text:
2010. CLXVI. törvény az Európai Innovációs és Technológiai Intézet és a Magyar Köztársaság Kormánya közötti Székhely-megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az Európai Innovációs és Technológiai Intézet és a Magyar Köztársaság
Kormánya közötti Székhely-megállapodás (a továbbiakban: Székhely-megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Székhely-megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Székhely-megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2010. december 20-i ülésnapján fogadta el.
3.1. ....1’560’000 € ................. 31.03.2011 3.2. ....1’560’000 € ................. 31.03.2012
3.3. ....1’560’000 € ................. 31.03. 2013 3.4. ....1’560’000 € ................. 31.03.2014
12.5. Facility management costs SZÉKHELY-MEGÁLLAPODÁS az Európai Innovációs és Technológiai Intézet
és a Magyar Köztársaság Kormánya között
Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet („EIT”) és Magyar Köztársaság Kormánya („Kormány”), további együttes
említésük esetén „Felek”, TEKINTETTEL az Európai Parlament és a Tanács 294/2008/EK rendeletére (2008. március 11.) az Európai Innovációs és
Technológiai Intézet létrehozásáról („Rendelet”), különösképpen annak 1. és 11. Cikkeire,
TEKINTETTEL az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvre („Jegyzőkönyv”), különösképpen
annak 18. Cikkére, MIVEL az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) székhelyének elhelyezkedéséről szóló, a tagállamok
kormányainak képviselői által közös megállapodás révén meghozott 2008. június 18-i 2008/634/EK határozat
értelmében az EIT székhelye Budapest, MIVEL a Rendelet 11. Cikkének 2. bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Jegyzőkönyvet az EIT-re is alkalmazni kell,
MIVEL a Rendelet mellékletét képező EIT Alapszabály 7. Cikkének 1. bekezdése akként rendelkezik, hogy az Igazgatóra
és az EIT alkalmazottaira az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei vonatkoznak,
MIVEL a Rendelet mellékletét képező EIT Alapszabály 7. Cikkének 2. bekezdése értelmében a részt vevő államok vagy
más munkáltatók meghatározott időre szakértőket küldhetnek az EIT-hez,
MIVEL a Jegyzőkönyv bizonyos cikkeinek végrehajtásához és egyéb kérdésekben további adminisztratív
rendelkezések szükségesek, AZ ALÁBBIAKBAN állapodnak meg: 1. Cikk
Fogalmak
A jelen Megállapodás, valamint a Jegyzőkönyvnek az EIT és a Kormány közötti kapcsolatok vonatkozásában történő
alkalmazása során: a) a Jegyzőkönyvben szereplő Európai Unióra vonatkozó összes hivatkozást az EIT-re vonatkozó hivatkozásnak kell
tekinteni; b) a Jegyzőkönyvnek az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó összes hivatkozását
a Rendelet mellékletét képező EIT Alapszabály (a továbbiakban: „EIT Alapszabály”) 7. Cikkének 1. bekezdése alá
tartozó tisztviselőkre vonatkozó hivatkozásnak kell tekinteni; c) a Jegyzőkönyv 6., 12., 14. és 15. Cikkeinek kivételével, az abban szereplő, Tanácsra és Bizottságra vonatkozó
hivatkozásokat az EIT Igazgatótanácsára vonatkozó hivatkozásnak kell tekinteni;
d) „tisztviselők” alatt az EIT Alapszabály 7. Cikkének 1. bekezdése alapján az EIT közvetlen alkalmazásában álló
személyzet értendő; e) „kirendelt szakértők” alatt a részt vevő államok vagy más munkáltatók által az EIT Alapszabály 7. Cikkének
2. bekezdése alapján EIT mellé rendelt szakértőket kell érteni;
f) „szakértők” alatt az EIT által a részére tanácsadói szolgáltatások nyújtása céljából meghívott személyek értendők.
2. Cikk Jogképesség
Az EIT a Rendelet 11. Cikkének megfelelően jogi személyiséggel bíró európai uniós szerv, amely élvezi a magyar jog
által a jogi személyek részére biztosított legszélesebb körű jogképességet, és amely különösképpen rendelkezik
szerződőképességgel, ingó és ingatlanvagyon megszerzésének és az azzal való rendelkezésnek a képességével,
valamint a jogi eljárásokban való részvétel képességével. 3. Cikk
A Kormány által nyújtott támogatás
1. A Kormány vállalja, hogy hozzájárul az EIT személyzetének költségeihez. Ez a hozzájárulás – az A. mellékletben
meghatározott táblázatnak megfelelően – fedezi az EIT 20 alkalmazottjának 5 évre szóló bérköltségeit.
2. A Kormány 20 évig fedezi az EIT épületeinek bérleti díjait.
3. A Kormány köteles alkalmas és tekintélyt sugárzó helyszínt biztosítani az Infopark Budapest technológiai
központjában vagy annak szomszédságában. Az épületeknek meg kell felelniük a B. mellékletben felsorolt
előírásoknak, feltételeknek és specifikációknak. A B. melléklet emellett meghatározza a Kormánynak, illetőleg
az EIT-nek az épületek fenntartásával kapcsolatos kötelezettségeit is.
4. Cikk Sérthetetlenség
1. Az EIT épületei – tulajdoni viszonyokra tekintet nélkül – sérthetetlenek, és mentesek a házkutatás, igénybevétel,
elkobzás és kisajátítás alól. Az Európai Unió Bíróságának engedélye nélkül az EIT tulajdona és követelései – függetlenül
azok helyétől és birtokosától – nem képezhetik semmiféle közigazgatási vagy jogi – akár végrehajtási, közigazgatási,
bírósági vagy jogalkotói intézkedésből eredő – kényszerintézkedés tárgyát.
2. A magyar hatóságok tisztviselői az EIT Igazgatójának vagy az ő felhatalmazott képviselőjének előzetes jóváhagyása
nélkül nem léphetnek be az EIT épületeibe. E jóváhagyás meglétét vélelmezni kell tűzvész, vagy egyéb olyan
katasztrófák esetén, amelyek a közegészséget és biztonságot veszélyeztethetik.
3. Az EIT irattára, hivatalos levelezése, továbbá minden, hozzá tartozó vagy a birtokában lévő, hivatalos felhasználásra
szánt dokumentum sérthetetlen. 4. A Kormány köteles megfelelő lépéseket tenni azért, hogy az EIT épületeinek védelmét biztosítsa. Az EIT Igazgatójának
kérésére a Kormány köteles biztosítani az épületeken belüli rend fenntartásához szükséges támogatást.
5. Cikk Zászló és embléma
EIT jogosult arra, hogy az épületein elhelyezze zászlóját és emblémáját, valamint, hogy a hivatalos célokra igénybevett
járművein zászlóját elhelyezze. 6. Cikk Kapcsolattartási könnyítések
1. Az EIT-t hivatalos érintkezése tekintetében legalább olyan kedvező elbánás illeti meg, mint amelyet a Kormány
a levelezés, a kábeltáviratok, távfénymásolatok, távbeszélő-, távirati-, telex, illetve más közlések elsőbbsége, díja és
illetéke tekintetében bármely más kormánynak, ideértve annak diplomáciai képviseleteit is, vagy más kormányközi
nemzetközi szervezetnek biztosít. 2. A Kormány biztosítja az EIT-nek küldött, illetve EIT által küldött közlések és levelezés sérthetetlenségét, és nem
alkalmaz semmilyen cenzúrát a közlések és a levelezés tekintetében. Ez a sérthetetlenség kiterjed többek között
a kiadványokra, álló- és mozgóképekre, videó-, film- és hangfelvételekre, függetlenül azok terjedelmétől és számától.
3. Az EIT-nek joga van rejtjel alkalmazására, valamint arra, hogy levelezést és más hivatalos anyagokat olyan futárok útján
vagy lepecsételt poggyászban továbbítson, illetve kapjon meg, amelyek a diplomáciai futárokkal és a diplomáciai
poggyásszal azonos kiváltságokat és mentességeket élveznek. 7. Cikk
Közüzemi szolgáltatások
1. Az Igazgató kérésének megfelelően, a Kormány a legfontosabb kormányzati szervekkel azonos elsőbbséggel biztosítja
az EIT számára a munkavégzéshez szükséges közüzemi szolgáltatásokat. Ezen szolgáltatások megszakadása vagy
annak veszélye esetén a megfelelő magyar hatóságoknak az EIT szükségleteit a legfontosabb kormányzati szervek
szükségleteivel azonos jelentőségűnek kell tekinteniük, és ennek megfelelő lépéseket kell tenniük a EIT zavartalan
működésének biztosítása végett. 2. A jelen rendelkezés alkalmazásában a közüzemi szolgáltatások körébe tartozik – nem kizárólagos jelleggel –
az áramellátás, a vízellátás, a szennyvízelvezetés, a tűzvédelem, a szemétszállítás, a gázellátás, a postai és
a telefonszolgáltatás. 8. Cikk Az EIT adó- és vámügyi elbírálása
1. Az EIT, annak eszközei, bevételei és más vagyontárgyai valamennyi közvetlen adó alól mentességet élveznek. Ez nem
csupán az EIT tulajdonában álló vagyontárgyakra és eszközökre vonatkozik, hanem az általa bérelt vagy részére egyéb
módon hozzáférhetővé tett vagyontárgyakra és eszközökre is, amennyiben ezek a közvetlen adók egyébként
az EIT-vel szemben kerülnének kiszabásra. 2. Az EIT mentességet élvez a jövedéki adók, forgalmi adók és egyéb közvetett adók alól, amennyiben az EIT általi
hivatalos felhasználás céljából olyan ingó- és ingatlanvagyon, illetve szolgáltatások nagymértékű beszerzését végzi,
amelyekre az ilyen vámok és adók általában kivethetők. Az EIT által, Magyarország területén beszerzett termékek és
szolgáltatások vonatkozásában, az általános forgalmi adó, jövedéki adó és egyéb közvetett adók alóli mentesség
biztosítása adóvisszatérítés formájában történik, a magyarországi diplomáciai képviseletekre vonatkozó eljárási
szabályok szerint. 3. A közüzemi szolgáltatások fejében járó díjnak megfelelő adók és terhek vonatkozásában nem adható mentesség.
4. Az EIT mentességet élvez a gépjárművek regisztrációs adójának megfizetése alól, amennyiben gépjárműveit DT
rendszámtáblával helyezik forgalomba. 5. Az EIT a hivatalos használatra szánt cikkek vonatkozásában mentességet élvez minden vám, valamint import- és
exporttilalom és -korlátozás alól. Mindazonáltal, az EIT eleget kell, hogy tegyen az irányadó vámkezelési eljárásoknak.
Az ilyen módon behozott áruktól Magyarország területén nem lehet – akár ellenérték fejében, akár ingyenesen –
megválni, kivéve, amennyiben e tilalom alól az irányadó szabályok vagy eseti jelleggel a Kormány kifejezett
mentességet biztosítanak. 6. Az EIT emellett mentességet élvez az összes vám, valamint import- és exporttilalom és -korlátozás alól a kiadványai
tekintetében. 7. A vámmentesség az Európai Unió vonatkozó jogszabályain alapul.
9. Cikk Az Igazgató és a tisztviselők
1. A Rendelet 11. Cikkének 2. bekezdésével összhangban a Jegyzőkönyv 11–15., valamint 17. Cikkeit az Igazgatóra és
a tisztviselőkre is alkalmazni kell. A fent említett rendelkezések által biztosított kiváltságokkal és mentességekkel
összhangban, továbbá ezek mellett az Igazgatóra és a tisztviselőkre a következő rendelkezések vonatkoznak:
a) Az EIT által kifizetett illetmények, bérek és járandóságok, valamint az Európai Unió által kifizetett öregségi,
rokkantsági, illetőleg özvegyi nyugdíjak mentesek a nemzeti adók alól.
b) Az Igazgató és a tisztviselők által a magyar piacon – magyarországi hivataluk elfoglalásától számított két évig –
beszerzett árucikkek és szolgáltatások árában benne foglalt áfát és jövedéki adót az adóhatóságok
a Magyarország területén működő nemzetközi szervezetek itt tartózkodó tisztviselői részére történő áfa és
jövedéki adó visszatérítésére vonatkozó szabályok szerint térítik vissza, feltéve, hogy e személyek nem magyar
állampolgárok vagy magyarországi állandó lakosok. c) A harmadik országbeli szokásos tartózkodási helyének a Közösség vámterületére történő áthelyezésekor
az Igazgató és a tisztviselő jogosult személyes vagyontárgyainak (beleértve bútorait, háztartási célú ingóságait és
egy személyes használatra szánt gépjárművét) vámmentes behozatalára. d) Mentesség kizárólag az érintett személy által a szokásos lakóhelyének a Közösség vámterületére történő
áthelyezésétől számított tizenkét hónapon belül szabad forgalomba bocsátott személyes vagyontárgy
vonatkozásában adható meg. e) A vámmentes behozatalt követő 12 hónapon belül a személyes vagyontárgy nem adható kölcsönbe, zálogba,
bérbe és nem ruházható át, sem visszterhesen, sem ingyenesen, az illetékes hatóságok előzetes értesítése nélkül.
Ezzel ellentétes magatartás az érintett vagyontárgyra vonatkozó behozatali vámok megfizetését vonja maga
után, az ilyen kölcsönbe-, zálogba-, bérbeadás vagy átruházás napján a vagyontárgy fajtája alapján alkalmazandó
vámtétel, és az ezen a napon az illetékes hatóságok által megállapított vagy elfogadott vámérték alapján.
f) Az Igazgató és a tisztviselő mentes a gépjárművek regisztrációs adójának megfizetése alól, feltéve, hogy
a gépjármű DT vagy CK rendszámtáblával kerül forgalomba helyezésre, valamint feltéve, hogy ezen személyek
nem magyar állampolgárok vagy magyarországi állandó lakosok. 2. Az Igazgató és a tisztviselők mentesek magyarországi társadalombiztosítási szervezetek részére fizetendő valamennyi
kötelező járulék megfizetése alól. Következésképpen, e személyekre a magyar társadalombiztosítási szabályok nem
vonatkoznak, kivéve, ha önkéntesen csatlakoznak a magyar társadalombiztosítási rendszerhez.
3. A jelen Cikk 2. bekezdését megfelelően alkalmazni kell az Igazgató, illetőleg a tisztviselő velük egy háztartásban élő
családtagjaira is, kivéve, ha ezen személyek Magyarországon az EIT-n kívüli egyéb munkáltató alkalmazásában állnak,
vagy Magyarországról társadalombiztosítási juttatásokban részesülnek. 4. Az 1–3. bekezdésekben meghatározott kiváltságokon és mentességeken túlmenően, valamint feltéve, hogy nem
magyar állampolgárok, illetve az EIT-nél történt alkalmazásukat megelőzően nem voltak magyarországi állandó
lakosok, az Igazgató és a vele egy háztartásban élő családtagjai részére Magyarországon biztosítani kell a diplomáciai
képviseletek vezetőinek és családtagjaiknak, a diplomáciai kapcsolatokról szóló, 1961. április 18-án aláírt Bécsi
Egyezmény alapján biztosított kiváltságokat és mentességeket, kivételeket és könnyítéseket. Ezeket
a rendelkezéseket alkalmazni kell az Igazgató feladatait ideiglenes jelleggel, legalább két hónap időtartamban ellátó
személyekre is. 10. Cikk Kirendelt szakértők
1. A kirendelt szakértők tekintetében a következő rendelkezések az irányadók:
a) Valamennyi EIT által fizetett járandóság, juttatás, vagy más fizetség mentes a nemzeti adók alól.
b) A kirendelt szakértők által a magyar piacon beszerzett árucikkek és szolgáltatások árában benne foglalt áfát és
jövedéki adót az adóhatóságok a Magyarország területén működő nemzetközi szervezetek itt tartózkodó
tisztviselői részére történő áfa és jövedéki adó visszatérítésére vonatkozó szabályok szerint térítik vissza, feltéve,
hogy e személyek nem magyar állampolgárok vagy magyarországi állandó lakosok.
c) A harmadik országbeli szokásos tartózkodási helyének a Közösség vámterületére történő áthelyezésekor
kirendelt szakértő jogosult személyes vagyontárgyainak (beleértve bútorait, háztartási célú ingóságait és egy
személyes használatra szánt gépjárművét) vámmentes behozatalára. d) Mentesség kizárólag az érintett személy által a szokásos lakóhelyének a Közösség vámterületére történő
áthelyezésétől számított tizenkét hónapon belül szabad forgalomba bocsátott személyes vagyontárgy
vonatkozásában adható meg. e) A vámmentes behozatalt követő 12 hónapon belül a személyes vagyontárgy nem adható kölcsönbe, zálogba,
bérbe és nem ruházható át, sem visszterhesen, sem ingyenesen, az illetékes hatóságok előzetes értesítése nélkül.
Ezzel ellentétes magatartás az érintett vagyontárgyra vonatkozó behozatali vámok megfizetését vonja maga
után, az ilyen kölcsönbe-, zálogba-, bérbeadás vagy átruházás napján a vagyontárgy fajtája alapján alkalmazandó
vámtétel, és az ezen a napon az illetékes hatóságok által megállapított vagy elfogadott vámérték alapján.
f) A kirendelt szakértők mentességet élveznek a gépjárművek regisztrációs adójának megfizetése alól, feltéve, hogy
a gépjármű CK rendszámtáblával kerül forgalomba helyezésre, valamint, hogy ezen személyek legalább hat
hónapot tartózkodnak Magyarországon, és nem magyar állampolgárok vagy magyarországi állandó lakosok.
2. Ezen személyeket az EIT mellé rendelő szervezet által fizetett illetmények, bérek, járandóságok, juttatások és egyéb
kifizetések – amennyiben ez a szervezet Magyarország területén kívül található – a kettős adóztatás elkerülésére
vonatkozó, irányadó egyezmény hatálya alá tartoznak. 3. Mindaddig, amíg az EIT mellé rendelő állam társadalombiztosítási rendszere alá tartoznak, a kirendelt szakértők
mentesek a magyarországi társadalombiztosítási szervezetek részére fizetendő valamennyi kötelező járulék
megfizetése alól. Következésképpen, e személyekre ezen idő alatt a magyar társadalombiztosítási szabályok nem
vonatkoznak, kivéve, ha önkéntesen csatlakoznak a magyar társadalombiztosítási rendszerhez.
4. A jelen Cikk 3. bekezdését megfelelően alkalmazni kell a kirendelt szakértők velük egy háztartásban élő családtagjaira
is, kivéve, ha ezen személyek Magyarországon az EIT-n kívüli egyéb munkáltató alkalmazásában állnak, vagy
Magyarországról társadalombiztosítási juttatásokban részesülnek. 11. Cikk Az EIT Igazgatótanácsa
1. Az EIT Igazgatótanácsának tagjaira a Jegyzőkönyv 11. Cikkének (a)–(c) pontjait, valamint 17. Cikkét kell alkalmazni.
2. Az EIT által kifizetett díjazás, honorárium és juttatás mentes a nemzeti adók és társadalombiztosítási járulékok alól.
12. Cikk Beutazás és tartózkodás
1. A Kormány köteles minden szükséges intézkedést megtenni annak érdekében, hogy a következő személyeknek
az ország területére történő beutazását, ottani tartózkodását és a területéről való kiutazását állampolgárságuktól
függetlenül megkönnyítse: a) az Igazgatótanács tagjai; b) az Igazgató, a tisztviselők, valamint a kirendelt szakértők;
c) az (a) és (b) pontban megjelölt személyeknek a velük egy háztartásban élő családtagjai, valamint
d) az EIT által meghívott szakértők. 2. Amennyiben az 1. bekezdésben hivatkozott személyeknek vízumra van szüksége, úgy azt a lehető leggyorsabban kell
kiadni. Még mielőtt azokat a megfelelő magyar konzulátusoknál benyújtanák, az EIT köteles a vízumkérelmekről
a Magyar Köztársaság Külügyminisztériumát diplomáciai csatornákon keresztül értesíteni.
3. Az Igazgató, a tisztviselők, valamint a kirendelt szakértők, továbbá az ezen személyeknek velük egy háztartásban élő
családtagjai mentességet élveznek minden bevándorlási korlátozás alól. 4. A jelen Cikk nem mentesíti az EIT-t azon kötelezettség alól, hogy a jelen Cikk szerinti elbánást igénylő személyeknek
az 1. bekezdésben hivatkozott valamely kategóriába tartozását megfelelő bizonyítékokkal támassza alá.
13. Cikk Foglalkoztatás
1. Az Igazgató, a tisztviselők, valamint a kirendelt szakértők velük egy háztartásban élő családtagjai magyarországi
tartózkodásuk esetén, az Igazgató, a tisztviselő, valamint a kirendelt szakértő EIT által történő alkalmazása
időtartamára munkavállalási engedély nélkül léphetnek be a munkaerőpiacra.
2. Az 1. bekezdésben említett azon személyek, akik Magyarország területén keresőfoglalkozásra tesznek szert, az ilyen
foglalkozás során vagy azzal összefüggésben felmerülő ügyek tekintetében nem mentesek a büntető, polgári,
illetőleg közigazgatási joghatóság alól. 14. Cikk A mentességek korlátozása
A jelen Megállapodás alapján bármely személy részére biztosított mentesség
a) nem vonatkozik a közlekedési szabálysértésekre, és b) nem terjed ki azon harmadik fél által indított polgári eljárásokra, melyek az ilyen személy által okozott közlekedési
balesetből eredő személyi sérülés vagy halál miatti kártérítésre irányulnak.
15. Cikk A visszaélések megelőzése
1. A kiváltságok és mentességek jelen Megállapodás rendelkezései által történő biztosítása az EIT érdekében és nem
az érintett egyének előnyben részesítése céljából történik. Az EIT és az e kiváltságokat és mentességeket élvező
valamennyi személy kötelessége, hogy a magyar jogszabályokat minden egyéb tekintetben betartsák.
2. Az EIT köteles a megfelelő magyar hatóságokkal mindenkor együttműködni az igazságszolgáltatás megfelelő
működésének elősegítése érdekében, továbbá köteles megelőzni a jelen Megállapodás rendelkezései által biztosított
kiváltságokkal és mentességekkel való visszaéléseket. 3. Az EIT Igazgatója minden olyan esetben köteles lemondani a tisztviselők és a kirendelt szakértők mentességéről,
amikor az adott mentesség akadályozná az igazságszolgáltatás menetét, és amikor a lemondás az EIT érdekeinek
sérelme nélkül megtehető. 4. Az Igazgatótanács minden olyan esetben köteles lemondani az Igazgató mentességéről, amikor az adott mentesség
fenntartása akadályozná az igazságszolgáltatás menetét, és amikor a lemondás az EIT érdekeinek sérelme nélkül
megtehető. 5. Az Igazgatótanács minden olyan esetben köteles lemondani az Igazgatótanács bármely tagjának a mentességéről,
amikor az adott mentesség akadályozná az igazságszolgáltatás menetét, és amikor a lemondás az EIT érdekeinek
sérelme nélkül megtehető. 6. Amennyiben a Kormány úgy ítéli meg, hogy a jelen Megállapodás által biztosított valamely kiváltsággal vagy
mentességgel való visszaélés történt, az EIT – ilyen irányú kérés esetén – köteles egyeztetni a megfelelő magyar
hatóságokkal annak megállapítása érdekében, hogy történt-e ilyen visszaélés.
16. Cikk Kinevezések bejelentése, személyi igazolványok
1. Az EIT köteles a Magyar Köztársaság Külügyminisztériumát tájékoztatni, amennyiben az Igazgató, egy tisztviselő, vagy
egy kirendelt szakértő hivatalába lép vagy hivatalából távozik. Az EIT az Igazgató, a tisztviselők, valamint a kirendelt
szakértők neveit és lakcímeit tartalmazó listát köteles minden évben a Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma
részére megküldeni. 2. Az EIT felhívására a Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma köteles az Igazgató, a tisztviselők, a kirendelt szakértők,
valamint az e személyekkel közös háztartásban élő családtagok részére – feltéve, hogy nem magyar állampolgárok
vagy magyarországi állandó lakosok – az adott személy pozícióját és státuszát igazoló speciális személyazonosító
igazolványt kiadni. 17. Cikk Társadalombiztosítás
1. Az EIT az Igazgató, a tisztviselők, valamint a kirendelt szakértők, továbbá az Igazgatótanács tagjai vonatkozásában
mentes a társadalombiztosítási rendszerekbe történő, mindennemű kötelező járulékfizetési kötelezettség alól.
2. Az Igazgató és a tisztviselők az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó szabályoknak és
előírásoknak megfelelő társadalombiztosítással kell, hogy rendelkezzenek. 18. Cikk
A jogviták rendezése
1. Az EIT és a Kormány között a jelen Megállapodás alkalmazása kapcsán felmerülő valamennyi jogvitát, amikor csak
lehetséges, békés úton, közvetlen tárgyalások útján kell rendezni.
2. Abban az esetben, ha valamely jogvita békés úton nem rendezhető, úgy azt az EIT, illetőleg a Kormány az Európai Unió
Bírósága elé köteles vinni, ezen szándékáról azonban a másik felet az ügynek a nevezett Bíróság részére történő
benyújtása előtt két hónappal köteles tájékoztatni. 19. Cikk
Magyarország felelősségének kizárása
A Magyar Köztársaság az EIT-nek a Magyarország területén végzett tevékenységeiből eredően, az EIT-nek,
Igazgatójának, tisztviselőinek, kirendelt szakértőinek, illetőleg az EIT által meghívott bármely szakértőnek a tetteiért,
illetőleg mulasztásaiért semmiféle nemzetközi felelősséggel nem tartozik. 20. Cikk
Záró rendelkezések
1. A jelen Megállapodás azon dátumot követő harmincadik napon lép hatályba, amikor a Kormány és az EIT értesítik
egymást azon eljárásaik befejeztéről, melyek ahhoz szükségesek, hogy a Megállapodást magukra nézve kötelezőnek
ismerhessék el. 2. A Felek eltérő megállapodása hiányában, jelen Megállapodás az EIT felszámolásának lezárultáig marad hatályban.
3. A jelen Megállapodás a Felek kölcsönös egyetértésével módosítható. Ezen módosítások jelen Cikk 1. bekezdése szerint
lépnek hatályba. 4. A jelen Megállapodást bármelyik Fél jogosult a másik Félhez címzett írásbeli értesítés útján felmondani. A felmondás
az értesítés napjától számított hat hónap elteltével lép hatályba.
Készült két példányban Budapesten, 2010. március 23. napján.
AZ EURÓPAI INNOVÁCIÓS A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ÉS TECHNOLÓGIAI INTÉZET RÉSZÉRŐL KORMÁNYA RÉSZÉRŐL
A MELLÉKLET Az EIT személyzete részére nyújtandó támogatás
1. A jelen támogatás teljes értéke 20 EIT alkalmazott 5 évre szóló átlagos bérköltségét képviseli.
2. Ez a támogatás 2011-től kezdődően 1.560.000 euró öt alkalommal történő, éves megfizetésével történik, azzal, hogy
az esedékesség az adott év március 31. napja.
3. Magyarország Kormánya ennek megfelelően vállalja, hogy eleget tesz az alábbi fizetési ütemezésnek:
fizetendő összeg a megfizetett összeg EIT általi kézhezvételének határideje
3.3. 1 560 000 euró 2013.03.31. 3.4. 1 560 000 euró 2014.03.31.
3.5. 1 560 000 euró 2015.03.31. B MELLÉKLET
Az EIT állandó helyiségei 1. Elhelyezkedés: Az állandó helyiségek az Infopark Budapest E épületének 5. és 6. emeletein helyezkednek el
(cím: Budapest, XI. kerület, Neumann János utca 1/E., helyrajzi szám: 4082/21). Ez a két emelet összesen bruttó
2807,3 m2 hasznos alapterülettel rendelkezik. Az állandó helyiségek hasznos bruttó alapterülete a 60 főre becsült
létszámú személyzet szükségletein és az EIT tevékenységeinek megfelelő tárgyalóterem helyigényén alapul.
2. Az EIT az emelet, tárolóhelyiségek, öltözőszoba, kerékpártároló és 22 fedett parkolóhely kizárólagos használatára
jogosult az 5. és 6. emelet, valamint a –1. és a –3. emeletek további területeinek csatolt tervrajzában megjelöltek
szerint. 3. Az EIT a tárolóhelyiségeket kizárólagosan használhatja.
(–3. emelet, parkoló szint, 453,49 m2) 4. Az EIT az öltözőszobát és a kerékpártároló-helyiségeket kizárólagosan használhatja.
–1. emelet, parkoló szint, 44,00 m2 5. Az EIT a részére fenntartott 22 fedett parkolóhelyet kizárólagosan jogosult használni.
–3. emelet, parkoló szint: 10 parkolóhely (parkolóhelyek sorszáma: 3-093.–3-102.),
valamint –1 emelet, parkoló szint: 12 (1 mozgáskorlátozott) parkolóhely (parkolóhelyek sorszáma: 1-001.–1-0012.)
6. A helyiségek 2009. 12. 01-jétől 2029. 12. 31-ig állnak rendelkezésre.
7. Specifikációk: 7.1. A helyiségeknek meg kell felelniük a Budapesten irányadó szokásos szabványoknak, valamint tekintettel kell
lenniük az Európai Bizottság épületekre és infrastruktúrára vonatkozó politikájának azon szabályaira, melyeket
a Bizottság épületekre és infrastruktúrára vonatkozó, Brüsszelben kiadott közleménye és a Brüsszeli
Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal „Szabvány épületspecifikációk kézikönyve” fektet le.
7.2. A 2 emeletet egy erre kijelölt, csupán ezt a két szintet kiszolgáló lépcsőháznak kell összekötnie. Azt, hogy csupán
az EIT személyzete és ezek vendégei léphessenek be az EIT központjába egy belépőkártya-rendszerrel kell
biztosítani. 7.3. A helyiségeknek meg kell felelniük a speciális szükségletekkel bíró személyek igényeinek is; különösképpen,
a 2 emelet közti összeköttetés a kerekesszéket használók számára is elérhető kell, hogy legyen.
7.4. Azon 20 év időtartamára, amely alatt a Kormány az alábbi 5. pontban meghatározott költségeket fedezi,
a Kormány köteles biztosítani a helyiségek teljeskörű, EIT felhasználási céljainak megfelelő működőképes
állapotát. Így különösen, a Kormány a következő berendezésekért tartozik felelősséggel, ide értve ezek
karbantartását, javítását és felújítását: 7.4.1. teljes mértékben üzemképes egészségügyi felszerelések és vízvezetékrendszer,
7.4.2. teljes mértékben üzemképes fűtő- és légkondicionáló berendezés,
7.4.3. teljes mértékben üzemképes, elektromos áramellátás kábelezéssel és csatlakozókkal a teljes
alapterületen, 7.4.4. a teljes alapterületen egyenletesen hozzáférhető telefonos / IT rendszerekhez / hálózatokhoz
kapcsolódó kábelezés és csatlakozási pontok, 7.4.5. szőnyegek, világítás, belső falak és ajtók – az EIT által a jelen megállapodáshoz kapcsolódó feljegyzésben
meghatározottak szerint. 7.5. Az említett 20 éves időtartam alatt, amennyiben a helyiségek vagy azok valamely része bármilyen okból
hozzáférhetetlenné válik, úgy az ilyen hozzáférhetetlenséggel érintett időre a Kormány köteles megfelelő
alternatívákat biztosítani. 8. A Kormány pénzügyi támogatása: a 6. cikkben említett időtartamra az állandó helyiségeket Magyarország köteles
ingyenesen, az EIT céljainak megfelelő teljes mértékben üzemképes állapotban biztosítani. Ez kizárólag az alábbi
összegek megfizetését tartalmazza: 8.1. bérleti díj 8.1.1. ingatlanadók
8.1.2. az ingatlan biztosításához és a Bérbeadó felelősségbiztosításához kapcsolódó költségek
8.2. az alábbiakat tartalmazó karbantartási díj 8.2.1. ingatlan karbantartás és fenntartás
8.2.2. 24 órás portaszolgálat, biztonsági szolgáltatások és parkoló szolgáltatások
8.2.3. a belső átjárók kertészeti gondozása és fenntartása
8.2.4. a hó eltakarítása 8.2.5. a közös/megosztott területek felszínének, pl. a külső ablakoknak, közösen használt folyosóknak stb.
(a napi, heti, negyedéves) takarítása 8.2.6. a külső felszín és az ingatlan homlokzatának, frontjának takarítása
8.2.7. a megosztott területek és felszerelések (például világítás, liftek stb.) közüzemi költségei
8.2.8. üzemeltetési és felújítási költségek, úgy mint karbantartás, kijavítások és a felszíni burkolatok, szerkezeti
elemek, valamint az épület mechanikai és elektromos rendszereinek cseréje
8.2.9. az ingatlan karbantartásának és fenntartásának karbantartási díjai, a hatósági ellenőrzések során
kiszabott büntetések 8.2.10. tűzvédelmi képzések, tűzbiztonsági berendezések 8.2.11. rovar- és rágcsálóirtás
8.2.12. (szokásos mennyiségű) szemét elszállítása 9. Az említett 20 éves időtartam elteltét követően, amikor a Kormány a helyiségek fenntartásának támogatását befejezi,
ettől az időponttól kezdve az EIT kell, hogy gondoskodjon az érintett helyiségek biztosítására vonatkozó megfelelő
eljárásról. A Kormány ebben a tekintetben köteles az EIT részére a legnagyobb mértékű segítséget megadni.
10. Az épület tulajdonosával fennálló szerződés módosítását és meghosszabbítását a Kormány az EIT-tel egyeztetve
köteles lefolytatni. 11. Amennyiben az állandó helyiségek 2009. 12. 01-jén nem elérhetők, vagy ezt követően válnak bármilyen okból nem
elérhetővé, úgy a Kormány köteles azonos körülmények mellett ideiglenes létesítményeket biztosítani.
A helyiségeknek meg kell felelniük a Budapesten irányadó szokásos szabványoknak, valamint tekintettel kell lenniük
az Európai Bizottság épületekre és infrastruktúrára vonatkozó politikájának azon szabályaira, melyeket a Bizottság
épületekre és infrastruktúrára vonatkozó, Brüsszelben kiadott közleménye és a Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai
Hivatal „Szabvány épületspecifikációk kézikönyve” fektet le. 12. Az EIT az alábbi költségek viselésére köteles:
12.1. Az EIT egyéni mérőórákkal mért (víz- és áram-) fogyasztása.
12.2. Az EIT kizárólagos használatában álló területek takarítása.
12.3. Az EIT kizárólagos használatában álló műszaki berendezések és felszerelések, például telefonkészülékek,
személyi számítógépek, egyéb IT berendezések, az EIT kizárólagos használatában álló térben elhelyezett CCTV
berendezés beszerzésének, telepítésének és üzemeltetésének költségei azzal, hogy ez utóbbiból 7 kamerát
a Kormány biztosít, és az ezen felüli, további kamerákat az EIT-nek kell kifizetnie.
12.4. Minden egyéb munkaeszköz, mint például a bútorzat, irodai berendezések stb.
12.5. A létesítménygazdálkodás költségei. 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2–3. §-a Székhely-megállapodás 20. cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Székhely-megállapodás, illetve e törvény 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős
miniszter gondoskodik. Dr. Schmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1046/2011. (III. 16.) Korm. határozata „A budapesti Margit híd rehabilitációja és a kapcsolódó közlekedési rendszer fejlesztése” című nagyprojekt támogatásának jóváhagyásáról.
1. A Kormány elfogadta a budapesti Margit híd rehabilitációja és a kapcsolódó közlekedési rendszer fejlesztése
nagyprojektet és elrendeli a támogatási kérelem – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség általi – Európai Bizottsághoz történő
benyújtását, továbbá a projekt pénzügyi elszámolásának megkezdését. Projekt neve Projektgazda
Teljes költség
(Ft) Elszámolható
költségek (Ft) Nem elszámolható
költségek (Ft)
Megítélt támogatás
összege (Ft) „A budapesti
Margit híd
rehabilitációja
és a kapcsolódó
közlekedési
rendszer
fejlesztése” című
KMOP
nagyprojekt
Budapest Főváros
Önkormányzata 29 426 011 058 24 615 846 151 4 810 164 907 6 000 000 000
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
878/B/2005. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára, valamint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a földgázellátásról szóló 2008.
évi XL. törvény 16. §-ával összefüggő mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló
indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a földgázellátásról szóló
2003. évi XLII. törvény 44. §-a alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
visszautasítja.
I. 1. Az indítványozó a földgázellátásról szóló 2003. évi
XLII. törvény (a továbbiakban: régi Get.) 44. §-a alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítése,
valamint „a szabálytalan vételezés” esetére a közüzemi
szolgáltató feljelentési kötelezettsége előírásának hiánya
miatt mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megállapítása iránt fordult az Alkotmánybírósághoz.
Álláspontja szerint ellentétes az Alkotmány 55. § (1) bekezdésében biztosított személyi biztonsághoz való joggal,
hogy a régi Get. nem biztosította a szabálytalan vételezéssel közveszélyt okozó személy büntetőjogi felelősségre
vonását, a szabálytalan gázvételezést a közüzemi szerződés megszegéseként szankcionálta csak, és nem szabályozta a közüzemi szolgáltatók feljelentési kötelezettségét
az elkövető megbüntetése érdekében. Az Alkotmány 57. §
(1) és (2) bekezdésének sérelmét látta abban, hogy a gázszolgáltató a szabálytalan gázvételezés miatt a szerződő
partnere ellen lépett fel kártérítési igénnyel, így a szerződő
felet azonosította a szabálytalan vételezéssel megvalósult
lopás bűncselekményének elkövetőjével.
2. Az Alkotmánybíróság – az akkor folyamatban volt
büntetőjogi kodifikációra tekintettel – kérte az igazságügy-miniszter véleményét.
3. Az indítvány benyújtása után a régi Get.-et a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: új
Get.) 158. § a) pontja 2009. július 1. napjával hatályon kívül helyezte.
II. Az indítvánnyal érintett jogszabályi rendelkezések: 1. Az Alkotmány rendelkezései:
„55. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga
van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján
megfosztani.”
„57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
(2) A Magyar Köztársaságban senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg.”
2. A régi Get.-nek az indítvány benyújtásakor hatályos
rendelkezései:
„43. § (2) A közüzemi fogyasztó szerződésszegésének
minősül, ha
a) a szerződésben meghatározott gázteljesítményt túllépi,
b) a műszaki-biztonsági követelményeknek nem megfe
lelő csatlakozóvezetéket, fogyasztói berendezést használ,
c) a szolgáltatott gázt a gázmérő működésének bármi
lyen módon való befolyásolásával, vagy egyéb szabálytalan módon vételezi,
d) a fogyasztó a közüzemi szolgáltató külön jogszabályban meghatározott módon megküldött értesítései és a részére a külön jogszabályban meghatározott időpontegyeztetési jog biztosítása ellenére nem teszi lehetővé,
hogy a közüzemi szolgáltató jogszabályban foglalt kötelezettségeinek teljesítése érdekében az elosztói engedélyes
vagy annak megbízottja a fogyasztásmérő berendezés leolvasása, hitelesítése, cseréje céljából, valamint általános
műszaki jellegű, illetve a közüzemi fogyasztó személyében beállt változás miatt szükséges ellenőrzés érdekében a
fogyasztási helyhez tartozó mérőhelyen munkát végezzen,
e) a gázszolgáltatás díját késedelmesen, nem a szerződésben meghatározott időben fizeti meg,
f) a gázszolgáltatás díját nem fizeti,
g) a vételezett gázt a szerződésben meghatározott fo
gyasztási helyen kívüli területre vezeti át,
h) a közüzemi szolgáltató hozzájárulása nélkül a vétele
zett gázt más részére továbbadja,
i) a gázmérő nélküli fogyasztás feltételeit megszegi,
j) a fogyasztáskorlátozási – illetve megszakítható fo
gyasztó esetében a megszakítási – rendelkezéseknek nem
tesz eleget,
k) a nyomás alatti gázellátórendszert megbontja,
l) a gázmérőt szándékosan vagy gondatlanul megron
gálja, a gázmérőn, a gázmérő ki- és belépő pontján, a kerülővezeték elzáróján a zárópecsétet (plombát) eltávolítja, illetőleg ezek sérülését, hiányát a gázszolgáltatónak nem jelenti be.
(3) A szerződés nélküli vételezés is szabálytalan vételezésnek minősül.”
„44. § (1) A közüzemi szerződés megszegése és a szerződés nélküli vételezés következményei:
a) díjvisszatérítés, illetve pótdíjfizetés,
b) kötbér,
c) kártérítés,
d) késedelmi kamat,
e) fogyasztást szabályozó készülék felszerelése,
f) a gázszolgáltatás felfüggesztése,
g) kikapcsolás a gázszolgáltatásból.
(2) Az (1) bekezdésben említett következmények a
45–46. §-okban meghatározott esetekben együttesen is alkalmazhatók. (3) A pótdíj mértékét és számításának alapját külön jogszabály állapítja meg.
(4) A kötbér a szerződésszegéssel érintett szolgáltatás
díja után jár. A kötbér mértékét a szerződésben kell meghatározni.
(5) A díjvisszatérítés, a pótdíj és a kötbér megfizetése
nem mentesít az okozott kár megtérítése alól.
(6) A szerződésszegés megszüntetését követő két munkanapon belül a szolgáltatást folytatni kell.
(7) A szabálytalanul vételező a földgázért a külön jogszabályban megállapított pótdíjat köteles fizetni.
(8) Az elosztói, szállítói engedélyes a közüzemi szolgáltatóval történt egyeztetés alapján a szabálytalanul vételezőt a gázszolgáltatásból kikapcsolhatja.”
III. Az indítvány nem megalapozott, illetve elbírálásra alkalmatlan.
1. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az utólagos normakontrollra vonatkozó indítványi rész törvényi
feltételei hiányoznak.
Az indítványozó az Alkotmány 57. § (1) és (2) bekezdés
sérelmét nem a támadott jogszabályi rendelkezéssel, hanem az indítványban névvel megjelölt gázszolgáltató azon
magatartásával összefüggésben állította, hogy az a szerződő partnere ellen lépett fel kártérítési igénnyel, és így a
szerződő felet azonosította a szabálytalan gázvételezéssel
megvalósult bűncselekmény elkövetőjével.
Az Alkotmánybíróságnak az Alkotmány 32/A. § (1) bekezdése, valamint az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. §-ában meghatározott hatásköre csak jogszabály vagy az állami irányítás
egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének vizsgálatára
terjed ki. Ezért az Alkotmánybíróság ezen indítványi rész
vizsgálatát – hatásköre hiányára tekintettel – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.)
29. § b) pontja alapján visszautasította.
2. Az Abtv. 20. §-a szerint az Alkotmánybíróság az arra
jogosult indítványa alapján jár el – és főszabályként – csak
a hatályban lévő jogszabály alkotmányosságát vizsgálja.
Ez alól kivétel lehet, ha az eljárás az Abtv. 38. §-a alapján
bírói kezdeményezés, vagy a 48. §-a alapján alkotmányjogi panasz tárgyában folyik. [10/1992. (II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.; 335/B/1990. AB határozat, ABH
1990, 261, 262.] Ugyancsak sor kerül a hatályon kívül helyezett rendelkezések érdemi vizsgálatára akkor is, ha az
indítványozó által támadott jogszabály az új jogszabályban is változatlan tartalommal jelenik meg. Amennyiben
az időközben hatályát vesztett jogszabály helyébe lépő új
jogszabály – azonos jogi környezetben – szintén tartalmazza a vitatott normát, az Alkotmánybíróság az eljárást
az új rendelkezés tekintetében folytatja le. (137/B/1991.
AB határozat, ABH 1992, 456, 457.; 157/B/2003. AB
határozat, ABH 2008, 1921, 1922.)
2.1. A régi Get. és az új Get. szabályainak összevetése
alapján megállapítható, hogy a támadott rendelkezés ilyen
formában már nem található meg. A két szabályozás fogalmi rendszere és szereplői számos ponton különböznek, így
pl. nincs „közüzemi gázszolgáltató”, és nincs „közüzemi
szerződés”. Az új Get.-ben az egykori közüzemi szolgáltatóval szerződők a „felhasználó”, a „lakossági fogyasztó”, a
„fogyatékkal élő fogyasztó”, illetve a „védendő fogyasztó” kategóriájába tartoznak. A külön jelzett fogyasztók a
felhasználók egy-egy sajátos körét képezik, akikre külön
szabályok a meghatározóak. (3. § 17., 22., 47. és 68. pont)
Az új Get. – a régi Get. 44. §-ához hasonló módon – rendelkezik a földgázelosztó (a földgázt elosztóvezetéken a
felhasználóhoz továbbító – 3. § 24. pont) részéről a felhasználóval szemben alkalmazható intézkedésekről. Így a
törvény 16. §-a szerint:
A földgázelosztó a felhasználó bekapcsolását, a földgázelosztási szolgáltatás megkezdését, vagy a földgázelosztási szolgáltatás folytatását megtagadhatja, ha:
a) a felhasználó a csatlakozóvezetéket, a felhasználói
berendezést az életre, a testi épségre, az egészségre vagy a
vagyonbiztonságra veszélyes módon használja,
b) a felhasználó a nyomás alatti szállító- és elosztóvezetéket vagy a csatlakozóvezetéket megbontja, továbbá,
amennyiben a felhasználó vagy a megbízásából eljáró,
gázszerelőnek nem minősülő személy a fogyasztói vezetéket megbontja,
c) a felhasználó a csatlakozási vagy kapacitáslekötési
szerződésben megállapított lényeges kötelezettségének a
földgázelosztó vagy a földgázkereskedő írásbeli felszólítása ellenére nem tett eleget, különösen, ha
ca) a nyomásszabályozó vagy a gázmérő működését befolyásolja,
cb) a nyomásszabályozó vagy a gázmérő ellenőrzését,
illetve a mérő leolvasását a földgázelosztó vagy megbízottja részére nem teszi lehetővé,
cc) a szerződésben meghatározott felhasználási helyen
kívüli területre vezet át földgázt,
cd) a gázmérő nélküli fogyasztás – üzletszabályzatban
meghatározott – feltételeit megszegte,
ce) a fogyasztáskorlátozási – illetve megszakítható felhasználó esetén a megszakítási – rendelkezéseknek nem
tett eleget,
d) a felhasználót ellátó földgázkereskedő a földgázelosztónál – a külön jogszabályban meghatározott esetekben, az üzletszabályzatban meghatározott módon – kezdeményezi a földgázelosztás szüneteltetését,
e) a felhasználó a gázmérőt szándékosan vagy gondatlanul megrongálja, a gázmérőn, a gázmérő ki- és belépő
pontján, a kerülővezeték elzáróján, vagy a csatlakozóvezeték egyéb pontjain elhelyezett zárópecsétet (plombát) eltávolítja, illetőleg ezek sérülését, hiányát a földgázelosztónak vagy a kereskedőnek nem jelenti be,
f) ha a rendszerhasználó nem rendelkezik érvényes szerződéssel.
A földgázelosztó a felhasználási helyre való bejutás érdekében az illetékes jegyzőhöz fordulhat, amennyiben a
felhasználó megtagadja:
a) a gázmérő leolvasását, ellenőrzését,
b) szerződésszegés vagy szabálytalan vételezés esetén a
földgázelosztási szolgáltatásból történő kikapcsolást,
c) a felhasználói berendezés ellenőrzését.
A régi Get. 44. §-ának és az új Get. 16. §-ának összeve
tése alapján megállapítható, hogy az alkotmányossági
vizsgálatot az utóbbi tekintetében el kell elvégezni.
2.2. Az indítvány a felhasználóval szemben alkalmazható
eszközöket meghatározó rendelkezés tekintetében utólagos
normakontrollra és mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányult. Az indítványt tartalmilag elemezve megállapítható, hogy valójában csak az
utóbbi vizsgálható, mivel az indítványozó szerint a feljelentési kötelezettség előírásának hiánya vezet az Alkotmány 55.
§. (1) bekezdésében biztosított személyi biztonsághoz való
alapjog sérelméhez. Így tehát az Alkotmánybíróság érdemben azt vizsgálta, hogy megvalósult-e az új Get. 16. §-ával
összefüggő alkotmánysértő mulasztás.
3. Az Abtv. 49. §-ában meghatározott mulasztásban
megnyilvánuló alkotmányellenesség akkor állapítható
meg, ha a jogalkotó a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát elmulasztotta, és ezzel alkotmányellenességet idézett elő. Az Alkotmánybíróság nemcsak akkor állapít meg alkotmányellenes mulasztást, ha az
adott tárgykörre vonatkozóan semmilyen jogszabály
nincs, hanem akkor is, ha az adott kérdésben van ugyan
szabályozás, de alapvető jogok érvényesüléséhez szükséges garanciák hiányoznak, illetve, ha a hiányos szabályozás alapvető jogok érvényesítését veszélyezteti. A mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapításához két feltételnek kell együttesen megvalósulnia: a jogalkotó mulasztásának és az ennek folytán előidézett alkotmányellenes helyzetnek. [62/2006. (XI. 23.) AB határozat,
ABH 2006, 697, 704.]
Az Alkotmánybíróság megállapította: a törvényalkotó
nem követett el mulasztást, az Alkotmány 55. § (1) bekezdéséből nem vezethető le feljelentési kötelezettség előírása. Ezen túlmenően nem a Get. szabályozási körébe tartozik annak meghatározása, hogy bűncselekmény észlelése
esetén ki és milyen esetben köteles a büntető feljelentés
megtételére. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 171. §-a rendelkezik arról, hogy bűncselekmény miatt bárki tehet feljelentést, a feljelentés csak akkor kötelező, ha annak elmulasztása bűncselekmény. Ez utóbbit a
Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvényben
határozza meg a jogalkotó. Ugyanakkor a hatóság tagja és
a hivatalos személy, továbbá, ha külön törvény előírja, a
köztestület köteles a hatáskörében tudomására jutott bűncselekményt – ha az elkövető ismert, annak megjelölésével – feljelenteni.
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az új Get.
16. §-ával összefüggő mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt elutasította.
Budapest, 2010. szeptember 27. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1588/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a KEOP-2.3.0/2F/09-11-2012-0001 azonosító számú („Kelet-Nógrádi Hulladékrekultivációs program” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a KEOP-2.3.0/2F/09-11-2012-0001 azonosító számú, „Kelet-Nógrádi Hulladékrekultivációs program” című
projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a  projekt többlettámogatása vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti
programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I. 8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 15.
3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1557/2012. (XII. 6.) Korm. határozata az ÉMOP-5.1.1/C-11-2012-0002 azonosító számú („Térségi elérhetőség javítása a 2603 és 25119 j. utakon” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ÉMOP-5.1.1/C-11-2012-0002 azonosító számú, „Térségi elérhetőség javítása
a 2603 és 25119 j. utakon” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális
Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 3. hozzájárul 435,67 millió Ft összeggel
a) az Észak-Magyarországi Operatív Program 2011–2013. közötti időszakra szóló akcióterve 5.1.1. „Közúti
elérhetőség javítása” című konstrukciójának 11,4 milliárd Ft-ra történő keretcsökkentéséhez, és
b) az Észak-Magyarországi Operatív Program 2009–2010. közötti időszakra szóló akcióterve 5.1.1 „Közúti
elérhetőség javítása” című konstrukciójának 10,94 milliárd Ft-ra történő keretnöveléséhez.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2019. (V. 3.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 22. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben
eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 221. § (2) bekezdése alapján
2019.  május 1. napjától 2020. április 30. napjáig terjedő időtartamra Petneházy Szabolcs Attilát a magyar–magyar
kulturális kapcsolatokért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata a kulturális intézményekkel történő kapcsolatfelvétel és kapcsolattartás az intézményi
vezetők véleményeinek és tapasztalatainak összegyűjtése céljából. A miniszteri biztos feladatkörében eljárva ellátja
különösen a következő tevékenységeket:
a) felméri a kárpát-medencei kulturális intézmények szakmai és fejlesztési lehetőségeit,
b) kapcsolatot tart a magyar nyelvű színházakkal, színtársulatokkal, előadó-művészeti szervezetekkel,
c) kapcsolatot épít ki az anyaországi és határon túli magyar színházak és kulturális intézmények között, erősíti
a meglévő és működő színházak közötti kapcsolatokat a „testvérszínházi” rendszerben,
d) segíti a határon túli magyar fesztiválok szakmai előkészítését,
e) kapcsolatot tart a kulturális civil szervezetekkel, segíti azok munkáját igény szerint,
f ) segítő támogatást nyújt a színész és színházi szakemberek képzéséhez,
g) folyamatosan kapcsolatot tart és egyeztet a szakmai fórumokkal és műhelyekkel,
h) ellátja az a)–g) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az emberi erőforrások minisztere
(a továbbiakban: miniszter) által meghatározott eseti, egyedi feladatokat,
i) ellátja a kultúráért felelős államtitkár által meghatározott egyéb feladatokat.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 16/2018. (VII. 26.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztost a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Kit. 22. § (3) bekezdése szerinti titkárság segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 27/2018. (XI. 9.) EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
36/2014. (HK 12.) HM VGHÁT szakutasítása a ruházati termékek 2015. gazdálkodási árainak megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítása hatálya a Magyar Honvédség önálló központi és csapat ruházati gazdálkodást folytató katonai szervezeteire, valamint a Magyar Honvédség személyi állományára terjed ki.
2. A ruházati termékek 2015. évi gazdálkodási árait az 1. melléklet határozza meg.
3. A ruházati termékekben keletkezett kár összegének megállapításakor az I. értékcsoportban nyilvántartott, új cikk
esetében az 1. mellékletben meghatározott általános forgalmi adóval növelt ár 100%-át, II. értékcsoportú, használt cikk
esetében az 1. mellékletben meghatározott általános forgalmi adóval növelt ár 50%-át kell figyelembe venni, illetve alkalmazni.
4. A ruházati termékek napi kölcsönzési díjának megállapításakor az 1. mellékletben meghatározott általános forgalmi
adóval növelt ár 2 %-át kell alkalmazni.
5. A Méretes Szabóság által végzendő szolgáltatások során az 1. mellékletben meghatározott térítési díjat kell alkalmazni.
6. Az 1. mellékletben nem szereplő ruházati termékek és szolgáltatások gazdálkodási egységárait és térítési díjait, valamint a rendszerből kivont, illetve kihordás alatt levő cikkek Katonai Ruházati Ellátó Pontokon történő értékesítéséhez
szükséges kedvezményes egységárakat az MH Logisztikai Központ parancsnoka állapítja meg.
7. Ez a szakutasítás az aláírást követő napon lép hatályba, azonban rendelkezéseit 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
8. Ez a szakutasítás 2015. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Puskás Attila s. k.,
HM védelemgazdasági helyettes államtitkár


text:
44/2010. (HK 9.) HM határozata rendszeresítésre kerülő hadfelszerelésekről.
A Rendszeresítési Bizottság javaslatának figyelembe
vételével az alábbi hadfelszerelések rendszeresítését rendelem el:
1. Nagyteljesítményű repülőtéri tűzoltó gépjármű Rendeltetése: a repülőesemény bekövetkezésekor keletkező tüzek oltása, por és/vagy habsugár alkalmazásával
élet és vagyonmentés biztosítása, éghető folyékony és szilárd anyagokban, technikai eszközökben és építményekben, illetve az objektum területén (vagy annak közvetlen
közelében) keletkezett tüzek oltása habbal saját tartályról.
2. Páncélozott ABV felderítő harcjármű (VSBTR-80) Rendeltetése: a tömegpusztító fegyverekkel mért csapások, valamint ipari katasztrófák és következményeik
felderítése, szennyezett területek hely és idő szerinti behatárolása, jelölése.
3. RÁBA H14.240 AEL-101 típusú platós katonai terepjáró tehergépjármű
Rendeltetése: katonai szakanyagok, szakfelszerelések,
egységrakományok mozgatása, a csapatok személyi állományának szállítása.
4. Mercedes-Benz G280 CDI BA6/Pk típusú zárt katonai terepjáró személygép-jármű
Rendeltetése: 1+4 fő szállítására alkalmas parancsnoki
terepjáró személy-gépjármű.
5. Mercedes-Benz G280 CDI BA10/Szpk típusú
ponyvás katonai terepjáró személygépjármű
Rendeltetése: 1+5 fő szállítására alkalmas ponyvás kivitelű parancsnoki terepjáró személygépjármű.
6. Mercedes-Benz G280 CDI BA10/Raj típusú ponyvás katonai terepjáró személygépjármű
Rendeltetése: 1+7 fő szállítására alkalmas rajszállító,
ponyvás katonai terepjáró személygépjármű.
Budapest, 2010. május 26. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1745/2014. (XII. 15.) Korm. határozata egyes költségvetési szervekkel kapcsolatos időszerű intézkedésekről.
A Kormány
 1. a kormányzati struktúrában történt változásokra tekintettel – annak érdekében, hogy a  magyar és egyetemes
filmkultúra tárgyi, írásos, digitális és egyéb dokumentumainak gyűjtésével, feldolgozásával, megőrzésével,
digitalizálásával kapcsolatos feladatok folyamatos ellátottsága biztosított legyen – a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelettel összhangban felhívja a  Magyar Nemzeti Digitális Archívum
és Filmintézet központi költségvetési szervet irányító minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere részére
történő irányítói jogok átadásához tekintse át a  szerv szervezeti működését biztosító szabályokat – különös
tekintettel az  alapító okiratra – és gondoskodjon a  szerv hatékony és átlátható működése érdekében az  aktuális
kormányzati célokhoz és struktúrához történő illeszkedést elősegítő szervezeti és személyi, valamint az  alapító
okirat módosításhoz szükséges, irányítói jogok átengedése tárgyú megállapodás előkészítéséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a Magyarország 2015. évi központi költségvetésére vonatkozóan a XI. Miniszterelnökség fejezet,
13. Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal  cím előirányzatai terhére a  Budapesti Európai Ifjúsági Központ
üzemeltetésével összefüggésben rendelkezésre álló források a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium  fejezet
javára kerüljenek átrendezésre.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a Magyarország 2015. évi központi költségvetése végrehajtásával
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2009. (XI. 27.) OKM határozata az irányítása alatt működő költségvetési szervek besorolásáról.
A költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. törvény (a továbbiakban: Kt.) 2. § (1)–(2) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján – figyelemmel a Kt. 44. § (4)–(5) bekezdésében, valamint a 44. § (11) bekezdésében foglaltakra – az
irányításom alatt működő költségvetési szervek alapító okiratait a Kt. 15–18. §-ai alapján a következők szerint állapítom meg:
I. 1. § (1) A Kt. 15. és 18. §-ai értelmében az Oktatási Hivatal besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közhatalmi költségvetési szerv, b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) Az Oktatási Hivatal egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
2. § (1) A Kt. 15–18. §-ai értelmében a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közhatalmi költségvetési szerv, amely kiegészítő jelleggel közszolgáltatás
végzésére is jogosult, b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Kulturális Örökségvédelmi Hivatal egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
II. 3. § Jelen határozatom az aláírásának napján lép hatályba.
Budapest, 2009. június 30. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter