text:
1599/2016. (XI. 8.) Korm. határozata a Széchenyi Tőkealap-kezelő Zrt. kezelésébe tartozó, egyes kiemelt gazdaságfejlesztési, iparpolitikai és versenyképességi célokat szolgáló tőkealapok létrehozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Széchenyi Tőkealap-kezelő Zrt. (székhelye: 1077 Budapest, Wesselényi utca 28.,
cégjegyzékszáma: Cg. 01-10-046411, a  továbbiakban: Széchenyi Tőkealap-kezelő Zrt.) kezelésében működő,
európai uniós társfinanszírozású tőkebefektetési programok kiterjesztése és új tőkebefektetési alapok létrehozása
eredményesen és hatékonyan járulhat hozzá a  magyar gazdaság versenyképességének javításához, az  innovatív
iparágak fejlesztéséhez, a  hazai kis- és középvállalkozások tőzsdeképessé válásához és a  Kárpát-medencei
gazdaságfejlesztési célokhoz, ezért
a) egyetért a  Széchenyi Tőkebefektetési Alap (a  továbbiakban: Alap) befektetési időszakának 2025. december
31-ig, futamidejének 2030. december 14-ig történő meghosszabbításával, az  Alapból eddig végrehajtott
tranzakciók kivásárlásából származó források ismételt befektetésével, valamint az Alap 8 milliárd forint értékű
feltőkésítésével, amelyet a nemzetgazdasági miniszter végrehajtási felelősségébe tartozó, 2007–2013 közötti
operatív programok visszaforgó pénzeszközeiből kell finanszírozni,
b) egyetért az  új, „Irinyi Kockázati Tőkealap” és „Irinyi II. (Közép-Magyarország) Kockázati Tőkealap” 8-8 milliárd
forint tőkével történő létrehozásával a tőkehiányos, az Irinyi Terv innovatív iparfejlesztési céljaihoz illeszkedő
fejlesztéseket megvalósító feldolgozóipari vállalkozásokban való tőkebefektetések végrehajtására azzal,
hogy az  „Irinyi Kockázati Tőkealap” felállításához szükséges 8 milliárd forint tőkét a  Gazdaságfejlesztési
és Innovációs Operatív Program 8. „Pénzügyi eszközök” prioritási tengelye terhére, az  „Irinyi II.
(Közép-Magyarország) Kockázati Tőkealap” felállításához szükséges 8 milliárd forint tőkét a nemzetgazdasági
miniszter végrehajtási felelősségébe tartozó, 2007–2013 közötti operatív programok visszaforgó
pénzeszközeiből kell finanszírozni,
c) egyetért egy új, a  hazai kis- és középvállalkozások tőzsdei megjelenését elősegítő tőkebefektetéseket
megvalósító „Nemzeti Tőzsdefejlesztési Alap” 20 milliárd forint tőkével történő létrehozásával, amelyet
a  nemzetgazdasági miniszter végrehajtási felelősségébe tartozó, 2007–2013 közötti operatív programok
visszaforgó pénzeszközeiből kell finanszírozni,
d) egyetért egy új, a  hazai kis- és középvállalkozások Kárpát-medencei gazdasági tevékenységét elősegítő
„Kárpát-medencei Vállalkozásfejlesztési Alap” 20 milliárd forint tőkével történő létrehozásával, amelyet
a  nemzetgazdasági miniszter végrehajtási felelősségébe tartozó, 2007–2013 közötti operatív programok
visszaforgó pénzeszközeiből kell finanszírozni;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg az  1.  pont a)–d)  alpontokban rögzített tőkejuttatások
biztosításához szükséges intézkedéseket, szükség szerint javaslatot téve jogszabályok, illetve a Gazdaságfejlesztési
és Innovációs Operatív Program éves fejlesztési keretének módosítására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. március 31. 3. egyetért azzal, hogy amennyiben az  európai uniós jogszabályok alapján az  alapkezelő kijelölése versenyeztetés
nélkül lehetséges, az  1.  pont b)–d)  alpontok szerint létrehozott új tőkealapok esetében is a  Széchenyi
Tőkealap-kezelő Zrt. lássa el az alapkezelői feladatokat, és felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg
az ehhez szükséges intézkedéseket;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő 2017. március 31. 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye az  1.  pont a)–d)  alpontok megvalósításához szükséges további
lépéseket, és az új tőkealapok létrehozásáról tájékoztassa a Kormányt.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. március 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1040/2013. (II. 1.) Korm. határozata a TÁMOP-1.4.7-12/1 konstrukció kódú („Foglalkoztatási programok megvalósításának szakmai támogatása” című) kiemelt projekt nevesítéséről.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a TÁMOP-1.4.7-12/1 konstrukció kódú, „Foglalkoztatási programok
megvalósításának szakmai támogatása” című, projekt kiemelt projektként történő nevesítését,
2. hozzájárul ahhoz, hogy az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződését a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán
Erőforrás Programok Irányító Hatósága megkösse. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
31/2013. (I. 23.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 90. §-a
alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti kérelmére dr. Czene Klárát
2013. március 10-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. január 9. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
19/2004. (II. 27.) GKM rendelete a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes támogatási programjainak részletes szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 24. §-ának (8)—(9) bekezdéseiben
és 49. §-ának o) pontjában, a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 1999. évi XCV. törvény
(a továbbiakban: Kktv.) 18. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján — a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) fejezetéhez tartozó Beruházás-ösztönzési célelőirányzatból, Kis- és középvállalkozói célelőirányzatból, Turisztikai célelőirányzatból, Energiafelhasználási hatékonyság javítása célelőirányzatból, valamint a Hadiipari technológia-korszerűsítő beruházások támogatása előirányzatból nyújtott támogatásokra, továbbá az Útfenntartási és -fejlesztési célelőirányzatból pályázat alapján nyújtott támogatásokra terjed ki.
A pályáztatás és az elkülönített pályázati források
szabályai
2. § (1) Támogatás — ha az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) másként nem rendelkezik, illetve a (7) bekezdésben, a 14. §-ban, a Gazdasági Minisztérium vállalkozási célelőirányzatainak szabályozásáról szóló 1/2001.
(I. 5.) GM rendelet (a továbbiakban: GM rendelet)
6. §-ának (4) bekezdésében, 18. §-ának (3) bekezdésében,
19. §-ának (2) bekezdésben és 22. §-ában és a Turisztikai
célelőirányzat felhasználásának és kezelésének részletes
szabályairól szóló 14/2002. (XI. 16.) MeHVM rendelet
(a továbbiakban: TC rendelet) 8. §-ának (2) bekezdésében
foglalt kivétellel — kizárólag pályázati úton nyújtható. A
pályázati felhívásokat a Minisztérium — a megyei területfejlesztési és regionális fejlesztési tanácsok véleményének
kikérésével, illetve több célelőirányzatból történő közös
finanszírozás esetén az érdekelt célelőirányzat kezelőjének
egyetértésével — lehetőség szerint egyidejűleg, évente a
tárgyév február 28. napjáig, a Minisztérium hivatalos lapjában, hivatalos honlapján és legalább egy országos terjesztésű napilapban teszi közzé. A Minisztérium a GM rendelet 18—22. §-aiban, valamint a TC rendelet 3. §-ában meghatározott egyes előirányzati célokra, jogcímekre vonatkozó pályázat kiírásától eltekinthet, amennyiben annak meghirdetését a rendelkezésre álló források az adott évre nem
teszik lehetővé.
(2) Az Útfenntartási és -fejlesztési célelőirányzat terhére a pályázatokat a Minisztérium — a Belügyminisztériummal és a Magyar Terület- és Regionális Fejlesztési Hivatallal egyetértésben — félévenként teszi közzé.
(3) Az egyes előirányzati célokra, jogcímekre meghatározott és elkülönített források kimerülése esetén a pályázatok befogadását a Minisztérium — az (1) bekezdésben
foglaltak szerint közzétett hirdetmény útján — felfüggeszti. A pályázati felhívás az Útfenntartási és -fejlesztési cél
előirányzathoz kapcsolódó feladatok szabályozásáról
szóló 109/2003. (XII. 29.) GKM rendeletben (a továbbiakban: ÚFCE rendelet) meghatározott felhasználási célokra
külön is meghirdethető. Az azonos célt szolgáló fejezeti
kezelésű előirányzatokkal közösen meghirdetett pályázat
esetében a pályázati feltételeket és a bírálati szempontokat
a Minisztérium a finanszírozásban érintett tárcákkal közösen alakítja ki.
(4) A Turisztikai célelőirányzat 5%-át az ifjúsági turizmus céljára kell fordítani. A végrehajtás részletes szabályait külön jogszabály állapítja meg.
(5) A Regionális Fejlesztési Tanácsok a Beruházás-ösztönzési célelőirányzat, a Kis- és középvállalkozói célelőirányzat, a Turisztikai célelőirányzat és az Útfenntartási és
-fejlesztési célelőirányzat tekintetében a régió területfejlesztési koncepciója, illetve programja figyelembevételével
a vonatkozó jogszabályok alapján döntenek a hatáskörükbe utalt pénzeszközök felhasználásáról. Az elkülönített
előirányzatok régiók közötti elosztásának elvét, nagyságrendjét, a támogatások odaítélésének és felhasználásának
szabályait külön jogszabály határozza meg.
(6) A Minisztérium e rendeletben foglalt feladatok végrehajtására, így különösen a pályázatok és a támogatási
szerződések előkészítésével, nyilvántartásával, azok teljesítésének, végrehajtásának ellenőrzésével kapcsolatos
technikai részfeladatok elősegítése céljából — jogszabály
alapján vagy külön szerződésben foglalt feltételek szerint
— közreműködő szervezeteket vesz igénybe. Az Ámr.
2. §-ának 71. pontja szerinti jelentősebb vállalati beruházások esetén az Ámr. 82. § (2) bekezdésének b) pontjának
megfelelően az abban meghatározott közreműködői feladatokat a Magyar Befektetési és Kereskedelemfejlesztési
Kht. (ITD-H Kht.) látja el.
(7) A Minisztérium a közreműködő szervezet részére a
támogatandó célok és az egyes részfeladatok végrehajtására támogatási keretet különít el (a továbbiakban: keretszerződéses támogatási forma). A támogatási keret felhasználásáról, a támogatás folyósításának feltételeiről, a
támogatási kerettel való elszámolás módjáról, a nem szerződésszerű teljesítés esetén alkalmazandó jogkövetkezményekről, a közreműködő szervezetnél a részfeladatok végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő elismerhető költségek köréről, ezek éves legnagyobb mértékéről, megtérítésének módjáról — az Ámr. és e rendelet előírásaival összhangban — külön támogatási keretszerződésben kell rendelkezni.
(8) Az e rendelet hatálya alá tartozó célelőirányzatok
terhére alapítvány, társadalmi szervezet, közalapítvány
vagy köztestület, továbbá gazdasági társaság nem alapítható, és gazdasági társaságban érdekeltség nem szerezhető.
(9) Az Ámr. 82. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti
támogatásoknál a támogatás feltételeire — a pályázatra és
a pályázati eljárásra vonatkozó rendelkezések kivételével
— e rendelet rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell
azzal, hogy a támogatás feltételeit a pályázati felhívás helyett a döntéshozó egyedileg állapítja meg. Ahol a pályázati
felhívás e rendelettől eltérhet, ott pályázaton kívüli támogatás esetén a döntéshozó állapíthat meg eltérő szabályokat. A rendelet hatálya alá tartozó célelőirányzatokból
egyedi döntés alapján fejlesztési célú támogatás kizárólag
a vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások tilalma
alóli mentességek egységes rendjéről szóló 163/2001.
(IX. 14.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet)
1. §-ának 19. pontjában meghatározott nagyberuházásokhoz nyújtható.
(10) E rendelet alkalmazásában a pályázati útmutatóban foglaltakat a pályázati felhívás részének kell tekinteni.
A pályázati díj mértéke 3. § (1) A pályázónak — ha a pályázati felhívás másként nem
rendelkezik — a pályázat benyújtásakor egyszeri pályázati
díjat kell fizetnie, amely
a) 100 millió forint alatti támogatási igény esetén az
igényelt támogatás összegének 0,2%-a, de legalább 10 000
forint;
b) 100 millió forint és 100 millió forint feletti támogatási igény esetén 200 000 forint és az igényelt támogatási
összeg 100 millió forint feletti részének 0,5%-a, de legfeljebb 1 500 000 forint;
c) a GM rendelet 18. §-a (1) bekezdésének c) pontjában, valamint 19. §-ában felsorolt jogcímek alapján igényelt, 5 millió forintnál kisebb összegű támogatások esetén
az igényelt támogatás összegének 0,2%-a, de legalább 1000
forint.
(2) Abban az esetben, ha a támogatás odaítélésére a
források időközi kimerülése miatt nem kerülhet sor, a
pályázati díjat a Minisztérium a forráshiányról szóló közlemény megjelenésétől számított 30 napon belül köteles
visszautalni. A pályázati díj egyéb okból történő visszaigénylésére, illetve visszautalására nincs lehetőség.
A pályázat benyújtásának szabályai 4. § (1) A pályázatot a pályázati felhívásban megjelölt szervezethez kell benyújtani. A pályázathoz az Ámr.
83—84. §-aiban foglalt adatok és dokumentumok mellett — a pályázó személyétől függően — mellékelni kell:
a) a pályázó azonosító adatait tartalmazó dokumentumokat és a nyilvántartásba vételét igazoló okirat 3 hónapnál nem régebbi eredeti példányát vagy hiteles másolatát;
b) a pályázó és tulajdonosainak, vezetőinek, tulajdonosi szerkezetének rövid bemutatását, főbb gazdálkodási
adatait;
c) ha a pályázati felhívás másként nem rendelkezik,
fejlesztési célú támogatás igénylése esetén a pályázó tárgyévre és a tárgyévet követő évre vonatkozó üzleti tervét,
kiemelve a pályázó tevékenységének különleges kockázatait, továbbá a pályázat tárgyát képező program vagy projekt tekintetében a pályázati formanyomtatvány szerint a
pályázó gazdaságossági és megtérülési számításait;
d) a pályázat tárgyát képező program vagy projekt bemutatását, célját, megnevezését, megvalósításának helyét,
megvalósítási tervét, általános forgalmi adót is tartalmazó
összköltségét, a visszaigényelhető általános forgalmi adó
összegét, saját forrás szükségessége esetén a saját forrás
rendelkezésre állásának formáját és összegét, a megvalósítás pénzügyi fedezetének megalapozását célzó egyéb pénzügyi források rendelkezésre bocsátására vonatkozó ígérvényeket, valamint beruházást is tartalmazó projekt esetén
az annak helyszínéül szolgáló ingatlan helyrajzi számát és
3 hónapnál nem régebbi tulajdoni lap másolatát;
e) a megpályázott támogatás összegére vonatkozó
igényt; f) a támogatás révén elérhető gazdasági, így különösen
a térségi, foglalkoztatáspolitikai, technológiai, kereskedelemfejlesztési előnyök bemutatását;
g) a pályázati díj befizetését igazoló csekk vagy banki
terhelési értesítő másolatát;
h) a fejlesztési célú támogatás révén megvalósuló projekt környezeti hatásait, így különösen a szennyezés kibocsátását, a természeti erőforrás-használatot, a területhasználatot, forgalomnövekedést és tájképi hatásokat;
i) a pályázati felhívásban előírt biztosítékra vonatkozó
ígérvényt;
j) a pályázó nyilatkozata a pályázat benyújtását követő
előzetes helyszíni ellenőrzéshez való hozzájárulásról;
k) a pályázati felhívásban megjelölt, a pályázat elbírálásához feltétlenül szükséges egyéb indokolt adatot vagy dokumentumot.
(2) Az Ámr. 87. § (2) bekezdésében meghatározott dokumentumokat — az Ámr. 87. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti igazolást — csak a pályázatok elbírálását követően és csak a támogatást elnyert kedvezményezettektől
kell megkövetelni. E dokumentumok rendelkezésre bocsátásáig a támogatási szerződés megkötésére nem kerülhet
sor.
(3) A pályázatok hiányos benyújtása esetén — ha a
pályázati felhívás másként nem rendelkezik — a Minisztérium vagy a közreműködő szervezet a pályázót megfelelő
határidő kitűzésével hiánypótlásra hívja fel. A hiánypótlásra biztosított határidő elmulasztása, valamint a hiánypótlás hiányos teljesítése a pályázat elutasítását eredményezi.
A határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye. A
pályázó a hiányt határidőben pótolja, ha a hiánypótlási
határidő utolsó napján a felszólításban meghatározott dokumentumokat postára adja.
(4) Ha a beérkezett pályázat tekintetében hiánypótlásra
nincs szükség, vagy a pályázó a hiánypótlást határidőben
megfelelően pótolta, a pályázatot a közreműködő szervezet befogadja.
5. § (1) Fejlesztési célú támogatás esetén — ha a pályázati
felhívás eltérően nem rendelkezik — a beruházásnak a
megkezdésétől számított két éven belül, 3 milliárd forint
támogatási összeg felett 3 éven belül, 6 milliárd forint
támogatási összeg felett 4 éven belül meg kell valósulnia.
(2) Ha a pályázati felhívás másként nem rendelkezik, a
10 millió forint beruházási költséget meghaladó, vissza
nem térítendő támogatásból megvalósuló fejlesztési célú
program vagy projekt esetén a vállalkozás üzleti tervének
öt éven belüli, ingatlan-beruházás (pl. ipari park infrastruktúra) és regionális központ esetén tíz éven belüli
megtérülést kell biztosítania.
(3) Ha a pályázó élni kíván a GM rendelet 9. § (6) bekezdése vagy a TC rendelet 11. § (6) bekezdése szerinti
lehetőséggel, akkor a pályázatában meg kell jelölnie az
összetett fejlesztési program azon kisebb egységét (projekt), amelynek megvalósításához a támogatást igényli. Ha
az igényelt támogatásból megvalósítandó beszerzés tekintetében a közbeszerzésekről szóló törvényben meghatározott feltételek fennállnak, a közbeszerzési eljárást csak a
megjelölt projekt tekintetében kell lefolytatni. Az igényelt
támogatásból megvalósítandó beszerzés során az Áht.
13/B. §-ában foglaltakat érvényesíteni kell.
(4) Amennyiben a pályázó a projektet többségében állami,
önkormányzati vagy a strukturális alapokból kapott támogatásból kívánja megvalósítani, és a közbeszerzési eljárás lefolytatásának feltételei egyébként fennállnak, a beruházás a támogatási döntés kézhezvételéig nem kezdhető meg, kivéve,
ha a pályázó a közbeszerzési eljárást a támogatási döntés
kézhezvételét megelőzően önként lefolytatja.
(5) A vissza nem térítendő támogatás igénybevételével
beszerzett tárgyi eszközök a zárójegyzőkönyv felvételéig
kizárólag a támogatási szerződésben és a pályázatban meghatározott céloknak megfelelően hasznosíthatók. Az előirányzatból támogatott beruházással létrehozott vagyon
— amennyiben az a támogatási döntés kedvezményezettjének tulajdonába kerül — az Ámr. 89. §-ának (1) bekezdésében meghatározott feltételek mellett, a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségek lejártáig csak a támogatási döntést hozó személy előzetes jóváhagyásával idegeníthető el vagy adható bérbe. Hozzájárulás hiányában a támogatási döntés kedvezményezettje köteles a tárgyi eszköz
értékére eső támogatás időarányos, értékcsökkenéssel korrigált, de a mindenkori jegybanki alapkamat kétszeresével
növelt összegét visszafizetni.
(6) A GM rendelet 18. §-a (1) bekezdésének g) pontjában meghatározott jogcímen egy személy részére hét éven
belül csak egy alkalommal nyújtható támogatás. A támogatás nyújtásának feltétele, hogy a támogatás tárgyát képező telek forgalmi értéke nem haladhatja meg a teljes beruházás értékének 10%-át, a telek és az épület együttes forgalmi értéke pedig a 15%-át.
A pályázatok elbírálása 6. § A pályázatok elbírálásának szempontjait a pályázati felhívás tartalmazza.
7. § (1) A pályázatokat — a jogszabályban és a pályázati
felhívásban meghatározott formai és tartalmi feltételek
meglétének ellenőrzését követően — a pályázati bíráló
bizottságok (a továbbiakban: bizottságok) részére döntési
javaslat megtétele céljából a Minisztérium vagy a közreműködő szervezet készíti elő. Társminisztériumokkal és más
szervezetekkel közös pályázat esetén az együttműködési
megállapodásban meghatározottak szerint történik a pályázatok előkészítése, kezelése, a bíráló bizottság összeállítása, valamint a döntéshozatal.
(2) Amennyiben a pályázati felhívás eltérően nem rendelkezik a bizottságok munkájában szavazati joggal rendelkező tagként vehetnek részt a miniszter által kijelölt
minisztériumi és külső szakértők mellett a Pénzügyminisztérium és a pályázatok elbírálásában érdekelt más tárcák
által delegált tagok, a miniszter által felkért gazdasági és
szakmai érdekképviseleti szervek által delegált tagok, valamint az érdekelt regionális szervezetek, így különösen a
regionális fejlesztési tanácsok képviselői. A bizottságok
munkájukba tanácskozási és véleményezési joggal a Magyar Államkincstár és más érdekelt szervek képviselőit is
bevonhatják. A bizottságok elnökét és tagjait — a delegálást követően — a miniszter nevezi ki. A bizottságok ügyrendjüket maguk állapítják meg. A bizottságok folyamatos
beadási határidejű pályázatok esetén rendszeresen, de legalább kéthavonként üléseznek.
(3) Az Útfenntartási és -fejlesztési célelőirányzatból történő támogatásra beérkezett pályázatokat Tárcaközi
Bíráló Bizottság készíti elő döntésre. A Tárcaközi Bíráló
Bizottság tagjai közül egy-egy főt a belügyminiszter, a
Magyar Terület- és Regionális Fejlesztési Hivatal elnöke,
valamint két főt — a bizottság elnökét és titkárát — a
miniszter jelöli ki. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. Más tárcával közös finanszírozású pályázat
esetében a miniszter és a közreműködő tárca minisztere
közötti külön megállapodásban foglaltak szerint a Tárcaközi Bíráló Bizottság további tagokkal bővülhet ki.
(4) Folyamatos beadási határidő esetén — amennyiben
az Ámr. másként nem rendelkezik — a pályázatokat el kell
bírálni és a támogatási döntést meg kell hozni a befogadástól számított 90 napon belül. A pályázati felhívás rendelkezhet úgy is, hogy a pályázatokat a minisztérium egy vagy
több meghatározott időpontban egyidejűleg bírálja el. A
bizottság a támogatási igénynél kisebb összeg odaítélésére
is tehet javaslatot.
(5) A pályázatokról — a bizottságok döntési javaslatának ismeretében — a miniszter dönt.
(6) A támogatási döntésekről a döntést követő 10 munkanapon belül a bizottságok titkársága vagy a közreműködő szervezet adatot szolgáltat
a) több támogatási forrásra benyújtott támogatási
igény esetén a többi érintett előirányzat kezelője részére;
b) az Ámr. 85. §-ának (2) és (7) bekezdéseiben meghatározott eljárási rend szerint a Magyar Államkincstár részére;
c) a Minisztérium hivatalos lapja, hivatalos honlapja
számára a támogatásban részesített pályázatok közzététele
céljából.
(7) A Beruházás-ösztönzési célelőirányzatból igényelt
egymilliárd forintot meghaladó támogatás odaítéléséről a
miniszter a pénzügyminiszter egyetértésével dönt, kétmilliárd forintot meghaladó támogatáshoz a Gazdasági Kabinet javaslatát követően a Kormány jóváhagyása szükséges.
(8) Az Ámr. 2. §-ának 71. pontja szerinti jelentősebb
vállalati beruházások esetén a támogatási igény elbírálására — amennyiben a pályázat befogadásra került — a pályázat benyújtásától számított 45 nap áll rendelkezésre, és a
döntéshozó a támogatási döntésről a döntéstől számított
5 munkanapon belül tájékoztatja az ITD-H Kht.-t, amely
arról haladéktalanul értesíti a pályázót.
A szerződéskötés 8. § (1) A támogatásban részesített pályázóval a támogatási
szerződést az Ámr. 83. §-ának (2) bekezdésében, 84. §-a
(1) bekezdésének d) pontjában meghatározott nyilatkozatok birtokában és a támogatási döntés alapján, az Ámr.
87. §-ának (2)—(8) bekezdésében, 88—89. §-aiban,
92. §-ának (6) bekezdésében és az e rendeletben meghatározott egyéb feltételekkel a Minisztérium, illetve az általa
erre feljogosított közreműködő szervezet köti meg. A támogatások folyósítására kizárólag a támogatási szerződés
megkötését követően kerülhet sor.
(2) Keretszerződéses támogatási forma esetén a támogatási szerződést — az Ámr. és az e rendeletben meghatározott rendelkezések figyelembevételével — a közreműködő szervezet köti meg. Ebben az esetben a támogatások
minisztériumi folyósítására kizárólag a megkötött támoga
tási szerződés Minisztérium által történő jóváhagyását
követően kerülhet sor.
(3) Támogatási szerződés akkor köthető, ha legalább a
következőket tartalmazza:
a) a támogatás összegét, és amennyiben a támogatás
csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül, ezt a
tényt, a támogatott program vagy projekt támogatásának
jogcímét, a felhasználás feltételeit és követelményeit, valamint a támogatott program vagy projekt részletes leírását;
b) a támogatás folyósításának módját az Ámr.
91. §-ának (3)—(4) bekezdéseiben foglaltak szerint, a kölcsönös teljesítések tárgyi és pénzügyi ütemezését;
c) az ellenőrzési jogosultság elfogadását;
d) a szerződésszerű teljesítést biztosító mellékkötele
zettségeket, az elállás jogát;
e) a pályázati felhívásban megjelölt és az ajánlati kö
töttség folytán a támogatási szerződés részévé váló egyéb
feltételeket és rendelkezéseket;
f) támogatási előleg igénylése esetén a támogatási előleg nyújtásának feltételeit, az előleggel való elszámolás
módját, határidejét, az elállás jogát abban az esetben, ha az
előleggel a pályázó nem számolt el a támogatási szerződésben meghatározott határidőt követő 30 napon belül;
g) a támogatási szerződés lezárásával és az elszámolással kapcsolatos kötelezettségeket és kellékeket;
h) a felek megnevezését és az aláírási jogosultsággal
rendelkezők előnyomtatott nevét és aláírását, a szerződés
keltét;
i) a felek által lényegesnek tartott egyéb rendelkezéseket.
(4) Az 5. § (4) bekezdésében meghatározott esetben a
támogatási szerződés megkötésének feltétele a közbeszerzési eljárás dokumentumainak csatolása.
9. § (1) A pályázati felhívás a szerződéskötés feltételeként
meghatározott fajtájú és mértékű szerződési biztosíték
nyújtását írhatja elő. Pályázaton kívüli támogatás esetén a
döntéshozó a szerződési biztosítékot egyedileg határozza
meg.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésnek megfelelően a pályázati felhívás vagy pályázaton kívüli támogatás esetén a
döntéshozó másképp nem rendelkezik, a szerződéskötés
feltétele a beruházás megvalósítási költségeihez nyújtott
— 5 millió forint összeget meghaladó — támogatás esetén
a) a természetes személy, valamint a mikro- és kisvállalkozás olyan közjegyzői okiratba foglalt nyilatkozata,
amelyben feltétel nélkül és visszavonhatatlanul hozzájárul
ahhoz, hogy az odaítélt támogatás biztosítékaként felajánlott, a Minisztérium által elfogadott ingatlanra vagy
— 10 millió forint összegű támogatásig — ingó dologra
legalább a támogatási összeg és járulékai mértékéig a 11. §
(2) bekezdés szerinti zárójegyzőkönyvnek az érdekeltek
által történő jóváhagyása napjáig a Minisztérium javára
jelzálogjog kerüljön bejegyzésre;
b) egyéb, az e rendelet alapján támogatásban részesíthető
személy tekintetében, a 11. § (1) bekezdése szerinti pénzügyi
beszámoló jóváhagyásának napjáig, de legalább a pénzügyi
beszámoló beküldési határidejét követő 6. hónap végéig a
támogatási szerződésben vállalt kötelezettségek nem teljesítése esetére kedvezményezettként a Minisztériumot megjelölő, legalább az odaítélt támogatás összegével és járulékaival
azonos összegre szóló, feltétel nélküli és visszavonhatatlan
bankgarancia vagy biztosítási szerződés alapján kiállított kezesi kötelezvény rendelkezésre bocsátása;
c) a pénzügyi beszámoló jóváhagyását megelőzően a támogatási döntés b) pont szerinti kedvezményezettje köteles
a pénzügyi beszámoló jóváhagyásától a 11. § (2) bekezdésében meghatározott zárójegyzőkönyv felvételére megadott határidőt követő 6 hónapig terjedő időszakra, a támogatási
szerződésben vállalt további kötelezettségek nem teljesítése
esetére a Minisztériumot megjelölő, legalább az odaítélt támogatás összegével és járulékaival azonos összegre szóló,
visszavonhatatlan bankgaranciát vagy biztosítási szerződés
alapján kiállított kezesi kötelezvényt rendelkezésre bocsátani, de választhat, hogy bankgarancia vagy biztosítási szerződés
alapján kiállított kezesi kötelezvény helyett az ezen időszakra
eső kötelezettségek teljesítésének biztosítékaként legalább az
odaítélt támogatási összeg és járulékai erejéig, a Minisztérium által elfogadott ingatlanra vagy — 10 millió forint
összegű támogatásig — ingó dologra a Minisztérium javára
jelzálogjogot jegyeztet be.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában a támogatási összeg
járulékaként a támogatási összeg 20%-át kell figyelembe
venni.
(4) A (2) bekezdés a) pontja szerinti személyek döntésüktől függően a támogatás biztosítékaként a (2) bekezdés
b) pontja szerinti bankgarancia vagy biztosítási szerződés
alapján kiállított kezesi kötelezvény rendelkezésre bocsátását is választhatják.
(5) Mentesül a biztosítékadási kötelezettség alól az Áht.
87. § (2) bekezdésének a)—b) pontjaiban meghatározott
költségvetési szerv, a települési, megyei és kisebbségi önkormányzat, valamint ezek részvételével alapított és többségi tulajdonában lévő közhasznú társaság, továbbá az egyház, a közalapítvány, a társasház, a lakásszövetkezet és az
a pályázó, aki, illetőleg amely kizárólag állami tulajdonban
lévő ingatlan vagy ingó vagyontárgy fejlesztéséhez igényli
a támogatást.
A támogatások folyósítása 10. § (1) A támogatások folyósítását a Magyar Államkincstár
— az Ámr. 90—92. §-aiban meghatározott rendelkezések
figyelembevételével — a miniszter vagy az általa utalványo
zásra feljogosított személy rendelkezése, utalványozása
alapján, továbbá a feladatfinanszírozás körébe vont fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozóan az Ámr. VII. fejezete szerint végzi.
(2) A támogatás folyósítása a teljesítés igazolása mellett,
a támogatási döntés kedvezményezettjének nevére szóló és
általa benyújtott számlákon, valamint — a (4) bekezdés
kivételével — a kifizetést igazoló dokumentumokon alapuló elszámolás alapján történik. Az utalványozáskor biztosítani kell a támogatási szerződés és a támogatás folyósításának (kifizetésének) összhangját, továbbá a kifizetés
alapjául szolgáló teljesítést igazoló dokumentumok, így
különösen a számla vagy számlát helyettesítő bizonylat
meglétét, valamint ezek összhangját a támogatás alapjául
szolgáló projekt költségvetésével.
(3) A számlák kelte nem előzheti meg a pályázat benyújtásának időpontját, kivéve a pályázati felhívás alapján elismerhető, a beadás határnapja előtti egy éven belül kifizetett tervezési és engedélyezési eljárási díjakat, valamint a
GM rendelet 9. § (5) bekezdés a) pontjában és a TC rendelet 11. § (5) bekezdés a) pontjában említett import
esetét.
(4) Önkormányzatok részletfizetéssel megvalósuló beszerzései, valamint az úgynevezett harmadikfeles finanszírozás esetén, továbbá a központi költségvetési szervek
többségi tulajdonában lévő közhasznú társaságok közhasznú tevékenységével kapcsolatos beruházásaihoz igénybe
vett támogatás esetén a támogatás folyósítása — a (2) bekezdéstől eltérően — a teljesítés igazolása mellett és a
támogatási döntés kedvezményezettje által benyújtott
számlákon alapuló elszámolás alapján történik, a tényleges
kifizetést igazoló dokumentumok nélkül.
(5) A támogatás igénybevétele, ha jogszabály másként
nem rendelkezik — a vissza nem térítendő kamattámogatás és a természetbeni telephelyjuttatás, illetve a vissza nem
térítendő támogatásból épített vagy vásárolt telephely kivételével — teljesítésarányosan és forrásarányosan történhet. Támogatási előleg igénybevétele esetén a támogatás
fennmaradó része — teljesítésarányosan és forrásarányosan — csak azt követően folyósítható, ha a támogatási
döntés kedvezményezettje az előleggel a támogatási szerződés szerint elszámolt és a saját forrás, illetve egyéb pénzügyi források adott évi ütemezés szerinti összegének forrásarányos felhasználását igazolta.
(6) Amennyiben a pályázati felhívás lehetővé teszi, a
belföldi természetes személy, a mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak minősülő pályázó az odaítélt támogatási
összeg 50%-ának erejéig, de legfeljebb 100 millió forint
összeghatárig a pályázatában támogatási előleg folyósítását igényelheti egy alkalommal. Az előleg folyósításáról a
támogatási döntésben rendelkezni kell. A támogatási előleg folyósítására, visszatartására, illetve folyósításának felfüggesztésére a (8)—(9) bekezdések rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
(7) Támogatási előleg folyósításának igénylése esetén,
ha a támogatási döntés kedvezményezettje a pályázati felhívás alapján, vagy a 9. § (2) bekezdése szerinti biztosíték
adására egyébként nem lenne köteles, akkor az előleg folyósításának feltételeként — választása szerint — köteles
a támogatási szerződésben meghatározott céltól eltérő felhasználás esetére
a) hozzájárulni, hogy az igényelt előleg biztosítékaként
a Minisztérium által elfogadott ingatlanra vagy — 10 millió
forint összegű támogatásig — ingó dologra, a támogatási
előleg összegének és járulékainak erejéig — az előleggel
történő elszámolás támogatási szerződésben meghatározott napjáig — a Minisztérium javára jelzálogjog kerüljön
bejegyzésre, vagy
b) a támogatási szerződés aláírásától számított 7. hónap
végéig, vagy — ha az rövidebb — a támogatás igénybevételének a támogatási szerződésben meghatározott napjáig terjedő időszakra kedvezményezettként a Minisztériumot megjelölő, az igényelt támogatási előleg összegével és járulékaival
azonos összegre szóló, feltétel nélküli és visszavonhatatlan
bankgaranciát vagy biztosítási szerződés alapján kiállított kezesi kötelezvényt rendelkezésre bocsátani.
(8) A támogatás folyósítása a támogatási szerződésben
meghatározott pénzügyi és időbeli ütemezés szerint, de
legfeljebb öt költségvetési évre kiterjedően történhet.
(9) Az esedékes támogatásnak az Áht. 13/A. §-ának
(6) bekezdése szerinti visszatartására, a támogatás folyósításának a felfüggesztésére
a) az Ámr. 90. §-ának (1) bekezdésében, 92. §-ának
(4)—(5) bekezdéseiben foglalt feltételek fennállása esetén
a köztartozás fennálltáig,
b) felszámolási és végelszámolási eljárás megindulása
esetén, illetve
c) csődeljárás esetén a csődegyezség megszületéséig
kerül sor. A támogatás visszatartása, illetve folyósításának
felfüggesztése a támogatási döntés kedvezményezettjének a
támogatási szerződésben vállalt kötelezettségeit nem érinti.
(10) Vissza nem térítendő támogatással megvalósuló
telephelyjuttatás [GM rendelet 4. § (1) bekezdés d) pont]
esetén a támogatást az ingatlan adásvételi szerződés bemutatását követően az eladó részére kell folyósítani. Az adásvételi szerződéshez csatolni kell az eladó nyilatkozatát
arról, hogy az ingatlan ellenértékét még nem kapta meg.
A természetbeni telephelyjuttatás vagy a vissza nem térítendő támogatásból épített vagy vásárolt telek és/vagy épület esetén a telephely, illetve az ingatlan támogatási előlegként értelmezhető.
A támogatási program, projekt lezárása 11. § (1) Egy fejlesztési célú program vagy projekt akkor tekinthető megvalósultnak, ha a támogatási szerződésben
meghatározott beruházás szerződésszerűen, a hatósági engedélyekben foglaltaknak megfelelően megvalósult, és a támogatási döntés kedvezményezettjének a beruházás megvalósulását tanúsító, hatósági engedélyekkel és bizonylatokkal alátámasztott elszámolását tartalmazó pénzügyi beszámolója
elkészült és támogató általi jóváhagyása megtörtént.
(2) Egy program vagy projekt akkor tekinthető befejezettnek, ha a támogatási szerződésben vállalt valamennyi kötelezettség teljesült, és a támogatási döntés kedvezményezettjének a kötelezettségek megvalósulásának eredményeiről
szóló beszámolója benyújtását követően a zárójegyzőkönyv
elkészült, és támogató általi jóváhagyása megtörtént.
A pályázatok és a támogatások ellenőrzési rendszere 12. §
(1) A támogatási programot, projektet — különös tekintettel a támogatási szerződés szerződésszerű teljesítésére,
a rendeltetésszerű és a támogatási szerződésnek megfelelő
forrásfelhasználásra — a pályázat benyújtásától a támogatási program, projekt lezárásáig a Minisztérium és az általa
erre feljogosított közreműködő szervezet, továbbá jogszabályban feljogosított egyéb szervek ellenőrzik. Az ellenőrzésre jogosult közreműködő szervezetek az ellenőrzést az
Ellenőrzési Kézikönyvben/Szabályzatban foglaltak alapján végzik, amelyet a Minisztériummal is jóvá kell hagyatni.
A közreműködő szervezeteket a Minisztérium ellenőrzi a
költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003.
(XI. 26.) Korm. rendelet szerint.
(2) A támogatási döntés kedvezményezettje köteles a
támogatás forrásainak felhasználását ellenőrzés céljából
elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, és az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés
lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni.
(3) Ellenőrzésre különösen a pályázat benyújtását követően a döntés-előkészítés folyamatában, illetve a szerződéskötést megelőzően (előzetes ellenőrzés), a támogatás felhasználása során a pénzügyi elszámolás, illetve a finanszírozás
folyamatában (közbenső ellenőrzés), a támogatott program,
projekt pénzügyi lezárását közvetlenül megelőzően (utóellenőrzés), valamint a támogatási program, projekt lezárását
és a zárójegyzőkönyv jóváhagyását megelőzően (záróellenőrzés) kerülhet sor. A pályázó köteles hozzájárulni a pályázat
benyújtásakor a pályázat előzetes — helyszíni és dokumentumok alapján történő — ellenőrzéséhez.
(4) A pályázati felhívás előírhatja, hogy a támogatott a
támogatási szerződésben meghatározott kötelezettségek
teljesítéséről, a pályázati felhívásban meghatározott időszakonként, meghatározott módon beszámolni köteles. A
pályázati felhívás kötelezővé teheti a 100 millió forint feletti támogatással megvalósuló program, projekt pénzügyi
beszámolójának auditálását (könyvvizsgáló által történő
ellenőrzését) is.
(5) Amennyiben a pályázó vagy a támogatott az
(1)—(4) bekezdésben meghatározott kötelezettségeit nem
teljesíti, az ellenőrzéseket akadályozza, illetőleg az ellenőrzéshez szükséges tájékoztatást nem adja meg, a pályázata
elutasítható, illetőleg az odaítélt támogatás visszavonható.
A TÁMOGATÁSOK KÜLÖNÖS SZABÁLYAI A feladatfinanszírozás körébe vont előirányzatokra
vonatkozó szabályok
13. § (1) A kis- és középvállalkozásoknak az Európai Unió
programjaiban való részvételével, valamint a PHARE SME
programjaival kapcsolatos társfinanszírozást az Ámr. VII. fejezetében foglaltak szerint elkülönítetten kell kezelni.
(2) A PHARE SME előirányzat-csoport kezelésére,
működtetésére, felügyeletére, az ellenőrzési jogkörök gyakorlására, továbbá a nemzetközi jogi kötelezettségek végrehajtására a Minisztérium közreműködőként a Magyar
Vállalkozásfejlesztési Alapítványt veszi igénybe. A Minisztérium és a Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány közötti jogokat és kötelezettségeket az Ámr. VII. fejezetében
előírt rendelkezéseknek megfelelő szerződés rögzíti.
A Széchenyi Kártya igénylésére és folyósítására
vonatkozó eltérő rendelkezések
14. § (1) A vállalkozásoknak nyújtott átmeneti likviditási
problémákat kezelő hitelek (a továbbiakban: likviditási hitelek) kamatterheinek és garanciadíjainak támogatása tekintetében e rendelet szabályait — az Ámr. 93/B. §-ában
foglaltakkal összhangban — a (2)—(9) bekezdés szerinti
eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatási célok megvalósítását a Minisztérium a Széchenyi Kártya Konstrukció
keretében biztosítja. A Széchenyi Kártya igénylésének
rendjét és további feltételeit, valamint az igényléshez szükséges formanyomtatványokat a Minisztérium hivatalos
lapjában, felhívás formájában teszi közzé.
(3) A likviditási hitelek kamatterheinek és garanciadíjainak támogatása iránti igény pályázat benyújtása nélkül, igénylőlap kitöltésével és az Ámr. 93/B. §-ának (2) bekezdésében előírt, illetve a hitelbírálathoz szükséges egyéb
nyilatkozatok, okiratok és igazolások csatolásával kezdeményezhető.
(4) Az igénylőlapot a felhívásban meghatározott, az
igénylést regisztráló szervezetekhez kell benyújtani. A regisztráló szervezetek az igényeket továbbítják a közreműködő szervezetnek, amely a támogatási igényeket döntésre
készíti elő. A támogatásról a miniszter vagy az általa meghatalmazott személy dönt.
(5) A kedvezményezettel a támogatási szerződést az
Ámr. 83. § (2) bekezdésének a)—d) és g)—j) pontjaiban
foglaltaknak megfelelő feltételekkel és az igénylőlaphoz
csatolt nyilatkozatok alapján, az Ámr. 87. § (4) bekezdésének b) és e) pontjaiban, 88. §-ában és az e rendeletben
meghatározott egyéb feltételekkel a Minisztérium, illetőleg a Minisztérium nevében az általa meghatalmazott közreműködő szervezet köti meg. A támogatási szerződésnek
e rendelet 8. § (3) bekezdésének a)—c), e) és h)—i) pontjaiban foglaltakat tartalmaznia kell.
(6) A hitelszerződést a felhívásban meghatározott hitelintézetek közül a kedvezményezett választása szerinti hitelintézet köti meg.
(7) A megkötött hitelszerződések számáról és összegéről a közreműködő szervezet hetenként írásban értesíti a
Minisztériumot.
(8) A támogatásokat a Magyar Államkincstár a megkötött hitelszerződések alapján és a 10. § (1) bekezdés szerinti rendelkezések figyelembevételével folyósítja a hitelintézetnek.
(9) A hitelszerződés bármely okból történő megszűnése
esetén a kamat- és a garanciadíj-támogatás is automatikusan megszüntetésre kerül. Ez — az Ámr. 87. §-ának (4) bekezdésében meghatározott esetek kivételével — a már kifizetett támogatásokat nem érinti.
A Hadiipari technológia-korszerűsítő beruházások
támogatására vonatkozó eltérő rendelkezések
15. § (1) A Hadiipari technológia-korszerűsítő beruházások
támogatása előirányzatból a támogatás pályázati rendszer
keretében nyerhető el. A támogatásokra e rendelet rendelkezéseit a (2)—(8) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.
(2) A pályázónak a pályázat benyújtásakor egyszeri pályázati díjat kell fizetnie, amely az igényelt támogatás
összegének 1%-a. Ennek terhére lehet elszámolni a pályázatok meghirdetésével és az elbírálásával kapcsolatos költségeket.
(3) A pályázathoz csatolni kell: a) a szervezet megalakulásáról és nyilvántartásáról
szóló 60 napnál nem régebbi okirat, valamint alapszabály
hitelesített másolatát;
b) a szervezet bankszámláját vezető hitelintézet 60 napnál nem régebbi igazolását — pontos számlaszám megjelölésével — a szervezet bankszámlájának vezetéséről;
c) a pályázó írásbeli nyilatkozatát
ca) a pályázatban foglalt adatok, információk és doku
mentációk teljeskörűségéről, valódiságáról és hitelességéről,
cb) annak tudomásulvételéről, hogy 60 napon túli köz
tartozás esetén a pályázót a köztartozás megfizetéséig a
támogatás nem illeti meg,
cc) annak tudomásulvételéről, hogy a támogatás kedvezményezettjének megnevezése, a támogatás tárgya, a támogatás összege nyilvánosságra hozható,
cd) arról, hogy az államháztartás alrendszereiből folyósított támogatásból eredő lejárt és ki nem egyenlített tartozása nincs,
ce) arról, hogy a pályázat szabályszerűségének és a támogatás rendeltetésszerű felhasználásának jogszabályban
meghatározott szervek által történő ellenőrzéséhez hozzájárul.
(4) A pályázatokat értékelő bizottság munkájában szavazati joggal rendelkező tagként vesznek részt a miniszter
által kijelölt minisztériumi szakértők mellett a Nemzeti
Kutatási és Technológiai Hivatal, a Honvédelmi Minisztérium és a Belügyminisztérium által delegált tagok.
(5) A Bizottság a támogatási igénynél kisebb összeg
odaítélésére is tehet javaslatot. A pályázatok alapján nyújtandó támogatásról — a Bizottság javaslata alapján — a
miniszter dönt. A támogatásról szóló döntést tartalmazó,
a miniszter által aláírt okirat az Ámr. 66. §-a (10) bekezdésének alkalmazásában kötelezettségvállalásnak minősül.
(6) A támogatási szerződés megkötésének feltételeként
a 9. § (2) bekezdésében előírt biztosítékok esetében a pályázó 25 millió forint összegű támogatásig a Minisztérium
által elfogadott ingó dologra is bejegyeztethet jelzálogjogot a Minisztérium javára az odaítélt támogatási összeg
és járulékai erejéig.
(7) Amennyiben a támogatási döntés kedvezményezettjének mulasztásából vagy neki felróható egyéb okból a
támogatási szerződés megkötésére a Minisztérium által a
szerződéskötésre meghatározott határidő határnapjától
számított 30 napon belül nem kerül sor, a támogatási
döntés érvényét veszti.
(8) A támogatás szerződésnek megfelelő felhasználását
a Minisztérium a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal bevonásával, a Honvédelmi Minisztérium és a Belügyminisztérium képviselőinek szükség szerinti közreműködésével ellenőrzi.
MÓDOSULÓ JOGSZABÁLYOK 16. § A GM rendelet 1. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) A pályáztatás szabályait, az elkülönített pályázati
forrásokat, a pályázati díjat, a pályázatok tartalmi követel
ményeit, elbírálásuk rendjét, a támogatási szerződések
megkötésének szabályait, a támogatások folyósítását, valamint a támogatási programok lezárását és ellenőrzési rendszerét külön rendelet szabályozza.’’
17. § (1) A GM rendelet 3. §-a (2) bekezdésének c) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdésben meghatározott alanyi körtől eltérően
támogatás]
,,c) az energiatakarékosság elősegítése, valamint az
energiahatékonyság növelése érdekében társasházak, lakásszövetkezetek, vállalkozói és szakmai érdekképviseletek, kamarák, alapítványok, egyesületek és szövetségek
részére.’’
(2) A GM rendelet 3. §-a (3) bekezdésének b) és
c) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
[Nem nyújtható támogatás]
,,b) azon személy vagy szervezet részére, aki vagy amely
a támogatás iránti pályázat benyújtását megelőző három
naptári éven belül az államháztartás alrendszereiből, az
Európai Unió előcsatlakozási eszközeiből, vagy a strukturális alapokból juttatott valamely támogatással összefüggésben a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségét nem vagy csak részben teljesítette, kivéve a vis maior
esetét;
c) azon személy vagy szervezet részére, akinek vagy
amelynek lejárt esedékességű, 60 napot meghaladó adóvagy adók módjára behajtható köztartozása van, kivéve, ha
az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett;’’
(3) A GM rendelet 3. §-a (3) bekezdése a következő f) és
g) ponttal egészül ki:
[Nem nyújtható támogatás]
,,f) annak a gazdálkodó szervezetnek a részére, amely
nek a számviteli jogszabályok szerint számított saját tőkéje
a törzstőke (alaptőke) jogszabályban előírt legkisebb mértéke alá csökkent;
g) annak a személynek vagy szervezetnek a részére, aki
a beruházást, illetve a fejlesztést olyan ingatlanon kívánja
megvalósítani, amely a pályázat benyújtásának időpontjában nem per- és igénymentes, illetőleg bérelt ingatlan esetében a bérleti szerződés kizárólagos joggal nem biztosítja
a támogatással megvalósuló létesítmény üzemeltetésének
lehetőségét legalább a külön rendeletben előírt üzemeltetési kötelezettség idejére.’’
18. § A GM rendelet 4. §-ának (1)—(2) bekezdése helyébe a
következő rendelkezések lépnek:
,,(1) A célelőirányzatok forrásaiból az e rendeletben
meghatározott jogcímek alapján támogatásban részesíthető jogalanyok részére
a) a pályázó működési támogatásának nem minősülő
visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás
(a továbbiakban: vissza nem térítendő támogatás),
b) vissza nem térítendő kamattámogatás,
c) garanciadíj támogatás,
d) természetbeni hozzájárulásként telek vagy ingatlan
tulajdonjoga, használati joga, illetve telek vagy ingatlan
tulajdonjogának, használati jogának megszerzésére közvetlen vissza nem térítendő támogatás,
e) faktoring-díj támogatás, és
f) lízingdíj támogatás nyújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatási for
mák az egyes pályázati felhívásokban foglalt feltételek rendelkezései szerint együttesen és egy időben is alkalmazhatók. Az alkalmazott támogatási formát, illetőleg a támogatási jogcímet a pályázati felhívás tartalmazza.’’
19. § A GM rendelet 5/A. §-ának helyébe a következő rendelkezés lép:
,,5/A. § (1) A 18. § (1) bekezdésének a)—v) és x) pontjai; (2) bekezdése, a 18. § (3) bekezdésének f)—i) pontjai;
a 19. § (1) bekezdésének a)—k) pontjai; a 19. § (2) bekezdésének a)—k) és m)—o) pontjai, valamint a 20. § b), g)
és j)—m) pontjai alapján nyújtott támogatások az Áht.
15. §-ának hatálya alá tartozó állami támogatásnak minősülnek, ezért azokra a (2)—(9) bekezdésekben foglaltakat
megfelelően alkalmazni kell. Ezen jogcímeken kizárólag a
(2)—(9) bekezdésekben meghatározott támogatás nyújtható.
(2) A 18. § (1) bekezdésének c), m), w) és x) pontjaiban,
(3) bekezdésének g) és i) pontjaiban; a 19. § (2) bekezdésének a)—b) és m)—n) pontjaiban szereplő támogatások
csekély összegű (de minimis) támogatásoknak minősülnek. Az adott vállalkozás három év alatt ilyen jogcímen
kapott támogatásainak támogatástartalma nem haladhatja
meg a százezer eurónak megfelelő forintösszeget. A 18. §
(1) bekezdés t); a 19. § (1) bekezdés a)—k), valamint a
19. § (2) bekezdésének c)—k) és o) pontjaiban meghatározott jogcímek alapján nyújtható csekély összegű támogatás is.
(3) A 18. § (1) bekezdés a)—b), d), g), k) és n)—p)
pontjai, (2) bekezdésének e) pontja, a 18. § (3) bekezdésének h) pontjai, alapján nyújtandó támogatások beruházási
támogatásnak minősülnek, ezért ezen támogatásokra a
Korm. rendelet 29—30. §-ában foglalt rendelkezések az
irányadók. Amennyiben a 18. § (1) bekezdésének t) pontja
alapján nyújtott támogatás beruházási támogatásnak minősül, arra szintén a Korm. rendelet 29—30. §-ában foglalt
rendelkezések az irányadók.
(4) A 20. § b), g) és j)—m) pontjaiban meghatározott
célok támogatása energiatakarékossági, illetőleg megújuló
energiaforrások használatát célzó támogatásnak minősül,
arra a Korm. rendelet 14—16. §-aiban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(5) A 18. § (1) bekezdésének q) és r) pontjaiban, (2) bekezdésének a) pontjában, a 19. § (1) bekezdésének
l) pontjában meghatározott célok támogatása kutatás-fejlesztési támogatásnak minősül, arra a Korm. rendelet
12. §-ában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
Amennyiben a 19. § (1) bekezdés a) és d), valamint a 19. §
(2) bekezdésének e) és o) pontjaiban meghatározott jogcímeken nyújtott támogatások kutatás-fejlesztési támogatásnak minősülnek, azokra szintén a Korm. rendelet
12. §-ában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(6) A 18. § (1) bekezdésének h) pontjában, (2) bekezdésének d) pontjában, meghatározott cél támogatása képzési
célú támogatásnak minősül, arra a Korm. rendelet
26—28. §-aiban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(7) A 18. § (1) bekezdés i)—j), l) és s) pontjaiban,
(2) bekezdésének c) pontjában, a 19. § (1) bekezdésének
n) pontjában foglalt célok támogatása támogatási szempontból kedvezményezett vállalkozások támogatásának
minősül, arra a Korm. rendelet 17. §-ában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. Amennyiben a 19. § (1) bekezdés a)—k), valamint a 19. § (2) bekezdésének c)—k) és
o) pontjaiban meghatározott jogcímeken nyújtott támogatások támogatási szempontból kedvezményezett vállalkozások
támogatásának minősülnek, azokra szintén a Korm. rendelet
17. §-ában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(8) A 18. § (2) bekezdésének b) pontjában, a 19. §
(1) bekezdésének m) pontjában meghatározott célok támogatása környezetvédelmi támogatásnak minősül, ezért
arra a Korm. rendelet 13. §-ában foglalt rendelkezéseket
kell alkalmazni. Amennyiben a 19. § (1) bekezdés a)—c)
és g)—h) pontjai, valamint a 19. § (2) bekezdés f), g) és
o) pontjai alapján nyújtandó támogatás környezetvédelmi
támogatásnak minősül, arra a Korm. rendelet 13. §-ában
foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(9) A Korm. rendelet 1. §-ának 10. pontja szerinti érzékeny
ágazatban működő vállalkozásnak, továbbá nagyberuházás
megvalósításához a Korm. rendelet 32—39. §-aiban foglaltak
szerint nyújtható támogatás. Ezen támogatásokat a Korm.
rendelet 47—48. §-aiban foglalt rendelkezések alapján előzetesen be kell jelenteni a Pénzügyminisztérium Támogatásokat Vizsgáló Irodája részére.’’
20. § A GM rendelet 9. §-ának (5)—(6) bekezdése helyébe a
következő rendelkezések lépnek:
,,(5) A (6) bekezdésben foglalt kivétellel a pályázat benyújtása (a postára adás dátuma, vagy a személyes benyújtás időpontja) előtt megkezdett beruházáshoz, fejlesztés
hez, támogatás nem nyújtható. A beruházás, fejlesztés
megkezdésének minősül
a) fejlesztési célú projekt esetén az építési naplóba történt első olyan bejegyzés időpontja, amely a támogatott
projekt részletes költségvetésében szereplő bármely elemre vonatkozik, illetve építési tevékenységet nem tartalmazó pályázat esetén az első beszerzett gép, berendezés,
anyag, termék stb. szállítását igazoló okmányon feltüntetett nap (import esetében a határátlépést igazoló okmányon lévő érkeztető vámbélyegző szerinti dátum, belföldi
gép, berendezés, anyag, termék stb. esetében a szállítólevélen feltüntetett legkorábbi időpont), építési tevékenységet
és árubeszerzést is tartalmazó projekt esetén ezek közül a
korábbi időpont; az Útfenntartási és -fejlesztési célelőirányzatból nyújtott pályázati támogatások esetében a beruházás megkezdésének minősül, ha a pályázatban szereplő bármely munkafázis elkezdődött, vagy az építkezésre
szerződést kötöttek;
b) vissza nem térítendő kamattámogatás esetén a beruházás jogcímén történő első pénzügyi teljesítés dátuma;
c) minőségfejlesztési vagy egyéb tevékenységhez kapcsolódó pályázat esetén, továbbá olyan építési tevékenység
esetén, amelynél jogszabály alapján nem kötelező az építési napló vezetése, a feladat elvégzésére megkötött első
szerződés létrejöttének dátuma;
d) azon projektek esetén, ahol a beruházás a közműfejlesztési hozzájárulás befizetésével kezdődik, a közműszerződés szerint igazolt első pénzátadás időpontja.
(6) Abban az esetben, ha a fejlesztési célú támogatást a
pályázó egy gazdaságilag oszthatatlannak minősülő projekthez igényli, amely egy nagyobb, összetett fejlesztési
program műszakilag elkülöníthető része, az (5) bekezdésben foglalt feltételnek és időpontnak e rész tekintetében
kell fennállnia, illetve bekövetkeznie.’’
21. § (1) A GM rendelet 16. §-ának (1) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(1) Az e rendelet hatálya alá tartozó célelőirányzatok
forrását a költségvetési törvényben a Minisztérium fejezetében meghatározott támogatások és bevételek képezik.’’
(2) A GM rendelet 16. §-a a következő (6)—(7) bekezdéssel egészül ki:
,,(6) Az e rendelet hatálya alá tartozó célelőirányzatok
követelése fejében gazdasági társaságban részvényt vagy
üzletrészt szerezni, vagy egyéb vagyontárgyat elfogadni a
kincstári vagyon kezeléséért felelős szervezet hozzájárulása esetén, írásban, könyvvizsgáló által megállapított értéken, továbbá csak abban az esetben és mértékben lehet, ha
és amekkora összegben az adós részéről a pénzbeli teljesítés nem lehetséges, feltéve, hogy egyéb biztosíték nem áll
rendelkezésre.
(7) Az e rendelet hatálya alá tartozó célelőirányzatok
terhére nyújtott támogatás miatti követelés akkor írható
le, ha a követelés behajthatatlanná válik. Behajthatatlan
követelésnek az államháztartás szervezetei beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet 5. §-ának 3. pontja
szerinti követelés minősül. A behajthatatlan követelésről
a célelőirányzat kezelője lemondhat.’’
22. § (1) A GM rendelet 18. §-ának (2) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(2) A Beruházás-ösztönzési célelőirányzatból az
(1) bekezdésben foglaltakon túl a következő jogcímeken is
nyújtható támogatás:
a) kutatás-fejlesztés támogatása;
b) környezetvédelmi célok támogatása;
c) támogatási szempontból kedvezményezett vállalko
zások támogatása;
d) képzési célú támogatás;
e) beruházások támogatása.’’
(2) A GM rendelet 18. §-ának (5) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(5) A Beruházásösztönzési Célelőirányzat a Gazdaságfejlesztési Célelőirányzat és a Regionális Gazdaságépítési
Célelőirányzat jogutódja.’’
23. § A GM rendelet 19. §-ának (1) bekezdése a következő
l)—n) pontokkal egészül ki:
[Kapcsolódva a Kktv. törvényben meghatározott programok céljaihoz, a Kis- és Középvállalkozói Célelőirányzat
támogatási jogcímei:]
,,l) kutatás-fejlesztés támogatása;
m) környezetvédelmi célok támogatása;
n) támogatási szempontból kedvezményezett vállalko
zások támogatása.’’ 24. § A GM rendelet a következő 20. §-sal egészül ki:
,,20. § (1) Az Energiafelhasználási hatékonyság javítása
célelőirányzat támogatási jogcímei:
a) lakossági energiamegtakarítás támogatása lakossági
pályázók részére;
b) lakossági energiamegtakarítás támogatása vállalko zók részére;
c) önkormányzati és költségvetési intézmények energia
felhasználását csökkentő beruházások támogatása;
d) közvilágítás korszerűsítésének támogatása;
e) távhőellátás primer oldali korszerűsítésének támo
gatása; f) megújuló energiaforrások felhasználásának támogatása önkormányzatok és magánszemélyek részére;
g) megújuló energiaforrások felhasználásának támogatása vállalkozások részére; h) energiatakarékossági szemlélet kialakításának,
energiatakarékos közlekedésszervezés megvalósításának a
támogatása;
i) veszteségfeltáró vizsgálatok támogatása önkormányzatok részére; j) veszteségfeltáró vizsgálatok támogatása vállalkozások részére;
k) kis- és középvállalkozások energiamegtakarító beruházásainak támogatása; l) vállalkozói alapon megvalósuló ,,harmadik feles’’
energiamegtakarítási konstrukciók támogatása;
m) energiatakarékosság, megújuló energiaforrások
használatát célzó támogatás. (2) Az Energiafelhasználási Hatékonyság Javítása előirányzat a Lakóépületek Energiamegtakarítási Programja
célelőirányzat jogutódja.’’
25. § A GM rendelet 22. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,22. § A 18. §-ban meghatározott jogcímeken túl, a gazdasági és közlekedési miniszter döntése alapján, a 6. §
(4) bekezdésében meghatározott forrás terhére a gazdaságstratégiai célok mellett az alábbi jogcímek finanszírozhatók a Korm. rendelettel összhangban:
a) a nemzetközi kapcsolatok építését segítő hazai és
nemzetközi programok;
b) a gazdaságstratégiai feladatok megoldását segítő kutatások; c) a stratégiai döntés-előkészítést szolgáló kutató- és
szakmai tanácsadói tevékenység;
d) az ország-propagandát szolgáló sajtó- és tájékoztatási tevékenység;
e) a minisztériumi gazdaságstratégiai feladatok megalapozásához szükséges információs rendszer működtetése és fejlesztése.’’
26. § A GM rendelet 23. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(4) A lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001.
(I. 31.) Korm. rendelet 45. §-ának (10) bekezdésében meghatározott Lakóépületek Energiamegtakarítási Programja
célelőirányzat felhasználására, kezelésére, működtetésére
és ellenőrzésére e rendelet általános szabályait megfelelően alkalmazni kell. Az előirányzatból támogatás a 20. §
a) pontjában meghatározott célra nyújtható.’’
27. § A TC rendelet 1. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) A pályáztatás szabályait, az elkülönített pályázati
forrásokat, a pályázati díjat, a pályázatok tartalmi követelményeit, elbírálásuk rendjét, a támogatási szerződések
megkötésének szabályait, a támogatások folyósítását, valamint a támogatási programok lezárását és ellenőrzési rendszerét külön rendelet szabályozza.’’
28. § A TC rendelet 3. §-a a következő m)—o) pontokkal
egészül ki:
[A TC felhasználási és támogatási jogcímei:]
,,m) környezetvédelmi célok támogatása;
n) képzési célú támogatás;
o) beruházások támogatása.’’
29. § A TC rendelet 4. §-a (2) bekezdésének b)—c) és
g) pontjai helyébe a következő rendelkezések lépnek:
[Nem nyújtható támogatás]
,,b) azon személy vagy szervezet részére, aki vagy amely
a támogatás iránti pályázat benyújtását megelőző három
naptári éven belül az államháztartás alrendszereiből, az
Európai Unió előcsatlakozási eszközeiből, vagy a strukturális alapokból juttatott valamely támogatással összefüggésben a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségét
nem, vagy csak részben teljesítette, kivéve a vis maior
esetét;
c) azon személy vagy szervezet részére, akinek vagy
amelynek lejárt esedékességű, 60 napot meghaladó adóvagy adók módjára behajtható köztartozása van, kivéve, ha
az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett;’’
,,g) annak a személynek vagy szervezetnek a részére, aki
illetve amely a beruházást, fejlesztést olyan ingatlanon
kívánja megvalósítani, amely nem per- és igénymentes.’’
30. § (1) A TC rendelet 6. §-ának (4) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(4) Az (1) bekezdés b) pontjának bc) alpontja szerinti
támogatás, valamint a 3. § n) pontjában meghatározott cél
támogatása képzési támogatásnak minősül, amelyre a
163/2001. (IX. 14.) Korm. rendelet 26—28. §-aiban foglalt
rendelkezések irányadók.’’
(2) A TC rendelet 6. §-a a következő (5)—(6) bekezdésekkel egészül ki:
,,(5) A 3. § m) pontjában meghatározott cél támogatása
környezetvédelmi támogatásnak minősül, ezért arra a
163/2001. (IX. 14.) Korm. rendelet 13. §-ában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(6) A 3. § o) pontjában meghatározott cél támogatása
beruházási támogatásnak minősül, ezért arra a 163/2001.
(IX. 14.) Korm. rendelet 29—30. §-aiban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.’’
31. § A TC rendelet 8. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) A TC forrásainak terhére pályázaton kívüli támogatás a megfelelő dokumentumokkal és adatokkal alátámasztott kérelem mellett is csak akkor nyújtható, ha a
támogatandó cél a turizmus fejlesztésében stratégiai jelentőségű, turisztikai hatása országos, nemzetközi turisztikai
vonzerő kialakítására vonatkozik, a támogatás biztosításával jelentős előny érhető el, vagy hátrány hárítható el,
illetőleg a támogatandó cél másképp nem érhető el vagy az
időmúlás következtében okafogyottá válna. A pályázaton
kívül adható támogatás mértéke éves szinten nem haladhatja meg a TC tárgyévi kiadási előirányzatának 3%-át
(miniszteri keret). A támogatás pályázaton kívüli odaítéléséről a miniszter dönt.’’
32. § (1) A TC rendelet 11. §-ának (5)—(6) bekezdései helyébe a következő rendelkezések lépnek:
,,(5) A (6) bekezdésben foglalt kivétellel a pályázat benyújtása (a postára adás dátuma, vagy a személyes benyújtás időpontja) előtt megkezdett rendezvényhez, beruházáshoz, fejlesztéshez, támogatás nem nyújtható. Rendezvény esetében a megkezdés időpontja a rendezvény első
napja. A beruházás, fejlesztés megkezdésének minősül
a) fejlesztési célú projekt esetén az építési naplóba történt első olyan bejegyzés időpontja, amely a támogatott
projekt részletes költségvetésében szereplő bármely elemre vonatkozik, illetve építési tevékenységet nem tartalmazó pályázat esetén az első beszerzett gép, berendezés,
anyag, termék stb. szállítását igazoló okmányon feltüntetett nap (import esetében a határátlépést igazoló okmányon lévő érkeztető vámbélyegző szerinti dátum, belföldi
gép, berendezés, anyag, termék stb. esetében a szállítólevélen feltüntetett legkorábbi időpont), építési tevékenységet
és árubeszerzést is tartalmazó projekt esetén ezek közül a
korábbi időpont; az Útfenntartási és -fejlesztési célelőirányzatból nyújtott pályázati támogatások esetében a beruházás megkezdésének minősül, ha a pályázatban szereplő bármely munkafázis elkezdődött, vagy az építkezésre
szerződést kötöttek;
b) vissza nem térítendő kamattámogatás esetén a beruházás hitel kamat jogcímén történő első pénzügyi teljesítés
dátuma;
c) minőségfejlesztési vagy — rendezvények kivételével — egyéb tevékenységhez kapcsolódó pályázat esetén,
továbbá olyan építési tevékenység esetén, amelynél jogszabály alapján nem kötelező az építési napló vezetése, a
feladat elvégzésére megkötött első szerződés létrejöttének
dátuma;
d) azon projektek esetén, ahol a beruházás a közműfejlesztési hozzájárulás befizetésével kezdődik, a közműszerződés szerint igazolt első pénzátadás időpontja.
(6) Abban az esetben, ha a fejlesztési célú támogatást a
pályázó egy gazdaságilag oszthatatlannak minősülő projekthez igényli, amely egy nagyobb, összetett fejlesztési
program műszakilag elkülöníthető része, a (5) bekezdésben foglalt feltételnek és időpontnak e rész tekintetében
kell fennállnia, illetve bekövetkeznie.’’
33. § (1) A TC rendelet 18. §-ának (1) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(1) A TC forrását a költségvetési törvényben a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezetében meghatározott támogatások és bevételek képezik.’’
(2) A TC rendelet 18. §-a a következő (6)—(7) bekezdéssel egészül ki:
,,(6) A TC követelése fejében gazdasági társaságban
részvényt vagy üzletrészt szerezni vagy egyéb vagyontárgyat
elfogadni a kincstári vagyon kezeléséért felelős szervezet
hozzájárulása esetén, írásban, könyvvizsgáló által megállapított értéken, továbbá csak abban az esetben és mértékben
lehet, ha és amekkora összegben az adós részéről a pénzbeli teljesítés nem lehetséges, feltéve, hogy egyéb biztosíték nem áll rendelkezésre.
(7) A TC terhére nyújtott támogatás miatti követelés
akkor írható le, ha a követelés behajthatatlanná válik.
Behajthatatlan követelésnek az államháztartás szervezetei
beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet 5. §-ának
3. pontja szerinti követelés minősül. A behajthatatlan követelésről a célelőirányzat kezelője lemondhat.’’
Átmeneti és záró rendelkezések 34. § (1) Ez rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a 2004. évben és azt követően kiírt pályázatokra és a hatálybalépést követően nyújtott pályázaton kívüli támogatásokra kell alkalmazni.
(2) A 2004. január 1. napja előtt meghirdetett támogatási programokra az azok alapjául szolgáló jogszabály rendelkezéseit és a közzétett pályázati felhívás feltételeit kell
alkalmazni. E pályázatok támogatási igényéről — a támogatási döntést követően — a pályázati felhívásban megjelölt célelőirányzat terhére kell gondoskodni.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a Gazdasági Minisztérium vállalkozási célelőirányzatainak szabályozásáról szóló 1/2001. (I. 5.) GM rendelet
6. §-ának (1)—(3), (5)—(9) bekezdései, 7—8. §-ai,
9. §-ának (1), (3) és (7)—(9) bekezdései, 10—15. §-ai, az
azt módosító 11/2001. (IV. 19.) GM rendelet 1—4. §-ai, a
22/2001. (VIII. 9.) GM rendelet 2—4. §-ai, a 29/2001.
(XI. 13.) GM rendelet, a 34/2001. (XII. 20.) GM rendelet,
a 16/2002. (IV. 20.) GM rendelet 1. §-a, 3—5. §-ai, továbbá
7—8. §-ai, a 15/2002. (IX. 14.) GKM rendelet 5—8. §-ai,
9. §-ának (2) bekezdése, továbbá 11. §-a, a 23/2002.
(XI. 26.) GKM rendelet 4. §-a, 6. §-a, továbbá 7—15. §-ai,
a 22/2003. (IV. 24.) GKM rendelet 3. §-ának (1) bekezdése,
4—5. §-ai, 6. §-ának (2) bekezdése, 7—9. §-ai az 59/2003.
(IX. 30.) GKM rendelet 2—6. §-ai, valamint a 75/2003.
(XI. 18.) GKM rendelet;
b) a Turisztikai célelőirányzat felhasználásának és kezelésének részletes szabályairól szóló 14/2002. (XI. 16.)
MeHVM rendelet 8. §-ának (1), (3)—(6) bekezdései,
9—10. §-ai, 11. §-ának (1), (3) és (7)—(10) bekezdései,
12—17. §-ai;
c) az egyes fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről szóló 40/2003. (VI. 19.) GKM rendelet
29. §-ának (3)—(4) bekezdései.
(4) E rendelet alapján meghirdetett pályázatokra, a rendeletben nem szabályozott kérdésekben a GM rendeletben, a TC rendeletben, az ÚFCE rendeletben, az egyes
fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási
rendről szóló 40/2003. (VI. 19.) GKM rendeletben, az
Áht.-ban, az Ámr.-ben, a területfejlesztési célok megvalósítását szolgáló fejezeti kezelésű előirányzatok pályázati
rendszerben történő felhasználása összehangolásának
rendjéről szóló 24/2003. (III. 4.) Korm. rendeletben, valamint a vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások tilalma alóli mentességek egységes rendjéről szóló 163/2001.
(IX. 14.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet) és a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló
193/2003. (XI. 26.) Korm. rendeletben foglaltak az irányadók.
(5) A 2. § (6) bekezdésében meghatározott közreműködő szervezetként a Minisztérium a Magyar Köztársaságnak
az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépéséig a következő szervezeteket veszi igénybe: Magyar Államkincstár,
Magyar Vállalkozásfejlesztési Kht., Magyar Befektetési és
Kereskedelemfejlesztési Kht. (ITD-H Kht.), Energia Köz
pont Kht., Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány és a
megyei vállalkozásfejlesztési központok, Regionális Fejlesztési Holding Rt., Eximbank Rt., Mehib Rt., Magyar
Fejlesztési Bank Rt., KAVOSZ Rt., Hitelgarancia Rt.,
Agrár-vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány, Postabank és
Takarékpénztár Rt., Magyar Külkereskedelmi Bank Rt.,
Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Rt., Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara, PROMEI Modernizációs és Euroatlanti Integrációs Projekt Iroda Kht., Magyar Kereskedelmi és Iparkamara és a területi kamarák,
Vállalkozók Országos Szövetsége, Budapesti Vállalkozásfejlesztési Közalapítvány, a regionális fejlesztési ügynökségek, Magyar Turizmus Rt. és a Regionális Támogatás-közvetítő Kht.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
21/2010. (II. 26.) OGY határozata a nemzeti és etnikai kisebbségi szervezetek költségvetési támogatásáról.
I. A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 54. § (6) bekezdése alapján annak
1. számú mellékletének I. fejezete 6. címében előirányzott 110,0 millió forint támogatási összeget a nemzeti és etnikai
kisebbségek szervezetei számára az Országgyűlés a jelen határozat melléklete szerint osztja fel.
II. E költségvetési támogatás a nemzeti és etnikai kisebbségek szervezetei működési költségeinek fedezésére szolgál.
III. A költségvetési támogatást a Pénzügyminisztérium a következők szerint folyósítja:
a) egy összegben, amennyiben az érintett szervezet támogatása nem haladja meg a 3 millió forintot,
b) két részletben, amennyiben az érintett szervezet támogatása meghaladja a 3 millió forintot.
A határozatot az Országgyűlés a 2010. február 22-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2010. február 22-i ülésnapján fogadta el.
IV. E határozattal támogatásban részesített társadalmi szervezet a támogatás felhasználásáról köteles írásbeli elszámolást
készíteni és legkésőbb 2011. január 31-ig megküldeni az Országgyűlés Emberi jogi, kisebbségi, civil- és vallásügyi
bizottságának.
V. A költségvetési támogatás felhasználásának ellenőrzése az Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi XXXVIII. törvény
2. §-a (5) bekezdése alapján történik.
VI. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1235/2016. (V. 13.) Korm. határozata az infokommunikációs tárgyú beszerzések, valamint az infokommunikációs infrastruktúra központi nyilvántartásáról.
A Kormány egyetért az  infokommunikációs tárgyú beszerzések, valamint az  infokommunikációs infrastruktúra teljes
körű nyilvántartásának szükségességével – ide nem értve a  nemzetbiztonsági szolgálatokat, a  Terrorelhárítási Központot,
a  törvényben meghatározott zárt célú elektronikus információs rendszert (a  nemzetbiztonsági, honvédelmi, rendészeti,
diplomáciai információs feladatok ellátását biztosító, rendeltetése szerint elkülönült elektronikus információs rendszer), valamint
a minősített adatokat tartalmazó beszerzéseket és infokommunikációs infrastruktúrát –, és
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy működtesse és – szükség esetén – fejlessze tovább a  Központi
Informatikai Beszerzési Rendszert (a  továbbiakban: KIBER), továbbá alakítsa ki a  rendszerhez való hozzáférés
jogosultsági rendszerét;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
 a hozzáférési jogosultsági rendszer kialakítására 2016. május 31.
2. felhívja a  minisztereket, hogy gondoskodjanak arról, hogy az  egyes minisztériumok és valamennyi, az  irányításuk
vagy felügyeletük alá tartozó költségvetési szerv, valamint az  állam többségi befolyása alá tartozó gazdasági
társaság az  erre rendelkezésre bocsátott, egyedi azonosítást lehetővé tevő elektronikus felületen szolgáltasson
adatot a  KIBER-ben a  tárgyévi infokommunikációs tárgyú beszerzési és közbeszerzési tervadatairól és a  lezajlott
beszerzéseiről;
Felelős: miniszterek
Határidő: 2016. június 15. 3. felhívja a  minisztereket, hogy gondoskodjanak arról, hogy az  egyes minisztériumok és valamennyi, az  irányításuk
vagy felügyeletük alá tartozó költségvetési szerv, valamint az  állam többségi befolyása alá tartozó gazdasági
társaság az  erre rendelkezésre bocsátott, egyedi azonosítást lehetővé tevő elektronikus felületen szolgáltasson
adatot a KIBER-ben meghatározott valamennyi, a 2. pont hatálya alá nem tartozó infokommunikációs adatáról;
Felelős: miniszterek
Határidő: 2016. szeptember 30. 4. felhívja a  minisztereket, hogy gondoskodjanak arról, hogy az  egyes minisztériumok és valamennyi, az  irányításuk
vagy felügyeletük alá tartozó költségvetési szerv, valamint az  állam többségi befolyása alá tartozó gazdasági
társaság az erre rendelkezésre bocsátott, egyedi azonosítást lehetővé tevő elektronikus felületen
a) az  első adatszolgáltatást követően évente, tárgyév február 15-éig a  beszerzési tervadatairól szolgáltasson
adatot, valamint
b) a  KIBER-ben rögzített adat megváltozása esetén a  változást haladéktalanul, de legkésőbb 15 napon belül
vezesse át;
Felelős: miniszterek
Határidő: folyamatos 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökséggel együttműködve
készítsen jelentést a  Kormány számára a  KIBER működésének tapasztalatairól, a  kötelezettek adatszolgáltatási
fegyelméről, valamint a kötelezettek adatszolgáltatása révén az infokommunikációs beszerzések adatairól és egyéb
infokommunikációval kapcsolatos összesített adatokról
a) első alkalommal 2016. november 30-áig,
b) az első jelentést követően évente tárgyév április 30-áig;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. november 30.
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  nemzetgazdasági minisztert, valamint a  belügyminisztert,
hogy a  KIBER működésének tapasztalatai alapján vizsgálják felül a  jogszabály alapján fennálló adatszolgáltatási
kötelezettségek körét, és tegyenek javaslatot az adatszolgáltatási folyamatok egyszerűsítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2016. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1576/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a 2014. tavaszi és őszi árhullámok által a védművekben okozott károk helyreállítási feladatainak finanszírozásáról.
A Kormány a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
4. melléklet 2. pontja alapján a 2014. évi tavaszi és őszi árhullámok által a védművekben okozott károk helyreállítási
költségeinek finanszírozása céljából jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 50. Víz-, környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás
jogcímcsoportnak a  vízügyi igazgatási szervek 2015. január 1. és február 28. közötti időszakban jogszabályi
kötelezettség alapján végzett árvízi-, belvízi védekezési tevékenységének finanszírozásáról szóló 1116/2015. (III. 6.)
Korm. határozattal engedélyezett összegen túl további 852,4 millió forint összeggel történő túllépését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
294/2019. (VII. 22.) KE határozata közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi
CXXV. törvény 229. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – dr. Raisz Anikót 2019. július 17-ei hatállyal
az Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2019. július 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
84/2003. (VIII. 9.) ME határozata helyettes államtitkári juttatások biztosításáról.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
Erdősi Péter, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
befektetési főigazgatója részére
— 2003. augusztus 1-jei hatállyal, e megbízatása időtartamára —
a helyettes államtitkári juttatások teljes körét biztosítom. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1198/2013. (IV. 11.) Korm. határozata az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból fizetendő 2013. egységes területalapú támogatáshoz nyújtandó átmeneti nemzeti támogatás költségvetési forrásáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból fizetendő 2013. évi egységes
területalapú támogatás nemzeti forrásból történő kiegészítése céljából – a  közös agrárpolitika keretébe
tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak
megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az
1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet 133a.  cikkében foglaltak végrehajtása
érdekében – a  vidékfejlesztési miniszter a  2014. évi központi költségvetés terhére legfeljebb 25 milliárd forint
összeghatárig kötelezettséget vállaljon.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2016. (IV. 5.) MvM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott egyes támogatások 2016. igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) és h) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró földművelésügyi miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendelet alkalmazásában egységes kérelem az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 72.  cikk
(1)  bekezdése alapján, a  640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 11.  cikke szerint benyújtásra
kerülő kifizetési kérelem az elektronikusan és papír alapon benyújtott kérelemrészekkel együtt.
(2) E  rendelet alkalmazása során az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a  központi költségvetésből
finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokról szóló 22/2016. (IV. 5.)
FM rendelet (a továbbiakban: egységes kérelemről szóló FM rendelet) 1. §-ában meghatározott rendelkezéseket is
alkalmazni kell.
2. § (1) E  rendelet hatálya az  alábbi, az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott támogatásokra
terjed ki:
1. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó
támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet [a  továbbiakban:
88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet] alapján igénybe vehető támogatás,
2. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdészeti potenciál helyreállítására nyújtandó támogatások
igénybevételének részletes szabályairól szóló 32/2008. (III. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás,
3. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nem termelő mezőgazdasági beruházásokhoz nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 33/2008. (III. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás,
4. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az  agrár-erdészeti rendszerek mezőgazdasági
földterületeken történő első létrehozásához nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól
szóló 46/2009. (IV. 16.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás,
5. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások
igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet [a továbbiakban: 61/2009. (V. 14.)
FVM rendelet] alapján igénybe vehető támogatás,
6. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az  erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet [a továbbiakban: 124/2009. (IX. 24.)
FVM rendelet] alapján igénybe vehető támogatás,
7. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó támogatások
részletes feltételeiről szóló 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet [a továbbiakban: 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet]
alapján igénybe vehető támogatás,
8. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőterületeket érintő tűzkárok megelőzéséhez nyújtandó
támogatás részletes szabályairól szóló 41/2014. (IV. 8.) VM rendelet alapján igénybe vehető támogatás.
(2) Az egységes kérelemben kell bejelenteni az (1) bekezdésben felsorolt jogcímekre vonatkozó igényléseket.
 (3) Az egységes kérelem az (1) bekezdésben meghatározott jogcímek esetében kifizetési kérelemnek minősül.
 (4) Az  (1)  bekezdésben meghatározott jogcímek alapján igényelhető támogatások tekintetében e  rendeletet
kizárólag az  (1) bekezdésben meghatározott, egyes jogcímekre vonatkozó miniszteri rendeletekben eltérően nem
szabályozott tárgykörökben kell alkalmazni.
3. § (1) Az  egységes kérelem tartalmára az  egységes kérelemről szóló FM rendelet szabályait kell alkalmazni azzal, hogy
a  bejelentett táblát az  egységes kérelemről szóló FM rendelet 4.  § (2)  bekezdése szerinti grafikus azonosításkor
úgy kell megadni, hogy az  ne metssze a  61/2009. (V. 14.) FVM rendelet esetén a  kötelezettségvállalással érintett,
egybefüggő területek határát sem.
(2) A  124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet vonatkozásában az  ügyfélnek a  Mezőgazdasági Parcella Azonosító
Rendszerről szóló miniszteri rendelet szerinti fizikai blokk (a  továbbiakban: MePAR szerinti fizikai blokk)
numerikus azonosításával, valamint az  erdőrészlet azonosító megjelölésével kell megadnia a  területadatokat.
Az erdőállományok kézimunka-igényes ápolási célprogram részterületen történő megvalósítása esetén az ügyfélnek
a MePAR szerinti fizikai blokk numerikus, továbbá az erdőrészlet numerikus és grafikus azonosításával kell megadnia
a területadatokat.
(3) A  139/2009. (X. 22.) FVM rendelet vonatkozásában az  ügyfélnek a  MePAR szerinti fizikai blokk numerikus
azonosításával, valamint az  erdőrészlet azonosító megjelölésével kell megadnia a  területadatokat. A  tarvágást
követően, részterületen megvalósuló szerkezetátalakítás esetén az  ügyfélnek a  MePAR szerinti fizikai blokk
numerikus, továbbá az erdőrészlet numerikus és grafikus azonosításával kell megadnia a területadatokat.
(4) A  2.  § (1)  bekezdés 1., 2., 4., 6. és 7.  pontja szerinti jogcímek esetén a  124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet
vonatkozásában kizárólag az  erdőállományok kézimunka-igényes ápolási célprogram részterületen történő
megvalósítása esetén, a  139/2009. (X. 22.) FVM rendelet vonatkozásában kizárólag a  tarvágást követően,
részterületen megvalósuló szerkezetátalakítás esetén az ügyfélnek a rendelkezésére álló, a koordináták pontosságát
alátámasztó mérési jegyzőkönyvnek megfelelő adatok feltüntetésével kell megadnia a területadatokat.
(5) Ha az  ügyfél a  támogatási döntés alapján a  88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet szerinti kiemelt jövedelempótló
támogatásra jogosult, az  egységes kérelemben köteles nyilatkozni a  támogatási kérelem benyújtásának évére
vonatkozó, a  88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet 2.  § 18.  pontja szerinti jövedelméről és a  88/2007. (VIII. 17.)
FVM rendelet 4. számú melléklete alapján igazolható mezőgazdasági bevételéről.
4. § Az egységes kérelem benyújtásának szabályaira az egységes kérelemről szóló FM rendelet előírásait kell alkalmazni
azzal, hogy
a) az  egységes kérelemről szóló FM rendelet 10.  § (5)  bekezdése szerinti, az  ügyfélre nézve terhelő
megállapításokat tartalmazó jegyzőkönyvre vonatkozó észrevétel a  2.  § (1)  bekezdés 1., 2., 4. és 5.  pontja
szerinti jogcímek esetében kizárólag az elektronikus űrlapkitöltő felületen nyújtható be,
b) az egységes kérelem mellékleteit és a mellékletekre vonatkozó adatváltozást a 2. § (1) bekezdés 1., 2., 4., 6.,
7. és 8. pontja szerinti jogcímek esetén az ügyfélnek az elektronikus űrlapkitöltő felületen kell benyújtania.
5. § A kifizetésekre az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások
igénybevételének általános szabályairól szóló miniszteri rendeletet, valamint a  2.  § (1)  bekezdésében felsorolt
miniszteri rendeletek rendelkezéseit kell alkalmazni.
6. § Az egységes kérelemről szóló FM rendelet előírásait kell alkalmazni
a) az egységes kérelem késedelmes benyújtására,
b) az egységes kérelem módosítására,
c) a hiánypótlásra,
d) az adatváltozás bejelentésére,
e) a másodvetés bejelentésére,
f ) az adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekre, valamint
g) – a 4. §-ban foglalt eltéréssel – az elektronikus kapcsolattartás szabályaira.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Ez a rendelet
a) a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek,
b) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra
vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról, az  1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendeletnek a  források és a  források 2014.  évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról,
valamint a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek és az 1307/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1308/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek a  2014.  évben való alkalmazásuk tekintetében történő módosításáról
szóló, 2013. december 17-i 1310/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek,
c) az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer,
a  kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a  közvetlen kifizetésekre,
a  vidékfejlesztési támogatásokra és a  kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók
tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló
bizottsági rendeletnek,
d) az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az  integrált igazgatási
és kontrollrendszer, a  vidékfejlesztési intézkedések és a  kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő
megállapításáról szóló, 2014. július 17-i 809/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 9. § Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a  2015.  évben
igényelhető támogatások részletes feltételeiről szóló 24/2015. (IV. 28.) MvM rendelet [a  továbbiakban: 24/2015.
(IV. 28.) MvM rendelet] 1. § 9. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában:)
„9. mezőgazdasági termelő tevékenység: a Vhr. 3. § 11. pontja szerinti tevékenységek;”
10. § A 24/2015. (IV. 28.) MvM rendelet a következő 12/C. §-sal egészül ki:
„12/C.  § Az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott egyes támogatások 2016.  évi
igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról szóló 9/2016. (IV. 5.) MvM rendelettel [a továbbiakban:
9/2016. (IV. 5.) MvM rendelet] megállapított 1.  § 9.  pontját a  9/2016. (IV. 5.) MvM rendelet hatálybalépésekor
folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.”
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
30/2014. (IV. 10.) BM rendelete a minimális építőipari rezsióradíj 2014. mértékéről.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (2)  bekezdés 6.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § u) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Építőipari Ágazati Párbeszéd Bizottság ajánlása alapján az  építőipari rezsióradíj 2014. évre meghatározott,
általános forgalmi adó nélküli legkisebb mértéke 2422 forint/óra.
2. § A minimális építőipari rezsióradíj egyes költségnemeire vonatkozó értékeket az 1. melléklet tartalmazza.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a minimális építőipari rezsióradíj 2013. évi mértékéről, valamint a régészeti lelőhely és a műemléki
érték védetté nyilvánításáról, nyilvántartásáról és a  régészeti feltárás részletes szabályairól szóló 80/2012. (XII. 28.)
BM rendelet módosításáról szóló 28/2013. (VI. 27.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1994/2017. (XII. 19.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Luxemburgi Nagyhercegség Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Luxemburgi Nagyhercegség Kormánya között a  minősített adatok
cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki; 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
293/2019. (VII. 17.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/719/3/2019. számú előterjesztésére – Megrelishvili Dzsanina
(született: Todua Dzsanina; születési hely, idő: Ochamchira [Szovjetunió], 1963. január 1.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2019. június 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök