a fogyasztási dohány esetében a legalább 40 gramm, de legfeljebb 200 gramm – de minden esetben
tízzel osztható gramm-tömegű – fogyasztási dohányt tartalmazó tasak vagy doboz,
e) rágásra szolgáló vagy tüsszentésre szolgáló dohánytermékek esetében tasak vagy doboz,
7. forgalomba hozatal: a dohánytermék továbbforgalmazók részére történő nagykereskedelmi, illetve a
fogyasztók mint végső felhasználók részére történő kiskereskedelmi értékesítése,
8. forgalomba hozó: a 7. pont szerinti tevékenységet végző gazdálkodó szervezet vagy természetes személy,
9. füst nélküli dohányterméknek minősülnek a következő dohánytermék-típusok:
a) rágásra szolgáló dohánytermék: a formázott rágódohány, b) tüsszentésre szolgáló dohánytermék: a por alakú burnót,
c) szájon át fogyasztott dohánytermék: a dohányzásra, illetve rágásra szánt termékeken kívül minden
szájon át való használatra szánt, teljes egészében vagy részben dohányból készült, porított vagy
szemcsés, illetve e két forma bármely kombinációja révén előállított termék, különösen a zacskóban
vagy likacsos szerkezetű zacskóban, valamint az élelmiszerhez hasonló formában kiszerelt termék,
10. füstszűrő: a cigaretta, szivar, szivarka azon része, amely a dohányterméken áthaladó főfüst szűrésére szolgál,
11. gyűjtőcsomag: több fogyasztói csomagolási egységet tartalmazó, kiskereskedelmi forgalomban értékesített
nagyobb csomagolási egység, 12. idegen anyag: a termesztés és feldolgozás során a nyersanyagba, illetve a késztermékbe került, egyszerű fizikai
módszerekkel elkülöníthető, nem dohány eredetű anyag, 13. importálás: a Jöt. 7. § 2. pontjában meghatározott fogalom,
14. importáló: az a személy, aki – a Jöt. rendelkezéseinek betartása mellett – először szerez jogot arra, hogy az
importált termék felett saját nevében rendelkezzen, 15. kátrány: a nikotinmentes száraz füst-kondenzátum,
16. nikotin: a száraz füst-kondenzátum nikotin-alkaloidtartalma, 17. összetevő: bármely olyan anyag vagy alkotóelem – kivéve a dohánylevelet vagy a dohánynövény egyéb
természetes vagy feldolgozott részét –, amelyet egy dohánytermék gyártásához használnak fel, és amely a
késztermékben – akár megváltozott formában – van jelen, beleértve a papírt, a füstszűrőt, a nyomdafestéket és
a ragasztóanyagokat is, 18. szabadforgalomba bocsátás: a Jöt. 7. § 22. pontjában meghatározott fogalom,
19. szállítási csomagolás: a termék szállításához kialakított, de kiskereskedelmi forgalomba nem kerülő csomagolás,
20. személyes fogyasztás: a dohánytermék nem kereskedelmi jelleggel, magánszemély által történő, a Jöt. szerinti
adómentes behozatala, 21. szén-monoxid: a cigarettafüst gázfázisának alkotórésze,
22. szopóka: a cigarettához, szivarhoz, szivarkához rögzített rész, amely közvetlenül a szájjal érintkezik,
23. tároló adóraktár engedélyese: a Jöt. 100. § (1) bekezdés d) pontja szerinti dohánytároló adóraktár engedélyese.
2. A dohánytermékek gyártásának, importálásának és az Európai Unió más tagállamából való
behozatalának feltételei 3. § (1) A dohányterméket előállítónak (a továbbiakban: gyártó) a dohánytermék gyártásának megkezdése előtt, az
importálónak, a bejegyzett kereskedőnek, valamint a tároló adóraktár engedélyesének a dohánytermék szabad
forgalomba bocsátása előtt valamennyi dohánytermékről az 1. mellékletben szereplő adatokat tartalmazó
regisztrációs lapot kell kiállítania. (2) A regisztrációs lap egy példányát a dohányterméket előállító üzemben, az importáló, a bejegyzett kereskedő, valamint
a tároló adóraktár engedélyes székhelyén, illetve a raktározás helyén a hatósági ellenőrzés számára is hozzáférhető
módon meg kell őrizni mindaddig, amíg a dohánytermék gyártása, importálása folyik, illetve a dohánytermék
forgalomban van. (3) A gyártó, az importáló, a bejegyzett kereskedő és a tároló adóraktár engedélyese köteles a szabadforgalomba bocsátás
előtt a regisztrációs lap egy további példányát nyilvántartásba vétel céljából a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóságnak
(a továbbiakban: NFH) megküldeni. Az NFH a nyilvántartásba vett regisztrációs lap másolati példányát elektronikus
úton továbbítja az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Országos Tisztifőorvosi Hivatal (a továbbiakban:
ÁNTSZ–OTH) részére. (4) Az 1. melléklet szerinti regisztrációs lap adattartalmáról, valamint a 4. § (2) bekezdése szerinti dokumentumok
adattartalmáról az NFH hatósági nyilvántartást vezet. 4. § (1) A dohánytermék gyártásához felhasználható adalékanyagokat, azok pontos felhasználási célját, valamint tisztasági
követelményeit a 2. melléklet tartalmazza. (2) A 2. mellékletben nem szereplő vagy felhasználási engedéllyel nem rendelkező adalékanyagoknak a dohánytermék
gyártásában való felhasználását a felhasználó, a forgalomba hozó vagy a gyártó kérelmére az ÁNTSZ–OTH
engedélyezi. Az engedély iránti kérelmet a 3. melléklet szerinti tartalommal az ÁNTSZ–OTH-hoz kell benyújtani. Nem
szükséges engedélyt kérni a nyersdohány természetes részeinek felhasználásához.
(3) A kérelemhez mellékelni kell: a) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam hatósága által kiadott felhasználási
engedélyt, ha az rendelkezésre áll, valamint b) akkreditált laboratórium által kiadott, a bevizsgálás eredményét rögzítő jegyzőkönyvet,
c) a (6) bekezdésben foglaltak alátámasztására alkalmas további adatokat, ha azok az a) vagy a b) pont alapján
nem állnak rendelkezésre. (4) Amennyiben a (3) bekezdésben foglaltakon túlmenően szükséges, az ÁNTSZ–OTH a termékre vonatkozó további
adatokat is bekérhet. (5) Az ÁNTSZ–OTH a (2) bekezdésben meghatározott engedélyről kiadott határozatot az NFH-val is közli.
(6) Az adalékanyag felhasználása abban az esetben engedélyezhető, ha az adalékanyag a dohánytermék elfogyasztása
során önmagában vagy a dohánytermék felhasználásakor keletkező más komponensekkel reakcióba lépve nem
eredményezi a dohánytermék egészségkárosító hatásának vagy addiktív hatásának növekedését.
(7) A dohány-adalékanyagnak a 2. mellékletben, illetve az engedélyben meghatározott feltételektől eltérő alkalmazása
tilos. (8) A dohánytermék hozzáadott tiltott adalékanyagokat, idegen anyagokat nem tartalmazhat. A tiltott adalékanyagok
listáját a 4. melléklet tartalmazza. (9) A szabadforgalomba bocsátott cigarettának meg kell felelnie az MSZ EN 16156:2011 biztonsági követelményeinek.
3. Határértékek 5. § A szabadforgalomba bocsátott cigaretta hozama nem tartalmazhat cigarettánként többet, mint
a) 10 mg kátrányt, b) 1 mg nikotint,
c) 10 mg szén-monoxidot, figyelembe véve az MSZ ISO 8243 szabvány szerinti konfidencia intervallumokat.
4. Jelölés 6. § (1) A fogyasztói csomagolási egységen jelölni kell – a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának,
forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Nvt.) 6. §-ában meghatározottakon
túl – a) a dohánytermék típusát a következők szerint: „cigaretta”, „szivar”, „szivarka”, „cigarettadohány”, „pipadohány”,
„rágódohány”, „burnót”, b) a dohánytermék márkanevét vagy márkajelzését,
c) a dohánytermék alfajtáját (ha megkülönböztethető), d) a gyártó vagy forgalomba hozó, bejegyzett kereskedő, tároló adóraktár engedélyes megnevezését
azonosításra alkalmas módon, e) a dohánytermék származási helyének megjelölését, ha az áru nem az Európai Gazdasági Térségből származik,
f) a darabszámot (cigaretta, szivar, szivarka) vagy tömeget (fogyasztási dohány, rágásra, tüsszentésre szolgáló
dohánytermék), g) füstszűrős termék esetén a „füstszűrő(s)” vagy „filter(es)” szót,
h) cigaretta esetében a kátrány, nikotin és szén-monoxid tartalom, illetve hozam számszerű értékét az Nvt. 6. §
(1) bekezdés c) pontjában foglaltak szerint a következő módon:
ha) „Kátrány X mg/cigaretta” (ahol X egészre kerekített szám),
hb) „Nikotin Y mg/cigaretta” (ahol Y egy tizedesjeggyel megadott, kerekített szám),
hc) „Szén-monoxid Z mg/cigaretta” (ahol Z egészre kerekített szám),
i) a gyártás időpontját (az év, a hónap és a nap feltüntetésével) és helyét, vagy tételszámot, illetve kódolt
megjelölést, amelyből a gyártás helye és ideje megállapítható.
(2) Az 5. melléklet állapítja meg a gyártó által az Nvt. 6. § (1) bekezdés b) pontjában és e rendeletben foglaltak szerint
alkalmazandó kombinált figyelmeztetést. (3) A rágásra szolgáló és a tüsszentésre szolgáló dohánytermék esetében az Nvt. 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti
általános egészségvédő figyelmeztetés helyett a fogyasztói csomagolási egységen a következő általános
egészségvédő figyelmeztetést kell feltüntetni: „Ez a dohánytermék károsíthatja egészségét és függőséget okoz.”.
7. § (1) A gyűjtőcsomagon – az Nvt. 6. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározottakon túl – a 6. § (1) bekezdés a)–f)
és h) pontja szerinti jelöléseket kell alkalmazni a fogyasztói csomagolási egységekre meghatározott feltételekkel.
(2) Nem kötelező az (1) bekezdés szerinti jelölések alkalmazása az átlátszó gyűjtőcsomagon.
(3) A szállítási csomagoláson a 6. § (1) bekezdés a)–f) pontja szerinti jelöléseket kell alkalmazni.
8. § (1) Az Nvt. 6. § (2) bekezdésében foglalt rendszeres megjelenés biztosítása érdekében három naptári éven belül
dohánytermék márkanevenként valamennyi kombinált figyelmeztetés azonos arányban alkalmazandó. Amennyiben
ennek műszaki feltételei nem adottak, a leggyakrabban és a legritkábban alkalmazott kombinált figyelmeztetések
száma közötti eltérés három naptári évenként nem lehet nagyobb cigaretta esetében 10%-nál, egyéb
dohánytermék-típus esetében 15%-nál. A kombinált figyelmeztetések váltakozva való alkalmazását előíró
kötelezettség ellenőrizhetősége érdekében a gyártó, az importáló, a bejegyzett kereskedő és a tároló adóraktár
engedélyese köteles olyan nyilvántartást vezetni, amelyből az alkalmazott kombinált figyelmeztetések száma három
hónaponként megállapítható. (2) A cigaretta kivételével a többi olyan dohánytermék fogyasztói csomagolási egységén, ahol a legszembetűnőbb felület
mérete nagyobb, mint 75 cm2, az egészségvédő figyelmeztetéseknek az egyes felületeken legalább 22,5 cm2
nagyságú területet le kell fedniük. (3) Az általános egészségvédő figyelmeztetéseket és a 6. § (1) bekezdés h) pontja szerinti értékfeltüntetést fehér alapon,
fekete, kövérített Helvetica betűtípussal kell nyomtatni. A feliratot kis betűvel kell szedni, kivéve a szöveg
kezdőbetűjét, és azt az esetet, amikor a nagybetű használatát nyelvtani szabály követeli meg. A feliratot – a füst nélküli
dohánytermékek kivételével – legalább 3 mm és legfeljebb 4 mm vastag, fekete vonallal határolt keretben kell
elhelyezni, amely semmilyen módon nem zavarhatja az egészségvédő figyelmeztetések szövegét és az
értékfeltüntetést. A szöveget a nyomtatására fenntartott területen középre zárva, amennyiben a rendelkezésre álló
terület mérete ezt lehetővé teszi, a csomag felső szélével párhuzamosan kell elhelyezni. Olyan betűméretet kell
alkalmazni, amely biztosítja, hogy a szöveg a rendelkezésre álló felület lehető legnagyobb hányadát foglalja el.
9. § (1) A kombinált figyelmeztetés a) a dohánytermék csomagolásán akként kerül nyomtatásra, hogy – a (3) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel
– megtartsa az 5. melléklet szerinti formátumot és arányokat, valamint a kép és a szöveg grafikai sértetlenségét,
b) betölti a számára előírt felszín teljes egészét, és a csomagolás felső szélével párhuzamosan és a csomagon
található többi információval azonos irányban helyezkedik el, c) sokszorosítása során a nyomtatásra a 6. melléklet 1. pontjában meghatározott műszaki előírásokat kell
alkalmazni, d) – a 6. mellékletben foglaltakkal összhangban – egy legalább 3 mm és legfeljebb 4 mm vastag fekete szegély
által körülhatárolt, amely semmilyen módon nem ütközik a kombinált figyelmeztetés szöveges vagy
látványelemeivel. (2) A dohánytermék csomagolásán semmilyen formában nem lehet a kombinált figyelmeztetésekre megjegyzést tenni,
azokat átfogalmazni vagy azokra utalni. (3) Az (1) bekezdés a) pontjában foglaltaktól eltérően, olyan dohánytermékek esetében, amelyek egyedi csomagolásának
méretarányaira tekintettel nem lehetséges az Nvt. 6. § (1) bekezdés b) pontja szerinti felület lefedése a kombinált
figyelmeztetés 5. melléklet szerinti formátumának, arányainak vagy a kép és a szöveg grafikai sértetlenségének
megváltoztatása nélkül, a kombinált figyelmeztetés az egyedi csomagolás méretéhez igazítással a 6. melléklet
2. pontjában meghatározott előírások szerint alkalmazandó. (4) A (3) bekezdés alkalmazásának elősegítése érdekében az NFH a honlapján közzéteszi az Európai Bizottság által
e tárgyban kiadott útmutatót. (5) A dohánytermék adójegyére nyomtatni, és azt egyéb módon eltakarni tilos. Az egészségvédő figyelmeztetések és
a kombinált figyelmeztetések nyomtatásának eltávolíthatatlannak, törölhetetlennek kell lennie, azokat más írás
vagy képanyag, illetve a csomagfelbontó szalag nem takarhatja, nem homályosíthatja el és nem szakíthatja meg.
A cigarettát kivéve a dohánytermékeken a feliratok, az egészségvédő figyelmeztetések és a kombinált
figyelmeztetések a csomagra eltávolíthatatlanul rögzített matricán is elhelyezhetők.
(6) A kombinált figyelmeztetéseket a) úgy kell nyomtatni, hogy azokat ne takarja el vagy ne zavarja meg a csomag kibontása,
b) olyan módon kell elhelyezni, amely biztosítja, hogy a csomag felbontásakor a kombinált figyelmeztetések
egyetlen szöveges vagy vizuális eleme se csorbuljon. (7) A kombinált figyelmeztetések nyomdai kivitelezésére alkalmas elektronikus forrásdokumentumokat az ÁNTSZ–OTH
kérelemre elektronikus úton átadja a dohánytermék gyártója részére.
10. § Tilos a dohánytermék csomagolásán arra utaló szöveg, név, márkanév, képi vagy egyéb jelzés alkalmazása, amely
azt sugallja, hogy egy adott dohánytermék más dohányterméknél kevésbé ártalmas.
11. § A dohányzási korlátozással érintett, valamint a dohányzásra kijelölt helyeket, helyiségeket, közterületeket, valamint
a nemdohányzó intézményeket a 7. mellékletben meghatározott tartalmú és formájú felirat vagy jelzés alkalmazásával
kell megjelölni. A felirat vagy jelzés mérete legalább A/4-es nagyságú. A feliraton vagy jelzésen szereplő
„DOHÁNYZÁSRA KIJELÖLT HELY” és „TILOS A DOHÁNYZÁS” szövegeknek piros színnel, legalább 30 pontos Helvetica
Bold, az egyéb szövegrészeknek legalább 18 pontos Helvetica Bold betűmérettel kell készülniük.
5. Az egészségvédelmi bírságra vonatkozó szabályok 12. § (1) Az egészségvédelmi bírságot a bírságot kiszabó fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási
szervének a 8. mellékletben meghatározott számlájára kell befizetni.
(2) A megyei és a fővárosi kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szerve és járási (fővárosi kerületi) hivatalának
járási népegészségügyi intézete az általa az adott hónapban az Nvt. alapján kiszabott egészségvédelmi bírság
összegéről nyilvántartást vezet. A nyilvántartás személyazonosításra alkalmatlan, összesített adattartalmáról, valamint
a tárgyhónapban bekövetkezett változásairól a fővárosi és a megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási
szerve a tárgyhónapot követő hónap 20. napjáig elektronikus úton tájékoztatja az ÁNTSZ–OTH-t.
6. A dohánytermékek forgalomba hozatalának feltételei 13. § (1) Csak olyan dohánytermék bocsátható szabadforgalomba, illetve hozható forgalomba, amely megfelel e rendelet
előírásainak és a regisztrációs lapon feltüntetett adatoknak. (2) Szájon át fogyasztott dohánytermék nem bocsátható szabadforgalomba, illetve nem hozható forgalomba.
(3) A dohánytermék gyártásával összefüggésben, forgalomba hozatala során vagy forgalomba hozatalával
összefüggésben nem adható át olyan termék, különösen kiegészítő csomagolás, doboz vagy tasak, amely az adójegy
vagy az egészségvédő figyelmeztetések vagy a kombinált figyelmeztetések eltakarására alkalmas.
14. § A dohánytermék minőségének megőrzéséhez szükséges tárolási körülményeket a forgalomba hozatal valamennyi
szakaszában biztosítani kell. A szállítási csomagoláshoz használt gyűjtőládát legalább 10 cm magasságú,
légkicserélődést elősegítő alátéten kell tárolni. A tárolási körülményeket, azoknak a dohánytermékek minőségére
gyakorolt hatását a forgalomba hozó köteles rendszeresen ellenőrizni.
15. § Dohánytermék – a darabonként értékesíthetők kivételével – csak eredeti fogyasztói csomagolási egységben
vagy gyűjtőcsomagban hozható forgalomba. A dohánytermék a forgalomba hozatal során nem csomagolható át,
a gyűjtőcsomag olyan felbontását kivéve, amely a fogyasztói csomagolási egységekre való szétválasztást
eredményezi. A fogyasztói csomagolási egység nem bontható meg.
7. A dohánytermékek exportja 16. § A Magyarországon export és az Európai Unió más tagállamába történő értékesítés céljára előállított dohányterméknek
az 5. §-ban meghatározott előírásoknak kell megfelelnie. 8. A dohánytermékek piacfelügyelete
17. § (1) Az e rendeletben foglaltak betartását
a) a 4. § (2) bekezdése alapján kiadott engedélyben foglaltak tekintetében az ÁNTSZ–OTH,
b) a 11. §-ban foglaltak tekintetében a megyei és fővárosi kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalának
járási népegészségügyi intézete, c) az a) és b) pontban nem említett rendelkezések tekintetében a fogyasztóvédelmi hatóság
ellenőrzi, és hatáskörében eljár az e rendeletben foglaltak megsértése esetén.
(2) A dohánytermékeknek a regisztrációs lap adatainak való megfeleléséért a gyártó, az importáló, a bejegyzett kereskedő
és a tároló adóraktár engedélyese felelős. A gyártó, az importáló, a bejegyzett kereskedő és a tároló adóraktár
engedélyese a szükséges vizsgálatokat saját laboratóriumában végezheti, vagy más, erre az országos tisztifőorvos által
kijelölt laboratóriumban végeztetheti. (3) A cigaretta kátrány-, nikotin- és szén-monoxid hozamának értékeit a fogyasztóvédelmi hatóság vizsgálja és igazolja.
A vizsgálat és igazolás kiállításának költsége a vizsgálatot, illetve igazolás kiállítását kérő gyártót, importálót vagy
a bejegyzett kereskedőt terheli. (4) Az NFH a fogyasztóvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium, az egészségügyért felelős miniszter által
vezetett minisztérium, valamint az agrárpolitikáért és az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter által vezetett
minisztérium részére készített éves jelentésben megadja az előállított dohánytermékek (3) bekezdés alapján mért
adatait a kátrány, nikotin és szén-monoxid tekintetében. (5) Bármely, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam hatáskörrel rendelkező hatósága által
akkreditált laboratórium is jogosult a cigaretta kátrány, nikotin és szén-monoxid hozama értékeinek vizsgálatára és
igazolására. (6) E rendelet előírásainak alkalmazása szempontjából a 9. mellékletben felsorolt szabványok irányadóak.
(7) Cigaretta esetében a csomagoláson és a regisztrációs lapon közölt füstadatok értékfeltüntetésének megfelelőségét
az MSZ ISO 8243 szabvány szerint kell igazolni.
9. Adatszolgáltatás 18. § (1) A dohánytermék gyártójának, az importálónak, a bejegyzett kereskedőnek és a tároló adóraktár engedélyesének
évente november 30-áig be kell nyújtania az agrárpolitikáért és az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter által
vezetett minisztérium, valamint az egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium számára – elektronikus
formában – a (2)–(4) bekezdés szerinti listákat (a továbbiakban: listák), amelyek a tárgyévre vonatkozóan tartalmazzák
a dohánytermékekben található, valamint a gyártás során felhasznált összes összetevőt és azok mennyiségét.
A tárgyév a megelőző év október 1-jétől a listák benyújtási évének szeptember 30. napjáig tart.
(2) A dohánytermék gyártójának, az importálónak, a bejegyzett kereskedőnek és a tároló adóraktár engedélyesének
az általa gyártott, forgalomba hozott összes dohánytermék vonatkozásában összesített listát kell készítenie a
dohánytermékben és a dohányterméken található dohány-adalékanyagokról. A lista a dohány-adalékanyagokat
ábécé sorrendben tartalmazza, azok maximális mennyiségét (a termékben előforduló legmagasabb szintet alapul
véve) és a funkcióit is meghatározva, a 10. melléklet szerinti formában.
(3) A dohánytermék gyártójának, az importálónak, a bejegyzett kereskedőnek és a tároló adóraktár engedélyesének
az általa gyártott, forgalomba hozott összes termék vonatkozásában összesített listát kell készítenie a (2) bekezdésben
foglaltakon kívüli összetevőkről. A listának tartalmaznia kell az egyes csoportokban található összetevők maximális
mennyiségét (a termékben előforduló legmagasabb szintet alapul véve), funkcióit is meghatározva, a 11. melléklet
szerinti formában. (4) A dohánytermék gyártójának, az importálónak, a bejegyzett kereskedőnek és a tároló adóraktár engedélyesének
az általa gyártott, forgalomba hozott egyes termékek vonatkozásában márkanevenként és típusonként listát kell
készítenie a dohánytermékben és a dohányterméken található összetevőkről. A listának magyar nyelven tartalmaznia
kell minden egyes összetevő megnevezését, a 12. melléklet szerinti tartalommal.
(5) A (3) és a (4) bekezdés szerinti listákat a termékben található egyes összetevők tömegének csökkenő sorrendjében kell
összeállítani. (6) A listák benyújtása mellett meg kell indokolni, hogy miért kell az egyes összetevőket az adott dohánytermékekbe
elegyíteni, továbbá meg kell adni az összetevők rendeltetését és típusát. A felsoroláshoz mellékelni kell az
összetevőknek az elégetett vagy el nem égetett formáira vonatkozó mindazon toxikológiai adatokat is, amelyek
a gyártó, az importáló, a bejegyzett kereskedő és a tároló adóraktár engedélyese rendelkezésére állnak, különös
tekintettel azoknak az emberi egészségre gyakorolt hatására, figyelemmel többek között a függőség kialakulásának
veszélyére. 19. § (1) Az agrárpolitikáért és az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter által vezetett minisztérium a fogyasztók
tájékoztatása érdekében a 12. melléklet szerinti listát internetes honlapján évente közzéteszi, továbbá a beérkezett
adatokról tájékoztatást ad az egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium, az iparügyekért felelős
miniszter által vezetett minisztérium, valamint a fogyasztóvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium
számára. (2) Az agrárpolitikáért és az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter által vezetett minisztérium az (1) bekezdésben
meghatározott adatokat évente megküldi az Európai Bizottságnak. 10. Záró rendelkezések
20. § (1) Ez a rendelet 2013. március 1-jén lép hatályba.
(2) Az e rendelet hatálybalépése előtt az Nvt. előírásainak megfelelően kihelyezett, de a 11. §-ban és a 7. mellékletben
foglalt előírásoknak meg nem felelő feliratot vagy jelzést e rendelet hatálybalépésének napjától számított 12 hónapon
belül kell a 11. §-ban és a 7. mellékletben foglalt előírásoknak megfelelően módosítani vagy cserélni.
(3) A 8. § (1) bekezdése szerinti három naptári év alatt első alkalommal az e rendelet hatálybalépésétől 2015. december
31-éig tartó időszakot kell érteni. 21. § A 2. §-ban és a 4. §-ban meghatározott technikai jellegű előírásoknak – a 2. § 6. pontjának a fogyasztói csomagolási
egységre vonatkozó rendelkezése kivételével – nem kell megfelelnie azon dohánytermékeknek, amelyeket az Európai
Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoztak forgalomba, vagy az Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak elő, az ott irányadó előírásoknak
megfelelően, feltéve, hogy az irányadó előírások az egészség védelme vonatkozásában az e rendeletben
meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak. 22. § A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás
megállapításáról és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló
1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
23. § (1) Ez a rendelet a tagállamoknak a dohánytermékek gyártására, kiszerelésére és árusítására vonatkozó törvényi, rendeleti
és közigazgatási rendelkezései közelítéséről szóló 2001. június 5-i 2001/37/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. (2) Ez a rendelet
a) a színes fényképek és egyéb illusztrációk dohánytermékek csomagolásán egészségügyi figyelmeztetésként
történő használatáról szóló 2003. szeptember 5-i 2003/641/EK bizottsági határozatnak,
b) a 6. mellékletben a 2001/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletében felsorolt valamennyi
kiegészítő figyelmeztetéshez tartozó színes fényképeket és egyéb illusztrációkat tartalmazó, úgynevezett
kiválasztott forrásdokumentumok könyvtáráról szóló 2005. május 26-i C(2005) 1452 végleges bizottsági
határozatnak és c) a 6. mellékletben a 2001/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletében felsorolt valamennyi
kiegészítő figyelmeztetéshez tartozó színes fényképeket és egyéb illusztrációkat tartalmazó, úgynevezett
kiválasztott forrásdokumentumok könyvtáráról szóló 2005. május 26-i C(2005) 1452 végleges bizottsági
határozat módosításáról szóló C(2006) 1502 végleges bizottsági határozatnak
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 24. § (1) Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról, a népegészségügyi szakigazgatási feladatok ellátásáról,
valamint a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 12. § (5) bekezdés g) pontjában a „2. § (9) bekezdése” szövegrész helyébe a „2. § (9) bekezdése és
7. § (9) bekezdése” szöveg lép. (2) Hatályát veszti
a) a dohánytermékek jelöléséről, valamint az egészségvédelmi bírság alkalmazásának részletes szabályairól szóló
291/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet, b) a dohánytermékek gyártásáról, forgalmazásáról és ellenőrzéséről szóló 102/2005. (X. 31.) FVM rendelet,
c) az R. 12. § (3) bekezdés b) pontja,
d) az R. 22. § (6) bekezdése. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
217/2016. (VI. 24.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Répási Editet
a 2016. július 1. napjától 2019. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. június 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
26/2011. (VII. 27.) BM rendelete a területrendezési feladatok előirányzat 2011. felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pont k) alpontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet,
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím,
31. Területrendezési feladatok jogcímcsoport (a továbbiakban: Előirányzat) felhasználására és felhasználásának
ellenőrzésére terjed ki.
2. § (1) Az Előirányzat az alábbi célokra használható fel:
a) a területrendezési szabályozással, területrendezési tervek készítésével kapcsolatos feladatellátásra,
b) a területrendezési tervek érvényesítésével kapcsolatos feladatellátásra,
c) a területrendezési nemzetközi feladat ellátására, ezen belül
ca) az Európai Területi Tervezési Megfigyelő Hálózat (ESPON) programmal kapcsolatos feladatellátásra,
cb) a 2013 utáni kohéziós politikával kapcsolatos feladatellátásra, vagy
cc) a nemzetközi szervezetekkel, transznacionális együttműködéssel vagy a szomszédos országokkal
összefüggő területrendezési nemzetközi feladatellátásra,
d) a területrendezéssel kapcsolatos kutatási feladatellátásra,
e) szakmai rendezvények, publikációk, pályázatok megrendezésének támogatására, vagy
f) a városfejlesztéssel kapcsolatos feladatellátásra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti feladatokhoz rendelt keretösszegeket a területrendezésért felelős miniszter hagyja jóvá.
3. § (1) Az Előirányzatból támogatási kérelem alapján nyújtható támogatás.
(2) Az Előirányzatból nyújtott támogatások kedvezményezettje lehet
a) a Magyarországon székhellyel rendelkező jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet, egyéni vállalkozó, vagy
b) az Európai Gazdasági Térség tagállamában székhellyel és Magyarországon fiókteleppel vagy
telephellyel rendelkező jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet, egyéni vállalkozó.
4. § Az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 113. §
(2)–(3) bekezdésében felsorolt dokumentumokon túl a támogatási szerződés megkötésének feltétele az alábbi
dokumentumok támogató részére való benyújtása vagy rendelkezésre állása:
a) a kedvezményezett azonosító adatait tartalmazó dokumentumok, a nyilvántartásba vételét igazoló okirat,
gazdasági társaságok esetén a támogató által a nyilvános cégnyilvántartásból lekért cégkivonat 30 napnál nem
régebbi példánya,
b) a kedvezményezett képviselőjének adatait tartalmazó, a támogatási szerződés aláírására feljogosító okirat, vagy
annak kedvezményezett által hitelesített másolata, továbbá közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldány,
ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-minta eredeti példánya, vagy ezek kedvezményezett által hitelesített másolata,
c) 30 napnál nem régebbi köztartozásról szóló nemleges együttes adóigazolás, vagy a támogató által
a köztartozásmentes adózói adatbázisból lekért adatokat tartalmazó igazolás.
5. § (1) A támogatási szerződést a támogatási döntésről szóló értesítést követő 75 napon belül meg kell kötni, kivéve az
Ámr. 112. § (8) bekezdésében foglalt esetet.
(2) A kedvezményezettnek a szerződés megkötéséhez – előfinanszírozott támogatás vagy előleg folyósításának esetén –
csatolnia kell a beszedési megbízás benyújtására vonatkozó, csak a támogató engedélyével visszavonható és
a kedvezményezett számlavezető bankja általi nyilvántartásba vételt tartalmazó felhatalmazó levél két eredeti
példányát.
(3) A felhatalmazó levél a támogatót a visszavonásig jogosítja fel beszedési megbízás benyújtására. A kedvezményezett
beszámolójának elfogadásáról szóló támogatói döntésben a támogató nyilatkozik a kedvezményezett felé, hogy
a felhatalmazó levél a kedvezményezett bankszámláját vezető hitelintézetnél visszavonásra kerülhet. Amennyiben
a támogató beszedési megbízást nyújtott be a kedvezményezett bankszámláját vezető hitelintézethez, és a beszedési
megbízás teljesült, vagy a támogató által visszavont támogatás összegét a kedvezményezett visszafizette, vagy
a támogató dönt a kizárásról, úgy a támogató külön dokumentumban nyilatkozik a felhatalmazó levél
visszavonhatóságáról.
6. § (1) Az Előirányzat közvetlen, vagy közvetett módon, előirányzat-átcsoportosítással is felhasználható.
(2) Az Előirányzatból, a felhasználására vonatkozó döntést követően, támogatási szerződés, közhasznú szerződés,
vállalkozási, megbízási, vagy egyéb szerződés köthető.
(3) Az Előirányzat terhére elő- vagy utófinanszírozással nyújtható támogatás. Utófinanszírozás esetén a megítélt
támogatásból támogatási előleg nyújtható, amely nem haladhatja meg a megítélt támogatás 25%-át.
(4) Az Előirányzatból kifizetés a (2) bekezdés szerinti szerződésben meghatározott módon és feltételekkel, a Magyar
Államkincstáron keresztül történik. 7. § (1) A támogatás felhasználásáról a kedvezményezett köteles a támogatási szerződésben meghatározott határidőben és
módon írásbeli beszámolót készíteni és azt egy példányban a támogatónak megküldeni. A beszámoló szakmai és
pénzügyi részből áll.
(2) A beszámoló szakmai részének tartalmaznia kell legalább a támogatási szerződésben meghatározott támogatott cél
főbb naturális mutatószámait, a támogatási szerződésben rögzített feladat vagy beruházás megvalósításának helyét
és időpontját, valamint a támogatási szerződésben rögzített feladat megvalósulását tartalmazó dokumentumot,
a támogatási szerződésben meghatározott formátumban és példányszámban.
(3) A beszámoló pénzügyi része – támogatási szerződés eltérő rendelkezése hiányában – az alábbiakat tartalmazza:
a) az összesített kimutatást a támogatási szerződésben meghatározott feladattal kapcsolatban felmerülő
költségekről, kiadásokról, illetve a számviteli bizonylatok összesítését, amely tartalmazza költségtételek szerinti
bontásban a bizonylat kibocsátójának nevét, a bizonylat sorszámát, tartalmát, keltét és a teljesítés időpontját,
az ÁFA-alapot, az ÁFA-tartalmat és a bruttó összeget, valamint átutalás esetében a banki értesítő sorszámát,
készpénzes kifizetés esetében a kifizetés tényét igazoló pénztárbizonylat sorszámát, továbbá az elszámolt
összeget;
b) a támogatás felhasználását igazoló záradékolt számviteli bizonylatok hitelesített másolatát;
c) az átutalással megvalósított pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat hitelesített másolatát;
d) készpénzes kifizetés esetén a számla, egyszerűsített számla és a kifizetési pénztárbizonylat, vagy az adott kifizetési
tételre a könyvviteli nyilvántartás vonatkozó részének hitelesített másolatát;
e) a saját forrás és a társfinanszírozás felhasználásáról szóló kimutatást;
f) a személyi jellegű költségek, kiadások, és azok közterheinek részletes kimutatását, és
g) azokat a dokumentumokat, melyeket a támogató a beszámoló részeként a támogatási szerződésben előír.
(4) A bizonylatok hitelesítésére a kedvezményezett képviselője vagy az általa írásban felhatalmazott személy jogosult.
(5) A beszámolásra kötelezett köteles a támogató felhívására a beszámolóját 10 napon belül pontosítani vagy a hiányt
pótolni. 8. § (1) Amennyiben a támogatott projekt, feladat megvalósítása meghiúsul, tartós akadályba ütközik, a szerződésben foglalt
ütemezéshez képest késedelmet szenved, vagy a feladat megvalósításával kapcsolatban bármely körülmény
megváltozik, ezt a kedvezményezett köteles a tudomására jutást követően haladéktalanul írásban jelenteni
a támogatónak.
(2) A kedvezményezett az Ámr. 127. § (1) bekezdése szerinti elállás esetén a támogatás összegét az elállást tartalmazó
okirat kézhezvételétől számított 5 napon belül köteles a támogatónak visszafizetni.
(3) Amennyiben a támogató a támogatást részben vagy egészben visszavonja, vagy a támogatási szerződés a támogatott
cél megvalósulása nélkül megszűnik, vagy a támogatási szerződés alapján a támogatási összeg módosul, akkor a már
átutalt támogatási összeg, illetve a csökkentett támogatási összeget meghaladó igénybe vett támogatási összeg és
annak kamata megfizetésére irányuló visszakövetelés érvényesítése a beszedési megbízás alkalmazásával történhet,
amelyet a támogatás forrásaként meghatározott előirányzat javára kell teljesíteni.
9. § A támogatott projekt, feladat, vagy program lezárása – a támogatott cél vagy célok támogatási szerződés szerinti
megvalósulását követően – a megvalósításáról szóló írásbeli szakmai beszámoló, továbbá a teljes támogatási összeg
elszámolásáról készített pénzügyi elszámolás alapján a kedvezményezett nyilatkozatával és annak a támogató általi
elfogadásával történik. A szakmai beszámoló és a pénzügyi elszámolás értékelését a támogató az adatok beérkezését
követő 60 napon belül elvégzi, és annak eredményéről a kedvezményezettet értesíti. A határidő a hiánypótlásra előírt
idővel meghosszabbodik.
10. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának általános rendjéről szóló 17/2011. (V. 23.) BM rendelet 35. §
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az előirányzat felhasználására, kezelésére a területrendezési feladatok előirányzat 2011. évi felhasználásának
szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott módon kerül sor.”
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1428/2011. (XII. 7.) Korm. határozata a Magyar Tudományos Akadémia kutatóhálózatának és egyéb költségvetési szerveinek átalakításáról.
A Kormány
1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 96. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy beolvadással történő megszüntetésük érdekében
1.1. a Magyar Tudományos Akadémia Növényvédelmi Kutatóintézet,
1.2. a Magyar Tudományos Akadémia Talajtani és Agrokémiai Kutatóintézet,
1.3. a Magyar Tudományos Akadémia Állatorvos-tudományi Kutatóintézete,
1.4. a Magyar Tudományos Akadémia Izotópkutató Intézet,
1.5. a Magyar Tudományos Akadémia Szilárdtestfizikai és Optikai Kutatóintézet,
1.6. a Magyar Tudományos Akadémia Filozófiai Kutatóintézet,
1.7. a Magyar Tudományos Akadémia Régészeti Intézet,
1.8. a Magyar Tudományos Akadémia Irodalomtudományi Intézet,
1.9. a Magyar Tudományos Akadémia Művészettörténeti Kutatóintézet,
1.10. a Magyar Tudományos Akadémia Néprajzi Kutatóintézet,
1.11. a Magyar Tudományos Akadémia Társadalomkutató Központ,
1.12. a Magyar Tudományos Akadémia Zenetudományi Kutatóintézet,
1.13. a Magyar Tudományos Akadémia Regionális Kutatások Központja,
1.14. a Magyar Tudományos Akadémia Világgazdasági Kutatóintézet,
1.15. a Magyar Tudományos Akadémia Etnikai-nemzeti Kisebbségkutató Intézete,
1.16. a Magyar Tudományos Akadémia Jogtudományi Intézet,
1.17. a Magyar Tudományos Akadémia Szociológiai Kutatóintézet,
1.18. a Magyar Tudományos Akadémia Földrajztudományi Kutatóintézet,
1.19. a Magyar Tudományos Akadémia Geodéziai és Geofizikai Kutatóintézet,
1.20. a Magyar Tudományos Akadémia Geokémiai Kutatóintézet,
1.21. a Magyar Tudományos Akadémia Duna-kutató Intézet,
1.22. a Magyar Tudományos Akadémia Ökológiai és Botanikai Kutatóintézet,
1.23. a Magyar Tudományos Akadémia Szegedi Biológiai Központ Enzimológiai Intézet,
1.24. a Magyar Tudományos Akadémia Pszichológiai Kutatóintézet,
1.25. a Magyar Tudományos Akadémia Műszaki Fizikai és Anyagtudományi Kutatóintézet,
1.26. a Magyar Tudományos Akadémia Kutatásszervezési Intézet,
1.27. a Balatonalmádi Akadémiai Tudós Üdülő,
1.28. a Balatonvilágosi Akadémiai Tudós Üdülő,
1.29. a Siófoki Akadémiai Üdülő,
1.30. a Mátraházai Akadémiai Tudós Üdülő,
1.31. a Magyar Tudományos Akadémia Debreceni Területi Bizottság Titkársága,
1.32. a Magyar Tudományos Akadémia Miskolci Területi Bizottság Titkársága,
1.33. a Magyar Tudományos Akadémia Szegedi Területi Bizottság Titkársága,
1.34. a Magyar Tudományos Akadémia Veszprémi Területi Bizottság Titkársága
költségvetési szervek átalakító okiratainak közzétételéről a beolvadások kérelmezett időpontjai előtt legalább
15 nappal gondoskodjon;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a beolvadások kérelmezett időpontjai előtt legalább 15 nappal
2. felkéri a Magyar Tudományos Akadémia elnökét, hogy működjön közre az 1. pontban meghatározott feladat
végrehajtása érdekében.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2017. (VIII. 17.) LÜ utasítása a tisztviselők és írnokok továbbképzéséről.
A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény
132/A. § (2) bekezdésében, valamint az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján – az ügyészségi alkalmazottak érdekképviseleti szervei és az Ügyészségi Alkalmazottak Országos Tanácsa véleményének
figyelembevételével – a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az ügyészségi tisztviselőnek és írnoknak a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról
és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjt.) 132/A. § (1) bekezdésében megjelölt
továbbképzési kötelezettsége a tisztviselői, illetve írnoki kinevezése napján kezdődik.
(2) A  magasabb vezető állású és vezető állású tisztviselőnek (a továbbiakban együtt: vezető beosztású tisztviselő)
az  Üjt.  127.  § (4)  bekezdésében megjelölt továbbképzési kötelezettsége a  vezetői megbízása, illetve kinevezése
napján kezdődik.
(3) Nem kötelező továbbképzésben részt vennie annak a  nem vezető beosztású tisztviselőnek és írnoknak, akinek
a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig 5 év vagy annál kevesebb van hátra.
(4) Szünetel a  képzési kötelezettsége annak a  tisztviselőnek, írnoknak, aki nem áll ténylegesen ügyészségi szolgálati
viszonyban [Üjt. 155. § (2) bekezdés].
2. § (1) A továbbképzési kötelezettség teljesítéséhez a vezető beosztású tisztviselőnek évente, a tisztviselőnek és írnoknak
ötévente legalább 6 óra tartamú belső vagy külső továbbképzésen kell részt vennie. A munkáltatói jogkör gyakorlója
biztosítja a kötelezettség teljesítéséhez szükséges feltételeket.
(2) A Legfőbb Ügyészség Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztályának Továbbképzési Osztálya és a Legfőbb
Ügyészség Gazdasági Főigazgatósága évente szervez központi képzést, a  főügyészség évente szervez helyi vagy
regionális képzést, melyet a helyi tervben szerepeltet.
(3) A továbbképzési kötelezettség külső továbbképzésen is teljesíthető.
 (4) A külső továbbképzésen való részvételt a főügyész engedélyezi.
3. § A munkáltatói jogkör gyakorlója, a Legfőbb Ügyészségen a Továbbképzési Osztály figyelemmel kíséri a továbbképzésre
kötelezett továbbképzésen való részvételét, és gondoskodik a  Persona személyügyi nyilvántartásban történő
rögzíttetéséről.
4. § Ez az utasítás 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
5. § Az utasítás hatálybalépésének időpontjában már
a) megbízott, illetve kinevezett vezető beosztású tisztviselő,
b) kinevezett tisztviselő és írnok
továbbképzési kötelezettsége az utasítás hatálybalépésének napján kezdődik.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
21/2007. (VI. 29.) GKM utasítása a Közlekedésbiztonsági Szervezet Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 74. §-ában foglaltak alapján jelen
utasítás mellékleteként a Közlekedésbiztonsági Szervezet
Szervezeti és Működési Szabályzatát kiadom.
2. § Ez az utasítás 2007. július 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Közlekedésbiztonsági Szervezet Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 25/2006.
(IX. 27.) GKM utasítás.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
3/2014. (II. 26.) KüM rendelete a diplomáciai információs célokra használt zárt célú elektronikus információs rendszerek biztonságának felügyeletéről és ellenőrzéséről.
Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 24.  § (3)  bekezdés
c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, valamint az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 114.  § a)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  diplomáciai információs célokra használt zárt célú elektronikus információs rendszerek – a katonadiplomáciai
információs célokra használt zárt célú elektronikus információs rendszerek kivételével – biztonságával összefüggő,
az  állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvényben
(a  továbbiakban: Ibtv.) és az e  rendeletben meghatározott felügyeleti feladatokat a külpolitikáért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) az  általa vezetett minisztériumban működő, a  biztonsági vezető irányítása alatt álló
szervezeti egység (a továbbiakban: eljáró szerv) útján látja el.
(2) Az eljáró szervre az Ibtv. 14–18. §-a helyett e rendelet rendelkezései az irányadók.
2. § Az eljáró szerv feladatai:
a) a zárt célú elektronikus információs rendszerek biztonsági osztályba sorolása és a szervezet biztonsági szintje
megállapításának ellenőrzése,
b) a  zárt célú elektronikus információs rendszerek biztonsági osztályba sorolására és a  szervezet biztonsági
szintjére vonatkozó követelmények teljesülésének ellenőrzése,
c) a kockázatelemzések ellenőrzése a rendelkezésre álló információk alapján,
d) jogszabályban foglalt biztonsági követelmények és az ehhez kapcsolódó eljárási szabályok érvényesülésének
ellenőrzése,
e) a fejlesztési projektek tervezési szakaszában a biztonsági követelmények beépülésének ellenőrzése,
f ) ellenőrzés során feltárt, vagy tudomására jutott hiányosságok elhárításának elrendelése és a  végrehajtás
eredményességének ellenőrzése,
g) biztonsági incidensekkel, eseményekkel kapcsolatos bejelentések kivizsgálása,
h) együttműködés a kormányzati eseménykezelő központtal, a kormányzati incidens-kezelési munkacsoporttal,
i) kapcsolattartás a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokkal,
j) kapcsolattartás a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálattal.
3. § A biztonsági vezető feladatai:
a) elkészíti az  üzemeltetett zárt célú elektronikus információs rendszerekre vonatkozó informatikai biztonsági
szabályzatot, amelyet a miniszter hagy jóvá,
b) elkészíti az  üzemeltetett zárt célú elektronikus információs rendszerekre vonatkozó informatikai
biztonságpolitikát, valamint informatikai biztonsági stratégiát tartalmazó dokumentumokat, melyeket
a miniszter hagy jóvá,
c) ellátja az  Ibtv. 14.  §-a szerinti hatósággal (a továbbiakban: hatóság) és a  Nemzeti Biztonsági Felügyelettel
történő együttműködési és kapcsolattartási feladatokat.
2. Ellenőrzés 4. § (1) Az  ellenőrzéseket a  diplomáciai információs célokra használt zárt célú elektronikus információs rendszereket
alkalmazó szervezeti egységekre (a továbbiakban: szervezeti egységek) kiterjedő éves ellenőrzési terv szerint kell
lefolytatni.
(2) Az éves ellenőrzési tervet a biztonsági vezető minden év november 30-áig állítja össze és jóváhagyásra felterjeszti
a miniszternek.
(3) A  biztonsági vezető a  hatóság által kibocsátott állásfoglalásokat és tájékoztatókat az  ellenőrzés szempontjainak
meghatározásakor figyelembe veszi.
(4) A biztonsági vezető az ellenőrzési terv végrehajtását az aktuális évet követő év március 31. napjáig értékeli és arról
jelentést készít a miniszternek.
5. § (1) Az ellenőrzés során az eljáró szerv a Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatóság és az információbiztonsági
felügyelő feladat- és hatásköréről, valamint a  Nemzeti Biztonsági Felügyelet szakhatósági eljárásáról szóló
kormányrendeletben meghatározott alábbi vizsgálatok lefolytatására jogosult:
a) adminisztrátori jogosultsággal rendelkező vizsgálat,
b) automatizált vizsgálat,
c) regisztrált felhasználói jogosultság nélküli vizsgálat,
d) kézi vizsgálat,
e) külső vizsgálat,
f ) emberi tényezőkön alapuló vizsgálat,
g) regisztrált felhasználói jogosultsággal rendelkező vizsgálat,
h) sérülékenység-vizsgálat,
i) webes vizsgálat,
j) vezeték nélküli hálózat vizsgálat,
k) 3G/GPRS vizsgálat.
(2) Az eljáró szerv az ellenőrzéseket a Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatóság és az  információbiztonsági
felügyelő feladat- és hatásköréről, valamint a  Nemzeti Biztonsági Felügyelet szakhatósági eljárásáról szóló
kormányrendeletben meghatározott eljárásrend szerint folytatja le.
6. § A  biztonsági vezető az  információbiztonsági követelmények teljesülése érdekében, illetve a  biztonsági
követelmények és az  ehhez kapcsolódó eljárási szabályok nem teljesítése vagy be nem tartása esetén határidő
tűzése mellett írásban felszólítja az  érintett szervezeti egység vezetőjét az  elektronikus információbiztonságot
veszélyeztető hiányosság, mulasztás, illetve a  biztonsági követelménysértés megszüntetésére, valamint
a jogszabályban meghatározott biztonsági követelmények és a kapcsolódó eljárási szabályok teljesítésére.
3. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
227/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Máthé László Eduárdot kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország nairobi
nagykövetségének a  vezetésével, valamint Magyarországnak az  Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaságban,
az Ugandai Köztársaságban, a Dzsibuti Köztársaságban, a Tanzániai Egyesült Köztársaságban, a Szomáliai Szövetségi
Köztársaságban és a Kongói Demokratikus Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2015. január 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2010. (VI. 8.) KIM rendelete az egyes állami szervek és állami tulajdonú, valamint egyéb szervezetek átadás-átvételi eljárásáról.
A Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 7. §-ában kapott
felhatalmazás alapján, a Tv. 2. § (1) bekezdése fa) pontja szerinti hatáskörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed:
a) azon központi államigazgatási szervek – kivéve a Kormányt, minisztériumot, kormányhivatalt –, valamint
költségvetési szervek átadás-átvételi eljárására, melyek tekintetében a Tv. 6. § (1) bekezdésében meghatározott
vezetők jogszabályon alapuló irányítási, felügyeleti jogokat gyakorolnak,
b) azon gazdasági társaságok átadás-átvételi eljárására, amelyek tekintetében a Tv. 6. § (1) bekezdésében
meghatározott vezetők tulajdonosi jogokat gyakorolnak és
c) azon alapítványok átadás-átvételi eljárására, amelyek tekintetében a Tv. 6. § (1) bekezdésében meghatározott
vezetők alapítói jogokat gyakorolnak.
(2) Átadás-átvételi eljárást kell lefolytatni, ha
a) az (1) bekezdés a)–b) pontjában megjelölt központi államigazgatási szerv, költségvetési szerv és gazdasági
társaság (a továbbiakban együtt: szervezet) első számú vezetőjének a vezetői megbízatása (kinevezése)
megszűnik, ideértve a szervezet megszűnése, illetve átalakulása esetén bekövetkező megbízatás (kinevezés)
megszűnését is, valamint
b) alapítvány esetén a kezelő szerv elnökének megbízatása megszűnik.
2. § (1) Az átadás-átvételi eljárásban átadó az 1. § (2) bekezdésében meghatározottak szerint a szervezet első számú vezetője,
illetve alapítvány esetén a kezelő szerv elnöke.
(2) Az átadó – amennyiben a Tv. másként nem rendelkezik – személyesen köteles eljárni.
3. § (1) Az átadás-átvételi eljárásban a Tv. 6. §-ának megfelelő átvevő
a) a szervezet új vezetőjének kinevezett (megbízott) személy, alapítvány esetén a kezelő szerv elnökének kinevezett
személy,
b) az a) pont szerinti személy hiányában a központi államigazgatási szerv és a költségvetési szerv irányítását,
felügyeletét, illetve az alapítói jogokat gyakorló, a Tv. 6. § (1) bekezdésében meghatározott átvevő vezető, vagy
az által meghatalmazott személy, továbbá gazdasági társaságok esetében az állami vagyon felügyeletéért felelős
miniszter és az általa felkért, a gazdasági társaság szakmai felügyeletét ellátó miniszter, illetve az általuk közösen
meghatalmazott személy.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott meghatalmazás a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
195. § (1) bekezdésének megfelelő közokiratnak minősül. A meghatalmazás külön rendelkezés nélkül is magában
foglalja a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvénynek megfelelő engedélyeket az adatok teljeskörű
megismerésére, zárt kezelésére és titkosítására.
4. § Az átadás-átvételi eljárást az 1. § (2) bekezdés szerinti megbízás (kinevezés) megszűnését követő 8 napon belül le kell
folytatni.
5. § (1) A Tv. 6. § (11)–(12) bekezdésének végrehajtása a szervezetnél, illetve az alapítványnál foglalkoztatott legmagasabb
beosztású, információtechnológiáért felelős vezető közreműködésével történik.
(2) Az átadó köteles az informatikai jegyzőkönyvben – az indokok részletes megjelölésével – nyilatkozni arról, ha a Tv.
2. számú mellékletében meghatározott valamely követelmény teljesítése tekintetében esetleges akadály merül fel.
6. § (1) Az átadás-átvételi eljárásra az átadónak biztosítania kell a Tv.-ben meghatározott tartalmi elemekkel rendelkező
átadás-átvételi jegyzőkönyveket három példányban, valamint a jegyzőkönyvek mellékleteit képező teljes
átadás-átvételi dokumentációt egy példányban. A nyomtatott formában átadott átadás-átvételi dokumentáció
minden oldalát az átadónak aláírásával és a szervezet bélyegzőjével kell hitelesítenie. Az elektronikus módon átadott
átadás-átvételi dokumentáció esetén az elektronikus aláírással hitelesített és időbélyegzővel ellátott formátumot
az átvevő a helyszínen ellenőrzi és ennek eredményét a jegyzőkönyvben rögzíti.
(2) A jegyzőkönyv egy-egy eredeti példánya az átadót és az átvevőt illeti, a harmadik eredeti példány pedig az átvevő
szervezet vagy alapítvány irattárában kerül elhelyezésre. Az átadás-átvételi dokumentációt az átvevő szervezet vagy
alapítvány irattárában az átadó és az átvevő által közösen helyezi el úgy, hogy az elhelyezés közösen lezárt dobozban
történik oly módon, hogy a doboz ragasztási felületét az átadó és átvevő aláírásukkal látják el és a doboz kizárólag
közjegyző vagy ügyvéd jelenlétében nyitható fel.
7. § A rendeletben nem szabályozott kérdésekben az átadás-átvételi eljárásra a Tv. rendelkezései megfelelően
alkalmazandók.
8. § (1) Ez a rendelet kihirdetése napján 11 órakor lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a Tv. hatálybalépését követően kezdődött, az 1. § (2) bekezdésében meghatározott,
folyamatban lévő átadás-átvételi eljárásokra is alkalmazni kell. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter