type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
23/2019. (III. 6.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya között a diplomata- és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint a belügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya között a  diplomata
és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, a  belügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy
a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2003. (VI. 12.) FMM rendelete az álláskeresést ösztönző juttatás megállapításával kapcsolatos együttműködési kötelezettség részletes szabályairól.
A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek
ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (a továbbiakban:
Flt.) 58. §-a (8) bekezdésének b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) az Flt. 58. §-a (5) bekezdésének d) pontjában meg
határozott munkanélkülire, és
b) a megyei (fővárosi) munkaügyi központra (a továb
biakban: munkaügyi központ) terjed ki. 2. § (1) Az a munkanélküli, akinek részére a munkanélküli
járadék folyósítási idejét munkaviszonya alapján legalább
180 napban állapították meg, az Flt. 32. §-a (1) bekezdésének d) pontjában, az álláskeresést ösztönző juttatás megállapításának feltételeként meghatározott együttműködési
kötelezettségnek akkor tesz eleget, ha a munkaügyi központ kirendeltségével, (a továbbiakban: kirendeltség)
a várható járadékfolyósítási idő lejártát megelőzően legalább 90 naptári nappal a (2) bekezdésben meghatározott
álláskeresési megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) köt, és az abban foglaltakat teljesíti. Ha a megállapodás megkötése azért nem lehetséges, mert a munkanélküli járadék folyósítása az Flt. 28. §-a (1) bekezdésének
d)—e) pontjában meghatározott ok miatt megszüntetésre
került, a munkanélküli az együttműködési kötelezettséget
abban az esetben teljesíti, ha a megállapodást legkésőbb az
álláskeresést ösztönző juttatás iránti kérelem benyújtásáig
megköti, és az abban foglaltaknak eleget tesz.
(2) A megállapodásnak tartalmaznia kell, hogy a munkanélküli a megfelelő munkahelyhez jutása érdekében,
az Flt. 58. §-a (6) bekezdésének d) pontjában meghatáro
zott együttműködési kötelezettség teljesítésén felül, az
álláskereséssel kapcsolatban milyen további tevékenységet
folytat. Így rendelkezni kell többek között a munkanélküli
a) kirendeltségen történő jelentkezésének gyakoriságáról (amelynek keretében a kirendeltség által meghatározott időpontokban, de legalább havonta a kirendeltségen
köteles megjelenni),
b) önálló munkahelykeresésének formáiról (pl. munkahelyek személyes felkeresése, pályázati felhívásokra történő jelentkezés, álláshirdetésekre történő jelentkezés
stb.) és annak gyakoriságáról,
c) munkahelykeresése igazolásának módjáról,
d) részére a kirendeltség által felajánlott munkaerő
piaci szolgáltatások igénybevételéről, a munkaügyi központ által szervezett rendezvényeken (állásbörze, képzési
börze, pályaválasztási kiállítás, álláskereső klub stb.) történő részvételéről,
e) kirendeltséggel szemben fennálló tájékoztatási kötelezettség tartalmáról, az álláskeresése eredményére, illetve
az elhelyezkedése érdekében végzett tevékenységére
vonatkozóan,
f) részére, a vállalt kötelezettségek teljesítése alapján,
a helyi utazási költségek megtérítéséről.
(3) A kirendeltség a munkanélkülivel legalább havonta,
közösen értékeli az együttműködésnek a megállapodásban
foglaltak szerinti megvalósulását, ennek során mérlegelik
a megállapodás tartalmának esetleges módosítását.
3. § A 2. §-ban meghatározott megállapodás ilyen tartalmú
rendelkezése alapján a kirendeltség megtéríti a munkanélküli részére, a munkanélküli ellátás megállapításával,
valamint a 2. §-ban meghatározott együttműködési kötelezettség teljesítésével kapcsolatos, tömegközlekedési eszköz igénybevételével felmerült, indokolt helyi utazási költségeit. A költségek összege legfeljebb havi 10 utazási alkalmat (5-5 oda- és visszautat) biztosíthat.
4. § (1) Ha a kirendeltség a munkanélküli járadék folyósítási
idejét legalább 180 napban állapította meg, a jogosultságot
megállapító határozatban tájékoztatja a munkanélkülit az
álláskeresést ösztönző juttatás megállapításának az
Flt. 32. §-ában, valamint e rendeletben meghatározott feltételeiről.
(2) Az (1) bekezdés szerinti határozatnak tartalmaznia
kell azt is, hogy a munkanélküli a határozattal együtt kiküldött nyilatkozat kitöltésével, és a kirendeltség részére a
határozat kézbesítését követő 15 napon belül történő
visszajuttatásával tájékoztatja a kirendeltséget arról, hogy
vállalja-e a 2. § (1)—(2) bekezdésében meghatározott
együttműködési kötelezettség teljesítését.
(3) Ha a munkanélküli a nyilatkozat visszajuttatását
elmulasztja vagy abban az együttműködést nem vállalja,
a megállapodást a 2. § (1) bekezdésében foglaltak szerint
megkötheti.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép
hatályba.
(2) Ha a munkanélküli részére a munkanélküli járadék
folyósításának időtartamát legalább 180 napban állapították meg, és a járadék folyósítását az Flt. 28. §-a (1) bekezdésének g) pontjában meghatározott okból, 2003. szeptember 30. előtt megszüntetik, az álláskeresést ösztönző
juttatás részére — a 2. § (1) bekezdésnek első mondatában
foglaltaktól elérően — akkor is megállapítható, ha legkésőbb az ellátás iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg
megköti a megállapodást.
Burány Sándor s. k.,
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter


text:
19/2012. (II. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 10 500 Ft. Faxon benyújtott
beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. január 19-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a történelem érettségi tételeknek minden esetben legyen része a Molotov-Ribbentrop paktum,
ugyanis ezáltal tudatosulna a diákokban az, hogy az ötvenmillió áldozattal járó II. világháború kirobbantása nem csak
a nácik, hanem a kommunisták bűne is?”
Magyarország Alaptörvényének (a továbbiakban: Alaptörvény) 8. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint
országos népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
Mivel a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 94. §-ának (1) bekezdés h) pontja értelmében, az oktatásért felelős
miniszter rendeletben szabályozza az érettségi vizsga vizsgakövetelményeinek kiadását, az Országos Választási
Bizottság megállapítja, hogy a kérdés nem tartozik az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének sem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének
megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen
jogalkotásra köteles.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő, mivel a választópolgárok számára azt a téves látszatot kelti,
mintha a jelenlegi szabályozás szerint a kérdésben említett „Molotov-Ribbentrop paktum“ nem képezné részét
a gimnáziumi és a szakközépiskolai érettségi vizsgakövetelményeknek, ugyanakkor az érettségi vizsga részletes
követelményeiről szóló 40/2002. (V. 24.) OM rendelet mellékletében található, a történelem vizsgatárgyhoz tartozó
részletes érettségivizsga-követelmények alapján, a II. Világháború előzményeinek ismerete az érettségi vizsga részét
képezi.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy nem egyértelmű továbbá a népszavazásra feltenni kívánt kérdés
azért sem, mert az tulajdonképpen több kérdést, feltételt von egységbe, amelyek külön-külön is megválaszolhatók.
Így a választópolgárnak nincs lehetősége megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani
a kezdeményezésről. Ennek alapján a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre nem lehet egyértelműen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) és c) pontjai alapján, mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés
feladat és hatáskörébe és a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az
aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikkének (2) bekezdésén, 1993. évi LXXIX. törvény 94. §-ának (1) bekezdés h) pontján,
40/2002. (V. 24.) OM rendelet mellékletén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § a) és c) pontján és 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 37. §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés b) pontján, 42. § (1) bekezdés h) pontján, valamint a Legfelsőbb Bíróság 2/2010.
(III. 23.) közigazgatási jogegységi határozatán alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1252/2014. (IV. 18.) Korm. határozata a Magyarország és a Kazah Köztársaság között az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország és a  Kazah Köztársaság között az  elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  igazságügyért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy az  Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. felhívja az  igazságügyért felelős minisztert, hogy az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvény tervezetét
az Egyezmény szövegének végleges megállapítását követően terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2013. (VI. 28.) KüM közleménye a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (az Európai Unió tagállamai) és a Horvát Köztársaság között, a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés kihirdetéséről a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló Szerződés kihirdetéséről szóló 2012. III. törvény 2–3. §-ának, valamint a melléklet hatálybalépéséről.
A 2012. évi III. törvénnyel a  Magyar Közlöny 2012. február 15-én megjelent, 17. számában kihirdetett, a  Horvát
Köztársaságnak az  Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló Szerződés 3.  cikkének (3)  bekezdése
a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik
„(3) E  szerződés 2013. július 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy addig az  időpontig valamennyi megerősítő okiratot
letétbe helyezik.”
Tekintettel arra, hogy valamennyi megerősítő okirat letétbehelyezése megtörtént, a  Szerződés hatálybalépésének
napja: 2013. július 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2012. évi III. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar Közlöny
2012. február 15-én megjelent, 17. számában kihirdetett, a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság,
a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol
Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság,
a  Luxemburgi Nagyhercegség, a  Magyar Köztársaság, a  Máltai Köztársaság, a  Holland Királyság, az  Osztrák
Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság,
a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (az Európai Unió tagállamai)
és a Horvát Köztársaság között, a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló Szerződés
kihirdetéséről szóló 2012. évi III. törvény 2. és 3. §-a, valamint a melléklet 2013. július 1-jén, azaz kettőezer-tizenhárom
július elsején lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
5/2010. (HK 9.) HM HKF intézkedése a „Kiképzési követelmények a pilóta nélküli repülőgép kezelők számára” című főnökségi kiadvány kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra a
STANAG 4670 végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
szervezeteire és állományára.
2. A „Kiképzési követelmények a pilóta nélküli repülőgép kezelők számára” című dokumentumot, mint a HM
Hadműveleti és Kiképzési Főosztály kiadványát ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
3. Jelen intézkedésemmel bevezetem a STANAG 4670
(EDITION 1) GUIDANCE FOR THE TRAINING OF
DESIGNATED UNMANNED AERIAL VEHICLE
OPERATOR (DUO) címen kiadott NATO egységesítési
egyezményt.
4. A kiadványt, hatálybalépését követően a pilóta nélküli repülőgép rendszerek személyi állományának kiválogatása, kiképzése, felkészítése és vizsgáztatása során alkalmazni kell.
5. A parancsnokok, a törzsek, a kiadvány tartalmát a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék.
6. Az intézkedés a megjelenésekor, a főnökségi kiadvány pedig a kiadásakor lép hatályba.
7. A mellékletet az érintettek külön kapják meg.
Juhász István vezérőrnagy s. k.,
HM hadműveleti és kiképzési főosztályvezető


text:
85/2019. (VIII. 1.) ME határozata az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat Titkársága Irányító Testülete elnökének és tagjainak kinevezéséről.
A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 42/D.  § (1)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva – az  innovációért és technológiáért felelős miniszter és a  Magyar Tudományos
Akadémia elnökének közös javaslatára –
Maróth Miklóst az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat elnökévé
– 2019. augusztus 1-jei hatállyal, ötéves időtartamra –
kinevezem, egyidejűleg a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról 2014. évi LXXVI. törvény 42/C.  § (2)  bekezdésében foglalt
jogkörömben eljárva – a Magyar Tudományos Akadémia elnöke, valamint az innovációért és technológiáért felelős
miniszter javaslatára –
Ádám Veronikát, orvost, az MTA tagját, a Semmelweis Egyetem professor emeritusát,
Bokor Józsefet, villamosmérnököt, az MTA alelnökét, az MTA Számítástechnikai és Automatizálási Kutatóintézetének
tudományos igazgatóját,
Borhy Lászlót, történészt, az MTA tagját, az Eötvös Loránd Tudományegyetem rektorát,
Borsos Balázst, etnográfust, az MTA levelező tagját, az MTA Bölcsészettudományi Kutatóközpont Néprajztudományi
Intézetének igazgatóhelyettesét,
Freund Tamást, neurobiológust, az MTA alelnökét, az MTA Kísérleti Orvostudományi Kutatóintézetének igazgatóját,
Gáspár Pétert, gépészmérnököt, az  MTA levelező tagját, az  MTA SZTAKI Rendszer és Irányításelméleti
Kutatólaboratóriumának vezetőjét
Grüner Györgyöt, fizikust, az MTA külső tagját, a Kaliforniai Egyetem, Los Angeles professor emeritusát,
Horváth Zitát, történészt, az  Emberi Erőforrások Minisztériumának felsőoktatásért felelős helyettes államtitkárát,
egyetemi tanárt,
ifj. Kellermayer Miklóst, biofizikust, az  MTA doktorát, a  Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Karának
dékánját,
Mezei Ferencet, fizikust, az MTA tagját, kutató professzor emeritust,
Pálfy Péter Pált, matematikust, az MTA tagját, az MTA Rényi Alfréd Matematikai Kutatóintézet korábbi igazgatóját és
Sótonyi Pétert, állatorvost, az MTA doktorát, az Állatorvostudományi Egyetem rektorát
az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat Titkárságának Irányító Testülete tagjává
– 2019. augusztus 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1481/2014. (VIII. 27.) Korm. határozata a TÁMOP-6.1.5-13 azonosító számú („Területi emberi erőforrás fejlesztési komplex programok támogatása” című) konstrukció keretében benyújtott egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  ott meghatározott, a  TÁMOP-6.1.5-13 azonosító számú, „Területi emberi
erőforrás fejlesztési komplex programok támogatása” című konstrukció keretében benyújtott, egymilliárd forintot
meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződéseinek megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követően azonnal
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
397/2018. (VIII. 23.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
magas színvonalú táncművészi munkája elismeréseként
Dajka Ilka, a Magyar Nemzeti Táncegyüttes táncművésze részére,
a település társadalmi és kulturális életében betöltött szerepe, sikeres közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Hammerl Frigyesné, Máriakálnok Község Önkormányzata Szociális Bizottságának külső tagja, a Ballagó Idő Nyugdíjas
Egyesület vezetője részére,
magas színvonalú táncművészi munkája elismeréseként
Hasznos Dóra, a Bozsik Yvette Társulat táncművésze részére,
nemzetközi színvonalú énekművészi munkája elismeréseként
Kiss András, a Magyar Állami Operaház szerződéses magánénekese részére,
több évtizeden keresztül elkötelezetten végzett, magas szintű munkája elismeréseként
Kővágó Ferenc Józsefné, az Orosházi Járásbíróság nyugalmazott tisztviselője részére,
nemzetközi színvonalú balettművészi és táncpedagógusi munkája elismeréseként
Mráz Kornélia, a Magyar Nemzeti Balettintézet balettmestere részére,
sokoldalú művészi és színházpedagógiai tevékenysége elismeréseként
Pethő Gergő, a Budapest Bábszínház bábszínművésze részére,
magas színvonalú táncművészi munkája elismeréseként
Vattai Dzsenifer, a Budapest Táncszínház táncművésze részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a haza védelme és a nemzet biztonsága érdekében végzett eredményes munkája elismeréseként
Szigeti Zoltán alezredes, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat osztályvezetője részére,
a haza védelme és a nemzet biztonsága érdekében végzett eredményes munkája elismeréseként
Tar József őrnagy, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat kiemelt műveleti főtisztje részére,
a haza védelme és a nemzet biztonsága érdekében végzett eredményes munkája elismeréseként
Tóth Sándor József alezredes, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat osztályvezetője részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. augusztus 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
400/2015. (IX. 28.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Rein Oidekivi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Észt Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2015. szeptember 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2014. (HK 8.) HVK HIICSF szakutasítása a Magyar Honvédség rejtjelző szakiratkezeléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a ,,Magyar Honvédség Rejtjelszabályzat”
kiadásáról szóló 75/2013. (XII. 5.) HM utasítás 7. §-ára – a
következő
szakutasítást adom ki: 1. § A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
Rejtjelirat: a szakutasítás 2. mellékleteként kiadott
,,A rejtjeliratok körének meghatározása” című kiadványban meghatározott adattartalmú, a rejtjeltevékenységhez
és rejtjelanyagokhoz közvetlenül kapcsolódó minősített és
nyílt irat, melynek megismeréséhez rejtjel-hozzáférési engedély szükséges. A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv vezetője, az általa kinevezett biztonsági vezető, valamint a minősített adat védelméről szóló
2009. évi CLV. törvény 13. § (3) bekezdésben meghatározott személyek a rejtjeliratokat rejtjel-hozzáférési engedély nélkül is megismerhetik.
3. § A szakutasításban foglalt szabályokat minden esetben
a minősített adatok védelméről, valamint a személyes
adatok védelméről szóló jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök – különösen a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség Egységes Iratkezelési
Szabályzatának kiadásáról, valamint a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata kiadásáról szóló 11/1996. (HK 7.) HM
utasítás – vonatkozó előírásaival összhangban kell alkalmazni.
4. § Azon honvédelmi szervezeteknél, ahol elkülönített rejtjelző nyilvántartást vezetnek, a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet által
meghatározottaknak megfelelően a szerv nyilvántartójának alárendeltségében a rejtjelző nyilvántartási feladatok
folyamatos biztosítása érdekében rejtjelző kezelő pontot
kell kialakítani és fenntartani. A rejtjelző kezelő pontot a
nyilvántartási számképzés rendjének megfelelően minden
esetben a „-R” karakterekkel kell azonosítani.
5. § A szakutasítás 1. mellékleteként kiadom ,,A Magyar
Honvédség rejtjelző szakiratkezelése” című kiadványt.
6. § A szakutasítás 2. mellékleteként kiadom ,,A rejtjeliratok
körének meghatározása” című kiadványt.
7. § A szakutasítás mellékleteit a honvédelmi szervezetek
külön elosztó szerint kapják meg.
8. § (1) A szakutasítás a közzétételt követő 60. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az MH rejtjelző iratkezeléséről szóló
15/2012. (HK 11.) HVK HIICSF szakutasítás, továbbá az
MH rejtjelző iratkezeléséről szóló 15/2012. (HK 11.)
HVK HIICSF szakutasítás módosításáról szóló 3/2013.
(HK 2.) HVK HIICSF szakutasítás.
Vass Sándor dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


text:
1380/2016. (VII. 21.) Korm. határozata a bogotái nagykövetség újranyitásához kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Bogotá székhellyel 2017. május 31-ével a magyar nagykövetség (a továbbiakban: külképviselet)
újranyíljon a Kolumbiai Köztársaságban, és a külképviselet konzuli kerülete a Kolumbiai Köztársaság egész területére
terjedjen ki;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert a  külképviselet újranyitásához szükséges diplomáciai lépések
megtételére, az  érintett ország külügyminisztériumának tájékoztatására, továbbá megbízza a  külképviselet
újranyitásával összefüggő feladatok végrehajtásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  külképviselet újranyitásával és működésével kapcsolatos
kiadások fedezetét 2017. évben a Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetéséből biztosítsa;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, valamint a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  külképviselet
működtetésével kapcsolatos kiadások 2018. évtől a Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetésében beépülő
jelleggel kerüljenek biztosításra 182,5 millió forint összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: éves költségvetések tervezésekor
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, valamint a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a külképviselet műholdas
adatkommunikációjának kiépítésével kapcsolatos kiadások 2018. évben a  Külgazdasági és Külügyminisztérium
költségvetésében 203,8 millió forint összegben egyszeri jelleggel kerüljenek biztosításra;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: éves költségvetések tervezésekor
6. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert a  külképviselet újranyitásához kapcsolódó feladatok teljesítéséhez
szükséges beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó
fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt
beszerzési tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1467/2017. (VII. 25.) Korm. határozata a turisztikai célú keskeny nyomközű kisvasutak fejlesztéséről.
A Kormány – a kisvasutak növekvő népszerűségére, valamint a  fenntarthatósági, klímavédelmi, turisztikai, nemzetgazdasági és
egészségügyi szempontokra tekintettel – támogatja a turisztikai célú keskeny nyomközű kisvasutakkal kapcsolatos infrastruktúra
fejlesztését és a járműpark felújítását. Ennek érdekében
 1. a Kormány
a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a földművelésügyi minisztert, hogy a b) pont szerinti feladatátadással
kapcsolatos finanszírozási kérdéseket megállapodásban rendezzék, és egyetért azzal, hogy a  MÁV Magyar
Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MÁV Zrt.) által a  3. és 4.  pont szerint
visszafizetett támogatás összegének figyelembevételével, annak terhére – az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 33.  § (4)  bekezdés b)  pontjában foglaltak alapján – a  nemzeti fejlesztési miniszter és
a földművelésügyi miniszter fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosítást hajtanak végre, külön megállapodás
alapján;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy az 1. melléklet I/a. és I/b. pontja szerinti keskeny nyomtávú vasúti
fejlesztésekre nyújtson támogatást, és kössön támogatási szerződést az érintett erdőgazdaságokkal, legfeljebb
6045 millió forint összegben;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  melléklet I/a. és I/b.  pontjában meghatározott
fejlesztésekre biztosítson legfeljebb 2491,2 millió forint összegű támogatást, és kössön támogatási
szerződést;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
d) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a kötöttpályás vasúti járműfejlesztési programba való beillesztés
mellett gondoskodjon az  1.  mellékletben foglalt járműparkfejlesztéshez (többek között járműigényfelméréshez, motorkocsi- és vontatójármű-tervezéshez, prototípusgyártáshoz és járműgyártáshoz) szükséges
intézkedések megtételéről a c) pont szerinti forrás terhére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
e) felhívja a  kerékpározásért és az  aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztost, hogy gondoskodjon
– az  engedélyes és kiviteli tervek birtokában – az  1.  melléklet szerinti II. ütemben foglalt fejlesztések
végrehajtásához és a  pótlólagos költségvetési forrás biztosításához szükséges kormány-előterjesztés
kidolgozásáról;
Felelős: a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos
Határidő: a szükséges tervek rendelkezésre állását követően azonnal
f ) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zártkörűen
Működő Részvénytársaság útján mérje fel a  keskeny nyomközű vasúti járművek beszerzésére vonatkozó
igényeket és a hazai gyártók exportlehetőségeit az Európai Unió tagállamaiban.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2017. december 31.
2. A Kormány által biztosított forrás a beruházásokhoz kapcsolódó általános forgalmi adó finanszírozására csak abban
az  esetben használható fel, ha a  beruházást végrehajtó végső kedvezményezett nem jogosult a  beruházásra jutó
előzetesen felszámított általános forgalmi adó visszaigénylésére.
3. A  Kormány egyetért azzal, hogy az  egyes egyedi infrastruktúra-fejlesztési beruházások forrásszükségletének
biztosításáról szóló 1803/2016. (XII. 20.) Korm. határozat 1. mellékletében a „Keskeny nyomtávú vasúti fejlesztések”
megnevezésű fejlesztésre 10 000 millió forint helyett 1463,8 millió forint támogatás kerüljön biztosításra.
4. A  Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  3.  ponttal összefüggésben tegye meg a  szükséges
intézkedéseket a MÁV Zrt. felé a támogatás elszámolása, visszafizetése és a kapcsolódó támogatói okirat módosítása
érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2015. (III. 17.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az ENSZ Gyermekalapja (UNICEF) Globális Szolgáltató Központ Budapestre történő telepítéséről és jogállásáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és az ENSZ Gyermekalapja (UNICEF) Globális Szolgáltató Központ Budapestre
történő telepítéséről és jogállásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratokat adja ki;
 5. felhívom az  igazságügyi minisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
119/2007. (XII. 29.) GKM rendelete a villamos energia rendszerhasználati díjakról.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (2) bekezdés 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a gazdasági és közlekedési miniszter feladatés hatásköréről szóló 163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a
következőket rendelem el:
Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) csatlakozási feszültségszint: annak a közcélú háló
zatnak a szabványos feszültségszintje, amelyre a felhasználói berendezés, a magánvezeték vagy a termelői vezeték
csatlakozik,
b) ideiglenes rendszerhasználat: 12 hónapnál rövidebb,
határozott időtartamú rendszerhasználat,
c) kisfeszültségű csatlakozás: az a csatlakozás, amelyiknél a csatlakozási pont 1 kV-ot meg nem haladó névleges feszültségen van,
d) közép/kisfeszültségű transzformátorhoz történő
csatlakozás: az a csatlakozás, amelyiknél a csatlakozási
pont 1 kV-ot meg nem haladó névleges feszültségen van,
és a csatlakozási pont a közép/kisfeszültségű transzformátorállomásban a transzformátorkapcsokon vagy a közép/kisfeszültségű transzformátorállomásban lévő, az elosztó hálózati engedélyes (a továbbiakban: elosztó) tulaj
donát képező kisfeszültségű kapcsolóberendezésben található, e) középfeszültségű csatlakozás: az a csatlakozás, amelyiknél a csatlakozási pont 1 kV-nál nagyobb, de 35 kV-ot
meg nem haladó névleges feszültségen van,
f) nagy/középfeszültségű transzformátorhoz történő
csatlakozás: az a csatlakozás, amelyiknél a csatlakozási
pont 1 kV-nál nagyobb, de 35 kV-ot meg nem haladó névleges feszültségen van, és a csatlakozási pont a nagy/középfeszültségű transzformátorállomásban a transzformátorkapcsokon vagy a nagy/középfeszültségű transzformátorállomásban lévő, az elosztó tulajdonát képező középfeszültségű kapcsolóberendezésben található,
g) mérési pont: a hálózatnak a felek közötti szerződésben meghatározott azon fizikai pontja, ahová az elszámolási mérőket vagy az azokat tápláló mérőváltókat beépítették,
h) nagyfeszültségű csatlakozás: az a csatlakozás, amelyiknél a csatlakozási pont 35 kV-nál nagyobb névleges
feszültségen van,
i) szigetüzem: olyan üzemállapot, amelyben a villamos
energia termelése és fogyasztása a magyar egységes szabályozású villamosenergia-rendszertől függetlenül, azzal
össze nem kapcsolva történik,
j) többirányú hálózati ellátás: az az ellátási forma,
amelynek keretében a villamos energia – a felhasználó igénye alapján – több irányból, de nem ugyanazon transzformátorról érkezhet, és ezt a felhasználó és a hálózati engedélyes a hálózati csatlakozási, illetve hálózathasználati
szerződésben rögzítette.
(2) Az (1) bekezdésben meg nem határozott fogalmakat
a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény
(a továbbiakban: VET), valamint az annak felhatalmazása
alapján kiadott jogszabályok rendelkezései szerint kell értelmezni.
Általános rendelkezések 2. § (1) Ha a kereskedő vagy az egyetemes szolgáltató a felhasználó hálózati csatlakozási és hálózathasználati szerződését a VET 63. § (1) bekezdése alapján megbízottként
vagy bizományosként kezeli, akkor a rendszerhasználati
díjakat a kereskedő vagy az egyetemes szolgáltató fizeti a
hálózati engedélyesnek.
(2) A kereskedő vagy az egyetemes szolgáltató (1) bekezdés szerinti díjfizetési kötelezettsége azon hálózati engedélyessel szemben áll fenn, amelynek hálózatához az általa megbízottként vagy bizományosként kezelt hálózati
csatlakozási és hálózathasználati szerződéssel rendelkező
felhasználó csatlakozik.
(3) A határon keresztül történő szállítás utáni díjfizetési
kötelezettséget a határkeresztező szállítási menetrend
alapján kell teljesíteni.
(4) A rendszerhasználati díjak beszedésére jogosult engedélyes a részére fizetett rendszerhasználati díjakat elkülönítve, díjtételenként köteles nyilvántartani, elszámolni
és a számlán feltüntetni.
(5) Az ideiglenes rendszerhasználat esetén is e rendelet
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6) Az e rendelet szerinti díjak az általános forgalmi adó
összegét nem tartalmazzák.
A rendszerhasználati díjak megfizetése 3. § (1) A rendszerhasználati díjak és azok alkalmazási feltételei
a) belföldi villamosenergia-forgalom esetén a csatlakozási pontra, b) villamos energia határon keresztül történő ki- és beszállítása esetén a határkeresztezés elszámolási pontjára
vonatkoznak.
(2) Ha az elszámolási mérés nem a csatlakozási ponton
van, a mért villamos energia mennyisége – a felek közös
megegyezése esetén – a nem mért hálózati szakasz veszteségével korrigálható. Ennek számítási módját és alkalmazási feltételeit a 2. számú melléklet, valamint az elosztói
szabályzat tartalmazza.
(3) Az elosztó hálózatra csatlakozó rendszerhasználók
a) az átviteli-rendszerirányítási díjat és a rendszer
szintű szolgáltatások díját az 4. § (3) bekezdés a) pont,
b) az elosztási díjat a 5. § (4) bekezdés a) pont
alapján – a (4) bekezdésben foglalt eltéréssel – az elosztó
hálózati engedélyes részére kötelesek megfizetni.
(4) Az elosztó hálózatra a közvilágítási elosztó hálózaton keresztül csatlakozó rendszerhasználók
a) az átviteli-rendszerirányítási díjat és a rendszerszintű szolgáltatások díját a 4. § (3) bekezdés a) pont,
b) az elosztási díjat az 5. § (4) bekezdés a) pont,
c) a közvilágítási elosztási díjat a 6. § (2) bekezdés
alapján az elosztó részére kötelesek megfizetni. (5) Az átviteli hálózatra csatlakozók az átviteli-rendszerirányítási díjat és a rendszerszintű szolgáltatások díját
a 4. § (3) bekezdés b) pont alapján az átviteli rendszerirányító részére kötelesek megfizetni.
(6) A (3) bekezdés szerinti rendszerhasználati díjakat
kell az elosztó részére megfizetniük az elosztó hálózatra
nem az elosztó tulajdonában lévő elosztó hálózati elemen
keresztül csatlakozó rendszerhasználóknak is, beleértve a
közvetlen vezeték vagy magánvezeték tulajdonosát is, ha a
közvetlen vezeték vagy magánvezeték elosztó hálózatra
csatlakozó, nem szigetüzemű erőműhöz csatlakozik.
(7) Az (5) bekezdés szerinti rendszerhasználati díjakat
kell az átviteli rendszerirányító részére megfizetniük az átviteli hálózatra nem az átviteli rendszerirányító tulajdonában lévő átviteli hálózati elemen keresztül csatlakozó
rendszerhasználóknak is, beleértve a közvetlen vezeték
vagy magánvezeték tulajdonosát is, ha a közvetlen vezeték
vagy magánvezeték átviteli hálózatra csatlakozó, nem szigetüzemű erőműhöz csatlakozik.
Átviteli-rendszerirányítási díj és a rendszerszintű
szolgáltatások díja 4. §
(1) Az átviteli-rendszerirányítási díj az átviteli hálózat
indokolt működési és tőkeköltségeire, az átviteli hálózaton
elismert hálózati veszteség pótlásához szükséges villamos
energia beszerzésének indokolt költségeire, valamint az
átviteli rendszerirányítónak az Európai Parlament és a
Tanács a villamos energia határokon keresztül történő
kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési
feltételekről szóló, 2003. június 26-i 1228/2003/EK rendeletében (a továbbiakban: 1228/2003/EK rendelet), a
VET-ben, az annak felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban és a villamosenergia-ellátási szabályzatokban
megfogalmazott kötelezettségei teljesítéséhez tartozó indokolt költségére nyújt fedezetet, kivéve a (2) bekezdésben meghatározott költségeket.
(2) A rendszerszintű szolgáltatások díja nyújt fedezetet
a rendszerszintű szolgáltatások nemzetgazdasági szintű
legkisebb költség elvének megfelelő biztosításához szükséges következő résztevékenységek indokolt költségeire:
a) szabályozási tartalékok biztosítása (a villamosenergia-ellátási szabályzatokban foglaltak szerint),
b) a feszültség- és meddőenergia szabályozás,
c) üzembiztonsági szolgáltatások (a villamosenergia
ellátási szabályzatokban foglaltak szerint),
d) kiegyenlítő szabályozás (figyelembe véve az ezzel
összefüggésben kapott külön bevételeket is). (3) Átviteli-rendszerirányítási díjat és a rendszerszintű
szolgáltatások díját köteles fizetni:
a) az elosztó részére az elosztó hálózatra csatlakozó
aa) felhasználó,
ab) erőmű,
ac) a közvetlen vezeték vagy magánvezeték tulajdo
nosa, valamint további elosztó, amikor az elosztó hálózatot vételezésre használja,
b) az átviteli rendszerirányító részére az átviteli hálózatra csatlakozó
ba) felhasználó,
bb) erőmű, bc) a közvetlen vezeték vagy magánvezeték tulajdonosa, valamint (az a) pontban foglaltakkal összefüggésben) az elosztó
c) az átviteli rendszerirányító részére a rendszerösszekötő vezetéken keresztül villamos energia szállítást végző
ca) az átviteli hálózatról történő villamos energia kiszállítás,
cb) az átviteli hálózatra történő villamos energia beszállítás
esetén.
(4) Az átviteli rendszerirányító az 1. számú melléklet
I. B) fejezet 4.1. és 4.2. pontja szerinti országok felsorolását a honlapján köteles közzétenni.
(5) Az átviteli rendszerirányító az elosztók által fizetett
átviteli-rendszerirányítási díjból származó bevételének
azon részét, melyet az 1. számú melléklet I. B) fejezet
1.1.1. és 1.2.1. pont szerinti díjtételek különbsége, és a
2. számú melléklet B) fejezet 1.1.1. pont szerinti villamosenergia mennyiségek szorzataként realizál, a 4. számú
melléklet szerint köteles megosztani az elosztók között.
Elosztási díj 5. § (1) Az elosztási díj részeként
a) elosztói alapdíjat,
b) elosztói teljesítménydíjat,
c) elosztói forgalmi díjat,
d) elosztói meddő energia díjat,
e) elosztói veszteség díjat,
f) elosztói menetrend kiegyensúlyozási díjat
kell fizetni a (4) és az (5) bekezdésben meghatározottak
szerint.
(2) Az (1) bekezdés a)–d) pont szerinti díjak – figyelembe véve a 4. § (5) bekezdésben foglaltakat is – az elosztó (elosztó hálózat) indokolt működési és tőkeköltségeire
nyújtanak fedezetet, kivéve a (3) bekezdésben meghatározott költségeket.
(3) Az (1) bekezdés e)–f) pont szerinti díjak az elosztó
hálózaton elismert hálózati veszteség pótlásához szükséges villamos energia beszerzésének, valamint a profiltól
való eltérés kiegyenlítésének indokolt költségeire nyújtanak fedezetet.
(4) Az elosztó részére az (1) bekezdés a)–e) pont szerinti díjakat köteles fizetni:
a) az elosztó hálózatra csatlakozó
aa) felhasználó,
ab) erőmű,
ac) a közvetlen vezeték vagy magánvezeték tulajdo
nosa, valamint további elosztó, amikor az elosztó hálózatot vételezésre használja,
b) a határkeresztező elosztó vezetéken keresztül villamosenergia-szállítást végző
ba) az elosztó hálózatról történő villamos energia kiszállítás,
bb) az elosztó hálózatra történő villamos energia beszállítás
esetén.
(5) Az elosztó hálózatra csatlakozó profil elszámolású
felhasználó – (1) bekezdés a)–e) pont szerinti díjakon
felül – az (1) bekezdés f) pont szerinti díjat köteles fizetni.
Közvilágítási elosztási díj 6. § (1) A közvilágítási elosztási díj az elosztó hálózati engedélyeseknek a közvilágítással összefüggésben keletkezett
– az elosztó tulajdonában lévő közvilágítási elosztó hálózat indokolt üzemeltetési-, karbantartási- és tőkeköltségéből álló – költségeire nyújt fedezetet. A közvilágítási
elosztási díj nem nyújt fedezetet a VET 3. § 40. pont a) alpontja szerinti közvilágítási berendezések, valamint a nem
az elosztó tulajdonában lévő közvilágítási berendezések
költségeire.
(2) Közvilágítási elosztási díjat köteles fizetni az elosztó hálózatra a közvilágítási elosztó hálózaton keresztül
csatlakozó felhasználó.
Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti
a) a villamosenergia-ellátásban alkalmazott általános
rendszerhasználati díjak megállapításáról szóló 57/2002.
(XII. 29.) GKM rendelet,
b) az egyes villamos energia, melegített víz és gőz hatósági árait és díjait érintő miniszteri rendeletek módosításáról szóló 3/2003. (I. 24.) GKM rendelet,
c) a hatósági energiaárakkal összefüggő egyes miniszteri rendeletek módosításáról szóló 62/2003. (X. 10.)
GKM rendelet,
d) a villamosenergia-ellátásban alkalmazott általános
rendszerhasználati díjak megállapításáról szóló 57/2002.
(XII. 29.) GKM rendelet módosításáról szóló 106/2003.
(XII. 29.) GKM rendelet,
e) a villamosenergia-ellátásban alkalmazott általános
rendszerhasználati díjak megállapításáról szóló 57/2002.
(XII. 29.) GKM rendelet módosításáról szóló 94/2004.
(VII. 9.) GKM rendelet,
f) a villamosenergia-ellátásban alkalmazott általános
rendszerhasználati díjak megállapításáról szóló 57/2002.
(XII. 29.) GKM rendelet módosításáról szóló 6/2005.
(I. 21.) GKM rendelet,
g) a villamosenergia-ellátásban alkalmazott általános
rendszerhasználati díjak megállapításáról szóló 57/2002.
(XII. 29.) GKM rendelet módosításáról szóló 113/2005.
(XII. 23.) GKM rendelet,
h) a villamosenergia-ellátásban alkalmazott általános
rendszerhasználati díjak megállapításáról szóló 57/2002.
(XII. 29.) GKM rendelet módosításáról szóló 54/2006.
(VIII. 1.) GKM rendelet,
i) a villamosenergia-ellátásban alkalmazott általános
rendszerhasználati díjak megállapításáról szóló 57/2002.
(XII. 29.) GKM rendelet módosításáról szóló 10/2007.
(I. 26.) GKM rendelet,
j) a villamosenergia-ellátásban alkalmazott általános
rendszerhasználati díjak megállapításáról szóló 57/2002.
(XII. 29.) GKM rendelet módosításáról szóló 85/2007.
(X. 21.) GKM rendelet.
(3) A rendelet hatálybalépését követő napon hatályát
veszti a 7. § (2) bekezdés. E bekezdés a rendelet hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
Átmeneti rendelkezések 8. § (1) Az elosztó 2008. március 31-éig köteles azonosítani
a közép/kisfeszültségű transzformátorhoz történő csatlakozásra jogosult rendszerhasználókat. Az elosztó ezen
időpontig jogosult az érintett rendszerhasználók részére a
kisfeszültségű csatlakozásra vonatkozó elosztási díjakat
számlázni.
(2) Az elosztó a közép/kisfeszültségű transzformátorhoz történő csatlakozásra jogosult rendszerhasználók részére – az azonosításukat követően – köteles 2008. április
30-ig az e rendelet hatálybalépése és az (1) bekezdés szerinti időpont között kiszámlázott kisfeszültségű csatlakozásra vonatkozó elosztási díjak és a közép/kisfeszültségű
transzformátorhoz történő csatlakozásra vonatkozó elosztási díjak különbségét visszafizetni.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1095/2019. (III. 8.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Győr és Pannonhalma Világörökség közötti kerékpárút kiépítése érdekében szükséges forrás-átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország Kormánya és Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1387/2017. (VI. 27.) Korm. határozat 1. pont e) alpontjának végrehajtása érdekében
 1. egyetért a  Modern Városok Program keretében a  82. számú főút mentén, a  Győr és Pannonhalma Világörökség
közötti kerékpárút kiépítésével (a továbbiakban: Beruházás);
 2. egyetért azzal, hogy a Beruházás pénzügyi fedezetének biztosítása érdekében – a kapcsolódó pénzügyi tranzakciós
illetékkel és kincstári díjakkal együtt számítva – a  2019. és a  2020. évekre összesen 3 913 650 000 forint forrás
kerüljön biztosításra az alábbi ütemezéssel:
a) a 2019. évben 1 465 110 000 forint,
b) a 2020. évben 2 448 540 000 forint;
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva, a  Beruházás megvalósításához a  2019. évben szükséges – pénzügyi tranzakciós illetékkel
és a  kapcsolódó kincstári díjakkal együtt – 1 465 110 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern
Városok Program jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 49. Kerékpáros létesítmények
fejlesztése jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
 4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  innovációért és technológiáért
felelős miniszter bevonásával – gondoskodjon a  Beruházás megvalósításához a  2020. évben szükséges
2 448 540 000 forint forrás rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 5. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter
bevonásával, a Beruházás megvalósításához készítsen előterjesztést a Kormány részére az Áht. 33. § (2) bekezdése
szerinti döntés kezdeményezése érdekében a  4.  pont szerinti forrás egyszeri átcsoportosítása céljából a  központi
költségvetés Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet kerékpáros létesítmények fejlesztését finanszírozó
előirányzata javára;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
 6. egyetért azzal, hogy a  Beruházás építtetői feladatait a  NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő
Részvénytársaság lássa el, és felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  Beruházás
megvalósítása érdekében kössön támogatási szerződést a NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő
Részvénytársasággal.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a 2019. évi forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
341/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bánó-Kacskovics
Virginiát 2017. szeptember 1. napjától 2020. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök