text:
23/2013. (VI. 18.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet egyes fejezeti és központi kezelésű előirányzatainak felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28. § (1) bekezdésére figyelemmel, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában foglaltak alapján, a  központi költségvetésben a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet
részére megállapított egyes fejezeti és központi kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjét – az egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – az alábbiak szerint szabályozom.
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. § (1) Az  utasítás hatálya a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM) fejezet részére megállapított
fejezeti és központi kezelésű előirányzatokra [a továbbiakban: előirányzat(ok)] terjed ki.
(2) A  Turisztikai célelőirányzat, a  Beruházás ösztönzési célelőirányzat, a  Gazdaságfejlesztést szolgáló célelőirányzat,
az  Agrármarketing célelőirányzat és a  Zöldgazdaság Finanszírozási Rendszer fejezeti kezelésű előirányzat célját,
felhasználásának különös szabályait külön rendelet tartalmazza.
(3) Az  Egyedi kormánydöntésen alapuló közlekedési beruházások, Országos közúthálózat és gyorsforgalmi úthálózat
fejlesztés, Belvízi hajózási alapprogram, Győri útfejlesztési beruházáshoz kapcsolódó kompenzációs intézkedések,
Közúti közlekedéssel összefüggő környezetvédelmi feladatok, Területfejlesztési célelőirányzat, Digitális megújulás
és kapcsolódó feladatok, Energetikai célú feladatok, ÉMI Nonprofit Kft. támogatása, Puskás Tivadar Közalapítvány
támogatása, A Várkert Bazár rekonstrukciója, valamint A Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt. működtetése
fejezeti kezelésű előirányzatok célját, felhasználásának különös szabályait a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének
és felhasználásának szabályairól szóló miniszteri rendelet (a továbbiakban: miniszteri rendelet) tartalmazza.
2. § Az előirányzatok kizárólag a központi költségvetési törvénnyel (a továbbiakban: Kötv.) összhangban jogszabályban
vagy utasításban meghatározott célra használhatók fel.
3. § Az  előirányzatok cél szerinti és jogszerű felhasználásáért, azok kezelésének jelen utasításban meghatározott
feladatai ellátásáért az előirányzat szakmai kezelője (a továbbiakban: szakmai kezelő), az előirányzatok felett szakmai
felügyeletet gyakorló helyettes államtitkárok, kabinetfőnök, felügyeletet gyakorló államtitkárok, a nemzeti fejlesztési
miniszter (a továbbiakban: miniszter); (az államtitkárok és a miniszter a továbbiakban együtt: felügyeletet gyakorló
felsővezető) felelős. Kijelölésüket a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetőjének hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról
szóló miniszteri utasítás tartalmazza.
4. § (1) Az  előirányzatok terhére kötelezettség – a  Beruházási ösztönzési célelőirányzat kivételével – csak a  jóváhagyott
előirányzatok összegéig vállalható. Az  előirányzatok terhére több év, vagy a  költségvetési éven túli év kiadási
előirányzatait terhelő kötelezettségvállalást – a  Költségvetési Főosztály (a továbbiakban: KF) bevonásával
előterjesztve – a miniszter engedélyezhet az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.)
36.  § (4)–(4a)  bekezdéseiben foglalt rendelkezésekre, valamint az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 46. § (2) bekezdésében és a 48. § (1) bekezdésében
rögzítettekre figyelemmel. A fenti kötelezettségvállalást a miniszter a szakmai kezelő önálló, vagy amennyiben kezelő
szerv került kijelölésre, annak bevonásával történő kezdeményezésére a felügyeletet gyakorló államtitkár, valamint
a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár egyetértésével engedélyezi.
(2) Határozatlan idejű, illetve azon több év, vagy a  költségvetési éven túli év kiadási előirányzatait terhelő
kötelezettségvállalások esetén, amelyek esetében a  szerződés hatálya, illetve a  kifizetésekre okot adó körülmény
valamilyen, a  minisztériumtól független eseményre tekintettel szűnik meg vagy áll be, a  miniszteri jóváhagyásra
előterjesztett kérelemben első körben a  tárgyévben és azt követő három évben felmerülő összes kiadás
vonatkozásában a  becsült évenkénti ütemezés megadása kötelező, melyet indokolt esetben évente szükséges
felülvizsgálni. A  felülvizsgált részösszegek jóváhagyására a  felügyeletet gyakorló államtitkár jogosult. A  tárgyévet
követő harmadik év végén a további évek tekintetében új engedélyt kell kérni.
5. § A  szakmai kezelő az  előirányzat részfeladatokra történő tervezésével – a  költségvetés tervezését támogató
informatikai rendszer segítségével – elkészíti a támogatási célok, valamint az előirányzat terhére elvégzendő feladatok
tételes felhasználási javaslatát. Az előirányzat részfeladatok szerinti felosztásának engedélyeztetésére, valamint annak
évközi módosítására, továbbá az előirányzatok megváltoztatásának szabályaira vonatkozó eljárási rendet a 3. §-ban
hivatkozott miniszteri utasítás tartalmazza.
6. § Az  előirányzatok cél szerinti felhasználását a  szakmai felügyeletet gyakorló helyettes államtitkárok, kabinetfőnök,
valamint a  felügyeletet gyakorló felsővezetők ellenőrzik. Az  előirányzatok felhasználásának ellenőrzésére a  belső
kontroll rendszer részét képező folyamatba épített előzetes, utólagos és vezetői ellenőrzési rendszer, a belső ellenőrzés,
illetve külső ellenőrző szervek ellenőrzései keretében, a vonatkozó belső normákban rögzítettek figyelembevételével
kerül sor. Amennyiben kezelő szerv került kijelölésre, az  előirányzat felhasználásának ellenőrzésére a  kezelő szerv
belső ellenőrzése is jogosult. A kezelő szerv a külső ellenőrző szervek által végzett ellenőrzésekhez adatszolgáltatást
a szakmai kezelő, a KF és az NFM belső ellenőrzése egyidejű tájékoztatása mellett nyújt.
7. § A  szakmai kezelő az  előirányzat terhére teljesített kifizetésekhez szükséges támogatások igénybevételéhez
előirányzat-finanszírozási tervet készít [Ávr. 132. § (1) bekezdés], amelyet összesítésre, valamint a Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: Kincstár) részére történő adatszolgáltatás teljesítése érdekében havonta, a tárgyhónapot megelőző
hónap 17. napjáig a  KF részére megküld. A  január hónapra vonatkozó tervet – elfogadott költségvetési törvény
hiányában a benyújtott törvényjavaslat alapján – dekádonkénti részletezésben a tárgyévet megelőző év december
19-éig kell a  KF részére megküldeni. Az  előirányzat-finanszírozási terv soron kívüli módosítása iránti kérelmet –
a tervezett módosítást tartalmazó előirányzat-finanszírozási terv csatolásával – legkésőbb a kiadás várható teljesítési
időpontját megelőző 13. napig kell a  szakmai kezelőnek a  KF részére megküldenie, a  módosítás iránti igény
indokolásával együtt.
8. § (1) A forrás rendelkezésre állása esetén az olyan kifizetésekhez, amelynek értéke nem éri el a bruttó 100 000 Ft-ot, valamint
a  pénzügyi szolgáltatások igénybevételéhez kapcsolódó kiadásokhoz, továbbá ha a  kötelezettség jogosultsági
feltételei, annak összege vagy az  összeg megállapításának módja, a  felek valamennyi joga és kötelezettsége
jogszabályon, jogerős vagy fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható bírósági, hatósági döntésen, nemzetközi
megállapodáson alapul [Ávr. 53. § (1) bekezdés, Áht. 36. § (2) bekezdés], előzetes írásbeli kötelezettségvállalás nem
szükséges. Ezeket a kötelezettségvállalásokat legkésőbb a benyújtott számla és egyéb, a kifizetés alapjául szolgáló
dokumentumok, bizonylatok alapján kell nyilvántartásba venni. A bruttó 100 000 Ft-ot elérő, vagy azt meghaladó,
az Ávr. 53. § (1) bekezdése alá egyebekben nem eső kötelezettségvállalásra csak a pénzügyi ellenjegyzés után és csak
írásban kerülhet sor.
(2) Az  előirányzatok terhére vállalt kötelezettség esetében, amennyiben előzetes írásbeli kötelezettségvállalásra
kerül sor, a  vonatkozó írásbeli megállapodásnak, visszterhes szerződésnek, megrendelésnek, jognyilatkozatnak
(a továbbiakban: kötelezettségvállalás) – a jogszabályban vagy egyéb vonatkozó szabályban megkövetelt, valamint
a felek megegyezése alapján abban foglalt általános adatokon és feltételeken túl – tartalmaznia kell:
a) a kötelezettségvállalás azonosítóját,
b) az adott előirányzat megnevezését, ÁHT-azonosítóját,
c) a forráséve(ke)t,
d) a szakmai, műszaki teljesítés mennyiségi és minőségi jellemzőinek meghatározását, határidejét,
e) a szakfeladat számát,
f ) a teljesítés igazolására jogosult személy megjelölését,
g) a pénzügyi teljesítés határidejét,
ga) amely a  tárgyévi előirányzat terhére történő kötelezettségvállalás esetében nem haladhatja meg
a tárgyévet követő év június 30-át [Ávr. 46. § (1) bekezdés],
gb) amelyet több év előirányzatai terhére vállalt kötelezettségek esetében évenkénti ütemezésben kell
megadni,
h) a kifizethető maximális összeget, – amennyiben kikötésre került – a számlázás alapjául szolgáló egységárat,
a pénzügyi teljesítés devizanemét, módját és feltételeit,
i) a pénzügyi ellenjegyzés tényét és a a pénzügyi ellenjegyző keltezéssel ellátott aláírását.
 (3) Ha a kötelezettségvállaláshoz az államháztartásért felelős miniszter jóváhagyása szükséges, a kötelezettségvállalás
dokumentációjához csatolni kell ezek dokumentumait is. 9. § A  kötelezettségvállalás előkészítésének, jóváhagyásának, nyilvántartásának, teljesítésének és lezárásának részletes
eljárási rendjét az  NFM kötelezettségei keletkezésének eljárási és nyilvántartási szabályait tartalmazó miniszteri
utasítás tartalmazza.
10. § (1) A kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzését a KF végzi. A pénzügyi ellenjegyzésre a KF vezetője, valamint az általa
az Ávr. 55. § (2) bekezdés b) pontja alapján – az Ávr. 60. § (1) és (2) bekezdéseire figyelemmel – a gazdasági ügyekért
felelős helyettes államtitkár egyetértésével írásban kijelölt, az NFM alkalmazásában álló, az Ávr. 55. § (3) bekezdésében
előírt végzettséggel rendelkező kormánytisztviselő jogosult. Az ellenjegyzés az ellenjegyző nevének, beosztásának,
valamint az  ellenjegyzés időpontjának feltüntetésével, saját kezű aláírással történik. Az  ellenjegyzéshez szükséges
dokumentumok előterjesztésével kapcsolatosan a  9.  §-ban hivatkozott miniszteri utasítás rendelkezéseit kell
alkalmazni.
(2) A pénzügyi ellenjegyzésre jogosultnak a pénzügyi ellenjegyzést megelőzően meg kell győződnie arról, hogy:
a) a  szükséges szabad előirányzat a  megfelelő ügyletkódon és kiemelt előirányzaton rendelkezésre áll, illetve
a befolyt vagy megtervezett bevétel biztosítja a fedezetet,
b) a kifizetés időpontjában a fedezet rendelkezésre áll,
c) a kötelezettségvállalás nem sérti a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat, és
d) amennyiben a  fejezethez költségvetési főfelügyelő, vagy felügyelő került kirendelésre, úgy arról is, hogy
a költségvetési főfelügyelő, vagy felügyelő előzetes véleményezési jogát gyakorolhatta-e, illetve ennek során
az intézkedés felfüggesztését javasolta-e. [Ávr. 54. § (6) bekezdés]
(3) A fejezethez kijelölt költségvetési főfelügyelő, vagy felügyelő a kötelezettségvállalásra irányuló eljárásokat előzetesen
véleményezi azzal, hogy az  Ávr. 61.  § (6)  bekezdésében meghatározott mértéket elérő kötelezettségvállalások
tekintetében kifogással élhet. A  kötelezettségvállalás dokumentumának pénzügyi ellenjegyzése előtt legalább
három munkanappal a költségvetési főfelügyelőt, vagy felügyelőt előzetesen, elektronikus úton a KF tájékoztatja.
(4) Az  Ávr. 61.  § (8)  bekezdése alapján amennyiben a  költségvetési főfelügyelő, vagy felügyelő három munkanapon
belül nem nyilatkozik, a pénzügyi ellenjegyzésre sor kerülhet. Abban az esetben, ha a költségvetési főfelügyelő, vagy
felügyelő valamely intézkedés felfüggesztésére tesz javaslatot, annak indoklását három munkanapon belül eljuttatja
a kijelölt szerv vezetőjének, aki továbbítja a kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység vezetőjének és
a pénzügyi ellenjegyzésre jogosult személynek.
11. § Az előirányzatok terhére kötelezettséget vállalni, illetve az előirányzat terhére szerződést kötni – eltérő rendelkezés
hiányában – az alábbi személyek jogosultak:
a) nettó 100 millió forint értékhatárig a  szakmai felügyeletet gyakorló helyettes államtitkár/kabinetfőnök
azzal, hogy a  nettó 25 millió forintot meghaladó kötelezettségvállaláshoz a  felügyeletet gyakorló
államtitkár/miniszter egyetértése szükséges,
b) nettó 500 millió forint értékhatárig a felügyeletet gyakorló államtitkár azzal, hogy a nettó 100 millió forintot
meghaladó kötelezettségvállaláshoz a közigazgatási államtitkár egyetértése szükséges,
c) nettó 500 millió forint értékhatárig a közigazgatási államtitkár önállóan jogosult kötelezettséget vállalni,
d) értékhatárra vonatkozó korlátozás nélkül a  miniszter azzal, hogy a  nettó 100 millió forintot meghaladó
kötelezettségvállalás a  felügyeletet gyakorló államtitkár és a  közigazgatási államtitkár 9.  §-ban hivatkozott
miniszteri utasítás „Kötelezettségvállalási adatlap” elnevezésű mellékletén feltüntetett véleményének
ismeretében történhet.
12. § (1) Az előirányzatok terhére támogatási döntés alapján költségvetési támogatás (a továbbiakban: támogatás) nyújtása
támogatói okirat kiadásával, vagy támogatási szerződés kötésével történhet. A  támogatói okiratban, támogatási
szerződésben rögzíteni kell az Ávr. 73. § (1) bekezdésében foglalt kötelezettségek megtartását biztosító feltételeket.
Az Ávr. 78. § (5a) és (9a) bekezdése szerinti támogatás esetén a támogatási szerződésben rendelkezni kell a visszafizetési
kötelezettségről, illetve annak nem vagy késedelmes teljesítése esetére az alkalmazandó szankcióról.
(2) Az  Ávr. 76.  § (1)  bekezdésében meghatározott eseten túlmenően nem biztosítható költségvetésből nyújtott
támogatás annak sem, aki az  előző években a  támogató által azonos célra biztosított költségvetésből nyújtott
támogatás felhasználásával a támogatói okiratban, támogatási szerződésben foglalt kötelezettségét megszegve még
nem számolt el.
(3) A támogatói okiratban, támogatási szerződésben rendelkezni kell a támogatói okirat visszavonása vagy a támogatási
szerződés felmondása, az  attól történő elállás esetén visszafizetendő költségvetésből nyújtott támogatás
visszafizetésének biztosítékairól.
(4) Az  előirányzatok terhére nyújtott támogatás igénybevétele mind utólagos elszámolás melletti előfinanszírozás,
mind időszakos vagy záró beszámolót követő utófinanszírozás formájában történhet. A  hárommillió forintot meg
nem haladó támogatás, illetve az  Ávr.-ben meghatározottak esetében egy összegben, hárommillió forint felett
részletekben, illetve időarányosan vagy teljesítésarányosan történhet a  támogatás támogatott részére történő
rendelkezésre bocsátása, figyelembe véve az Ávr. 78. § (5a) bekezdésében és a 84. § (4a) bekezdésében előírtakat.
Indokolt esetben az  utófinanszírozással biztosított költségvetési támogatás esetén támogatási előleg nyújtható,
ha ezt a támogatói okirat, támogatási szerződés tartalmazza. Az előleg folyósítására több részletben is sor kerülhet
[Ávr. 78. § (9) bekezdés].
(5) Az egyes finanszírozási időszakok és az ahhoz tartozó támogatásrészek költségnemenként (felhalmozási és működési
típusú költségenként, működés támogatásánál részletesen alábontva) és a  szerződésben szereplő feladatoktól
függően projektenként a költségtervben kerülnek rögzítésre, amely a támogatási szerződés elválaszthatatlan részét
képezi. A kifizetéstől számított 30 napon belül fel nem használt támogatásrészek tekintetében a módosított költségterv
jóváhagyására – a támogató képviseletében – a szerződésben kijelölt személy jogosult. A visszautalt támogatásrész
csak ezen jóváhagyott módosított költségterv alapján bocsátható ismételten a támogatott rendelkezésére.
(6) A  több finanszírozási időszakot tartalmazó utófinanszírozással történő folyósítás esetén az  első finanszírozási
időszakban az előleg folyósításra több részletben, teljesítésarányos lehívás útján is sor kerülhet.
(7) A  támogatási szerződésben rögzíteni kell, hogy a  támogatott az  előlegrészlet, illetve az  előfinanszírozott részlet
kifizetését követő 30 napon belül nyilatkozni köteles annak felhasználásáról és pénzforgalmi kimutatás benyújtásával
igazolni köteles, hogy a  részére folyósított részletet milyen összegben használta fel. A  támogatott a  nyilatkozattal
egyidejűleg köteles visszautalni a támogató szerződésben megjelölt bankszámlájára a folyósítást követő 30 napon
belül fel nem használt támogatásrészt. A  nyilatkozatban a  támogatott arról nyilatkozik, hogy a  pénzforgalmi
kimutatásban szereplő költségek a  támogatási szerződés keretében, a  szerződésben rögzített feladatokkal
összefüggésben merültek fel.
(8) A nyilatkozatnak tartalmaznia kell:
a) a kötelezettségvállalás azonosítóját,
b) az adott előirányzat megnevezését, ÁHT azonosítóját,
c) a támogatási szerződés tárgyát,
d) a folyósított előlegrészlet illetve előfinanszírozott részlet összegét,
e) a folyósítás dátumát,
f ) a támogatásból felhasznált összeget,
g) a fel nem használt és visszautalásra kerülő összeget.
(9) A pénzforgalmi kimutatásnak tartalmaznia kell:
a) a folyósított összeget,
b) a folyósítás dátumát,
c) a támogatásból történt kifizetések dátumait és összegeit sorszámozva,
d) a fel nem használt és visszautalásra kerülő összeget.
(10) Amennyiben a támogatott legkésőbb a visszafizetési kötelezettség beálltát követő 15 napon belül nem tesz eleget
nyilatkozattételi és visszafizetési kötelezettségének, a támogatás további folyósítása felfüggesztésre kerül mindaddig,
amíg a támogatott a mulasztását nem pótolja.
(11) Amennyiben a (10) bekezdésben, illetve az Ávr. 78. § (10) bekezdésében foglalt esetekben a támogatás folyósítása
felfüggesztésre kerül, a felfüggesztésről és annak okáról a szakmai kezelő 5 munkanapon belül a kedvezményezettet
tájékoztatja.
(12) A kedvezményezettek – ideértve a költségvetési szerveket is – számára a támogatói okiratban, támogatási szerződésben
a  költségvetésből nyújtott támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról beszámolási kötelezettséget kell előírni.
A kedvezményezett a támogatói okiratban vagy a támogatási szerződésben rögzített határidőig beszámolót készít.
(13) A  támogatott által benyújtandó beszámoló pénzügyi elszámolásból és szakmai beszámolóból áll. Könyvvizsgálói
záradék alkalmazása esetén könyvvizsgálói záradékkal ellátott elszámoló lapot kell benyújtani pénzügyi
elszámolásként. Könyvvizsgálói záradék nélküli pénzügyi elszámolás esetén elszámoló lapot és annak mellékleteként
a számviteli előírásoknak megfelelő kiegyenlített számlákat (hiteles számlamásolatokat), egyéb bizonylatokat, továbbá
a kifizetést igazoló dokumentumok eredeti vagy hiteles másolati példányát. A személyi jellegű és járulék költségekre
vonatkozóan személyenként nem beazonosítható módon készített kimutatást vagy a név szerinti analitika meglétéről
szóló nyilatkozatot kell csatolni. Az elszámolás alá eső valamennyi, a számviteli előírásoknak megfelelő számla, illetve
egyéb számviteli bizonylat eredeti példányára záradékként fel kell vezetni a támogatásból elszámolni kívánt összeget,
a támogatási szerződés kötelezettségvállalási azonosító számát és iktatószámát.
(14) Az elszámoló lapnak tartalmaznia kell a támogatott nevét, székhelyét (lakóhelyét), adószámát (adóazonosító jelét),
a  szerződés iktatószámát, kötelezettségvállalási azonosítóját, a  beszerzett eszközök és igénybevett szolgáltatások
megjelölését, könyvvizsgálói záradék nélküli pénzügyi elszámolás esetén egy számlaösszesítőt, amelynek tartalmaznia
kell az  elszámolni kívánt számlák, bizonylatok főbb azonosító adatait, tárgyát, nettó és bruttó összegét, valamint
a támogatás terhére elszámolni kívánt összeget. A miniszter 100%-os tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági
társaságok, valamint azon kedvezményezettek esetén, amelyekkel több szerződés is megkötésre kerül, a megkötött
támogatási szerződések esetén a beszámolóhoz be kell kérni a gazdasági társaság, illetve a kedvezményezett az adott
támogatási szerződéssel kapcsolatban az NFM felé benyújtandó beszámoló benyújtásáig rendelkezésére álló főkönyvi
könyvelésből, vagy az éves beszámolóból nyert adatokat költségnemenkénti, valamint szerződésenkénti felosztásban,
oly módon, hogy az NFM-mel kötött szerződéseket tételesen, az egyéb partnerekkel kötött szerződéseket egy soron,
összevontan kell szerepeltetni.
(15) A támogatott a szakmai beszámoló részeként – a támogatási szerződés iktatószámára való hivatkozással – bemutatja
a támogatási szerződés céljának megvalósulását, a feladatok megvalósításához szükséges, támogatásból beszerzett
eszközök használatbavételét, valamint szolgáltatások igénybevételét.
(16) Az  előirányzatok pályázati rendszeren kívüli felhasználása, továbbá közfeladat ellátására ki nem jelölt
kedvezményezettek egyedi támogatása során az Áht. 48. § (1) bekezdés szerinti támogatási kérelmekről (támogatási
igényekről) az előirányzat szakmai kezelője előterjesztést készít, amelyet az előirányzat felett felügyeletet gyakorló
felsővezető egyetértésével terjeszti elő a miniszter részére. Egyedi támogatásra irányuló szerződés kizárólag előzetes
miniszteri döntés alapján köthető.
(17) A (16) bekezdés szerinti előterjesztésnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező, vagy képviselőjének nevét,
b) a támogatás tárgyát,
c) a feladat megvalósításának részletes bemutatását,
d) a  támogatási célhoz kapcsolódó teljes és részletes költség- és felhasználási ütemtervet, abban külön
szerepeltetve a saját forrás mértékét,
e) a kérelmezett támogatási összeget (a támogatás intenzitását),
f ) a szakmai kezelő döntési javaslatát,
g) a  szakmai kezelő részletes szakmai alátámasztását arra vonatkozóan, hogy a  támogatandó cél mennyiben
kapcsolódik a  minisztérium közfeladat-ellátásához, továbbá a  szakmai kezelő nyilatkozatát, hogy a  forrást
biztosító előirányzat a Kötv.-ben meghatározott célra kerül felhasználásra,
h) az Ávr. 71. § (1) bekezdés szerinti tájékoztatás tervezetét,
i) a  Támogatásokat Vizsgáló Iroda jóváhagyó állásfoglalását, amennyiben olyan gazdasági tevékenység
támogatására kerül sor, amelyre az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdés szerinti feltételek fennállnak (állami forrás,
szelektivitás, előny a kedvezményezett vállalkozásnál, tagállamok közti kereskedelem érintettsége, valamint
a verseny torzulása vagy ennek veszélye).
(18) A  (17)  bekezdésben meghatározottakon túl az  előterjesztésnek tartalmaznia kell a  támogatási előleg nyújtásának
igényét és indokait, amelynek lehetőségéről a miniszter külön döntést hoz.
(19) A kérelmező részére a támogatói döntésről szóló tájékoztatást a szakmai kezelő küldi meg az Ávr. 71. § (1) bekezdése
szerinti határidőben.
(20) A döntést követően a szakmai kezelő a 9. §-ban hivatkozott miniszteri utasítás szerint kezdeményezi a támogatási
szerződés megkötését, vagy előkészíti a támogatói okiratot.
13. § (1) A jogosulatlanul igénybe vett támogatás vagy jogosulatlanul igénybe vett más kifizetés esetén a folyósítást annak
tudomásra jutásakor azonnali hatállyal fel kell függeszteni, és a  támogatás vagy más kifizetés visszatérítése iránt
a szakmai kezelőnek haladéktalanul intézkednie kell.
(2) A  támogatás részbeni vagy teljes visszafizetésének összegét a  visszafizetésről szóló értesítés előkészítésekor
a megkötött támogatási szerződésben előírt kamattal kell kiszámítani.
(3) A szakmai kezelő köteles a visszavonásról a kedvezményezettet haladéktalanul, írásban igazolható módon értesíteni.
Amennyiben a  kedvezményezett a  fizetési felszólítás átvételét követően, az  abban foglalt határidőn belül fizetési
kötelezettségét nem teljesíti és a  visszafizetési kötelezettség részletfizetés formájában történő engedélyezésére
nem kerül sor, a követelést elsősorban beszedési megbízás, egyébként a  támogatási szerződésben foglalt, az Áht.
50. § (5) bekezdésével összhangban előírt biztosítékok alkalmazásával kell érvényesíteni. Amennyiben a biztosíték
alkalmazása nem vezet eredményre, a  követelést peresítésre át kell adni a  Jogi Főosztálynak. A  Jogi Főosztály
ezekről a  követelésekről nyilvántartást vezet és azokról negyedévente, legkésőbb a  negyedévet követő hónap
10.  munkanapján tájékoztatja a KF-et.
(4) A visszafizetésre kötelezett – a visszafizetési határidő lejárta előtt írásban benyújtott, részletes indokolást tartalmazó –
kérelmére a 3. §-ban hivatkozott miniszteri utasításban kijelölt személy a visszafizetési kötelezettségre részletfizetési
kedvezményt adhat. A  részletfizetésre vonatkozó döntést, valamint az  alapján a  megállapodást a  szakmai kezelő
készíti elő és a  kötelezettségvállalás rendjében bocsátja kiadmányozásra. A  megállapodásnak tartalmaznia kell
a támogatási szerződésben előírt kamat fizetési kötelezettségének érvényesítési módját. A kiadmányozás után egy
másolati példány megküldésével a szakmai kezelő köteles értesíteni a KF-et. A részletfizetés időtartama a 12 hónapot
nem haladhatja meg.
14. § (1) A minisztérium követeléseiről lemondani – törvény eltérő rendelkezése hiányában – nem lehet. A visszakövetelendő
összeget és a  kamattartozást illetően peren kívüli egyezség, felszámolási és csődeljárás, adósságrendezési eljárás
keretében egyezség miniszteri engedéllyel köthető azzal, hogy az  egyezség nem eredményezheti a  követelés
csökkenését.
(2) Amennyiben a központi költségvetési támogatást jogosulatlan igénybevétel vagy felhasználás miatt a minisztérium,
a  kezelő szerv vagy a  lebonyolító szervezet visszaköveteli és a  követelést a  kötelezett határidőben nem teljesíti,
a követelés behajtása érekében a szakmai kezelő az állami adóhatóságot megkeresi, hogy a követelést adók módjára
hajtsa be [Áht. 53.  § (2)  bekezdés]. Amennyiben egyéb forrás nem áll rendelkezésre, a  végrehajtás díja az  érintett
fejezeti kezelésű előirányzat terhére elszámolható.
(3) A  kis összegű (bruttó 100 000 forintot meg nem haladó) követelést behajtásra előírni nem kell. A  szakmai kezelő
a  követelés teljesítésére történő kétszeri írásbeli felhívás adós (kedvezményezett) részére történő megküldését
követően a behajtás eredményességéről írásban tájékoztatni köteles a KF-et, a követelések nyilvántartásból történő
kivezetése érdekében.
(4) A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználása során a pályázati támogatások keretében keletkezett követelésekről
a  szakmai kezelő és a  kezelő szerv folyamatos nyilvántartást köteles vezetni, ami alapján a  KF-et – a számviteli
nyilvántartásban való rögzítés érdekében – értesíteni köteles negyedévente, a  negyedévet követő hónap 10-ig
a keletkezett követelésekről. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a kedvezményezett azonosítására alkalmas információt
(legalább a neve, adószáma), a vele szemben fennálló követelés bruttó összegét és az érintett kötelezettségvállalás
azonosító számát.
(5) Az  előlegek folyósítása és az  előfinanszírozás miatt keletkező követelésekről a  KF nyilvántartást vezet, amelyet
egyeztet a  szakmai kezelővel. A  nyilvántartás formáját a  fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó Számlarend
tartalmazza.
15. § A  KF és a  kezelő szerv köteles a  kötelezettségvállalások, valamint a  követelések analitikáját a  Forrás SQL integrált
gazdálkodási rendszerben vezetni. Ennek érdekében a  kötelezettségvállalás, illetve követelés dokumentumát
a 9. §-ban hivatkozott miniszteri utasítás szerint a KF és a kezelő szerv rendelkezésére kell bocsátani.
16. § (1) Előirányzatot érintő pénzforgalmat csak a  teljesítés igazolása és/vagy kifizetés engedélyezése alapján
lehet érvényesíteni. A  teljesítés igazolására jogosult személyt – a  kötelezettségvállalás dokumentumában
– a  kötelezettségvállalásra jogosult vezető jelöli ki. A  teljesítést írásban kell igazolni a  9.  §-ban hivatkozott
miniszteri utasításban rögzített eljárásrend alapján, az utasítás mellékletét képező „Számla kifizetését megalapozó
Teljesítésigazolás” nyomtatvány, vagy annak megfelelő adattartalmú, de attól eltérő formájú adatlap kitöltése és
aláírása útján. Amennyiben koncessziós, rendelkezésre állási, illetve szolgáltatási szerződés eltérő eljárási szabályokat
ír elő a teljesítésigazolás és a számla kiállítás tekintetében, azok esetében a szerződések forrásául szolgáló előirányzat
szakmai kezelője jogosult az azokban foglaltak szerint eljárni.
(2) A  teljesítés igazolása során ellenőrizhető okmányok alapján ellenőrizni, szakmailag igazolni kell, hogy a  feladat
elvégzése előírásszerűen, a  kötelezettségvállalás dokumentumában foglaltak szerint megtörtént-e, a  szolgáltatást
nyújtó a vállalt kötelezettségét a szerződésben foglalt minőségben teljesítette-e, és igazolni kell a kiadás teljesítésének
jogosságát, az  összegszerűséget, a  kötelezettségvállalás teljesítését. Amennyiben a  teljesítéssel szemben kifogás
merül fel, úgy a szerződésszegésből eredő jogokat kell érvényesíteni.
17. § (1) A KF a teljesítés igazolása és/vagy a kifizetés engedélyezése alapján intézkedik a pénzügyi teljesítésről. A pénzügyi
teljesítés előtt a kifizetést érvényesíteni, utalványozni kell az 1. melléklet szerinti, a Forrás SQL integrált gazdálkodási
rendszerben előállított „Kiadási utalványrendelet” nyomtatvány alkalmazásával.
(2) A  teljesítés igazolása alapján az  érvényesítőnek ellenőriznie kell az  összegszerűséget, a  fedezet meglétét,
a  kötelezettségvállalás dokumentumában rögzített fizetési feltételeknek való megfelelést és azt, hogy az  előírt
követelményeket betartották-e. Az  érvényesítésnek – az  „érvényesítve” megjelölésen kívül – tartalmaznia kell
a kifizetésre megállapított összeget, a könyvviteli elszámolásra utaló főkönyvi számlaszámot, a kötelezettségvállalás
azonosítóját, az érvényesítés dátumát, az érvényesítő aláírását.
(3) A  Kincstár által vezetett fejezeti számlák pénzforgalmát érintő bevételek és kiadások érvényesítésére – eltérő
rendelkezés hiányában – a KF vezetője által a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár jóváhagyásával írásban
kijelölt kormánytisztviselők jogosultak.
(4) Az utalványozás a kiadások teljesítésének, a bevételek beszedésének elrendelését foglalja magában. Utalványozásra
csak a  teljesítés igazolását és/vagy a  kifizetés engedélyezését, valamint az  érvényesítést követően kerülhet sor.
Az utalványozás során meg kell győződni arról, hogy a „Kiadási utalványrendelet” a kötelezettségvállalás azonosítóját,
valamint a főkönyvi számla számát tartalmazza. Utalványozásra a KF vezetője, valamint az általa a gazdasági ügyekért
felelős helyettes államtitkár jóváhagyásával írásban kijelölt kormánytisztviselők jogosultak.
(5) A  központi kezelésű előirányzatok esetében az  adatok Forrás SQL rendszerben történő rögzítése érdekében
a szakmai kezelő a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, illetve a Kincstár részére megküldendő, kifizetések alapjául szolgáló
dokumentumok másolatát a dokumentumok benyújtását követő 15 napon belül köteles megküldeni a KF részére.
(6) Az  érvényesítési feladatot ellátó személynek és a  kötelezettségvállalás ellenjegyzőjének felsőoktatásban szerzett
pénzügyi-számviteli végzettséggel vagy legalább középfokú iskolai végzettséggel és emellett pénzügyi számviteli
képesítéssel kell rendelkeznie [Ávr. 55. § (3), 58. § (4) bekezdés].
18. § (1) A kötelezettségvállaló és az ellenjegyző – ugyanazon gazdasági eseményre vonatkozóan – azonos személy nem lehet.
Az érvényesítő személy nem lehet azonos a kötelezettségvállalásra, a teljesítés igazolására, az utalványozásra jogosult
személlyel. Kötelezettségvállalási, teljesítésigazolási, érvényesítési, utalványozási, ellenjegyzési feladatot nem
végezhet az a személy, aki ezt a tevékenységét a Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója, vagy a maga
javára látná el.
(2) A  kötelezettségvállalásra és a  teljesítés igazolására jogosult, kijelölt személyekről előirányzatonként a  szakmai
kezelőnek a  2.  melléklet szerinti nyomtatványt kell két példányban kitöltenie a  3.  § szerinti kijelölést követő
60 napon belül. Az  aláírásminta-nyomtatvány egy kitöltött példányát a  szakmai kezelő őrzi, egy példányt a  KF
részére kell megküldeni. Amennyiben az  adott előirányzat pénzügyi-számviteli feladatait kezelő szerv végzi,
a  kötelezettségvállalásra, az  ellenjegyzésre, a  teljesítés igazolására, az  érvényesítésre, az  utalványozásra jogosult,
kijelölt személyekről előirányzatonként a szakmai kezelőnek a 3. melléklet szerinti aláírásmintát kell három példányban
kitöltenie. Egy kitöltött példányt a szakmai kezelő őriz meg, egy példányt a KF részére kell megküldeni, egy példány
a kezelő szervet illet meg. A jogosult kijelölése a felügyeletet gyakorló felsővezető által az aláírásminta-nyomtatványon
is megtörténhet, ebben az  esetben a  nyomtatványon a  felügyeletet gyakorló felsővezető aláírásának szerepelnie
kell. Amennyiben a jogosult kijelölése belső szabályzatban vagy egyéb dokumentumban történik, az aláírásmintanyomtatványon a vonatkozó belső szabályzatra vagy dokumentumra való pontos hivatkozással szükséges utalni erre.
Amennyiben a jogosult személyében év közben változás történik, 8 napon belül a szakmai kezelőnek intézkednie kell
az aláírásminta-nyomtatvány kiállítása vagy módosítása iránt.
19. § (1) Az  előirányzatok pénzügyi műveleteinek lebonyolítására nyitott Kincstár által vezetett számlák tekintetében
a  Kincstár által felszámított, számlavezetéshez kapcsolódó díjak és rendelkezésre állási díjak finanszírozása
az  NFM Igazgatás Szakmai Programok költségvetésében került tervezésre. A  pénzügyi tranzakciós illetékről szóló
törvény alapján fizetendő pénzügyi tranzakciós illeték a  jogszabály által nem mentesített előirányzatok terhére
kerül tervezésre, és év közben átcsoportosításra kerül az  NFM Igazgatás Szakmai Programok költségvetése javára.
Ez  alól kivételt képez a  Közúti közlekedésbiztonság javítása és szakképzési feladatok, a  Beruházás ösztönzési
célelőirányzat, a Nemzeti beruházás ösztönzési célelőirányzat, a Zöld Beruházási Rendszer végrehajtásának feladatai,
a Zöldgazdaság Finanszírozási Rendszer és az Autópálya rendelkezésre álllási díj fejezeti kezelésű előirányzat. Ezeknek
az előirányzatoknak az esetében a pénzügyi tranzakciós illeték az előirányzatok terhére kerül tervezésre, az  illeték
kifizetése az előirányzatok pénzforgalmának bonyolítására szolgáló előirányzat felhasználási keretszámlákról történik.
(2) Az  előirányzatok terhére kerülnek biztosításra az  előirányzatok felhasználása során a  peres ügyekkel kapcsolatos
jogi képviselettel, valamint a  pervitellel kapcsolatos költségek, továbbá a  bírósági ítéletekből származó fizetési
kötelezettségek, valamint a  perköltség forrása. Amennyiben az  előirányzat nem nyújt fedezetet a  kifizetésre,
a terhelendő előirányzat javára szükséges a forrás átcsoportosítása. Abban az esetben, ha forrás-átcsoportosítással
nem biztosítható a  kifizetés fedezete, a  Magán és egyéb jogi személyek kártérítése fejezeti kezelésű előirányzat
terhére kerülnek a peres ügyekkel kapcsolatos jogi képviselettel, valamint a pervitellel kapcsolatos költségek, továbbá
a bírósági ítéletekből származó fizetési kötelezettségek, valamint a perköltség megtérítésre.
20. § A  fejezeti kezelésű előirányzatok maradványának következő évi felhasználása az  Ávr. 149–154.  §-ában foglalt
rendelkezések szerint történik. Amennyiben a  kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradványból
a kötelezettségvállalás meghiúsul, vagy a felhasználás összege kisebb a vállalt kötelezettségnél, úgy a felszabadult
maradvány elvonásáról vagy változatlan célú felhasználásának további engedélyezéséről a  Kormány dönt [Ávr.
153. § (1) bekezdés]. Az elvont kötelezettségvállalással nem terhelt [Ávr. 151. § (3) bekezdés] előirányzat-maradvány
a központi költségvetést illeti meg.
21. § Az előirányzatok számviteli, valamint számviteli szabályozási feladatait az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály
végzi. A számviteli szabályozás jóváhagyásának tárgyában a 3. §-ban hivatkozott miniszteri utasítás rendelkezik.
22. § Az  Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szvt.),
az  Ávr., valamint az  államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól
szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) előírásai szerint – azon előirányzatok esetében, ahol
a beszámoló elkészítésében kezelő szerv részt vesz, a kezelő szervezet bevonásával – időközi mérlegjelentést, valamint
évközi (féléves) és éves beszámolót készít, amelyeket – a mérlegjelentés kivételével – a szakmai felügyeletet gyakorló
helyettes államtitkár/kabinetfőnök hagy jóvá. A  számszaki adatokat alátámasztó szöveges beszámoló elkészítése
– a KF által meghatározott időpontra – a szakmai kezelő feladata.
23. § A  kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos adatszolgáltatási és közzétételi kötelezettség teljesítéséről az  Ávr.
8. melléklete rendelkezik.
II. Fejezet
A fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó különös rendelkezések
1. Vasúti hidak és acélszerkezetek felújítása (17-20-31-6) 24. § Az  előirányzat célját a  miniszteri rendelet határozza meg. A  Magyar Államvasutak Zrt. által elkészített intézkedési
tervet és az intézkedési terv végrehajtását szolgáló támogatási szerződés tervezetét a szakmai kezelő a felülvizsgálatot
követően jóváhagyásra előterjeszti – a felügyeletet gyakorló államtitkár egyetértésével – a miniszter részére.
2. TEN-T projektek (17-20-32-5) 25. § (1) Az előirányzat a miniszteri rendeletben meghatározott célokra használható fel.
 (2) Az előirányzat az Európai Unió TEN-T alapjából támogatott közlekedésfejlesztési projektek hazai önrészét – ideértve
az  Európai Unió felé el nem számolható költségeket, beleértve a  le nem vonható ÁFA-t is – és európai uniós
támogatását tartalmazza. Az előirányzat felhasználható azon projektek előkészítésére, amelyek a 2014–2020 közötti
uniós pénzügyi ciklusban várhatóan eséllyel pályáznak az Európai Összekapcsolási Eszköz kohéziós országok számára
elkülönített forrásaira.
(3) Az  előirányzat az  Ávr. 3.  melléklete szerint az  összehangolás szabályai alá tartozik. Az  Ávr. vonatkozó szabályai
szerinti azonos célú előirányzatok felhasználásához szükséges intézkedéseket az  előirányzat kezelő szerve,
a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (a továbbiakban: KKK) teszi meg.
26. § (1) A KKK – a szakmai kezelő közreműködésével – felelős:
a) az előirányzat cél szerinti, hatékony és szabályos felhasználásáért, kezelésének jelen utasításban meghatározott
feladatai ellátásáért;
b) annak biztosításáért, hogy olyan kifizetések és bevételek kerüljenek kifizetésre és átutalásra, amelyekkel
összefüggésben a  beérkező bizonylatok formailag, tartalmilag és számszakilag megfelelnek a  jogszabályi
előírásoknak és a szerződésben, megrendelésben meghatározottaknak;
c) a  jogszabályokban előírt költségvetési beszámolókészítési kötelezettség teljesítése kapcsán a  teljesség,
pontosság, valódiság érvényesítése érdekében, a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár által
jóváhagyott rendszerben megfelelő belső nyilvántartási és eljárási rend kialakításáért, az előirányzatot érintő
intézkedések, szerződések, megrendelések, követelések nyilvántartásáért és archiválásáért;
d) a  KF-fel együttműködve az  előirányzat eszközeivel és forrásaival kapcsolatos leltározási és leltárkészítési
teendők elvégzéséért;
e) az éves és féléves beszámoló, valamint a negyedéves mérlegjelentés alapadatainak előkészítéséért;
f ) a  Kincstárral való folyamatos kapcsolattartás keretében a  napi és a  havi kincstári adatszolgáltatások
ellenőrzéséért és egyeztetéséért, amelyhez a KF a Kincstár által küldött értesítőket (pl. számlakivonatok) a KKK
részére biztosítja;
g) a pénzügyi teljesítések bizonylatokkal alátámasztott módon történő nyilvántartásáért és archiválásáért;
h) az előirányzattal kapcsolatos számviteli feladatok ellátásáért;
i) a zárszámadáshoz kapcsolódó feladatok teljesítéséért.
(2) A  KKK az  előirányzat működtetésével kapcsolatos további előírásokat Működtetési Szabályzatban rögzíti,
amelynek –  az Ávr. és jelen utasítás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban – tartalmaznia kell az  érvényesítés,
az  utalványozás, továbbá – amennyiben a  KKK a  teljesítésigazoló – a teljesítés igazolásának az  eljárási rendjét,
az összeférhetetlenségre, a bizonylatok útjára, az irattárazásra és a belső ellenőrzésre vonatkozó részletes szabályokat.
A Működtetési Szabályzatot a KKK készíti el, és a KKK főigazgatója jelen utasítás hatálybalépését követő 15 napon
belül hagyja jóvá. A  Működtetési Szabályzatot a  KKK tájékoztatásul megküldi a  KF és a  Közlekedési Infrastruktúra
Főosztály (a továbbiakban: KIF) részére.
27. § (1) A következő évre tervezett szakmai feladatokra a KIF készít javaslatot – a KKK közreműködésével – a közlekedésért
felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: közlekedési helyettes államtitkár) egyetértésével.
(2) Az  előzetes költségvetési igényre vonatkozó javaslatot – KF által meghatározott formában – az (1)  bekezdés
szerinti döntés figyelembevételével, a KKK közreműködésével, a KIF terjeszti elő a közlekedési helyettes államtitkár
egyetértésével a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár részére.
(3) A  költségvetési törvényjavaslathoz az  előirányzatra vonatkozó számszaki mellékleteket és a  szöveges indokolást,
a KKK közreműködésével, a KIF terjeszti elő a közlekedési helyettes államtitkár egyetértésével a gazdasági helyettes
államtitkár részére.
(4) A  kincstári költségvetést (előzetes, végleges) a  KKK közreműködésével, a  KIF terjeszti elő az  egyetértési joggal
rendelkező KF-nek. Az elemi költségvetést a KKK közreműködésével, a KIF előterjesztésére – a KF általi ellenőrzését és
felülvizsgálatát követően – a közlekedési helyettes államtitkár hagyja jóvá.
(5) A  költségvetési törvény elfogadását követően az  előirányzat részfeladatokra történő felosztására – a KKK
közreműködésével – a KIF tesz javaslatot, amelyet a KF előzetes véleményezését követően az infrastruktúráért felelős
államtitkár (a továbbiakban: infrastruktúra államtitkár) egyetértése és a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár
előterjesztése alapján a  miniszter hagy jóvá. A  miniszter által jóváhagyott részfeladatok között az  infrastruktúra
államtitkár – a közigazgatási államtitkár egyetértésével – bruttó 500 millió forintig év közben átcsoportosítást hajthat
végre. Az átcsoportosításhoz – az infrastruktúra államtitkár, valamint a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár
egyetértésével – a miniszter engedélye szükséges, amennyiben az átcsoportosítás során az addig átcsoportosított
részfeladatok kiadási előirányzatainak együttes összege meghaladja, vagy az  átcsoportosítás végrehajtásával
meghaladná a  bruttó 500 millió forintot. A  részfeladatokra jóváhagyott keretek évközi módosítását a  KKK és a  KF
előzetes véleményezését követően a  KIF terjeszti elő jóváhagyásra. Az  előirányzaton költségvetési bevételként
a felhasználását követően elszámolható európai uniós forrásból származó többletbevétel esetén az egyes projektek
forrásszerkezetét érintő módosításokat – legkésőbb a  többletbevétel előirányzatosításakor – az infrastruktúra
államtitkár hagyja jóvá.
28. § (1) A  TEN-T projektek előirányzatból a  Kormány transzeurópai közlekedési hálózat projektjeihez juttatott TEN-T
támogatás felhasználásáról szóló rendelete szerint kerül sor a támogatási szerződés, vagy a projektnek az NFM mint
kedvezményezett hatáskörében történő megvalósítása esetén a vállalkozókkal, megbízottakkal kötött szerződések
megkötésére.
(2) A  kötelezettségvállalásra a  TEN-T Végrehajtó Hatóság vezetőjeként a  KIF főosztályvezetője jogosult, aki
a kötelezettségvállalás előtt köteles
a) nettó 100 millió forint értékhatárig a közlekedési helyettes államtitkár,
b) nettó 500 millió forint értékhatárig az infrastruktúra államtitkár,
c) nettó 500 millió forint értékhatár felett a miniszter
jóváhagyását kérni.
(3) A jelen utasítás 8. § (2) bekezdésében meghatározott tartalmi elemeken túl a kötelezettségvállalásnak tartalmaznia kell
a kiállításra kerülő számlára vonatkozóan azt, hogy a számla megjegyzés rovatában az érintett projekt megnevezését
és uniós azonosítási számát fel kell tüntetni.
(4) A  megkötött támogatási szerződés teljesítés igazolására a  KIF főosztályvezetője jogosult. A  KIF köteles
a  kötelezettségvállalás dokumentumait, valamint a  teljesítés igazolását haladéktalanul továbbítani a  KKK részére.
A kifizetésekről a KKK gondoskodik.
(5) Az  előirányzat pénzügyi műveletei elszámolására a  Kincstárnál 10032000-00290737-50000050 számon vezetett
fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla szolgál, amely felett a  KKK rendelkezik. Lebonyolításra
a  fejezeti számlán kívül a  Kincstárnál projektenként nyitott lebonyolítási számlák is szolgálnak. A  KKK köteles
a kötelezettségvállalások, a kötelezettségek, valamint a követelések analitikáját a Forrás SQL integrált gazdálkodási
rendszerben vezetni.
(6) Az előirányzat cél szerinti felhasználását a közlekedési helyettes államtitkár ellenőrzi. Az előirányzat felhasználásának
ellenőrzésére a folyamatba épített, előzetes, utólagos és vezetői ellenőrzési rendszer, a KKK belső ellenőrzése, az NFM
belső ellenőrzése és külső ellenőrző szervek ellenőrzései keretében kerül sor. A KKK a külső ellenőrző szervek által
végzett ellenőrzésekhez adatszolgáltatást a KIF és az NFM Ellenőrzési Főosztály egyidejű tájékoztatása mellett nyújt.
A külső ellenőrző szervek által összeállított vizsgálati jelentéstervezeteket és az azokra adott észrevételeket a KKK
tájékoztatásul megküldi az NFM Ellenőrzési Főosztálynak.
3. A közösségi közlekedés összehangolása (17-20-32-1) 29. § (1) Az előirányzat a miniszteri rendeletben meghatározott célokra használható fel.
 (2) Az  előirányzat terhére megkötendő támogatási, illetve vállalkozási szerződéseket a  szakmai kezelő készíti el.
A szerződéseket – összeghatártól függően – a 11. §-ban foglaltakra figyelemmel kell megkötni.
 (3) Az előirányzat terhére
a) a közlekedésszervező irodákat működtető KTI Közlekedéstudományi Intézet Nonprofit Kft. (a továbbiakban:
KTI) Személyközlekedési Igazgatóság,
b) a KTI Stratégiai Projekt Igazgatóság és
c) a KTI Közlekedési Módszertani Központ
által ellátott, miniszteri rendeletben meghatározott feladatokkal összefüggésben felmerülő működési és felhalmozási
költségek finanszírozására a KTI-vel kötött támogatási szerződés keretében kerül sor.
(4) A  miniszteri rendeletben szereplő egyéb közlekedésszakmai feladatok feladatalapú finanszírozása a  KTI-vel
megkötendő támogatási szerződés, illetve vállalkozási szerződés formájában történik. A  miniszteri rendeletben
szabályozott intelligens közlekedési rendszer (ITS) kialakításával kapcsolatos feladatok ellátása a  KKK részére
előirányzat-átadással, a KTI Nonprofit Kft. közreműködésével valósul meg.
(5) A Tisza és a Bodrog folyókon, valamint a Kőrös, a Sajó és a Szamos folyókon a köteles kompok közlekedésbiztonságot
fokozó átalakításával kapcsolatos beruházások támogatása a  pályázaton nyertes önkormányzatokkal/komp
üzemeltetőkkel megkötendő támogatási szerződés keretében valósul meg.
4. Közúti közlekedésbiztonság javítása és szakképzési feladatok (17-20-32-11)
30. § (1) Az előirányzat a miniszteri rendeletben meghatározott célokra használható fel.
 (2) Az előirányzat felhasználására
a) a közúti közlekedésbiztonság egyes állami feladatainak teljesítéséhez szükséges pénzügyi forrásokról és azok
felhasználásának módjáról szóló 188/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) alapján
befolyó bevételek terhére, a bevétel
aa) 40%-os mértékében az NFM Gépjármű-közlekedési és Vasúti Főosztály,
ab) 60%-os mértékében a  Nemzeti Közlekedési Hatóság (a továbbiakban: NKH) feladataival
összefüggésben; b) a támogatás terhére:
ba) a KKK Közlekedésbiztonsági forgalomtechnikai beavatkozások és Az e-Call témájú „HeERO” projekthez
való kapcsolódás, valamint
bb) a szakképzésről szóló törvényben foglaltakkal összhangban a Közlekedési szakképzési feladatok
elnevezésű részfeladatok finanszírozására kerül sor.
 (3) Amennyiben az  év során többletbevétel képződik, azt az  NKH a  Közlekedésbiztonsági Intézkedési Tervben
meghatározott alacsonyabb prioritású feladatokra használhatja fel.
 (4) Az előirányzat terhére kötelezettséget a (2) bekezdésben megnevezett szervezeti egység és költségvetési intézmény
az ott meghatározott arányban vállalhatnak.
 (5) Az NKH és a KKK az előirányzat felhasználása során saját belső kötelezettségvállalásra vonatkozó szabályai szerint
jár el. 31. § (1) Az előirányzat felhasználása során a KF a tárgyhót követő hónap 15. napjáig havonta elektronikus úton tájékoztatja
az  előirányzat szakmai kezelőjét az  NFM Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdése szerinti számlájára beérkezett források
összegéről.
(2) A  bevételi előirányzat NKH-t illető részének átutalásáról a  tárgyhót követő hónap 15. napjáig a  KF intézkedik.
Az éves többletbevétel NKH részére történő átutalásáról a tárgyévben befolyt többletbevétel tényleges összegének
megállapítását követő 20. napig a KF intézkedik. A decemberben megállapításra kerülő többletbevétel átutalásáról
a KF a tárgyévet követő év január 20-ig intézkedik.
5. Infokommunikációs szolgáltatások, konszolidáció (17-20-34-1) 32. § (1) Az előirányzat a miniszteri rendeletben meghatározott célokra használható.
 (2) A  miniszteri rendelet szerinti támogatás felhasználására vonatkozó uniós állami támogatási rendelkezések
a támogatási szerződésben kerülnek meghatározásra.
 (3) A  miniszteri rendelet szerinti feladatok tekintetében a  Szolgáltató/Üzemeltető a  szolgáltatási/üzemeltetési/
működtetési díj számításakor a  ténylegesen felmerült és a  teljes költségfelosztás módszerével meghatározott
önköltség, valamint az  adott szolgáltatással közvetlenül összefüggő felhalmozási költség alapján alakítja ki
a  szolgáltatási szint alapú közszolgáltatási szerződés díjazását. A  díjképzés során a  szolgáltatási/üzemeltetési/
működtetési díj az alábbi költségkategóriákat tartalmazza:
a) a működtetéssel kapcsolatos közvetlen költségelemeket (a tevékenységre közvetlenül kimutatható):
aa) az  érintett szolgáltatást működtető szervezettel kapcsolatos személyi jellegű kiadásokat és
járulékaikat,
ab) egyéb, a  működtető szervezettel kapcsolatos telefon, ingatlan, logisztikai, informatikai és képzési
költségeket,
ac) a pénzügyi finanszírozás költségeit, biztosítási díjakat,
ad) az üzemeltetés során a működtető érdekkörében felmerülő eszközcserék költségeit,
ae) alvállalkozói teljesítéseket (terméktámogatás, termékkarbantartás és termékkövetés, vásárolt
informatikai és telekommunikációs szolgáltatások, telekommunikációs előfizetői és rendszerhasználati
költségek, licenszdíjak), valamint
af ) a tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó adókat;
b) a működtetéssel kapcsolatos közvetett költségelemeket (a teljes költség felosztás módszerével meghatározott):
általános költségeket (üzemi és vállalati) – jog, személyzeti, eszköznyilvántartás, pénzügy, kereskedelmi
támogatást;
c) közvetlenül összefüggő felhalmozási költséget (a tevékenységre közvetlenül kimutatható): a  szolgáltatások
nyújtásához kapcsolódó eszközök számviteli politika alapján képzett amortizációs költséget.
6. Uránércbánya hosszú távú környezeti kárelhárítás (17-20-35-1) 33. § (1) Az előirányzat a miniszteri rendeletben meghatározott célra használható fel.
 (2) Az  uránércbánya környezeti kárelhárítási feladatát végző MECSEK-ÖKO Környezetvédelmi Zrt. (a továbbiakban:
MECSEK-ÖKO Zrt.) elkészíti az  előirányzat terhére elvégzendő feladatok tételes – felhasználási ütemezéssel és
indokolással ellátott – felhasználási javaslatát.
(3) A  szakmai kezelő a  felhasználási javaslat felülvizsgálatát követően azt – a  felügyeletet gyakorló államtitkár
egyetértésével – jóváhagyásra előterjeszti a  miniszter részére, és a  jóváhagyást követően elkészíti a  MECSEK-ÖKO
Zrt.-vel kötendő támogatási szerződés tervezetét.
7. Épületenergetikai és energiahatékonysági célelőirányzat (17-20-35-3) 34. § (1) Az előirányzat a miniszteri rendeletben meghatározott célokra használható fel.
 (2) A pályázati rendszer működtetéséről szóló szabályokat a miniszteri rendelet tartalmazza.
 (3) Az előirányzat szakmai kezelője az ÉMI Nonprofit Kft. közreműködésével elkészíti a pályázati konstrukciók pályázati
felhívását, pályázati útmutatóját, a pályázati űrlapokat és a támogatási szerződés mintáját.
 (4) A (3) bekezdés szerinti dokumentumokat és azok módosítását a szakmai felügyeletet gyakorló helyettes államtitkár
hagyja jóvá.
 (5) A  zöldgazdaság-fejlesztési és energetikai mintaprojekt támogatása folyósításának feltételeit az  európai uniós
pályázaton történő részvétel céljából megkötött támogatási szerződés, vagy a  nyertes projektben részt vevő
partnerekkel kötött megállapodás tartalmazza.
8. Autópálya rendelkezésre állási díj (17-20-36-1) 35. § (1) Az előirányzat a miniszteri rendeletben meghatározott célokra használható fel.
 (2) A rendelkezésre állási és egyéb díjak kifizetése a szakmai kezelő intézkedése alapján számlánként közvetlenül történik.
 (3) Az Autópálya rendelkezésre állási díj fejezeti kezelésű előirányzat esetében
a) a  teljesítés igazolására a  felügyeletet gyakorló államtitkár, az  általa írásban kijelölt, illetve a  szerződésben
foglaltak alapján a szakmai teljesítés igazolására illetékes személy jogosult,
b) kötelezettségvállaláson alapuló kifizetést a felügyeletet gyakorló államtitkár vagy a miniszter engedélyezhet.
9. Oktatási, kulturális és sport PPP programok (17-20-36-2)
36. § (1) Az  előirányzat a  miniszteri rendeletben meghatározott célokra használható fel az  alábbi feladatok tekintetében
felmerülő kötelezettségek teljesítéséhez:
a) Hozzájárulás az oktatási-kutatási infrastruktúra bérleti díjához
 részfeladat célja a felsőoktatási intézmények oktatási épületeinek magántőke bevonásával történő fejlesztése
költségvetési megállapodás keretében. A  befektető által megvalósított infrastruktúrát a  felsőoktatási
intézmény 20 éves futamidőre visszabérli a szolgáltatótól, az éves bérleti díj kifizetéséhez az állam – az éves díj
legfeljebb 50%-os mértékéig – támogatást nyújt.
b) Hozzájárulás a meglévő kollégiumi rekonstrukciók bérleti díjához
 részfeladat célja a felsőoktatási intézmények meglévő kollégiumi épületeinek magántőke bevonásával történő
fejlesztése költségvetési megállapodás keretében. A befektető által megvalósított infrastruktúrát a felsőoktatási
intézmény 20 éves futamidőre visszabérli a szolgáltatótól, az éves bérleti díj kifizetéséhez az állam – az éves díj
legfeljebb 50%-os mértékéig – támogatást nyújt.
c) Hozzájárulás az új diákotthoni férőhelyek bérleti díjához
 részfeladat célja a  felsőoktatási intézmények részére új diákotthoni férőhelyek létesítése költségvetési
megállapodás keretében. A  befektető által megvalósított infrastruktúrát a  felsőoktatási intézmény 20 éves
futamidőre visszabérli a szolgáltatótól, az éves bérleti díj kifizetéséhez az állam – 10 000 Ft/férőhely mértékéig –
támogatást nyújt.
d) Hozzájárulás a Művészetek Palotájának működtetéséhez
 részfeladat a Művészetek Palotája megvalósításával és működtetésével kapcsolatban 2005. évben megkötött
30 éves futamidejű rendelkezésre állási szerződés alapján fizetendő rendelkezésre állási díj és közüzemi díjak
éves összegének fedezetét biztosítja.
e) Sportlétesítmények PPP konstrukcióban történő fejlesztése
 A program keretében megvalósult tornatermek, tanuszodák és sportcsarnok szolgáltatási díjának finanszírozása
a szolgáltatási szerződések alapján, amely megoszlik az önkormányzatok és az állam között.
f ) Tanácsadás, késedelmi kamat és egyéb díjak
 PPP megállapodás keretében megkötött szerződések teljesítése során az  állam érdekeinek érvényesítése,
védelme céljából, illetve egyéb célból igénybe vett tanácsadói és egyéb szolgáltatások, illetve jogi képviselet
(beleértve a perviteli és egyéb költségeket), valamint a fizetendő késedelmi kamatok finanszírozása.
g) Sportlétesítmények PPP szerződéseinek megszüntetése következtében felszabaduló forrás
 Az egyes, sportlétesítményekre vonatkozó PPP szolgáltatási szerződések 2012. évben bekövetkezett
megszüntetését követően felszabaduló forrás további szerződés-megszüntetésre, illetve egyéb, PPP
szerződéssel kapcsolatos kötelezettségek teljesítésére használandó fel.
h) Pénzügyi tranzakciós illeték.
 (2) Az (1) bekezdés a)–c) pontjaiban szereplő részfeladat esetén a támogatás az NFM (mint Támogató), a felsőoktatási
intézmény (mint Támogatott), valamint az  Emberi Erőforrás Minisztérium (mint Irányító Szerv) között létrejött
háromoldalú költségvetési megállapodás megkötését követően – a Kincstár finanszírozási rendje szerint – előirányzat
átcsoportosítással valósul meg. Az (1) bekezdés d)–e) pontjaiban szereplő részfeladatok tekintetében a rendelkezésre
állási és szolgáltatási díj kifizetése a  szakmai kezelő intézkedése alapján számlánként közvetlenül történik.
Az  f )  pontban szereplő tanácsadói díj kifizetése a  szakmai kezelő intézkedése alapján számlánként közvetlenül
történik, a késedelmi kamat és egyéb díjak tekintetében a kifizetés alapja a magánpartnerrel kötött szerződésben
meghatározott késedelmi kamat mértéke, valamint a bírósági ítéletben meghatározott egyéb díjak. Az (1) bekezdés
g) pontjában szereplő feladat tekintetében a forrásul szolgáló előirányzat részben vagy egészben átcsoportosításra
kerül a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára.
(3) Az  (1) bekezdés a)–c) pontjai szerinti részfeladatok tekintetében a költségvetési megállapodásban előírt pénzügyi
elszámolás, illetve szakmai beszámoló jóváhagyására a felügyeletet gyakorló államtitkár vagy a miniszter jogosult.
(4) Az  (1)  bekezdés d)–e)  pontokban megjelölt részfeladatok, valamint f )  pontban szabályozott tanácsadói díj
tekintetében
a) a teljesítés igazolására a felügyeletet gyakorló államtitkár vagy az általa írásban kijelölt személy jogosult,
b) kötelezettségvállaláson alapuló kifizetést a felügyeletet gyakorló államtitkár vagy a miniszter engedélyezhet.
10. Nemzetközi tagdíjak (17-20-38-1) 37. § (1) Az előirányzat a miniszteri rendeletben meghatározott célokra használható fel.
 (2) Az  előirányzat szakmai kezelője felhasználási tervet készít az  előirányzat terhére kifizetni tervezett, nemzetközi
kötelezettségvállalás alapján fennálló tagdíjfizetési kötelezettségek összegéről. A felhasználási tervet és az előirányzat
terhére történő finanszírozást – a felügyeletet gyakorló államtitkár javaslata alapján – a miniszter hagyja jóvá.
(3) A tagdíjfizetési kötelezettség felmerülésekor a szakmai kezelő kezdeményezésére a KF intézkedik a fizetendő összeg
átutalásáról. A  KF a  devizaátutalások forintban kifejezett összegéről nagyedévente tájékoztatást küld a  fejezeti
előirányzat terhére teljesített kifizetésekről a szakmai kezelő részére.
11. Magán és egyéb jogi személyek kártérítése (17-20-38-2)
38. § (1) Az  előirányzat célja a  miniszteri rendeletben foglaltakra figyelemmel – a  19.  §-sal összhangban – a  más fejezeti
kezelésű előirányzatról nem finanszírozható:
a) az NFM-et mint költségvetési szervet terhelő, jogerős ítéleten, jogerős bírósági határozaton (ideértve a szakértői
költségek előlegezését a bíróság felhívására, bírói letétbe helyezés útján történő teljesítést stb.) vagy a felek
közötti egyezségen alapuló, polgári jogi jogviszonyból származó kifizetési kötelezettségek teljesítése,
b) az  NFM perbeni képviseletét ellátó ügyvédek (ügyvédi irodák) megbízási szerződései és egyéb ügyvédi
megbízási szerződések alapján történő kifizetések teljesítése,
c) a fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható bírósági határozaton alapuló fizetési kötelezettségek fedezetének
biztosítása, valamint
d) az NFM mint adós elleni végrehajtási eljárásban az NFM-et terhelő, bírósági határozaton vagy a végrehajtó
felhívásán alapuló fizetési kötelezettségek fedezetének biztosítása.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kifizetések teljesítése érdekében a Jogi Főosztály vezetője rendelkezik a KF felé a kifizetéshez
szükséges dokumentumok megküldésével.
12. Kormányzati szakpolitikai feladatok (17-20-38-3) 39. § (1) Az előirányzat a miniszteri rendeletben meghatározott célokra használható fel.
 (2) Az előirányzat felhasználása az alábbiak szerint történik:
a) az NFM mint ajánlatkérő által médiafigyelési, médiaelemzési, média-hatásvizsgálati szolgáltatások nyújtása,
valamint a  szolgáltatás során létrejövő termékekkel kapcsolatos projektmenedzseri feladatok elvégzése
tárgyában lefolytatott közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött vállalkozási szerződés útján;
b) az  NFM mint ajánlatkérő által közvélemény-kutatási feladatok, szakpolitikai kutatással alátámasztott
tanácsadási, illetőleg tanulmánykészítési feladatok, továbbá kommunikációs-stratégiai tanácsadási feladatok
elvégzése tárgyában lefolytatott közbeszerzési eljárások eredményeként megkötött vállalkozási szerződések
útján.
13. „Friends of Hungary” Alapítvány működtetése (17-20-38-4) 40. § (1) Az  előirányzat célja – a  miniszteri rendeletben foglaltakkal összhangban – az  Amerikai Egyesült Államokban
bejegyzésre kerülő „Friends of Hungary” Alapítvány létrehozására irányuló koncepció elfogadásáról és működési
feltételeinek megteremtéséről szóló 1522/2012. (XI. 28.) Korm. határozat, valamint a  rendkívüli kormányzati
intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1565/2012. (XII. 6.) Korm. határozat
alapján a  diaszpóra magyarság nemzeti identitásának és a  nemzeti összetartozás kötelékeinek erősítése céljából
az Amerikai Egyesült Államokban „Friends of Hungary” elnevezéssel működő alapítvány létrehozása és működtetése.
(2) Az Amerikai Egyesült Államokban „Friends of Hungary” elnevezéssel működő jogi személy felett az államot megillető
tulajdonosi jogokat gyakorló és kötelezettségeket teljesítő szervezet kijelöléséről szóló NFM rendelet alapján
az államot megillető tulajdonosi jogok gyakorlására és kötelezettségek teljesítésére a Miniszterelnökség jogosult.
(3) Az előirányzat felhasználása a XI. Miniszterelnökség fejezetbe történő átcsoportosítással történik.
14. Állami többletfeladatok (17-20-38-7) 41. § (1) Amennyiben az Áht. 47. § (1) bekezdése alapján az NFM irányítása alá tartozó költségvetési szervek részére év közben
az  Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály kezdeményezésére a  miniszter által befizetési kötelezettség kerül
előírásra, azt jelen előirányzat javára kell teljesíteni.
(2) Az előirányzat a fejezetnél év közben jelentkező olyan többletfeladatok ellátásának fedezetére szolgál, amely feladatok
elvégzésére forráshiány miatt nem kerülhetne sor. Az előirányzat felhasználására közvetlenül annak terhére kötött
szerződés alapján, illetve NFM-en belüli vagy más fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzat vagy költségvetési
szerv javára történő átcsoportosítás útján kerülhet sor.
(3) A (2) bekezdés szerinti feladat ellátásához szükséges forrásigényt (a továbbiakban: forrásigény), az érintett szervezeti
egység vezetője – az illetékes helyettes államtitkár, kabinetfőnök egyetértésével, valamint a  felügyeletet gyakorló
felsővezető jóváhagyásával – a KF (szakmai kezelő) részére küldi meg. A forrásigényt részletesen indokolni és ahhoz
a vonatkozó dokumentációt és a 4. melléklet szerinti igénylőlapot csatolni kell.
(4) A megküldött forrásigények alapján a szakmai kezelő a felhasználási javaslatot – a gazdasági ügyekért felelős helyettes
államtitkár egyetértésével pénzügyi ellenjegyzés mellett – a miniszter elé terjeszti – előirányzat-átcsoportosítással
történő felhasználás esetén az Áht. 33. § (4) bekezdésére tekintettel feltételes – jóváhagyásra. A miniszter elutasító
döntése esetén a szakmai kezelő értesíti az igénylőt.
(5) Amennyiben az előirányzat felhasználására előirányzat-átcsoportosítással kerül sor, a szakmai kezelő a (4) bekezdés
szerinti jóváhagyást követően megkéri az átcsoportosításhoz az államháztartásért felelős miniszter engedélyét.
(6) A  (4)  bekezdés szerinti döntés előirányzat-átcsoportosítással történő felhasználás esetén az  (5)  bekezdés szerinti
jóváhagyással lép hatályba, amelyet követően a szakmai kezelő gondoskodik a forrásnak a feladat ellátásában érintett
költségvetési szerv, fejezeti kezelésű előirányzat javára történő átutalásáról és értesíti az  igénylőt a  forrásigény
jóváhagyásáról.
(7) Az  előirányzat további felhasználása során az  átcsoportosításban érintett intézmény, fejezeti kezelésű előirányzat
felhasználási szabályait kell alkalmazni. Az  NFM Igazgatáshoz átcsoportosított előirányzat felhasználása az  NFM
Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatai ellátásáról és a  döntési eljárásokról szóló miniszteri utasítás
szerint történik.
(8) Amennyiben a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet felelősségi körébe tartozó feladat költségvetési szervhez
nem köthető, illetve a feladatnak megfelelő fejezeti kezelésű előirányzat nem áll rendelkezésre, akkor a miniszter által
jóváhagyott feladatra megkötött szerződéshez szükséges forrás az  előirányzat terhére közvetlenül is biztosítható.
Ebben az esetben a kötelezettségvállaló az igény benyújtását kezdeményező szakterület 11. § szerinti értékhatárok
alapján jogosult vezetője, akit a KF a miniszter jóváhagyó döntését követően értesít.
15. Hungaroring Sport Zrt. tőkeemelése (17-20-38-11) 42. § (1) Az előirányzat célja a fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról szóló 1109/2013. (III. 7.) Korm. határozat szerinti
tőkerendezés végrehajtása a Hungaroring Sport Zrt. tőkeemelése érdekében.
(2) Az előirányzat szakmai kezelője kezdeményezésére a KF intézkedik az előirányzat pénzügyi teljesítést végrehajtó NFM
Igazgatás részére történő átcsoportosításról.
III. Fejezet
A központi kezelésű előirányzatokra vonatkozó különös rendelkezések
16. Bányabezárás (17-21-1-2) 43. § (1) Az előirányzat célja támogatás nyújtása – a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 36. § (4) bekezdése alapján –
a használaton kívüli bányászati célú mélyfúrásokkal kapcsolatos tájrendezési feladatok elvégzésére kötelezett részére
a megszűnt állami szénbányászati tevékenység után fennmaradó környezeti és vagyoni károkozás megszüntetése,
az  állami szénbányászatból kikerült munkavállalókat megillető juttatásokkal, valamint az  állami tulajdonú meddő
szénhidrogén kutak kezelésével kapcsolatos állami közfeladat ellátása, valamint az  abban történő közreműködés
céljából. A  szénbányászati szerkezetátalakítás jelenlegi és jövőbeli feladataihoz illeszkedő új szervezeti rendszer
kialakításáról szóló 2330/2004. (XII. 21.) Korm. határozat alapján az  állami tulajdonú meddő szénhidrogén-kutak
kezelésével, értékesítésével és felszámolásával kapcsolatos állami kötelezettségek ellátása – vagyonkezelési szerződés
alapján – a Bányavagyon-hasznosító Nonprofit Kft. feladata.
(2) A vagyongazdálkodási feladatok végrehajtása és a környezeti károk elhárítása és megelőzése érdekében szükséges
a meddő szénhidrogén-kutak rétegeinek biztonságos lezárása és a kutak felszámolása, ezáltal a felszíni és a felszín
alatti vizek és kőzetek védelme. Az előirányzat az alábbi feladatokra használható fel:
a) a  kutak felszámolásához szükséges berendezések és eszközök helyszínre szállításához és telepítéséhez
kapcsolódóan a meglévő utak és alapok javítása, kiegészítése,
b) a szükséges eszközök és berendezések helyszínre szállítása,
c) a kutak felszín alatti lezárása és felszámolása a jóváhagyott kiviteli tervek szerint.
(3) Az előirányzat felhasználása során az egyes gazdálkodószervezetek részére nyújtott 2013. évi egyedi támogatásokról,
költségtérítésekről, valamint az egyéb vállalati támogatások mértékéről és felhasználási szabályairól szóló 66/2013.
(III. 8.) Korm. rendelet előírásainak megfelelően kell eljárni.
17. A helyközi személyszállítási közszolgáltatások költségtérítése (17-21-1-3) 44. § (1) Az  előirányzat célja támogatás nyújtása – a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény 25.  §-a
alapján – a közszolgáltatási szerződés alapján végzett személyszállítási közszolgáltatásokhoz.
(2) Az  előirányzat felhasználása során kötött szerződések pénzügyi ellenjegyzésére a  gazdasági ügyekért felelős
helyettes államtitkár – a közlekedésért felelős helyettes államtitkár egyetértésével – a szakmai kezelő állományába
tartozó, megfelelő végzettséggel rendelkező kormánytisztviselőt jelöl ki. Kijelölés hiányában a KF jár el. A pénzügyi
ellenjegyzésen túl az előirányzat tekintetében jelen utasítás I. Általános rendelkezések fejezetének 17. § (5) bekezdése
alkalmazandó.
(3) Az  előirányzat részletes felhasználási szabályai tekintetében az  egyes gazdálkodó szervezetek részére nyújtott
2013.  évi egyedi támogatásokról, költségtérítésekről, valamint az  egyéb vállalati támogatások mértékéről és
felhasználási szabályairól szóló 66/2013. (III. 8.) Korm. rendelet előírásainak megfelelően kell eljárni.
18. A vasúti pályahálózat működtetésének költségtérítése (17-21-1-4) 45. § (1) Az előirányzat célja támogatás nyújtása – a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 28. § (1) bekezdése
alapján – a közszolgáltatási szerződés alapján működtetett vasúti pályahálózathoz.
(2) Az  előirányzat felhasználása során kötött szerződések pénzügyi ellenjegyzésére a  KF jogosult. A  pénzügyi
ellenjegyzésen túl az előirányzat tekintetében jelen utasítás I. Általános rendelkezések fejezetének 17. § (5) bekezdése
alkalmazandó.
(3) Az  előirányzat részletes felhasználási szabályai tekintetében az  egyes gazdálkodó szervezetek részére nyújtott
2013.  évi egyedi támogatásokról, költségtérítésekről, valamint az  egyéb vállalati támogatások mértékéről és
felhasználási szabályairól szóló 66/2013. (III. 8.) Korm. rendelet előírásainak megfelelően kell eljárni.
19. K-600 hírrendszer működtetésére (17-24) 46. § (1) Az előirányzat célja a K-600 távközlési és informatikai rendszer (KTIR) fenntartása, működtetésének és fejlesztésének
biztosítására vonatkozó szolgáltatási feladatok ellátása, a  szükséges szolgáltatások igénybevételére vonatkozó
szerződések megkötésével. A honvédelemmel összefüggő feladatokat a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény és a honvédelemről és
a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény
egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet szabályozza.
(2) Az  előirányzat felhasználásának alapjául a – szakmai kezelő közreműködésével a  346/2010. Korm. rendeletben
kijelölt szolgáltató, valamint a vonatkozó hatályos jogszabályok, belső szabályozások és jelen utasítás rendelkezéseire
figyelemmel – megkötött vállalkozási, illetve megbízási szerződés szolgál.
20. Peres ügyek (17-25) 47. § (1) Az előirányzat célja:
a) a  magyarországi jogerős bírósági ítéleten, végzésen, illetve a  bíróság jogerős végzésével jóváhagyott
egyezségen alapuló, a magyar államot terhelő kifizetések finanszírozása,
b) a stabil vérkészítménytől HCV-vírussal megfertőződött veleszületett vérzékenységben szenvedő állampolgárok
egységes állami kártalanításáról szóló 1093/2000. (XI. 24.) Korm. határozatból eredő kötelezettség, valamint
az ehhez kapcsolódó szakértői tevékenység költségeinek teljesítése,
c) a  miniszter által képviselt magyar állam polgári jogviszonyokban történő képviselete ügyvédi költségeinek
biztosítása a vonatkozó érvényes szerződések alapján,
d) a miniszter által képviselt magyar állam polgári jogviszonyokban történő képviselete bírósági stb. költségeinek
biztosítása a vonatkozó jogerős bírósági határozatok alapján,
e) forrás biztosítása a  magyar állammal szemben kezdeményezett valamennyi választottbírósági eljárás
költségeire, illetve a  magyar államot bármely nemzetközi választottbíróság vagy külföldi rendes bíróság
kötelező erejű határozatából eredően terhelő kifizetési kötelezettségre, továbbá
f ) a  magyar állam adós elleni végrehajtási eljárásban a  magyar államot terhelő, bírósági határozaton vagy
a végrehajtó felhívásán alapuló fizetési kötelezettségekből eredő kifizetések finanszírozása.
(2) Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti szerződések esetében amennyiben a  kötelezettségvállalás összege devizában is
megállapításra került, a forintban megállapított összeg az irányadó.
(3) Az (1) bekezdés a) és d)–f ) pontjában meghatározottak esetén nem szükséges előzetes írásbeli kötelezettségvállalás,
a b) pontban meghatározott esetekben a miniszter meghatalmazása alapján a Jogi Főosztály Jogtanácsosi Osztályának
két kijelölt munkatársa jár el, a c) pontban meghatározott esetekben kötelezettségvállalásra az általános szabályok
szerint kerül sor.
(4) Teljesítésigazolásra az  (1)  bekezdés b)–c)  pontjában meghatározott írásbeli kötelezettségvállalás esetén
a kötelezettségvállalás dokumentumában kijelölt személy jogosult.
IV. Fejezet
Átmeneti és záró rendelkezések 48. § A  2014. évi PPP konstrukcióban felhasználásra kerülő előirányzatok esetén a  teljesítés igazolása, a  pénzügyi
elszámolás, illetve szakmai beszámoló jóváhagyása és a  kifizetés engedélyezése tekintetében a  2014. évi egyes
fejezeti és központi kezelésű előirányzatok felhasználására vonatkozó utasítás hatálybalépéséig a jelen utasításban
rögzített aláírási jogosultságok szerint kell eljárni.
49. § (1) Jelen utasítás – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg
hatályát veszti a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 2011. évi egyes fejezeti és központi kezelésű előirányzatainak
felhasználásáról szóló 11/2012. (IV. 13.) NFM utasítás (a továbbiakban: 11/2012. NFM utasítás).
(2) A 11/2012. NFM utasítás hatálya alá tartozó azon előirányzatok felhasználására és kezelésére, amelyeknek 2013. évben
nincs eredeti előirányzata, a  11/2012. NFM utasítás különös szabályait, továbbá jelen utasítás általános szabályait
kell alkalmazni, amennyiben miniszteri utasítás másként nem rendelkezik. A 2013. évben eredeti előirányzattal nem
rendelkező Kockázati céltartalék fejezeti kezelésű előirányzat az uniós programokból származó fizetési kötelezettségek
teljesítésére szolgál, amelyre jelen utasítás általános szabályait kell alkalmazni.
(4) Jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben a  Kötv., az  Áht., az  Szvt., a  közbeszerzésekről szóló törvény,
az Ávr., az Áhsz., a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.)
Korm.  rendelet, az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és
a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet, a  miniszteri rendelet, a  Belvízi Hajózási
Alapprogram működtetésének részletes szabályairól szóló 29/2003. (V. 8.) GKM rendelet, a  Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló NFM utasítás, a fejezetet irányító szerv és annak vezetője
hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról szóló miniszteri utasítás, az NFM Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági
feladatai ellátásáról és a döntési eljárásokról szóló miniszteri utasítás, a minisztérium beszerzéseinek szabályozásáról
szóló miniszteri utasítás, a minisztérium gazdálkodásával kapcsolatos folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői
ellenőrzéséről szóló miniszteri utasítás, valamint a  minisztérium szerződései megkötésének és nyilvántartásának
általános szabályairól szóló miniszteri utasítás rendelkezéseit, előírásait kell alkalmazni.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
35/2018. (X. 11.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Jordán Hasemita Királyság Kormánya között a diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. XXII. törvény 2. és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2018. évi XXII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2018. július 5-i 106. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és  a  Jordán Hasemita Királyság Kormánya között a  diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgáraik
vízummentességéről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 10. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Megállapodás a Feleknek a hatálybalépéshez szükséges belső eljárásaik teljesítéséről szóló írásbeli, diplomáciai
úton küldött értesítései közül az utolsónak a kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2018. augusztus 6.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. szeptember 5.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2018. évi XXII. törvény 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a  Jordán Hasemita Királyság Kormánya között a  diplomata-útlevéllel rendelkező
állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. évi XXII. törvény 2. és 3.  §-a
2018. szeptember 5-én, azaz kettőezertizennyolc szeptember ötödik napján hatályba lépett.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
83/2012. (III. 20.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 56/B. § (1) bekezdése, 59. § (2) bekezdés c) pontja és 59. § (6) bekezdés c) pontja alapján
– a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Katona Károly mérnök dandártábornok hivatásos szolgálati viszonyát 2012. január 19-ei
hatállyal – méltatlanság megállapítása miatt – felmentéssel megszüntetem.
Budapest, 2012. február 24. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelete a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről.
A Kormány a területfejlesztésről és a területrendezésről
szóló 1996. évi XXI. törvény (a továbbiakban: Tftv.)
27. §-a (1) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Tftv. 2. §-ának b) és c) pontjában meghatározott célok elérése érdekében a következőket rendeli el:
1. § A társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékét
e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, ezzel
egyidejűleg a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális
szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések
jegyzékéről szóló 7/2003. (I. 14.) Korm. rendelet a hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
1369/2017. (VI. 12.) Korm. határozata az EFOP-2.2.1-VEKOP-16 azonosító számú („Gyermek sürgősségi, baleseti ellátás fejlesztése” című) felhívás céljára többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  EFOP-2.2.1-VEKOP-16 azonosító számú, „Gyermek sürgősségi, baleseti ellátás fejlesztése”
című felhívás (a továbbiakban: felhívás) keretében a hazai gyermektraumatológiai és -sürgősségi ellátás fejlesztésére
legfeljebb négymilliárd forint pótlólagos forrás bevonásával, bővített szakmai tartalommal kerüljön sor a területileg
kiegyenlített egészségügyi közszolgáltatásokhoz való hozzáférés, továbbá a  gyermekellátás infrastruktúrájának és
eszközellátottságának javítása érdekében,
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  felhívás keretében a  kevésbé fejlett régiók
fejlesztését érintő bővített szakmai tartalom megvalósításához legfeljebb 3,25 milliárd forint összegnek az Emberi
Erőforrás Fejlesztési Operatív Program forrásai terhére történő biztosításáról,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  felhívás keretében a  Közép-magyarországi régióban
megvalósuló fejlesztés bővített szakmai tartalmának megvalósításához legfeljebb 750 millió forint összegnek
a Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program forrásai terhére történő biztosításáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az 1–3. pontban meghatározott
célok elérése érdekében – tegyenek javaslatot a  Kormány részére a  Versenyképes Közép-Magyarország Operatív
Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló 1011/2016. (I. 20.) Korm. határozat és az Emberi Erőforrás
Fejlesztési Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló 1037/2016. (II. 9.) Korm. határozat
módosítására.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1667/2013. (IX. 23.) Korm. határozata az Andrássy Gyula Budapesti Német Nyelvű Egyetem és a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem kiemelt felsőoktatási intézménnyé minősítéséről.
A Kormány a  2013–2016 közötti minősítési időszakra – a  kiemelt felsőoktatási intézményekről szóló 1047/2013.  (II.  7.)
Korm.  határozatban, valamint a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem kiemelt felsőoktatási intézménnyé minősítéséről szóló
1104/2013. (III. 7.) Korm. határozatban meghatározott intézmények mellett  – a  nemzeti felsőoktatási kiválóságról szóló
24/2013. (II.	5.)	Korm.	rendelet	(a	továbbiakban:	Rendelet)	3. § (2) bekezdése	szerinti	jogkörében	eljárva,	a Rendelet
a) 2. § (2) bekezdése alapján az Andrássy Gyula Budapesti Német Nyelvű Egyetemet, továbbá
b) 2. § (3) bekezdése alapján a Moholy-Nagy Művészeti Egyetemet
kiemelt felsőoktatási intézménnyé minősíti.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2018. (VI. 8.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium vezetési rendszerének módosulásával összefüggő egyes szervezési feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
b) a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre,
c) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendje szerinti szervezetekre [a továbbiakban az a)–c) pont
együtt: honvédségi szervezetek], továbbá
d) a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézményre
terjed ki.
2. A HM átalakításával összefüggő feladatok 2. § (1) A miniszter közvetlen irányítása alatt önálló szervezeti egységként létrehozásra kerül a Nemzetbiztonsági Iroda.
 (2) A HM Miniszteri Kabinet (a továbbiakban: Kabinet) szervezeti felépítése, létszáma a 4. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározottak végrehajtása érdekében módosul.
 (3) A HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) közvetlen irányítása alól a HM Belső Ellenőrzési Főosztály
a miniszter közvetlen irányítása alá kerül.
 (4) A HM Parlamenti Államtitkári Titkárság (a továbbiakban: HM PÁT Titkárság) feladatrendszere, szervezeti felépítése és
létszáma az  (5) és (10)  bekezdésben, továbbá a  4.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározottak végrehajtása
érdekében módosul.
(5) A  HM parlamenti államtitkár (a továbbiakban: HM PÁT) közvetlen irányítása alatt önálló szervezeti egységként
létrehozásra kerül a Parlamenti Kapcsolatok Főosztály.
(6) A  HM PÁT irányítása alól a  HM Társadalmi Kapcsolatokat Koordináló Főosztály (a továbbiakban: HM TKKF) a  HM
honvédelmi államtitkár (a továbbiakban: HM HOÁT) közvetlen irányítása alá kerül.
(7)	 A HM	HOÁT	közvetlen	irányítása	alatt	önálló	szervezeti	egységként	létrehozásra	kerül	a HM	Honvédelmi	Államtitkári
Titkárság (a továbbiakban: HM HOÁT Titkárság). A HM HOÁT Titkárság ellátja a (13) bekezdésben nevesített és a 4. §
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatokat.
(8) A HM TKKF szervezeti felépítése és létszáma módosul, feladatrendszere kiegészül a 3. § (1) bekezdés c) pontja szerinti
feladatokkal.
(9) A  HM humánpolitikáért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM HPHÁT) közvetlen irányítása alatt nem
önálló szervezeti egységként létrehozásra kerül a  HM Humánpolitikáért Felelős Helyettes Államtitkári Titkárság
(a továbbiakban: HM HPHÁT Titkárság).
(10) A HM HPHÁT Titkárság ellátja a Honvédelmi Érdekegyeztető Fórum értekezleteinek előkészítésével és levezetésével
összefüggő	koordinációs	és	egyeztetési,	valamint	a Honvédelmi	Idősügyi	Munkacsoportról	szóló	58/2017.	(XI.	9.)	HM
utasításban meghatározottaktól eltérően a Honvédelmi Idősügyi Munkacsoport működésével kapcsolatos költségek
tervezésével és biztosításával kapcsolatos feladatokat.
(11) A HM Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM HPF) szervezeti felépítése és létszáma módosul, feladatrendszere
kiegészül a  3.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti feladatokkal, valamint feladatrendszeréből a  doktori képzés és
a tudományos tevékenység elveit, követelményeit és a hadtudományi kutatások fő irányait meghatározó, valamint
az ágazati tudományszervező rendszer működtetésével kapcsolatos normatív szabályozást érintő feladatok átadásra
kerülnek a  HM Oktatási, Tudományszervező és Kulturális Főosztály (a továbbiakban: HM OTKF) részére, ezzel
egyidejűleg a HM KÁT közvetlen irányítása alól a HM HPHÁT közvetlen irányítása alá kerül.
(12) A  HM HPHÁT közvetlen irányítása alatt önálló szervezeti egységként létrehozásra kerül a  HM OTKF, amelynek
feladatrendszerébe kerül a  (11)  bekezdésben meghatározott feladatrendszer, valamint a  Honvéd Vezérkar
(a  továbbiakban: HVK) Kiképzési és Oktatási Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK KIKOCSF) 3.  § (1)  bekezdés
a) pontja szerinti oktatási szakterületet érintő feladatrendszere.
(13) A HM Jogi és Igazgatási Ügyekért Felelős Helyettes Államtitkári Titkárság szervezeti felépítése és létszáma módosul,
feladatrendszeréből a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar
fenntartói irányításával, az NKE Fenntartói Testület működését érintő miniszteri képviselettel és a miniszter felügyeleti
jogával összefüggő döntés-előkészítési, koordinációs és véleményezési feladatok a  HM HOÁT Titkárság
feladatrendszerébe kerülnek.
(14) A  HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF) szervezeti felépítése – létszámának változása nélkül – módosul, és
feladatrendszere a  kormányzati döntéshozatal különös hatáskörű politikai döntéshozó fórumainak bővülésére
tekintettel kiegészül az ülésen részt vevő állami vezető felkészítéséhez kapcsolódó feladatokkal.
(15) A  HM Haderőfejlesztési Programok Főosztály feladatrendszere racionalizálásra kerül, ezzel egyidejűleg létszáma
módosul.
3. § (1) A HVK KIKOCSF szervezeti felépítése és létszáma módosul, kiképzési és felkészítési feladatrendszere átalakításra kerül,
megnevezése HVK Kiképzési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK KIKCSF) megnevezésre módosul, ezzel
egyidejűleg feladatrendszeréből
a) az oktatási szakterületet érintő, a b)–e) pont hatálya alá nem tartozó feladatok átadásra kerülnek a HM OTKF
részére,
b) az önkéntes tartalékos rendszer motivációs rendszere kidolgozásával összefüggő szabályozási feladatok
átadásra kerülnek a HM HPF részére,
c) a honvédelmi neveléssel kapcsolatos feladatok átadásra kerülnek a HM TKKF részére,
d) a minősítő és a  fokozati vizsgával kapcsolatos szakmai, valamint a  tanfolyamrendszerű felkészítés, képzés
stratégiai szintű előkészítési, koordinációs feladatai átadásra kerülnek a  HVK Személyzeti Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK SZCSF) részére, továbbá
e) az önkéntes honvédelmi előképzéssel kapcsolatos programfelelősi feladatok az MH Hadkiegészítő, Felkészítő
és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP) feladatrendszerébe kerülnek.
(2) A HVK KIKCSF feladatrendszere kiegészül a 4. § (3) bekezdése szerinti gyakorlattervezés stratégiai szintű feladataival.
 (3) A HVK SZCSF szervezeti felépítése és létszáma módosul, feladatrendszere az (1) bekezdés d) pontja szerinti feladatokkal
egészül ki.
 (4) A HVK Hadműveleti Csoportfőnökség feladatrendszere racionalizálásra kerül, ezzel egyidejűleg létszáma módosul.
 (5) A HVK Logisztikai Csoportfőnökség feladatrendszere racionalizálásra kerül, ezzel egyidejűleg létszáma módosul.
 (6) A HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HTCSF) feladatrendszere racionalizálásra kerül, ezzel
egyidejűleg létszáma módosul.
	 (7)	 A	HVK	Híradó,	 Informatikai	és	 Információvédelmi	Csoportfőnökség	 (a	 továbbiakban:	HVK	HIICSF)	 feladatrendszere
racionalizálásra kerül, ezzel egyidejűleg létszáma módosul. 4. § (1) Az  MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) szervezetébe és
feladatrendszerébe kerülnek
a) a HM sajtó, média és katonai kommunikációs feladatai – ideérve a toborzással összefüggő, a HM HPHÁT által
meghatározott médiatámogatási és kommunikációs feladatokat is – és
b) – a HM HOÁT Titkárság szakmai koordinációja mellett – a HM és az MH létrehozásának kiemelt évfordulói és
az MH hadtörténeti jelentőségű feladatai méltó megünneplésének, valamint a tárca kiemelt rendezvényeinek
előkészítési és lebonyolítási feladatai.
(2) Az MH BHD szervezetében az (1) bekezdés szerint átvett feladatokat a Kabinet és a HM PÁT Titkárság szervezetéből
átvett osztályszintű szervezeti elemek állományából kialakított új szervezeti elemek látják el.
(3) Az MH HFKP szervezeti felépítése és létszáma módosul, feladatrendszere kiegészül a 3. § (1) bekezdés e) pontja szerinti
feladatokkal, és ezzel egyidejűleg feladatrendszeréből a gyakorlattervezéssel összefüggő stratégiai feladatok a HVK
KIKCSF feladatrendszerébe kerülnek.
5. § A miniszter fenntartói irányítása és a HM PÁT szakmai felügyelete alá tartozó Kratochvil Károly Honvéd Középiskola és
Kollégium (a továbbiakban: HKK) a HM HOÁT szakmai felügyelete alá kerül.
6. § (1) A  HM feladatrendszerének átalakításával a  szervezeti struktúra úgy kerül megtervezésre és kialakításra, hogy
a HM létszáma – a miniszter személyét is beleértve – legfeljebb 815 fő legyen.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott létszámkereten belül a  miniszter közvetlen irányítása alá tartozó személyi
állomány	együttes	létszáma	legfeljebb	47	fő.	A HM	PÁT	közvetlen	irányítása	alá	tartozó	személyi	állomány	együttes
létszáma legfeljebb 12 fő. A HM HOÁT közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb
21 fő. A HM KÁT közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 46 fő. A HM jogi és
igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma
legfeljebb 190 fő. A  HM védelempolitikáért felelős helyettes államtitkár közvetlen irányítása alá tartozó személyi
állomány együttes létszáma legfeljebb 52 fő. A  HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár közvetlen
irányítása	alá	tartozó	személyi	állomány	együttes	létszáma	legfeljebb	127	fő.	A HM	HPHÁT	közvetlen	irányítása	alá
tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 50 fő. A HVK együttes létszáma legfeljebb 269 fő.
(3) A (2) bekezdésben engedélyezett létszámokat a HM PÁT-tal, a HM HOÁT-tal, a HM KÁT-tal, a helyettes államtitkárokkal
és a Honvéd Vezérkar főnökével (a továbbiakban: HVKF) együtt kell érteni.
7. § (1) A szervezési tevékenység, időszak
a) kezdete: az utasítás hatálybalépését követő nap,
b) befejezése: 2018. november 30.
(2) Az átalakítás következtében az új szervezeti rend szerinti működés kezdőnapja: 2018. július 1.
 (3) Az átalakítás következtében az esetlegesen kiválók felmentése kezdetének vagy az átszervezéssel összefüggésben
a) a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 46. § (1) bekezdés k), p) és r) pontja szerint az érintett
állomány rendelkezési állományba helyezésének,
b) a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 63.  §-a szerint
a kormánytisztviselő kormányzati szolgálati jogviszonya felmentéssel történő megszüntetésének vagy a Kttv.
48. §-a szerinti kinevezésmódosítás hatálybalépésének, továbbá
c) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 25. § (2) bekezdés e) pontja
és a Kjt. 30. §-a szerint a közalkalmazott közalkalmazotti jogviszonya felmentéssel történő megszüntetésének
vagy a  Kjt. 30/A. és 30/C.  §-a szerinti állásfelajánlást követően a  Kjt. 25.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti
áthelyezésnek vagy a kinevezés módosítás hatálybalépésének
legkorábbi időpontja a (2) bekezdés szerinti új szervezeti rend szerinti működés kezdőnapja, legkésőbbi időpontja
megegyezik az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott szervezési időszak utolsó napjával.
3. Működési alapokmányok előkészítése 8. § (1) A  HKK az  alapító okirata módosításának (a továbbiakban: okirat) előkészítése során a  honvédelmi szervezetek
alapításáról, tevékenységéről és szabályzatairól szóló 80/2011. (VII. 29.) HM utasítás 6/A.  §-a alapján az  okiratra
vonatkozó javaslat kidolgozását és annak a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) részére
történő megküldését az  utasítás hatálybalépését követő második munkanapig végzi el, azt követően az  okirat
véleményeztetése, pontosítása és jóváhagyásra történő felterjesztése az  utasítás hatálybalépését követő ötödik
munkanapig történik meg.
(2) A HM TKF a HM Szervezeti és Működési Szabályzatának kizárólag az utasításban meghatározottak szerinti módosítását
(a továbbiakban: HM SZMSZ-módosítás), szakmai véleményeztetésre történő előkészítését, minisztériumi vezetői
szintű szakmai véleményeztetését és véglegesítését, a HM SZMSZ-módosítás miniszter által történő jóváhagyását és
megküldését	a miniszterelnök	részére	a 7. §	(2) bekezdése	szerinti	új	szervezeti	rend	szerinti	működés	kezdőnapját
követő huszonnyolcadik napig végzi el.
9. § (1) A HM TKF a 2. §-t érintően a HM KÁT feladatszabása, a 3. §-t érintően a HVK HTCSF a HVKF feladatszabása alapján,
egyben a munkaköri jegyzékekről, az állománytáblákról és a létszámgazdálkodásról szóló 13/2014. (II. 14.) HM utasítás
(a továbbiakban: 13/2014. HM utasítás) 12. §-ától eltérően a HM munkaköri jegyzék módosítására (a továbbiakban:
HM MJHI) vonatkozó javaslatot az utasítás hatálybalépését követő ötödik munkanapig készíti elő, majd a HM TKF és
a HVK HTCSF gondoskodik arról, hogy a HM MJHI egyeztetése, véglegesítése és jóváhagyásra történő felterjesztése,
jóváhagyása és a jóváhagyott helyesbítő ívek kiadása az utasítás hatálybalépését követő tizenkettedik munkanapig
megtörténjen.
(2) A  HVK HTCSF a  HVKF feladatszabása alapján, egyben a  13/2014. HM utasítás 12.  §-ában foglaltaktól eltérően
az MH BHD állománytáblájának (a továbbiakban: MH BHD HI) és az MH HFKP állománytáblájának (a továbbiakban:
MH HFKP HI) módosítására vonatkozó javaslatot az utasítás hatálybalépését követő ötödik munkanapig készíti elő,
majd a HVK HTCSF gondoskodik arról, hogy az MH BHD HI és az MH HFKP HI egyeztetése, véglegesítése és jóváhagyásra
történő felterjesztése, jóváhagyása és a  jóváhagyott helyesbítő ívek kiadása az  utasítás hatálybalépését követő
tizenkettedik munkanapig megtörténjen.
(3)	 A HM	MJHI,	az MH	BHD	HI	és	az MH	HFKP	HI	a 7. §	(2) bekezdése	szerinti	új	szervezeti	rendnek	megfelelő	működés
kezdőnapján lépnek hatályba.
4. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Ez az utasítás 2018. december 1-jén hatályát veszti.
 (3) Az  utasításban meghatározott feladatok végrehajtását a  HM KÁT és a  HVKF együttes intézkedésben szabályozza,
amelyeknek tervezetét a HM TKF főosztályvezetője az utasítás hatálybalépését követő kilencedik napig készíti elő.
 (4) A (3) bekezdés szerinti HM KÁT–HVKF együttes intézkedés tartalmazza
a) az utasítás szerinti feladatátadások következtében a munkáltatói jogkörök jogutódlásával, az átadás-átvételkor
folyamatban lévő ügycsoportokkal és az azokhoz kapcsolódó jogutódlással kapcsolatos szabályokat,
b) a  HM új szervezeti rend szerinti működésével összefüggő közjogi szervezetszabályozó eszközökben
meghatározottakkal kapcsolatos, azokban nem szabályozott vagy azoktól eltérő határidőket és feladatokat és
c) az  ezen utasítás hatálya alá tartozó honvédségi szervezeteknek az  utasítás rendelkezéseihez kapcsolódó
további szakfeladatait.
(5) Az  utasítás végrehajtásával összefüggő feladatok átadása következtében szükségessé váló – így különösen
a  HM KÁT–HVKF hatáskörét érintő – belső rendelkezések módosítástervezeteit az  azok kidolgozásáért felelős
honvédségi szervezetek készítik elő és a  (3)  bekezdés szerinti HM KÁT–HVKF együttes intézkedés előkészítése
érdekében az utasítás hatálybalépését követő ötödik napig küldik meg a HM TKF főosztályvezetője részére.
(6) Az utasítás végrehajtásával összefüggő feladatok átadása következtében szükségessé váló közjogi szervezetszabályozó
eszközmódosítások	tervezeteit	a 7. §	(2) bekezdése	szerinti	új	szervezeti	rendnek	megfelelő	működés	kezdőnapjáig
az azok kidolgozásáért felelős honvédségi szervezetek készítik elő és küldik meg a HM JF részére.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter