text:
35/2018. (HK 7.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Magyar Honvédség 2019. Visegrádi Négyek Európai Unió Harccsoport ideiglenes katonai szervezet kötelékébe kijelölt erők felkészítésének és tevékenységének támogatásával kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján a
következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Honvéd Vezérkar
főnök (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó minisztériumi szervekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Az együttes intézkedés célja az MH-nak a Visegrádi
Négyek Európai Unió Harccsoportban (a továbbiakban:
MH V4 EU HCS) 2019 második félévében készenléti szolgálatot ellátó szervezeti elemei felkészítésének és az ideiglenes katonai szervezet felállítási feladatainak meghatározása.
3. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját az együttes intézkedésben meghatározott feladatok végrehajtásában történő közreműködésre.
2. Az MH V4 EU HCS alapadatai 4. Az MH V4 EU HCS az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) válságkezelő- és
béketámogató műveletekben résztvevő területileg elkülönült szervezeti egysége. A szervezeti egység állománytáb
lával és felszerelési jegyzékkel létrehozott zászlóalj jogállású ideiglenes katonai szervezet. Állományát az MH költségvetési létszámkeretéből kijelöléssel, a készenlét időszakára készenléti szolgálatba vezényléssel, az alkalmazásra vonatkozó közjogi döntést követően vezényléssel,
anyagi-technikai eszközeit az MH eszközállományából
kell feltölteni.
5. A készenléti szolgálat megnevezése a fegyveres vagy
nemzetközi kötelezettségen alapuló készenléti szolgálatok
rendszerében: MH V4 EU Harccsoport készenléti szolgálat.
6. Az MH V4 EU HCS feladata a V4 EU Battle Group
(a továbbiakban: V4 EU BG) részeként megfelelő közjogi
döntést követően békefenntartásban, békekikényszerítésben, humanitárius segítségnyújtásban, szemben álló felek
lefegyverzésében és fegyverbegyűjtésben, kiürítési műveletekben, valamint a terrorizmus elleni harc katonai feladatai végrehajtásában történő részvétel.
7. Az MH V4 EU HCS aktiválása és települése esetén
tevékenységét a fenti feladatok teljes spektrumában,
Brüsszeltől számított 6000 km sugarú körben láthatja el.
8. Az MH V4 EU HCS állományának létszáma legfeljebb 350 fő.
9. Az MH V4 EU HCS
a) a Nem Kinetikus Modulból magyar vezetéssel,
b) a Műszaki Modulból magyar vezetéssel,
c) a Felderítő Modulban egy kombinált felderítő képes
ségből,
d) a Katonai Rendész Modulban egy magyar szakasz
erőből,
e) a hadszíntéri és műveleti parancsnokságon törzs ki
egészítőkből és összekötő tisztekből,
f) logisztikai elemekből,
g) egészségügyi elemekből, valamint
h) Nemzeti Támogató Elemből
épül fel. 10. Az MH V4 EU HCS készenléti feladatait a V4 EU
BG kijelölt hadszíntéri parancsnoka harcászati vezetési
alárendeltségében – 2019. július 1-től 2019. december
31-ig terjedő időszakban – hajtja végre.
11. Az MH V4 EU HCS OHQ-ba kijelölt törzs kiegészítői készenléti feladataikat a V4 EU BG kijelölt műveleti
parancsnoka műveleti vezetési alárendeltségében – 2019.
július 1-től 2019. december 31-ig terjedő időszakban –
hajtják végre.
12. Az MH V4 EU HCS részeként létrehozásra kerülő
Nemzeti Támogató Elem biztosítja a nemzeti támogatást
az OHQ magyar személyi állománya vonatkozásában is.
13. Felhatalmazzuk a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban együtt: HVK HDMCSF) csoportfőnökét a V4 nemzetközi egyeztetések és felkészülés végrehajtása során – a feladat igényeinek megfelelően – az MH ÖHP és a KNBSZ
bevonásával az MH V4 EU HCS felajánlásainak vállalására, illetve a modul elemek és egyéni beosztások feltöltésének koordinálására.
14. Felkérjük a KNBSZ főigazgatóját a HVKF szolgálati alárendeltségébe tartozó szervek, szervezetek állományából fel nem tölthető felderítő szakmai törzsbeosztások
esetében jelölt állítására.
3. Az MH V4 EU HCS megalakításával
és felkészítésével kapcsolatos feladatok
15. Az MH V4 EU HCS megalakításával kapcsolatos
feladatok végrehajtásáért az MH ÖHP parancsnoka felel.
16. Az MH ÖHP elkészíti és 2018. június 15-ig a HVK
Haderőtervezési Csoportfőnökség útján jóváhagyásra felterjeszti a HVKF felé az ideiglenes katonai szervezet állománytábláját és felszerelési jegyzékét.
17. Az MH ÖHP az MH V4 EU HCS aktiválása és kitelepülése esetén, annak az adott területre pontosított hatályos műveleti eljárásait a HVK HDMCSF útján a fő erők
kitelepülését követő 10. napig jóváhagyásra felterjeszti a
HVKF részére.
18. Az MH ÖHP a jóváhagyott állománytáblát és a felszerelési jegyzékeket megküldi a KNBSZ, a HM Tervezési
és Koordinációs Főosztály, a HM Haderőfejlesztési Programok Főosztály (a továbbiakban: HM HFPF), a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály, a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH), a HVK csoportfőnökségei, az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK), az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) és azon alárendelt katonai szervezetei részére,
melyek érintettek a feladat végrehajtásában.
19. Az MH ÖHP a feladatrendszer, illetve a logisztikai
támogatási és infrastrukturális feladatok pontosítása érdekében a feladat végrehajtásához szükséges szervezetek bevonásával aktiválás és kihelyezés esetén helyszíni szemrevételezést hajt végre.
20. Az MH V4 EU HCS képesség jegyzék nemzeti vonatkozású pontjainak meghatározását az MH ÖHP végzi.
A hadműveleti követelményeket az intézkedés hatálybalépését követő 30. napig az MH ÖHP a HVK HDMCSF útján terjeszti fel a HVKF részére.
21. Az MH V4 EU HCS nemzeti felkészítését az MH
ÖHP végzi az érintett szervezetek bevonásával. Az MH
ÖHP a felkészítés eredményéről, tapasztalatairól – a hazai készenlét ellenőrzéséről szóló jelentésben – a HVK
Kiképzési és Oktatási Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK KIKOCSF) útján jelentést terjeszt fel
a HVKF részére.
22. Az MH V4 EU HCS OHQ törzs kiegészítői nemzeti
felkészítésének megszervezésére és végrehajtására a HVK
KIKOCSF intézkedik, annak eredményéről, tapasztalatairól – a hazai készenlét ellenőrzésének eredményéről jelentést terjeszt fel a HVKF részére.
23. Az MH V4 EU HCS kijelölt állománya közegészségügyi és járványügyi felkészítéséért, illetve pszichológiai, fizikai és egészségügyi alkalmassági vizsgálata végrehajtásáért az MH ÖHP ütemterve és kezdeményezése alapján az MH EK felelős.
24. Az MH V4 EU HCS kijelölt állománya részére
végrehajtásra kerülő, a hadműveleti követelmények figyelembe vételével elkészített békeműveleti felkészítésért
– az MH ÖHP terve és kezdeményezése alapján – az MH
Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság
(a továbbiakban: MH HFKP) felel.
25. Az MH V4 EU HCS a készenlétet hazai területen
2019. június 20-ig éri el. Az MH ÖHP a hazai készenlét ellenőrzését követően – a V4 EU BG keretnemzet által meghatározott doktrinális háttér alapján – 2019. június 25-ig
felterjeszti a készenlét elérésére vonatkozó jelentését
a HVK HDMCSF útján a HVKF részére.
4. Személyügyi és humán feladatok 26. A beosztások ellátására vonatkozó általános követelményeket az MH ÖHP parancsnoka határozza meg.
27. A szolgálati feladat ellátása céljából az állomány
tagját az – MH ÖHP parancsnok parancsának megfelelően – az érintett katonai szervezet parancsnoka vezényli
a felkészítésre és az MH ÖHP parancsnokának kijelölő parancsa alapján a készenléti szolgálatba.
28. Az MH V4 EU HCS személyi állományát adó honvédelmi szervezetek humánszolgálatai a kiutazó állományra és itthon maradó családtagjaira irányuló komplex
családsegítő tevékenység biztosítása érdekében végrehajtják a családsegítő szolgálatnak a katonák külföldi feladat
végrehajtásával kapcsolatos feladatairól és működési
rendjéről szóló 53/2009. (VII. 3.) HM utasításban foglalt
szakfeladatokat.
5. Úti okmányok, személyi- és kollektív dokumentumok
beszerzésével kapcsolatos feladatok
29. Az MH ÖHP a HVK Személyzeti Csoportfőnökséggel (a továbbiakban: HVK SZCSF), az MH HFKP-val,
az MH Katonai Igazgatási és Központi Nyilvántartó Parancsnoksággal (a továbbiakban: MH KIKNYP) valamint
az érintett szervekkel, illetve katonai szervezetekkel
együttműködve beszerzi, előkészíti a szükséges úti okmányokat, személyi és kollektív dokumentumokat – így különösen a szolgálati útlevelet, szükség szerinti vízumot, személyi igazolójegyet, menetparancsot, a személyazonossági igazolványt – amelyekkel az MH V4 EU HCS teljes állományának rendelkeznie kell.
30. Az állományilletékes parancsnokok kezdeményezik
a meghatározott személyi állomány nemzetbiztonsági ellenőrzését, illetve a szükséges személyi biztonsági tanúsítványok kiállítását.
6. Egészségügyi, pszichológiai és fizikai alkalmassági
vizsgálatok, valamint a védőoltásokkal történő ellátás
rendje 31. Az MH ÖHP kezdeményezése alapján az MH EK
elvégzi a készenléti szolgálatra tervezett állomány alkalmassági vizsgálatát, megelőző egészségügyi ellátását,
egészségügyi és pszichológiai felkészítését, valamint
egészségügyi eszközökkel és szakanyagokkal történő ellátását. A külföldi szolgálatra való alkalmasság megállapítását követően – az MH EK által megküldött vércsoport-szerológiai leletek alapján – a kiutazáshoz szükséges okmányokat az MH KIKNYP állíttatja ki.
32. Az MH EK – a lehetséges alkalmazási területre vonatkozó – kockázatértékelésen alapuló szakmai javaslata
alapján, az MH EK Nemzetközi Oltóközpont 45 nappal a
készenlét megkezdése előtt végrehajtja a védőoltásokat és
a kemoprofilaxist, biztosítja az erről szóló nemzetközi oltási bizonyítványt. Védőoltásban csak az alkalmas minősítéssel rendelkező állomány részesíthető.
7. Alapadatok a költségvetési, pénzügyi
és logisztikai támogatás tervezéséhez és végrehajtásához
33. A feladat végrehajtása érdekében szükséges hadfelszerelést az MH-ban rendszeresített eszközök és anyagok
felhasználásával, a felkészítésre kijelölt katonai szervezet
készleteiből, az MH ÖHP alárendelt katonai szervezetei
közötti átcsoportosításból, központi készletből, illetve hazai és műveleti területen történő bérléssel, beszerzéssel,
vagy koalíciós támogatás igénybevételével kell biztosítani. Az MH ÖHP a meglévő készleteiből nem biztosítható
hadfelszerelésre vonatkozó igényét a vonatkozó jogszabá
lyokban és közjogi szervezetszabályzó eszközökben meghatározottak figyelembevételével 2018. július 1-ig megküldi a HM HFPF, az MH LK és az MH EK részére.
34. Az MH ÖHP az állománytábla véglegesítését követően pontosítja a harccsoport szükségleti igényét és 2018.
november 30-ig felterjeszti a HVK LOGCSF részére.
35. A feladatba bevont, de jelenleg üzemképtelen technikai eszközök és berendezések javítására, valamint a gyakorlatokhoz szükséges anyagok beszerzésére az MH ÖHP
igénye alapján az MH LK intézkedik.
36. Az MH LK az MH ÖHP igénye alapján végzi az MH
V4 EU HCS központi stratégiai szállításának és utánpótlásának megtervezését, megszervezését és végrehajtását.
37. A stratégiai szállítási és utánszállítási terveket az
MH ÖHP által megküldött állománytáblák, hadfelszerelési jegyzékek és eszközlisták figyelembe vételével az MH
LK szakközegei bevonásával készíti el elektronikus formában. Az elkészített részletes kitelepítési tervet megküldi
az MH ÖHP részére.
38. Az MH ÖHP a Magyarország határain kívüli válságkezelő- és béketámogató műveletekben résztvevők,
és nemzetközi szervezetekhez vezényelt katonai megfigyelők pénzügyi biztosításáról szóló 17/2017. (HK 8.)
HM VGHÁT szakutasításban meghatározott együttműködési rendben kezdeményezi a harccsoport és személyi
állománya pénzügyi ellátásának megszervezését és biztosítását.
39. Az MH ÖHP szabályozza a logisztikai támogatás feladatait és a logisztikai jelentés rendjét – az előkészítés, a kitelepülés, a missziós feladat, a hazatelepülés, valamint a hazai területen történő elszámolás időszakaira vonatkozóan.
40. A szükségletek meghatározása során engedélyezzük, hogy az MH ÖHP parancsnoka – az MH LK és az MH
EK parancsnokával egyeztetve – szabályozza a készletek
megalakításának és lépcsőzésének eltérő rendjét. Engedélyezzük továbbá a logisztikai támogatás végrehajtása során az alkalmazó igényének megfelelően, az alapintézkedéstől, normatív előírásoktól eltérő készletezést a HVK
LOGCSF egyidejű tájékoztatása mellett.
41. Az MH ÖHP a rendelkezésre álló adatok alapján elkészíti a készenlétben résztvevő erők hadfelszerelésének
megalakítására és a logisztikai támogatás végrehajtására
vonatkozó ellátási tervezetét, melyet a szakterületileg
érintett szervezetekkel, így különösen az MH LK-val, az
MH EK-val és a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökséggel (a továbbiakban: HVK
HIICSF) történő egyeztetést követően jóváhagyásra felterjeszt a HVK LOGCSF részére.
42. A meglévő készletekből nem biztosítható és jóváhagyott beszerzési tervben nem szereplő hadfelszerelésre,
egyéb eszközökre és anyagokra, valamint szolgáltatásokra
vonatkozó MH ÖHP igények alapján az MH LK és MH
EK, – a HVK LOGCSF szakirányítása mellett és a HM
HFPF együttműködésével – összeállítja az MH V4 EU
HCS beszerzési ütemtervét, melyet a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár útján felterjeszt a HM
közigazgatási államtitkár és a HVKF részére.
43. A harccsoport aktiválása esetén a feladat ellátásához
szükséges költségvetési előirányzatok több ütemben kerülnek biztosításra. A keretgazda a működési költségek
vonatkozásában az MH ÖHP, a beszerzések esetében pedig a HM HFPF, az MH LK, az MH EK és a KNBSZ.
44. Az alkalmazási terület konkrét ismeretében, az MH
ÖHP javaslatának figyelembe vételével a HM Humánpolitikai Főosztály kezdeményezze a béketámogató műveletekben részt vevő állomány részletes kategóriába sorolásáról szóló 58/2013. (IX. 20.) HM utasítás (a továbbiakban:
Utasítás) módosítását.
45. A HM VGH – az MH ÖHP által biztosított adatok,
valamint a HM Humánpolitikai Főosztály által az Utasítás
módosítására vonatkozóan megadott adatok alapján
– összeállítja a műveleti szerepvállalás személyi juttatásaival és járulékaival kapcsolatos költségvetési tervjavaslatát
és azt a logisztikai tervjavaslattal együtt összesítetten –
10 munkanappal a HVK LOGCSF által megküldött logisztikai tervjavaslat kézhezvételét követően – jóváhagyásra
felterjeszti a miniszter részére.
46. A harccsoport aktiválását követően a HM VGH kidolgozza az adott műveleti terület pénzügyi támogatási és
biztosítási tervét a nagymennyiségű készpénztárolással és
a készpénz utánpótlással kapcsolatos feladatok szabályozása, illetve a személyi állomány külszolgálati ellátmány
előleggel történő ellátása érdekében.
47. Az előleggel történő ellátás érdekében az MH ÖHP
intézkedik a külföldi szolgálatot teljesítők egyes járandóságairól szóló 18/2013. (IX. 5.) HM rendelet 39. § (5) bekezdése alapján az állomáshely azon meghatározására,
ahol a 39. § (4) bekezdés alapján a külszolgálati ellátmány
készpénzben történő kifizetése a műveleti területen nem
lehetséges.
48. A HVK LOGCSF az MH ÖHP igénye alapján előkészíti a harccsoport műveleti területen történő támogatásához szükséges kétoldalú, illetve többnemzeti megállapodásokat és tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező szakmai szervként ellátja a Honvédelmi Minisztérium nemzetközi megállapodásaival kapcsolatos eljárásról szóló
77/2009. (IX. 11.) HM utasításban foglalt feladatokat.
8. Nemzetközi tervezési, együttműködési
és kapcsolattartási feladatok 49. A HM Védelempolitikai Főosztály a harccsoport
esetleges aktiválását követően a HM Jogi Főosztállyal,
a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztállyal és a HVK
HDMCSF-el együttműködve azonnal megvizsgálja
az adott műveleti területre vonatkozó meglévő és megkötendő megállapodások körét.
50. A vizsgálat eredményeként megkötni javasolt nemzetközi megállapodások előkészítését az adott tárgykörért
felelős HM szerv koordinálja.
51. A HM szervek a V4 EU BG nemzetközi tervezési
feladataiba bevonják az MH V4 EU HCS felkészítéséért és
vezényléséért felelős MH ÖHP szakállományát.
9. Híradó, informatikai
és információbiztonsági feladatok 52. Az MH V4 EU HCS híradó, informatikai és információvédelmi támogatásának szakfeladatait az MH ÖHP
szabályozza, melynek egy-egy példányát a HVK
HDMCSF és a HVK HIICSF részére is megküldi. A szabályozás a nem az MH ÖHP alárendeltségébe tartozó szervezetekkel előzetesen egyeztetésre kerül.
53. Az MH V4 EU HCS híradó, informatikai és információvédelmi szolgáltatásokkal történő ellátása elsődlegesen az MH ÖHP és alárendelt katonai szervezeteinél
meglévő, központi tárintézetből kiadandó, továbbá polgári
szolgáltatóktól bérelt és beszerzésre kerülő híradó, informatikai és információvédelmi eszközökkel és szolgáltatásokkal kerül végrehajtásra.
54. Az MH V4 EUHCS központi híradó, informatikai és
információvédelmi eszköz és szolgáltatási igényeit az MH
ÖHP felterjeszti a HVK HIICSF részére.
55. Az MH V4 EU HCS kijelölt állományának biztosítandó szolgálati célú, valamint a magánjellegű hang és
adatalapú kapcsolattartására vonatkozó szabályokat és eljárásrendet az MH ÖHP az MH V4 EU HCS híradó, informatikai és információvédelmi támogatásának szakfeladatira vonatkozó intézkedésében határozza meg.
10. Dokumentumvédelem 56. A harccsoport bázisán az MH ÖHP Nyilvántartó által működtetett kezelőpont kerül kialakításra. A kezelőpont működtetéséhez sorszámos rendelkezésben egy fő titkos ügykezelői vizsgával rendelkező személy kerül kijelölésre, valamint egy fő titkos ügykezelői vizsgával rendel
kező helyettesítéssel megbízott titkos ügykezelő kerül kijelölésre. A kezelőpont tevékenységét a biztonsági vezető
szakmai alárendeltségében végzi.
57. A műveleti területen a személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező személy személyes felügyelete alatt
álló minősített adatot tartalmazó technikai eszköz, valamint a feladat végrehajtásához szükséges minősített adat,
a minősített adatot kezelő szerv vezetője vagy a biztonsági
vezető által meghatározott biztonsági intézkedések betartása mellett biztonsági területen kívül is felhasználható.
11. Kommunikációs feladatok 58. Felkérjük a HM Sajtófőnökét, hogy a harccsoport
felkészülési időszakában, illetve az esetleges misszió feladat-végrehajtásának kommunikációjával kapcsolatban
készítsen külön kommunikációs tervet és azt terjessze fel
a HM kabinetfőnök és a HVKF útján a miniszternek.
12. Záró rendelkezések 59. 60. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba és 2020. július 1-én hatályát veszti.
Dr. Kádár Pál s. k.,
közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
808/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a polgári perrendtartásról szóló
1952. évi III. törvény 41. § (6) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványt elutasítja.
I. Az indítványozók utólagos normakontroll indítvány keretében a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
(a továbbiakban: Pp.) 41. § (6) bekezdése alkotmányellenes
ségének megállapítását és megsemmisítését kérték. A Pp. támadott rendelkezése kizárja, hogy vagyonjogi ügyekben a
felek jogvitájukra a megyei bíróság hatáskörébe tartozó ügyben a Fővárosi Bíróság és a Pest Megyei Bíróság, a helyi bíróság hatáskörébe tartozó ügyben pedig a Pesti Központi
Kerületi Bíróság illetékességét kikössék. Az indítványozók
szerint e rendelkezés a bírósághoz fordulás jogát [Alkotmány 57. § (1) bekezdés] azért sérti, mert korlátozza az „állampolgárok autonómiáját”, hiszen „az ország két távoli
pontján élő peres fél számára minden bizonnyal éppen a fővárosi bíróságok illetékességének kikötése tűnik a leginkább
ésszerű megoldásnak”, valamint „az ország közlekedési
adottságai miatt Budapest a legkönnyebben megközelíthető
csomópont”. Utaltak arra is, hogy a megyei bíróságok hatáskörébe tartozó „nagyobb értékű” ügyekben lehetetlen olyan
illetékességi kikötést alkalmazni, mely a kizárt bíróságok eljárását alapozná meg, noha erre szükség volna, hiszen az indítványozók szerint pl. gazdasági perekben a Pesti Központi
Kerületi Bíróság bírái a „legfelkészültebbek és leginkább járatosak”.
Emellett az indítványozók úgy vélték, hogy a támadott
rendelkezés hátrányos megkülönböztetést [Alkotmány
70/A. § (1) bekezdés] is eredményez, hiszen indokolatlanul hátrányos helyzetbe hozza a „fővárosban élőket, a fővárosban székhellyel rendelkező jogi személyeket” a máshol lakóhellyel, székhellyel rendelkezőkkel szemben, illetőleg az egymástól távoli felek felpereseit az alperesek javára.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezései:
„57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt
mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy
az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és
pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. A Pp.-nek az indítvánnyal támadott rendelkezése:
„41. § (6) Vagyonjogi ügyek tekintetében a felek a fel
merült jogvitájukra vagy a meghatározott jogviszonyból
eredő jövőbeli jogvitájuk esetére nem köthetik ki
a) a megyei bíróság hatáskörébe tartozó ügyben a Fővárosi Bíróság és a Pest Megyei Bíróság;
b) a helyi bíróság hatáskörébe tartozó ügyben a Pesti
Központi Kerületi Bíróság
illetékességét.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmány 57. § (1) bekezdése a bírósághoz fordulás alapjogát tartalmazza, melynek lényegét az Alkotmánybíróság már több határozatában értelmezte. Megállapította, mindenkit alanyi jog illet meg arra, hogy jogait
független és pártatlan bíróság előtt érvényesítse, és hogy a
bírósági eljárásban a fél pozíciójában szerepelhessen. Az
alapvető jogból következően az államra az a kötelezettség
hárul, hogy a jogok és kötelezettségek (jogviták) elbírálására, – egyebek mellett – a polgári jogok és kötelezettségek (a polgári joginak tekintett jogviták) elbírálására bírói
utat biztosítson [9/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992,
59, 67.; 59/1993. (XI. 29.) AB határozat, ABH 1993, 353,
355.; 1/1994. (I. 7.) AB határozat, ABH 1994, 29, 35.;
930/B/1994. AB határozat, ABH 1996, 502, 505.].
A 3/2006. (II. 8.) AB határozat a következőkre mutatott rá:
A bírósághoz való jog egyik eleme a bírósághoz fordulás
joga, abban az értelemben, hogy az érdekelt elérhesse,
ügyét bíróság tárgyalja anélkül, hogy jogi vagy gyakorlati
jellegű, visszaélésszerű akadályok ebben megakadályoznák (ABH 2006, 65, 92.).
A Pp. szabályait áttekintve az Alkotmánybíróság az
alábbiakat állapította meg. Az általános illetékesség (Pp.
29. § és 30. §) minden perre fennáll, amelyre más bíróság
kizárólagos illetékessége megállapítva nincsen. E szabályokon túlmenően a jogszabály bizonyos ügycsoportban
további lehetőséget biztosít a felek számára az illetékes bíróság meghatározására. Az indítványozó által támadott
rendelkezés – vagyonjogi ügyek tekintetében az eljáró bíróság meghatározása (kikötése) – ugyanis egy, a felek számára jogszabályban biztosított kedvezmény, miszerint kikötésük alapján a perre egyébként illetékes bíróság helyett
más – a felek által kiválasztott – bíróság járhat el. Emellett
a jogszabály alapján nincs helye illetékességi kikötésnek
olyan ügyekben, amelyekre a törvény valamely bíróság kizárólagos illetékességét állapítja meg. Ellentétben a hatásköri szabályokkal (melytől a felek nem térhetnek el), a
feleknek lehetőségük nyílik az illetékes bíróság meghatározására, de csak a törvény által meghatározott körben.
Az illetékesség általánosságban tehát az ügyek megosztását jelenti az azonos hatáskörű bíróságok között, ami lényegét tekintve egyfajta ésszerű területi korlátozást, arányosítást is eredményez. A felek választási lehetősége
ezért nem lehet korlátlan, csak a Pp. szabályai által meghatározott körben jelölhetik ki a jogvitájukban eljáró bíróságot. A Pp. támadott szabályát beiktató, a fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvényjavaslat indokolása kimondja: „A bírósági ügyforgalmi adatok elemzése alapján megállapítható, hogy a bíróságok közül jelenleg
a legnagyobb ügyteherrel a Pest Megyei Bíróság és a Fővárosi Bíróság dolgozik, hiszen az egy éven túli perek
3/4-e e két bíróságon koncentrálódik. Erre tekintettel a törvény a megyei bíróságok közül e két bíróság, illetve a helyi
szintű bíróságok közül a Pesti Központi Kerületi Bíróság
esetében kizárja annak lehetőségét, hogy a felek a törvény
hatályba lépése után a vagyonjogi ügyeik tekintetében felmerülő jogvitájukra kikössék e bíróságok illetékességét.
A megjelölt bíróságok illetékességének kikötésére mindaddig nem kerülhet sor a jövőben, amíg törvény – az ügyforgalmi adatok változására figyelemmel – erről másként
nem rendelkezik. Ez hozzájárul a bíróságok arányos ügyteher-elosztásához és ezzel az időszerű ítélkezés feltételeinek javításához”. A kikötött illetékesség ilyen jellegű korlátozására azért volt szükség, mert a parkolási ügyek felperesei jellemzően a Pesti Központi Kerületi Bíróság illetékességét kötötték ki. Az eljárások nagy száma miatt e bíróság működését az ellehetetlenülés veszélye fenyegette.
Ilyen esetekben a jogalkotónak nemcsak hogy joga, hanem
egyben kötelessége is, hogy a bíróságok zavartalan működését biztosítsa. A jogalkotó ezirányú törekvése alkotmányosan igazolható jogpolitikai célnak minősül. Önmagában az, hogy a jogszabály – bírósági igazgatási, arányos
ügyteher-elosztási célzattal – bizonyos bíróság választásának lehetőségét nem teszi lehetővé, nem jelenti a felek bírósághoz forduláshoz való jogának sem a kizárását, sem az
indokolatlan, cél nélküli korlátozását. A támadott rendelkezés nem eredményezi azt, hogy a felek jogvitájukat ne
terjeszthetnék bíróság elé a Pp.-ben meghatározott általános és megmaradó alávetéses illetékességi okok alapján.
Az Alkotmány 57. § (1) bekezdése tehát nem értelmezhető
úgy, mint amely korlátlanul biztosítaná a bíróságok közötti tetszőleges választás lehetőségét.
A Pp. hatályos szabálya és az Alkotmány idézett rendelkezésének egybevetéséből így megállapítható, hogy a támadott szabály nem eredményezi a bírósághoz fordulás jogának az alkotmányos sérelmét. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében elutasította.
2. Az indítványozók szerint a Pp. támadott rendelkezése
hátrányos megkülönböztetést is megvalósít.
Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdését az Alkotmánybíróság – állandó gyakorlata szerint – a jogegyenlőség általános elvét megfogalmazó alkotmányi követelményként
értelmezte. Kifejtette, hogy bár e rendelkezés szövegszerűen az alapvető jogok tekintetében tiltja a hátrányos megkülönböztetést, a tilalom – ha a megkülönböztetés sérti az
emberi méltósághoz való alapvető jogot – kiterjed az egész
jogrendszerre. Abban az esetben, ha a megkülönböztetés
nem az emberi vagy az alapvető állampolgári jog tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége
akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz való
jogot sérti [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46,
48.; 21/1990. (X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 73, 77–78.;
61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 281.;
35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 197.;
30/1997. (IV. 29.) AB határozat, ABH 1997, 130,
138–140. stb.].
Az Alkotmánybíróság gyakorlatában személyek közötti
diszkriminációról csak akkor lehet szó, ha a jogalkotó valamely személyt vagy embercsoportot más, azonos helyzetben lévő személyekkel vagy embercsoporttal történt
összehasonlításban kezel hátrányosabb módon [32/1991.
(VI. 6.) AB határozat, ABH 1991, 146, 161–162.;
1043/B/1992. AB határozat, ABH 1994, 744, 745.;
397/B/1995. AB határozat, ABH 1995, 786, 787.;
432/B/1995. AB határozat, ABH 1995, 789, 792.;
719/B/1998. AB határozat, ABH 2000, 769, 775.;
17/2000. (V. 26.) AB határozat, ABH 2000, 112, 115.;
624/E/1999. AB határozat, ABH 2002, 1023, 1035 stb.].
Az Alkotmánybíróság a Pp. támadott rendelkezésével
összefüggésben megállapítja, hogy az valamennyi jogalanyra egyformán vonatkozik, mind a természetes, mind
pedig a jogi személyekre a jogszabály azonos előírásokat
tartalmaz. A rendelkezés értelmében nincsen olyan jogalany, aki vagy amely a jogszabályban kizárt bíróság eljárását választhatná szerződéses kikötéssel, az tehát mindenki számára egyformán kizárt. Emiatt nem helytálló az indítványozók azon kifogása, hogy a rendelkezés hátrányos
megkülönböztetést valósítana meg. Az Alkotmánybíróság
számos határozatában (pl. 141/B/2003. AB határozat,
ABH 2006, 1444, 1454.; 104/B/2003. AB határozat, ABH
2007, 1490, 1496.) kimondta, hogy a jogalanyokra azonos
módon vonatkozó szabályok esetén a hátrányos megkülönböztetést tiltó Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésének a
sérelme fel sem merülhet.
Erre tekintettel a jogszabály minden jogalanyt ugyanolyan módon, azonosan kezel, így az a hátrányos megkülönböztetés tilalmát nem valósítja meg, ezért az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a tekintetben is elutasította.
Budapest, 2010. február 9. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1110/2017. (III. 7.) Korm. határozata a Nemzeti Vízstratégia és a végrehajtását biztosító intézkedési terv elfogadásáról.
1. A Kormány
a) elfogadja a  hazai vízgazdálkodás 2030-ig terjedő fő célkitűzéseiként a  vízvisszatartás fokozását és
vizeink jobb hasznosítását, a  veszélyhelyzet-elhárítás orientált vízkárelhárításról a  megelőzésközpontú
vízgazdálkodásra történő áttérést, a vizek állapotának fokozatos javítását és a jó állapot elérését, a vízfolyások
természetes állapotának megtartását, az  elviselhető fogyasztói teherviselés mellett működő minőségi
víziközmű-szolgáltatás fenntartását és a  csapadékvíz-gazdálkodás rendszerének kialakítását, a  társadalom
és a  víz viszonyának javítását, a  vízügyi tervezés és irányítás megújítását, valamint a  vízgazdálkodás
gazdaságszabályozási rendszerének megújítását célzó Nemzeti Vízstratégiát (a továbbiakban: Vízstratégia),
b) elrendeli az  a)  alpont szerinti vízgazdálkodási fő célkitűzésekre épülő Vízstratégiának a  Kormány honlapján
történő közzétételét.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. A Kormány támogatja – a  Magyar Tudományos Akadémia koordinálásával – a  Nemzeti Víztudományi Kutatási
Program létrehozását, amelynek célja a Vízstratégia tudományos alapjainak biztosítása és a víztudományi kutatások
nemzetközi élvonalba emelése.
3. A Kormány elrendeli, hogy az  1.  pont a)  alpont szerinti vízgazdálkodási fő célkitűzések megvalósítása érdekében
– amennyiben szükséges, az  érintett vízgazdálkodási program Kormány általi jóváhagyását követően – kerüljenek
kidolgozásra nemzeti költségvetésből megvalósítható vízgazdálkodási projektek, amelyek kivitelezése
a költségvetési támogatás rendelkezésre bocsátását követően megkezdhető.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. szeptember 30. 4. A Kormány a Vízstratégia végrehajtása érdekében, a 3. pontban foglaltakkal összhangban intézkedési tervet fogad
el, amelynek keretében felhívja a belügyminisztert, hogy
a) az érintett miniszterekkel együtt biztosítsa a folyamatban lévő nemzeti és térségi vízgazdálkodási programok
megvalósulását, valamint gondoskodjon a  Vízstratégiában foglalt vízgazdálkodási programok és projektek
részletes kidolgozásáról és megvalósításuk feltételrendszerének biztosításáról,
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
b) az érintett miniszterekkel együtt az  egyéb szakpolitikai stratégiai dokumentumok kidolgozása és
a  jogalkotási tevékenység során legyen figyelemmel a Vízstratégiában megfogalmazott szakmai célokra és
vízgazdálkodási programokban megfogalmazott feladatokra,
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
c) az érintett miniszterekkel együtt a  nemzeti költségvetés, valamint az  uniós források felhasználásának
tervezése és felhasználása során vegye figyelembe a  Vízstratégia vízgazdálkodási programjait és az  ott
nevesített projektekben megfogalmazott feladatokat,
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
d) az érintett miniszterekkel együtt vizsgálja meg a vízügyi igazgatási szervek, valamint a vízügyi és vízvédelmi
hatóságok hatékony működésének hosszú távú fenntartásához szükséges teendőket,
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. április 30.
e) az érintett miniszterekkel együtt vizsgálja meg a vízgazdálkodási kutatóhálózat létrehozásának a lehetőségét,
valamint a  Magyar Tudományos Akadémia által megfogalmazott szempontok figyelembevételével tegyen
javaslatot kutatóhálózat kiépítésére, valamint támogassa a vízügyi oktatás és szakképzés fejlesztését,
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. április 30.
f ) az érintett miniszterekkel együtt vizsgálja meg – az  elmúlt évek rendkívül csapadékos időjárása
tapasztalatainak feldolgozásával – a  települési csapadékvíz-gazdálkodás helyzetét, és tegyen megoldására
irányuló javaslatot,
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. december 31.
g) a Dunántúli-középhegység karsztvíz-készletgazdálkodási állapotértékelése keretében vizsgálja meg
az emelkedő karsztvízszint okozta jelenségek környezetvédelmi, természetvédelmi és földtani okait, valamint
határozza meg a  szükséges vízkészlet-gazdálkodási feladatokat azzal a  céllal, hogy ez  alapján beavatkozási
javaslat készülhessen a karsztvízszint emelkedése miatt problémás helyszínekre,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. december 31.
h) a földművelésügyi miniszter bevonásával vizsgálja meg a  vízszintszabályozásnak és az  éghajlatváltozásnak
a  Balaton vízkészletére, belső áramlási viszonyaira és a  vizes élőhelyekre gyakorolt hatását, a  Balaton
megváltozott üzemrendjének előkészítése érdekében.
Felelős: belügyminiszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. december 31.
5. A Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  belügyminiszter és a  nemzetgazdasági miniszter
bevonásával készítsen hidrodiplomáciai és vízipari export programot a Vízstratégia célkitűzéseivel összhangban.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. december 31.
6. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  érintett miniszterekkel együtt az  egészséges ivóvíz,
valamint a  megfelelő szennyvíz-elvezetés, -kezelés biztosítása érdekében készítsen felmérést a  víziközművek
állapotáról és rekonstrukciós feladataikról, valamint annak végrehajtására kerüljön összeállításra ütemezett program
és szükséges finanszírozási modell.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. december 31.
7. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy az érintett miniszterekkel együtt számoljon be a 3–6. pontban foglaltak
végrehajtásáról.
Felelős: belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1047/2011. (III. 16.) Korm. határozata az Agrár Széchenyi Kártya Konstrukciók bevezetéséről.
1. A Kormány a Széchenyi Kártya Program kiterjesztéséről szóló 1145/2010. (VII. 7.) Korm. határozat alapján módosított
Széchenyi Kártya Programon belül a) az agrár- és vidékfejlesztési állami támogatások Európai Bizottság részére történő bejelentési rendjéről szóló
4/2009. (I. 10.) Korm. rendeletben foglaltak betartásával, b) a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendelet 1. mellékletében meghatározott KKV kritériumoknak megfelelő mezőgazdasági
termeléssel, halgazdálkodással, mezőgazdasági feldolgozással és forgalmazással, erdőgazdálkodással és
vadgazdálkodással foglalkozó vállalkozások, valamint természetes személyek számára bevezeti az Agrár Széchenyi Kártya Konstrukciók keretében az Agrár Széchenyi Kártya Folyószámlahitelt.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: a 4. ponthoz igazodóan
2. A Kormány felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy
a) az Agrár Széchenyi Kártya Konstrukciók részletes szabályait dolgozza ki és a feltételek meghatározásával
kapcsolatos jogi szabályozást készítse elő; a kamattámogatás és a kezességvállalási díjtámogatás feltételeit úgy
kell kialakítani, hogy biztosítsák az összhangot az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági
termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007.
december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati ágazatban
nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról és az 1860/2004/EK rendelet
módosításáról szóló, 2007. július 24-i 875/2007/EK bizottsági rendelet, valamint a Szerződés 87. és 88. cikkének
a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet
szerinti de minimis támogatás feltételeivel; b) olyan szabályozást alakítson ki a kettős támogatás elkerülése érdekében, amely alapján nem kerülhet sor az Agrár
Széchenyi Kártya Folyószámlahitel, illetve a Széchenyi Kártya Folyószámlahitel egyidejű felvételére.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2011. március 31. 3. A Kormány az Agrár Széchenyi Kártya Konstrukciók keretében 2011. december 31. napjáig megkötött Agrár Széchenyi
Kártya Folyószámlahitel-szerződések teljes, maximum 25 millió forintos összegéhez az adott ügylet teljes 3 éves
futamidejére a) évi 2 százalékpont kamattámogatást, valamint b) ezen hitelekhez nyújtott garanciavállalás díjának 50 százalékáig terjedő támogatást biztosít, azzal, hogy
a támogatás nem haladhatja meg a kezességvállalási díj vetítési alapjának 0,75 százalékát.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2011. március 31.
4. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az Agrár Széchenyi Kártya Folyószámlahitel beindításához
szükséges forrásátadás biztosítása érdekében a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi
XXXIV. törvény (a továbbiakban: KKV törvény) szükséges – az 1. pontban foglalt feltételeknek megfelelő természetes
személyekre történő kiterjesztéséről szóló – módosítását terjessze a Kormány elé.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 5. A Kormány egyetért azzal, hogy
a) az Agrár Széchenyi Kártya Folyószámlahitel 2011. évi kötelezettségvállaláson alapuló 2011. évi kamat- és
kezességvállalási díj támogatásának költségvetési forrása a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 16. cím
8. alcím Gazdaságfejlesztést szolgáló célelőirányzat 2011. évi előirányzatából, az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 27. § (3) bekezdése, valamint az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.)
Korm. rendelet 55. § (4) bekezdése alapján, az érintett fejezetek vezetőinek megállapodásával átadásra kerüljön
a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 20/5/8. jogcím Folyó kiadások és jövedelemtámogatások
előirányzatára; b) a megállapodás tartalmazza azt, hogy a 4. pont szerinti KKV törvény-módosítás hatálybalépésekor 300 millió
forint kerüljön átadásra, valamint azt, hogy annak 75 százalékos lekötöttsége esetén, az a) pont szerinti
előirányzat aktuális forráshelyzetének és az Agrár Széchenyi Kártya Folyószámlahitel további finanszírozási
szükségletének figyelembevételével, egy újabb megállapodás 30 napon belüli megkötése szükséges a további,
legfeljebb 300 millió forint összegű forrás a) pont szerinti előirányzatról történő biztosítása érdekében.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 6. Az Agrár Széchenyi Kártya Konstrukciók támogatásának költségvetési fedezetét 2012-től kezdődően a Vidékfejlesztési
Minisztérium fejezetében kell előirányozni. Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2012. évi költségvetés összeállításához igazodóan 7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2003. (II. 12.) MeHVM határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 33. §-a alapján, a Miniszterelnöki Hivatal közigazgatási államtitkára
javaslatára
Braun Róbertet és dr. Katona Tamást a Miniszterelnöki Hivatal helyettes államtitkárává
— 2003. február 1-jei hatállyal — kinevezem. Dr. Kiss Elemér s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1744/2014. (XII. 15.) Korm. határozata a területi államigazgatási szervezetrendszer átalakításához kapcsolódó újabb intézkedésekről.
A Kormány a területi államigazgatás hatékony szervezeti kereteinek kialakítása érdekében
 1. szükségesnek tartja az  integrált területi államigazgatási szervezetrendszer kialakítása érdekében a  fővárosi és
megyei kormányhivatalok bővítését, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok szakigazgatási szerveinek
átalakítását a  hatékonyabb, takarékosabb, átláthatóbb és ellenőrizhetőbb államigazgatási működés feltételeinek
megteremtése érdekében;
2. felhívja a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy az  általuk irányított központi hivatalok 3–6.  pontban
meghatározott területi államigazgatási szerveire, valamint a  szakmai irányításuk alatt álló fővárosi és megyei
kormányhivatali szakigazgatási szervekre vonatkozóan
2.1. hajtsák végre a  jelen kormányhatározatban meghatározott szervezeti változások megvalósítása érdekében
szükséges intézkedéseket,
2.2. gondoskodjanak e  határozatban foglaltak szerint a  fővárosi és megyei kormányhivatalokba történő
integráció, valamint a  szakigazgatási szervi rendszer átalakítása előkészítésének és megvalósításának
feltételeiről, beleértve a saját feladat- és hatáskörükbe tartozó jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó
eszközök szükség szerinti előkészítését, illetve módosítását;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 igazságügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 7–10. pontokban meghatározottak szerint
3. a  szervezeti integráció következő körében részt vevő, a  fővárosi és megyei kormányhivatalokba beépülő területi
államigazgatási szervek körét az alábbiakban határozza meg:
3.1. Környezetvédelmi és Természetvédelmi Felügyelőségek,
3.2. Magyar Bányászati és Földtani Hivatal bányakapitányságai;
4. egyetért azzal, hogy a  Magyar Államkincstár megyei igazgatóságainak családtámogatási és szociális ellátási,
valamint lakáscélú állami támogatással összefüggő feladataiban – a  feladatok ellátásához szükséges személyi,
dologi és infrastrukturális feltételek biztosítása mellett – a  fővárosi és megyei kormányhivatalok járási (fővárosi
kerületi) hivatalai járjanak el;
5. egyetért azzal, hogy a  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal anyakönyvezéssel összefüggő feladataiban
– a feladatok ellátásához szükséges személyi, dologi és infrastrukturális feltételek biztosítása mellett – a fővárosi és
megyei kormányhivatalok járjanak el;
6. egyetért azzal, hogy az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár területi hivatalainak baleseti megtérítési eljárással
kapcsolatos hatósági eljárások lefolytatásával és az ahhoz kapcsolódó követeléskezeléssel, az anyatej-elszámolások
fogadásával, ellenőrzésével, feldolgozásával, az  üzemi balesetből vagy foglalkozási megbetegedésből eredő
egészségkárosodás miatt igénybe vett gyógyszer, gyógyászati segédeszköz és ellátási térítési díjak utólagos
megtérítésével kapcsolatos eljárásokkal, az üzemi balesettel, a hadigondozottak ellátásával kapcsolatos statisztikai
adatok gyűjtésével, valamint az  egészségügyi szakellenőrzési területen a  keresőképesség, a  keresőképtelenség
ellenőrzésével, elbírálásával és a  jelentésekkel kapcsolatos feladatok ellátásával összefüggésben – a  feladatok
ellátásához szükséges személyi, dologi és infrastrukturális feltételek biztosítása mellett – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalok járjanak el;
7. felhívja az  érintett minisztereket, hogy a  területi államigazgatási szervek szervezeti rendszerének, pénzügyigazdálkodási helyzetének, működésének és létszámhelyzetének, a  szervet érintő esetleges Európai Uniós
pályázatoknak a  felmérése, és a  területi államigazgatási szervezetrendszer átalakítását megalapozó intézkedések
és feladatok megvalósítása érdekében szükséges adatszolgáltatásokat az  irányításuk alá tartozó szervezetek soron
kívül teljesítsék a Miniszterelnökséget vezető miniszter, valamint a nemzetgazdasági miniszter részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 igazságügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
8. felhívja a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter koordinációja
mellett – a  felelősségi körükbe tartozó jogszabályok tekintetében vizsgálják felül a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokat érintő szakhatósági eljárások szabályozását, és készítsék elő az  egységes kormányhivatali
szervezeti működésből eredő törvény-módosításokat;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 igazságügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. január 20.
9. felhívja a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter koordinációja
mellett – a felelősségi körükbe tartozó jogszabályok tekintetében készítsék elő a 3. pontban meghatározott területi
államigazgatási szerveknek, a 4–6. pontban meghatározott feladatoknak a fővárosi és megyei kormányhivatalokba
történő integrálásához, a  fővárosi és megyei kormányhivatalok szakigazgatási szervi rendszerének átalakításához,
valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok szakhatósági eljárásait érintő, az  egységes kormányhivatali
szervezeti működésből eredő kormányrendelet-módosításokat;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 igazságügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. február 15.
10. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  területi államigazgatás szervezeti integrációjának bővítéséhez
szükséges költségvetési-pénzügyi intézkedések körében
10.1. kiemelt előirányzatok szerinti bontásban határozza meg azokat a  forrásokat, amelyek a  Magyarország
2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvényben az  integrációval érintett területi
államigazgatási szervek működését fedezik,
10.2. a  Magyar Államkincstár adatai alapján kiemelt előirányzatok szerinti bontásban határozza meg azokat
a  forrásokat, amelyek az  integráció bővítésében érintett államigazgatási szervek működési költségvetésébe
az adott évre vonatkozó eredeti előirányzatokon felül póttámogatásként, támogatásértékű bevételként vagy
átvétel-átadás jogcímen a  2013–2014. költségvetési években beépültek az  államigazgatási szerv működési
költségvetésébe,
10.3. a  10.1.  pontban meghatározott előirányzatok és a  10.2.  pontban foglalt póttámogatások, támogatásértékű
bevételek, illetve átadás-átvételi jogcímen biztosított előirányzatok alapján gondoskodjon a  fővárosi és
megyei kormányhivatalok költségvetésének a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló
törvényben történő meghatározásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. február 28.
11. felhívja az érintett minisztereket, hogy készítsék elő a 3. pontban meghatározott területi államigazgatási szerveknek
és a  4–6.  pontban meghatározott feladatoknak a  fővárosi és megyei kormányhivatalokba történő integrálásához,
a  fővárosi és megyei kormányhivatalok szakigazgatási szervi rendszerének átalakításához, valamint a  fővárosi és
megyei kormányhivatalok szakhatósági eljárásait érintő, az egységes kormányhivatali szervezeti működésből eredő
miniszteri rendeletek módosítását;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 igazságügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. február 28.
12. felhívja az  érintett minisztereket, hogy a  fejezetgazda tárca vezetőjének, a  Miniszterelnökséget vezető miniszter
bevonásával tegyék meg a  3.  pontban meghatározott területi államigazgatási szerveknek és a  4–6.  pontban
meghatározott feladatoknak a  fővárosi és megyei kormányhivatalokba történő integrálásához szükséges,
az  átszervezést megalapozó – pénzügyi, személyügyi, dologi, elhelyezési – intézkedéseket, és készítsék elő
az alapító, átalakító és megszüntető okiratokat, valamint a szervezeti és működési szabályzatok módosítását;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 igazságügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. február 28.
13. egyetért azzal, hogy a  3.  pontban meghatározott területi államigazgatási szerveknek és a  4–6.  pontban
meghatározott feladatoknak a  fővárosi és megyei kormányhivatalokba történő integrálásának időpontja: 2015.
március 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
565/2011. (HK 13.) HVKF intézkedése a „Kiképzési Program a Magyar Honvédség Ludovika Zászlóalj honvéd tisztjelöltjei számára” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004
évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a „Kiképzési
Program a Magyar Honvédség Ludovika Zászlóalj honvéd
tisztjelöltjei számára” című főnökségi kiadvány hatályba
léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség Ludovika Zászlóalj (a továbbiakban: MH LZ) személyi állományára, valamint az MR LZ kiképzésének tervezésében,
szervezésében, ellenőrzésében-értékelésében, támogatásában és biztosításában érintett szervezetekre terjed ki.
2. A „Kiképzési Program a Magyar Honvédség Ludovika Zászlóalj honvéd tisztjelöltjei számára” című főnökségi
kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra
kiadom.
3. A kiadványt az MH LZ kiképzésért felelős állománya
részleteiben, a gyakorló alegység- parancsnoki beosztást
betöltő honvéd tisztjelöltek és az MH LZ kiképzésének támogatását es biztosítását ellátó állománya feladatainak
ellátásához szükséges mértékben ismerje.
4. Az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök


text:
398/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a H2Q-ÉPÍTŐ Üzemeltetési, Építőipari és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  H2Q-ÉPÍTŐ Üzemeltetési, Építőipari és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 01-09-886974,
székhely: 1118 Budapest, Maléter Pál utca 2. C. ép. 1. lház. fszt. 3.) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság)
a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
122/2014. (X. 15.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter javaslatára
Altusz Kristófot,
dr. Balogh Csaba Sándort és
Horváth Csillát
a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárává – 2014. október 4-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
165/2010. (IX. 15.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 284/2010. (IV. 9.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 441/2009. (XI. 20.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Beadványozók 2010. március 25-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson
törvényt arról, hogy az országgyűlési képviselőjelölt mentelmi jogának felfüggesztése ne tartozzon az Országos
Választási Bizottság hatáskörébe, hanem a mentelmi jog felfüggesztéséről a köztársasági elnök döntsön?”
Az OVB eljárása során megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének nincs
akadálya.
2. A törvényes határidőn belül kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az OVBh.-val szemben. A kifogástevő álláspontja
szerint a népszavazási kezdeményezés ebben a kérdésben „nem a népszavazás alkotmányos intézményének
rendeltetésszerű joggyakorlása”. A kifogástevő hivatkozott az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény preambulumára, amely szerint a népszavazás rendeltetése az „ország sorsát érintő
legfontosabb ügyek eldöntésében” való közvetlen részvétel. Ezzel szemben – a kifogástevő álláspontja szerint –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem tartozik az ilyen ügyek közé. Ezért a kifogástevő – a Ve. 3. §
d) pontjában foglalt rendeltetésszerű joggyakorlás elvére hivatkozva – kezdeményezte az OVBh. megsemmisítését és
az OVB kötelezését új eljárás lefolytatására.
3. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak. Ezért a 284/2010. (IV. 9.) OVB határozatot – az abban
kifejtett indokok alapján – az Alkotmánybíróság helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. szeptember 14. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
41/2013. (V. 28.) VM rendelete a vidékfejlesztési miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről, valamint egyes, szakmai és vizsgakövetelmények kiadásáról szóló miniszteri rendeletek hatályon kívül helyezéséről.
A szakképzésről szóló 2011.  évi CLXXXVII.  törvény 90.  § a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  §-ában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § n) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendelet 1.  melléklete tartalmazza a  vidékfejlesztési miniszter hatáskörébe tartozó azon szakképesítések
felsorolását, amelyek szakmai és vizsgakövetelményei e rendelet 2. mellékletével kerülnek kiadásra.
(2) E  rendelet 3.  melléklete tartalmazza az  egyes szakmacsoportok tekintetében a  szakképzés megkezdéséhez
szükséges bemeneti kompetenciák felsorolását.
(3) E  rendelet 4.  melléklete tartalmazza az  Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.) OM rendeletben
(a  továbbiakban: 37/2003. OM rendelet), az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzékről és
az  Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM  rendeletben
(a  továbbiakban: 1/2006. OM rendelet), az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék
módosításának eljárásrendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendeletben (a  továbbiakban: 133/2010.
Korm. rendelet) és az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről
szóló 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: 150/2012. Korm. rendelet) szereplő szakképesítésekre
– külön jogszabályok alapján – megszerzett jogosultságok megfeleltetését.
2. § Az e  rendelet 2. mellékletében kiadásra kerülő szakmai és vizsgakövetelmények II. pontjában feltüntetett szakmai
előképzettségen túl az adott szakképesítés tekintetében szakmai előképzettségnek kell tekinteni
a) az  állam által elismert, korábbi jogszabályok alapján kiadott azonos megnevezésű szakképesítéseket,
szakmunkás képesítéseket, technikus képesítéseket, valamint
b) a 2. melléklet II. pontjában nevesített szakképesítéseknek megfelelő munkakör betöltésére képesítő, korábbi
jogszabály alapján kiadott egyéb képesítéseket is. 3. § Hatályát veszti
a) a  vidékfejlesztési miniszter hatáskörébe tartozó, a  földművelésügyi ágazathoz tartozó szakképesítések
szakmai és vizsgakövetelményei kiadásáról szóló 8/2008. (I. 23.) FVM rendelet, valamint
b) a  környezetvédelmi és vízügyi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 12/2008. (IV. 30.) KvVM rendelet.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 3. § 2013. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (3) Az  e  rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő képzéseket a  megkezdésükkor hatályos szakmai és
vizsgakövetelményeket megállapító rendelet alapján kell befejezni. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
29/2013. (I. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Rakita Zsuzsannát 2012. július 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 16. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1005/2018. (II. 1.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport Célelőirányzatok és Összevont szakellátás jogcímek 2018. előirányzatainak megemeléséről, valamint a szociális ágazatban egészségügyi munkakörben foglalkoztatottak bérhelyzetének javításához kapcsolódó költségvetési forrás biztosításáról.
1. A  Kormány a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
12. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport
a) 13. Célelőirányzatok jogcím előirányzatának 19 072 800 000 forinttal,
b) 18. Összevont szakellátás jogcím előirányzatának 2 000 000 000 forinttal
történő megemelését, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. A Kormány a szociális ágazatban egészségügyi munkakörben foglalkoztatottak bérhelyzetének javítása érdekében
felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az egészségügyi kiegészítő pótlék 2018. január 1-jétől
visszamenőlegesen történő megemeléséhez szükséges 700 000 000 forint forrás biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
222/2016. (VI. 27.) KE határozata Magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Massimo Rustico rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Olasz Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2016. június 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
42/2008. (X. 21.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa közötti gazdasági együttműködésről szóló, Szarajevóban, 2006. november 22-én aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló 98/2007. (V. 4.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 98/2007. (V. 4.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny
2007. május 4-i, 55. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa közötti gazdasági együttműködésről szóló, Szarajevóban, 2006. november 22-én aláírt Megállapodás
6. cikk első bekezdése értelmében a szükséges belső jogi
eljárások lefolytatásáról szóló utolsó hivatalos értesítés, illetve az utolsó jóváhagyó vagy megerősítő okmány letétbe
helyezésének napján lép hatályba.
A szükséges belső jogi eljárások lefolytatásáról szóló hivatalos értesítést a Magyar Köztársaság 2008. június 19-én,
Bosznia-Hercegovina 2008. augusztus 25-én küldte meg.
Bosznia-Hercegovina részéről a szükséges belső jogi eljárás
2008. augusztus 4-én zárult le. Az Egyezmény a 6. cikk első
bekezdése értelmében 2008. augusztus 25-én hatályba lépett.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 98/2007. (V. 4.)
Korm. rendelet 6. § első bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa közötti gazdasági együttműködésről,
Szarajevóban, 2006. november 22-én aláírt Megállapodás
kihirdetéséről szóló 98/2007. (V. 4.) Korm. rendelet 2. és
3. §-a 2008. augusztus 25-én, azaz kettőezer-nyolc
augusztus huszonötödikén hatályba lépett.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter


text:
1426/2015. (VI. 25.) Korm. határozata a KÖZOP–4.5.0-09-11. azonosító számú pályázati felhívásra benyújtani tervezett („MAHART Mobil Árvízvédelmi Gát” című) projekt közbeszerzési eljárása megindításához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  KÖZOP–4.5.0-09-11 azonosító számú pályázati felhívásra benyújtani tervezett „MAHART Mobil
Árvízvédelmi Gát” című projekt „Vállalkozási szerződés a  Budapesti Szabadkikötő területén betétgerendás mobil
árvízvédelmi rendszer megvalósításával és mobilelemek tárolására szolgáló csarnoképülettel kapcsolatos tervezési
és kivitelezési feladatok elvégzésére” tárgyú közbeszerzési eljárás megindításához a  2007–2013 programozási
időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó
támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 114/B. § (1) bekezdése alapján;
2. tudomásul veszi, hogy a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítésének várható
határideje 2015. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1992. XXXIII. törvény hatálya alá tartozó munkáltatóknál működő szakszervezetek taglétszámon alapuló országos és ágazati reprezentativitásáról.
A Nemzetgazdasági Minisztérium a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó munkáltatóknál
működő szakszervezetek reprezentativitásának megállapításáról szóló 24/2011. (III. 9.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdése alapján
a következő közleményt teszi közzé:
Az Országos Reprezentativitást Megállapító Bizottság – a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
(a továbbiakban: Kjt.) 6/A. § (5) bekezdésére, valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
hatálya alá tartozó munkáltatóknál működő szakszervezetek reprezentativitásának megállapításáról szóló
24/2011. (III. 9.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésére tekintettel − a közalkalmazotti szférában tevékenységet kifejtő
szakszervezetek reprezentativitását a nemzetgazdasági miniszter irányítása alá tartozó Nemzeti Munkaügyi Hivatal
által működtetett Munkaügyi Kapcsolatok Információs Rendszerbe beérkezett jelentések alapján, a Kjt. 6/A. § (3) és
(4) bekezdésében, valamint 6/B. §-ában foglaltakat figyelembe véve, 2014. március 31-i hatállyal az alábbiak szerint
állapítja meg:
1. A Kjt. 6/A. § (4) bekezdése alapján országos szinten reprezentatív országos szakszervezeti konföderáció:
Szakszervezetek Együttműködési Fóruma (SZEF)
2. A Kjt. 6/A. § (3) bekezdése, valamint 6/B. §-a alapján ágazatban reprezentatív ágazati szakszervezet:
8413 Üzleti élet szabályozása, hatékonyságának ösztönzése szakágazat
Környezetvédelmi és Vízügyi Országos Szakszervezet (KÖVIOSZ)
841319 Vízügyi igazgatás
Környezetvédelmi és Vízügyi Országos Szakszervezet (KÖVIOSZ)
842 Társadalmi közszolgáltatás alágazat
Honvédségi Dolgozók Szakszervezete (HODOSZ)
8421 Külügyek szakágazat Felsőoktatási Dolgozók Szakszervezete (FDSZ)
8422 Honvédelem szakágazat
Honvédségi Dolgozók Szakszervezete (HODOSZ)
851-852-853 Közoktatási alágazatok Pedagógusok Szakszervezete (PSZ)
854 Felső szintű oktatás alágazat
Orvosegyetemek Szakszervezeti Szövetsége (OSZSZ)
8542 Felsőfokú oktatás szakágazat
Orvosegyetemek Szakszervezeti Szövetsége (OSZSZ)
86 Humán-egészségügyi ellátás ágazat
Magyarországi Munkavállalók, Szociális és Egészségügyi Ágazatban Dolgozók Demokratikus Szakszervezete
(MSZ EDDSZ)
861 Fekvőbeteg-ellátás alágazat
Magyarországi Munkavállalók, Szociális és Egészségügyi Ágazatban Dolgozók Demokratikus Szakszervezete
(MSZ EDDSZ)
8610 Fekvőbeteg-ellátás szakágazat
Magyarországi Munkavállalók, Szociális és Egészségügyi Ágazatban Dolgozók Demokratikus Szakszervezete
(MSZ EDDSZ)
869 Egyéb humán-egészségügyi ellátás alágazat
Mentődolgozók Önálló Szakszervezete (MÖSZ)
8690 Egyéb humán-egészségügyi ellátás szakágazat
Mentődolgozók Önálló Szakszervezete (MÖSZ)
879020 Gyermekek átmeneti otthonában elhelyezettek ellátása
Magyar Köztisztviselők, Közalkalmazottak és Közszolgálati Dolgozók Szakszervezete (MKKSZ)
879050 Javítóintézetben elhelyezettek ellátása
Pedagógusok Szakszervezete (PSZ) 88 Szociális ellátás bentlakás nélkül ágazat
Bölcsődei Dolgozók Demokratikus Szakszervezete (BDDSZ)
889 Egyéb szociális ellátás bentlakás nélkül alágazat
Bölcsődei Dolgozók Demokratikus Szakszervezete (BDDSZ)
8891 Gyermekek napközbeni ellátása szakágazat
Bölcsődei Dolgozók Demokratikus Szakszervezete (BDDSZ)
889110 Bölcsődei ellátás
Bölcsődei Dolgozók Demokratikus Szakszervezete (BDDSZ)
889130 Gyermekek egyéb napközbeni ellátása
Pedagógusok Szakszervezete (PSZ)
90 Alkotó-, művészeti, szórakoztató tevékenység ágazat
Magyar Zeneművészek és Táncművészek Szakszervezete (MZTSZ)
Színházi Dolgozók Szakszervezete (SZIDOSZ)
900 Alkotó-, művészeti, szórakoztató tevékenység alágazat
Magyar Zeneművészek és Táncművészek Szakszervezete (MZTSZ)
Színházi Dolgozók Szakszervezete (SZIDOSZ)
9001 Előadó-művészet szakágazat
Magyar Zeneművészek és Táncművészek Szakszervezete (MZTSZ)
Színházi Dolgozók Szakszervezete (SZIDOSZ)
91 Könyvtári, levéltári, múzeumi, egyéb kulturális tevékenység ágazat
Közgyűjteményi és Közművelődési Dolgozók Szakszervezete (KKDSZ)
910 Könyvtári, levéltári, múzeumi, egyéb kulturális tevékenység alágazat
Közgyűjteményi és Közművelődési Dolgozók Szakszervezete (KKDSZ)
9101 Könyvtári, levéltári tevékenység szakágazat
Közgyűjteményi és Közművelődési Dolgozók Szakszervezete (KKDSZ)
910100 Könyvtári, levéltári tevékenység
Közgyűjteményi és Közművelődési Dolgozók Szakszervezete (KKDSZ)
9102 Múzeumi tevékenység szakágazat
Közgyűjteményi és Közművelődési Dolgozók Szakszervezete (KKDSZ)
9104 Növény-, állatkert, természetvédelmi terület működtetése szakágazat
Közgyűjteményi és Közművelődési Dolgozók Szakszervezete (KKDSZ)
Az Országos Reprezentativitást Megállapító Bizottság az érintett intézmények szakágazati besorolására vonatkozó
egyedi, fenntartói adatközlés alapján megállapította továbbá, hogy a 852020 Alapfokú művészetoktatás szakágazatban
a Magyar Zeneművészek és Táncművészek Szakszervezete (MZTSZ) megfelel a jogszabályban meghatározott ágazati
reprezentativitási feltételnek.
Budapest, 2014. augusztus 27. Sándor Zsuzsanna s. k., Árva János s. k.,
 ORMB Önkormányzati Oldal ORMB Szakszervezeti Oldal
 ügyvivője ügyvivője


text:
232/2017. (VII. 10.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Szalókiné dr. Szöllősi Annát 2017. november 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. június 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1019/2019. (II. 5.) Korm. határozata a Rómer Flóris Terv megvalósítását elősegítő forrás növeléséről, valamint további szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány
a) elfogadja a Teleki László Alapítvány 2017. évi beszámolóját a Rómer Flóris Terv keretén belül a határon túli
magyar vonatkozású épített kulturális örökség értékeinek feltárásáról, megóvásáról, megismertetéséről;
b) egyetért a  határon túli magyar vonatkozású kulturális örökség megismerésének, megóvásának és
megismertetésének folytatása érdekében a  Rómer Flóris Terv megvalósítását célzó támogatás összegének
növelésével;
c) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával gondoskodjon
–  a  kifizetéshez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt mindösszesen –
250 500 000 forint forrás biztosításáról egyszeri jelleggel a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 50. Határontúli műemlék-felújítási program jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. szeptember 15. d) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Rómer Flóris Terv megvalósítására a  2020. költségvetési évtől
kezdődően, tartós bázisba épülő jelleggel – a  kifizetéshez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és
kincstári díjakkal együtt – mindösszesen 500 000 000 forint forrást biztosítson a  Miniszterelnökség fejezet
költségvetésében;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
e) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Rómer Flóris Terv lebonyolításával összefüggő, továbbá
szakmai minőségbiztosítási és egyéb feladatainak ellátása céljára biztosítson a Teleki László Alapítvány számára
a Rómer Flóris Terv végrehajtására rendelkezésre álló forrásból a 2019. évre 35 000 000 forintot;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
f ) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy 2020-tól a  Rómer Flóris Terv lebonyolításával
összefüggő, továbbá szakmai minőségbiztosítási és egyéb feladatainak ellátása céljára biztosítson a  Teleki
László Alapítvány számára a Rómer Flóris Terv végrehajtására rendelkezésre álló forrásból 7%-ot.
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezésekor
2. A Rómer Flóris Terv megvalósítását elősegítő bíráló bizottságról szóló 1550/2015. (VIII. 7.) Korm. határozat 2. pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. A Bizottság elnökét a kulturális örökség védelméért felelős miniszter jelöli ki.”
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1556/2015. (VIII. 7.) Korm. határozata Abasár település felszíni vízelvezetésének támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 18. Abasár település felszíni
vízelvezetésének támogatása címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) a Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok kiegészítő
támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 18. Abasár
település felszíni vízelvezetésének támogatása cím javára 5350,0 ezer forint 1.  melléklet szerinti egyszeri
átcsoportosítását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter az  1.  pont szerinti támogatást külön pályázat és
kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében és egy összegben nyújtsa Abasár Község Önkormányzata
(a  továbbiakban: Önkormányzat) részére, valamint a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes
feltételeiről támogatási szerződést kössön az Önkormányzattal;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatási szerződés
megkötését követően folyósítsa az Önkormányzat számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1186/2019. (IV. 5.) Korm. határozata a Puskás Kiállítási Központ megvalósításához szükséges egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Puskás Aréna (korábbi elnevezéssel: új Puskás Ferenc Stadion) részeként megvalósuló Puskás
Kiállítási Központot (a továbbiakban: Központ) – ideértve az  ahhoz szükséges kiállítástervezési, kiállítási eszközök
beszerzésére irányuló, valamint belsőépítészeti és kiállításkivitelezési feladatok ellátását is – a  Puskás Aréna
épületének véglegessé vált építési engedélye és kivitelezési tervei alapján a Közép- és Kelet-európai Történelem és
Társadalom Kutatásáért Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) valósítsa meg;
2. egyetért azzal, hogy a Központ 2020. május 31-ig kezdje meg működését;
 3. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti feladatokat a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi
sportpályázatokért felelős kormánybiztos (a továbbiakban: kormánybiztos) irányítsa;
 4. egyetért azzal, hogy a  Központ kiállítás-szakmai alapelveit és programját a  kormánybiztos – a  Közalapítvány
főigazgatójával együttműködésben – határozza meg;
 5. egyetért azzal, hogy a  Központ megvalósításához szükséges tervek jóváhagyását és véleményezését
a kormánybiztos munkaszervezetét jelentő KKBK Kiemelt Kormányzati Beruházások Központja Nonprofit Zártkörűen
Működő Részvénytársaság végezze;
6. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon az 1. pont
szerinti feladatok ellátásához
a) a  2019. évben – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt –
szükséges 2 400 000 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 42. Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásért Közalapítvány
támogatása jogcímcsoport, 2. Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásért Közalapítvány
szakmai feladatainak támogatása jogcím,
b) a  2020. évben – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt –
szükséges 1 500 000 000 forint forrás biztosításáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezete
javára;
Felelős: pénzügyminiszter Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
a b) alpont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 7. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon támogatási szerződés megkötéséről
a  Közalapítvánnyal a  felhasználás és utólagos elszámolás feltételei, valamint a  műszaki tartalom és az  ütemezés
rögzítésével a 6. pontban biztosított forrás terhére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2009. (X. 9.) HM HVKFH közleménye egységes NATO-előírások elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(2) bekezdés c) pontjában biztosított jogkörömnél fogva,
az MH Műveleti Szabványosítási és Doktrinális Bizottság
2009. szeptember 24-i ülésén kialakított javaslata alapján a
következő NATO-dokumentumokra vonatkozó magyar elfogadó nyilatkozatot kiadom:
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: a NATO-ki
hirdetést követő hónap (DOP), a szárazföldi haderőnél és a
légierőnél egyaránt.
SITION INFORMATION GRAPHIC (PIG) PRODUCTION – Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: a NATO-ki
hirdetést követő 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: a NATO-ki
hirdetést követő hónap (DOP), a szárazföldi haderőnél és a
légierőnél egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2295 EOD (EDITION
1) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009. (HK 15.)
HM VTI SZÁT–HM HVKFH együttes intézkedés 26.
pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az
alkalmazásba vételét az alábbiak szerint:
– Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság – Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság, Hadműveleti Főnökség
– Bevezetés időpontja: 2009. december 1.
– Végrehajtás módja: AJP- 3.15 dokumentum kiadása
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: a NATO-ki
hirdetést követő 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: a NATO-ki
hirdetést követő 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Mikita János s. k.,
mk. altábornagy


text:
1135/2009. (VIII. 14.) Korm. határozata a fejezeti bevételek és kiadások 2009. II. negyedéves teljesüléséről, a fejezetek zárolt egyensúlyi tartalékának felhasználásáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény 50. §-ának (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján nem kezdeményezi a zárolt fejezeti egyensúlyi tartalékok felszabadítását.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
16/2016. (VII. 21.) KKM utasítása a Külgazdasági és Külügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (1) bekezdés b) pontja,
továbbá a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet
figyelembevételével a  Külgazdasági és Külügyminisztérium iratkezelési rendjére vonatkozóan – a  Magyar Nemzeti Levéltár és
a köziratok kezelésének szakmai irányításáért felelős miniszter egyetértésével – az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Külgazdasági és Külügyminisztérium központi hivatali szervezeti egységeire, valamint
Magyarország diplomáciai, konzuli és nemzetközi szervezetek mellé rendelt állandó képviseleteire.
2. § A Külgazdasági és Külügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatát az utasítás Melléklete tartalmazza.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás rendelkezéseit 2016. január 1. napjától kell alkalmazni.
 (3) Hatályát veszti a Külügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról szóló 5/2011. (III. 18.) KüM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
121/2012. (V. 10.) KE határozata hivatalvezetői felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés m) pontja alapján Vajna Mártont, a Köztársasági Elnöki Hivatal Külügyi Hivatalának
vezetőjét e tisztségéből 2012. május 10-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2012. május 10. Dr. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
81/2011. (X. 28.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 131/2011. (VII. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Magánszemély 2011. június 24-én országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyet ért e ön azzal, hogy a hazai tartós munkanélkülieknek
szintén jegyet kell venni a tömegközlekedésre Magyarországon, ha nincs miből utazniuk, pl-ul állásinterjúra?”
Az OVB a 131/2011. (VII. 26.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) az országos népszavazási kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítését megtagadta. Határozatát azzal indokolta, hogy az abban foglalt kérdés nem felel
meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének, mivel a népszavazásra feltenni kívánt
kérdés megfogalmazása nem egyértelmű a választópolgárok számára. A határozat indokolása szerint a mondat egyes
részei, kifejezései nincsenek egymással nyelvtani és logikai összefüggésben, ezáltal annak pontos tartalma nem
állapítható meg.
A 131/2011. (VII. 26.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2011. évi 88. számában, 2011. július 26-án jelent meg.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek az
aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét
követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2011. július 28-án – határidőben – a népszavazás
kezdeményezőjétől érkezett kifogás. A kifogást tevő szerint az általa feltett kérdés megfelel az Nsztv. egyértelműségi
követelményének.
2. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás
keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi
feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342.]. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
Az OVB határozatával egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és az OVBh.-t helyes
indokai alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. október 25. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1131/2011. (V. 2.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a szociális biztonságról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a szociális biztonságról szóló
Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti erőforrás minisztert jelöli ki;
4. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges felhatalmazási
okiratot adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök