type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
8/2007. (III. 10.) GKM utasítása a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap gazdálkodásának szabályairól.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. §-ának (1) bekezdése alapján, az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet, a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi XC. törvény, a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezeléséről és felhasználásáról szóló 133/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet, a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanácsról szóló
255/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet, valamint a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatalról szóló 277/2006. (XII. 23.)
Korm. rendelet vonatkozó rendelkezéseire figyelemmel a Kutatási és Technológiai Innovációs Alappal való gazdálkodás szabályairól az alábbiak szerint rendelkezem.
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Jelen utasítás hatálya kiterjed a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap (a továbbiakban: „Alap”) előirányzataira,
az Alapból a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal (a továbbiakban: „NKTH”) igazgatása és a Kutatás-fejlesztési
Pályázati és Kutatáshasznosítási Iroda (a továbbiakban: „KPI”) igazgatása részére átadott pénzeszközökre, továbbá az
Alap kezelésében és felhasználásában jogszabály alapján közreműködő szervezetekre.
2. Az Alap rendeltetését, tárgyévi bevételeit, az Alap felhasználása és az Alap feletti rendelkezési jog alapvető szabályait
a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi XC. törvény (a továbbiakban: „Alapról szóló törvény”),
a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanácsra (a továbbiakban: „Tanács”) és annak Alap felhasználásával kapcsolatos
alapvető jogaira vonatkozó rendelkezéseket az Alapról szóló törvény 11. §-a, valamint a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanácsról szóló 255/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet tartalmazza.
2.1. Az Alap rendeltetése [Alapról szóló törvény 1. § (1) és (2) bekezdés]
2.1.1. Az Alap a kutatás-fejlesztés és a technológiai innováció állami támogatását biztosító és kizárólag ezt a célt szolgáló, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény szerinti elkülönített állami pénzalap.
2.1.2. Az Alap rendeltetése, hogy kiszámítható és biztos forrást jelentsen a magyar gazdaság technológiai innovációjának ösztönzésére és támogatására, lehetővé tegye a gazdaságban és a társadalmi élet egyéb területein hasznosuló kutatás
és fejlesztés erősítését, a hazai és külföldi kutatási eredmények hasznosítását, az innovációs infrastruktúra és annak körébe tartozó szolgáltató tevékenységek fejlesztését.
2.2. Az Alap tárgyévi bevételei [Alapról szóló törvény 2. §]:
a) az Alapról szóló törvény 3. §-ának (1) bekezdésében meghatározott gazdasági társaságok által befizetett innovációs
járulék, amelynek mértékét, bevallási, befizetési és elszámolási kötelezettségét az Alapról szóló törvény 4-6. §-ai szabályozzák;
b) a központi költségvetésből nyújtott és a költségvetési törvényben meghatározott állami támogatás, amelynek éves minimális mértékét az Alapról szóló törvény 7. §-a határozza meg;
c) az Alap tárgyévet megelőző pénzmaradványa;
d) belföldi vagy külföldi természetes és jogi személyek, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok által teljesített önkéntes befizetések, adományok, segélyek;
e) nemzetközi szervezetektől, intézményektől származó támogatások;
f) visszatérítési kötelezettséggel nyújtott támogatások visszatérítései, valamint az Alapból nyújtott támogatással létrehozott gazdasági eredményből való részesedés;
g) egyéb bevételek.
2.3. Az Alap felhasználása 2.3.1. Az Alap pénzeszközei felhasználásának jogcímeit az Alapról szóló törvény 8. és 9. §-a határozza meg. Az Alap
pénzeszközei felhasználására vonatkozó valamennyi döntés előkészítésére irányuló és döntést tartalmazó dokumentu
mon – ideértve a Tanács részére készülő előterjesztéseket is – fel kell tüntetni az Alap pénzeszközei felhasználásának
Alapról szóló törvényben meghatározott, vonatkozó jogcímét.
2.3.2. Az Alap pénzeszközei külön jogszabályon, nemzetközi szerződésen alapuló felhasználása esetében [Alapról szóló
törvény 8. § (2) bekezdés] valamennyi döntés előkészítésére irányuló és döntést tartalmazó dokumentumon – ideértve a
Tanács részére készülő előterjesztéseket is – fel kell tüntetni a vonatkozó jogszabályt, nemzetközi szerződést, illetve az
Alap pénzeszközei felhasználásának a külön jogszabályban, nemzetközi szerződésben meghatározott, vonatkozó
jogcímét.
2.3.3. Az Alapból támogatás elsősorban nyílt pályázati rendszerben nyerhető el.
2.3.4. Pályázaton kívüli támogatás nyújtására (egyedi döntés), beleértve a külön jogszabályból, illetve nemzetközi szerződésből fakadó kötelezettségeket és támogatásokat – a fejlesztési célú beruházások kivételével –, az Alap céljaival és
felhasználásának jogcímeivel összhangban, a Tanács jóváhagyásával, az Alap tárgyévi kiadási előirányzatának 3%-át
meg nem haladó mértékben kerülhet sor
2.3.5. Az Alap biztosítja továbbá – a pályázaton kívüli támogatások I. fejezet 2.3.4. pontban meghatározott mértékén felül – a Tudományos és Technológiai (TéT) attaséi hálózat, a Tudomány-, Technológiapolitikai és Versenyképességi Tanácsadó Testület, a Tudomány és Technológiapolitikai Kollégium, valamint a Tudomány és Technológiapolitikai Titkárság működésének költségeit, a feladataik ellátásához szükséges forrásokat. Ez utóbbi kiadásokra szolgáló támogatás
mértékét a vonatkozó címsorok előirányzatainak meghatározásával a költségvetési törvény rögzíti.
2.3.6. Az Alap kezelése során felmerülő – így különösen elemzések, koncepciók, támogatási stratégiák, programok, projektek készítésével, pályázatok megismertetésével és elbírálásával, a támogatási szerződések előkészítésével, megkötésével és bonyolításával, nyilvántartásuk egyes tárgyi és személyi feltételeivel, valamint az ellenőrzéssel és értékeléssel, a
Tanács működésével, továbbá az NKTH-nál az Alap működtetésével kapcsolatos – költségeket az Alap finanszírozza.
Az Alap kezelésével kapcsolatos költségek nem haladhatják meg az Alap tárgyévi eredeti kiadási előirányzatának a
3,3%-át. A KPI igazgatása illetve az NKTH igazgatása által az Alap kezelésére átvett pénzeszközt az egyes intézmények
igazgatási költségvetésének részeként, de az egyéb bevételektől számvitelileg elkülönítve kell kezelni.
Az Alap kezelésére átvett pénzeszközzel az NKTH-nak és a KPI-nek legkésőbb a tárgyévet követő év február 28-ig el
kell elszámolni és a tárgyévi kötelezettségvállalással nem terhelt maradványt az Alapba kell visszautalni. Az elszámolást
a KPI K+F Pénzügyi és Számviteli Osztályára kell leadni. Az Alap kezelésére, működtetésére átvett pénzeszköz elszámolását az NKTH és a KPI a számviteli politikájában rögzíti.
2.3.7. Az Alap tárgyévi kiadási előirányzatának 25%-át regionális innovációs célokra kell felhasználni. Ezen pénzeszközöknek az Alap jogcímeivel és a régiók innovációs stratégiájával összhangban lévő felhasználási céljaira a Regionális
Fejlesztési Tanácsok (a továbbiakban: „RFT”) tesznek javaslatot, és azt az NKTH elnöke útján terjesztik a Tanács elé.
A fenti keretösszegből a költségvetési törvényben régiónként meghatározott decentralizált keretek felhasználásáról az
RFT-k döntenek.
2.3.8. Az alábbi kiadások együttes összege tárgyévben nem haladhatja meg az I. fejezet 2.2.b. pontja szerinti tárgyévi
központi költségvetési támogatás 6%-át:
 az Alapról szóló törvény 8. § (1) bekezdés f) pontja szerinti kutatói tehetséggondozás, kutatói, oktatói továbbképzés
támogatása;
 külön jogszabály, nemzetközi szerződés alapján társadalomtudományi kutatásokra nyújtott támogatás;
 a TéT attaséi hálózat, a Tudomány-, Technológiapolitikai és versenyképességi Tanácsadó Testület, a Tudomány és
Technológiapolitikai Kollégium, valamint a Tudomány és Technológiapolitikai Titkárság működésének költségeire, feladataik ellátásához nyújtott támogatás.
2.3.9. Az Alapból nyújtott támogatások igénybevételének feltételeiről a kedvezményezettel szerződésben kell megállapodni.
2.3.10. Az Alap kezelése során felmerülő költségek (I. fejezet 2.3.6. pont) finanszírozására szolgáló pénzeszközök átadásának módját a II. fejezet 4.2. pontja rögzíti.
2.3.11. Az Alap tárgyévet megelőző pénzmaradványa felhasználása vonatkozásában a költségvetési törvény vonatkozó
előírásait is figyelembe kell venni.
2.4. Az Alap költségvetési címrendje Az Alap költségvetési címrendjét a tárgyévi költségvetési törvény határozza meg. Az Alap pénzeszközeinek felhasználására vonatkozó valamennyi döntés előkészítésére irányuló és döntést tartalmazó dokumentumon – ide értve a Tanács
részére készülő előterjesztéseket is – fel kell tüntetni a felhasználás (kiadás) forrásául szolgáló költségvetési címet.
2.5. Az Alap feletti rendelkezési jog 2.5.1. Az Alap feletti rendelkezési jogot – az Alapról szóló törvény 10. §-ának (1) bekezdése alapján, a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2006. évi LV. törvény 2. §-ának ga) alpontjára figyelemmel – a gazdasági és
közlekedési miniszter (a továbbiakban: „miniszter”) gyakorolja és felelős annak felhasználásáért.
2.5.2. Az Alapról szóló törvény 10. §-ának (3) bekezdése értelmében az NKTH, mint a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős szerv, az alábbiak szerint működik közre az Alap működtetésében:
a) javaslatot tesz a miniszternek az Alappal kapcsolatos, valamint egyéb, a kutatás-fejlesztés és a technológiai innováció
állami támogatására vonatkozó jogszabályok tartalmára;
b) elkészíti és jóváhagyásra a Tanács, majd a miniszter elé terjeszti az Alap felhasználási tervét, valamint a pályázati stratégiát;
c) meghatározza az Alapból nyújtott támogatások felhasználása ellenőrzésének, az Alap követelései behajtásának, a
pénzügyi garanciák érvényesítésének módját;
d) döntési javaslatot terjeszt a miniszter elé az Alap pénzeszközeinek felhasználásáról;
e) ellátja az Alap felhasználásával kapcsolatos államháztartási információs feladatokat;
f) elkészíti és véleményezésre a Tanács, majd jóváhagyásra a miniszter elé terjeszti az Alap felhasználásáról szóló éves
beszámolót;
g) külön jogszabályban meghatározottak szerint gondoskodik az Alap pénzeszközeinek felhasználására vonatkozó döntések nyilvánosságra hozataláról;
h) ellátja az Alap pénzeszközei felhasználásának szakmai értékelésével kapcsolatos feladatokat.
2.6. Kutatási és Technológiai Innovációs Tanács 2.6.1. A Tanács az Alapra vonatkozó stratégiai kérdésekkel foglalkozó, legfeljebb 15 tagú testület. A Tanács tagjait a miniszter javaslata alapján a miniszterelnök bízza meg az Alapról szóló törvényben meghatározott időtartamra. A Tanács
tagjai közül 6 fő a Kormányt képviseli, 9 fő a gazdasági és tudományos életet képviselő nem kormányzati szakember.
2.6.2. A Tanács jogköre 2.6.2.1. A Tanács – a Közösségi Támogatási Keret felhasználása érdekében az Európai Unió által társfinanszírozott intézkedések kivételével – egyetértési jogot gyakorol az Alap
a) felhasználási terve tekintetében, beleértve a pályázaton kívül nyújtott egyedi támogatások odaítélésének a szempontjait;
b) támogatási céljai, pályázati stratégiája, továbbá a döntéshozatal szakmapolitikai irányelvei és a pályázati eredmények
értékelési szempontjainak meghatározása tekintetében;
c) pénzeszközeiből nyújtott pénzügyi támogatások finanszírozási és döntéshozatali rendjének tekintetében.
2.6.2.2. A Tanács előzetesen véleményezi a Közösségi Támogatási Keret felhasználása érdekében az Alapból támogatott
és az Európai Unió által társfinanszírozott intézkedéseket, különösen a támogatási célokat, a felhasználási tervet és a pályázati stratégiákat.
2.6.2.3. A Tanács előzetes véleményezési joggal rendelkezik az egyes támogatási programok szakmai irányító testületei
összetételének meghatározásában.
2.6.2.4. A Tanács figyelemmel kíséri és véleményezi az Alapból nyújtott támogatások társadalmi és gazdasági hasznosulását, a felhasználás stratégiai céljainak megvalósulását.
2.6.2.5. A Tanács véleményezi az Alap pénzeszközeinek felhasználásáról az NKTH által évente készített beszámolót,
amelyet a miniszter terjeszt a Kormány elé.
2.6.3. A Tanács I. fejezet 2.6.2. pontban foglalt jogai érvényesítése érdekében a vonatkozó előterjesztéseket és dokumentumokat az NKTH elnöke terjeszti a Tanács elé.
2.6.4. A Tanács évente legalább négyszer ülésezik. A Tanács ülésén tanácskozási joggal részt vesz az NKTH elnöke
vagy elnökhelyettese, illetve a KPI főigazgatója.
2.6.5. A Tanács működésének szabályait a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanácsról szóló 255/2003. (XII. 24.)
Korm. rendelet és a Tanács ügyrendje határozza meg.
II. AZ ALAP GAZDÁLKODÁSÁNAK RÉSZLETES SZABÁLYAI 1. Tervezés
1. 1. Stratégiai tervezés 1.1.1. Az Alap középtávú felhasználására vonatkozó stratégiát az NKTH készíti el. A középtávú stratégiát az NKTH elnöke terjeszti a Tanács elé jóváhagyásra. A Tanács által elfogadott középtávú stratégiát az NKTH elnöke a Gazdasági és
Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: „GKM”) gazdaságfejlesztési szakállamtitkárán keresztül jóváhagyás céljából megküldi a miniszter részére.
1.1.2. Az NKTH az Alap tárgyévi felhasználására vonatkozó tervet az érintett miniszterek, államigazgatási szervek és a
Magyar Tudományos Akadémia bevonásával a tárgyévet megelőző évben a költségvetés tervezésével összhangban készíti el. A felhasználási tervet az NKTH elnöke – az éves költségvetési törvény parlamenti elfogadását követően – terjeszti a Tanács elé jóváhagyásra. A Tanács által elfogadott felhasználási tervet az NKTH elnöke a GKM gazdaságfejlesztési szakállamtitkárán keresztül jóváhagyás céljából megküldi a miniszter részére.
1.1.3. A tárgyévi felhasználási terv év közben szükséges esetleges módosítását az NKTH készíti el. A módosított felhasználási tervet az NKTH elnöke terjeszti a Tanács elé jóváhagyásra. A Tanács által elfogadott módosított felhasználási
tervet az NKTH elnöke a GKM gazdaságfejlesztési szakállamtitkárán keresztül jóváhagyás céljából megküldi a miniszter részére.
1. 2. Költségvetési törvényjavaslat 1.2.1. Az Alap tárgyévi költségvetési tervét a Pénzügyminisztérium (a továbbiakban: „PM”) tervezési köriratában foglaltak és a miniszter előírásai figyelembe vételével, a KPI közreműködésével az NKTH készíti el, és azt jóváhagyás és a
további szükséges intézkedések megtétele céljából a GKM gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkárán
keresztül megküldi a miniszter részére.
1.2.2. A költségvetési törvényjavaslat tervezési feladatainak koordinálását az NKTH Gazdasági Főosztálya végzi.
1.2.3. Az NKTH Gazdasági Főosztálya belső tervezési köriratban határozza meg a költségvetési törvényjavaslat – jelen
utasításban nem rögzített – tartalmi és formai követelményeit, a tervezés NKTH belső szervezeti egységeire irányadó határidőket és a végrehajtásért felelős személyeket.
1.2.4. Az Alap tárgyévi bevételi tervét a PM tervezési köriratában foglaltak, a miniszter előírásai és az Adó és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: „APEH”) által megküldött bevallási adatok figyelembe vételével az NKTH készíti el.
1.2.5. Az Alap kiadási tervének elkészítése során az NKTH a KPI által megküldött adatok (kötelezettségvállalás évenkénti bontásban, címenként, közgazdasági osztályozás szerint) alapján elkészíti a tárgyévet, illetve a tárgyévet követő
éveket terhelő kötelezettségvállalások kimutatását, és ezen kimutatás, valamint a bevételi terv alapján meghatározza a
kötelezettségvállalással nem terhelt, szabad pénzkeretet.
Az NKTH kidolgozza a kötelezettségvállalással nem terhelt pénzeszközök felhasználási tervét (kötelezettségvállalás
évenkénti bontásban, címenként, közgazdasági osztályozás szerint), beleértve az Alap regionális innovációs célokat
szolgáló pénzeszközei – RFT-kel együttműködve kialakított – felhasználási tervét is.
1.2.6. Az Alap költségvetési tervét a PM részére a miniszter nyújtja be.
1.3. Kincstári költségvetés 1.3.1. Az Alap kincstári költségvetését a KPI készíti el bevételi és kiadási jogcímenként, a bevételek és a kiadások közgazdasági tartalmának feltüntetésével a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: „MÁK”) által megadott formában.
1.3.2. A kincstári költségvetést a KPI megküldi az NKTH Gazdasági Főosztálya részére, legkésőbb tárgyév január 15-ig.
Az NKTH Gazdasági Főosztálya a tartalmi és számszaki ellenőrzést követően a kincstári költségvetést legkésőbb tárgyév január 20-ig megküldi a MÁK és – egyidejűleg, tájékoztatásul, másolatban – a GKM gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkára részére.
1.4. Elemi költségvetés 1.4.1. Az Alap elemi költségvetését a KPI közreműködésével az NKTH készíti el tárgyév január 20-áig, és azt tárgyév
február 10-éig – jóváhagyás, illetve a PM és a MÁK részére történő továbbítás céljából – megküldi a GKM gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkára részére. A GKM gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkára az elemi költségvetést tárgyév február 15-ig megküldi a PM részére.
1.4.2. Az Alap elemi költségvetése magában foglalja:
a) a kiadásokat és bevételeket az Alapról szóló törvényben meghatározott jogcímenként, a költségvetési törvényben
megállapított előirányzatok keretei között, valamint azokat részletezve;
b) a kiadásokat és a bevételeket a közgazdasági osztályozásnak megfelelő bontásban, részletes előirányzatonként;
c) az Alap költségvetési évre vonatkozó finanszírozási tervét.
1.4.3. Az Alap elemi költségvetését az „E) Elkülönített állami pénzalap költségvetése” megnevezésű nyomtatványgarnitúra PM által meghatározott űrlapjainak kitöltésével nyomtatott formában és a közreadott számítástechnikai program segítségével előállítva elektronikus úton is be kell nyújtani a MÁK részére.
1.4.4. Az Alap elemi költségvetését a KPI készíti elő és küldi meg az NKTH részére tárgyév január 20-ig a jogszabályi
előírásoknak megfelelően és a költségvetési törvényjavaslathoz az NKTH által benyújtott, címrendnek és közgazdasági
osztályozásnak megfelelő tervszámok ismeretében. Az elemi költségvetésnek tartalmaznia kell az Alap azonosító adatait
és működését, rendeltetését röviden ismertető költségvetési alapokmányt, a kiadások és bevételek pénzforgalmi összefoglalását és részletezését, azok tételes jogcímeit.
1.5. Finanszírozási terv 1.5.1. Az Alap jóváhagyott kiadási előirányzatának felhasználása finanszírozási terv alapján történik. A finanszírozási
tervet az NKTH készíti el és az elemi költségvetés részeként, az arra vonatkozó határidőket és szabályokat alkalmazva
küldi meg a GKM gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkára részére, aki azt továbbítja a PM részére.
1.5.2. A finanszírozási terv az Alap pénzforgalomban tervezhető bevételeit, kiadásait, az Alap likviditásának változását
tartalmazza.
1.5.3. Amennyiben a finanszírozási terv havi adatai és a tárgyhavi teljesítés adatai között 10%-nál nagyobb eltérés mutatkozik, az NKTH módosított finanszírozási tervet készít, és azt a GKM gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkára egyidejű tájékoztatása mellett benyújtja a MÁK-hoz.
1.5.4. A negyedéves finanszírozási tervet és a módosított finanszírozási terveket az NKTH készíti el, és a GKM gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkára egyidejű tájékoztatása mellett – legkésőbb a tárgynegyedévet megelőző hónap 25-éig – megküldi a MÁK részére.
1.5.5. Az éves, a negyedéves és a módosított finanszírozási tervhez a KPI az alábbi információkat szolgáltatja az NKTH
részére, legkésőbb a tárgyidőszakot megelőző hónap 20-ig:
a) tárgyévi kötelezettségvállalási adatok (szerződés szerinti kifizetési ütemezés) – beleértve az előző évről áthúzódó kötelezettségvállalásokat – címenként, havi bontásban;
b) tárgyévi kiadási adatok címenként, havi bontásban, a tárgynegyedévet megelőző hónap utolsó napjáig;
c) tárgyévi bevételi adatok címenként, havi bontásban, a tárgynegyedévet megelőző hónap utolsó napjáig;
d) tárgyévi tervezett és tényleges havi kötelezettségvállalási és kiadási adatok közötti eltérések indoklása és kiadási elmaradás esetén a kiadás várható időszakának (hónap) megjelölése (a kiadás semmilyen esetben sem lehet adott időszakra
vonatkozóan magasabb, mint a kötelezettségvállalás, ilyen hiba észlelésekor azonnal korrigálni kell a kötelezettségvállalás nyilvántartást).
2. Támogatás nyújtása, bírálat, döntés, szerződéskötés, pénzügyi lebonyolítás
2.1. Pályázati támogatások 2.1.1. A támogatás nyújtása, a pályázat tartalmi követelményei, a szakmai irányitó testületek, a szerződéskötés, a finanszírozás és a teljesítés, a támogatások felhasználásának ellenőrzése, az Alap felhasználásának szakmai értékelése, a tájékoztatatás általános feltételei vonatkozásában a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezeléséről és felhasználásáról szóló 133/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 10-28. §-aiban és az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: „Ámr.”) VIII. fejezetében foglaltakat kell irányadónak tekinteni.
2.1.2. A Tanács és a miniszter által jóváhagyott pályázati stratégia alapján a KPI – az NKTH közreműködésével – elkészíti a pályázati felhívást. A pályázat lebonyolítására vonatkozó eljárásrendet az NKTH készíti el. A pályázati felhívást
az NKTH Gazdasági Főosztálya megküldi a Pénzügyminisztérium Támogatás Vizsgáló Irodájának részére, jóváhagyás
céljából.
2.1.3. A kiírást megelőzően a Pénzügyminisztérium Támogatás Vizsgáló Irodájával előzetesen egyeztetett pályázati felhívást, valamint az eljárásrendet az NKTH elnöke – jóváhagyás céljából – megküldi a GKM gazdaságfejlesztési szakállamtitkára részére
2.1.4. A pályázati stratégiában meghatározott egyes támogatási programok koordinálását szakmai irányító testületek
végzik, amelynek tagjaira és elnökére az NKTH elnöke tesz javaslatot, a testület tagjait és elnökét – a Tanács véleményének meghallgatását követően – a GKM gazdaságfejlesztési szakállamtitkára kéri fel.
2.1.5. A szakmai irányító testület javaslata alapján az NKTH indokolással alátámasztott döntési javaslatot készít, és azt –
jóváhagyás céljából – a GKM gazdaságfejlesztési szakállamtitkárán keresztül megküldi a miniszter részére.
2.1.6. A támogatás nyújtása, a pályázat tartalmi követelményei, a szakmai irányító testületek, a szerződéskötés, a finanszírozás és a teljesítés, a támogatások felhasználásának ellenőrzése, az Alap felhasználásának szakmai értékelése és a tájékoztatás részletes eljárási rendjét az NKTH és a KPI közös szabályzatban rögzíti.
2.1.7. Az egyes programok értékelésének módját, ütemezését az NKTH értékelési stratégiája tartalmazza.
2.2. Pályázaton kívüli támogatások (egyedi döntések) 2.2.1. Az egyedi kérelmek elbírálására vonatkozó szempontrendszert és eljárásrendet az NKTH készíti el és – a Tanács
egyetértését követően – a miniszter hagyja jóvá.
2.2.2. Az egyedi támogatási kérelmek esetében a támogatás odaítéléséről – az NKTH indokolással alátámasztott döntési
javaslata alapján – a miniszter dönt. Az NKTH elnöke a döntési javaslatot a GKM gazdaságfejlesztési szakállamtitkárán
keresztül küldi meg a miniszter részére.
2.2.3. A miniszterhez beérkező támogatásra irányuló egyedi kérelmeket a miniszter haladéktalanul megküldi az NKTH
részére.
2.2.4. Az NKTH szakmai és jogi szempontból ellenőrzi a kérelmet, fedezetvizsgálatot végez és elkészíti a döntési javaslatot.
2.2.5. A pályázaton kívüli támogatások kezelésének, szakmai és jogi ellenőrzésének, fedezetvizsgálatának, nyilvántartásának, a szerződéskötésnek, a finanszírozásnak és az ellenőrzésnek a rendjét, a tájékoztatási kötelezettség végrehajtását
az NKTH és a KPI közös szabályzatban rögzíti.
3. Kötelezettségvállalás, teljesítésigazolás, érvényesítés, utalványozás, ellenjegyzés 3.1. Kötelezettségvállalás
3.1.1. A kötelezettségvállalás azonnali vagy későbbi időpontra vonatkozó, fizetési vagy más teljesítési kötelezettségre,
illetőleg követelésre vonatkozó írásbeli intézkedés.
A kötelezettségvállalás dokumentuma alatt az Ámr. 2. §-ának 67. pontjában meghatározott dokumentumokat kell érteni,
illetve az egyedi támogatásról szóló döntést.
3.1.2. Az Alap terhére a miniszter, illetve az általa írásban meghatalmazott személy vállalhat fizetési vagy más teljesítési
kötelezettséget. A költségvetési törvényben régiónként meghatározott decentralizált keretek felhasználásáról az RFT-k
döntenek.
3.1.3. Az Alap terhére nyílt pályázati rendszerben vagy egyedi döntés alapján nyújtandó támogatások esetében a döntési
javaslatot az NKTH készíti el és azt az NKTH elnöke a GKM gazdaságfejlesztési szakállamtitkárának küldi meg. A javaslatot a miniszter – vagy az általa írásban meghatalmazott személy – hagyja jóvá. Az RFT-k döntési javaslatát a Regionális Innovációs Ügynökségek (a továbbiakban: „RIÜ”) készítik el és az RFT elnöke döntését követően megküldik a
NKTH részére.
3.1.3. Az Alap terhére vállalt kötelezettségekről az NKTH és a KPI a költségvetési törvény címrendjének megfelelő bontásban napra kész nyilvántartást vezet. A kötelezettségállomány nyilvántartás struktúrájának kialakítása az NKTH Gazdasági Főosztályának feladata. A nyilvántartást oly módon kell vezetni, hogy abból kiderüljön a tárgyévi és a tárgyévet
követő évek kötelezettségvállalása. Az Alapról szóló törvényben rögzített, különböző mennyiségi korlátozás alá tartozó
felhasználásokról (I. fejezet 2.3.4. és 2.3.8. pont) külön-külön nyilvántartást kell vezetni.
3.1.4. Az Alap esetében maradvánnyal szemben elszámolási lehetőség nincs. A tárgyévi kötelezettséggel terhelt maradvány a tárgyévet követő év előirányzatait terheli. Ezért az egyes éveket terhelő kötelezettségeket úgy kell nyilvántartani,
hogy a kötelezettség a valós (pénzforgalmi) időszakot terhelje.
3.1.5. A döntés dokumentálása 3.1.5.1. Az Alap terhére nyújtott támogatásról szóló, miniszter – vagy az általa írásban meghatalmazott személy – által
hozott döntés dokumentációja az alábbi dokumentumokat tartalmazza:
a) a KPI illetve – pályázaton kívüli felhasználás esetén – az NKTH által készített előterjesztés;
b) a kötelezettségvállalás bizonylata (döntés);
c) nyílt pályázat esetén a szakmai irányító testület ülésének jegyzőkönyve (hitelesített másolat).
Az a)-c) pontokban felsorolt dokumentumok 3-3 példányban készülnek, melyből 1-1 példány az NKTH Gazdasági Főosztálya és a KPI példánya, 1 példányt pedig az NKTH akta tartalmaz.
A kötelezettségvállalás bizonylata 4 példányban készül, melyből 1-1 példány a miniszter, az NKTH Gazdasági Főosztálya és a KPI példánya, 1 példányt pedig az NKTH akta tartalmaz.
Az NKTH a miniszter részére a kötelezettségvállalási dokumentumot 4 példányban küldi meg jóváhagyás céljából.
3.1.5.2. Az Alap terhére nyújtott támogatásról szóló, RFT által hozott döntés dokumentációja az alábbi dokumentumokat
tartalmazza:
a) a RIÜ által készített előterjesztés;
b) a kötelezettségvállalás bizonylata (döntés);
c) a szakmai irányító testület üléséről készült emlékeztető;
d) jelen utasítás mellékletének megfelelő nyilatkozat kitöltve, aláírva;
Az a)-d) pontokban felsorolt dokumentumok 5-5 példányban készülnek, melyből 1-1 példány az RFT, a RIÜ, az NKTH
Gazdasági Főosztálya és a KPI példánya, 1 példányt pedig az NKTH akta tartalmaz.
3.1.6. Az Alapból az NKTH részére külön jogszabály, nemzetközi szerződés alapján nyújtott egyedi támogatásokról – a
Tanács, és szükség esetén a miniszter jóváhagyását követően – az NKTH és a KPI megállapodást köt. Az elszámolás határidejét a szerződésben rögzíteni kell.
3.1.7. Kötelezettségvállalás nyilvántartása nyílt pályázati rendszerben nyújtott támogatási programok esetében
3.1.7.1. A pályázati keretösszeget az NKTH rögzíti, míg a kötelezettségvállalás egyéb adatait a KPI tartja nyilván.
3.1.7.2. A kötelezettségvállalások adatainak rögzítése az Alap pályázat- és szerződés-nyilvántartó rendszerében történik.
3.1.7.3. Az NKTH Gazdasági Főosztálya a pályázati dokumentum kézhezvételekor nyilvántartásba veszi a döntés keretösszegét.
3.1.7.4. A KPI a kötelezettségvállalás dokumentumának kézhezvételétől számított 3 munkanapon belül – a pályázati
programon belül – egyedileg rögzíti a pályázatok adatait, értesíti a nyertes pályázókat, megkezdi a szerződéskötést. A
szerződéskötést követően, a szerződésre vonatkozó adatok között kerül rögzítésre a kifizetés ütemezése.
3.1.7.5. Amennyiben a szerződéskötések során a KPI úgy látja, hogy adott pályázati program esetén szükséges a teljesítés döntésben rögzített ütemtervétől eltérni, úgy a módosítás érvényességéhez az NKTH elnökének jóváhagyása szükséges. A kötelezettségvállalás módosítását – a fedezetvizsgálatot követően – az NKTH Gazdasági Főosztályának vezetője
jegyzi ellen.
3.1.8. Kötelezettségvállalás nyilvántartása pályázaton kívüli egyedi támogatási kérelmek esetében
3.1.8.1. Az egyedi kérelmen alapuló támogatási döntések keretében vállalt kötelezettségeket az NKTH tartja nyilván.
3.1.8.2. A kötelezettségvállalások adatainak rögzítése az Alap pályázat- és szerződés-nyilvántartó rendszerében történik.
3.1.8.3. A kötelezettségvállalás adatait az NKTH Gazdasági Főosztálya rögzíti. A kötelezettségvállalási adatlapot az
NKTH küldi meg a KPI részére, szerződéskötés céljából.
3.1.8.4. A KPI a kötelezettségvállalási adatlap kézhezvételétől számított 3 munkanapon belül megköti a szerződést. A
szerződéskötést követően, a szerződés adatai között kerül rögzítésre a kifizetés ütemezése.
3.1.8.5. Amennyiben a szerződéskötés során a KPI úgy látja, hogy szükséges a teljesítés döntésben rögzített ütemtervétől
eltérni, úgy a módosítás érvényességéhez az NKTH elnökének jóváhagyása szükséges. A kötelezettségvállalás módosítását – a fedezetvizsgálatot követően – az NKTH Gazdasági Főosztályának vezetője jegyzi ellen.
3.1.9. Kötelezettségvállalás nyilvántartása az NKTH részére pályázaton kívül, külön jogszabály, nemzetközi szerződés
alapján nyújtott támogatások esetében
3.1.9.1. A kötelezettségvállalás adatainak rögzítését az NKTH végzi.
3.1.9.2. Az NKTH részére az Alapból nyújtott vonatkozó támogatás terhére vállalt kötelezettség dokumentuma szerződés vagy utazási határozat, amelyek nyilvántartását az NKTH Gazdasági Főosztálya vezeti.
3.1.9.3. Az Alapból az NKTH részére nyújtott támogatás felhasználásának elszámolását az Alap felé az NKTH Gazdasági Főosztálya végzi.
3.1.10. Az NKTH elnöke jogosult a támogatási döntés módosítására, amennyiben a módosítás – a támogatás teljes összegét tekintve – többlet kötelezettséget nem eredményez (pl.: kifizetés ütemezésének módosítása, változás a konzorcium
összetételében stb).
3.1.11. A miniszter, illetve az általa írásban meghatalmazott személy, valamint az RFT pénzügyi ellenjegyzéssel ellátott
döntése birtokában a nyílt pályázati rendszerben nyújtott támogatások és a pályázaton kívüli egyedi döntések esetében a
támogatási szerződéseket a KPI köti meg a nyertes pályázókkal a döntésben meghatározott feltételek szerint. A KPI részéről a támogatási szerződés aláírására a KPI főigazgatója jogosult. A szerződéskötés rendjét a KPI eljárásrendben szabályozza.
3.1.12. Az Alap terhére vállalt kötelezettségekről az NKTH elnöke – a GKM gazdaságfejlesztési szakállamtitkárán keresztül – havonta tájékoztatja a minisztert.
3.2. Teljesítésigazolás 3.2.1. A kiadás teljesítésének és a bevétel beszedésének elrendelése előtt okmányok alapján ellenőrizni, szakmailag igazolni kell azok jogosultságát, összegszerűségét, a szerződés, megrendelés, megállapodás teljesítését.
3.2.2. Az Alappal kapcsolatos bevételek és kiadások teljesítésigazolását a KPI végzi. A teljesítésigazolás részletes szabályait, a teljesítésigazolásra jogosultak körét a KPI külön szabályzatban határozza meg.
3.3. Érvényesítés 3.3.1. Érvényesítésre az utalványozás előtt, a teljesítés szakmai igazolása után kerül sor. A szakmai teljesítésigazolás
alapján az érvényesítőnek ellenőriznie kell az összegszerűséget, a fedezet meglétét és azt, hogy az előírt követelményeket betartották-e. Az érvényesítésnek – az „érvényesítve” megjelölésen kívül – tartalmaznia kell a megállapított összeget
és a könyvviteli elszámolásra utaló főkönyvi számlaszámot.
3.3.2. Az Alap vonatkozásában érvényesítő csak a KPI gazdasági főigazgató-helyettese illetve az által írásban megbízott
legalább középfokú iskolai végzettségű és pénzügyi-számviteli szakképesítésű közalkalmazott lehet. Az érvényesítést
végző és a szakmai teljesítést igazoló nem lehet azonos személy.
3.3.3. Az Alap kiadásaival és bevételeivel kapcsolatos érvényesítést a KPI végzi. Az érvényesítés részletes szabályait, az
érvényesítésre jogosultak körét a KPI külön szabályzatban határozza meg.
3.4. Utalványozás 3.4.1. Utalványozás alatt a kiadások teljesítésének és a bevételek beszedésének vagy elszámolásának elrendelését kell
érteni, amely érvényesített számla, illetőleg egyéb okmány alapján hajtható végre.
3.4.2. Utalványozni csak az érvényesített (II. fejezet 3.3. pont) okmányra rávezetett aláírással vagy külön írásbeli rendelkezéssel (utalványrendelet) lehet.
3.4.3. Az utalványrendeleten fel kell tüntetni:
a) a rendelkezőnek és a rendelkezést végrehajtónak (házipénztár, bank) megnevezését;
b) az „utalvány” szót;
c) a költségvetési évet;
d) a befizető és a kedvezményezett megnevezését, címét, bankszámlájának a számát;
e) a fizetés időpontját, módját és összegét;
f) a megterhelendő, jóváírandó bankszámla számát és megnevezését;
g) a keltezést, valamint az utalványozó és az ellenjegyző aláírását;
h) a kötelezettségvállalás nyilvántartásba vétel sorszámát.
3.4.4. Az Alap kiadásainak és bevételeinek utalványozását a KPI végzi. Az utalványozás részletes szabályait, illetve az
utalványozásra jogosultak körét a KPI külön szabályzatban határozza meg.
3.5. Pénzügyi ellenjegyzés 3.5.1. A kötelezettségvállalás dokumentuma, a kedvezményezettel kötött szerződés és a kifizetést elrendelő utalványrendelet kizárólag írásos ellenjegyzéssel együtt érvényes. Ellenjegyzés nélkül szerződés nem köthető, pénzügyi teljesítés nem hajtható végre.
3.5.2. Az ellenjegyzést végző személy aláírásával igazolja, hogy a kötelezettségvállalás dokumentuma, illetve az utalványrendelet
a) a jóváhagyott költségvetés fel nem használt, illetve le nem kötött, a kötelezettségvállalás tárgyával összefüggő kiadási
előirányzat rendelkezésre áll, illetve a befolyt vagy várhatóan befolyó bevétel biztosítja a fedezetet,
b) az előirányzat-felhasználási terv szerint a kifizetés időpontjában a fedezet rendelkezésre áll,
c) a kötelezettségvállalás nem sérti a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat.
Az utalvány ellenjegyzése során továbbá meg kell győződni arról, hogy a szakmai teljesítés igazolása és az érvényesítés
megtörtént-e.
3.5.3. Az Alap terhére vállalt kötelezettségek ellenjegyzésére az NKTH Gazdasági Főosztályának vezetője jogosult.
3.5.4. Az Alap terhére nyílt pályázati rendszerben vagy egyedi döntés alapján kötött támogatási szerződések, illetve az
ahhoz kapcsolódó kifizetések és bevételek ellenjegyzése a KPI-nél történik, ezért az ellenjegyzéssel kapcsolatos eljárást
és az ellenjegyzésre jogosult személyek kijelölését a KPI-nél külön szabályzatban kell rögzíteni.
3.5.5. Az ellenjegyzésre jogosultnak a kötelezettségvállalást illetve az utalványozást, ha nem ért vele egyet, akkor kell
ellenjegyeznie, ha erre kötelezettségvállalás esetén a költségvetési szerv vezetője illetve utalványozás esetén az utalványozó írásban utasítja. Az utasításra történő ellenjegyzésről a felügyeleti szerv vezetőjét azonnali hatállyal írásban értesíteni kell. A felügyeleti szerv vezetője a jelentés kézhezvételétől számított 8 napon belül köteles megvizsgálni a bejelentést, és kezdeményezni az esetleges felelősségre vonást.
Az utalványozás utasításra történő ellenjegyzését a KPI az NKTH részére köteles jelenteni.
3.5.6. A kötelezettségvállalások ellenjegyzését megelőzően az NKTH Gazdasági Főosztálya fedezetvizsgálatot végez. A
fedezetvizsgálat kitér a költségvetési törvény szerinti címeken rendelkezésre álló forrás és az Alapról szóló törvényben
rögzített felhasználási korlátozások (I. fejezet 2.3.4. és 2.3.8. pont) betartásának ellenőrzésére. A kötelezettségvállalás
dokumentumára rá kell vezetni „a fedezet rendelkezésre áll” szöveget. A fedezet rendelkezésre állásának tényét a pénzügyi ellenjegyző aláírásával igazolja.
3.5.7. A miniszter részére csak pénzügyi ellenjegyzéssel ellátott döntési javaslatot lehet beterjeszteni.
3.5.8. A szerződések, illetve az utalványozás ellenjegyzését megelőzően a KPI köteles ismételten fedezetvizsgálatot végezni. Ennek során a II. fejezet 3.5.2. pontban rögzítetteken túl a KPI azt is ellenőrzi, hogy a kötelezettségvállalás dokumentumában rögzített éves keretösszegek a szerződéskötés, illetve utalványozás során nem kerülnek-e túllépésre.
3.6. Összeférhetetlenség, titoktartás 3.6.1. Ugyanazon gazdasági eseményre vonatkozóan nem lehet azonos személy:
a) a kötelezettségvállaló és az ellenjegyző,
b) az utalványozó és ellenjegyző,
c) az érvényesítő, az utalványozó és az ellenjegyző.
3.6.2. Kötelezettségvállalási, érvényesítési, utalványozási, ellenjegyzési feladatot nem végezhet az a személy, aki ezt a
tevékenységét közeli hozzátartozója [a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. §-ának b) pontja] vagy
a maga javára látná el.
3.6.3. A kötelezettségvállalási-, utalványozási- és ellenjegyzési jogkör, valamint a bankszámlák feletti rendelkezési jog
gyakorlása során szerzett információk bizalmas kezelésére a hivatali és egyéb titoktartási kötelezettségről szóló jogszabályokat, az NKTH elnökének és a KPI főigazgatójának vonatkozó utasításait kell alkalmazni.
4. Pénzeszközátadás 4.1. Az Alapból történő pénzeszközátadást a miniszter engedélyezi.
4.2. Az Alap kezelésével összefüggő kiadások fedezetéül az NKTH illetve a KPI részére történő pénzeszközátadást a miniszter évente – a költségvetési törvényben foglaltaknak megfelelően – éves, illetve havi keretösszeg meghatározásával
engedélyezi. Az éves keretösszeg megváltoztatását az NKTH Gazdasági főosztályvezetőjének javaslatára az NKTH elnöke kezdeményezi, és a miniszter engedélyezi. A KPI részére történő pénzeszközátadás tekintetében az NKTH Gazdasági főosztályának vezetője vállalhat kötelezettséget, a MÁK-nak történő bejelentésre az NKTH Gazdasági főosztályának vezetője és az általa írásban meghatalmazott személy jogosult.
5. Előirányzat-módosítás 5.1. Előirányzat-módosítást az NKTH Gazdasági Főosztályának javaslata alapján az NKTH elnöke kezdeményezhet a
miniszternél. A miniszter az előirányzat-módosítást a GKM gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkára
egyetértésével hagyja jóvá.
5.2. Az előirányzat-módosítás előkészítését az NKTH Gazdasági Főosztálya végzi. A MÁK-hoz történő bejelentésre az
NKTH Gazdasági Főosztályának vezetője és az általa írásban meghatalmazott személy jogosult.
5.3. A miniszter által jóváhagyott előirányzat-módosításról az NKTH Gazdasági Főosztálya értesíti a KPI-t.
6. Követelésállomány (adósok) nyilvántartása, kezelése 6.1. Az Alap követelésállományának nyilvántartását és kezelését a KPI végzi. A KPI az adósságállomány alakulásáról,
az állományváltozás okairól, a tárgyidőszaki behajtással kapcsolatos kiadásokról minden negyedév végén, legkésőbb a
tárgynegyedévet követő hónap 15. munkanapjáig beszámol az NKTH részére. A beszámolót az NKTH Gazdasági Főosztálya részére papír alapon, hivatalos úton és egyidejűleg e-mailben kell eljuttatni.
6.2. A II. fejezet 6.1. pontban foglalt jelentési kötelezettség nem pótolja a követelésállománnyal kapcsolatos, jogszabályban rögzített egyéb beszámolási kötelezettségeket.
6.3. A követelésállomány alakulását, a követeléskezelés tapasztalatait az éves költségvetési beszámoló szöveges részében be kell mutatni.
7. Követelés fejében kapott részvények, üzletrészek, egyéb vagyontárgyak
7.1. Az Alap követelése fejében gazdasági társaságban való érdekeltséget megtestesítő részvényt vagy üzletrészt, továbbá egyéb vagyontárgyakat elfogadni csak abban az esetben és olyan mértékben lehet, amennyiben és amekkora összegben pénzbeli teljesítés nem lehetséges.
7.2. Ha a követelés csak gazdasági társaságban való érdekeltséget megtestesítő részvény vagy üzletrész, továbbá egyéb
vagyontárgyak megszerzésével elégíthető ki, azokat a lehető legrövidebb időn belül a Kincstári Vagyoni Igazgatóság,
mint a kincstári vagyon kezeléséért felelős szervezet részére, kizárólag készpénzes értékesítésre vagy – az értékesítésig –
további hasznosításra át kell adni. A követelés fejében kapott, az NKTH vagyonkezelésében lévő részvények, üzletrészek, egyéb vagyontárgyak kezelése, nyilvántartása, elszámolása tekintetében az NKTH igazgatási költségvetésére vonatkozó belső szabályokat kell alkalmazni. A részvényekkel illetve üzletrészekkel, egyéb vagyontárgyakkal kapcsolatos
hivatkozott feladatok ellátását az NKTH Gazdasági Főosztálya végzi.
7.3. A követelés fejében történő értékpapír-, vagyon-, illetve tulajdonjog-átruházást az NKTH elnökének javaslata alapján a miniszter engedélyezi, az abból származó bevétel – a költségvetési támogatás arányában a központi költségvetést
megillető hányad kivételével – az Alapot illeti meg.
8. Az Alap pénzforgalmának bonyolítása 8.1. Az Alap pénzforgalmának bonyolítása a MÁK-nál vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlán történik, amely
felett a rendelkezési jogot a KPI gyakorolja. A pénzforgalom bonyolításával kapcsolatos eljárásrendet és hatásköröket a
KPI külön szabályzatban határozza meg.
8.2. Az APEH a hozzá befizetett járulékot az Alapról szóló törvény 5. §-ának (2) bekezdésében meghatározott innovációs járulékelőleg befizetésének határidejétől számított 5 munkanap alatt naponta, más esetekben hetente egy alkalommal,
a hét első munkanapján utalja át az Alap előirányzat-felhasználási keretszámlájára.
8.3. Az átutalásokra vonatkozó eljárás részleteit – beleértve az adóbírságból, a késedelmi- és az önellenőrzési pótlékokból származó bevételek APEH és Alap közötti megosztására vonatkozó szabályokat is – az NKTH, a MÁK és az APEH
közötti háromoldalú megállapodás rögzíti.
9. Könyvvezetés, beszámolás, adatszolgáltatás 9.1. Könyvvezetés, számviteli rend
Az Alap könyvvezetését a KPI végzi, pénzforgalmát a KPI bonyolítja. Az Alap egységes számviteli rendjét, a könyvvezetés szabályozását az NKTH egyetértésével a KPI alakítja ki, és a miniszter hagyja jóvá. A KPI legalább az alábbi szabályzatok megalkotására köteles:
Számviteli politika
 Eszközök és források értékelési szabályzata
 Eszközök és források leltárkészítési szabályzata
 Pénzkezelési szabályzat
 Számlarend, számlatükör
 Kötelezettségvállalás, érvényesítés, utalványozás, ellenjegyzés rendje
 Bizonylati szabályzat
9.2. Kincstári beszámoló, mérlegjelentés, évközi és éves beszámoló, zárszámadás
9.2.1. A MÁK kincstári költségvetési beszámolót készít, melyet a tárgyidőszakot követő hónap 30. napjáig egyeztetés
céljából megküld a KPI részére. Az egyeztetési kötelezettség a kincstári számlák egyenlegére és forgalmára, valamint a
kincstári költségvetés kiemelt előirányzatainak aktuális összegére és az előirányzatok teljesítésének összegére vonatkozik. A KPI az egyeztetés keretében észlelt esetleges eltérésről legkésőbb tárgyév február 10-ig tájékoztatja az NKTH-t.
Az eltérést a KPI az elemi beszámolóhoz is köteles mellékelni.
9.2.2. A KPI az Alap eszközeinek és forrásainak alakulásáról negyedévenként, a főkönyvi kivonat állományi számláinak
adataiból, illetve az azt alátámasztó nyilvántartásokból összeállított mérlegjelentést készít az Ámr. 12/a)-12/c) számú
mellékletei szerint. Az időközi mérlegjelentést a KPI az APEH adatszolgáltatást követő 5 munkanapon belül, a negyedik
negyedévre vonatkozóan a gyorsjelentést a tárgynegyedévet követő március 10-ig, az éves jelentést az éves beszámoló
benyújtásának határidejével megegyezően küldi meg az NKTH Gazdasági Főosztálya részére.
A gyorsjelentést az APEH adatszolgáltatást megelőzően, a negyedik negyedévre számított értékvesztés nélkül kell elkészíteni.
A negyedéves mérlegjelentéseket – az NKTH elnöke jóváhagyását követően – az NKTH Gazdasági Főosztálya a tárgynegyedévet követő hónap 25. napjáig, a gyorsjelentést a tárgyévet követő év március 20-ig juttatja el feldolgozásra a
MÁK-nak. Az éves jelentést az NKTH az éves beszámoló továbbításának határidejével megegyezően juttatja el a GKM
gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkára részére, aki azt a beszámoló benyújtásával egyidejűleg továbbítja a MÁK részére.
9.2.3. Az Alap féléves illetve éves költségvetési beszámolóját a jogszabályokban rögzítettek, illetve az NKTH – PM köriratával összhangban készült – belső körirata szerinti formában és tartalommal kell a megadott határidőre (II. fejezet 9.4.
pont) elkészíteni. A KPI elkészíti az Alap féléves, illetve éves költségvetési beszámolójának számszaki részét (Ámr.
2. számú melléklet – „E” Elkülönített állami pénzalap költségvetése megnevezésű nyomtatványgarnitúra) és megküldi
ellenőrzésre az NKTH Gazdasági Főosztálya részére. A beszámoló általános indoklását az NKTH stratégiai ügyekért felelős szervezeti egysége készíti el és küldi meg az NKTH Gazdasági Főosztályának részére.
Az évközi és éves beszámolókat az NKTH Gazdasági Főosztálya ellenőrzi, majd az NKTH elnöke jóváhagyásra megküldi a GKM gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkára részére, aki azokat – jóváhagyását követően –
továbbítja a PM részére.
9.2.4. Az éves beszámolót és a mérleget könyvvizsgálóval hitelesíttetni kell. A hitelesített beszámolót és mérleget meg
kell küldeni az Állami Számvevőszéknek. A könyvvizsgálót – az Állami Számvevőszék elnökének javaslata ismeretében – a miniszter bízza meg. A könyvvizsgálattal kapcsolatos ügyekben az NKTH elnöke teljes jogkörrel jár el. A könyvvizsgálat költségeit az NKTH az Alap működtetésével, kezelésével kapcsolatos kiadások között számolja el.
9.2.5. Az éves beszámolót az NKTH a tárgyévet követő év május 20-ig megküldi a Tanács részére, véleményezés céljából.
9.2.6. A zárszámadási törvényjavaslat előkészítéséhez szükséges – a PM körirata és a miniszter által előírt – számszaki és
szöveges információkat az NKTH készíti el és küldi meg a GKM gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkára útján a miniszter részére. A zárszámadáshoz szükséges adatszolgáltatást a miniszter küldi meg a PM részére.
9.3. Egyéb adatszolgáltatás 9.3.1. A KPI tárgyhót követő hónap 10-ig megküldi elektronikus formában az NKTH részére a társadalmi szervezetek,
alapítványok, közalapítványok, közhasznú társaságok részére juttatott támogatások adatait a MÁK által rendelkezésre
bocsátott formában és tartalommal. Az adatszolgáltatást az NKTH tárgyhót követő hónap 15-ig küldi meg a MÁK részére.
9.3.2. Az Országos Támogatási Monitoring Rendszerrel kapcsolatos adatszolgáltatást a MÁK által megadott formában
és tartalommal a KPI végzi.
9.4. Határidők Amennyiben jogszabály, a pénzügyminiszter rendelkezése vagy körirata másként nem rendeli, a jelen fejezetben foglalt
kötelezettségek teljesítése során az alább határidőket kell betartani.
KPI-től az NKTH
részére NKTH
saját jogkörű adatszolgáltatása
az NKTH-tól a
miniszter/ szakállamtitkár
részére miniszter/
szakállam
titkár
PM részére Jelentés az Alap pénzforgalmáról (Ámr. 141. §)
tárgyhót követő
hónap 15. nap tárgyhót követő
hónap 25. nap
tárgyhót követő
hónap 25. nap Jelentés az Alap kötelezettség állományáról
tárgyhót követő
hónap 15. nap Jelentés követelés állomány alakulásáról
tárgyhót követő
hónap 15. munkanap Mérlegjelentés – időközi
(Ámr. 145. §)
tárgynegyedévet
követő hónap
20. nap tárgynegyedévet
követő hónap
25. nap
tárgynegyedévet
követő hónap
25. nap Mérlegjelentés – IV. negyedévről készült gyors
jelentés
(Ámr. 145. §)
tárgyévet követő
év március 10. tárgyévet követő
év március 20.
tárgyévet követő
év március 20. Mérlegjelentés – éves jelentés
tárgyévet követő
év május 20. tárgyévet követő
év május 25.
tárgyévet követő év május 31. Féléves beszámoló tárgyév július 31. tárgyév
augusztus 10.
tárgyév augusztus 15. Előzetes éves beszámoló
(könyvvizsgáló jelentés
nélkül)
tárgyévet követő
év április 22. tárgyévet követő
év április 25.
tárgyévet követő év április 30. Éves beszámoló könyvvizsgálói jelentéssel
tárgyévet követő
év május 15. tárgyévet követő
év május 25.
tárgyévet követő év május 31. Éves beszámoló megküldése a Tanács részére
tárgyévet követő
év május 20. Az adatszolgáltatást a jogszabályi előírásoknak, a PM köriratának, a miniszter illetve az NKTH elnöke vonatkozó utasításainak megfelelő formában és tartalommal kell teljesíteni a fent megjelölt határidőkre. Az adatszolgáltatások koordinálásáért az NKTH Gazdasági Főosztálya felelős.
10. Ellenőrzés 10.1. Belső ellenőrzés 10.1.1. Az Alap működtetésének, pénzforgalmának és felhasználásának belső ellenőrzését az NKTH végzi, és az ellenőrzések eredményéről tájékoztatja a minisztert. A KPI belső ellenőrei látják el a KPI pénzforgalom lebonyolításával és
pénzeszközök kezelésével kapcsolatos tevékenységének ellenőrzését.
10.1.2. Az Alap működésének és gazdálkodásának eseti ellenőrzését az NKTH és a Tanács a miniszternél kezdeményezheti.
10.1.3. Az egyes pályázatkezelésben rész vevő szervezetek pályázatkezeléssel összefüggő tevékenységének ellenőrzését az NKTH belső ellenőrzése végzi.
10.2. Folyamatba épített előzetes és utólagos vezetői ellenőrzés (FEUVE)
10.2.1. Az Alappal összefüggő gazdasági folyamatokra (tervezés, végrehajtás, beszámolás) és sajátosságokra tekintettel
ki kell alakítani, működtetni és fejleszteni a FEUVE rendszerét. A FEUVE rendszer tartalmazza mindazon elveket, eljárásokat és belső szabályzatokat, melyek alapján az Alap működtetését, kezelését végző költségvetési szervek érvényesítik a feladatuk ellátására szolgáló előirányzatokkal, létszámmal és vagyonnal való szabályszerű, gazdaságos, hatékony
és eredményes gazdálkodás követelményeit.
10.2.2. A FEUVE kialakítása, működtetése és fejlesztése során figyelembe kell venni a pénzügyminiszter által közzétett
módszertani útmutatókat, az államháztartási külső pénzügyi ellenőrzést és belső ellenőrzést végző szervek által megfogalmazott ajánlásokat és javaslatokat.
10.2.3. A szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje az NKTH illetve a KPI szervezeti és működési szabályzatának
mellékletét képezi.
10.2.4. Az ellenőrzési nyomvonal – amely a tervezési, pénzügyi lebonyolítási és ellenőrzési folyamatok szöveges vagy
táblázatba foglalt, vagy folyamatábrákkal szemléltetett leírása – az NKTH illetve a KPI szervezeti és működési szabályzatának mellékletét képezi.
10.2.5. A kockázati tényezők figyelembevételével kockázatelemzést kell végezni, és kockázatkezelési rendszert kell
működtetni. A kockázatelemzés során fel kell mérni és meg kell állapítani az NKTH illetve a KPI Alappal kapcsolatos tevékenységében rejlő kockázatokat. A kockázatkezelés rendjének kialakítása során meg kell határozni azon intézkedéseket és megtételük módját, melyek csökkentik, illetve megszüntetik a kockázatokat. A FEUVE rendszerben rejlő kockázatos területek kiválasztására objektív kockázatelemzési módszert kell alkalmazni a pénzügyminiszter által kiadott módszertani útmutatók alapján.
10.2.6. Az Alap gazdálkodásával, működésével kapcsolatos FEUVE-i folyamatok kialakítását, a FEUVE szabályozását
az NKTH-ban a Gazdasági Főosztály vezetője, a KPI-ban a gazdasági főigazgató-helyettes koordinálja.
10.2.7. A pályázatkezelésben részt vevő egyéb szervezetek a pénzügyminiszter által jóváhagyott módszertani útmutatók
alapján szintén kötelesek kialakítani a FEUVE rendszerét, amelynek keretében a pályázatkezelésre vonatkozóan ellenőrzési nyomvonalat kell kialakítaniuk, amelyet az NKTH elnöke hagy jóvá. A pályázatkezelésben részt vevő egyéb szervezeteknek a kockázati tényezők figyelembevételével kockázatelemzést kell végezniük, és kockázatkezelési rendszert kell
működtetniük. A pályázatkezelésben részt vevő egyéb szervezetek a FEUVE rendszer működéséről tárgyévet követő év
március 31-ig kötelesek beszámolni az NKTH elnöke részére.
11. Egyéb rendelkezések 11.1. Az Alap terhére alapítvány, egyházi jogi személy, társadalmi szervezet, közalapítvány, közhasznú társaság, köztestület, gazdasági társaság – kivéve az Alap pénzeszközeiből finanszírozott központi költségvetési szervek átalakítását
ezen szervezeti formák valamelyikévé – nem alapítható, illetve gazdasági társaságban érdekeltség nem szerezhető, továbbá számukra eseti, egyedi támogatás kizárólag az Alap rendeltetése szerinti konkrét feladat megvalósítására adható.
11.2. Az Alapból vállalkozási tevékenység nem folytatható. 11.3. Az Alap szervezeti alapegységként munkaerőt munkaviszonyban nem foglalkoztathat.
11.4. Az APEH az alábbi innovációs járulékkal kapcsolatos adatokat szolgáltatja az NKTH részére:
a) havonta a bevallásra kötelezettek bevallási adatairól, bevallási jogcímenkénti bontásban, a bevallás esedékességének
hónapját követő hónap 15. napjáig, adathiány esetén a negyedévet követő hónap 15. napjáig;
b) havonta az analitikus nyilvántartásokkal (folyószámlákon lekönyvelt adatokkal) egyezően a kötelezettségek és befizetések/visszafizetések összegéről, a tárgyévben és a megelőző időszakban keletkezett tartozások és túlfizetések nyitó és
záró állományáról, a tárgyhónapot követő hó 15-éig;
c) évenként a tárgyévben esedékes bevallások és december 31-éig teljesített befizetések/visszafizetések teljes körű éves
feldolgozása alapján – az analitikus nyilvántartásokkal megegyezően – a kötelezettségek és befizetések/visszafizetések
összegéről, a tárgyévben és a megelőző időszakban keletkezett tartozások és túlfizetések nyitó és záró állományáról
(éves leltár), továbbá a tárgyévben esedékes összes bevallások jogcímenkénti bontásáról, valamint a behajtásból származó bevételek december 31-éig teljesített befizetések összegéről, a tárgyévet követő év május 5-éig;
d) negyedévente a követelések értékvesztésének összegéről, az első negyedévre vonatkozóan május 20-áig, a második,
harmadik negyedévre vonatkozóan a tárgynegyedévet követő hó 15-éig, a negyedik negyedévre vonatkozóan a tárgyévet követő év május 15-éig.
III. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 1. Jelen utasítás 2007. március 15-én lép hatályba.
2. A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi
LVII. törvény 5. §-ában foglaltakra figyelemmel a jelen utasítás II. fejezete 1.3.2., 1.4.1., 1.5.1., 1.5.3., 1.5.4., 2.1.2.,
2.1.4., 5.1. és 9.2.3. pontjaiban foglalt, a GKM szakállamtitkárai részére megállapított hatásköröket a GKM Szervezetiés Működési Szabályzata (SZMSZ) vonatkozó módosításának hatálybalépéséig a miniszter gyakorolja, az SZMSZ hatályba lépését követően pedig a szakállamtitkárok, a miniszter nevében.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1247/2019. (IV. 30.) Korm. határozata a MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak a kormányzati célú hálózatok fejlesztésében való közreműködésének finanszírozásáról.
1. A Kormány
a) egyetért a Kormányzati Hálózatfejlesztési Projekt keretében a vasútvonalak melletti, a vasúti közlekedéshez
kapcsolódó elektronikus hírközlési hálózatok fejlesztésének megvalósításával, a  MÁV Magyar Államvasutak
Zártkörűen Működő Részvénytársaság közreműködésével;
b) egyetért azzal, hogy a  Kormányzati Hálózatfejlesztési Projekt keretében a  kormányzati célú hálózatok
további konszolidációja és kiterjesztése érdekében, a  Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program
keretében megvalósuló fejlesztésekkel összhangban, a  megindított fejlesztések teljes körű befejezése,
illetve az  új végpontok bekötése – a  kormányzati célú hálózatok továbbfejlesztéséről, a  fejlesztések
ütemezéséről, összhangban a Digitális Nemzet Fejlesztési Program megvalósításával című 1101/2016. (III. 3.)
Korm. határozatban [a továbbiakban: 1101/2016. (III. 3.) Korm. határozat] foglaltak szerint – megtörténjen;
c) egyetért azzal, hogy az a) és b) alpont szerinti feladatok finanszírozása érdekében a feladatok megvalósítása
céljából az 1101/2016. (III. 3.) Korm. határozattal összhangban a központi költségvetés terhére, költségvetési
forrásból a  2019–2020.  évben – a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi
L.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 55. A kormányzati hálózatok konszolidációja, kapacitásainak,
teljesítményének növelése és intézmények hálózati hozzáféréseinek, kapcsolatainak fejlesztése című európai
uniós projekt hazai kiegészítő támogatásának biztosítása jogcímen rendelkezésre álló forrással együtt –
6 330 000 000 forint biztosítása szükséges, a d)–f ) alpontban foglaltak szerint;
d) az a)  alpont szerinti feladatok megvalósítása céljából az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény
33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 887  824  539  forint egyszeri átcsoportosítását rendeli
el a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati
célfeladatok alcím, 55. A  kormányzati hálózatok konszolidációja, kapacitásainak, teljesítményének növelése
és intézmények hálózati hozzáféréseinek, kapcsolatainak fejlesztése című európai uniós projekt hazai
kiegészítő támogatásának biztosítása jogcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím,
10. Vasúthálózat fejlesztése jogcím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: azonnal
e) felhívja a pénzügyminisztert, valamint az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az a) alpont
szerinti feladatok megvalósítása érdekében gondoskodjanak 1  107  306  561  forint biztosításáról a  2020.  évi
központi költségvetésben, a XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a 2020. év központi költségvetés tervezése során
f ) felhívja a  pénzügyminisztert és a  belügyminisztert, hogy a  b)  alpont szerinti feladatok megvalósítása
érdekében gondoskodjanak 2  222  639  538  forint biztosításáról a  2020.  évi központi költségvetés
XIV.  Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím,
55.  A  kormányzati hálózatok konszolidációja, kapacitásainak, teljesítményének növelése és intézmények
hálózati hozzáféréseinek, kapcsolatainak fejlesztése című európai uniós projekt hazai kiegészítő
támogatásának biztosítása jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
Határidő: a 2020. év központi költségvetés tervezése során
g) felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az a) alpont szerinti feladat megvalósítása
érdekében – a belügyminiszter bevonásával – a 2019–2020. évre vonatkozóan kössön támogatási szerződést
a  MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársasággal, a  belügyminiszterrel közösen
meghatározott műszaki tartalom alapján.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
belügyminiszter
Határidő: a d) alpont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
2. A Magyarország vasúthálózat-fejlesztéseihez szükséges kötelezettségvállalásról szóló 1154/2018. (III. 27.)
Korm. határozat [a  továbbiakban: 1154/2018. (III. 27.) Korm. határozat] nyitó szövegrésze a  következő hatodik
franciabekezdéssel egészül ki:
(A Kormány tekintettel)
„– a  MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak a  kormányzati célú hálózatok
fejlesztésében való közreműködésének finanszírozásáról szóló 1247/2019. (IV. 30.) Korm. határozatra”
3. Az 1154/2018. (III. 27.) Korm. határozat b)  pontjában a  „35 757 675 137 forint” szövegrész helyébe
a „36 861 119 642 forint” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
437/2017. (XI. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Paukovits Hedvig
Ilonát 2017. november 15. napjától 2020. november 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. október 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
16/2009. (X. 8.) KvVM rendelete a barlangok felszíni védőövezetének kijelöléséről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdésének 20. pontjában kapott felhatalmazás alapján
– a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § A barlangok felszíni védőövezeteként a mellékletben meghatározott ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú
területeket állapítom meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
101/2009. (XII. 3.) ME határozata a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanács tagjai megbízatásának megszűnéséről és új tagok megbízásáról.
A Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi XC. törvény 11. § (2) bekezdésében biztosított hatáskörömben eljárva
dr. Oláh Lajosnak és
dr. Ungár Lászlónak a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanács tagsági teendőinek ellátására vonatkozó megbízását visszavonom,
egyben
Balla Gergelyt,
Dióssy Lászlót és
dr. Mandl Józsefet
a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanács tagsági teendőinek ellátásával hároméves időtartamra megbízom.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1849/2016. (XII. 23.) Korm. határozata a siófoki Kiss Szilárd multifunkcionális kézilabda csarnok beruházás befejezéséhez szükséges állami források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Kézilabda Szövetség létesítményfejlesztési koncepciójában foglalt, a  siófoki Kiss Szilárd
multifunkcionális kézilabda csarnok beruházás befejezésével, amelynek keretében a  9778 helyrajzi számú,
természetben 8600 Siófok, Szekrényessy Kálmán út 1. alatti ingatlanon (a továbbiakban: Ingatlan) kialakított
szerkezetkész állapotban lévő felépítmény befejezésével egy 1000 néző befogadására alkalmas multifunkcionális
csarnok valósul meg;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pontban foglaltak megvalósítása érdekében a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján gondoskodjon az  Ingatlan
állami tulajdonba kerülése érdekében szükséges intézkedések megtételéről, továbbá az  Ingatlannak a  Nemzeti
Sportközpontok (a továbbiakban: NSK) részére történő vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Ingatlan állami tulajdonba kerülését követően az  NSK útján
gondoskodjon az 1. pont szerinti fejlesztések megvalósítása érdekében szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. pont végrehajtását követően azonnal
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a) az Ingatlan megvásárlásához szükséges 455,0 millió forint + ÁFA biztosításáról a  Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016. év XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím,
1.  Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan- beruházások, ingatlanvásárlás
jogcímcsoport, 2. az MNV Zrt. ingatlan- beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím javára;
b) az 1.  pont szerinti beruházás ütemezett megvalósítása érdekében a  2016. évben 1900,0 millió forint
összegű forrásnak a Magyarország 2016. évi központi költségvetésről szóló törvény XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése
alcím, 51. Siófoki Kiss Szilárd multifunkcionális kézilabdacsarnok jogcímcsoport javára történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2013. (II. 27.) BM rendelete Magyarország, Románia és Ukrajna államhatárai találkozási pontjának megjelölésére felállított „TÚR” határjelről készült Jegyzőkönyv jóváhagyásáról.
Az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény 16. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § g) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. § (1) A Magyarország, Románia és Ukrajna államhatárai találkozási pontjának megjelölésére felállított „TÚR” határjelről
készült Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) e rendelettel jóváhagyom.
(2) A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövegét az 1. melléklet tartalmazza.
2. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1. melléklet a Jegyzőkönyv VIII. Cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Jegyzőkönyv, valamint az 1. melléklet hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
95/2009. (XI. 30.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagjai megbízatásának meghosszabbításáról, valamint új tagok megbízásáról.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. § (4) bekezdésében foglalt
jogkörömben
a Magyar Rektori Konferencia javaslatára
dr. Hudecz Ferenc egyetemi tanárnak, az Eötvös Loránd Tudományegyetem rektorának és
a Magyar Tudományos Akadémia elnöke javaslatára
dr. Spät András akadémikusnak
az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagsági teendőinek ellátására vonatkozó megbízatását
– újabb három éves időtartamra – meghosszabbítom;
a Magyar Rektori Konferencia javaslatára
dr. Fekete Andrást, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi tanárát és
az Országos Közgyűjteményének Szövetsége javaslatára
dr. Cseri Miklóst, a Szentendrei Szabadtéri Múzeum főigazgatóját
az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagsági teendőinek ellátásával – hároméves
időtartamra – megbízom.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
30/2010. (VII. 14.) KüM határozata az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján létrejött, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága által elő zetes döntéshozatal révén történő értelmezéséről szóló, Brüsszelben, 1996. november 29-én létrejött Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2009. CLIX. törvény 8. és 9. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2009. évi CLIX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2009. december 30-i, 196. számában kihirdetett, az Európai Unióról szóló szerződés
K.3. cikke alapján létrejött, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezménynek az Európai Közösségek
Bírósága által elő zetes döntéshozatal révén történő értelmezéséről szóló, Brüsszelben, 1996. november 29-én létrejött Jegyzőkönyv
5. cikk (4) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„E jegyzőkönyv minden csatlakozó állam tekintetében a csatlakozási okiratok letétbe helyezését követő 90 nap
elteltével, illetve – ha az az említett 90 nap lejártával még nem lépett hatályba – e jegyzőkönyv hatálybalépésének
napján lép hatályba.”
A magyar csatlakozási okirat letétbe helyezésének dátuma: 2010. január 18.
A jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja: 2010. április 18.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2009. évi CLIX. törvény 15. § (7) bekezdésével megállapítom, hogy az Európai
Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján létrejött, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló
egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága által elő zetes döntéshozatal révén történő értelmezéséről szóló,
Brüsszelben, 1996. november 29-én létrejött Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2009. évi CLIX. törvény 8. és 9. §-ai 2010.
április 18-án, azaz kettőezer-tíz, április tizennyolcadikán hatályba léptek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
92/2010. (II. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. február 8-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Kerpen Gábor, a Pedagógusok Demokratikus Szakszervezete (1085 Budapest, Somogyi Béla u. 20.) elnöke által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. január 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Az Országgyűlés tűzze napirendjére és tárgyalja meg a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX törvény módosítását – mely
alapvetően évfolyamonként és intézménytípusonként sávosan határozza meg az osztályok maximális létszámát – úgy,
hogy az egyes osztályok létszáma ne lehessen nagyobb a rájuk vonatkozó maximális létszámhatárnál.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §
rendelkezései értelmében az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt, hitelesítés céljából
be kell nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést.
A testület megállapítja, hogy a kérdés összetettsége és bonyolult megfogalmazása miatt a jogalkotó számára
egy esetleges eredményes népi kezdeményezés esetén nem lenne egyértelmű, hogy pontosan milyen tartalmú
kezdeményezést kellene napirendre tűznie.
Az Nsztv. 18. § b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kezdeményezés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek.
Fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról
döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
379/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Margitay-Becht Beátát kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2016. június 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
341/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr.  Perényi János rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország bécsi nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. április 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2013. (XII. 31.) ME utasítása az Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről.
A Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 47. § (6) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya kiterjed
a) a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben meghatározott Uniós fejlesztések fejezethez
(a továbbiakban: fejezet) tartozó fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján az a) pont szerinti költségvetési fejezetben a költségvetési évben megállapított új fejezeti kezelésű
előirányzatokra,
c) az előző évekről áthúzódó, az a) pont szerinti fejezetet irányító szerv vezetőjének irányítása alá tartozó
fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára, tekintet nélkül annak eredeti előirányzathoz való
kapcsolódására vagy annak hiányára
[az a)–c) pont e rendelet alkalmazásában a továbbiakban együtt: előirányzatok].
2. Értelmező rendelkezés 2. § Az utasítás alkalmazásában
1. NFÜ projekt: a Svájci Alap Technikai Segítségnyújtás kerete, az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég
Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának technikai segítségnyújtás kerete, program előkészítési
költsége, program menedzsment költsége, komplementer tevékenységek forrása, kétoldalú kapcsolatok program
szintű alapja, kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja, továbbá a 2007–2013. programozási időszakban az Európai
Regionális Fejlesztési Alap, valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz pénzügyi alapok egyes, a területi
együttműködéshez kapcsolódó technikai segítségnyújtás programjai terhére tartalmilag és formailag részletesen
kidolgozott, megfelelő pénzügyi háttérrel és végrehajtási ütemezéssel rendelkező, a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
(a továbbiakban: NFÜ) mint kedvezményezett által megvalósított projekt,
2. program előkészítési költség: az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus
2009–2014-es időszakának végrehajtási rendjéről szóló 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 326/2012.
(XI. 16.) Korm. rendelet] 3. § (1) bekezdés 32. pontja szerinti költség,
3. program menedzsment költség: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 34. pontja szerinti költség,
4. végrehajtó ügynökség: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 57. pontja szerinti szervezet.
3. Az előirányzatok rendeltetésszerű felhasználása 3. § (1) Az előirányzat felett szakmai felügyeletet gyakorló szervezeti egységnek a kötelezettségvállalásokat és azok szakmai
teljesítését figyelemmel kell kísérnie, valamint a kötelezettségvállalással terhelt, de felhasználásra nem kerülő
maradvány összegekről írásban tájékoztatnia kell az NFÜ gazdasági vezetőjét.
(2) Az NFÜ gazdasági vezetője állapítja meg és terjeszti jóváhagyásra a fejezeti előirányzatok – elvonandó és
felhasználható  – maradványát és a kötelezettségvállalással terhelt maradvány következő évi felhasználását.
Az  NFÜ gazdasági vezetője kezdeményezi – indokolt esetben – a kötelezettségvállalással nem terhelt maradvány
visszahagyását az államháztartásért felelős miniszternél.
4. § (1) Az előirányzat szakmai teljesítésigazolója – közreműködő szervezet, forráskezelő szervezet és a végrehajtó ügynökség
esetén az irányító hatóság – az éves beszámoló, valamint a zárszámadás keretében köteles az NFÜ gazdasági vezetője
részére szöveges értékelést adni az előirányzat felhasználásáról, a megvalósított szakmai célokról és a nevesített
feladatok végrehajtásáról.
(2) A követelés behajthatatlanná történő minősítéséről a kötelezettségvállaló gondoskodik.
5. § (1) Az Európai Unió strukturális alapjainak és Kohéziós Alapjának támogatásával megvalósuló programok esetében az
Ávr. 96. § (3) és (6) bekezdése szerinti értéket meghaladó előlegfizetésre vonatkozó javaslatot az irányító hatóság
vezetője az NFÜ gazdasági vezetőjén keresztül terjeszti elő egyetértésre az államháztartásért felelős miniszter részére.
(2) A 7. § (1) bekezdése szerinti „Nemzeti Stratégiai Referenciakeret” előirányzatai terhére
a) a megyei intézményfenntartó központokról, valamint a megyei önkormányzatok konszolidációjával, a
megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat egészségügyi intézményeinek átvételével
összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet szerinti átvevő
jogutód kedvezményezettnek, valamint a megyei önkormányzat egészségügyi intézményei és a Fővárosi
Önkormányzat egészségügyi intézményei átvételének részletes szabályairól szóló 372/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet szerinti átvevő jogutód fenntartónak, illetve átvett intézményi kedvezményezettnek az Európai
Unió által vagy egyéb nemzetközi forrásból finanszírozott projektjének végrehajtásához szükséges saját forrás
biztosítása céljából az önerő, valamint
b) az EU Önerő Alap felhasználásának részletes szabályairól szóló 285/2012. (X. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Korm. rendelet) alapján megítélt önerő-támogatás,
c) az Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló
2/2013. (XII. 30.) ME rendelet (a továbbiakban: ME rendelet) 19. §-a szerinti támogatás
kifizethető.
 (3) Az önerő (2) bekezdés szerinti kifizetése céljából az irányító hatóság csak olyan átutalást kezdeményezhet a
kedvezményezett vagy a szállító részére, amelyet még a folyósítás évében az NFÜ Pénzügyi Lebonyolítási Főosztálya
a 16. § vagy a 19. § szerinti előirányzatról az érintett operatív program javára vissza tud pótolni, illetve teljesíteni tud.
6. § (1) A tartalék terhére történő finanszírozást az adott programért felelős irányító hatóság kezdeményezi.
 (2) A tartalék felhasználására irányuló igényt az NFÜ gazdasági vezetője részére kell megküldeni.
 (3) A (2) bekezdés szerinti igény alapján a tartalék felhasználására irányuló előterjesztést az NFÜ gazdasági vezetője állítja
össze és terjeszti fel az NFÜ elnöke részére jóváhagyásra.
 (4) A jóváhagyott előterjesztés alapján az NFÜ Fejezeti Főosztálya gondoskodik a tartalék átcsoportosításáról.
 (5) Az NFÜ gazdasági vezetője a tartalék felhasználásra irányuló jóváhagyott kötelezettségvállalás bizonylatának egy
példányát megküldi az adott programért felelős irányító hatóság részére.
4. Előirányzatonkénti eljárási és hatásköri szabályok 7. § (1) Az „I. Nemzeti Fejlesztési Terv” előirányzat-maradványai (XIX. fejezet 2. cím 1. alcím), valamint a „Nemzeti Stratégiai
Referenciakeret” előirányzatai (XIX. fejezet 2. cím 4. alcím) vonatkozásában – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott
kivételekkel –
a) kötelezettségvállaló: az operatív program irányító hatóságának (a továbbiakban: OP IH) vezetője vagy az általa
írásban kijelölt személy, a technikai segítségnyújtás prioritások esetében az NFÜ elnöke vagy az általa írásban
kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az OP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, vagy a közreműködő szervezet
vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, a technikai segítségnyújtás prioritások esetében az NFÜ elnöke
vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az OP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, a technikai segítségnyújtás prioritások
esetében az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
 (2) A „Közösségi Támogatási Keret technikai segítségnyújtás” előirányzat-maradványa (XIX. fejezet 2. cím 1. alcím
6. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
(3) A „Végrehajtás Operatív Program” előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 4. alcím 22. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
(4) Az „Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Program” előirányzat-maradványa (XIX. fejezet 2. cím 1. alcím 2. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az OP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az OP IH pénzügyi vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az OP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
8. § (1) Az „INTERREG Közösségi Kezdeményezés program” előirányzat-maradványai (XIX. fejezet 2. cím 2. alcím
1. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ Nemzetközi Együttműködési Programok Irányító Hatóságának (a továbbiakban:
NFÜ NEP IH) vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
(2) Az „EQUAL Közösségi Kezdeményezés” előirányzat-maradványai (XIX. fejezet 2. cím 2. alcím 2. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ Humán Erőforrás Programok Irányító Hatóságának (a továbbiakban: NFÜ HEP IH)
vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az NFÜ HEP IH vezetője vagy az általa kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ HEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
9. § A „Területi Együttműködés” előirányzatai (XIX. fejezet 2. cím 5. alcím) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, az NFÜ projektek esetében
az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
5. A 2004–2006. programozási időszakban a Kohéziós Alapból származó támogatásokhoz kapcsolódó
költségvetési előirányzatok eljárási és hatásköri szabályai
10. § A „Kohéziós Alap támogatásból megvalósuló projektek” előirányzatai (XIX. fejezet 2. cím 3. alcím) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatóságának (a továbbiakban:
NFÜ KEOP IH) vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: a közreműködő szervezet vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: a közreműködő szervezet vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ KEOP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
6. Egyéb európai uniós előirányzatok eljárási és hatásköri szabályai
11. § (1) Az „EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek” előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 6. alcím 4. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus végrehajtási
rendjéről szóló 242/2006. (XII. 5.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 242/2006. (XII. 5.) Korm. rendelet] 3. §
(1) bekezdés 20. pontja szerinti szervezet vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, TA projekt esetében a
242/2006. (XII. 5.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 14. pontja szerinti szervezet,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
(2) Az „EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek 2009–2014” előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 6. alcím
6. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló:
aa) a technikai segítségnyújtás kerete, a kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja, a program előkészítési
költség, a program menedzsment költség, a komplementer tevékenységek forrása és a kétoldalú
kapcsolatok program szintű alapja terhére a program operátor által igénybe vett költség esetén az
NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
ab) NFÜ projekt esetén az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
ac) az egyes programok keretében projektek részére nyújtott támogatás esetén a program operátor
vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló:
ca) a technikai segítségnyújtás kerete, a kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja, a program előkészítési
költség, a program menedzsment költség, a komplementer tevékenységek forrása és a kétoldalú
kapcsolatok program szintű alapja terhére a program operátor által igénybe vett költség esetén az
NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
cb) a program előkészítési költség vagy a program menedzsment költség terhére a végrehajtó ügynökség
által igénybe vett költség esetén a program operátor vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
cc) NFÜ projekt esetén az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
cd) az egyes programok keretében projektek részére nyújtott támogatás esetén a program operátor
vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
(3) Az „Uniós programokkal kapcsolatos visszafizetések” előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 6. alcím 5. jogcímcsoport) célja a
Phare, Átmeneti Támogatás és Schengen Alap programokkal összefüggő európai bizottsági követelés kiegyenlítése.
Ezen előirányzat vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
12. § A „Svájci Alap támogatásából megvalósuló projektek” előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 6. alcím 3. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, a technikai segítségnyújtás
terhére indított NFÜ projektek esetében az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, vagy a kijelölt közreműködő
szervezet vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
7. Szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok eljárási és hatásköri szabályai
13. § (1) A „Közreműködői intézményrendszer támogatása” előirányzat célja a Nemzeti Fejlesztési Terv, a 2004–2006.
programozási időszakban a Kohéziós Alapból származó támogatások, az Új Széchenyi Terv, az INTERREG Közösségi
Kezdeményezés programok, az EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek, a Svájci Alap támogatásból
megvalósuló projektek, valamint az Európai Területi Együttműködés lebonyolításához kapcsolódó, közreműködő
szervezetek által ellátott tevékenységek finanszírozása, továbbá kiegészítő támogatás nyújtása a program-végrehajtási
tevékenységek felgyorsítása érdekében.
(2) A „Közreműködői intézményrendszer támogatása” előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím 2. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az érintett, európai uniós forrással rendelkező program irányító hatóságának vezetője vagy
az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
14. § (1) Az „EU támogatások felhasználásához szükséges technikai segítségnyújtás” előirányzat a közösségi támogatások
koordinálásával összefüggő, az Európa Unió alapjaiból nem fedezett, nem elszámolható, azonban a programok
lebonyolításához elengedhetetlen tevékenységek kiadásainak fedezetére szolgál.
(2) Az „EU támogatások felhasználásához szükséges technikai segítségnyújtás” előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím
1. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
15. § A „KEOP derogációs projektek kamattámogatása” előirányzat-maradványa (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím 4. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az NFÜ KEOP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
16. § (1) Az „Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása” előirányzat célja
a) az európai uniós forrásból finanszírozott jövedelemtermelő projektek esetén a megtérülő részre jutó központi
költségvetési kiadások,
b) a közszféra szervezet kedvezményezettek esetén az európai uniós támogatásra számot tartó projektek
előkészítési kiadásai fedezetének,
c) a megyei intézményfenntartó központokról, valamint a megyei önkormányzatok konszolidációjával, a
megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat egészségügyi intézményeinek átvételével
összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet szerinti átvevő
jogutód kedvezményezettnek, valamint a megyei önkormányzat egészségügyi intézményei és a Fővárosi
Önkormányzat egészségügyi intézményei átvételének részletes szabályairól 372/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
szerinti átvevő jogutód fenntartónak, illetve átvett intézményi kedvezményezettnek az Európai Unió által vagy
egyéb nemzetközi forrásból finanszírozott projektjeinek végrehajtásához szükséges saját forrás, és
d) az európai uniós forrásból finanszírozott egészségügyi vagy közlekedési tárgyú projektek esetén az európai
uniós forrásból el nem számolható kiadások költségvetési forrásának
biztosítása.
 (2) Az „Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása” előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím
8. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy, a jövedelemtermelő projektek
megtérülő részére jutó központi költségvetési kiadások tekintetében az érintett, európai uniós forrással
rendelkező program irányító hatóságának vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az érintett, európai uniós forrással rendelkező program irányító hatóságának vezetője vagy
az általa írásban kijelölt személy, vagy a kijelölt közreműködő szervezet vezetője vagy az általa írásban kijelölt
személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
17. § (1) A „Budapest 4-es metróvonal építésének támogatása” előirányzat célja a Budapest 4-es metróvonal projekt Közlekedés
Operatív Program keretében el nem számolható költségeinek finanszírozása a Budapest Főváros Önkormányzata
és a magyar állam közötti – a budapesti 4-es – Budapest Kelenföldi pályaudvar–Bosnyák tér közötti – metróvonal
megépítésének állami támogatásáról szóló 2005. évi LXVII. törvény 5. §-a szerint – módosított finanszírozási szerződés
alapján.
(2) A „Budapest 4-es metróvonal építésének támogatása” előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím 11. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
18. § (1) Az „A hatvani Grassalkovich-kastély felújítása” előirányzat célja a kizárólagos állami tulajdonban lévő hatvani
Grassalkovich-kastély felújításához szükséges európai uniós forrás önrész igényének biztosítása.
(2) Az „A hatvani Grassalkovich-kastély felújítása” előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím 12. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
19. § (1) Az „EU Önerő Alap” előirányzat célja a Korm. rendelet szerint a közszférához tartozó szervezetek által megvalósított
projektek önerejéhez támogatás biztosítása.
(2) Az „EU Önerő Alap” előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím 13. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az érintett, európai uniós forrással rendelkező program irányító hatóságának vezetője vagy
az általa írásban kijelölt személy, vagy a kijelölt közreműködő szervezet vezetője vagy az általa írásban kijelölt
személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
20. § Az „Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék” előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 8. alcím) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
21. § A fejezetben év közben megállapított új előirányzatok vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
8. Záró rendelkezések 22. § Ez az utasítás 2013. december 31-én 16 órakor lép hatályba.
23. § Ezen utasítást a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
24. § A fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésével és felhasználásával kapcsolatos, ezen utasítás által nem
szabályozott kérdésekben a ME rendeletet kell alkalmazni.
25. § Hatályát veszti a XIX. Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2012. évi felhasználásának
rendjéről szóló 20/2012. (VII. 19.) NFM utasítás.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök