text:
37/2014. (IV. 4.) VM rendelete a fűszerpaprika-termelők mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (4)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. fémzárolt vetőmag: a  növényfajták állami elismeréséről, valamint a  szaporítóanyagok előállításáról és
forgalomba hozataláról szóló törvény szerint fémzárolt fűszerpaprika vetőmag,
2. mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatás: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet szerinti támogatás,
3. támogatási időszak: a tárgyévet megelőző év október 20-a és a tárgyév április 10-e közötti időszak.
2. A támogatás célja, mértéke 2. § (1) E  rendelet alapján a  fűszerpaprika-termelő vissza nem térítendő mezőgazdasági csekély összegű (de minimis)
támogatás (a továbbiakban: támogatás) igénybevételére jogosult a minőségi fűszerpaprika termelése céljából.
(2) A  támogatás mértéke a  támogatási időszakban megvásárolt fémzárolt vetőmag nettó árának 75%-a, de
kilogrammonként legfeljebb 30 000 forint.
3. A támogatás forrása 3. § (1) A  támogatás forrása a  Vidékfejlesztési Minisztérium Folyó kiadások és jövedelemtámogatások fejezeti kezelésű
előirányzat.
(2) A 2014. évben rendelkezésre álló forrás legfeljebb 170 millió forint.
4. A támogatás igénybevételének feltétele 4. § Támogatás igénybevételére az a fűszerpaprika-termelő jogosult, aki
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Törvény) szerinti
nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  támogatási kérelem benyújtásával
egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba vételét a  Törvény alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben,
b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában:
ba) nem rendelkezik adók módjára behajtható köztartozással vagy lejárt esedékességű adótartozással,
kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
bb) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás, csődeljárás alatt, és
bc) megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok feltétel követelményeinek,
c) a b) pontban foglaltakról a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik,
d) nyilatkozik, hogy megfelel az  agrár- és vidékfejlesztési állami támogatásokkal kapcsolatos egyes eljárási
kérdésekről szóló 353/2012. (XII. 13.) Korm. rendelet 11/A. §-ában meghatározott feltételeknek, valamint
e) nyilatkozik, hogy a  támogatási időszakban vásárolt vagy termeltetőtől, termelői csoporttól átvett fémzárolt
vetőmagot teljes egészében saját használatában lévő földterületen fűszerpaprika termesztése céljából
felhasználta.
5. A támogatási kérelem benyújtása 5. § (1) A támogatási kérelmet a  fűszerpaprika-termelőnek a tárgyév május 1-je és május 31-e között a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által rendszeresített és a  honlapján közzétett nyomtatványon kell
postai úton benyújtania az MVH-hoz.
(2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell a 4. § c)–e) pontjában foglalt nyilatkozatokat, és
a) azon fűszerpaprika-termelőnek, aki saját nevére kiállított számlával rendelkezik:
aa) a  támogatási időszakban vásárolt fémzárolt vetőmagról a  fűszerpaprika-termelő nevére kiállított
számla másolatát, és
ab) a fémzárolt vetőmag címkéjének vagy a minősítését igazoló bizonyítványnak a másolatát, illetve
b) azon fűszerpaprika-termelőnek, aki termeltető vagy termelői csoport nevére kiállított számlával rendelkezik:
ba) a támogatási időszakban vásárolt fémzárolt vetőmagról a termeltető vagy termelői csoport nevére
kiállított számla másolatát,
bb) a fémzárolt vetőmag címkéjének vagy a minősítését igazoló bizonyítványnak a másolatát,
bc) a termeltetővel vagy termelői csoporttal kötött szerződés másolatát, és
bd) a termeltető vagy termelői csoport által a fűszerpaprika-termelő részére átadott fémzárolt vetőmag
mennyiségét és nettó árát, valamint a  származás megjelölését tartalmazó, a  termeltető vagy
a termelői csoport által kiállított dokumentumot.
6. A támogatási kérelem elbírálása, kifizetése 6. § (1) Hiányosan benyújtott támogatási kérelem esetén az MVH a  fűszerpaprika-termelőt nyolcnapos határidő tűzésével
hiánypótlásra szólítja fel.
(2) Az  MVH a  hiánytalanul benyújtott támogatási kérelmekről a  rendelkezésre álló dokumentumok alapján
– a fűszerpaprika-termelő és a vele egy és ugyanazon vállalkozás részére rendelkezésre álló szabad mezőgazdasági
csekély összegű (de minimis) keretének figyelembevételével – a  tárgyév augusztus 31-éig döntést hoz, és
a  támogatási kérelem egészben vagy részben történt jóváhagyása esetén a  támogatást – a  forrás rendelkezésre
állása esetén – tizenöt napon belül folyósítja a támogatásban részesülő fűszerpaprika-termelő részére.
(3) Ha egy termeltető vagy termelői csoport által vásárolt vetőmagot használó fűszerpaprika-termelők együttesen
az  5.  § (2)  bekezdés b)  pont bd)  alpontjában foglalt dokumentumok alapján több fűszerpaprika vetőmagra vagy
magasabb nettó ár után kívánnak támogatást igénybe venni, mint ami a  termeltető vagy termelői csoport
nevére kiállított számlán, illetve vetőmagcímkéken szerepel, akkor az  MVH az  érintett termelők vonatkozásában
a támogatás összegét a túllépéssel arányosan csökkenti.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti arányos csökkentést nem kell alkalmazni az  igényelt támogatás azon részére, melyet
a fűszerpaprika-termelő az 5. § (2) bekezdés a) pontja szerint igényelt.
(5) Ha az  összes megállapított támogatási igény meghaladja a  3.  § (2)  bekezdésében foglalt keretösszeget, akkor
minden jogosult támogatását arányosan kell csökkenteni.
(6) A  támogatás összegét a  tárgyév május 1-jén érvényes, az  Európai Központi Bank által közzétett, két tizedes jegy
pontossággal meghatározott forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban meghatározni.
7. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
8. § Ez a  rendelet az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
3/2018. (XII. 21.) SZTNH utasítása a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala működésével összefüggő integritási és korrupciós kockázatokra, valamint a szervezeti integritást sértő eseményekre vonatkozó bejelentések fogadásával és vizsgálatával kapcsolatos eljárásrendről, továbbá a bejelentések nyilvántartásáról.
Az államigazgatási szervek integritásirányítási rendszeréről és az érdekérvényesítők fogadásának rendjéről szóló 50/2013. (II. 25.)
Korm. rendelet, valamint a  költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.)
Korm.  rendelet rendelkezéseire figyelemmel a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala jogszabályoknak, hivatali célkitűzéseknek,
kinyilvánított értékeknek és elveknek megfelelő működésének biztosítása érdekében, a működésével kapcsolatban esetlegesen
felmerülő visszaélésekre, szabálytalanságokra, integritási és korrupciós kockázatokra vonatkozó bejelentések fogadására,
vizsgálatára és nyilvántartására a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja szerinti felhatalmazás
alapján a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Az  utasítás személyi hatálya a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) határozatlan vagy
határozott időre kinevezett kormánytisztviselőire és munkavállalóira (a továbbiakban együtt: munkatárs) terjed ki.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya a Hivatal működésével kapcsolatos integritási bejelentésekre, valamint azok kezelésére és
nyilvántartására terjed ki.
(3) Az utasítás hatálya nem terjed ki a közérdekű bejelentésekre és panaszokra, amelyek hivatali kezelésére külön utasítás
szabályai az irányadók.
(4) Ha nem egyértelmű a bejelentés alapján, hogy azt közérdekű bejelentésnek, panasznak vagy jelen utasítás szerinti
integritási bejelentésnek kell-e tekinteni, minden esetben meg kell keresni a Hivatal integritás tanácsadóját, aki dönt
a bejelentés jellegéről.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E szabályzat alkalmazásában
a) integritás: olyan szervezeti működés, amely megfelel a jogszabályoknak és a Hivatal elnöke által meghatározott
célkitűzéseknek, értékeknek és elveknek;
b) integritási kockázat: annak lehetősége, hogy valamely visszaélés, szabálytalanság vagy egyéb esemény
veszélyeztesse vagy akadályozza a Hivatal célkitűzései megvalósulását, értékei vagy elvei érvényesülését;
c) korrupciós kockázat: az  integritási kockázat azon fajtája, amely korrupciós cselekmény bekövetkezésének
lehetőségét jelenti;
d) szervezeti integritást sértő esemény: minden olyan esemény, amely a  Hivatalra vonatkozó szabályoknak,
valamint a  jogszabályi keretek között a  Hivatal elnöke által meghatározott szervezeti célkitűzéseknek,
értékeknek és elveknek megfelelő működésétől eltér;
e) integritási bejelentés: a  szervezeti integritást sértő eseményről, integritási vagy korrupciós kockázatról
a Hivatalnak tett bejelentés. Jelen szabályzat szempontjából integritási bejelentésnek kell tekinteni a valamely
külső ellenőrző szerv (pl. Állami Számvevőszék, Nemzeti Adó- és Vámhivatal, Kormányzati Ellenőrzési Hivatal)
által lefolytatott ellenőrzés során tapasztaltakra vonatkozó megállapításokat tartalmazó végleges (lezárt)
jelentést és az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény 33. § (6) bekezdése szerinti figyelemfelhívó
levelet is.
3. A szervezeti integritást sértő események megelőzésének eszközei
3. § (1) A  Hivatalban csak olyan személy foglalkoztatható, aki a  munkakör betöltéséhez szükséges végzettséggel és
gyakorlattal rendelkezik, továbbá részt vesz a  kötelező oktatásokon és képzéseken. A  Hivatal elnöke, illetve
a  munkáltatói jogokat gyakorló más vezető által meghatározott esetekben a  szükséges végzettség (pl. a  szellemi
tulajdonnal kapcsolatos képzések) a foglalkoztatás ideje alatt is megszerezhető.
(2) A Hivatal munkatársaival szemben támasztott követelményeket a belső utasításokban és a munkaköri leírásokban
egyértelműen meg kell határozni, továbbá azokat a jogszabályi környezethez igazodóan folyamatosan aktualizálni
kell.
(3) A Hivatal alapvető célkitűzéseiről, az alkalmazott értékekről és elvekről, valamint az aktuális integritási és a hivatásetikai
kérdésekről a Hivatal integritás tanácsadója minden belépő vagy hosszabb távollétről visszatérő munkatárs részére
tájékoztatást nyújt.
(4) A szervezeti integritást sértő események megelőzése érdekében a Hivatal munkatársainak kötelezettsége
a) a szabályok betartása,
b) a  Hivatal szervezeti egységek vezetőinek az, hogy a  szabályozottság megfelelőségét folyamatosan kísérjék
figyelemmel, továbbá
c) a  Hivatal szervezeti integritását sértő esemény bekövetkezése esetén megtenni, illetve elősegíteni, hogy
hatékony intézkedés szülessen annak hátrányos következményeinek elhárítása és a felelősség megállapítása
érdekében.
4. § A  szervezeti integritást sértő esemény megelőzése érdekében az  integritási kockázatok észlelése esetén a  Hivatal
minden munkatársa köteles az integritás tanácsadót értesíteni.
5. § Az integritás tanácsadó minden év február 28-áig értékeli az előző év integritási bejelentések tapasztalatait annak
érdekében, hogy a Hivatal belső és külső integritási kockázatai csökkenthetők legyenek. Az értékelés megállapításairól
feljegyzésben tájékoztatja a  Hivatal elnökét. A  feljegyzés szükség esetén javaslatot is tartalmaz az  integritási
kockázatok csökkentésének módjára.
4. A bejelentő védelme és esetleges elismerése 6. § (1) A bejelentőt a (3) bekezdésben foglaltak kivételével nem érheti hátrány az integritási bejelentés megtétele miatt.
 (2) A bejelentő személyes adatai csak az integritási bejelentés alapján kezdeményezett eljárás lefolytatására hatáskörrel
és illetékességgel rendelkező hatóság vagy bíróság részére adhatók át, ha annak kezelésére e  hatóság, bíróság
jogosult, beleértve azt is, amennyiben az adatai továbbításához a bejelentő írásban hozzájárult. A bejelentő adatai
írásbeli hozzájárulása nélkül csak abban az esetben hozhatók nyilvánosságra, amennyiben ennek jogszabályi feltételei
fennállnak.
(3) Ha nyilvánvalóvá válik, hogy a bejelentő rosszhiszeműen járt el, és alaposan feltehető, hogy az integritási bejelentéssel
vagy azzal összefüggésben bűncselekményt vagy szabálysértést követett el, továbbá másnak kárt vagy egyéb
jogsérelmet okozott, az (1) és a (2) bekezdésben írtaktól függetlenül az adatai az eljárás kezdeményezésére, illetőleg
lefolytatására jogosult hatóság vagy bíróság részére átadhatók.
(4) Az  integritási bejelentéssel kapcsolatos eljárás lefolytatása során alkalmazható védelmi intézkedéseket a  12.  §
(1)–(3) bekezdései tartalmazzák.
7. § (1) A bejelentő a Hivatal elnökének döntése alapján erkölcsi, illetve – a mindenkor hatályos jogszabályok keretei között –
anyagi elismerésben részesíthető.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti elismerésre indokolt esetben a  10.  § (1)  bekezdésében meghatározott, vizsgálatot végző
vezető tesz javaslatot az ügy jellege, jelentősége és körülményei alapján.
5. Az integritási bejelentés előterjesztése, illetve annak értékelése
8. § (1) A  Hivatal integritására vonatkozó írásbeli vagy szóbeli bejelentéssel bárki – ideértve a  Hivatal munkatársait is –
(a továbbiakban: bejelentő) fordulhat a Hivatalhoz. A 2. § e) pontjában írt jelentést és figyelemfelhívó levelet a Hivatal
elnöke, illetve az érintett szervezeti egység vezetője küldi el az integritás tanácsadó részére.
(2) A Hivatalnál integritási bejelentés elektronikus vagy postai úton, faxon, illetve az integritás tanácsadónál szóban vagy
írásban tehető meg. A más címzetthez érkező integritási bejelentést haladéktalanul meg kell küldeni az  integritás
tanácsadó részére.
(3) A  bejelentés szóbeli előterjesztése esetén az  integritás tanácsadó kérheti annak írásba foglalását. Ha a  bejelentés
írásba foglalása bármely okból elmarad, arról az integritás tanácsadó emlékeztetőt készít.
(4) Amennyiben a bejelentés elbírálása az integritás tanácsadó értékelése alapján más hatóság vagy bíróság hatáskörébe
tartozik, az integritás tanácsadó azt az eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság vagy
bíróság vezetőjének nyolc napon belül, a bejelentő egyidejű értesítésével megküldi.
(5) Az  integritás tanácsadó ezt követően értékeli, hogy a bejelentés integritási bejelentésnek minősül-e. Amennyiben
az  előzetes értékelés alapján a  bejelentés nem minősül integritási bejelentésnek, haladéktalanul megküldi azt
a bejelentés elbírálására jogosult hivatali vezetőnek.
(6) Amennyiben a  bejelentés integritási bejelentésnek minősül, az  integritás tanácsadó intézkedik annak iktatásáról,
majd megvizsgálja, hogy nincs-e akadálya a bejelentés kivizsgálásának, illetve azt valamely okból el kell-e utasítani
[17. § (2)–(3) bekezdései].
(7) A  bejelentés érdemi kivizsgálása esetén az  integritás tanácsadó az  integritási bejelentést külön értékeli abból
a szempontból, hogy az igényli-e sürgős, halaszthatatlan intézkedés megtételét vagy vizsgálat lefolytatását.
(8) Amennyiben a bejelentés sürgős, halaszthatatlan intézkedés megtételét igényli, azt az integritás tanácsadó elvégzi,
vagy annak érdekében arról értesíti a bejelentés vizsgálatának lefolytatására javasolt személyt.
6. Intézkedés az integritási bejelentés alapján 9. § (1) A  Hivatalra vonatkozó integritási bejelentés beérkezéséről az  integritás tanácsadó annak 8.  § szerinti értékelését
követően írásban tájékoztatja a Hivatal elnökét. A tájékoztatás javaslatot is tartalmaz a bejelentés alapján vizsgálatot
lefolytató személyre, továbbá az elvégzett vagy elvégezni tervezett sürgős, halaszthatatlan intézkedésre vonatkozóan.
(2) Amennyiben az integritási bejelentés az integritás tanácsadó megítélése szerint nem igényli vizsgálat lefolytatását,
az (1) bekezdésben írt tájékoztatás mellőzhető.
(3) Amennyiben az  integritási bejelentés nem igényli vizsgálat lefolytatását, integritás tanácsadó tájékoztatja
a bejelentésről az érintett vezetőt a szükséges intézkedések megtétele érdekében.
(4) A (3) bekezdés alapján tájékoztatott vezető a szükséges intézkedéseket megteszi, és annak megtörténtéről értesíti
az integritás tanácsadót, továbbá arról – a 17. § (4) bekezdésében írt kivétellel – írásban tájékoztatja a bejelentőt.
(5) Az integritás tanácsadó a megtett intézkedéseket bevezeti a 19. §-ban írt nyilvántartásba.
10. § (1) A  Hivatal elnökének az  integritási bejelentésre és a  vizsgálatot végző személyre vonatkozó döntését követően
a  bejelentés vizsgálatának lefolytatására kijelölt személy (a továbbiakban: vizsgálatot végző vezető) indokolatlan
késedelem nélkül megvizsgálja az  integritási bejelentésben és annak mellékletében szereplő dokumentumokat,
továbbá összegyűjti a  releváns információkat tartalmazó dokumentumokat (pl. iratok, jegyzőkönyvek, tárgyi
bizonyítékok).
(2) Amennyiben a  vizsgálatot végző vezető nem a  Hivatal integritás tanácsadója, kérésre az  integritás tanácsadó
– szükség esetén – tanácsaival segíti a vizsgálat lefolytatását.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti dokumentumokat a  Hivatal valamennyi munkatársa köteles a  vizsgálatot végző vezető
kérésére rendelkezésre bocsátani a  vonatkozó jogszabályok, továbbá az  adatkezelésre, adatvédelemre és
információbiztonságra irányadó külön utasításokban írt szabályok betartásával a  vizsgálatot végző vezető által
megadott határidő alatt. A  határidőt az  integritási bejelentés súlya és a  kért dokumentumok mennyisége
figyelembevételével kell meghatározni azzal, hogy a határidő tíz napnál hosszabb csak különösen indokolt esetben
lehet.
(4) Amennyiben a (3) bekezdésben írt dokumentumokat a hivatali munkatárs nem vagy a megadott határidőn belül nem
tudja a vizsgálatot végző vezető rendelkezésére bocsátani, írásban köteles erről őt a határidő lejártát megelőzően
értesíteni.
11. § (1) A vizsgálatot végző vezető – amennyiben ez az integritási bejelentésben foglaltakra tekintettel a tényállás tisztázása
érdekében szükséges – a bejelentőt és a bejelentésben érintett, továbbá az abban foglaltakról esetlegesen tudomással
bíró munkatársa(ka)t meghallgathatja.
(2) Amennyiben a rendelkezésre álló adatok alapján a bejelentésben érintett munkatárs hátrányosan hathat az integritási
bejelentés kivizsgálására, vagy egyértelműen megállapítható, hogy az érintett munkatárssal szemben fegyelmi vagy
más eljárás megindításának van helye, az érintett hivatali munkatárs meghallgatása mellőzhető. E tényről a vizsgálatot
végző vezető a 15. § szerinti feljegyzésben köteles a Hivatal elnökét tájékoztatni.
(3) A  vizsgálatot végző vezető a  meghallgatás tényéről, tárgyáról, idejéről és helyéről legalább két munkanappal
korábban köteles az (1) bekezdésben írt hivatali munkatársat írásban, elektronikus levélben értesíteni. Az értesítéshez
csatolni kell a bejelentés anonimizált szövegét is.
(4) A (3) bekezdésben írt időtartam kizárólag az érintett hivatali munkatárs írásbeli (beleértve a hivatali e-mail-címéről
küldött elektronikus levelet is) kérésére lehet rövidebb.
12. § (1) A meghallgatáson
a) a bejelentő védelme érdekében az integritási bejelentés anonimizált változatát kell felhasználni,
b) a meghallgatott részére lehetőséget kell biztosítani, hogy szabadon dönthessen abban a kérdésben, igényli-e
személyes adatai zártan történő kezelését,
c) fel kell hívni a  meghallgatott személy figyelmét a  jogaira és esetleges kötelezettségeire, valamint azok
megszegésének lehetséges következményeire.
 (2) Amennyiben az  anonimizált bejelentés a  vizsgálat lefolytatására nem alkalmas, vagy a  meghallgatott személy
az  anonimizálás tényétől függetlenül be tudja azonosítani a  bejelentőt, e  tényről a  bejelentőt – amennyiben
ez lehetséges előzetesen – tájékoztatni kell.
(3) A személyes adatok zártan történő kezelése esetén az adatokat tartalmazó zárt borítékot csak a vizsgálatot végző
személy és a Hivatal elnöke, illetve az elnök által egyedileg felhatalmazott személy bonthatja ki.
(4) A meghallgatáson lehetőséget kell adni arra, hogy a meghallgatott személy el tudja mondani, amit a bejelentésben
foglaltakról tud, illetve szükség esetén kérdésekkel kell segíteni őt a releváns tények felderítése érdekében.
(5) A  vizsgálat eredményessége érdekében a  meghallgatáson felhasználhatók a  10.  § (1)  bekezdésében írt egyéb
dokumentumok is.
13. § (1) A meghallgatásról jegyzőkönyvet kell felvenni, amely legalább az alábbiakat tartalmazza:
a) a meghallgatás idejét és helyét,
b) a  meghallgatáson jelen lévők nevét, az  azonosításukhoz szükséges adatokat (pl. munkakör megnevezése)
és azt, hogy milyen minőségben vannak jelen a meghallgatáson,
c) a meghallgatás tárgyát,
d) a meghallgatáson elhangzott figyelmeztetéseket (pl. hamis vád vagy rágalmazás tilalma),
e) a meghallgatott által elmondottakat, továbbá az integritási bejelentéssel összefüggésben feltett kérdéseket és
az azokra adott válaszokat,
f ) a  jegyzőkönyv szövegének a  meghallgatottal való ismertetésének tényét és a  jegyzőkönyvben foglaltakkal
való egyetértésére vonatkozó nyilatkozatát,
g) a meghallgatáson részt vevők aláírását.
(2) A meghallgatás, illetve a vizsgálat során végig figyelemmel kell lenni a 6. §-ban és a 12. § (1) bekezdésének a) és
b) pontjaiban foglaltakra.
(3) Az  integritási bejelentéssel érintett személy esetében a  vizsgálatot végző vezető kiemelt felelősséggel tartozik
az adatvédelemre vonatkozó szabályok megtartásáért.
14. § (1) A  vizsgálatot végző vezető az  integritási bejelentés beérkeztetésétől számított harminc napon belül köteles
a vizsgálatot lefolytatni, illetve az annak eredményét összefoglaló, 15. §-ban írt feljegyzést a Hivatal elnöke részére
írásban megküldeni.
(2) Ha a vizsgálat előre láthatólag harminc napnál hosszabb ideig tart, erről a vizsgálatot végző vezető a Hivatal elnökét,
az integritás tanácsadót (amennyiben a vizsgálatot nem ő végzi) és a bejelentőt az integritási bejelentés érkeztetésétől
számított harminc napon belül írásban – az elintézés várható határidejének egyidejű közlésével – köteles tájékoztatni.
A vizsgálat teljes időtartama a hatvan napot nem haladhatja meg.
15. § (1) A  vizsgálat befejezését követően a  vizsgálatot végző vezető összefoglaló feljegyzést készít, amelyben a  vizsgálat
során feltárt bizonyítékokat (dokumentumokat, nyilatkozatokat) egyenként és összességében értékeli.
(2) A vizsgálatot végző vezető a feljegyzést az abban foglaltakat alátámasztó dokumentumokkal és a bejelentőnek írt
válaszlevél tervezetével együtt az integritás tanácsadó véleményének kikérését követően a Hivatal elnöke elé terjeszti.
(3) A feljegyzés tartalmazza
a) az integritási bejelentés lényegének összefoglalását,
b) az integritási bejelentés alapján az annak kivizsgálása érdekében tett intézkedéseket és azok eredményét,
c) a vizsgálat során figyelembe vett dokumentumokat,
d) a vizsgálat eredményeképpen megállapított tényeket,
e) az ügy lezárásához szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslatot,
f ) a bejelentő elismerésére vonatkozó javaslatot, amennyiben az indokolt.
16. § (1) A Hivatal elnöke – indokolt esetben az integritás tanácsadó közreműködésével – gondoskodik a további szükséges
intézkedések megtételéről, vagy ezek érdekében kijelöli a további intézkedésre jogosult vezetőt többek között
a) a jogszerű állapot helyreállítása vagy a konkrét ügyben szükséges intézkedések megtétele,
b) a feltárt problémák okainak megszüntetése,
c) az okozott sérelem – elsősorban egyeztetésen alapuló – orvoslása,
d) indokolt esetben a felelősségre vonás (etikai vagy fegyelmi eljárás, büntetőeljárás stb.) kezdeményezése
érdekében.
(2) Az (1) bekezdésben írtakkal egyidejűleg a vizsgálatot végző vezető a bejelentő részére – amennyiben elérhetősége
rendelkezésre áll – postai vagy elektronikus úton elküldi a Hivatal elnöke vagy az általa felhatalmazott személy által
aláírt, az  integritási bejelentéssel kapcsolatos válaszlevelet. Az  elektronikus tájékoztatás megtörténtét az  e-mail
elküldését igazoló elektronikus irat kinyomtatásával kell dokumentálni és irattározni.
(3) Mellőzendő a bejelentő írásbeli tájékoztatása, ha az eljárás során megállapítható volt, hogy a bejelentő neve vagy
címe hiányos, vagy azok nem tekinthetők valósnak.
(4) A Hivatal elnökének az (1) bekezdésben írt döntését követően a vizsgálatot végző vezető átadja a Hivatal integritás
tanácsadójának az eredeti iratokat azok további kezelése érdekében.
7. A bejelentések együttes vizsgálatának lehetősége, illetve a vizsgálat mellőzése, elutasítása
17. § (1) Az  eljárás alapját képező integritási bejelentéssel azonos tartalmú vagy azzal egyéb módon összefüggő másik
integritási bejelentés az eredeti bejelentésre indult eljárásba – a bejelentés vizsgálatának lezárulását megelőzően –
bevonható. Indokolt esetben az  eredeti ügyintézési határidő emiatt ismételten is meghosszabbítható, de a  14.  §
(2) bekezdése szerinti hatvannapos határidő ilyen esetben sem léphető túl.
(2) A korábbival azonos tartalmú, ugyanazon bejelentő által tett ismételt, továbbá a névtelen vagy valótlan néven tett
(a továbbiakban együtt: névtelen) integritási bejelentés vizsgálata indokolás nélkül mellőzhető.
(3) Az  integritási bejelentés kivizsgálását el lehet utasítani, amennyiben az abban foglalt tevékenység vagy mulasztás
valósága esetén megvalósulni látszó bűncselekmény elévült.
(4) A  (2) és (3)  bekezdésekben írt esetekben – a  névtelen bejelentés kivételével – a  vizsgálat mellőzéséről, illetve
elutasításáról a bejelentőt írásban tájékoztatni kell.
8. Az integritási bejelentések iratainak dokumentálása és nyilvántartása
18. § Az  integritási bejelentéssel kapcsolatos eredeti iratokat az  integritás tanácsadó köteles nyilvántartani és kezelni,
azokat a Hivatal egyedi iratkezelési szabályzata és irattári terve szerinti őrzési ideig kell irattárban tartani.
19. § (1) Az  integritás tanácsadó a  Hivatalhoz benyújtott integritási bejelentésekről évenkénti számozással egységes
nyilvántartást vezet az alábbi tartalommal:
a) a beadvány sorszáma,
b) a beadvány Hivatalba érkezésének dátuma,
c) a beadvány tárgya,
d) a beadvány benyújtójának neve és elérhetősége,
e) a beadvánnyal érintett szervezeti egység(ek), illetve hivatali munkatárs(ak) neve,
f ) a  vizsgálatot végző vezető, a  vizsgálat mellőzése esetén az  érintett vezető neve és munkakörének
megnevezése,
g) a  tényállás tisztázása és a  bejelentéssel érintett probléma megoldása érdekében tett hivatali intézkedések,
továbbá azok dátuma,
h) a  bejelentő tájékoztatását tartalmazó levél elküldésének dátuma és módja, a  tájékoztatás elküldésének
mellőzése esetén annak oka,
i) megjegyzés. (2) Az integritás tanácsadó az integritási bejelentések (1) bekezdés szerinti adatait elektronikus könyvtárban rögzíti és
kezeli.
(3) Az  integritás tanácsadó a  Hivatal elnökének általános vagy egyedi rendelkezése alapján határozza meg a  tárolt
iratokhoz és adatokhoz való hozzáférésre jogosult személyeket.
(4) Az  Infokommunikációs Szolgáltatási Osztály vezetője gondoskodik arról, hogy az  integritási bejelentésekkel
kapcsolatos elektronikus könyvtárhoz csak a Hivatal elnöke által felhatalmazott személyek férjenek hozzá.
9. Az integritási bejelentések, továbbá a lefolytatott vizsgálattal kapcsolatos adatok és dokumentumok
felhasználása
20. § (1) A 19. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartásból és az ahhoz kapcsolódó dokumentációból a lezárt ügyek tekintetében
– az adatvédelmi, adatkezelési szabályok betartásával, a 6. §-ban és a 12. § (1) bekezdés a) és b) pontjaiban foglaltak
figyelembevételével – a Hivatal elnöke és elnökhelyettesei, továbbá a gazdasági főigazgató korlátozás nélkül, a belső
ellenőr az  elrendelt vizsgálatokhoz szükséges mértékben, az  érintett szervezeti egységek vezetői pedig a  saját
szervezeti egységüket, feladatkörüket érintő ügyek tekintetében kérhetnek írásban adatokat az  integritás
tanácsadótól.
(2) Az  integritási bejelentéssel kapcsolatban indult lezárt ügy dokumentációjában minden érintett hivatali munkatárs
a rá vonatkozó részt tekintheti meg, figyelemmel a 6. §-ban és a 12. § (1)–(3) bekezdéseiben foglalt korlátozásra is.
(3) A  nyilvántartásba, valamint a  dokumentációba való betekintésre egyebekben a  Hivatal elnökének írásbeli
engedélyével kerülhet sor.
(4) A Hivatalon kívülről érkezett, az integritási bejelentésekre vonatkozó megkeresés vagy adatszolgáltatás teljesítésére
– a Hivatal elnökének eltérő rendelkezése hiányában – az integritás tanácsadó jogosult és köteles.
10. Az integritási és korrupciós kockázatok kezelése 21. § (1) Az  integritás tanácsadó a vizsgálat eredményének, illetve a vizsgálat mellőzése esetén a megtett intézkedéseknek
a 19. § alapján vezetett nyilvántartásba történt bejegyzését követően megvizsgálja, hogy az integritási bejelentésben
[2. § e) pont], illetve a vizsgálatot lezáró feljegyzésben foglaltak milyen, a Hivatal működésére vonatkozó integritási
vagy korrupciós kockázatot tartalmaznak.
(2) A  kockázatok azonosítását követően az  integritás tanácsadó a  Hivatal integrált kockázatkezelési rendszerére
vonatkozó külön utasítás szabálya szerint jár el.
11. Záró rendelkezések 22. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti
a) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala integritását érintő bejelentésekkel kapcsolatos eljárásrendről, valamint
a bejelentések nyilvántartásáról szóló 4/2014. (IX. 26.) SZTNH utasítás és
b) a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről szóló 2/2015. (III. 18.) SZTNH utasítás.
 (3) Az utasítás tartalmi felülvizsgálatáról és aktualizálásáról az integritás tanácsadó köteles gondoskodni. A felülvizsgálatot
legalább háromévente el kell végezni, annak eredményétől függően – szükség esetén – kezdeményezni kell az utasítás
módosítását vagy új utasítás kiadását.
Dr. Łuszcz Viktor s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke


text:
1215/2012. (VI. 26.) Korm. határozata az uniós támogatású projektek finanszírozási helyzetének megoldásához szükséges feladatokról.
A Kormány 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Fejlesztési Bank Zárkörűen Működő Részvénytársaság
bevonásával dolgozzon ki és működtessen olyan pénzügyi terméket, amely a 2007–2013 programozási időszakban
az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló kormányrendeletben szabályozott szállítói előleg igénybevételéhez szükséges
garancia megteremtését kedvező díjszabás mellett biztosítja; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. június 30. 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pontban meghatározott pénzügyi termék kedvező díjszabása
érdekében készítse elő az államháztartásról szóló törvény módosítását oly módon, hogy az uniós támogatások
igénybevételét segítendő állami kezességvállalás mellett a vállalkozások által a pénzintézet javára nyújtandó fedezet
az alapügylet tőkeösszeg 30%-ának megfelelő legyen; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. június 30. 3. elrendeli a közszféra szervezet kedvezményezettek önerejének finanszírozása érdekében 50 milliárd forint
visszatérítendő forrás biztosítását 2012. évre; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. augusztus 15. 4. elrendeli a közszféra szervezet kedvezményezettek önerejének finanszírozása érdekében a 3. pont alapján biztosított
forrásra vonatkozó szabályok kialakítását az alábbiak szerint: a) közszféra szervezet kedvezményezett igényelheti,
b) a forrás igénybevételét kamatköltség nem terheli, c) a támogatás kialakítása a versenyjogi szabályok figyelembevételével történik,
d) előirányzat-felhasználási rendelet és szabályok kialakításával, e) európai regionális fejlesztési alap és kohéziós alap támogatása esetén alkalmazható,
f) biztosítékként a beruházás (a fejlesztés) célja/tárgya szolgál,
g) nem teljesülés esetén az állam a kockázatvállalás arányában tulajdonjogot nyer az elkészült vagyontárgyra,
h) a forrásról odaítéléséről a nemzeti fejlesztési miniszter dönt,
i) a visszatérítendő forrást az NFÜ kezeli. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. augusztus 31. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
15/2008. (IV. 3.) GKM rendelete a gazdasági és közlekedési miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek kiadásáról.
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5. §
(1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a
gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköré
ről szóló 163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § e),
h)–j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
g) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró szociális
és munkaügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
1. § (1) A gazdasági és közlekedési miniszter hatáskörébe
tartozó szakképesítések felsorolását az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az 1. mellékletben felsorolt szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeit a 2. melléklet tartalmazza.
(3) A 3. melléklet az egyes szakmacsoportok tekintetében a szakképzés megkezdéséhez szükséges bemeneti
kompetenciák felsorolását tartalmazza.
(4) A 4. melléklet tartalmazza a külön jogszabályokban
foglalt jogosultságok megfeleltetését az Országos Képzési
Jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.) OM rendelettel és az
Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési
Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló
1/2006. (II. 17.) OM rendelettel kiadott Országos Képzési
Jegyzékben szereplő szakképesítések között.
(5) Az 5. melléklet tartalmazza a szakmai ismeretek
típusaihoz és a szakmai készségek szintjeihez tartozó meghatározásokat.
2. § (1) Ez a rendelet 2008. augusztus 31-én lép hatályba.
(2) A felsőfokú szakképzés szervezésekor az Országos
Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006.
(II. 17.) OM rendelet 6. § (6) bekezdését figyelembe kell
venni.
(3) A folyamatban lévő képzéseket a megkezdésükkor
érvényes követelmények alapján kell befejezni. Javító-,
pótlóvizsga letételére a korábbi követelmények szerint a
képzés befejezését követő 1 évig, de legkésőbb 2013-ig
van lehetőség.
(4) Hatályát veszti:
a) a szakmai követelmények kiadásáról szóló 16/1994.
(VII. 8.) MKM rendelet mellékletének
aa) I. részében az „52 4641 03 Számítástechnikai szoft
ver-üzemeltető”, a „33 4641 01 Számítógép-kezelő (-használó)”, az „54 4641 04 Számítástechnikai programozó”,
az „54 4641 05 Számítógéprendszer-programozó”, az
„54 4641 02 Információrendszer-szervező”, az
„54 4641 01 Gazdasági informatikus I.”, az „54 4641 02
Gazdasági informatikus II.”, az „54 8409 01 Multimédia-fejlesztő”, az „54 4641 03 Informatikus (a tevékenység
A rendelet mellékletekkel teljes szövegét a Magyar Közlöny 2008. évi
55. számának II. kötete CD-n tartalmazza, amelyet az előfizetőknek kérésre
megküldünk (telefon: 266-9290/237 és 238 mellék; fax: 338-4746; postacím:
1394 Budapest 62, Pf. 357).
megjelölésével)”, az „55 4641 01 Informatikai statisztikus
és gazdasági tervező” azonosító számú szakképesítések,
ab) II. részében a „számítástechnikai szoftver-üzemeltető”, a „számítógép-kezelő (-használó)”, a „számítástechnikai programozó”, a „számítógéprendszer-programozó”,
az „információrendszer-szervező”, a „gazdasági informatikus I.”, a „gazdasági informatikus II.”, a „multimédia-fejlesztő”, az „informatikus (a tevékenység megjelölésével)”,
az „informatikai statisztikus és gazdasági tervező” szakképesítések szakmai és vizsgakövetelménye,
b) az ipari és kereskedelmi szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeiről szóló 18/1995. (VI. 6.) IKM rendelet mellékletének
ba) a szakképesítéseket tartalmazó részében a
„31 5256 02 Könnyűgépkezelő”, a „31 5256 03 Nehézgépkezelő”, a „33 5262 08 Kishajó- és csónaképítő”, a
„32 9 7431 02 2 5 03 Gázautó-szerelő”, a „31 5237 01 Kerékpárszerelő”, a „33 5292 01 Gumiabroncs-javító és kerékkiegyensúlyozó” azonosító számú szakképesítések,
bb) a szakmai és vizsgakövetelményeket tartalmazó részében a „könnyűgépkezelő”, a „nehézgépkezelő”, a „kishajó- és csónaképítő”, a „gázautó-szerelő”, a „kerékpárszerelő”, a „gumiabroncs-javító és kerékkiegyenlítő”
szakképesítések szakmai és vizsgakövetelménye,
c) a közlekedési, hírközlési és vízügyi szakképesítések
szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló 32/1995.
(XII. 30.) KHVM rendelet mellékletének
ca) a szakképesítéseket tartalmazó részében az
„52 5424 01 Adástechnikai technikus”, az „51 5449 01
Anyagmozgató gépszerelő”, az „51 5224 01 Átviteltechnikai műszerész”, a „31 7001 01 Autóbusz-vezető”, az
„51 5241 01 Autóelektronikai műszerész”, az „51 5241 02
Autószerelő”, a „33 5233 01 Fényező-mázoló”, az
„51 7001 01 Forgalomirányító és -szervező”, az
„53 5241 01 Gázautószerelő”, a „33 5241 01 Hajóépítő”,
az „52 5441 01 Hajógép és berendezési technikus”, az
„52 5441 02 Hajózási technikus”, az „51 5241 03 Járműelektronikai műszerész”, az „53 5441 03 Járműelektronikai technikus”, a „33 5241 02 Karosszérialakatos”, az
„51 5241 04 Kötöttpályás járműelektronikai műszerész”,
az „51 5241 05 Kötöttpályás járművillamossági szerelő”,
az „53 5441 04 Kötöttpályás motor- és erőátviteli berendezési technikus”, az „51 5241 06 Kötöttpályás motor- és
erőátviteli berendezés-szerelő”, az „52 7010 01 Közlekedés-üzemviteli, gépjárműüzemi technikus”, az
„52 7010 02 Közlekedés-üzemviteli, hajózási és kikötői
technikus”, az „52 7010 03 Közlekedés-üzemviteli, légi
közlekedési technikus”, az „52 7010 04 Közlekedés-üzemviteli, szállítmányozási technikus”, az „52 7010
05 Közlekedés-üzemviteli, vasútüzemi technikus”, az
„51 5223 05 Közlekedésautomatikai műszerész”, az
„53 5423 05 Közlekedésautomatikai technikus”, az
„52 5832 01 Közlekedésépítő hídépítő technikus”, az
„52 5832 02 Közlekedésépítő informatikai technikus”, az
„52 5832 03 Közlekedésépítő környezetvédő technikus”,
az „52 5832 04 Közlekedésépítő útépítő technikus”, az
„52 5732 05 Közlekedésépítő vasútépítő technikus”, az
„53 5441 05 Közlekedésgépészeti technikus, közútijármű-gépész”, az „53 5441 06 Közlekedésgépészeti technikus, vasútgépész”, az „52 7026 01 Postai forgalomellátó”,
a „33 7026 01 Postaforgalmi szakmunkás”, az „51 5241 07
Repülőgép-javító, repülőgép sárkányjavító”, az
„51 5241 08 Repülőgép-műszerész”, az ,,53 5441 07 Repülőgép-műszerész technikus”, az ,,51 5241 09 Repülőgép-szerelő”, az „53 5441 08 Repülőgépész technikus”, az
„51 3439 01 Szállítmányozási ügyintéző”, az „51 7026 01
Távközlési forgalomellátó”, a „33 5224 01 Távközlési halózatépítő”, az „51 5224 02 Távközlési műszerész”, az
„52 5424 02 Távközlési technikus”, a „31 7001 02 Tehergépkocsi-vezető”, a „33 5832 01 Útfenntartó szakmunkás”, az „51 7001 02 Vasútüzemvitel-ellátó” azonosító
számú szakképesítések,
cb) a szakmai és vizsgakövetelményeket tartalmazó részében: az „adástechnikai technikus”, az „anyagmozgató
gépszerelő”, az „átviteltechnikai műszerész”, az „autóbusz-vezető”, az „autóelektronikai műszerész”, az „autószerelő”, a „fényező-mázoló”, a „forgalomirányító és -szervező”, a „gázautószerelő”, a „hajóépítő”, a „hajógép és berendezési technikus”, a „hajózási technikus”, a „járműelektronikai műszerész”, a „járműelektronikai technikus”,
a „karosszérialakatos”, a „kötöttpályás járműelektronikai
műszerész”, a „kötöttpályás járművillamossági szerelő”, a
„kötöttpályás motor- és erőátviteli berendezési technikus”,
a „kötöttpályás motor- és erőátviteli berendezés-szerelő”,
a „közlekedés-üzemviteli, gépjárműüzemi technikus”, a
„közlekedés-üzemviteli, hajózási és kikötői technikus”, a
„közlekedés-üzemviteli, légi közlekedési technikus”, a
„közlekedés-üzemviteli, szállítmányozási technikus”, a
„közlekedés-üzemviteli, vasútüzemi technikus”, a „közlekedésautomatikai műszerész”, a „közlekedésautomatikai
technikus”, a ,,közlekedésépítő hídépítő technikus”, a
„közlekedésépítő informatikai technikus”, a „közlekedésépítő útépítő technikus”, a „közlekedésépítő vasútépítő
technikus”, a „közlekedésgépészeti technikus, közútijármű-gépész”, a „közlekedésgépészeti technikus, vasútgépész”, a „postai forgalomellátó”, a „postaforgalmi szakmunkás”, a „repülőgép-javító, repülőgép sárkányjavító”, a
„repülőgép-műszerész”, a „repülőgép-műszerész technikus”, a „repülőgép-szerelő”, a „repülőgépész technikus”, a
„szállítmányozási ügyintéző”, a „távközlési forgalomellátó”, a „távközlési hálózatépítő”, a „távközlési műszerész”,
a „távközlési technikus”, a „tehergépkocsi-vezető”, az „útfenntartó szakmunkás”, a „vasútüzemvitel-ellátó” szakképesítések szakmai és vizsgakövetelménye,
d) az egyes szakmai és vizsgakövetelmények kiadásáról szóló 28/2003. (X. 18.) OM rendelet mellékletének
da) szakképesítéseket tartalmazó részében az
„54 5262 01 Kishajó- és csónaképítő technikus”, az
„55 5423 03 Telekommunkiációs asszisztens”, a
„33 5234 01 Motorkerékpár-szerelő és -javító” azonosító
számú szakképesítések,
db) szakmai és vizsgakövetelményeket tartalmazó részében a „kishajó- és csónaképítő technikus”, a „telekommunikációs asszisztens”, a „motorkerékpár-szerelő és -javító” szakképesítések szakmai és vizsgakövetelménye,
e) a gazdasági és közlekedési miniszter hatáskörébe
tartozó informatikai, távközlési és postai szakképesítések
szakmai és vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló
78/2007. (VIII. 31.) GKM rendelet.
(5) A (4) bekezdés 2008. szeptember 1-jén hatályát
veszti. Ez a bekezdés 2008. szeptember 2-án hatályát
veszti.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
19/2018. (VI. 27.) HM utasítása a béketámogató műveletekben részt vevő állomány külszolgálati ellátmánya megállapításának alapjául szolgáló részletes kategóriába sorolásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése, továbbá a külföldi szolgálatot teljesítők egyes járandóságairól szóló
8/2018. (VI. 22.) HM rendelet 45. § (7) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet 1.  § 10.  pont d)  alpontja alapján külföldön feladatot ellátó magyar kontingensek
állományában, valamint ilyen feladatot egyéni beosztásban ellátó külföldi szolgálatot teljesítő hivatásos, szerződéses
és önkéntes tartalékos katonákra terjed ki.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően az utasítás nem alkalmazható a külföldi szolgálatot teljesítők egyes járandóságairól szóló
8/2018. (VI. 22.) HM rendelet 44. § (2) és (3) bekezdése szerinti kiküldöttek esetén.
(3) Az  egyéni törzsbeosztást betöltő, de a  vezénylésről szóló munkáltatói döntés szerint a  Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) béketámogató műveletben részt vevő kontingensével megegyező műveleti területen, azonos
biztonsági körülmények és éghajlati viszonyok mellett feladatot ellátó kiküldött kategóriába sorolására az  adott
kontingens besorolásának megfelelően kerül sor.
2. § (1) A  béketámogató műveletekben részt vevő állomány biztonsági körülmények és éghajlati viszonyok szerinti
besorolását az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A  külföldi szolgálatteljesítés aktuális körülményeihez igazodó besorolás meghatározása érdekében új külföldi
szerepvállalás, valamint a biztonsági körülményekben vagy az éghajlati viszonyokban – ideértve a közegészségügyi
és járványügyi helyzetet is – bekövetkező, tartósan fennálló változás esetén
a) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ) a biztonsági körülmények szerinti besorolásra
vonatkozó, továbbá
b) a Honvéd Vezérkar Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HDMCSF) a biztonsági körülmények
szerinti besorolás vonatkozásában az  MH Összhaderőnemi Parancsnokság, az  éghajlati viszonyok szerinti
besorolás vonatkozásában az MH Egészségügyi Központ és az MH Geoinformációs Szolgálat véleményére is
figyelemmel kialakított
részletes javaslatát soron kívül megküldi a  Honvédelmi Minisztérium Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban:
HM HPF) részére.
(3) A HM HPF a beérkezett javaslatot felülvizsgálja, és azt a HVK HDMCSF-fel vagy a KNBSZ-szel véleményezteti. Ha azt
a  javaslatok egyöntetűen indokolttá teszik, a HM HPF kezdeményezi az 1. melléklet módosítását. Eltérő javaslatok
esetén a HM HPF soron kívüli egyeztetést folytat le a (2) bekezdésben meghatározott szervvel, illetve szervezetekkel,
és az egyeztetés eredményének függvényében intézkedik az 1. melléklet módosításának kezdeményezésére.
3. § Ez az utasítás 2018. július 1-jén lép hatályba.
4. § Hatályát veszti
a) a béketámogató műveletekben részt vevő állomány részletes kategóriába sorolásáról szóló 58/2013. (IX. 20.)
HM utasítás,
b) a béketámogató műveletekben részt vevő állomány részletes kategóriába sorolásáról szóló 58/2013. (IX. 20.)
HM utasítás módosításáról szóló 66/2014. (X. 10.) HM utasítás, valamint
c) a béketámogató műveletekben részt vevő állomány részletes kategóriába sorolásáról szóló 58/2013. (IX. 20.)
HM utasítás módosításáról szóló 11/2016. (III. 31.) HM utasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1783/2013. (XI. 4.) Korm. határozata a közfoglalkoztatással összefüggő egyes kérdésekről.
A Kormány a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 5.  melléklet 2.  pontja alapján jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet,
8.  Startmunka-program cím – 1507/2013. (VIII. 1.) Korm. határozattal jóváhagyott 19,202 milliárd forinttal történő
túllépésén túl – további 6,916 milliárd forinttal történő túllépését.
Felelős: foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter
közfoglalkoztatásért felelős miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1397/2018. (VIII. 30.) Korm. határozata az „Ösztöndíjprogram Keresztény Fiataloknak” elnevezésű program 2018/2019-es tanév őszi félévének költségvetési támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  szülőföldjük térségében maradt közel-keleti keresztény és más üldözött vallási és nemzetiségi
kisebbségekhez tartozó családok megsegítésének támogatásával, és ezen közösségek helyben maradásának
elősegítésével, amely célnak részét képezi a Közel-Keleten menekültként élő emberek hazatérését segítő programok
hatékonyságának, működőképességének biztosítása;
2. az  1.  pont szerinti cél megvalósítása érdekében felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – egyházakkal való
kapcsolattartás koordinációjáért felelős miniszter bevonásával – gondoskodjon az  „Ösztöndíjprogram
Keresztény Fiataloknak” elnevezésű program 2018/2019-es tanévének megkezdéséhez szükséges
300 000 000 forint biztosításáról Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
1.  melléklet XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Üldözött keresztények
segítésének feladatai alcím, 28. Üldözött keresztények segítésének feladatai jogcímcsoport, 1. Ösztöndíjprogram
támogatása jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
 3. felhívja az  egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős minisztert, hogy a  2.  pontban meghatározott
feladatok megvalósítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.
Felelős: egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1608/2017. (IX. 5.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2017. májusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra
a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2017. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet,
ha ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök