text:
1119/2017. (III. 14.) Korm. határozata a Magyarország Kiváló Művésze, a Magyarország Érdemes Művésze és a Magyarország Babérkoszorúja díjak 2017. adományozásáról.
Magyarország Kormánya nemzeti ünnepünk, március 15-e alkalmából MAGYARORSZÁG KIVÁLÓ MŰVÉSZE DÍJAT adományoz
Csikos Sándor
Jászai Mari-díjas színművész, színházi rendező, érdemes művész,
Dörner György
színművész, érdemes művész, Igó Éva
Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész,
Kathy-Horváth Lajos
hegedűművész, zeneszerző, érdemes művész, Kovács László
Liszt Ferenc-díjas karmester, érdemes művész,
Molnár Edit
Balázs Béla-díjas fotóművész, érdemes művész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Szarvas József
Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Tordai Hajnal
Jászai Mari-díjas jelmeztervező, érdemes művész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja
részére,
MAGYARORSZÁG ÉRDEMES MŰVÉSZE DÍJAT adományoz Dr. Bubnó Tamás
Liszt Ferenc-díjas karnagy, énekművész,
Forgács Péter
Jászai Mari-díjas színművész, rendező, Hamar Zsolt
Liszt Ferenc-díjas karmester, zeneszerző,
Kabay Barna
Balázs Béla-díjas filmrendező, forgatókönyvíró, filmproducer, Káel Csaba
Nádasdy Kálmán-díjas rendező,
Kligl Sándor
Munkácsy Mihály-díjas szobrászművész, Kocsár Balázs
Liszt Ferenc-díjas karmester, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Kőváry Katalin
Jászai Mari-díjas rendező, Petényi Katalin
Balázs Béla-díjas filmrendező, forgatókönyvíró, művészettörténész,
Sára Ernő
Ferenczy Noémi-díjas tervezőgrafikus, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Schell Judit
Jászai Mari-díjas színművész, Söptei Andrea
Jászai Mari-díjas színművész,
Ütő Endre
Liszt Ferenc-díjas operaénekes
részére, MAGYARORSZÁG BABÉRKOSZORÚJA DÍJAT adományoz
Dr. Kabdebó Tamás
József Attila-díjas író, költő, műfordító,
Petőcz András
József Attila-díjas író, költő, Vári Fábián László
József Attila-díjas költő, műfordító, néprajzkutató, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja
részére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
47/2016. (III. 10.) Korm. rendelete az Építés Fejlődéséért Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság feladatainak központi költségvetési szerv által történő átvételéről.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 40. pont a) alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az  Építés Fejlődéséért Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 1027 Budapest, Margit  krt.  54.
3.  em. 1., cégjegyzékszáma: Cg. 01-09-981192, adószáma: 23848568-2-41, főtevékenysége: 7219 ’08 Egyéb
természettudományi, műszaki kutatás, fejlesztés) által ellátott feladatokat az  államháztartásról szóló 2011.  évi
CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 11/A.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltak alapján 2016. április 1-jétől
a Nemzetgazdasági Minisztérium, mint átvevő költségvetési szerv látja el.
(2) Az államot az Áht. 11/C. § (2) bekezdése szerinti esetben az építésgazdaságért felelős miniszter képviseli.
 (3) Az átvételi felelőst az építésgazdaságért felelős miniszter jelöli ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2010. (III. 11.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 328/2007. (IX. 12.) OVB határozatát megsemmisíti, és
az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 328/2007. (IX. 12.) határozatával hitelesítette a magánszemély
által benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányát. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Akarja-e Ön,
hogy a soron következő választástól az országgyűlési képviselők száma jelentős mértékben, a jelenlegi
háromszáznyolcvanhatról kettőszázötvenkettőre csökkenjen?”
Az OVB határozata a Magyar Közlöny 2007. évi 120. számában, szeptember 15-i dátummal jelent meg.
Az OVB határozatával szemben egy magánszemély – a törvényes határidőn belül, 2007. szeptember 25-én – kifogást
terjesztett elő.
A kifogás előterjesztője arra hivatkozott, hogy az Alkotmánybíróság 25/2004. (VII. 7.) AB határozata értelmében
szervezetalakításról szól az olyan kérdés, amely arra irányul, hogy az Országgyűlés a jelenleginél kisebb létszámmal
működjön. Az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontja szerint nem lehet országos népszavazást tartani
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az Alkotmány, az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.), valamint a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.)
alábbi rendelkezései alapján vizsgálta meg:
1. Az Alkotmány szabályai szerint:
„28/C. § (5) Nem lehet országos népszavazást tartani:
(...)
d) az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről,”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) szerint:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, (...)”
3. A Ve. szerint:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság előkészítő eljárása során értesült arról, hogy a kifogást előterjesztő személy időközben meghalt.
Az Alkotmánybíróságnak ezért vizsgálnia kellett, hogy ez a körülmény a kifogás elbírálására hatással lehet-e.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továb biak ban: Abtv.) 20. §-a kimondja: „Az Alkotmánybíróság
az arra jogosult indítványa alapján jár el.” Az Alkotmánybíróság eddigi gyakorlata során több olyan határozatot hozott,
amelyek értelmében az indítvány hatályosságának feltétele, hogy az indítványozó jogképességgel bíró személy
legyen (35/B/1990. AB határozat, ABH 1990, 257–258.). Ha a magánszemély indítványozó halála folytán jogképessége
megszűnik, akkor az „indítvány hatálytalanná válik”, és az Alkotmánybíróság az eljárást megszünteti. (1506/E/1992.
AB végzés, ABH 1994, 899.; 1053/B/1997. AB végzés, ABH 1998, 1275.).
Ugyanakkor van olyan határozat is, amely az indítványozó halála esetén az eljárást nem önmagában a jogképesség
hiánya miatt szüntette meg, hanem az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat 31. § e) pontja (ABH 2003, 2065, 2076.)
alapján, vagyis azért, mert az indítvány okafogyottá vált (303/C/1996. AB végzés, ABH 2004, 1993.).
Az Alkotmánybíróságnak nem először kell döntenie arról, hogy mi a teendő az indítványozó halála esetén.
Az Alkotmánybíróság 2006. szeptember 25-én állásfoglalást fogadott el „az indítványozó halála esetén követendő
eljárásról” [1/2006. (IX. 25.) Tü. állásfoglalás]. Az állásfoglalás szerint az Alkotmánybíróság alkotmányvédelmi
funkciójából, a közérdekűség elvének gyakorlati alkalmazásból következően az Alkotmánybíróság az indítványozó
halála esetén az indítványát érdemben elbírálja, ha az érdemi elbírálás feltételei adottak.
A Ve. 130. §-ában szabályozott hatáskör az Alkotmánybíróságnak az Abtv. 1. § h) pontja alapján megállapított
hatáskörei közé tartozik. Az Alkotmánybíróság eljárására e hatáskörcsoporton belül is az Abtv. eljárási szabályai
az irányadók. Az Alkotmánybíróság minden hatáskörének gyakorlására irányadó eljárási szabályokat az Abtv.
III. fejezete tartalmazza.
Az Alkotmánybíróság ezért a jelen eljárásában sem látott okot arra, hogy önmagában a kifogás benyújtójának halála
következményeként a kifogás elbírálására irányuló eljárást ebből az okból akár az Abtv., akár a Ve. alapján
megszüntesse.
2. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során
az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
3. Az Alkotmánybíróság eddig három esetben foglalt állást az országgyűlési képviselők számának csökkentésére
vonatkozó népszavazási kérdésről.
A 25/2004. (VII. 7.) AB határozatban az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy nem tartható népszavazás az alábbi
kérdésben: „Egyetért-e azzal, hogy a Magyar Köztársaság Országgyűlése a jelenleginél kisebb létszámmal működjön?”
A határozat indokolása három érvvel támasztotta alá a rendelkező részben foglalt döntést. Az akkor vizsgált kérdés
egyrészt ellentétben állt az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének d) pontjával. Másrészt a kérdés nem felelt meg
az úgynevezett jogalkotói egyértelműség követelményének, mivel a kérdésből nem derült ki, hogy a kezdeményezők
milyen létszámú parlament kialakítását kívánták elérni. Harmadrészt az aláírásgyűjtő ív azért nem felelt meg
a jogszabályi elő írásoknak, mert azt tartalmazta, hogy a kezdeményezők véleménynyilvánító országos népszavazás
megtartására törekedtek. A kérdés Alkotmányba ütköző voltával összefüggésben a határozat a következőket
állapította meg: Az országgyűlési képviselők száma – minthogy az Országgyűlés a képviselőkből áll – az Országgyűlés
mint szerv alakításának a kérdései közé tartozik. Az Országgyűlésnek a képviselők számára vonatkozó döntése
az Országgyűlés létrehozásával közvetlenül összefüggő, az Országgyűlést mint népképviseleti szervet alakító kérdés.
Az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének d) pontja valamennyi szervezetalakítási kérdésben kizárja a népszavazást,
az Országgyűlés tekintetében ezért nemcsak a parlamenti bizottsági struktúra és a frakciók tevékenységének kérdése
nem lehet népszavazás tárgya, hanem az országgyűlési képviselők száma sem. (ABH 2004, 381, 385.)
Az 58/2006. (X. 13.) AB határozat az alábbi kérdés népszavazásra bocsáthatóságát vizsgálta: „Kívánja-e Ön, hogy
a Magyar Köztársaság Országgyűlésébe az országgyűlési választások útján képviselői mandátumot szerző
országgyűlési képviselők számát százötven főben határozza meg a választási törvény?” Az Alkotmánybíróság
irányadónak tekintette a 25/2004. (VII. 7.) AB határozat indokolásának azt a megállapítását, amely szerint
az országgyűlési képviselők számáról nem tartható választópolgárok által kezdeményezett népszavazás. Az 58/2006.
(X. 13.) AB határozat indokolása megállapította: A népszavazás kezdeményezői jelen esetben pontosan
meghatározták, hogy az országgyűlési képviselők száma százötven fő legyen. Az Alkotmánybíróság megítélése szerint
az ilyen mértékű létszámcsökkentés nemcsak a választási rendszer teljes átalakításával járna, hanem szükségképpen
maga után vonná az Országgyűlés belső szervezetének átalakítását is, amelynek kereteit az Alkotmány határozza meg.
Az Alkotmány 21. § (2) bekezdése alapján az Országgyűlés állandó és ideiglenes bizottságokat hozhat létre, valamint
a 24. § (4) bekezdése alapján a Házszabályban állapítja meg saját működésének és szervezetének szabályait. Ezért
az eredményes népszavazás nyomán az Országgyűlésnek át kellene alakítania saját szervezetét. (ABH 2006, 657,
659–660.)
A 62/2007. (X. 17.) AB határozattal (ABH 2007, 717.) elbírált ügyben az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés
arra irányult, hogy az országgyűlési képviselők száma százkilencvenhárom fő legyen. A kérdés szerint „Egyetért-e Ön
azzal, hogy a 2010-es általános országgyűlési képviselő választáskor 193 parlamenti képviselő kerüljön megválasztásra
a jelenlegi 386 helyett?” A határozat szerint az 58/2006. (X. 13.) AB határozatban foglalt szempontok ilyen arányú
létszámcsökkentés esetén is irányadóak: az eredményes népszavazás a választási rendszer teljes átalakításával járna, és
szükségképpen maga után vonná az Országgyűlés belső szervezetének átalakítását is, amelynek kereteit az Alkotmány
határozza meg. Mindezek alapján az Alkotmánybíróság azt állapította meg, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán
szereplő kérdés az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének d) pontjába ütközik; az Alkotmánybíróság a 245/2007. (VII. 31.)
OVB határozatot megsemmisítette, és az OVB-t új eljárásra utasította.
4. A fentiek alapján megállapítható, hogy az a kérdés, amely a megfogalmazása szerint az „országgyűlési képviselők
száma jelentős mértékben, a jelenlegi háromszáznyolcvanhatról kettőszázötvenkettőre” való csökkentésére irányul,
az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének d) pontjába ütközik, mert szervezetalakításnak minősül az Alkotmány
e szabálya alkalmazásában az, ha az Országgyűlés a saját összetételét, a képviselők számát illetően hoz döntést.
Az Alkotmánybíróság ezért az Országos Választási Bizottság 328/2007. (IX. 12.) OVB határozatát megsemmisítette, és
az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. március 8.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
51/2014. (XII. 31.) NGM rendelete az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer működésével összefüggésben a kockázatos termékek meghatározásáról.
Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 175.  § (33)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, valamint a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva − a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § (2)  bekezdése alapján
a földművelésügyi miniszter egyetértésével − a következőket rendelem el:
1. § A kockázatos élelmiszerek körét az  1.  melléklet, az  egyéb kockázatos termékek körét – az „ex.” jelzéssel ellátott
vámtarifaszámok alá tartozó termékek kivételével – a  2.  melléklet szerint az  adópolitikáért felelős miniszter
határozza meg.
2. § E rendelet alkalmazásában kockázatos termék a kockázatos élelmiszer, illetve a kockázatos egyéb termék.
3. § E rendelet alkalmazásában a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 1987. július
23-i 2658/87 EGK tanácsi rendelet I. számú mellékletének (a Kombinált Nómenklatúrának) a bejelentéskor hatályos
besorolási rendjét kell alkalmazni.
4. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
38/2010. (VI. 16.) OGY határozata Babák Mihály országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Babák Mihály országgyűlési képviselő mentelmi jogát az Orosházi Városi
Bíróság 1. B. 63/2010/5. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
23/2014. (II. 18.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a Szeged–Szabadka–Bácsalmás vasútvonal felújításáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter együttes előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Szerb Köztársaság Kormánya között a  Szeged–Szabadka–Bácsalmás
vasútvonal felújításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével ellássa;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külügyminisztert és a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy
a megállapodás létrehozását követően a megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2010. (III. 31.) KvVM rendelete a Karancs-Medves Tájvédelmi Körzet természetvédelmi kezelési tervéről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A 9/1989. (VIII. 24.) KVM rendelettel védetté nyilvánított, valamint a Karancs-Medves Tájvédelmi Körzet védettségének
fenntartásáról szóló 132/2007. (XII. 27.) KvVM rendelettel fenntartott védettségű Karancs-Medves Tájvédelmi Körzet
természetvédelmi kezelési tervét az 1. melléklet szerint állapítom meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
251/2014. (X. 2.) Korm. rendelete a külföldiek mező- és erdőgazdasági hasznosítású földnek nem minősülő ingatlanokat érintő tulajdonszerzéséről.
A Kormány a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII.
törvény 93. §-ában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény szerinti mező- és erdőgazdasági hasznosítású földnek
nem minősülő ingatlan (a  továbbiakban: ingatlan) tulajdonjogának külföldi jogi vagy természetes személy
(a továbbiakban együtt: külföldi) által történő megszerzésének engedélyezésére e rendeletet kell alkalmazni.
(2) E  rendelet hatálya nem terjed ki a  külföldi székhelyű vállalkozások magyarországi fióktelepeiről és kereskedelmi
képviseleteiről szóló 1997. évi CXXXII. törvény (a továbbiakban: Fiókteleptv.) 17. § (1) bekezdésében meghatározott
esetek szerinti tulajdonszerzésre.
(3) A Fiókteleptv. 17. § (5) bekezdése szerinti elidegenítési kötelezettség alóli felmentés engedélyezésére a külföldiek
általi ingatlanszerzés engedélyezésének e  rendeletben foglalt szabályait – a  Fiókteleptv. 17.  § (5)  bekezdésében
foglalt eltérésekkel – kell megfelelően alkalmazni.
2. § (1) Az  ingatlan tulajdonjogának külföldi által történő megszerzésére irányuló, az  1.  melléklet szerinti kérelmet
az ingatlan fekvése szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalhoz kell benyújtani.
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) külföldi aa) természetes személy esetén a kérelmező érvényes úti okmányának vagy más, személyazonosításra
alkalmas igazolványának hiteles másolatát,
ab) jogi személy esetén a  Fiókteleptv. szerinti fióktelep vagy kereskedelmi képviselet 21 napnál nem
régebbi hiteles, vagy közjegyző által hitelesített cégkivonatát, továbbá
b) az ingatlanszerzésre irányuló előszerződést vagy szerződést, ennek hiányában a  2.  melléklet szerinti
nyilatkozatot az ingatlan tulajdonosától az ingatlan tulajdonjoga átruházásának szándékáról, valamint
c) a megszerezni kívánt ingatlanra vonatkozó, 21 napnál nem régebbi hiteles tulajdoni lapot.
 (3) A (2) bekezdésben meghatározottak mellett a kérelemhez
a) a 4.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott körülmény fennállása esetén az  egyéni vállalkozói
tevékenység folytatását tanúsító közokiratot, egyéni cég esetén 21 napnál nem régebbi hiteles vagy
közjegyző által hitelesített cégkivonatot,
b) a 4.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott körülmények fennállása esetén az  állami adóhatóság által
kiadott foglalkoztatási jogviszony igazolást
is mellékelni kell.
 (4) A  (2)  bekezdés a)  pont ab)  alpontjában és c)  pontjában, valamint a  (3)  bekezdés a) és b)  pontjában előírt
dokumentumokat az  adatszolgáltatás díjának a  kérelmező általi megfizetését követően a  fővárosi és megyei
kormányhivatal szerzi be, kivéve, ha a kérelmező e dokumentumokat a kérelméhez csatolja, vagy a kérelmében arról
nyilatkozik, hogy a fenti dokumentumok valamelyikét maga kívánja beszerezni.
(5) Amennyiben a  (2)  bekezdés a)  pont ab)  alpontjában vagy a  (3)  bekezdés a)  pontjában előírt cégkivonatot
a  (4)  bekezdés szerint a  fővárosi és megyei kormányhivatal szerzi be, azt a  cégnyilvántartásból elektronikus úton,
közvetlen lekérdezéssel teljesíti.
(6) A  (4)  bekezdés szerint eljárva a  fővárosi és megyei kormányhivatal a  (3)  bekezdés a)  pontjában előírt vállalkozói
tevékenység folytatását tanúsító közokirat helyett az egyéni vállalkozóra vonatkozó adatokat az egyéni vállalkozóról
és az egyéni cégről szóló törvény szerinti egyéni vállalkozók nyilvántartásából közvetlen lekérdezéssel szerzi be.
(7) A  (4)  bekezdés szerint eljárva a  fővárosi és megyei kormányhivatal a  megszerezni kívánt ingatlan hiteles
tulajdonilap-másolatát elektronikus dokumentumként szerzi be.
3. § (1) A határozatot vagy az eljárást megszüntető végzést a kérelemnek a fővárosi és megyei kormányhivatalhoz történő
érkezésétől számított 15 napon belül kell meghozni és gondoskodni a döntés közléséről.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően, amennyiben az eljárás során a 6. § szerint az önkormányzati érdek vizsgálatára kerül sor,
a határozatot vagy az eljárást megszüntető végzést a polgármester vagy a főpolgármester véleményének a fővárosi
és megyei kormányhivatalhoz történő érkezésétől, vagy a  határidő eredménytelen elteltétől számított 10 napon
belül kell meghozni.
4. § (1) Az ingatlanszerzést – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – engedélyezni kell, amennyiben
a) az közérdeket és önkormányzati érdeket nem sért,
b) a kérelmező az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló törvény szerinti egyéni vállalkozó vagy egyéni
cég tagja, és – a  kérelemben foglalt nyilatkozata szerint – Magyarországon gazdasági tevékenységet
kíván folytatni, a  megszerezni kívánt ingatlan szükséges e  gazdasági tevékenységének folytatásához,
Magyarországon életvitelszerűen kíván lakni, valamint az ingatlanszerzése közérdeket nem sért.
(2) A  fővárosi és megyei kormányhivatal az engedély megadását az  (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feltétel
teljesülése esetén is megtagadhatja, amennyiben a  külföldi honossága szerinti állam nemzetközi szerződés
vagy viszonosság alapján nem biztosít a  magyar állampolgároknak, valamint a  magyarországi székhelyű jogi
személyeknek a belföldiekkel legalább azonos elbírálást, kivéve, ha
a) a tulajdonszerzés célja közös tulajdon megszüntetése vagy
b) a külföldi természetes személy Magyarországon folyamatosan legalább 5 éve bejelentett lakóhellyel,
tartózkodási hellyel vagy szálláshellyel rendelkezik, és ez  idő alatt összesen legalább 3 évig foglalkoztatási
jogviszonyban állt.
(3) Amennyiben az  ingatlanszerzés közérdeket vagy önkormányzati érdeket sért, és e  rendelet nem írja elő, hogy
az ingatlanszerzést engedélyezni kell, az ingatlanszerzés engedélyezése iránt benyújtott kérelmet el kell utasítani.
(4) Az  (1)  bekezdés b)  pontja vonatkozásában nem minősül a  gazdasági tevékenység folytatásához szükséges
ingatlannak az ingatlanközvetítés céljából megszerezni kívánt ingatlan.
(5) A (2) bekezdésben meghatározott viszonosság fennállását mindaddig vélelmezni kell, ameddig eltérő állásfoglalást
a külpolitikáért felelős miniszter nem ad ki.
5. § (1) Közérdek sérelmének minősül, ha a kérelmező természetes személy
a) kiutasítás,
b) beutazási és tartózkodási tilalom,
c) elfogatóparancs, vagy
d) szabadságvesztés büntetés
hatálya alatt áll, vagy ha a  közérdek sérelme egyéb közbiztonsági, közrendi vagy közegészségügyi okból
megállapítható.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal
a) az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglaltakra vonatkozóan a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalt,
b) az (1) bekezdés c) pontjában foglaltakra vonatkozóan az Országos Rendőr-főkapitányságot,
c) az (1)  bekezdés d)  pontjában foglaltakra vonatkozóan a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatalát
keresi meg. (3) Megvalósul a  közérdek sérelme, amennyiben az  illetékes szerv az  (1)  bekezdés a)–d)  pontjaiban foglaltakkal
összefüggésben azt a  tájékoztatást nyújtja, hogy a  kérelmező szerepel az  információ alapjául szolgáló
nyilvántartásban.
(4) Jogi személy kérelmező esetén a közérdek sérelme különösen akkor valósul meg, ha a fióktelep vagy kereskedelmi
képviselet
a) adószámát az állami adóhatóság felfüggesztette vagy törölte,
b) a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló törvény szerint alkalmazott
tevékenység korlátozására vonatkozó intézkedés hatálya alatt áll,
c) felszámolás, kényszertörlés, vagy a Fiókteleptv. szerinti megszüntetési eljárás alatt áll.
6. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal abban a  kérdésben, hogy az  ingatlanszerzés sért-e önkormányzati érdeket,
a kérelem érkezésétől számított 8 napon belül megkeresi az ingatlan fekvése szerint illetékes települési, Budapesten
a  fővárosi kerületi önkormányzat polgármesterét, a  Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület
tekintetében a főpolgármestert (a továbbiakban együtt: polgármester).
(2) Önkormányzati érdek sérelmének minősül, ha az  ingatlanszerzés a  települési önkormányzat, vagy a  Fővárosi
Önkormányzat törvényben meghatározott kötelező vagy az  általa önként vállalt helyi közügyet érintő
önkormányzati érdekét sérti.
(3) A  polgármester a  megkeresés kézhezvételétől számított harminc napon belül értesíti a  fővárosi és megyei
kormányhivatalt az  önkormányzati érdek sérelmének fennállásáról. A  határidő elmulasztása esetén úgy kell
tekinteni, hogy az ingatlanszerzéssel az önkormányzati érdek nem sérül.
7. § (1) A  4.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján történő ingatlanszerzés esetén a  fővárosi és megyei kormányhivatal
az  engedélyt megadó határozatban előírja, hogy a  kérelmező legkésőbb a  tulajdonszerzést követő 90. naptól
kezdődően köteles életvitelszerűen Magyarországon lakni és tevékenységi körébe tartozó gazdasági tevékenységet
folytatni.
(2) Az  életvitelszerű Magyarországon lakás megkezdésének elmaradása, annak megszűnése, vagy a  gazdasági
tevékenység megszűnése esetén az  ingatlanszerzőnek az  ingatlant az  életvitelszerű lakhatás megkezdésének
elmulasztott határidejét, az  életvitelszerű Magyarországon lakás megszűnését, vagy a  gazdasági tevékenység
megszűnését követő 1 éven belül el kell idegenítenie. Ha ez  az időpont nem állapítható meg, az  elidegenítésnek
a fővárosi és megyei kormányhivatal tudomására jutástól számított 1 éven belül kell megtörténnie.
8. § (1) Diplomáciai, konzuli képviselet, valamint ezekkel egy tekintet alá eső nemzetközi szervezet ingatlanszerzése esetén
a 4–7. § rendelkezései nem alkalmazandók.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  fővárosi és megyei kormányhivatal a  kérelem és mellékletei megküldésével
megkeresi a külpolitikáért felelős minisztert.
(3) A  fővárosi és megyei kormányhivatal a  diplomáciai, konzuli képviselet, valamint ezekkel egy tekintet alá eső
nemzetközi szervezet számára az  ingatlanszerzést engedélyezi, amennyiben a  megkeresés eredményeként
megállapítható a  nemzetközi szerződés vagy viszonosság fennállása; ellenkező esetben az  ingatlanszerzés iránt
benyújtott kérelmet el kell utasítani.
9. § (1) Külföldi által árverés útján megszerezni kívánt ingatlanra vonatkozó tulajdonszerzéshez a  fővárosi és megyei
kormányhivatal a külföldi részére az engedélyt előzetesen adja ki. Az előzetesen kiadott engedély (a továbbiakban:
előzetes engedély) meghatározott ingatlanra vonatkozó adatokat nem tartalmaz, az  egy, a  fővárosi és megyei
kormányhivatal illetékességi területén fekvő bármely – árverésen megvásárlásra felkínált – ingatlan megszerzésére
jogosít.
(2) Az előzetes engedély a jogerőre emelkedésétől számított egy évig hatályos.
 (3) Az  előzetes engedély kiadása iránti eljárás során a  2.  § (2)  bekezdés b) és c)  pontja, a  4.  § (1)  bekezdése és
(2) bekezdés a) pontja, a 6. §, valamint a 8. § nem alkalmazható.
 (4) Az  előzetes engedélyt a  fővárosi és megyei kormányhivatal megadja, amennyiben a  tulajdonszerzés közérdeket
nem sért.
 (5) Árverés útján történő ingatlanszerzés esetén a  tulajdonjog ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzésének feltétele,
hogy a  fővárosi és megyei kormányhivatal az  előzetes engedélyt az  árverési jegyzőkönyv másolata alapján
az  árverésen vett ingatlan címét és a  település nevével megjelölt helyrajzi számát tartalmazó záradékkal lássa el.
A  fővárosi és megyei kormányhivatal a  kérelmező záradékolás iránti kérelmének benyújtásától számított 8 napon
belül jár el. Végrehajtási árverés esetén a záradékolás iránti kérelmet a végrehajtó vagy az árverési vevő terjeszti elő.
(6) Nem látható el záradékkal az előzetes engedély, ha az árverés időpontjában az előzetes engedély nem volt hatályos.
10. § A fővárosi és megyei kormányhivatal nyilvántartást vezet:
a) a külföldiek magyarországi ingatlanszerzésére vonatkozó eljárásokkal összefüggésben az engedélyt megadó
határozatok, a kérelmet elutasító határozatok és az eljárást megszüntető végzések számáról,
b) a magyarországi ingatlant szerző külföldiek állampolgárságáról,
c) a külföldiek által megszerzett magyarországi ingatlanok jogi jellegéről,
d) a külföldiek által megszerzett magyarországi ingatlanokon elhelyezkedő épületek fő rendeltetés szerinti
jellegéről,
e) a külföldiek által megszerzett magyarországi ingatlanok megszerzésének jogcíméről.
11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
12. § Hatályát veszti a külföldiek ingatlanszerzéséről szóló 7/1996. (I. 18.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2019. (VIII. 2.) ITM rendelete a légiforgalmi tájékoztatás rendjéről és a légiforgalmi tájékoztató szolgálat ellátásáról.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 74.  § (1)  bekezdés v)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116.  § 18.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. AIP: légiforgalmi tájékoztató kiadvány, amely a  légiközlekedés számára alapvető fontosságú és tartósan
hatályban lévő állandó légiforgalmi adatokat és tájékoztatásokat tartalmazza,
 2. AIP kiegészítés: az AIP-ben található információ ideiglenes jellegű változtatását tartalmazó tájékoztatás,
 3. AIP módosítás: az AIP-ben található információ tartós jellegű változtatását tartalmazó tájékoztatás,
 4. AIRAC rendszer: a  légiforgalmi tájékoztató közlemények meghatározott kiadási rendje, közös hatálybalépési
időpontokon alapuló rendszer, amelynek célja az  üzemeltetést érintő lényeges változtatások előzetes
közzététele,
5. AFS: légiforgalmi állandóhelyű szolgálat, amely elsősorban a  léginavigáció biztonsága és a  légiforgalmi
szolgálatok rendszeres, hatékony és gazdaságos üzemelése céljából nyújtott távközlési szolgálat
meghatározott állandóhelyű pontok között,
6. ASHTAM: különleges célú, egyedi sorozatban kiadott NOTAM, amely a légijármű üzemeltetésére hatással lévő
vulkáni aktivitás változásáról, vulkánkitörésről vagy vulkáni hamufelhőről ad tájékoztatást,
7. geoidunduláció: a geoid távolsága a matematikai referencia ellipszoid felett vagy alatt,
 8. integritási osztályba sorolás: a légiforgalmi adatok hibás adatok használatából eredő lehetséges kockázatokon
alapuló osztályozása a következők szerint:
a) rutin adat: nagyon kicsi a valószínűsége annak, hogy a hibás adat használata a légijármű folyamatos
biztonságos repülését és leszállását súlyosan vagy katasztrófával veszélyeztetné,
b) alapvető adat: kicsi a  valószínűsége annak, hogy a  hibás adat használata a  légijármű folyamatos
biztonságos repülését és leszállását súlyosan vagy katasztrófával veszélyeztetné,
c) kritikus adat: nagy a  valószínűsége annak, hogy a  hibás adat használata a  légijármű folyamatos
biztonságos repülését és leszállását súlyosan vagy katasztrófával veszélyeztetné,
9. látvarepülési szabályok szerinti repülésről szóló kiadvány: a látvarepülési szabályok szerinti repülésre, valamint
az  AIP repülőtereket tartalmazó részében nem szereplő repülőterekre vonatkozó légiforgalmi adatok és
tájékoztatások közzétételére szolgáló kiadvány,
10. legalacsonyabb akadálymentes tengerszint feletti magasság: a  repülés egy meghatározott szakaszára
vonatkozó minimális tengerszint feletti magasság, amely biztosítja az előírt akadálymentességet,
11. metaadat: egy adat valamely tulajdonságát meghatározó kísérőadat,
12. NIL: az  IAIP elemeiben a  „Nincs információ vagy nincs megküldhető információ” tartalmú tájékoztatás
közlésére alkalmazott kódszó,
13. PIB: repülés előtti tájékoztató bulletin, amely a  repülés végrehajtása előtt készített, az  üzemeltetésre nézve
fontos, érvényes NOTAM tájékoztatásokat tartalmazó összesítés,
14. SBAS: műholdas rádiónavigációs rendszer, amely a  globális műholdas rádiónavigációs rendszerek által
kibocsátott nyílt jelek nyomon követését és korrekcióját végzi,
15. SNOWTAM: különleges célú, egyedi sorozatban kiadott NOTAM, amely a  mozgási területen lévő hó, jég,
latyak vagy hóval, latyakkal és jéggel kapcsolatos összegyűlt víz által okozott veszélyes állapotokról és
megszüntetésükről ad tájékoztatást,
16. telepítési hely mágneses deklinációja: egy VOR állomás nulla fokos radiálja és a földrajzi észak közötti beállított
eltérés, amelyet a VOR állomás kalibrálásakor határoznak meg.
(2) Az  e  rendeletben meg nem határozott fogalmakat a  73/2010/EU bizottsági rendeletben, a  repülőterekhez
kapcsolódó követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a  216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
értelmében történő meghatározásáról szóló 139/2014/EU bizottsági rendeletben, a  közös repülési szabályok és
a  léginavigációs szolgáltatásokra és eljárásokra vonatkozó működési rendelkezések meghatározásáról, valamint
az  1035/2011/EU végrehajtási rendelet és az  1265/2007/EK, az  1794/2006/EK, a  730/2006/EK, az  1033/2006/EK és
a  255/2010/EU rendelet módosításáról szóló 923/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (a  továbbiakban:
SERA), a  légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvényben, a  légi közlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény
végrehajtásáról szóló 141/1995. (XI. 30.) Korm. rendeletben, valamint a  légiforgalmi szolgálatok ellátásának és
eljárásainak szabályairól szóló 57/2016. (XII. 22.) NFM rendeletben meghatározottak szerint kell értelmezni.
2. Az IAIP kiadása 2. § A légiforgalmi tájékoztató szolgálat (a  továbbiakban: AIS) a  légiforgalmi adatokat és tájékoztatásokat IAIP
formájában teszi közzé.
3. § (1) Az  AIS az  IAIP elemeinek nyílt szöveget tartalmazó részeit angol nyelven adja ki úgy, hogy a  helységneveket
a magyar nyelvhasználat szabályai szerint írja le.
(2) Az  AIS a  Nemzetközi Polgári Légiközlekedési Szervezet (a  továbbiakban: ICAO) által bevezetett rövidítéseket
alkalmazza.
(3) Az IAIP elemeit grafikusan szemléltető ábrákat a légiközlekedési hatóság a honlapján teszi közzé.
3. Az AIP formai és tartalmi követelményei 4. § (1) Az  AIS az  AIP-t a  légiközlekedési hatóság honlapján közzétett, meghatározott tartalommal és formában, három
részre, azokon belül pedig fejezetekre és alfejezetekre tagolva adja ki. Az  AIP érvényben lévő, valós idejű
tájékoztatásokat tartalmaz.
(2) Az AIP-ben közzétett tájékoztatás szövege kiegészíthető táblázatokkal, ábrákkal, térképekkel vagy diagramokkal.
 (3) Az  AIS az  AIP harmadik részében teszi közzé a  repülőterek akadálykorlátozási felületeinek meghatárásáról szóló
rendelet hatálya alá tartozó repülőtereket, továbbá ezeken a  repülőtereken kívül azokat a  repülőtereket, amelyek
teljesítik az e rendeletben és a 73/2010/EU bizottsági rendeletben meghatározott követelményeket.
(4) Az  AIS az  AIP harmadik részében teszi közzé a  repülőterek ICAO Annex 15. által megállapított tartalmi és formai
követelményeknek megfelelő légiforgalmi térképeit, amelyek alkalmazhatók az adott repülőtér vonatkozásában.
(5) Azon I., II., III. vagy IV. osztályú repülőterekre vonatkozó légiforgalmi adatokat és tájékoztatásokat, amelyek nem
tartoznak a  (3)  bekezdésben meghatározott repülőterek közé, az  AIS a  látvarepülési szabályok szerinti repülésről
szóló kiadványban teszi közzé. A  látvarepülési szabályok szerinti repülésről szóló kiadványban való közzétételt
a repülőtér üzembentartója kezdeményezi.
5. § Az AIP-ben minden légiforgalmi adat és tájékoztatás csak egyszer jelenhet meg, továbbá a légiforgalmi tájékoztatás
rendszerében már más módon közzétett tájékoztatás az AIP-ben nem ismételhető meg.
4. Az AIP módosításai és az AIP kiegészítései
6. § (1) Az AIP változásait az AIS – a 7. § (1) bekezdésében meghatározott eseteket kivéve – AIP módosítások formájában
teszi közzé.
(2) Az  AIS az  AIP-t olyan rendszerességgel módosítja, amely biztosítja a  tartalom naprakészségét. Az  AIS
az AIP módosítás módját az AIP első részében teszi közzé.
7. § (1) Az AIS AIP kiegészítés formájában teszi közzé
a) a legalább három hónapig hatályos ideiglenes változásokról szóló tájékoztatást, valamint
b) a terjedelmes szöveges részt vagy ábrát tartalmazó, rövid ideig hatályos tájékoztatást.
(2) Az  AIP kiegészítés addig szerepel az  AIP-ben, amíg az  AIS a  tárgyi tájékoztatás vonatkozásában érintett
adatszolgáltató kezdeményezésére azt nem törli az AIP-ből.
(3) Az AIS új AIP kiegészítést ad ki, ha
a) egy AIP kiegészítés hibás, vagy
b) egy határozott idejű AIP kiegészítés időbeli hatálya megváltozik.
(4) Ha az  AIS az  AIP kiegészítést nem tudja a  tervezett kiadási időpontban kiadni, NOTAM-ot ad ki. Amikor a  NOTAM
helyett az  AIS már közzé tudja tenni az  AIP kiegészítést, az  AIP kiegészítés tartalmazza a  NOTAM sorszámára
vonatkozó utalást.
(5) Az AIS az érvényes AIP kiegészítésekről legalább havi gyakorisággal ellenőrző jegyzéket ad ki. Az AIS az ellenőrző
jegyzéket a 13. § (4) bekezdésének előírásai szerint, az érvényes NOTAM-okról készülő, nyílt szövegű, havi NOTAM
összesítő útján teszi közzé.
8. § Az AIS az  AIP módosítást és az  AIP kiegészítést az  üzemelés szempontjából jelentős, a  légiközlekedési hatóság
honlapján közzétett, meghatározott változásokra vonatkozó tájékoztatások esetén az  AIRAC rendszer eljárásaival
összhangban teszi közzé, és ezt egyértelműen jelzi az AIP módosításban és az AIP kiegészítésben az AIRAC betűszó
használatával.
5. A NOTAM kiadása 9. § (1) Amennyiben a  tájékoztatás nem tartalmaz terjedelmes szöveget vagy ábrát, úgy az  AIS az  alábbi esetekben
NOTAM-ot ad ki:
a) ideiglenes jellegű és rövid időszakra szóló információk,
b) rövid határidővel közzéteendő, üzemelési szempontból jelentős állandó változások, vagy
c) rövid határidővel közzéteendő, hosszabb időtartamra szóló ideiglenes jellegű változások.
(2) A  légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény végrehajtásáról szóló 141/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet
1.  mellékletében szereplő, a  légiközlekedési hatóság engedélyéhez kötött változáson (a  továbbiakban:
engedélyköteles változás) alapuló adat vagy tájékoztatás esetében az adatszolgáltató a NOTAM-ban való közzététel
előtt beszerzi a  légiközlekedési hatóság engedélyét, amennyiben az  engedélyköteles változás létesítést vagy
fejlesztést jelent.
(3) Az AIS NOTAM formájában teszi közzé különösen a következő tájékoztatásokat:
 1. repülőtér vagy futópálya létesítése, bezárása vagy az üzemeltetésében bekövetkező változás;
 2. légiforgalmi szolgálat létesítése, bezárása vagy a működésében bekövetkező jelentős változás;
 3. rádiónavigációs és levegő-föld összeköttetési szolgáltatások létesítése, megszüntetése vagy a  működésük
helyreállása;
 4. látjelek létesítése, megszüntetése vagy jelentős módosítása;
 5. repülőtéri fénytechnikai berendezések üzemelésének megszakadása vagy működésük helyreállítása;
 6. léginavigációs szolgálat eljárásának létrehozása, visszavonása vagy jelentős módosítása;
 7. a munkaterületen előforduló nagyobb hibák, hiányosságok, akadályok vagy ezek kijavítása;
 8. üzemanyag, olaj és oxigén ellátásban bekövetkezett változás vagy korlátozás;
 9. a rendelkezésre álló kutató-mentő felszerelésben és szolgálatban történt jelentős változás;
10. a légiközlekedési akadályokat jelölő vészjeladók létesítése, megszüntetése vagy ismételt üzembe állítása;
11. az előírásokban, szabályokban bevezetett azonnali intézkedést megkövetelő változás;
12. a légiforgalomra hatással lévő veszélyek jelenléte;
13. a  légiforgalmat érintő akadályok létesítése, eltávolítása vagy megváltozása a  felszállási, az  emelkedési,
a megszakított megközelítési, a megközelítési területeken és a futópályasávon belül;
14. légtér kijelölése, megszüntetése, jellemzőik változása, valamint – az időszakosan korlátozott légterek, a Drop
Zone-ok, és a műrepülő légterek kivételével – azok aktiválása;
15. körzetek, útvonalak vagy ezek részeinek, szakaszainak létesítése vagy megszüntetése, ahol fennáll
a  légijárművek elfogásának lehetősége, és ahol ezért szükséges a  121,5 MHz-es VHF kényszerhelyzeti
frekvencia folyamatos figyelése;
16. helységnév azonosítók kiosztása, törlése vagy megváltoztatása;
17. egy repülőtéren a mentő és tűzoltó szolgálatok szokásos készenléti szintjének változása, ha a változás érinti
a fennálló kategóriabesorolást is, és az ilyen kategóriaváltozást jelezni kell;
18. a  mozgási területen hó, latyak, jég, radioaktív anyagok, mérgező vegyi anyagok, vulkáni hamu lerakódása
vagy víz okozta veszélyes körülmények kialakulása, változása vagy felszámolása;
19. olyan járvány kitörése, amely szükségessé teszi a védőoltásra és vesztegzár intézkedésre vonatkozó korábban
közzétett követelmények megváltoztatását;
20. a naptevékenység okozta kozmikus sugárzás várható mértékének előrejelzése;
21. vulkanikus tevékenységben bekövetkező, a  légijárművek üzemeltetését érintő változás, a  vulkáni kitörés
helyének, dátumának, időpontjának vagy a  hamufelhő vízszintes és függőleges kiterjedésének, mozgási
irányának, valamint azon repülési szinteknek és útvonalaknak, útvonalszakaszoknak a  megjelölésével,
amelyekre hatással lehet;
22. radioaktív vagy mérgező vegyi anyagok kijutása az atmoszférába nukleáris vagy kémiai eseményt követően,
az  esemény helyszínének, dátumának, időpontjának, a  szennyeződés mozgási irányának, valamint azon
repülési szinteknek és útvonalaknak, útvonalszakaszoknak a megjelölésével, amelyekre hatással lehet;
23. humanitárius segélyezési feladatok, küldetések lebonyolításának megkezdése, amelyek hatással lehetnek
a légiforgalomra, a bevezetett eljárásokkal és korlátozásokkal együtt;
24. rövid távú vészhelyzeti intézkedések bevezetése a  légiforgalmi szolgálatok és a  támogató szolgálatok
működésének teljes vagy részleges megszakadása miatt.
(4) Ha egy AIP módosítást vagy egy AIP kiegészítést az AIS az AIRAC rendszer eljárásai szerint ad ki, az AIS NOTAM-ot
ad ki, amely tartalmazza a  módosítás vagy kiegészítés hivatkozási számát, tartalmának rövid leírását, valamint
hatálybalépésének dátumát és időpontját. A  NOTAM a  módosítás vagy a  kiegészítés hatálybalépési időpontjában
lép hatályba, és 14 napig hatályban marad a PIB-ekben való megjelenés biztosítása érdekében.
10. § (1) A  magyar légtér légiközlekedés céljára történő kijelöléséről szóló 26/2007. (III. 1.) GKM–HM–KvVM együttes
rendeletben kijelölt veszélyes, korlátozott vagy tiltott légterek – az  időszakosan korlátozott légterek, a Drop Zone
légterek, és a  műrepülő légterek kivételével – aktiválását és minden olyan, nem kényszerhelyzettel kapcsolatos
tevékenységet, amely ideiglenes légtérkorlátozással jár, legalább hét nappal korábban az  AIS NOTAM-ban teszi
közzé.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott tevékenység befejezését, valamint a  légtér üzemidejének vagy méretének
csökkentését, amint az információ rendelkezésre áll, az AIS NOTAM-ban teszi közzé.
(3) Ha az  AIS egy léginavigációs segédeszköz, berendezés vagy távközlési szolgálat működésképtelenségéről ad  ki
NOTAM-ot, az  AIS a  NOTAM-ban közzéteszi a  működésképtelenség várható időtartamát vagy azt a  várható
időpontot, amikor a szolgáltatás ismét elérhető.
11. § Az AIS a következő információkat nem teszi NOTAM-ban közzé:
a) az előtereken és gurulóutakon szokásos, rendszeresen végzett karbantartási munkálatok, amelyek nem
befolyásolják a légijárművek biztonságos mozgását;
b) futópálya jelzések festési munkálatai, ha a  légijármű mozgások egyéb rendelkezésre álló futópályákon
biztonságosan végrehajthatóak vagy a munkát végző festőberendezés eltávolítható;
c) a repülőterek közelében lévő ideiglenes jellegű akadályok, ha azok nem befolyásolják a  légijárművek
biztonságos üzemeltetését;
d) a repülőtér fénytechnikai berendezéseinek részleges meghibásodása, ha a  hiba közvetlen módon nem
befolyásolja a légijárművek üzemeltetését; e) levegő-föld összeköttetési rendszerek részleges ideiglenes meghibásodása, ha a  rendelkezésre álló tartalék
frekvenciák ismertek és üzemképesek;
f ) a gépjármű forgalom irányításának vagy az előtéri beállító szolgálat hiánya;
g) a repülőtér mozgási területén a  helyzet, rendeltetési hely vagy más utasításokat adó jelzések
üzemképtelensége; és
h) ejtőernyős ugrások, ha azokat nem eseti légtérben hajtják végre.
12. § Az AIS a  NOTAM-ot a  légiközlekedési hatóság honlapján közzétett, meghatározott esetekre vonatkozó
tájékoztatások tekintetében az  AIRAC rendszer eljárásaival összhangban teszi közzé, és ezt egyértelműen jelzi
a NOTAM-ban az AIRAC betűszó használatával.
13. § (1) A hatályos NOTAM-okról az AIS legalább havonta ellenőrző jegyzéket ad ki NOTAM formájában az AFS-en keresztül.
Az AIS minden, az AIP-ben meghatározott NOTAM sorozat ellenőrző jegyzékét külön NOTAM-ban adja ki.
(2) A  NOTAM ellenőrző jegyzék tartalmazza a  legújabb AIP módosítások, AIP kiegészítések és legalább azon
légiforgalmi tájékoztató körlevelek (a továbbiakban: AIC) azonosítóját is, amelyek nemzetközi szétosztásra kerülnek.
(3) A NOTAM ellenőrző jegyzéket azokra a címekre kell szétosztani, amelyekre az ellenőrző jegyzékben szereplő NOTAM
sorozat is szétosztásra került.
(4) A  hatályos NOTAM-okról havonta nyílt szövegű összesítőt is készíteni kell, amelynek tartalmaznia kell a  legújabb
AIP módosítások és AIC-k megjelölését, valamint az  AIP kiegészítések ellenőrző jegyzékét. Az  összesítőt azokra
a címekre kell megküldeni, amelyekre az IAIP továbbításra kerül.
6. A NOTAM-mal szemben támasztott követelmények 14. § (1) Az AIS a NOTAM-ot angol nyelven, – a (2) és (3) bekezdésben foglalt eltéréssel – a légiközlekedési hatóság honlapján
közzétett kitöltési útmutató szerint kitöltött formátumban teszi közzé.
(2) Az  AIS a  repülőtéri burkolatot borító hóval, latyakkal, jéggel vagy vízzel kapcsolatos tájékoztatást SNOWTAM
formájában teszi közzé. Az  AIS a  SNOWTAM tájékoztatást angol nyelven, a  légiközlekedési hatóság honlapján
közzétett kitöltési útmutató szerint kitöltött formátumban teszi közzé.
(3) Az  AIS a  vulkanikus aktivitás üzemeltetést jelentősen érintő változásáról szóló tájékoztatást – az  ICAO
döntése szerint – ASHTAM-ban vagy NOTAM-ban teszi közzé. Az  AIS az  ASHTAM tájékoztatást angol nyelven,
a légiközlekedési hatóság honlapján közzétett kitöltési útmutató szerint kitöltött formátumban teszi közzé.
15. § (1) Az  AIS a  NOTAM szövegét az  ICAO által NOTAM kódokként meghatározott jelekből és egységes rövidített
kifejezésekből állítja össze, kiegészítve az egyéb ICAO rövidítésekkel, helységnév azonosítókkal, azonosító jelekkel,
jelölésekkel, hívójelekkel, frekvenciákkal, számokkal és nyílt szöveggel. Az  ICAO helységnév azonosítók nem
rövidíthetők.
(2) Ha egy helységnek nincs ICAO helységnév azonosítója, az AIS a helység nevét nyílt szövegbe illeszti be.
 (3) Az AIS a NOTAM-ot az ICAO távközlési eljárásokra vonatkozó előírásainak megfelelően állítja össze.
 (4) Az állandó vagy hosszan tartó ideiglenes tájékoztatásokat tartalmazó NOTAM hivatkozik a megfelelő AIP-re vagy AIP
kiegészítésre. 16. § (1) Egy NOTAM egy tárgyról és annak egy jellemzőjéről adhat tájékoztatást.
 (2) A  NOTAM-nak a  lehető legrövidebbnek kell lennie, és az  AIS úgy állítja össze, hogy jelentése egyértelmű legyen,
a tájékoztatás önmagában, más dokumentumra való hivatkozás nélkül is – kivéve a 15. § (4) bekezdésében foglalt
eseteket – érthető legyen.
17. § (1) A hibás NOTAM helyett az AIS
a) új sorszámmal ellátott helyettesítő NOTAM-ot ad ki, ha a  NOTAM-ban közzétett tájékoztatás már hatályba
lépett, vagy
b) a hibás NOTAM-ot törli, és egy új NOTAM-ot ad ki, ha a NOTAM-ban közzétett tájékoztatás még nem lépett
hatályba.
 (2) A  NOTAM-ot törlő vagy helyettesítő NOTAM-ban az  AIS megadja a  korábbi NOTAM sorozatát és számát. Mindkét
NOTAM sorozata, helységnév azonosítója és tárgya azonos. Egy NOTAM-mal kizárólag egy NOTAM-ot lehet törölni
vagy helyettesíteni.
7. A NOTAM-ok szétosztása 18. § (1) Az  AIS a  NOTAM-ot kérés alapján, elsősorban az  AFS hálózat segítségével osztja szét. Ha az  AIS a  NOTAM-ot nem
az  AFS hálózaton keresztül osztja szét, a  NOTAM szövege előtt egy hat számjegyű dátum-idő csoporttal megadja
a NOTAM kiadásának időpontját, és feltünteti a kiadó azonosítóját.
(2) Az  AIS által kiadott NOTAM sorozatok nemzetközi szétosztásra kerülnek a  légiközlekedési hatóság honlapján
közzétett, előre meghatározott NOTAM szétosztási rendszer szerint.
(3) A  NOTAM-ok nemzetközi cseréje az  érintett nemzetközi NOTAM irodák közötti megállapodás alapján történik.
Az  ASHTAM vagy a  vulkánok aktivitásával kapcsolatos tájékoztatást tartalmazó NOTAM nemzetközi cseréjébe
bevonásra kerülnek a  Vulkáni Hamufelhő Tanácsadói Központok és a  regionális léginavigációs egyezményben
az  AFS műholdas elosztó rendszerek üzemeltetésére kijelölt központok, amelyek figyelembe veszik a  nagy
hatósugarú üzemeltetés követelményeit is.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott esetekben az  AFS által továbbított NOTAM közlemények szétosztásához
a légiközlekedési hatóság honlapján közzétett, előre meghatározott NOTAM szétosztási rendszer alkalmazandó.
8. Az AIC kiadása 19. § (1) Az AIS AIC-t ad ki
a) jogszabályokkal, eljárásokkal és berendezésekkel kapcsolatos bármely lényeges változás hosszú távú
előrejelzésének közzétételére,
b) azoknak a kizárólag magyarázó vagy tanácsadó jellegű tájékoztatásoknak a közzétételére, amelyek hatással
lehetnek a repülés biztonságára,
c) a műszaki, jogi vagy adminisztratív ügyekre vonatkozó magyarázó vagy tanácsadó jellegű tájékoztatások
közzétételére,
ha a tájékoztatás tartalma nem tartozik az AIP kiadását vagy a NOTAM kiadását szükségessé tevő információk közé.
(2) Az AIP repülőterekre vonatkozó adatokat tartalmazó részének, azaz az AD résznek az 1.2.2 alfejezetében közzétett
hóeltakarítási tervet AIC formájában lehet idényjellegű információkkal kiegészíteni. Az AIS a kiegészítő tájékoztatást
a tervvel érintett évet megelőző év október 1-jéig adja ki a következő tartalommal:
a) azoknak a repülőtereknek a jegyzéke, amelyeken a téli időszakban várhatóan hóeltakarítást fognak végezni,
megadva, hogy az eltakarítást
aa) a futópálya és gurulóút rendszer teljes felületén végzik, vagy
ab) nem a  futópálya és gurulóút rendszer teljes felületén végzik, megadva a  hóeltakarításba bevont
futópályák számát, hosszúságát, szélességét, az érintett gurulóutakat és előtereket vagy azok részeit,
b) a hóeltakarítás menetével, valamint a  futópályák, gurulóutak és forgalmi előterek aktuális állapotával
kapcsolatos tájékoztatások koordinálására kijelölt szervezet vagy szervezeti egység megnevezése,
c) a repülőterek SNOWTAM szétosztási listák szerinti felosztása,
d) az érvényes hóeltakarítási terv kisebb módosításaira vonatkozó információk,
e) a hóeltakarítás eszközeinek részletes leírását tartalmazó jegyzék és
f ) az egyes repülőtereken a hópad legkisebb jelentendő magassága.
(3) Ha a  hóeltakarítási terv nem változik évente, a  (2)  bekezdés a), b), d)–f )  pontjában meghatározott tájékoztatások
AIC helyett az AIP-ben is közzétehetőek.
20. § A hatályos AIC-kről az AIS évente legalább egyszer ellenőrzőjegyzéket ad ki, amelyet ugyanazokra a címekre juttatja
el, amelyekre az AIC-ket is továbbították.
21. § (1) Az AIS meghatározza, hogy az AIC-k közül melyek kerülnek nemzetközi szétosztásra.
 (2) Az AIS a nemzetközi szétosztásra szánt AIC-ket az AIP-vel azonos módon osztja szét.
22. § Az AIS a  látvarepülési szabályok szerinti repülésről szóló kiadványban legalább a  következő adatokat és
tájékoztatásokat teszi közzé:
 1. repülőtér helységneve és ICAO azonosítója;
 2. repülőtér földrajzi adatai, beleértve a  vonatkoztatási pont koordinátáit, a  településtől való távolságát és
irányát, a tengerszint feletti magasságát, a mágneses eltérés mértékét és éves változását és a felmérés évét;
 3. repülőtér üzembentartójának neve, a repülőtér címe és elérhetőségei;
4. a repülőtéren engedélyezett forgalom típusa;
 5. a repülőtéri szolgálatok rendelkezésre állása és üzemideje (vám és határőrség, ATS, tankolás, földi kiszolgálás,
őrzés-védelem);
 6. rendelkezésre álló földi kiszolgáló eszközök (üzemanyagfajták, olajfajták, üzemanyag töltő eszközök és
kapacitásuk, tárolási lehetőségek, javító eszközök);
 7. repülőtér tűzoltó kategóriája, rendelkezésre álló mentő és tűzoltó szolgálatok, felszerelések;
 8. előterek, gurulóutak adatai (felület, teherbírás, jelölésük), ellenőrző helyek és pontok földrajzi adatai és
műszaki jellemzői;
 9. repülőtéri akadályokra vonatkozó adatok (futópálya azonosító, típus, abszolút és relatív magasság, WGS84
koordináta) a megközelítési és felszállási területen;
10. futópálya adatai (azonosítója, földrajzi iránya, mágneses iránya, méretei, teherbírása és felülete);
11. a  futópályához kapcsolódó biztonsági megállási terület és a  felszállási biztonsági terület adatai (méretei,
teherbírása, felülete, lejtése);
12. leszállósáv méretei;
13. futópálya deklarált távolságai;
14. bevezető fényrendszer adatai (típus, hosszúság, intenzitás), futópálya küszöb fények adatai (szín,
keresztfénysor), optikai siklópályarendszer típusa és adatai, futópálya földet érési zóna fényeinek hosszúsága,
futópálya szegélyfények adatai (hosszúság, lámpatestek közötti távolság, szín, intenzitás), futópálya
zárófények és szárnyfénysorok színe, végbiztonsági sáv fényeinek hossza és színe;
15. a  repülőtéren kijelölt légterek megnevezése, oldalhatárai (fokban, percben, másodpercben), alsó és felső
határai, osztálya;
16. a repülőtéren kijelölt légtérben szolgáltatást nyújtó légiforgalmi szolgálat megnevezése, hívójele, frekvenciái,
a kommunikáció során használható nyelvek;
17. a  repülőtéren elérhető rádiónavigációs és leszállító berendezések típusa, azonosítója, frekvenciája,
üzemideje, antennájának telepítési helyének földrajzi koordinátái 1/10 s pontossággal, a  Távolság Mérő
Berendezés (a továbbiakban: DME) antenna tengerszint feletti magassága a legközelebbi 100 lábra kerekítve;
18. a  légiforgalmat érintő helyi előírások, rendelkezések, beleértve a  forgalmi körök leírása és a  látás szerinti
megközelítési térkép elkészítéséhez szükséges további, az 1–17. pontokban nem szereplő adatok;
19. a repülőtéren végezhető tevékenységek, repülőtéri díjak, egyéb kapcsolódó tájékoztatások;
20. zajcsökkentő intézkedések leírása;
21. a repülőtér térkép előállításához szükséges további, az 1–19. pontban nem szereplő adatok.
9. A nem engedélyköteles változással kapcsolatos adat vagy tájékoztatás közzététele
23. § (1) A  légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény végrehajtásáról szóló 141/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet
1.  mellékletében szereplő, a  légiközlekedési hatóság engedélyéhez nem kötött változáson alapuló adatokat
vagy tájékoztatásokat az  adatszolgáltató az  AIP-ben való közzététel érdekében a  közte és az  AIS közötti írásbeli
adatszolgáltatási megállapodásban meghatározottak szerint nyújtja be az AIS-nek. Ezen adatok tekintetében az AIS
csak az e rendeletben meghatározott követelmények teljesítésére köteles.
(2) Bármely változás akkor alkalmazható, ha azt AIP-ben közzétették az  e  rendeletben meghatározott
követelményeknek megfelelően.
10. A légiforgalmi adatok és tájékoztatások látvarepülési szabályok szerinti repülésről szóló
kiadványban történő közzététele
24. § A látvarepülési szabályok szerinti repülésről szóló kiadványban közzéteendő adatokat és tájékoztatásokat
a  repülőtér üzembentartója a  közte és az  AIS között megkötött adatszolgáltatási megállapodásban
meghatározottak szerint nyújtja be az AIS-nek.
11. A légiforgalmi tájékoztató közlemények kiadása és szétosztása
25. § (1) Az  AIS a  légiközlekedési hatóság honlapján közzétett, meghatározott tájékoztatásokat az  AIRAC rendszerben
meghatározott rend szerint teszi közzé. A  kiadott tájékoztatásokat a  hatálybalépést követő 28 napig nem lehet
megváltoztatni kivéve, ha a  közzétett változás ideiglenes jellegű és érvényességének időtartama nem tart a
28 napos időszak végéig.
(2) A  légiközlekedési hatóság a  honlapján közzétehet további meghatározott tájékoztatásokat is, amelyeket
az  AIS az  AIRAC rendszerben meghatározott rend szerint tesz közzé. Ha e  tájékoztatásoknak az  AIRAC rendszer
meghatározott rendje szerinti közzétételére nincs lehetőség, akkor azokat az AIS a nem AIRAC rendszerhez kötött
AIP módosítás keretében teszi közzé.
(3) Ha az  AIRAC rendszer által meghatározott időpontra nem kerül kiadásra tájékoztatás, az  AIS egy NIL tartalmú
értesítést NOTAM formájában oszt szét legalább 28 nappal az  AIRAC rendszer által meghatározott hatálybalépési
dátum előtt.
(4) Nem alkalmazható az AIRAC rendszer által meghatározott hatálybalépési dátumtól eltérő bevezetési dátum az olyan
tervezett, üzemeltetést érintő változás esetén, amely térképészeti munkát igényel vagy navigációs adatbázis
frissítésével jár.
(5) Az  AIS kizárólag a  halasztást nem tűrő, más időszakban érvénybe nem léptethető, a  légiforgalom biztonságát és
gazdaságosságát érintő változások esetén használja a  december 21. és január 17. közé eső hatálybalépési AIRAC
dátumokat.
(6) A  légiforgalmi adatbázisnak a  légiközlekedési hatóság honlapján közzétett, meghatározott tájékoztatások
vonatkozásában történő frissítésekor a hatálybalépés időpontja megegyezik az AIRAC rendszer által meghatározott
hatálybalépési időponttal.
(7) A  légiközlekedési hatóság honlapján közzétett, meghatározott esetekre vonatkozó, elektronikus eszközökkel
biztosított tájékoztatásokat az AIS oly módon teszi közzé, hogy a tájékoztatás legalább 28 nappal az AIRAC rendszer
által meghatározott hatálybalépési dátum előtt eljusson a címzettekhez.
(8) A  légiközlekedési hatóság honlapján közzétett, meghatározott előzetes értesítést igénylő tájékoztatások esetén
az elektronikus eszközökkel biztosított tájékoztatásokat az AIS legalább a hatálybalépési dátum előtt 56 nappal teszi
közzé.
26. § (1) Az  AIS az  AIRAC rendszer meghatározott rendje szerint szétosztott tájékoztatásokat papír alapon is kiadja.
A papíralapú tájékoztatást az AIS a hatálybalépés dátuma előtt legalább 42 nappal osztja szét.
(2) A  légiközlekedési hatóság honlapján közzétett, meghatározott előzetes értesítést igénylő tájékoztatások esetén,
a papíralapú tájékoztatást az AIS a hatálybalépés dátuma előtt legalább 56 nappal osztja szét.
12. Az AIS ellátásának általános követelményei 27. § (1) Az  AIS biztosítja, hogy a  légiforgalom biztonságos, rendszeres és hatékony áramlása szempontjából szükséges
légiforgalmi tájékoztatások vagy adatok rendelkezésre álljanak
a) a repülés üzemeltetésében részt vevő személyzet számára, beleértve a  hajózó személyzetet, a  repülés
tervezését végző és a repülési szimulátorokat üzemeltető személyzetet is, és
b) a légiforgalmi szolgálat, valamint a repülés előtti tájékoztatásért felelős szolgálat számára.
(2) Az  AIS a  repülés előtti tájékoztatás ellátása, valamint a  repülés közbeni tájékoztatás nyújtása céljából beszerzi
a szükséges légiforgalmi adatokat és tájékoztatásokat
a) más államok AIS-eitől vagy
b) egyéb rendelkezésre álló forrásokból, így különösen az  érintett légiforgalmi adat és tájékoztatás
vonatkozásában kijelölt adatszolgáltatóktól és adatlétrehozóktól.
 (3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben az AIS a légiforgalmi adatban és tájékoztatásban az információ
forrását is megjelöli.
 (4) Az  AIS a  (2)  bekezdés b)  pontja szerint beszerzett légiforgalmi adatokat és tájékoztatásokat szétosztásuk előtt
ellenőrzi. Ha az ellenőrzés nem lehetséges, annak tényét az AIS a tájékoztatás szétosztásakor egyértelműen jelzi.
 (5) Más állam AIS-ének kérésére a légiforgalom biztonságos, rendszeres és hatékony áramlása szempontjából szükséges
légiforgalmi adatokat és tájékoztatásokat az AIS megadja. (6) Az  AIS fogadja az  IAIP más államoktól származó valamennyi elemét, és más államok kérésére, a  kérésben
meghatározott formában megadja az  illetékességi területén keletkezett légiforgalmi adatokat és tájékoztatásokat.
Ennek érdekében az AIS minden szükséges intézkedést megtesz, beleértve megállapodások kötését is.
(7) Az AIS az ICAO tagállamok AIS-ei részére az IAIP elemeinek egy példányát térítésmentesen biztosítja.
 (8) Az  AIS biztosítja az  AIP, az  AIP módosítások és az  AIP kiegészítések lehető leggyorsabb, leghatékonyabb módon
történő szétosztását.
 (9) Az AIS folyamatos 24 órás tájékoztatásnyújtást biztosít.
13. Minőségirányítási rendszer és adatminőségi követelmények biztosítása 28. § (1) Az  AIS rendelkezik minőségirányítási rendszerrel és ezzel összefüggésben ISO 9000-es sorozatra vagy azzal
egyenértékű műszaki megoldásra vonatkozó tanúsítással.
(2) Az AIS biztosítja a minőségbiztosított légiforgalmi adatok és tájékoztatások időben történő begyűjtését, fogadását,
egyeztetését vagy összeállítását, feldolgozását, szerkesztését, integrációját, közzétételét, tárolását és szétosztását.
(3) Az  AIS az  általa alkalmazott adatellenőrzési és adatérvényesítési eljárásokkal biztosítja a  légiforgalmi adatok és
tájékoztatások e rendeletben meghatározott adatminőségi követelményeknek történő megfelelését.
14. A légiforgalmi tájékoztatás automatizálása 29. § (1) A  légiforgalmi tájékoztatás területén az  e  rendelet hatálya alá tartozó felek a  feldolgozási sebesség, a  pontosság,
a  minőség, a  hatékonyság és a  költség-hatékonyság javítása érdekében automatizálást alkalmaznak az  alábbi
rendszer követelményekre figyelemmel.
(2) Ha a  légiforgalmi adatok és tájékoztatások különböző formában kerülnek közzétételre, az  alkalmazott
folyamatoknak biztosítaniuk kell az adatok különböző formátumok közötti állandóságát.
(3) Az adatminőségi követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében az automatizálásnak
a) lehetővé kell tennie a légiforgalmi adatok digitális cseréjét az adatkezelési láncban szereplők között,
b) biztosítania kell az átjárható légiforgalmi információ- és adatcsere rendszerek alkalmazását.
(4) Az  alkalmazott légiforgalmi információ- és adatcsere rendszereknek biztosítaniuk kell az  adatcserében résztvevő
valamennyi légiforgalmi adat és tájékoztatás rendszerek közti átadhatóságát, cseréjét.
(5) A légiforgalmi információcsere rendszernek
a) az egységes modellező nyelvet kell használnia a légiforgalmi tájékoztatások jellemzőinek, tulajdonságainak,
kapcsolódásainak és adattípusainak leírására,
b) tartalmaznia kell adatérték korlátokat és adatellenőrzési szabályokat,
c) tartalmaznia kell a metaadatokra vonatkozó rendelkezéseket, és
d) tartalmaznia kell egy időmodellt, amely lehetővé teszi a légiforgalmi tájékoztatás tulajdonságai alakulásának
rögzítését a teljes életciklus során.
 (6) A légiforgalmi adatcsere rendszernek
a) általánosan használt adatkódolási formátumot kell alkalmaznia,
b) le kell fednie minden osztályt, jellegzetességet, adattípust és kapcsolódást az  (5)  bekezdésben
meghatározott légiforgalmi információcsere rendszerrel,
c) kiterjesztő mechanizmussal kell rendelkeznie, amelynek révén felhasználók csoportjai kiterjeszthetik a létező
jellemzők tulajdonságait, és új jellemzőket adhatnak meg, amennyiben azok nem hatnak hátrányosan
a világszintű egységesítési folyamatokra.
15. A repülés előtti tájékoztatás 30. § (1) Az AIS a repülési tevékenységet végzők – beleértve a hajózó személyzetet és a repülés előtti tájékoztatásért felelős
szolgálatokat – rendelkezésére bocsátja a  repülés biztonságos, rendszeres és hatékony áramlása szempontjából
lényeges, az adott repülőtérről induló repülési útvonalszakaszokra vonatkozó légiforgalmi tájékoztatásokat.
(2) A repülés előtti felkészülés biztosítása érdekében a repülés előtt tájékoztatásért felelős szolgálat hozzáférést biztosít
a) az IAIP elemeihez és
b) a térképekhez és a navigációs térképvázlatokhoz.
31. § A repülés előtti tájékoztatásért felelős szolgálat naprakész kiegészítő tájékoztatást biztosít az  indulási repülőtérre
vonatkozóan a következőkről:
a) építési vagy karbantartási munkálatok a  repülőtéri munkaterületen vagy közvetlenül a  repülőtéri
munkaterület mellett,
b) a repülőtéri munkaterület bármely egyenetlen része,
c) hó, latyak, jég és víz jelenléte és vastagsága a futópályán és gurulóúton vagy mellette,
d) összefújt vagy felhalmozódott hó a futópályán és gurulóúton vagy mellette,
e) parkoló légijármű vagy más akadály a gurulóúton vagy közvetlenül mellette,
f ) egyéb ideiglenes veszély jelenléte,
g) madarak jelenléte, amely lehetséges veszélyt jelent a légijárművek üzemeltetésére,
h) a repülőtér fénytechnikai berendezéseinek, ideértve a  repülőtér energiaellátását, teljes vagy részleges
meghibásodása, szabálytalan működése,
i) a rádiónavigációs berendezések, VHF légiforgalmi mozgószolgálati csatornák, RVR észlelő rendszerek és
a másodlagos energia rendszer meghibásodása vagy szabálytalan működése és működésében bekövetkezett
változás,
j) humanitárius segélyezési feladatok, küldetések műveletei, az  alkalmazott eljárásokkal vagy az  okozott
korlátozásokkal együtt.
32. § A repülés előtti tájékoztatásért felelős szolgálat nyílt szöveges PIB formájában teszi hozzáférhetővé a  hajózó
személyzet számára az  üzemeltetési szempontból jelentős és érvényes NOTAM-ok és egyéb sürgős jellegű
tájékoztatások összefoglalását.
16. Automatizált repülés előtti tájékoztató rendszer 33. § (1) A repülés előtti tájékoztatásért felelős szolgálat automatizált repülés előtti tájékoztató rendszerrel biztosítja a 30. §
(2)  bekezdésében és a  32.  §-ban meghatározott légiforgalmi tájékoztatásokhoz és adatokhoz való hozzáférést
a repülési tevékenységet végzők részére, beleértve a hajózó személyzetet is.
(2) Az  automatizált repülés előtti tájékoztató rendszer üzemeltetője – a  (3)  bekezdésben foglalt eltéréssel – felelős
az  automatizált repülés előtti tájékoztató rendszer segítségével biztosított légiforgalmi tájékoztatások és adatok
minőségéért és időszerűségéért.
(3) A  meteorológiai tájékoztatások minőségéért az  adott területre vonatkozóan meteorológiai szolgáltatást ellátó
meteorológiai szolgálat a felelős.
34. § Az automatizált repülés előtti tájékoztató rendszer üzemeltetője
a) hozzáférést biztosít a repülési tevékenységet végzők részére – beleértve a hajózó személyzetet és az egyéb
érintett légiforgalmi személyzetet – az  automatizált légiforgalmi tájékoztató rendszer repülés előtti önálló
felkészülési eszközeihez, valamint lehetővé kell tennie az  AIS-sel történő konzultációt telefonon vagy más
telekommunikációs eszközön,
b) gondoskodik a  rendszer adatbázisának folyamatos és időben történő frissítéséről és a  tárolt légiforgalmi
adatok és a tájékoztatások érvényességének és minőségének figyelemmel kíséréséről,
c) lehetővé teszi a  repülési tevékenységet végzők részére, hogy telekommunikációs eszközökön keresztül
hozzáférjenek az automatizált repülés előtti tájékoztató rendszerhez,
d) biztosítja, hogy a  megtekintett légiforgalmi tájékoztatások vagy adatok nyomtatható formában is
rendelkezésre álljanak,
e) olyan hozzáférési és lekérdezési eljárásokat alkalmaz, amelyek rövidített nyílt szövegen és ICAO helységnévazonosítókon alapulnak, és
f ) tájékoztatást igénylő felhasználói kérés esetén gyors válaszadást biztosít.
35. § Az automatizált repülés előtti tájékoztató rendszert az automatizált repülés előtti tájékoztató rendszer üzemeltetője
az illetékes meteorológiai szolgálattal kötött megállapodásban meghatározottak szerint hozza létre.
17. Repülés utáni tájékoztatás 36. § A nemzetközi repülőtér üzembentartója gondoskodik a  légijárművek személyzetétől kapott, a  léginavigációs
berendezések vagy szolgáltatások állapotáról és működéséről, valamint madarak jelenlétéről szóló tájékoztatások
átvételéről, továbbá arról, hogy ezek a  tájékoztatások a  repülésbejelentő és tájékoztató szolgálat rendelkezésére
álljanak.
18. Távközlési követelmények 37. § (1) A NOTAM iroda a nyomtatott formátumú közlemények cseréjére alkalmas összeköttetést biztosít az AFS-sel.
 (2) Illetékességi területén belül a nemzetközi NOTAM iroda az AFS-en keresztül biztosítja a kapcsolatot
a) a körzeti irányító központokkal és a repüléstájékoztató központokkal, valamint
b) azokkal a repülőterekkel, amelyeken repülés előtti tájékoztató szolgálatot hoztak létre.
(3) A  nem időkritikus légiforgalmi adatok és tájékoztatások cseréjéhez, ilyen megállapodás alapján nyilvános
internetkapcsolat is használható.
19. A légiforgalmi adatokra és tájékoztatásokra vonatkozó követelmények
38. § (1) A 73/2010/EU bizottsági rendelet IV. melléklet A. részében meghatározott adatminőségi követelmények teljesítése
érdekében az  IAIP AIC-n kívüli elemeiben közzétett légiforgalmi adatok és tájékoztatások, Magyarország
légiközlekedési terep és akadály adatbázisának elektronikus terep és akadály adatai, valamint a  repülőtéri
térképészeti adatok minősége megfelel az  EUROCONTROL-nak az  Adatminőségi követelmények leírásáról
szóló, Specification for Data Quality Requirements (a  továbbiakban: DQR) elnevezésű dokumentumában foglalt
követelményeknek.
(2) Az  adat létrehozásától a  várható következő felhasználó részére történő továbbításig tartó teljes folyamat során
a  légiforgalmi adatok és a  légiforgalmi tájékoztatások létrehozásában, előállításában, tárolásában, kezelésében,
feldolgozásában, továbbításában és elosztásában részt vevő, a  az e  rendelet hatálya alá tartozó valamennyi
kötelezett gondoskodik arról, hogy az  IAIP AIC-n kívüli elemeiben közzétett légiforgalmi adatok és tájékoztatások,
Magyarország légiközlekedési terep és akadály adatbázisának elektronikus terep és akadály adatai, valamint
a  repülőtéri térképészeti adatok megfelelnek a  DQR E  mellékletében a  pontosságra, felbontóképességre és
integritásra vonatkozóan meghatározott adatminőségi követelményeknek.
(3) Azokat a  földrajzi koordinátákat, amelyeket WGS-84 rendszerű koordinátákká alakítottak át, de a  felmérésük
pontossága nem felel meg a DQR E mellékletében meghatározott követelményeknek, az AIS közzétételkor csillaggal
jelöli meg.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott felek adatellenőrzési és adatérvényesítési eljárásai az egyes integritási osztályok
vonatkozásában a következőkre terjednek ki:
a) rutin adatok esetén az adatok feldolgozás során történő sérülésének elkerülése,
b) alapvető adatok esetén annak biztosítása, hogy az adatok nem sérülnek a teljes feldolgozási folyamat egyes
szakaszaiban, továbbá tartalmazhatnak kiegészítő eljárásokat a  lehetséges kockázatok kezelésére a  teljes
rendszerszerkezetben az integritási osztály megőrzésének jövőbeni biztosítására,
c) kritikus adatok esetén annak biztosítása, hogy az adatok nem sérülnek a  teljes feldolgozási folyamat egyes
szakaszaiban, továbbá kiegészítő, integritást biztosító eljárások a  teljes rendszerszerkezet mint integritási
kockázat alapos elemzése által azonosított hibák hatásainak teljes csökkentésére.
(5) A térképeken ábrázolt adatok és tájékoztatások felbontóképességére és integritási osztályba sorolására vonatkozó
követelményeket a  repülőtér akadálykorlátozási felületeinek kijelöléséről, a  légiközlekedési akadályok jelölésének
részletes szabályairól, valamint Magyarország légiközlekedési terep és akadály adatbázisának létrehozásáról és
fenntartásáról szóló kormányrendelet tartalmazza.
39. § A 73/2010/EU bizottsági rendelet 2.  cikk (2)  bekezdésében és IV.  melléklet B. részében meghatározott
bizonyíthatósági követelményeknek való megfelelés érdekében alkalmazandóak az  EUROCONTROL-nak az  Adat
Biztosíték Szintjének leírásáról szóló, Specfication for Data Assurance Level elnevezésű dokumentumában
foglaltak, amelyet az innovációért és technológiáért felelős miniszter közlemény formájában tesz közzé a Hivatalos
Értesítőben.
40. § A 73/2010/EU bizottsági rendelet 2.  cikk (2)  bekezdésében és IV.  melléklet D. részében az  adatlétrehozással
kapcsolatban meghatározott követelményeknek való megfelelés érdekében alkalmazandóak az EUROCONTROL-nak
a  Léginavigációs Adat Létrehozója részére készült leírásáról szóló, Specification for the Originator of Aeronautical
Data elnevezésű dokumentumában foglaltak, amelyet az  innovációért és technológiáért felelős miniszter
közlemény formájában tesz közzé a Hivatalos Értesítőben.
41. § (1) A  73/2010/EU bizottsági rendelet 4.  cikkében, I.  melléklet A. Részében és I.  melléklet C. Részében meghatározott
felek az  adatkészlet leírásokkal kapcsolatban, valamint 5.  cikk (2)  bekezdésében, (4)  bekezdés c)  pontjában és
II.  melléklet A. Részében meghatározott felek az  adatcsere formátummal kapcsolatban előírt követelményeknek
való megfelelés érdekében alkalmazzák az  EUROCONTROL-nak a  Léginavigációs Adatok Cseréjére vonatkozó
követelmények leírásáról szóló, Specification for Aeronautical Information Exchange elnevezésű dokumentumában
foglaltakat, amelyet az innovációért és technológiáért felelős miniszter közlemény formájában tesz közzé a Hivatalos
Értesítőben.
(2) A  digitális NOTAM-ok esetében az  adatcsere formátumra vonatkozóan a  73/2010/EU bizottsági rendeletben és
az (1) bekezdésben említett előírások nem alkalmazandók.
42. § Az 1.  §-ban meghatározott, az  adat létrehozásától a  várható következő felhasználó részére történő továbbításig
tartó teljes folyamat során a  légiforgalmi adatok és a  légiforgalmi tájékoztatások létrehozásában, előállításában,
tárolásában, kezelésében, feldolgozásában, továbbításában és elosztásában részt vevő valamennyi fél gyűjti
a 73/2010/EU bizottsági rendeletben meghatározott metaadatokat.
43. § (1) Azoknál a  földrajzi helyzetet megadó adatoknál, amelyeknél a  Földi Gravitációs Modell – 1996 (a  továbbiakban:
EGM-96) pontossága nincs összhangban a közepes tengerszinthez viszonyított magasságra és a geoidundulációra
vonatkozóan a DQR E mellékletében meghatározott pontossági követelményekkel, az e rendelet hatálya alá tartozó
felek regionális vagy helyi nagy felbontású gravitációs mező adatokat tartalmazó modellt alkalmaznak. Ebben
az esetben az alkalmazott modell leírását és a magassági értékeknek az alkalmazott modell és az EGM-96 rendszer
közötti átváltására vonatkozó szabályokat az AIS az AIP-ben teszi közzé.
(2) A  terepen felvett, a  légiközlekedési hatóság honlapján közzétett, a  légiforgalmi tájékoztató kiadvány formai
követelményeiként meghatározott, a geoidunduláció megjelölését is tartalmazó pontokra vonatkozóan a közepes
tengerszinthez viszonyított magasságon kívül az AIS a geoidundulációt is közzéteszi.
44. § Ha egyes rendszerek nem az  egyeztetett világidőt (UTC) jelenítik meg, az  eltérés tulajdonságait leíró jegyzék
vagy az  alkalmazási sémával vagy adatkészlettel összefüggő metaadatok tartalmazzák az  eltérésre vonatkozó
vonatkoztatási rendszer leírását.
45. § Az IAIP bármely elemében közzéteendő tájékoztatások AIS-nek történő átadását megelőzően az  átadó
megbizonyosodik arról, hogy az  átadandó tájékoztatás minden közzéteendő adatot és információt tartalmaz, és
azok megfelelnek e rendelet előírásainak.
20. Záró rendelkezések 46. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
47. § A 2013. július 1-je előtt közzétett és nem módosított légiforgalmi adatok és légiforgalmi tájékoztatások
e  rendeletnek való megfeleléséről legkésőbb a  rendelet hatálybalépését követő 5 napon belül kell gondoskodnia
az adat vagy tájékoztatás közzétételének kérelmezéséért felelős szervezetnek.
48. § Ez a  rendelet a  légiforgalmi adatok és légiforgalmi tájékoztatások minőségével kapcsolatos követelményeknek
az  egységes európai égbolt keretében történő meghatározásáról szóló 73/2010/EU bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
4/2009. (XII. 31.) OKM határozata az Óbudai Egyetem költségvetési szerv létesítéséről.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény módosításáról szóló 2009. évi CXXXVIII. törvény 45. §-a alapján,
figyelemmel a költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. törvény (a továbbiakban: Kt.)
2. §-ának (2) bekezdésében foglaltakra az Óbudai Egyetem költségvetési szerv 2010. január 1-jével történő
létrehozásáról – az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – a következők szerint rendelkezem:
I. 1. § A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény módosításáról szóló 2009. évi CXXXVIII. törvény 45. §-a alapján,
figyelemmel a Kt. 16. §-a (1) bekezdésének b) pontjára és 18. §-ára 2010. január 1-jével Óbudai Egyetem
(a továbbiakban: OE) néven önállóan működő és gazdálkodó közszolgáltató közintézet központi költségvetési szerv
létesül. 2. § Az OE költségvetési szerv a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény módosításáról szóló 2009. évi CXXXVIII.
törvény 49. §-ának f) pontja alapján 2009. december 31-jével megszűnő Budapesti Műszaki Főiskola költségvetési
szerv általános jogutódja, annak valamennyi közfeladata jövőbeni ellátása, továbbá valamennyi joga és
kötelezettsége – ideértve a szerv vagyoni jogait és előirányzatait is – tekintetében.
II. 3. § Jelen határozatom az aláírásának napján lép hatályba.
Budapest, 2009. december 30. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter