text:
13/2015. (III. 31.) BM rendelete a vízügyi és a vízvédelmi hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995.  évi LIII.  törvény 110.  § (13a)  bekezdésében, valamint
a  vízgazdálkodásról szóló 1995.  évi LVII.  törvény 45.  § (8)  bekezdés m)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 29. és 31.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –, a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a  Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság és fővárosi, megyei
katasztrófavédelmi igazgatóságok (a továbbiakban együtt: eljáró hatóság) hatáskörébe tartozó vízügyi, vízvédelmi
hatósági és szakhatósági eljárásokra, valamint az eljáró hatóságok igazgatási jellegű szolgáltatásaira terjed ki.
2. § (1) Az  eljáró hatóság eljárása során – (5)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  1.  mellékletben meghatározott mértékű
igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni.
(2) Az elvi vízjogi engedély esetében a díjat műszaki megoldásonként kell megfizetni.
 (3) A  vízvezetési szolgalom esetében – amennyiben a  szolgalom alapítására vízjogi engedélyezési eljárás során kerül
sor – a díjat a vízjogi eljárás díjához hozzászámítva kell megfizetni.
 (4) Szennyvíz előtisztításhoz szükséges, egyedileg tervezett berendezés víziközműbe történő bekötésének
engedélyezése esetében a  díjfizetés alapja a  beruházásnak az  engedélyes által meghatározott bruttó létesítési
költsége.
(5) A  vízügyi igazgatóságnak, valamint az  Országos Vízügyi Főigazgatóságnak a  vízgazdálkodásról szóló 1995.  évi
LVII. törvényben biztosított díjfizetési mentessége
a) az 1. melléklet 2.1. és 2.9. pontjai,
b) az 1. melléklet 2.1. és 2.9. pontjaihoz kapcsolódóan az 1., 6–8. pontjai,
c) az 1. melléklet 3. pontja,
d) az 1. melléklet 4.2. pontja,
e) az 1. melléklet 10. pontja,
f ) az a)–e) pontokhoz kapcsolódóan az 1. melléklet 13–15. pontjai
alá tartozó tevékenységekre terjed ki.
3. § (1) A  jogorvoslati eljárás díja – a  (2)–(4)  bekezdésben foglalt esetek kivételével – az  1.  mellékletben meghatározott
díjtétel 50%-a.
(2) Az eljáró hatóság által alapított vízvezetési, vízhasználati szolgalmi joggal terhelt ingatlan mindenkori tulajdonosa,
használója által a jogorvoslati eljárásért fizetendő díj ingatlanonként 5000 Ft.
(3) A vízbázis védőterületét kijelölő határozattal érintett ingatlan tulajdonosa, használója által a jogorvoslati eljárásért
fizetendő díj ingatlanonként 5000 Ft.
(4) Civil szervezetek esetében, ha az engedélyezési eljárás nem a civil szervezet kérelmére indul, a  jogorvoslati eljárás
díja az 1. mellékletben meghatározott díjtétel 1%-a.
4. § (1) Azokat a  hatósági eljárásokat, amelyekben az  eljáró hatóság szakhatósági közreműködéséért díjat kell fizetni,
valamint a fizetendő díj mértékét a 2. melléklet tartalmazza.
(2) Jogorvoslati eljárásban a  szakhatósági közreműködésért fizetendő díj a  2.  mellékletben meghatározott díjtétel
50%-a.
5. § (1) A  díjat az  első fokon eljáró hatóságnak a  Magyar Államkincstárnál vezetett, a  3.  mellékletben meghatározott
előirányzat-felhasználási számlájára kell átutalási megbízással teljesíteni, vagy készpénz-átutalási megbízással
(csekk) postai úton befizetni.
(2) A  jogorvoslati eljárásért befizetett díjat az  első fokon eljáró hatóság a  jogorvoslati kérelem, illetve az  ügy összes
iratainak a felterjesztésével egyidejűleg átutalja a másodfokon eljáró hatósághoz.
(3) A  díjat – az  (5)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  eljárás kezdeményezésekor kell a  kérelmezőnek megfizetnie,
átutalás esetén egyértelműen beazonosítható módon.
(4) A  díj megfizetését igazoló befizetési bizonylatot vagy annak másolatát a  kérelem, illetve a  jogorvoslati kérelem
előterjesztéséhez – az (5) bekezdésben foglalt kivételével – mellékelni kell.
(5) Amennyiben az ügyfél a kérelmét elektronikus úton intézi, a díj megfizetésére az elektronikus közszolgáltatásról és
annak igénybevételéről szóló kormányrendeletben foglaltakat kell alkalmazni.
(6) A befizetett díjról az eljáró hatóság számlát helyettesítő bizonylatot állít ki.
 (7) A díj az eljáró hatóság bevétele.
6. § (1) A jogorvoslati eljárásban megfizetett díjat az ügyfélnek teljes mértékben vissza kell téríteni, ha az első fokú hatóság
által hozott határozat az ügyfél hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult.
(2) A  díj visszatérítését hivatalból a  jogorvoslati eljárás során hozott határozatban kell elrendelni. A  visszatérítésről
az első fokon eljárt hatóság gondoskodik.
(3) Ha a  kérelmező eljárás megindítása nélkül fizetett díjat, vagy az  eljárásért az  1. és 2.  mellékletben meghatározott
összegnél magasabb díjat fizetett, akkor a  befizetési bizonylattal vagy annak másolatával kérheti a  befizetett díj
vagy a díjtöbblet visszatérítését. Az eljáró hatóság a visszatérítési igényt ellenőrzi, és az eljárás megindítása nélkül
befizetett díjat vagy a díjtöbbletet visszatéríti, vagy dönt a visszatérítés megtagadásáról.
7. § Az e rendeletben meghatározott díj tekintetében az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
a) 6. §-ában foglaltakat a díjmentességre,
b) 28. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat a díjfizetési kötelezettségre,
c) 31. § (2) és (6) bekezdésében foglaltakat a díjfizetésre kötelezettek tekintetében,
d) 73.  § (4) és (6)  bekezdésében foglaltakat az  elektronikusan kezdeményezett hatósági eljárás díjfizetésének
módjára,
e) 73/A. § (1) és (3)–(4) bekezdésében foglaltakat a hiánypótlásra,
f ) 78. § (1)–(3) bekezdésében, valamint 87. § (1) bekezdésében foglaltakat a fizetési meghagyás kibocsátására
és a késedelmi pótlék megfizetésére,
g) 82. § (1) bekezdésében foglaltakat a díjfizetés elmulasztására és a mulasztási bírságra,
h) 86. §-ában foglaltakat az elévülés tekintetében
megfelelően kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol a törvény adóhatóságot említ, azon az eljárásra illetékes és
hatáskörrel rendelkező hatóságot, ahol illetéket említ, azon díjat, ahol leletet említ, azon jegyzőkönyvet kell érteni.
8. § Ez a  rendelet 2015. április 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a  hatálybalépését követően indult ügyekben kell
alkalmazni.
9. § Hatályát veszti a környezetvédelmi, természetvédelmi, valamint a vízügyi hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási
díjairól szóló 33/2005. (XII. 27.) KvVM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
45/2012. (V. 8.) VM rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati eredetű melléktermékekre vonatkozó állategészségügyi szabályok megállapításáról.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 13., 14. és 23. pontjában, a külföldi
bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény 67. § (3) bekezdés b) pontjában, a vad védelméről,
a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 100. § (1) bekezdés c) pont 4. alpontjában, valamint
a növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 2003. évi LII. törvény
30. § (2) bekezdés c)–g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el: 1. Általános rendelkezések
1. § A rendeletet az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk (1) bekezdésében foglalt termékekre kell
alkalmazni, az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk (2) bekezdésében felsorolt állati
melléktermékek kivételével. 2. Fogalom-meghatározások 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. állati melléktermék gyűjtő-átrakó telep: az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikk
(1) bekezdés h) pontjában meghatározott tevékenységet végző engedélyköteles létesítmény;
2. állati eredetű melléktermék tulajdonosa: az a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem
rendelkező gazdasági társaság, akinél vagy amely telephelyén az állati eredetű melléktermék keletkezik;
3. telephelyi állati melléktermék gyűjtőhely: az általános járványügyi szabályoknak megfelelően kialakított, kizárólag
az adott létesítményben keletkezett állati eredetű melléktermékek összegyűjtésére, ideiglenes tárolására,
esetleges hűtésére szolgáló épület, épületrész, amely olyan állattartó telepen, vágóhídon, élelmiszer-előállító
helyen, kereskedelmi egységben, vendéglátó-ipari létesítményben, illetve egyéb olyan létesítményben található,
ahol állati eredetű melléktermék keletkezik; 4. települési állati melléktermék gyűjtőhely: a település közigazgatási határán belül – beleértve a település
külterületét is – található, kizárólag az e rendeletben meghatározott állati eredetű melléktermékek gyűjtésére
szolgáló olyan létesítmény, ahol az ideiglenes tároláson és az esetleges hűtésen kívül egyéb műveletet nem
végeznek, és ahonnan az állati eredetű mellékterméket további kezelésre, illetve feldolgozásra az 1069/2009/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett létesítménybe szállítják el.
(2) E rendelet vonatkozásában az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikkének és a 142/2011/EU
bizottsági rendelet I. mellékletének fogalom-meghatározásait is alkalmazni kell.
3. Általános állategészségügyi előírások 3. § (1) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikke alapján, valamint a 142/2011/EU bizottsági rendelet
4. cikkével összhangban, állategészségügyi okból hatósági zárlat alatt álló állattartó telepről vagy egyéb
létesítményről származó állati eredetű melléktermékek csak az adott állatbetegségre vonatkozó jogszabályban, illetve
a zárlatot elrendelő határozatban meghatározott esetekben és módon szállíthatók el.
(2) Az egyes állatbetegségek bejelentésének rendjéről szóló miniszteri rendelet szerinti bejelentési kötelezettség alá
tartozó fertőző állatbetegségek megelőzése és leküzdése során az adott betegség elleni védekezésről szóló miniszteri
rendelet szerint eljáró állategészségügyi hatóság határozatot hoz: a) a keletkezett állati eredetű melléktermék, a fertőzött takarmány elföldeléséről vagy ártalmatlanítás céljából
kijelölt feldolgozó üzembe szállításáról, elhelyezéséről, ártalmatlanításáról, b) a trágya, hígtrágya fertőtlenítési útmutatóban előírt fertőtlenítéséről és kezeléséről.
(3) A megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága (a továbbiakban:
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság) a bejelentési kötelezettség alá tartozó állatbetegségek
megelőzése és leküzdése során keletkezett állati eredetű melléktermékek kezelésével és ártalmatlanításával az e célra
engedéllyel rendelkező vállalkozót kötelezhet aktív közreműködésre. 4. Az állati eredetű melléktermékek és az azokból származó termékek kategorizálása
4. § (1) Az állati eredetű melléktermékeket és az azokból származtatott termékeket az 1069/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 7. cikke alapján a 8–10. cikkben meghatározott kategóriákba kell sorolni annak figyelembe vételével,
hogy az adott állati eredetű melléktermék milyen mértékű közegészségügyi, illetve állategészségügyi kockázatot
jelenthet. (2) A laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi fajok béltraktusa 3. kategóriájú mellékterméknek minősül tartalmától
függetlenül, ha az egészséges egyedek vágásából származik, összhangban az 1069/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 9. cikkével. 5. Az állati eredetű melléktermékek ártalmatlanítása és felhasználása, valamint az állati eredetű
melléktermékek felhasználására vonatkozó tilalmak 5. § (1) Az 1., 2., valamint 3. kategóriába sorolt anyagok ártalmatlanítása, illetve felhasználása során figyelembe kell venni az
1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 12–14. cikkének előírásait. Az egyes ártalmatlanítási módok
tekintetében a 142/2011/EU bizottsági rendelet 7–10. cikke az irányadó.
(2) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikk a) és b) pontjában, illetve 13. cikk a) és b) pontjában
foglaltak alapján az engedélyezett feldolgozó üzemekben az 1. és a 2. kategóriába sorolt állati eredetű melléktermékek
feldolgozása során a nyomással történő sterilizálást (1. feldolgozási módszer) kell alkalmazni akkor is, ha a keletkezett
csont- és húslisztet égetésre vagy együttégetésre szánják. (3) Ha a 2. kategóriába sorolt állati eredetű mellékterméket biogázként vagy komposztként hasznosítják, és az
1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikk e) pont i) alpontjában előírt túlnyomásos hőkezelése és
tartós jelölése az engedélyezett feldolgozó üzemben már megtörtént, az adott terméket a biogáz üzemben vagy
a komposztáló telepen nem kell újabb hőkezelésnek alávetni. A hőkezelt anyag tartós jelölését a 142/2011/EU
bizottsági rendelet VIII. melléklet V. fejezet 1. és 2. pontja alapján kell elvégezni. Ez a követelmény nem vonatkozik
a 142/2011/EU bizottsági rendelet VIII. melléklet V. fejezet 3. pontja szerinti termékekre.
(4) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikk e) pont ii) alpontjában felsorolt állati eredetű
melléktermékek fertőző betegségek szempontjából akkor tekinthetőek kockázatmentesnek, ha olyan helyről
származnak, amely nem áll járványügyi korlátozó intézkedés hatálya alatt, továbbá a béltartalmat a béltraktustól
elkülönítették, és a béltraktust az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkében felsorolt eljárások
valamelyikével ártalmatlanítják. (5) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikk f) pontjában leírt állati eredetű melléktermékek akkor
tekinthetőek fertőző betegségek szempontjából kockázatmentesnek, ha járványügyi intézkedés hatálya alatt nem álló
helyről származnak. (6) Ha a (4) és (5) bekezdésben említett esetekben kétség merül fel az állati eredetű melléktermék kockázatmentessége
szempontjából, akkor a kockázatmentességről a melléktermék keletkezési helye szerint illetékes kerületi
állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatal (a továbbiakban: kerületi hivatal) dönt.
6. § (1) A 142/2011/EU bizottsági rendelet IV. melléklet I. fejezet 2. szakaszában előírt szennyvíz előkezelést követően, illetve
az olyan létesítmények esetében, ahol a 142/2011/EU bizottsági rendelet szennyvíz előkezelést nem ír elő, a szennyvíz
és a szennyvízkezelési maradékok kezelése során a vonatkozó környezetvédelmi jogszabályok előírásait kell
alkalmazni. (2) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikk g) pontja szerinti vízi állatokból származó anyagok
silózására vonatkozó tevékenységet az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság engedélyezi az
üzemeltető kérelme alapján. Az engedély tartalmazza a silózás végzésének részletes szabályait. A silózás során
figyelembe kell venni az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) BIOHAZ Paneljének a hal
eredetű 2. kategóriás állati eredetű melléktermékek új feldolgozási módszerének értékelésére vonatkozó tudományos
véleményében [EFSA Journal 2011;9(9]2389] foglaltakat. (3) Az állati eredetű melléktermékek és a származtatott termékek felhasználását az 1069/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 11. cikke, valamint a 142/2011/EU bizottsági rendelet 5. cikke alapján kell korlátozni.
(4) Az állati eredetű melléktermékek eltérő összegyűjtésére, szállítására és ártalmatlanítására vonatkozó szabályokat az
1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikkével összhangban kell alkalmazni.
7. § Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikk c) és d) pontjával, 13. cikk c) pontjával, valamint
14. cikk c) pontjával összhangban a hulladéklerakás útján ártalmatlanítható anyagok esetében a hulladéklerakással,
valamint a hulladéklerakóval kapcsolatos egyes szabályokról és feltételekről szóló miniszteri rendelet szerint kell
eljárni. 6. A kutatási és más specifikus célokra, és a takarmányozási célokra történő eltérő felhasználás
engedélyezése 8. § (1) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikke szerinti kutatási és más specifikus célokra, valamint
az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti speciális takarmányozási célokra vonatkozó
enyhítések alkalmazását az üzemeltető írásbeli kérelmére az állati eredetű melléktermék eltérő felhasználásának helye
szerint illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság engedélyezi. Az eltérő felhasználásra
vonatkozó engedélyben foglaltak betartását a kerületi hivatal ellenőrzi.
(2) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság az (1) bekezdés szerint kiadott engedélyekről
tájékoztatja a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalt (a továbbiakban: NÉBIH). A NÉBIH az engedélyezett
felhasználókról nyilvántartást vezet, és az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 47. cikkében
meghatározott adatokat honlapján közzéteszi. (3) Az eltérő takarmányozási felhasználásra vonatkozó engedély csak olyan állattartó telepek – ideértve a kedvtelésből
tartott állatot tartókat is – esetében adható ki, ahol élelmiszertermelő gazdasági haszonállatot nem tartanak.
(4) A 3. kategóriába tartozó állati eredetű melléktermékek az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikk
(1) bekezdésében felsorolt állatfajok takarmányozására használhatóak fel. Az 1069/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 10. cikk p) pontjában meghatározott, a nemzetközi viszonylatban működő közlekedési eszközökről
származó élelmiszer-hulladéktól eltérő élelmiszer-hulladékot felhasználása előtt hőkezelésnek kell alávetni.
A folyékony anyagokat legalább 10 percig kell forrásban tartani. A szilárd anyagokat legalább 10 percig minimum
100 °C-on kell tartani. (5) Az 1. kategóriába sorolt állati eredetű melléktermékek közül kizárólag az ugyanabban a létesítményben elhullott
állatkerti állatok ragadozó vagy dögevő állatkerti állatokkal való feletetése engedélyezhető a 142/2011/EU bizottsági
rendelet 14. cikk 2. pontja szerinti feltételek teljesülése mellett.
(6) A 2. kategóriába sorolt anyagok közül takarmányozásra kizárólag az alábbiak használhatóak fel:
a) azok az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikk f) pontjában felsorolt állati eredetű
melléktermékek, amelyek a fogyaszthatósági idejük lejárta miatt nem sorolhatók a 3. kategóriájú anyagok közé,
de az adott állatfajra nézve még nem jelentenek állategészségügyi kockázatot,
b) az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikk f) pontjában felsorolt állati eredetű
melléktermékek a járványügyi intézkedés miatt leölt állatok kivételével, ha az állatok elhullásuk előtt nem
mutatták emberre vagy állatra veszélyes betegség tüneteit, illetve boncolásuk vagy húsvizsgálatuk során nem
találtak ilyen betegségre utaló jelet. (7) A (6) bekezdés a) pontjában meghatározott állati eredetű melléktermékek az 1069/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 18. cikk (1) bekezdésében felsorolt állatfajok mindegyikével feletethetők. A (6) bekezdés b) pontjában
meghatározott állati eredetű melléktermékek kizárólag az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
18. cikk (1) bekezdésének a)–c) és h) alpontjában említett állatok takarmányozására használhatók fel.
7. Az elhullott kedvtelésből tartott állatok és a lófélék ártalmatlanítására vonatkozó eltérések
9. § (1) Az elhullott kedvtelésből tartott állatok és a lófélék hullája
a) az állattartó ingatlanán, az elhullott lófélék hullájának kivételével, legfeljebb évi 100 kg össztömegig elföldelhető
a 10. § (2) bekezdése szerinti feltételek betartásával,
b) a kedvtelésből tartott állatok kegyeleti temetőjében (a továbbiakban: kegyeleti temető) elföldelhető, vagy
c) engedélyezett kiskapacitású (mobil) égetőben, illetve lófélék esetében égetőműben elégethető.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti elégetést követően a hamvak az állattartó ingatlanán elföldelhetők.
(3) Kegyeleti temető létesítését az építésügyi hatóság engedélyezi az 1. mellékletben foglalt feltételek
figyelembevételével. (4) A kegyeleti temető működését a közegészségügyi és környezetvédelmi szakhatósági hozzájárulás
figyelembevételével az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság engedélyezi. A működési
engedélyben ki kell térni arra, hogy a kegyeleti temető kedvtelésből tartott állatok hulláján túl alkalmas-e elhullott
lófélék elföldeléssel való ártalmatlanítására. (5) A kegyeleti temető csak az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság engedélyével bontható meg.
A kegyeleti temetőt csak a bezárást követő 30 év elteltével, az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóság engedélyével lehet más célra hasznosítani. 8. Elhullott állatok elföldelésére vonatkozó eltérések
10. § (1) Az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott kislétszámú állattartó
telepeken (a továbbiakban: kislétszámú állattartó telep) elhullott baromfit, nyulat, továbbá 3 hetesnél fiatalabb malac
hulláját az állattartó saját telkén – évente legfeljebb 100 kg össztömegig – elföldelheti.
(2) Elhullott állatok elföldelése ott végezhető, ahol a talajvíz legmagasabb szintje a talajszint alatt 1,5 méternél nem
emelkedik magasabbra. Az elföldelést úgy kell végrehajtani, hogy a felszín alatti víz mindenkori maximális nyugalmi
vízszintje és az elföldelés mélységi szintje között legalább 1 méter távolság legyen. Az elföldelés helye és a szomszédos
ingatlan határvonala között legalább 1,5 méter távolságnak kell lennie.
(3) Az évente ilyen módon elföldelt elhullott állatok fajáról, koráról és becsült tömegéről – a 9. § (1) bekezdés a) pontjában
foglaltak kivételével – az állattartó köteles nyilvántartást vezetni, azt legalább két évig megőrizni, és az eljáró
hatóságnak ellenőrzéskor bemutatni. (4) A fentieknél nagyobb mennyiségű, illetve a nagyobb egyedi testtömegű állatok hulláját közvetlenül vagy a 12. §-ban
foglaltakkal összhangban települési állati melléktermék gyűjtőhelyen (a továbbiakban: települési gyűjtőhely)
keresztül az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásai szerint engedélyezett létesítménybe kell
szállítani. (5) Azon állati eredetű melléktermékek, amelyek szállítása állategészségügyi vagy közegészségügyi kockázattal jár,
a helyszínen vagy az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság készenléti tervében – helyrajzi szám
szerint – megjelölt helyen a kerületi hivatal engedélyével és a környezetvédelmi szempontok figyelembevételével
elföldelhetők. 9. Távoli területeken való elföldelésre vonatkozó eltérések
11. § (1) Az országnak az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk 23. pontja szerinti távoli területein
(a továbbiakban: távoli területek), a 9. és 10. §-ban meghatározott ártalmatlanítási módszereken túl, az állattartó
ingatlanán elföldeléssel ártalmatlaníthatja a három hetesnél fiatalabb szarvasmarhák, bivalyok, juhok, kecskék vagy
lovak hulláját. (2) A távoli területeken az állattartó ingatlanán évente legfeljebb 200 kg össztömegű, az (1) bekezdés, a 9. § (1) bekezdés
a) pontja és a 10. § (1) bekezdése szerinti elhullott állatot földelhet el, a 10. § (2) és (3) bekezdésében foglaltak betartása
mellett. (3) A távoli területeken az (1) bekezdés szerinti elhullott állatok a 20. § szerint engedélyezett nem mobil kiskapacitású
égetőműben is ártalmatlaníthatók. (4) A NÉBIH határozza meg, hogy az ország mely része minősül távoli területnek és a távoli területek listáját honlapján,
valamint az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter hivatalos lapjában közzéteszi.
10. Az állati melléktermékek összegyűjtésével kapcsolatos eltérések szabályai
12. § (1) A települési gyűjtőhelyen is összegyűjthetők
a) a kislétszámú állattartó telepeken elhullott állatok hullái,
b) a saját fogyasztás céljából levágott állatokból és a kistermelői élelmiszer-termelés, -előállítás és -értékesítés
feltételeiről szóló miniszteri rendelet szerinti kistermelői élelmiszer-előállításból (a továbbiakban: kistermelői
élelmiszer-előállítás) származó állati eredetű melléktermékek, továbbá c) az elhullott kedvtelésből tartott állatok hullái,
ha az állattartó, illetve kistermelő ezen állati eredetű melléktermékek tárolásához nem rendelkezik megfelelő
telephelyi állati melléktermék gyűjtőhellyel (a továbbiakban: telephelyi gyűjtőhely).
(2) Az (1) bekezdés szerinti eseteken kívül kizárólag az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi
XLVI. törvény 19. § (2) bekezdés a) és b) pontjában foglalt kötelezettség alapján az önkormányzat által összegyűjtött
állati eredetű melléktermékek vihetők be a települési gyűjtőhelyre.
(3) Települési gyűjtőhelyet a települési önkormányzat vagy az általa megbízott vállalkozó működtethet. Az ilyen
létesítményeket az üzemeltető nyilvántartásba vétel céljából a kerületi hivatalnak bejelenti.
(4) A települési gyűjtőhelyen összegyűjtött állati eredetű melléktermékeket 1. kategóriájúnak kell tekinteni, és azokat
1. kategóriájú melléktermékek kezelésére engedélyezett létesítménybe kell továbbszállítani.
(5) A települési gyűjtőhely az összegyűjtött melléktermékekről köteles nyilvántartást vezetni, továbbá az állattartóktól,
illetve kistermelőktől átvett állati eredetű melléktermékekről a 2. melléklet szerinti igazolást kiállítani.
(6) Ha a települési gyűjtőhelyre az önkormányzat vagy az általa megbízott vállalkozó szállítja be az (1) bekezdésben
meghatározott állati eredetű melléktermékeket, akkor a szállító jármű, illetve a szállítási tevékenység vonatkozásában
a 19. § (4) és (5) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni.
(7) A szállítási tevékenységre vonatkozó nyilvántartásba vételt követően a települési gyűjtőhelyre más településekről is
beszállíthatók az (1) és (2) bekezdésben meghatározott állati eredetű melléktermékek. A más településekről történő
beszállítás megkezdését megelőzően írásban tájékoztatni kell az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóságot, valamint a kerületi hivatalt. 13. § (1) A települési gyűjtőhelyek kialakítása és működése során legalább a (2)–(8) bekezdésben meghatározott
követelményeket kell betartani. (2) A települési gyűjtőhelyet az önkormányzatnak vagy az általa megbízott vállalkozónak olyan helyen kell létesítenie,
hogy az a környezetére köz- és állategészségügyi, valamint környezetvédelmi szempontból veszélyt ne jelentsen, bűz
illetve szagterhelést ne okozzon. (3) A települési gyűjtőhelynek az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló miniszteri rendelet szerinti
nagylétszámú állattartó teleptől (a továbbiakban: nagylétszámú állattartó telep), vágóhídtól, élelmiszer-előállító
üzemtől, élelmiszert árusító kereskedelmi egységtől, vendéglátó-ipari egységtől vagy egyéb élelmiszeripari
létesítménytől való minimális távolságát az alkalmazott technológia (hűtéssel vagy hűtés nélkül, a konténer tárolására
szolgáló épület típusa, a szennyvízkezelés módja) alapján a kerületi hivatal határozza meg. A gyűjtőhelynek közútról az
időjárási viszonyoktól függetlenül jól megközelíthetőnek kell lennie. A gyűjtőhelyet legalább 150 cm magas kerítéssel
és zárható kapuval kell ellátni. (4) A települési gyűjtőhelyen olyan – akár könnyűszerkezetes – építményt kell létesíteni, amely alkalmas az állati eredetű
melléktermékek gyűjtésére szolgáló konténer, a takarításhoz, fertőtlenítéshez szükséges eszközök, vegyszerek
tárolására, illetve – ha egyébként nem megoldott – kielégíti a személyzet alapvető személyi higiéniai szükségleteit.
(5) A konténertároló építmény határoló felületeinek, valamint az építmény előtti térnek moshatónak és
fertőtleníthetőnek kell lennie. A takarításhoz, fertőtlenítéshez és a személyzet tisztálkodásához megfelelő vízellátásról,
valamint a szennyvízkezelésről gondoskodni kell. (6) A települési gyűjtőhelyen olyan személyt kell alkalmazni, aki alkalmas a szakmai és az alapvető nyilvántartási,
adatszolgáltatási, valamint a bizonylat-kiállítási feladatok ellátására. (7) A települési gyűjtőhely üzemeltetője köteles működési szabályzatot készíteni, és azt a kerületi hivatalnak megküldeni.
A települési gyűjtőhely üzemeltetője köteles gondoskodni a 17. § (3) bekezdésében előírt jelentési kötelezettség
teljesítéséről. (8) A települési gyűjtőhelynek rendelkeznie kell olyan mérleggel, amely legalább a kis és közepes testű állatok
testtömegének lemérésére alkalmas. 11. Alternatív eljárások alkalmazására irányuló kérelem benyújtása
14. § (1) Az állati eredetű melléktermékek és származtatott termékek ártalmatlanítására használható alternatív eljárások
használatának engedélyezése az alternatív módszer tervezett felhasználásának helye szerint illetékes
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság részére megküldött kérelemmel kezdeményezhető.
(2) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet 20. cikkének megfelelően a kérelmet a 142/2011/EU bizottsági rendelet VII. melléklete szerinti formai
követelmények tekintetében értékeli, majd megfelelőség esetén felülvizsgálatra megküldi a NÉBIH-nek. A NÉBIH
a jóváhagyást követően a kérelmet megküldi az EFSA-nak, és erről az Európai Bizottságot az
élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter útján tájékoztatja. 12. Összegyűjtés, szállítás és nyomonkövetés
15. § (1) Az üzemeltetőknek az állati eredetű melléktermékek összegyűjtése, kategóriába sorolás szempontjából történő
azonosítása és szállítása során be kell tartaniuk az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikkében,
valamint a 142/2011/EU bizottsági rendelet 17. cikkében foglaltakat.
(2) A háztartásokból származó, biodízel előállítás céljára szánt használt sütőolaj gyűjtésére irányuló tevékenység
mentesül a 142/2011/EU bizottsági rendelet szerinti élelmiszer-hulladék – beleértve a használt sütőolajat – gyűjtésére
vonatkozó, e rendelet szerinti engedélyezési eljárás alól. (3) Az állati eredetű mellékterméket belföldi szállítása során – a 16. § (2) bekezdésében foglalt esetet kivéve –
a 3. mellékletben meghatározott vagy attól formailag eltérő, de minden tartalmi elemét magában foglaló
kereskedelmi okmánynak kell kísérnie, amelyet három példányban kell kiállítani.
(4) A (3) bekezdés szerinti kereskedelmi okmányt az állati eredetű melléktermék tulajdonosa, illetve átadója tölti ki, de
elhullott állatok esetén a tulajdonos közreműködésével az állati eredetű melléktermék szállítója is kiállíthatja.
A kereskedelmi okmányt az átadás helyszínén az átadó és a szállító is aláírja. Elhullott állatok esetén az átadó aláírásától
el lehet tekinteni. Származtatott termékek esetén a kereskedelmi okmányt a gyártó tölti ki és átadóként aláírja.
(5) Az átvevő az 1. és 2. kategóriába tartozó anyagok és származtatott termékeik, valamint a feldolgozott állati eredetű
fehérjék esetében a kereskedelmi dokumentum egy aláírt példányának másolatát harminc napon belül visszaküldi az
átadónak. A kereskedelmi okmányokat legalább két évig meg kell őrizni.
16. § (1) Az állati melléktermék tulajdonosa a saját létesítményéből származó mellékterméket kereskedelmi okmány
kíséretében maga is elszállíthatja az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett
létesítménybe, ha rendelkezik a kerületi hivatal által erre a célra engedélyezett gépjárművel és e tevékenységre nézve
az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság nyilvántartásba vette. (2) Kislétszámú állattartó telepen elhullott gazdasági haszonállatot vagy elhullott kedvtelésből tartott állatot az állattartó,
illetve a saját fogyasztás céljából levágott állatból és a kistermelői élelmiszer-előállításból származó állati eredetű
melléktermékeket azok birtokosa szivárgásmentes módon a települési gyűjtőhelyre szállíthatja.
(3) Ha az élelmiszerhulladékok közé sorolt használt sütőolaj és zsiradék az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet 2. cikk (2) bekezdés g) pontja alapján nem tartozik e rendelet hatálya alá, a szállítás feltételeit a szállító
telephelye szerint illetékes környezetvédelmi hatóság határozza meg. Az egyéb élelmiszerhulladékok szállításának
nyilvántartása a 15. §-ban meghatározott szabályok szerint történik.
(4) A 19. § (4) és (5) bekezdését nem kell alkalmazni a trágyának ugyanazon gazdaság két pontja közötti vagy az országon
belüli, közvetlen felhasználásra történő szállítása esetén. (5) Amennyiben a trágyaszállítás a technológiai folyamat részeként történik, a szállítás során a trágya elszóródását
a rakomány ponyvázásával (fóliaborítással) kell megakadályozni. (6) Amennyiben a trágyaszállítás bejelentési kötelezettség alá tartozó állatbetegség felszámolásával kapcsolatos,
a trágyát a szállítást megelőzően az adott betegség elleni védekezés szabályairól szóló miniszteri rendeletben
foglaltaknak megfelelően kell kezelni. A szállítás során a rakományt ponyvával (fóliával) kell fedni. A gépkocsit
a kirakodást követően a kerületi hivatal által meghatározott helyen fertőtleníteni kell.
(7) A tevékenységük során keletkezett állati eredetű melléktermékek – a trágyát ide nem értve – elszállítása, illetve
ártalmatlanítása érdekében a) a nagylétszámú állattartó telepeknek, b) a vágóhidaknak,
c) az élelmiszer-előállítóknak, d) a kereskedelmi, vendéglátóipari egységeknek
az állati eredetű melléktermék szállítására és kezelésére feljogosított szállítóval, illetve engedélyezett létesítménnyel
kötött szerződéssel kell rendelkezniük. (8) Az olyan nagylétszámú állattartó telepek, amelyek a 20. § (3) bekezdése szerint engedélyezett feldolgozó üzemmel
vagy a 20. § (6) bekezdésében foglaltaknak megfelelő kiskapacitású égetővel rendelkeznek és kérődző állatokat nem
tartanak, mentesülnek a (7) bekezdés szerinti kötelezettség alól.
13. Az üzemeltető nyomonkövetést szolgáló nyilvántartási és jelentési kötelezettsége
17. § (1) Az állati eredetű melléktermékek nyomonkövethetősége érdekében be kell tartani az 1069/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet 22. cikkének, valamint a 142/2011/EU bizottsági rendelet 17. cikkének előírásait. Az állati
eredetű melléktermék tulajdonosa, valamint az állati eredetű melléktermékek szállítását, kezelését, tárolását,
feldolgozását, forgalomba hozatalát, értékesítését, felhasználását vagy ártalmatlanítását végző minden üzemeltető
köteles a keletkezett állati eredetű melléktermékekről nyilvántartást vezetni, és azt legalább két évig megőrizni.
(2) Az állati eredetű melléktermék tulajdonosa a kezelésre, ártalmatlanításra átadott állati eredetű melléktermék
mennyiségét telephelyenként köteles évente egy alkalommal a tárgyévet követő év március 1-jéig bejelenteni
a telephelye szerint illetékes kerületi hivatalnak a 4. melléklet szerint. Ezt a bejelentési kötelezettséget a tevékenység
befejezése, felfüggesztése esetén az attól számított tizenöt napon belül teljesíteni kell.
(3) Az állati eredetű melléktermék szállítását, kezelését, tárolását, feldolgozását, felhasználását vagy ártalmatlanítását
végző minden üzemeltető köteles az átvett – esetlegesen továbbadott – állati eredetű melléktermék mennyiségét
telephelyenként a tárgyévet követő év március 1-jéig az 5. mellékletnek megfelelően bejelenteni a telephely szerint
illetékes kerületi hivatalnak. Ezt a bejelentési kötelezettséget a tevékenység befejezése, felfüggesztése esetén
legkésőbb tizenöt napon belül teljesíteni kell. (4) Az üzemeltető köteles állattartó telepekre, üzemekre, településekre lebontott, a (3) bekezdés szerinti nyilvántartást
vezetni, és azt legalább két évig megőrizni, amelyről az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság,
illetve a kerületi hivatal az elvégzendő ellenőrzések miatt szükség esetén jelentést kérhet.
(5) Az állati eredetű melléktermék tulajdonosának (állattartónak) a kislétszámú állattartó telepeken keletkezett állati
eredetű melléktermékekről a (2) bekezdéstől eltérően nem kell jelentést tennie, ha
a) azt települési gyűjtőhelynek, nyilvántartott szállítónak vagy létesítménynek adta át, és az erről szóló bizonylatot
legalább két évig megőrzi, vagy b) az e rendeletben engedélyezett eltérések valamelyikét alkalmazta az ott előírt nyilvántartás vezetése mellett.
14. Hatósági nyilvántartásba vétel és engedélyezés 18. § (1) Az az üzemeltető, aki az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikk (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott valamely tevékenységet kívánja folytatni – beleértve a települési gyűjtőhely üzemeltetőjét is –, ezt
a szándékát a tevékenység megkezdése előtt köteles írásban bejelenteni a telephelye szerint illetékes kerületi
hivatalnak, kivéve a (2) és (3) bekezdés, valamint a 19. § (4) bekezdése szerinti tevékenységeket.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettség alól mentesülnek az 1069/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 23. cikk (4) bekezdésében említett üzemeltetők, illetve tevékenységek.
(3) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikk (1) bekezdésében felsorolt engedélyköteles
tevékenységek esetében az üzemeltető köteles az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságnál
kérelmezni a tevékenység végzésére jogosító engedély kiadását. (4) Ha az üzemeltető a tevékenységét felfüggeszti vagy azt végleg befejezi, a tevékenység felfüggesztésétől vagy
befejezésétől számított tizenöt napon belül ezt írásban be kell jelentenie
a) az (1) bekezdésben foglalt esetekben a telephely szerint illetékes kerületi hivatalnak,
b) a (3) bekezdésben foglalt tevékenységek esetében a telephely szerint illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságnak. (5) A (4) bekezdés szerinti bejelentéshez csatolni kell a 17. § szerinti jelentést is.
(6) Az üzemeltetőknek a létesítmények működtetése során biztosítaniuk kell az 1069/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 25. cikkében foglalt általános higiéniai követelményeknek való megfelelést.
(7) Az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke, valamint az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikke alapján nyilvántartásba vett üzemeknek meg kell felelniük az
1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikkében foglalt követelményeknek is.
19. § (1) A 18. § szerinti hatósági nyilvántartást – a 8. § (1) bekezdésében és a 18. § (3) bekezdésében foglaltak kivételével –
a kerületi hivatal vezeti. (2) Az üzemeltető írásbeli bejelentése alapján a kerületi hivatal nyilvántartásba veszi a 18. § (1) bekezdése szerinti
üzemeltető bejelentett telephelyét, és erről az üzemeltetőt, az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóságot, valamint a NÉBIH-et értesíti. (3) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság nyilvántartást vezet a 8. § (1) bekezdése és a 18. §
(3) bekezdése szerinti tevékenységekről és a kiadott engedélyekről, valamint a nyilvántartásba vett szállítókról értesíti
a NÉBIH-et. (4) Állati eredetű mellékterméket – a 16. § (2) és (4) bekezdése kivételével – csak az szállíthat, akit a telephelye, több
telephellyel rendelkező szállító esetében a székhelye szerint illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóság az állati eredetű melléktermékek szállítására nyilvántartásba vett. A szállítási tevékenység megkezdését
megelőzően az üzemeltetőnek ezt a szándékát az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságnak kell
bejelentenie. A nyilvántartásba vétel előfeltétele, hogy a szállításra használt járművet a kerületi hivatal előzetesen
a 142/2011/EU bizottsági rendelet VIII. melléklet I. fejezetében foglaltak alapján engedélyezze. A kerületi hivatal
engedélye legfeljebb három évig hatályos. A kerületi hivatal engedélyének megléte nem mentesít az egyéb
jogszabályok által előírt engedélyek megszerzése alól. A gépjármű szállítási engedélyének megújítása az üzemeltető
írásbeli kérelme alapján történik. (5) A (4) bekezdés alapján nyilvántartásba vett szállító az általa szállított állati eredetű melléktermékeket – a származtatott
termékeket ide nem értve – olyan létesítménybe köteles leadni, amelyet az 1069/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 24. cikk (1) bekezdése szerint engedélyeztek, vagy olyan üzemeltetőnek, aki az adott állati eredetű
melléktermék eltérő felhasználására vonatkozó engedéllyel rendelkezik. 20. § (1) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikk (1) bekezdése szerinti engedélyköteles
tevékenységek, illetve a 8. § (1) bekezdésében meghatározott eltérés esetén a létesítményt az
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
44. cikkében foglaltaknak megfelelő engedélyezési eljárás során nyilvántartásba veszi, és a 21. § (2) bekezdése szerinti
nyilvántartási számmal látja el. (2) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikk (1) bekezdésében meghatározott engedélyköteles
létesítmények, illetve üzemek létesítését – az állategészségügyi, környezetvédelmi és közegészségügyi szakhatósági
hozzájárulás figyelembevételével – az építésügyi hatóság engedélyezi. (3) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikk (1) bekezdés a) és e)–j) pontjában meghatározott
üzemek működését – a közegészségügyi és környezetvédelmi szakhatósági hozzájárulás figyelembevételével – az
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság engedélyezi. A működési engedély a kiadásától számított
öt évig hatályos. A szakhatósági hozzájárulás ennél rövidebb jogosultsági időt is megállapíthat.
(4) A (2) bekezdés szerinti eljárás során nem kell kérni a környezetvédelmi szakhatóság hozzájárulását, ha a kérelmező már
rendelkezik egységes környezethasználati engedéllyel. (5) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikk (1) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott üzemek
esetén a működést a hulladékok égetésének műszaki követelményeiről, működési feltételeiről és a hulladékégetés
technológiai kibocsátási határértékeiről szóló miniszteri rendelet szerint az üzem telephelye szerint illetékes
környezetvédelmi hatóság – állategészségügyi szakhatósági hozzájárulással – engedélyezi. Amennyiben az üzemben
kizárólag állati eredetű mellékterméket kívánnak égetni, az ilyen égető vagy együttégető üzemet az
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság engedélyezi – a (2) bekezdésben foglaltak szerint –
a környezetvédelmi szakhatóság bevonásával. (6) A kiskapacitású égetők működésének engedélyezéséhez – ha azt az állattartó kizárólag a saját telepén elhullott, nem
kérődző élelmiszertermelő állatok égetésére használja – nem szükséges a környezetvédelmi hatóság szakhatósági
hozzájárulása. (7) A mobil kiskapacitású égetők működési engedélyét az (5) bekezdésben foglaltak szerint kell kiadni, de ilyen égetőben
kizárólag kedvtelésből tartott állatok teteme ártalmatlanítható. 15. Engedélyezett és nyilvántartásba vett létesítmények listája, valamint a létesítmények nyilvántartási
száma 21. § (1) A nyilvántartásba vett létesítmények és engedélyezett üzemek országos listáját az 1069/2009/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet 47. cikkének megfelelően a NÉBIH vezeti és honlapján közzéteszi az élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságtól kapott adatok alapján. (2) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikk (1) bekezdésében meghatározott üzemek országosan
egységes elvek szerint képzett hatósági nyilvántartási számát a NÉBIH adja meg. A nyilvántartási számot az üzem
működési engedélyének tartalmaznia kell. Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikk
(1) bekezdése szerint engedélyezett tevékenységek esetében az üzemeltető köteles a nyilvántartási számot
valamennyi címkén és bizonylaton szerepeltetni. (3) A kizárólag nyilvántartási kötelezettség alá tartozó létesítmények nyilvántartási száma megegyezik azzal az iktatási
számmal, amellyel a létesítmény nyilvántartásba vételére vonatkozó írásbeli kérelmet a kerületi hivatal, illetve szállítási
tevékenység esetén az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság érkeztette. E szabályt csak akkor
nem kell alkalmazni, ha a létesítmény már más – különösen élelmiszerhigiéniai vagy takarmányhigiéniai – uniós
jogszabály alapján rendelkezik azonosító számmal. Ebben az esetben az 1069/2009/EK parlamenti és tanácsi rendelet
szerinti nyilvántartási szám ezzel az azonosító számmal megegyezik.
16. Önellenőrzés és a HACCP rendszer 22. § (1) Az üzemeltetők az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 28. cikke alapján önellenőrzési rendszert
kötelesek bevezetni és működtetni. (2) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 29. cikk (1) bekezdésében meghatározott tevékenységek
esetében – a 29. cikk (2) és (3) bekezdésében foglaltak szerint – az üzemeltető köteles a veszélyelemzés és kritikus
ellenőrzési pontok (HACCP) elvein alapuló írásos eljárást bevezetni és alkalmazni.
(3) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 30. cikkében foglaltak alapján a NÉBIH ösztönözheti a HACCP
rendszer helyes alkalmazására vonatkozó nemzeti útmutatók kiadását, amelyeket az üzemeltetők önkéntesen
alkalmazhatnak. Az útmutatókat a NÉBIH értékeli az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 30. cikk
(2) bekezdése szerint. 17. Az állati melléktermékek forgalomba hozatala
23. § A 142/2011/EU bizottsági rendelet 21. cikk 2. pontjában meghatározott, 3. kategóriába tartozó tej és tejtermékek
takarmányozási célú felhasználására vonatkozó eltérést az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság
engedélyezheti a 142/2011/EU bizottsági rendelet X. melléklet II. fejezet 4. szakasz I. részében foglalt követelmények
teljesülése esetén. 18. Behozatal, tranzitforgalom és kivitel 24. § (1) Az állati eredetű melléktermékek behozatala és tranzitforgalma esetében az 1069/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 41., illetve 42. cikke alapján kell eljárni.
(2) Az 1. kategóriába sorolt állati eredetű melléktermékeket és a 2. kategóriába sorolt elhullott állatokat harmadik
országból – az oktatási, kutatási vagy diagnosztikai célt, illetve a vadásztrófeákat és egyéb állati eredetű
preparátumokat kivéve – beszállítani tilos. Oktatási, kutatási vagy diagnosztikai cél, valamint az európai uniós
jogszabályok által harmonizált bizonyítvány hiányában vadásztrófeák és egyéb állati eredetű preparátumok esetében
a behozatalt a NÉBIH engedélyezi, ha járványügyi kockázat nem merül fel.
(3) Az állati eredetű melléktermékek kivitelére vonatkozóan az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
43. cikkében foglaltak szerint kell eljárni. (4) Az állati eredetű melléktermékek behozatala, tranzitforgalma és kivitele során biztosítani kell a 142/2011/EU bizottsági
rendelet 25–31. cikkében foglaltak betartását is. 19. Állati eredetű melléktermékek tagállamok közötti szállítása
25. § (1) Az Európai Unión belüli szállítás esetén az állati eredetű melléktermékeket és a származtatott termékeket az
1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 142/2011/EU bizottsági rendelet által meghatározott
esetekben, az ott szereplő kereskedelmi okmánynak vagy állategészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie. Az Európai
Unión belüli szállítás esetén az integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszer kifejlesztéséről szóló,
2002. december 30-i 2003/24/EK bizottsági határozat szerinti integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszer
(Trade Control and Expert System, TRACES) használata is kötelező az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet 48. cikke, illetve az 142/2011/EU bizottsági rendelet által meghatározott esetekben.
(2) Állati eredetű melléktermékek más tagállamba történő szállítása során az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet 48. cikke alapján kell eljárni. (3) Az 1. és 2. kategóriába tartozó melléktermékeknek és az ezekből származó csont- és húslisztnek, valamint zsírnak más
tagállamból történő beszállítását a beszállító írásbeli kérelmére a NÉBIH engedélyezi, ha a beszállítással kapcsolatban
járványügyi kockázat nem merül fel. (4) A feldolgozott állati eredetű fehérjék behozatalához szükséges engedélyt az adott üzem telephelye szerint illetékes
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság legalább egy évre, de legfeljebb a működési engedély
jogosultsági idejének tartamára adja meg. (5) Az 1. és 2. kategóriába sorolt állati eredetű melléktermékek és az ezekből származó csont- és húsliszt, zsír, illetve
feldolgozott állati eredetű fehérjék más tagállamba szállítását, illetve más tagállamból történő fogadását az azt feladó,
illetve fogadó magyarországi üzemnek a feladás, illetve fogadás helye szerint illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságnak a szállítmány indítását megelőző 48 órán, illetve érkezését követő 24 órán belül be
kell jelenteni. A bejelentéssel egyidejűleg meg kell küldeni az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
által meghatározott kereskedelmi okmány vagy állategészségügyi bizonyítvány egy kitöltött példányát.
(6) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a TRACES-rendszeren keresztül 24 órán belül
tájékoztatja a fogadó ország illetékes hatóságát a szállítmány indításáról, illetve a küldő ország illetékes hatóságát
a szállítmány megérkezéséről. 20. Hatósági ellenőrzés és a tevékenység korlátozására vonatkozó intézkedések
26. § (1) A hatósági ellenőrzéseket az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 45. cikkének, valamint
a 142/2011/EU bizottsági rendelet 32–33. cikkének figyelembevételével kell végezni.
(2) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint nyilvántartásba vett létesítmények, illetve
engedélyezett üzemek hatósági ellenőrzése a kerületi hivatal feladata, de az élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóság, illetve a NÉBIH (a továbbiakban együtt: állategészségügyi hatóság) is jogosult
ellenőrzést végezni. (3) Az ellenőrzés legalább az alábbiakra terjed ki:
a) a létesítmény járványvédelmi biztonságának, a létesítmény, az eszközök, a személyzet általános higiéniai
rendjének ellenőrzésére, b) a szállító járművek zártságának, tisztításának, fertőtlenítésének felügyeletére,
c) a beérkező és kiszállított anyagok nyilvántartásának felügyeletére,
d) a feldolgozás kritikus ellenőrzési pontjainak és a létesítmény belső ellenőrzésének felügyeletére,
e) az üzem által végzett tételminősítő mikrobiológiai vizsgálatokra,
f) a kifogásolt tételek bejelentésére és újrafeldolgozására, g) a termék újrafertőzésének megakadályozását szolgáló intézkedések betartatására,
h) bármely szükségesnek vélt ellenőrzés végrehajtására, i) laboratóriumi célra történő szúrópróbaszerű mintavételre.
(4) Az üzemek ellenőrzésének gyakoriságát az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásainak
megfelelően – kockázatelemzés alapján – az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság határozza
meg az integrált többéves nemzeti ellenőrzési terv (ITNET) alapján.
27. § (1) A hatósági ellenőrzés során esetlegesen feltárt hiányosságok esetén az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet 46. cikkében foglaltak alapján kell eljárni, figyelemmel a 142/2011/EU bizottsági rendelet 34. cikkére is.
(2) Az engedélyezett üzemek tevékenységének felfüggesztésére, illetve működési engedélyének visszavonására az
engedélyt kiadó hatóság jogosult. Ha az ellenőrzést végző, az adott üzem esetében szakhatóságként közreműködő
állategészségügyi hatóság olyan hiányosságot állapít meg, amely esetében a tevékenységet fel kell függeszteni vagy
a működési engedélyt vissza kell vonni, akkor az észlelt hiányosságokról írásban tájékoztatja az engedélyező
hatóságot, valamint annak intézkedéséig az üzem működését ideiglenesen megtiltja. Az ellenőrzést végző
állategészségügyi hatóság a tevékenység felfüggesztését vagy a működési engedély visszavonását nem igénylő
esetekben utasítja az üzemet a tapasztalt hiányosságok megszüntetésére, és az üzem működését a szükséges
mértékben korlátozza. (3) Az engedélyt kiadó hatóság az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 46. cikk (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott esetekben az üzem tevékenységét felfüggeszti, a b) pontjában meghatározott esetekben az üzem
működési engedélyét visszavonja. (4) Ha az ellenőrzést végző állategészségügyi hatóság olyan létesítmények esetében tapasztal hiányosságokat,
amelyekre kizárólag nyilvántartási kötelezettség vonatkozik, a működést a szükséges mértékben korlátozhatja vagy
megtilthatja a hiányosságok megszüntetéséig. 21. Átmeneti és záró rendelkezések
28. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
29. § (1) Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikk (1) bekezdés d) pontjában foglaltak alapján
a 142/2011/EU bizottsági rendelet 36. cikk 3. pontjában meghatározott határidőig a kereskedelmi vagy
vendéglátó-ipari egységekből származó, az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikk f) pontjában
meghatározott állati eredetű melléktermékek a környezetvédelmi jogszabályoknak megfelelően létesített
hulladéklerakóban is ártalmatlaníthatók a 142/2011/EU bizottsági rendelet VI. melléklet IV. fejezetében
meghatározott követelmények betartásával. (2) Az (1) bekezdés szerinti eltérést kizárólag azok a létesítmények alkalmazhatják, amelyekben az 1069/2009/EK
parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikk f) pontjában meghatározott állati eredetű melléktermékektől eltérő állati
eredetű melléktermék nem keletkezik, továbbá ahol ezen állati eredetű melléktermékek tömege nem haladja meg
hetente a 20 kg-ot. (3) Az eltérés alkalmazásának szándékát az üzemeltetőnek nyilvántartásba vétel céljából írásban be kell jelentenie
a létesítmény helye szerint illetékes kerületi hivatalnak. Az eltérés alkalmazását csak a nyilvántartásba vételt követően
lehet megkezdeni. 30. § (1) A nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló,
2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az állati hulladékok kezelésének és
a hasznosításukkal készült termékek forgalomba hozatalának állategészségügyi szabályairól szóló 71/2003. (VI. 27.)
FVM rendelet [a továbbiakban: 71/2003. (VI. 27.) FVM rendelet] alapján kiadott engedélyeket az 1069/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet, a 142/2011/EU bizottsági rendelet, illetve e rendelet előírásainak megfelelően kiadott
engedélynek kell tekinteni, és csak az engedélyben foglalt határidőt követően kell e rendelet előírásai szerint azokat
megújítani. (2) Az állati hulladékok kezelésére és a hasznosításukra készült termékek forgalomba hozatalának állategészségügyi
szabályaira, valamint a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre, illetve
leküzdésükre vonatkozó jogszabályok szerinti távoli területek meghatározásáról szóló, 31103/2004. számú FVM
Közleményben szereplő távoli területeket az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő
távoli területnek kell tekinteni mindaddig, amíg a távoli területre vonatkozóan új közlemény nem jelenik meg
a Vidékfejlesztési Értesítőben. (3) A telephelyi gyűjtőhelyek kivételével a jelenlegi állati eredetű melléktermékek gyűjtésére használt és működési
engedéllyel nem rendelkező létesítményeket a kerületi hivatal e rendelet hatálybalépését követő egy éven belül
felülvizsgálja és határoz arról, hogy a) a létesítmény nyilvántartásba vett települési gyűjtőhelyként, a 13. §-ban meghatározott feltételek teljesítése
mellett tovább üzemelhet, amennyiben a feltételeket a felülvizsgálat időpontjában teljesíti vagy azokat
a felülvizsgálatot követő tizenkét hónapon belül teljesíteni fogja;
b) a létesítmény működését megtiltja. (4) Az olyan üzemeltetőknek, amelyek nem rendelkeznek az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti
és az e rendelet alapján az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság által kiadott nyilvántartási
számmal, illetve engedéllyel, a rendelet hatálybalépését követő hatvan napon belül kérelmezniük kell
a nyilvántartásba vételt, illetve az engedély kiadását a 18–20. §-ban foglaltaknak megfelelően.
(5) A 71/2003. (VI. 27.) FVM rendelet szerinti állati hulladéktemetőket csak az élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóság engedélyével lehet megbontani. A megszűnt állati hulladéktemető területén
a megszűnéstől számított 30 évig mezőgazdasági művelést nem szabad folytatni, a földrészletet az
ingatlan-nyilvántartásban művelés alól kivett területként kell nyilvántartani. 31. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a nem emberi fogyasztásra szánt állati eredetű melléktermékekre és származtatott termékekre vonatkozó
egészségügyi szabályok megállapításáról, valamint az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó
egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő
állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló,
2011. február 25-i 142/2011/EU bizottsági rendelet, c) a szakmai képesítések kölcsönös elismeréséről szóló III. melléklet kicseréléséről szóló, 2011. szeptember 30-i
egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad
mozgásáról szóló megállapodás 14. cikke által létrehozott 2/2011 EU-Svájc vegyes bizottsági határozat Melléklet
A. szakasz l) pontja, d) a Kínából származó rizstermékekben előforduló, nem engedélyezett, géntechnológiával módosított rizsre
vonatkozó szükségintézkedésekről és a 2008/289/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. december
22-i 2011/884/EU bizottsági határozat. 32. § (1) Az európai közösségi jog hatálya alá tartozó állatorvosi oklevelek elismeréséről szóló 37/2008. (III. 27.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 37/2008. (III. 27.) FVM rendelet] 8. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:]
„a) az Európa Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a szakmai képesítések elismeréséről,
10., 21., 23., 38. és 39. cikkek, illetve V. melléklet 4. pontja, valamint az irányelvet módosító, a szakmai képesítések
kölcsönös elismeréséről szóló III. melléklet kicseréléséről szóló, 2011. szeptember 30-i egyrészről az európai közösség
és tagállamai, másrészről a svájci államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás 14. cikke
által létrehozott 2/2011 EU-Svájc vegyes bizottsági határozat Melléklet A. szakasz l) pontja;”
(2) A 37/2008. (III. 27.) FVM rendelet 1. számú melléklete a 6. melléklet szerint módosul.
33. § (1) A bizonyos nem állati eredetű élelmiszerek és takarmányok behozataláról és fokozott hatósági ellenőrzéséről szóló
141/2011. (XII. 23.) VM rendelet [a továbbiakban: 141/2011. (XII. 23.) VM rendelet] 1. §-a a következő g) ponttal
egészül ki: [E rendelet hatálya] „g) a 2011/884/EU bizottsági határozatban”
[meghatározott nem állati eredetű, harmadik országból behozott élelmiszerek és takarmányok (a továbbiakban együtt:
termékek) behozatalára és hatósági ellenőrzésére terjed ki.] (2) A 141/2011. (XII. 23.) VM rendelet 6. §-a a következő g) ponttal egészül ki:
[Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:]
„g) a Kínából származó rizstermékekben előforduló, nem engedélyezett, géntechnológiával módosított rizsre
vonatkozó szükségintézkedésekről és a 2008/289/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. december 22-i
2011/884/EU bizottsági határozat.” 34. § (1) A vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény végrehajtásának
szabályairól szóló 79/2004. (V. 4.) FVM rendelet [a továbbiakban: 79/2004. (V. 4.) FVM rendelet] 43. § (3) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép: „(3) Az azonosító jelet a nagyvad hátsó lábán a csánk fölött – a horgasinat (Achilles-ín) befoglalóan – a nagyvad
birtokbavételét követően azonnal be kell helyezni. A behelyezéskor az elejtés, illetve a birtokbavétel hónapját és
napját az azonosító jelről el kell távolítani. A vad elszállítását csak azonosító jellel történt megjelölését követően szabad
megkezdeni.” (2) A 79/2004. (V. 4.) FVM rendelet 43. § (1) bekezdés utolsó mondata hatályát veszti.
35. § A szántóföldi növényfajok vetőmagvainak előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 48/2004. (IV. 21.) FVM
rendeletnek a szántóföldi növényfajok vetőmagvainak előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 48/2004. (IV. 21.)
FVM rendelet módosításáról szóló 69/2011. (VII. 14.) VM rendelet 2. §-ával megállapított 50/B. §-a, valamint 3. §-ával
megállapított V/A. fejezete és 52/A–52/C. §-a hatályát veszti.
36. § (1) Hatályát veszti a 71/2003. (VI. 27.) FVM rendelet.
(2) E rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti a 31. § c) és d) pontja, a 32–35. §, valamint a 6. melléklet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
216/2014. (VI. 11.) KE határozata államtitkárok kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja és a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és  az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
javaslatára –
Czibere Károlyt,
Czunyiné dr. Bertalan Juditot,
dr. Hoppál Pétert,
dr. Rétvári Bencét,
dr. Simicskó Istvánt,
Soltész Miklóst,
Veresné Novák Katalint 2014. június 15-ei hatállyal, valamint
dr. Zombor Gábort 2014. június 24-ei hatállyal
az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárává kinevezem. Budapest, 2014. június 11.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
440/2012. (XII. 29.) Korm. rendelete a hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Kormány a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (1) bekezdés 5. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya
a) a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Ht.) hatálya alá tartozó hulladékra, valamint
b) a hulladéktermelőre, a hulladékbirtokosra, a szállítóra, a közvetítőre, a kereskedőre és a hulladékkezelőre
terjed ki. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. adatszolgáltatás: a nyilvántartásban szereplő adatok meghatározott részének hozzáférhetővé tétele és átadása
az adatkezelésre jogosult hatóságnak vagy szervezetnek; 2. anyagmérleg: a gyártási vagy kezelési folyamatba belépő anyagmennyiség és az abból kilépő anyagmennyiség
összevetésére alkalmas ábra vagy táblázat; 3. nyilvántartás: a Ht.-ben meghatározott hulladékgazdálkodással kapcsolatos tevékenységre vonatkozó,
e rendeletben meghatározott adatok rögzítése. 3. A nyilvántartásra vonatkozó szabályok
3. § (1) A hulladék termelője, birtokosa, szállítója, közvetítője, kereskedője és kezelője telephelyenként és
hulladéktípusonként a tevékenysége során képződő, mástól átvett, másnak átadott vagy általa kezelt hulladékról
nyilvántartást vezet. (2) A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a telephelyre belépő és onnan kilépő anyag és a telephelyen képződő hulladék
anyagforgalmi egyenlegét. (3) A telephelyi nyilvántartás tartalmát az 1. melléklet határozza meg.
(4) A telephelyi nyilvántartásnak az 1. mellékletben meghatározottakon túlmenően
a) a hulladékká vált gépjárművekről szóló kormányrendeletben, b) az elektromos és elektronikus berendezésekkel kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló
kormányrendeletben, c) a csomagolásról és a csomagolási hulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló
kormányrendeletben, valamint d) az elem- és akkumulátorhulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló
kormányrendeletben meghatározott hulladékfajtára vonatkozó adatot is tartalmaznia kell.
4. § (1) A nem veszélyes hulladék képződéséről – a (2) bekezdésben meghatározott eseteket ide nem értve – heti
rendszerességgel kell nyilvántartást vezetni. (2) Az e rendelet mellékleteiben meghatározott adattartalommal
a) a hulladékszállításról – ide nem értve azt a hulladékszállítást, amely a hulladék gyűjtőhelyen történő elhelyezése
vagy átadása céljából történik –; b) a hulladék közvetítéséről, kereskedelméről, kezeléséről;
c) az építési-bontási hulladék képződéséről, valamint d) a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló
kormányrendeletben meghatározott iparágakhoz kapcsolódó tevékenységek végzése esetén a hulladék
képződéséről naprakészen kell nyilvántartást vezetni. (3) A veszélyes hulladék képződéséről naprakészen kell nyilvántartást vezetni.
5. § (1) A hulladéktermelő a nyilvántartást a) nem veszélyes hulladék esetén az 1. melléklet 1. pontja,
b) veszélyes hulladék esetén az 1. melléklet 2. pontja
szerinti adattartalommal vezeti. (2) Nem veszélyes hulladék esetén a hulladéktermelő
a) hulladéktípusonként, b) a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló
kormányrendeletben meghatározott iparágakhoz kapcsolódó tevékenységek esetén anyagmérleg alapján,
hulladéktípusonként és technológiánként vezet nyilvántartást. (3) Veszélyes hulladék esetén a hulladéktermelő anyagmérleg alapján
a) termelési technológiánként és b) hulladéktípusonként vezet nyilvántartást.
(4) A Magyarországra behozott, továbbá az onnan kivitt hulladékról a belföldön képződött hulladéktól elkülönítetten kell
nyilvántartást vezetni. 6. § A hulladék szállítója a) nem veszélyes hulladék esetén az egyes hulladékszállítmányra vonatkozó, a nem veszélyes hulladék
nyilvántartásának részét képező fuvarokmányokat, b) veszélyes hulladék esetén a veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló
kormányrendelet szerinti, a veszélyes hulladék nyilvántartásának részét képező kísérő dokumentációt
a szállítás megkezdésének időrendje szerint rendezve 5 évig megőrzi.
7. § A közvetítő a nyilvántartást a) nem veszélyes hulladék esetén az 1. melléklet 3. pontja,
b) veszélyes hulladék esetén az 1. melléklet 4. pontja
szerinti adattartalommal vezeti. 8. § (1) A kereskedő és a hulladékkezelő nyilvántartását az 1. melléklet 5. pontjában meghatározott adattartalommal vezeti.
(2) A kereskedő hulladéktípusonként vezet nyilvántartást. (3) A hulladékkezelő anyagmérleg alapján, technológiánként és hulladéktípusonként vezet nyilvántartást. A kezelés
során képződő hulladékot elkülönítetten, az 5. § szerinti adattartalommal kell nyilvántartani.
(4) A külföldről behozott hulladékról a hulladék belföldi átvevője vezet nyilvántartást.
(5) A 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikk (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatás teljesítéséhez
a nyilvántartásnak tartalmaznia kell az 1. melléklet 6. pontjában meghatározott adatokat.
9. § A környezetvédelmi termékdíjról szóló törvény hatálya alá tartozó termékdíjköteles termékekből képződött
hulladékról a közvetítő, a kereskedő és a hulladékkezelő elkülönítetten vezet nyilvántartást. A termékdíjköteles
termékekből képződött hulladék nyilvántartásban történő elkülönítését a környezetvédelmi termékdíjról szóló
törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben meghatározott hulladék környezetvédelmi termékdíj kód
(HKT kód) alá történő besorolás szerint is teljesíteni kell.
4. Az adatszolgáltatásra vonatkozó szabályok 10. § (1) A hulladéktermelő telephelyenként és hulladéktípusonként rendszeres adatszolgáltatást teljesít, feltéve, hogy
a telephelyén a tárgyévben képződött, továbbá birtokolt hulladék összes mennyisége
a) veszélyes hulladék esetén a 100 kg-ot, b) nem veszélyes hulladék esetén a 2000 kg-ot vagy
c) nem veszélyes építési-bontási hulladék esetén az 5000 kg-ot
meghaladja. (2) A kereskedő és a hulladékkezelő telephelyenként és hulladéktípusonként rendszeres adatszolgáltatást teljesít.
(3) A hulladéktermelő, a kereskedő és a hulladékkezelő adatszolgáltatását a 2. melléklet szerint teljesíti.
(4) Adatszolgáltatási kötelezettségét – a (3) bekezdésben meghatározottakon túlmenően –
a) a hulladéktermelő a 3. melléklet, b) a kereskedő, valamint a hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző előkészítő művelet végzője (a továbbiakban
együtt: előkezelő) a 4. melléklet, c) a hasznosító vagy ártalmatlanító az 5. melléklet,
d) hulladékkal kapcsolatban a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti kötelezett a 6. melléklet,
e) a hulladéklerakással, valamint a hulladéklerakóval kapcsolatos egyes szabályokról és feltételekről szóló
20/2006. (IV. 5.) KvVM rendelet 18. § (1) bekezdés szerinti összefoglaló jelentés alapján a hulladéklerakó
üzemeltetője a 7. melléklet szerint is teljesíti. 11. § (1) A hulladéktermelő, a kereskedő és a hulladékkezelő adatszolgáltatási kötelezettségének keletkezését, továbbá – ha
tevékenysége megváltozik vagy megszűnik – az adatszolgáltatási kötelezettségének megváltozását vagy
megszűnését a kötelezettség keletkezésétől, megváltozásától vagy megszűnésétől számított 60 napon belül
a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségnek (a továbbiakban: felügyelőség) írásban bejelenti.
(2) Az adatszolgáltatási kötelezettség keletkezésekor, megváltozásának vagy megszűnésének bejelentésekor
a következő adatokat kell közölni: a) az adatszolgáltató nevét, címét és környezetvédelmi ügyfél jelét (a továbbiakban: KÜJ-azonosító);
b) az adatszolgáltató telephelyének nevét, címét és környezetvédelmi területi jelét (a továbbiakban: KTJ-azonosító);
c) az adatszolgáltató adószámát, cégjegyzékszámát; d) azt, hogy az adatszolgáltatás alanya éves vagy negyedéves adatszolgáltatási kötelezettség alá esik-e;
e) éves adatszolgáltatási kötelezettség esetén azt, hogy az adatszolgáltatási kötelezettség melyik évben keletkezett,
változott vagy szűnt meg, valamint f) negyedéves adatszolgáltatási kötelezettség esetén azt, hogy az adatszolgáltatási kötelezettség melyik évben
keletkezett, változott vagy szűnt meg, továbbá azt, hogy az melyik negyedévben keletkezett, változott vagy szűnt
meg. (3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti kötelezettség teljesítéséhez szükséges formanyomtatványt a kormányzati portálon
közzé kell tenni. (4) A 2–7. melléklet kitöltésére vonatkozó útmutatót a környezetvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
közleményben, hivatalos lapjában teszi közzé. 12. § A rendszeres adatszolgáltatásra nem kötelezett hulladéktermelő a miniszter által elrendelt, statisztikai kiválasztási
módszerekkel történő adatfelméréskor eseti adatszolgáltatást teljesít. Ennek a kötelezettségének a hulladéktermelő
a részére megküldött adatlapok kitöltésével és visszaküldésével tesz eleget.
5. Az adatszolgáltatás teljesítésének módja 13. § (1) Ha törvény, kormányrendelet vagy miniszteri rendelet eltérően nem rendelkezik, a rendszeres adatszolgáltatásra
kötelezett a) a képződött hulladékról évente a tárgyévet követő év március 1. napjáig,
b) a nem veszélyes hulladék kereskedelemre vagy kezelésre történő átvételéről a tárgyévet követő év március
1. napjáig, valamint c) a veszélyes hulladék kereskedelemre vagy kezelésre történő átvételéről negyedévente a tárgynegyedévet követő
8. munkanapig szolgáltat adatot. (2) Az adatszolgáltatás során közölt adatok teljeskörűségéért, az adatszolgáltatásra kötelezettre vonatkozó számviteli
szabályokkal, statisztikai rendszerrel, valamint saját nyilvántartási rendszereivel, mérési, megfigyelési adataival való
egyezésért az adatszolgáltatásra kötelezett felel. 14. § (1) A rendszeres adatszolgáltatásra kötelezett az adatszolgáltatást a telephely szerint illetékes felügyelőség felé teljesíti.
(2) A rendszeres adatszolgáltatás formanyomtatványon, elektronikus adathordozón, valamint a központi elektronikus
szolgáltató rendszer (ügyfélkapu) igénybevételével teljesíthető. A formanyomtatványon és az elektronikus
adathordozón benyújtott adatszolgáltatás hitelesítése a 2. melléklet szerinti formanyomtatvány cégszerű aláírásával
történik. (3) A környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló kormányrendeletben
meghatározott iparágakhoz kapcsolódó tevékenységek, valamint a kereskedők és a hulladékkezelők esetén
az adatszolgáltatás kizárólag a KvAdatszolg programmal kitöltött formanyomtatványon, elektronikus adathordozón
vagy a központi elektronikus szolgáltató rendszer (ügyfélkapu) igénybevételével teljesíthető.
(4) Az adatszolgáltatás önellenőrzés esetén legfeljebb egyszer módosítható, legkésőbb a tárgyévet követő év
szeptember 1-jéig. 6. Hatósági tevékenységek, ellenőrzés, jogkövetkezmények 15. § (1) A felügyelőség
a) a rendszeres éves adatszolgáltatásra kötelezettek adatait minden év szeptember 1-jéig,
b) a negyedéves adatszolgáltatásra kötelezettek adatait a tárgynegyedévet követő 40. munkanapig
dolgozza fel. (2) A felügyelőség az adatszolgáltatás során megküldött adatokat ellenőrzi.
(3) A helyszíni ellenőrzés során a) a kötelezett az adatszolgáltatás alapjául szolgáló nyilvántartási dokumentációt,
b) a hulladék szállítója a 6. § szerinti kísérő dokumentációt,
a felügyelőség képviselőjének átadja. (4) Az e rendeletben előírt alaki és tartalmi előírásoknak nem megfelelő adatot szolgáltató, továbbá az adatszolgáltatást
elmulasztó kötelezettet a felügyelőség az adatszolgáltatás legfeljebb 30 napon belül történő helyesbítésére,
az adatszolgáltatás teljesítésére szólítja fel. (5) Aki nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségét nem az e rendeletben előírtaknak megfelelő határidőben,
tartalommal vagy formában teljesíti, azt a felügyelőség a hulladékgazdálkodási bírság mértékéről, valamint
kiszabásának és megállapításának módjáról szóló kormányrendelet szerint megállapított hulladékgazdálkodási bírság
megfizetésére kötelezi. (6) A hulladékképződéssel és -kezeléssel kapcsolatos adatok a Központi Statisztikai Hivatal részére statisztikai feldolgozás
céljára átadhatók. 16. § Az adatszolgáltatásból származó és hulladékra vonatkozó, feldolgozott adatok nyilvánosak és a kormányzati portálon
keresztül térítésmentesen hozzáférhetők. 7. Záró rendelkezések 17. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 20. § 2015. január 1-jén lép hatályba.
18. § Az e rendelet szerint rendszeres adatszolgáltatásra kötelezettek a 2012. évi adatokról a 2012. december 31-én
hatályos, a hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 164/2003. (X. 18.)
Korm. rendeletben meghatározottak szerint szolgáltatnak adatot. 19. § (1) Ez a rendelet a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet a) a hulladékra vonatkozó statisztikáról szóló, 2002. november 25-i 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet 1. és 3. cikk; b) az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás létrehozásáról, valamint a 91/689/EGK és
a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2006. január 18-i 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 20. § A 13. § c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ha törvény, kormányrendelet vagy miniszteri rendelet eltérően nem rendelkezik, a rendszeres adatszolgáltatásra
kötelezett) „c) a veszélyes hulladék kereskedelemre vagy kezelésre történő átvételéről napi rendszerességgel, elektronikus úton”
(szolgáltat adatot.) 21. § Hatályát veszti a hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 164/2003. (X. 18.)
Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
11/2010. (II. 4.) FVM rendelete az erdőterv rendelet előkészítésének, és a körzeti erdőterv készítésének szabályairól.
Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. §-a (2) bekezdésének 5., 6. és
25. pontjaiban, a (3) bekezdésének 2. pontjában kapott felhatalmazás alapján – a (3) bekezdés 2. pontja tekintetében, védett
természeti területen lévő erdő vonatkozásában a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró környezetvédelmi és vízügyi miniszterrel
egyetértésben –, valamint az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi
LXXXII. törvény 6. § (4) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
Fogalommeghatározások 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) erdőtervezés: az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény
(a továb biak ban: Evt.) 32. §-ának (1) bekezdése szerinti javaslat, valamint az Evt. 33. § (1) bekezdés szerinti körzeti
erdőterv elkészítése érdekében végzett tevékenység;
b) erdőtervezés alá vont terület: a szabad rendelkezésű erdő kivételével minden erdő és erdőgazdálkodási
tevékenységet közvetlenül szolgáló földterület;
c) erdőtervezési körzet: olyan, a települések közigazgatási határához igazodó tervezési egység, amelynek kialakítását
elsősorban a természetföldrajzi és az erdőállomány-viszonyok hasonlósága alapozza meg;
d) hozamvizsgálat: a fenntarthatóság követelményeinek szem előtt tartásával az erdei haszonvételek
tartamosságának biztosítása érdekében az egyes erdőtervezési ciklusok közötti átmenetet megalapozó elemzés;
e) természetvédelmi kezelési állásfoglalás: az erdőtervezés alá vont terület tekintetében a védett természeti
értékekre, valamint a védett természeti területre vonatkozó, a védett természeti terület természetvédelmi
kezeléséért felelős szerv által adott, természetvédelmi jogszabályokon alapuló, és természetvédelmi érdekeket
képviselő kezelési javaslat;
f) Natura 2000 javaslatok: a védett természeti terület természetvédelmi kezeléséért felelős szerv által átadott,
a Natura 2000 területen található közösségi jelentőségű fajok és élőhelytípusok kedvező természetvédelmi
helyzetének megőrzéséhez, fenntartásához és helyreállításához szükséges biotikai adatok és az elérendő
célállapot leírása.
Erdőtervezési körzetek, erdőtervezési ütemterv 2. § (1) Az erdőtervezési körzeteket, illetve a körzeteket alkotó helységek jegyzékét az 1. számú melléklet tartalmazza.
(2) A körzeti erdőterveket legkésőbb 2021. december 31-ig kell teljes körűen elkészíteni az ország teljes területére.
(3) Az erdőtervezés 2021. december 31-ig szóló ütemtervét (a továb biak ban: ütemterv) a 2. számú melléklet tartalmazza.
Az erdőtervrendelet előkészítése 3. § (1) A erdőtervrendeletek előkészítése az ütemterv alapján történik.
(2) Az erdőtervrendelet kötelező tartalmi elemeit a 3. számú melléklet tartalmazza.
(3) Az erdőtervrendelet az erdei haszonvételek közül csak a fakitermelésre vonatkozó keretszámokat tartalmazza.
(4) Az erdészeti hatóság az erdőtervrendelet javaslat elkészítése érdekében az Evt. 32. §-ának (2) bekezdése szerinti
egyeztető tárgyalásra (a továb biak ban: elő ze tes tárgyalás) érintett hatóságként az érintett erdő rendeltetése alapján
a) az Evt. 24. §-ának (2) bekezdése a) és j) pontja szerinti esetben a természetvédelmi hatóságot,
b) az Evt. 24. §-ának (2) bekezdése c) pontja szerinti esetben a talajvédelmi hatóságot,
c) az Evt. 24. §-ának (2) bekezdése d) pontja szerinti esetben a HM szakfelügyeletet,
d) az Evt. 24. §-ának (2) bekezdése e) pontja szerinti esetben az ille té kes határrendészeti kirendeltség, ennek
hiányában a ille té kes rend őrkapitányságot,
e) az Evt. 24. §-ának (2) bekezdése f)–h) pontjai szerinti esetekben a vízügyi hatóságot,
f) az Evt. 24. §-ának (2) bekezdése i) pontja szerinti esetben a település jegyzőjét,
g) az Evt. 24. §-ának (2) bekezdése k) pontja szerinti esetben – a rendeltetéshez igazodóan – a közlekedési, vagy
a vasúti közlekedési, vagy a vízügyi hatóságot,
h) az Evt. 24. §-ának (2) bekezdése m) pontja szerinti esetben a kulturális örökségvédelmi hatóságot,
i) az Evt. 24. §-ának (2) bekezdése n) pontja szerinti esetben a bányászati hatóságot,
j) az Evt. 25. §-ának a) pontja szerinti esetben az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatot,
k) az Evt. 25. §-ának e) pontja és a 26. § c) pontja szerinti esetben a vadászati hatóságot,
l) az Evt. 26. §-ának b) pontja szerinti esetben a növénytermesztési hatóságot
hívja meg.
(5) Az erdészeti hatóság az Evt. 32. §-ának (3) bekezdésében foglalt értesítésről és tájékoztatásról az elő ze tes tárgyalás
időpontja előtt legalább 30 nappal köteles gondoskodni.
(6) Az Evt. 32. §-ának (2) bekezdésében szereplő szervek, személyek legkésőbb az elő ze tes tárgyalást megelőző 15 nappal
bezárólag írásos javaslatot tehetnek.
(7) Az erdőtervezés alá vont területen lévő védett természeti területekre, illetve Natura 2000 területekre vonatkozó
adatokhoz történő hozzáférést az erdészeti hatóság az Evt. 39. §-ának (3) bekezdésében foglaltak szerint az elő ze tes
tárgyalás időpontjára való felhívást megelőzően legalább 30 nappal biztosítja a védett természeti terület
természetvédelmi kezeléséért felelős szerv részére a természetvédelmi kezelési állásfoglalás kialakítása érdekében.
(8) Az erdészeti hatóság az elő ze tes tárgyalásra a védett természeti területnek nem minősülő Natura 2000 erdő esetében
meghívja a természetvédelmi hatóságot.
4. § (1) Az erdőtervezés alá vont védett természeti területeken a Natura 2000 fenntartási terveket, a természetvédelmi
kezelési terv hiányában a természetvédelmi kezelési állásfoglalást, Natura 2000 fenntartási terv hiányában vagy ha
a természetvédelmi célokban, illetve az erdő állapotában bekövetkezett, a Natura fenntartási terv elkészítésekor előre
nem látott változás ezt indokolja a Natura 2000 javaslatot a természetvédelmi hatóság és a védett természeti területek
természetvédelmi kezeléséért felelős szerv az elő ze tes tárgyalást megelőző 15 nappal bezárólag az erdészeti hatóság
részére megküldi.
(2) Az erdőtervezés alá vont védett természeti területnek nem minősülő, külön jogszabály szerinti Natura 2000
területeken a Natura 2000 fenntartási tervek, valamint Natura 2000 fenntartási terv hiányában vagy ha
a természetvédelmi célokban, illetve az erdő állapotában bekövetkezett, a Natura fenntartási terv elkészítésekor előre
nem látott változás ezt indokolja a Natura 2000 javaslat beszerzése érdekében az erdészeti hatóság – az elő ze tes
tárgyalást megelőzően legalább 30 nappal – megkeresi a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért
felelős szervet.
(3) Az erdészeti hatóság az erdőtervezés alá vont területen lévő védett természeti terület és Natura 2000 terület
vonatkozásában a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szervvel a 3. § (5) bekezdés szerinti
értesítést megelőzően egyezteti az (1)–(2) bekezdés szerinti adatok beépítését az erdőtervrendelet javaslatba.
5. § (1) Az elő ze tes tárgyaláson az Evt. 32. §-ának (2) bekezdése szerinti erdészeti vagy természetvédelmi célra alakult civil
szervezet akkor jogosult részt venni, ha az erdészeti hatóság felé igazolja, hogy az alapszabályában, alapító okiratában
foglaltak szerint az erdőtervezés alá vont területen folytatandó erdőgazdálkodás a tevékenységi körét érinti.
(2) Az elő ze tes tárgyaláson az erdészeti hatóság ismerteti a javaslatot, az azt megalapozó adatokat, az érintettek által
írásban megküldött, és figye lembe nem vett javaslatokat, valamint azok indoklását. Véleményeltérés esetén meg kell
kísérelni a véleménykülönbség egyeztetés útján történő megszüntetését.
A körzeti erdőtervezés általános szabályai 6. § (1) A körzeti erdőterv készítése során azoknak az elő írásoknak a megváltoztatására, amelyek hatása a tervezési időszakon
túlmutat, oly módon lehet javaslatot tenni, hogy az a fenntartható erdőgazdálkodást, az erdők természetességi
állapotának megőrzését, vagy javulását szolgálja. Ilyen elő írás különösen az erdőfelújítás célállománya, az üzemmód,
és a rendeltetés.
(2) Az erdészeti hatóság az erdőtervezési körzetben a körzeti erdőterv készítését a vonatkozó erdőtervrendelet
hatályba lépésének időpontját köve tően kezdi meg.
(3) Az erdészeti hatóság a körzeti erdőterv elkészítése érdekében az Evt. 35. §-ának (1) bekezdése szerint érintett
hatóságként a 3. § (4) bekezdés szerinti hatóságokat, valamint a védett természeti terület természetvédelmi
kezeléséért felelős szerveket értesíti.
(4) Az erdészeti hatóság a körzeti erdőtervben rögzíti a (3) bekezdés szerinti szervek által adott véleményeket.
A körzeti erdőtervezés terepi munkái 7. § Az erdészeti hatóság az erdőtervezés alá vont területen a terepi bejárás során:
a) méréssel, adatgyűjtéssel meghatározza az Evt. 33. § (2) bekezdés c) pont szerinti adatokat,
b) elvégzi az Evt. 33. § (2) bekezdés h) pont szerinti erdészeti nyilvántartási térképek elkészítéséhez szükséges
felmérési munkákat,
c) rögzíti az általa észlelt védett természeti értékekre vonatkozó adatokat.
Az erdőgazdálkodás Natura 2000 területekre gyakorolt hatásainak vizsgálata
8. § (1) Az erdészeti hatóság a Natura 2000 területen előforduló élővilágra vonatkozó adatok alapján a körzeti erdőterv
készítése során megvizsgálja az erdőgazdálkodás hatását az adott Natura 2000 terület jelölésének alapjául szolgáló
fajok és élőhelytípusok természetvédelmi helyzetére.
(2) A Natura 2000 területen előforduló élővilágra vonatkozó adatok különösen:
a) a Natura 2000 fenntartási terv adatai és a természetvédelmi jogszabályokon alapuló, az erdőgazdálkodásra
vonatkozó javaslatai,
b) Natura 2000 fenntartási terv hiányában vagy ha a természetvédelmi célokban, illetve az erdő állapotában
bekövetkezett, a Natura fenntartási terv elkészítésekor előre nem látott változás ezt indokolja a Natura 2000
javaslat,
c) a fajmegőrzési tervek adatai,
d) az erdőtervrendelet javaslat felterjesztésében foglalt, 3. számú melléklet szerinti adatok,
e) a körzeti erdőtervezés során lefolytatott terepi bejárások során elvégzett felmérések, és egyéb módon gyűjtött
adatok.
(3) A (2) bekezdés a)–c) pont szerinti adatokat a védett természeti területnek minősülő Natura 2000 területek esetében
a védett természeti terület természetvédelmi kezeléséért felelős szerv legkésőbb az erdészeti hatóság megkeresésétől
számított 30 napon belül rendelkezésre bocsátja.
(4) Az erdőtervezés alá vont védett természeti területnek nem minősülő, külön jogszabály szerinti Natura 2000 területek
esetében a (2) bekezdés a)–c) pont szerinti adatok beszerzése érdekében az erdészeti hatóság – az erdőrészlet szintű
tárgyalást megelőzően legalább 30 nappal – megkeresi a védett természeti területek kezeléséért felelős szervet.
(5) A (2) bekezdés a)–b) pont szerinti adatok megküldése és beszerzése akkor szükséges, ha azok a 4. § (1)–(2) bekezdések
szerint korábban már nem kerültek az erdészeti hatóság birtokába, vagy azokban a megküldésük óta eltelt időben
az erdőtervezést befolyásoló, lényeges változás állt be.
(6) Az erdészeti hatóság az (1) bekezdés szerinti vizsgálat részeként meghatározza az adott Natura 2000 terület
jelölésének alapjául szolgáló fajok és élőhelytípusok kedvező természetvédelmi helyzetének biztosítása érdekében
az Evt. 51. §-ának (4) és (6) bekezdéseiben, 53. §-ában, 55. §-ában, és a 73. §-ának (7)–(8) bekezdéseiben foglaltak
szerint az erdőgazdálkodásra vonatkozó elő írás-javaslatokat.
(7) Az (1) bekezdés szerinti vizsgálat lefolytatásának tényét, a (6) bekezdés szerinti javaslatokat, valamint a vizsgálat
eredményét rögzítő tájékoztatást az erdészeti hatóság megküldi az erdészeti hatóság központi szerve, valamint
a védett természeti terület természetvédelmi kezeléséért felelős szerv részére.
Az erdőrészlet szintű tárgyalás és a hozamvizsgálat 9. § (1) Az erdőrészlet szintű tárgyalást az erdészeti hatóság leghamarabb az Evt. 35. §-ának (2) bekezdése szerinti írásos
javaslatok beérkezését köve tően tartja meg.
(2) Az Evt. 36. §-ában előírt hozamvizsgálat alkalmával a közérdeket, valamint a közérdeknek és a helyi érdekeknek
a fenntartható gazdálkodást biztosító, társadalmilag elfogadható összhangját az erdőtervezési ciklusokon átívelően
kell biztosítani. A hozamvizsgálatot az erdőgazdálkodási tevékenységek lehetséges módját, mértékét, helyét és idejét
figye lembe véve 30 éves időtávra kell elvégezni.
(3) Amennyiben a hozamvizsgálat eredményeként a fahasználat korlátozása szükséges, – az Evt. 36. §-ának (2) bekezdése
értelmében, elsősorban az állami tulajdonban lévő területeken – további egyeztető tárgyalás kezdeményezhető.
Hatásbecslés a Natura 2000 területen 10. § (1) Amennyiben a 8. § (1) bekezdés szerinti vizsgálat és az erdőrészlet szintű tárgyalások alapján az erdészeti hatóság
megállapítja, hogy a körzeti erdőterv szerinti erdőgazdálkodás a Natura 2000 terület kijelölésének alapjául szolgáló
fajok és élőhelytípusok természetvédelmi helyzetére kedvezőtlen hatással lehet, hatásbecslést kell végezni.
(2) Az erdészeti hatóság a 4. számú mellékletben foglalt szempontokra figyelemmel, és az 5. számú melléklet szerinti
tartalmi követelményeknek meg fele lően elkészíti a hatásbecslési dokumentációt, és a védett természetvédelmi
terület természetvédelmi kezeléséért felelős szerv véleményének beszerzését köve tően a dokumentáció alapján
elvégzi a hatásbecslést.
(3) Ha a körzeti erdőterv szerinti erdőgazdálkodás a hatásbecslés alapján a Natura 2000 terület kijelölésének alapjául
szolgáló faj és élőhelytípus természetvédelmi helyzetére kedvezőtlen hatással lenne, a körzeti erdőterv csak akkor
fogadható el, ha annak kivitelezésére egyéb ésszerű megoldás nincs, és meg valósítására az emberi egészség és élet
védelme, vagy a közbiztonság fenntartása, vagy a környezet szempontjából kiemelt jelentőségű kedvező hatás
elérése, vagy az ország társadalmi-gazdasági fejlődését szolgáló – törvény ben, vagy kormányrendeletben
meghatározott – célok (a továb biak ban: közérdekű célok) érdekében kerül sor.
(4) Az erdészeti hatóság a Natura 2000 területek egységességének, valamint az élőhelyek és a fajok kedvező
természetvédelmi helyzetének megőrzése, illetve elérése érdekében a várható kedvezőtlen hatással arányos, azt
ellensúlyozó helyreállítási és fejlesztési feladatok elvégzését (a továb biak ban: kiegyenlítő intézkedés) írja elő hatósági
eljárása során, vagy kezdeményezi annak elő írását az arra jogosult hatóságnál az erdőtervezési körzetben, vagy más
területen.
(5) Az erdészeti hatóság beszámolója alapján az erdészeti hatóság központi szerve a kiegyenlítő intézkedésről a 6. számú
melléklet szerinti adatlapon – a természetvédelemért felelős miniszter útján – tájékoztatja az Európai Bizottságot.
(6) Ha a körzeti erdőterv szerinti erdőgazdálkodás a hatásbecslés alapján a Natura 2000 terület kijelölésének alapjául
szolgáló kiemelt közösségi jelentőségű faj vagy kiemelt közösségi jelentőségű élőhelytípus természetvédelmi
helyzetére kedvezőtlen hatással lenne, a körzeti erdőterv csak akkor fogadható el, ha annak meg valósítására az emberi
egészség és élet védelme, vagy a közbiztonság fenntartása, vagy a környezet szempontjából kiemelt jelentőségű
kedvező hatás elérése érdekében kerül sor.
(7) Amennyiben a körzeti erdőterv elfogadásához egyéb közérdekű cél fűződik, annak elfogadását megelőzően ki kell
kérni az Európai Bizottság véleményét.
(8) A (7) bekezdés szerinti körzeti erdőterv elfogadása előtt az Európai Bizottság véleményét a 6. számú melléklet szerinti
adatlapon az erdészeti hatóság központi szerve – a természetvédelemért felelős miniszter útján – kéri ki.
A nyilvánosság biztosítása a körzeti erdőtervezés folyamatában 11. § (1) Az Evt. 35. §-ának (4) bekezdése szerinti egyeztető tárgyalás (a továb biak ban: lakossági egyeztető tárgyalás)
időpontjáról és helyéről azokat a szerveket és személyeket, akik az Evt. 35. §-ának (2) bekezdésében foglaltak szerint
írásos javaslatot tettek, a tárgyalás előtt legalább 30 nappal írásban kell értesíteni, illetve ezzel egyidejűleg az erdészeti
hatóság hivatalos honlapján közzétett, valamint az erdőtervezési körzet területén található helyi önkormányzatoknak
közzététel céljából megküldött hirdetmény útján az érintett lakosságot tájékoztatni kell.
(2) Az erdészeti hatóság az (1) bekezdés szerinti értesítésében és hirdetményében közérthető módon köteles
tájékoztatást adni a körzeti erdőtervezés menetéről, a részvétel, a véleménynyilvánítás, illetve az adatokhoz való
hozzáférés lehetőségeiről.
(3) Az erdészeti hatóság a körzeti erdőterv tervezetének a lakosságot és a tárgyalásra meghívottakat érintő elő írás
javaslatait a tárgyalást megelőző 15 nappal hivatalos honlapján közzéteszi.
(4) Az erdészeti hatóság a lakossági egyeztető tárgyaláson tájékoztatást ad a körzet, vagy körzetrész természetbeni
állapotáról, a következő időszak erdőgazdálkodási lehetőségeiről és korlátairól, a társadalmi részvétel, a véleménynyilvánítás, illetve az adatokhoz való hozzáférés lehetőségeiről, ismerteti az erdőgazdálkodásnak az adott Natura 2000
területre gyakorolt hatásai vizsgálatának eredményeit, az azokra alapozottan meghatározott, az adott Natura 2000
terület jelölésének alapjául szolgáló fajok és élőhelytípusok kedvező természetvédelmi helyzetének biztosítása
érdekében az erdőgazdálkodásra vonatkozó javaslatokat.
Záró tárgyalás 12. § (1) A záró tárgyalás időpontjára vonatkozó, az Evt. 35. §-ának (5) bekezdése szerinti értesítés megküldéséről az erdészeti
hatóság a tárgyalás időpontja előtt legalább 15 nappal gondoskodik, és ezzel egyidejűleg az érintettek részére
a körzeti erdőterv tervezetébe való betekintést a székhelyén vagy az értesítésben megjelölt szervezeti egységnél
biztosítja.
(2) Az erdészeti hatóság a körzeti erdőterv védett természeti területre és Natura 2000 területre vonatkozó adatait
és elő írás-javaslatait az (1) bekezdés szerinti értesítés időpontjában elektronikus úton megküldi az ille té kes
természetvédelmi hatóságnak és a működési terület szerint érintett védett természeti terület természetvédelmi
kezeléséért felelős szervnek.
(3) A körzeti erdőterv – a 10. § (3) és (6) bekezdések kivételével – akkor fogadható el, ha megállapítható, hogy az
a Natura 2000 terület kijelölésének alapjául szolgáló fajok és élőhelytípusok természetvédelmi helyzetére, illetve
a Natura 2000 területre nem jár kedvezőtlen hatással, továbbá nem ellentétes a kijelölés külön jogszabályban
megfogalmazott céljával.
(4) A záró tárgyalással a körzeti erdőtervezés folyamata lezárul.
A körzeti erdőterv átvezetése az Adattáron 13. § (1) A záró tárgyaláson elfogadott körzeti erdőterv adatainak az Adattáron történő átvezetéséről az erdészeti hatóság
központi szervének vezetője gondoskodik.
(2) Az Adattárban az egyes erdőrészletek esetében az Evt. 33. §-ának (2) bekezdése a)–f) és i) pontjai szerinti adatokat
az erdészeti hatóság központi szerve által rendszeresített, és a honlapján közzétett erdőrészlet leíró lap nyomtatvány
szerinti formában kell nyilvántartani.
(3) A záró tárgyalást köve tően az erdőterv határozat kiadásáig az elfogadott körzeti erdőterv adatai közül az erdészeti
hatóság határozatában foglaltak szerint csak az Evt. 38. §-ának (2) bekezdése g) pontja szerinti adatai változtathatóak
meg.
(4) Az Evt 40. § (1) bekezdése szerinti körzeti erdőterv alatt, az e rendelet 8. §-a szerint vizsgált vagy a 10. § szerinti
hatásbecslést köve tően elfogadott tervet kell érteni.
A nyilvánosság biztosítása a körzeti erdőterv elfogadását köve tően
14. § (1) Az erdészeti hatóság a záró tárgyalást köve tően az Evt. 43. §-ának (1) bekezdése c) pontja szerint a nyilvánosság
biztosítása szempontjából jelentős tevékenységnek minősülő fakitermelések térbeli elhelyezkedését ábrázoló
tematikus térképet tesz közzé a honlapján.
(2) A honlapon közzétett tematikus térképnek tartalmaznia kell a községhatárokat, az erdők rendeltetését, üzemmódját,
és a fakitermelési lehetőségeket fakitermelési módok szerint elkülönítve.
Hatálybalépés és átmeneti rendelkezések 15. § (1) E rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba, és a hatálybalépését köve tően megindult eljárásokban
kell alkalmazni.
(2) A 8. § és a 10. § elő írásait az erdészeti hatóságnak az Evt. 113. §-ának (15) bekezdése szerinti eljárás során meg fele lően
alkalmaznia kell.
Hatályukat vesztő rendelkezések 16. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszíti az Erdőrendezési Szabályzatról szóló 88/2000. (XI. 10.) FVM
rendelet 2–16. és 28–60. §-ai.
(2) Az (1) bekezdés a rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. E bekezdés és a 15. §-hoz tartozó alcím
a rendelet hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
(3) E rendelet a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i
92/43/EGK irányelv 6. cikk (3)–(4) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1213/2011. (VI. 28.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság 2010. költségvetésének végrehajtásáról szóló törvényjavaslat előkészítéséről és az Állami Számvevőszékhez történő benyújtásáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény végrehajtásáról szóló
törvényjavaslatot megtárgyalta, és azt az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 53. §-a alapján benyújtja
az Állami Számvevőszéknek.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
514/2018. (XII. 12.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar közigazgatás számos területén kiemelkedő színvonalon végzett munkája, több évtizedes pályája
elismeréseként
dr. Gálszécsy András volt tárca nélküli miniszter, volt miniszterelnöki tanácsadó részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata; a magyar vegyészmérnökképzés fejlesztéséhez a Budapesti Műszaki Egyetemen tanuló hallgatók pályájának anyagi
és szakmai támogatásával hozzájáruló tevékenysége elismeréseként
Diane Villax, a Hovione vállalat alapító elnöke, a Villax Iván ösztöndíj alapítója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata; az 1944-ben Lettországba deportált magyar zsidó nők történetének kutatása és az  áldozatok emlékének méltó
megőrzése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Marģers Vestermanis holokauszttúlélő, történész, a  Lett Tudományos Akadémia tiszteletbeli doktora, a  „Zsidók
Lettországban” Múzeum alapítója és volt igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. november 30.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
174/2003. (IX. 19.) KE határozata polgári védelmi vezérőrnagy szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
A belügyminiszter előterjesztésére Orovecz István polgári védelmi vezérőrnagy hivatásos szolgálati viszonyát,
érdemei elismerése mellett a fegyveres szervek hivatásos
állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény 54. §-a alapján, 2003. szeptember 15-i
hatállyal, közös megegyezéssel megszüntetem, egyben
nyugállományba helyezem.
Budapest, 2003. szeptember 16. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke