text:
53/2012. (III. 28.) Korm. rendelete a bányafelügyelet hatáskörébe tartozó egyes sajátos építményekre vonatkozó építésügyi hatósági eljárások szabályairól.
A Kormány az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés s) pontjában,
a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (1) bekezdés v) pontjában, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés c) pontjában, a 35–37. § tekintetében az épített környezet
alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés o) pontjában, a 21. alcím tekintetében az épített
környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés d) pontjában, és a 48. § tekintetében
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § A rendelet hatálya az 1–3. mellékletben felsorolt sajátos építmény (a továbbiakban: sajátos építmény) építésügyi
hatósági eljárására és az annak lefolytatásához szükséges műszaki dokumentáció tartalmi követelményeire, valamint
a sajátos építmény építésügyi hatósági ellenőrzésére és kötelezési eljárásaira terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. kitermelt ásványi nyersanyag helyben végzett feldolgozására szolgáló, helyhez kötött építmény: olyan törő-,
aprító-, osztályozó vagy mosóberendezés a termelvény közvetlen feladását biztosító berendezésekkel együtt,
amelyet teherviselő aljzathoz rögzítettek és a rögzítés megbontása nélkül máshová át nem helyezhető, el nem
szállítható; 2. közmű: a víz-, csatorna-, gáz-, távhő- és villamosenergia rendszer és a nyomvonalas hírközlési építmény;
3. kutatóakna: földtani szerkezet vagy ásványi nyersanyag előfordulás kutatása érdekében mélyített függőleges-,
vagy lejtősakna; 4. kutatóárok: földtani szerkezet vagy ásványi nyersanyag előfordulás kutatása érdekében a külszínről kialakított,
elsősorban az ásványi nyersanyag horizontális elterjedésének megismerésére szolgáló külszíni kutatási építmény,
amelynek alapterülete meghaladja a 20 m2-t; 5. kutatótáró: földtani szerkezet vagy ásványi nyersanyag előfordulás kutatása érdekében mélyített vízszintes, vagy
enyhe, 3°-nál nem nagyobb lejtésű vágat. 3. Az építésügyi hatósági engedély és a bejelentés
3. § A rendelet hatálya alá tartozó építési tevékenység végzéséhez
a) az 1–2. mellékletben felsorolt sajátos építmények tekintetében a bányafelügyelet engedélye, vagy
b) a 3. mellékletben felsorolt sajátos építmények tekintetében a bányafelügyelethez történő bejelentés megtétele
szükséges. 4. § (1) Építésügyi hatósági engedélyek: a) az elvi építési engedély,
b) az építési engedély, c) a használatbavételi engedély,
d) a fennmaradási engedély, e) a rendeltetés megváltoztatására irányuló engedély, és
f) a bontási engedély. (2) Az építtető a 2. mellékletben meghatározott sajátos építmények esetében az (1) bekezdés b) és f) pontjában foglalt
engedélyt és a műszaki üzemi terv jóváhagyását együttesen is kérelmezheti.
4. Az építtető kérelme 5. § (1) Az építésügyi hatósági engedély iránti kérelmet – ha e rendelet másként nem rendelkezik – az építtető a 4. melléklet
szerinti adattartalmú, erre a célra rendszeresített formanyomtatványon írásban terjesztheti elő a bányafelügyelethez.
A kérelemhez csatolni kell: a) a tervezett építési munkának az V. Fejezetben meghatározott tartalmú műszaki tervdokumentációját
2 példányban, és – az előzetes szakhatósági állásfoglalást kiadó szakhatóság kivételével – az érintett
szakhatóságok számától függően további 1-1 példányban, b) a tervező 8. § szerinti nyilatkozatát,
c) ha rendelkezésre áll, a szakhatóság előzetes szakhatósági állásfoglalását a hozzá tartozó, záradékolt műszaki
dokumentációval együtt, d) az elvi építési és a használatbavételi engedély iránti kérelem kivételével az építési jogosultság 6. § szerinti
igazolását tartalmazó okiratot. (2) Az eljárásban közreműködő szakhatóság megkereséséhez az 5. mellékletben felsorolt dokumentációkat kell csatolni.
5. Az építési jogosultság igazolása 6. § (1) Az elvi építési és a használatbavételi engedélyezési eljárás kivételével az építésügyi hatósági engedély megadásához,
valamint a használatbavételi bejelentés kivételével a bejelentéshez az ingatlannal rendelkezni jogosult hozzájárulása
szükséges a (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerint.
(2) Az építési jogosultság a következő okiratokkal igazolható:
a) az építtető tulajdonában lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetén
aa) az érintett földrészlet tekintetében az építtető tulajdonjogának fennállására vonatkozó nyilatkozattal,
ab) jogerős és végrehajtható hagyatékátadó végzéssel, ac) jogerős bírósági vagy jogerős és végrehajtható hatósági határozattal, vagy
ad) ha van egyéb, az ingatlannal rendelkezni jogosult személy, úgy annak hozzájáruló nyilatkozatával vagy az
ezt pótló bírósági határozattal; b) nem az építtető tulajdonában lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetén jogerős és
végrehajtható hatósági határozattal vagy az ingatlannal rendelkezni jogosult hozzájáruló nyilatkozatával vagy
az ezt pótló bírósági határozattal; c) a közös tulajdonban lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetén az ingatlannal rendelkezni
jogosultak hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági határozattal;
d) társasház esetében az a) pontban meghatározottakon túl
da) a társasházi közös tulajdonban lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetén a társasház
közgyűlésének határozatával, db) a társasházi külön tulajdonban álló ingatlanon tervezett építési tevékenység esetében, ha az építési
tevékenység az alapító okiratban közös tulajdonként megjelölt építményrészt érinti, a közgyűlés
hozzájáruló nyilatkozatával, dc) a társasházi külön tulajdonban álló ingatlanon történő, közös tulajdont nem érintő építési tevékenységhez
a külön tulajdonnal rendelkezni jogosultak hozzájáruló nyilatkozatával, dd) ha az építtető nem társasházi tulajdonos, az építési jogosultság igazolására a b) pont az irányadó;
e) a lakás-, üdülő-, garázsszövetkezet tulajdonában álló ingatlanon történő építési tevékenység esetében az
a) pontban meghatározottakon túl a szövetkezet hozzájáruló nyilatkozatával
ea) a szövetkezeti tag tulajdonában álló lakást, üdülőt vagy garázst érintő építési tevékenység esetében, ha az
az épületszerkezetet is érinti, eb) a szövetkezet tulajdonában álló, az épülethez tartozó földrészletet, az épületszerkezetet, az épület közös
használatra szolgáló területét és helyiségét, a központi berendezéseket, a lakást, továbbá a szövetkezet
célját szolgáló más építményt és vagyontárgyat érintő építési tevékenység esetében;
f) a jelzálogjoggal terhelt ingatlan esetében építmény bontására irányuló építésügyi hatósági engedélyezéskor
a jelzálogjog jogosultjának hozzájáruló nyilatkozatával. (3) A (2) bekezdés b)–f) pontja szerinti hozzájáruló nyilatkozatot az építési jogosultság igazolásához közokiratba vagy
teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni. 6. A szakhatóság közreműködése
7. § (1) Ha az építtető előzetes szakhatósági állásfoglalást kér, a szakhatóság a kérelem mellékleteként megküldött műszaki
tervdokumentáció egy példányát az állásfoglalásával megegyező azonosítószámmal, keltezéssel, aláírással és
bélyegzőlenyomattal, a műszaki tervdokumentáció valamennyi tervlapját bélyegzőlenyomattal látja el, és azt
a szakhatósági állásfoglalásával együtt megküldi az építtetőnek. Az előzetes szakhatósági állásfoglalás iránti
kérelemhez a műszaki tervdokumentációt két példányban kell benyújtani.
(2) A bányafelügyelet az építtető által a kérelemhez csatolt előzetes szakhatósági állásfoglalást legfeljebb az előzetes
szakhatósági állásfoglalás kiadásától számított egy évig elfogadja, ha a hozzá és a szakhatósághoz benyújtott kérelem
és műszaki tervdokumentáció tartalma azonos, és a szakhatóság az (1) bekezdésben foglaltak szerint a műszaki
tervdokumentációt záradékolta. 7. A tervezői nyilatkozat tartalma 8. § (1) A tervezői nyilatkozat tartalmazza
a) a felelős tervező és a szakági tervező nevét, címét és tervezői névjegyzéki számát;
b) az általuk tervezett építési tevékenység, és műszaki tervdokumentáció megnevezését, az építtető nevét,
megnevezését; c) a tervezett építési tevékenység ca) helyét, az ingatlan címét, helyrajzi számát, mélyműveléses bánya esetében a bányatelek védnevét,
a bányamező megnevezését és a vágat elnevezését, cb) rövid leírását, jellemzőit,
cc) környezetének meghatározó jellemzőit, védettségi minősítését, és d) az a) pontban megnevezett tervezők aláírását.
(2) A tervezőnek nyilatkoznia kell továbbá arról is, hogy
a) az általa tervezett műszaki megoldás megfelel a vonatkozó jogszabályoknak, általános érvényű és eseti
előírásoknak, b) a jogszabályokban meghatározottaktól eltérés engedélyezése szükséges-e,
c) a vonatkozó szabványtól eltérő műszaki megoldás alkalmazása esetén a szerkezet, eljárás vagy számítási módszer
a szabványossal legalább egyenértékű, d) az adott tervezési feladatra azonos méretezési módszert alkalmazott a hatások (terhek) és az ellenállások
(teherbírás) megállapítására és azt a tervezés során teljes körűen alkalmazta, és
e) a sajátos építmény tervezésekor alkalmazott műszaki megoldás megfelel a létesítménnyel szemben támasztott
általános követelményeknek. (3) A tervezőnek dokumentált egyeztetést kell lefolytatnia az érintett közmű és vasútvonal üzemeltetőjével, valamint
a közút kezelőjével (a továbbiakban együtt: közösségi szolgáltató) a tulajdonukban, kezelésükben vagy
üzemeltetésükben lévő közmű és építmény rendeltetésszerű használata, védelme érdekében indokolt feltételekről.
Az egyeztetésekről készült dokumentumokat a tervezői nyilatkozathoz csatolni kell.
8. Az építésügyi felelős műszaki vezető és az építésügyi műszaki szakértő nyilatkozata
9. § (1) A használatbavételi vagy fennmaradási engedély iránti kérelemhez vagy a használatbavételi bejelentéshez csatolni
kell az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint a mérnöki kamaránál
a sajátos építménynek megfelelő szakterületen nyilvántartásba vett felelős műszaki vezetőnek a szakterületére
vonatkozó nyilatkozatát. (2) Felelős műszaki vezető hiányában a fennmaradási engedély iránti kérelemhez a településtervezési és az
építészeti-műszaki tervezési, valamint az építésügyi műszaki szakértői jogosultság szabályairól szóló kormányrendelet
szerinti a) építési – az építmények tervezésére és kivitelezésére vonatkozó – SZÉS-jelű építésügyi műszaki szakértői vagy
b) épületnek nem minősülő építmények, sajátos építményfajták, valamint műszaki infrastruktúra hálózatok és
rendszerek – tervezésére és kivitelezésére vonatkozó – SZÉM-jelű építésügyi műszaki szakértői
szakterületen nyilvántartásba vett műszaki szakértő (1) bekezdés szerinti nyilatkozatát kell csatolni.
9. Az építésügyi hatósági engedély tartalmi követelményei 10. § Az építésügyi hatósági engedély rendelkező részének – ha e rendelet másként nem rendelkezik – a közigazgatási
hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben előírtakon túl tartalmaznia kell:
a) az engedélyezett építési tevékenység feltételeit, b) tájékoztatást arról, hogy
ba) az építésügyi hatósági engedély nem mentesít az egyéb engedélyek, hozzájárulások megszerzésének
kötelezettsége alól, bb) az építtetőt a tervezett építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésével kapcsolatban milyen bejelentési
kötelezettség terheli, és bc) az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint az építőipari
kivitelezési tevékenység folytatása során építtetői fedezetkezelő közreműködése kötelező-e,
c) az engedély hatályát, meghosszabbításának lehetőségeit és feltételeit,
d) a sajátos építmény helyét, helyrajzi számát, megnevezését és rendeltetését, mélyműveléses bánya esetében
a bányatelek védnevét, a bányamező megnevezését és a vágat elnevezését, és
e) a létesítménnyel, valamint a sajátos építmény bányafelügyelet által megállapított biztonsági övezetével érintett
ingatlanok címét és helyrajzi számát. 10. Az építésügyi hatósági engedély hatálya
11. § (1) A jogerős és végrehajtható használatbavételi vagy fennmaradási engedély határozatlan ideig hatályos.
(2) Az építési vagy a rendeltetés megváltoztatására irányuló engedély hatályát veszti, ha jogerőssé és végrehajthatóvá
válásától számított két éven belül a) az építési tevékenységet nem kezdték meg, és a hatályát a (4) bekezdés szerint nem hosszabbították meg, vagy
b) az építési tevékenységet megkezdték, de a megkezdés napjától számított tíz éven belül a sajátos építmény
használatbavételi engedély megadására nem válik alkalmassá. (3) A bontási engedély hatályát veszti, ha jogerőssé és végrehajthatóvá válásától számított két éven belül
a) az építési tevékenységet nem kezdték meg, és a hatályát a (4) bekezdés szerint nem hosszabbították meg, vagy
b) az építési tevékenységet megkezdték, de a megkezdés napjától számított tíz éven belül nem fejezték be.
(4) A bányafelügyelet, ha az építési tevékenységet nem kezdték meg, az építési, a rendeltetés megváltoztatására irányuló
vagy a bontási engedélyt a hatályának lejárta előtt előterjesztett kérelemre egy évvel meghosszabbítja, ha az engedély
megadásakor fennálló szabályok vagy kötelező hatósági előírások nem módosultak, vagy ha a módosítások az
engedély tartalmát nem érintik. Az engedély több alkalommal is meghosszabbítható, de a hosszabbítások együttes
időtartama a tíz évet nem haladhatja meg. (5) A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a sajátos építményre fennmaradási engedély kérhető.
11. Egyéb általános eljárási szabályok 12. § (1) Több bányakapitányság illetékességi területét érintő sajátos építmény engedélyezési ügyében az eljáró
bányakapitányságot a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal jelöli ki.
(2) Építésügyi hatósági engedélyhez kötött építési tevékenység esetében
a) az építési tevékenység megkezdését annak megtörténte előtt 8 nappal, és
b) a 7. mellékletben meghatározott adat változását 8 napon belül
be kell jelenteni a bányafelügyeletnek. II. FEJEZET AZ ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁSOK
12. Az elvi építési engedélyezési eljárás 13. § Az építési vagy a rendeltetés megváltoztatására irányuló engedély iránti kérelem benyújtása előtt az építtető
a településrendezési előírások teljesíthetőségével, továbbá a kulturális örökségvédelmi, természet-, táj- és
környezetvédelmi, egészségvédelmi, talajvédelmi, életvédelmi, tűzvédelmi, valamint a sajátos építmény
elhelyezésével, kialakításával, a műszaki, geometriai jellemzőivel, új rendeltetése megvalósíthatóságával kapcsolatos
műszaki követelmények előzetes tisztázása céljából elvi építési engedélyt kérhet.
14. § Az elvi építési engedélynek a 10. §-ban előírtakon túl tartalmaznia kell a sajátos építmény rövid leírását.
13. Az építési engedélyezési eljárás 15. § (1) Az építési engedélyt – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – az elvégezni kívánt építési tevékenység egészére kell
kérni. (2) Több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetében az egyes szakaszokban megépítendő sajátos építményekre
szakaszonként külön-külön is lehet építési engedélyt kérni, illetve bejelentést tenni.
(3) A sajátos építményekkel kapcsolatos műszaki biztonsági szabályzatban előírt követelményektől eltérő műszaki
megoldásra irányuló kérelmet az építési engedély iránti kérelemmel együtt kell előterjeszteni.
16. § (1) Az építési engedély iránti kérelemhez az 5. § (1) bekezdésében foglaltakon túl mellékelni kell:
a) a környezetvédelmi hatóság aa) jogerős és végrehajtható környezetvédelmi vagy egységes környezethasználati engedélyét, több
megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetében az összes szakaszra együttesen, vagy
ab) előzetes vizsgálati eljárásban hozott határozatát, amely szerint az építkezéssel kapcsolatban nem
feltételezhető jelentős környezeti hatás, b) a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalról szóló 267/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Statútum r.)
4/A. § (8) bekezdésében meghatározott feltételek fennállása esetén a Statútum r. 4/A. § (8) bekezdése szerinti
adatlapot, c) termőföldön megvalósítandó sajátos építmény esetében az ingatlanügyi hatóságnak a termőföld más célú
hasznosításának engedélyezéséről vagy a más célú hasznosítás folytatásához való hozzájárulásáról szóló jogerős
és végrehajtható határozatot, és d) gázelosztó-vezeték építése esetén a gázelosztó-vezeték üzemeltetőjének nyilatkozatát, ha nem az építtető az
üzemeltető. (2) Ha az építési tevékenység felelős műszaki vezetője az építési engedély iránti kérelem előterjesztésekor még nem
ismert, az építési engedély csak azzal a feltétellel adható meg, hogy az építtetőnek a kivitelező felelős műszaki
vezetőjének a nevét, címét és képesítését, az építési tevékenység megkezdése előtt nyolc nappal be kell jelentenie
a bányafelügyeletnek. A bejelentés elmulasztása esetén – annak pótlásáig – a bányafelügyelet az építési munkák
végzését felfüggeszti. (3) A (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni a felelős műszaki vezető személyében bekövetkező változás esetében is.
17. § Az építési engedélynek a 10. §-ban foglaltakon túl tartalmaznia kell:
a) a sajátos építmény helyét, helyrajzi számát, megnevezését, célját vagy rendeltetését, állandó vagy ideiglenes
jellegét, mélyműveléses bánya esetében a bányatelek védnevét, a bányamező megnevezését és a vágat
elnevezését, b) a sajátos építmény biztonsági övezetének mértékét és az ezzel érintett ingatlanok helyrajzi számát,
c) az építési tevékenység megkezdésének bejelentésére vonatkozó kötelezettség előírását,
d) az esetleges próbaüzemre vonatkozó feltételeket, továbbá szállító- elosztó vagy célvezeték próbaüzemi feltételei
között annak előírását, hogy a vezeték biztonsági övezetével érintett ingatlantulajdonosokat a vezeték gáz alá
helyezéséről annak megtörténtét megelőzően 8 nappal korábban értesíteni kell,
e) a sajátos építményre vonatkozó használatbavételi engedély iránti kérelem kötelező benyújtására vonatkozó
felhívást. 18. § (1) Az építtető csak a jogerős és végrehajtható vagy a fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánított építési
engedély és az ahhoz tartozó – engedélyezési záradékkal ellátott – műszaki tervdokumentáció alapján, az engedély
hatályának időtartama alatt építkezhet. (2) Az építtető jogutódja az építési engedély alapján jogosított építtető helyébe léphet, köteles azonban a jogutódlást
– annak megfelelő igazolása mellett – az építési tevékenység megkezdése vagy folytatása előtt írásban
a bányafelügyeletnek bejelenteni. 19. § (1) Ha a bányafelügyelet az építési engedélyt kiadja, annak végrehajthatóvá válásának napját követő 8 napon belül
az engedélyezésre benyújtott műszaki tervdokumentáció egy záradékolt példányát az irattárában helyezi el, egy
példányát az építtetőnek kiadja. (2) Az (1) bekezdésben nem szabályozott esetekben a bányafelügyelet a műszaki tervdokumentáció egy példányát
visszatartja és a további példányait az építtetőnek kiadja.
14. A használatbavételi engedélyezési eljárás 20. § (1) Az építési engedélyhez kötött sajátos építmény – az 1. melléklet 1.1. és 4.2. pontjában felsorolt sajátos építmények
kivételével – csak használatbavételi engedély alapján vehető használatba és üzemeltethető.
(2) Több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetében az építési engedély szerinti egyes megvalósulási
szakaszokban megépített sajátos építményekre vagy a rendeltetésszerű és biztonságos használatra önmagukban
alkalmas sajátos építményrészekre önállóan is lehet használatbavételi engedélyt kérelmezni, illetve bejelentést tenni.
21. § A használatbavételi engedély iránti kérelemhez az 5. § (1) bekezdés b) és c) pontjában foglaltakon túl mellékelni kell:
a) a sajátos építmény megnevezését, helyrajzi számát, mélyműveléses bánya esetében a bányatelek védnevét,
a bányamező megnevezését és a vágat elnevezését, b) az üzemeltető nevét vagy megnevezését, címét vagy székhelyét, és adószámmal rendelkező üzemeltető
esetében az adószámot, c) a főbb műszaki-biztonsági jellemzőket; robbanóanyag-raktár esetében a tárolható robbantóanyag mennyiségét,
továbbá – szükség szerint – javaslatot az üzemeltetés különös feltételeire,
d) a felelős műszaki vezető nyilatkozatát, e) az 5. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltakat, ha a kivitelezés során a jogerős és végrehajtható építési engedélytől
és a hozzá tartozó jóváhagyott műszaki tervdokumentációtól, valamint az ezek alapján készült kivitelezési
tervektől építésügyi hatósági engedélyhez nem kötött építési tevékenységgel eltértek,
f) szükség szerint a sajátos építmény rendeltetésszerű használatra való alkalmasságát és biztonságos
használhatóságát igazoló szakvéleményeket, vizsgálati és mérési bizonylatokat, g) jelentést az esetleges próbaüzem tapasztalatairól,
h) vezetékjog és használati jog alapítása esetén annak ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzés
kezdeményezését igazoló dokumentumot, és i) gázelosztó- vagy célvezeték esetében a vezeték üzemeltetőjének a használatba vételhez történő hozzájáruló
nyilatkozatát. 22. § A bányafelügyelet a használatbavételi engedélyt megadja, ha
a) az építési munkát az építési engedélynek, az ahhoz tartozó tervdokumentációnak, továbbá engedélyezett
eltérésnek megfelelően végezték el, és b) a sajátos építmény az építési engedélyben megjelölt rendeltetésének megfelelő és biztonságos használatra
alkalmas állapotban van. 23. § A használatbavételi engedélynek a 10. § b) és c) pontjában előírtakon túl tartalmaznia kell:
a) az építési engedély számát és keltét, b) a sajátos építmény helyének, helyrajzi számának és rendeltetésének megjelölését, megállapítva a használat főbb
műszaki, biztonsági jellemzőit, mélyműveléses bánya esetében a bányatelek védnevét, a bányamező
megnevezését és a vágat elnevezését, c) a biztonsági övezet és a védőtávolság mértékét és esetlegesen a kapcsolatos idegen ingatlanokra vonatkozó
korlátozásokat, tilalmakat, d) a használatbavétel hatósági feltételeit, e) a biztonságos használatot nem veszélyeztető kisebb hibák és hiányosságok megszüntetése érdekében szükséges
további munkálatok elvégzésére vonatkozó kötelezést határidő tűzésével, f) ha a sajátos építmény megépítése révén az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmában változást
eredményez, figyelmeztetést arra, hogy a használatbavételi engedély közlését követően az építtető köteles
– az ingatlan-nyilvántartási átvezetés céljából – a megvalósult állapotról változási vázrajzot és mellékleteit az
ingatlanügyi hatósághoz benyújtani, és g) szállítóvezeték esetében a szolgalom alapításának határidejét.
24. § A még befejezetlen sajátos építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra önállóan alkalmas részére vagy
a 23. § e) pontjában meghatározott esetben ideiglenes használatbavételi engedély adható. A végleges
használatbavételi engedély csak a sajátos építmény teljes befejezése után adható ki.
15. A fennmaradási engedélyezési eljárás 25. § (1) A fennmaradási engedély kiadására irányuló eljárásban az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel az építési és
a használatbavételi engedélyezési eljárásra vonatkozó rendelkezéseket megfelelően kell alkalmazni.
(2) Ha a sajátos építményt vagy annak részét építési engedély nélkül vagy az építési engedélyben foglaltaktól eltérő
módon létesítették, a bányafelügyelet arra – az építtető vagy a létesítménnyel rendelkezni jogosult kérelme alapján –
építési bírság kiszabása mellett fennmaradási engedélyt adhat, ha a szabályossá tétel feltételei fennállnak vagy
megteremthetők. (3) Nem lehet építési bírságot kiszabni, ha a fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatónak nyilvánított építési engedélyt
megsemmisítették, vagy azt a bíróság hatályon kívül helyezte.
26. § (1) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez a 16. és a 21. §-ban foglaltakon túl csatolni kell
a) a termőföldön megvalósult sajátos építmény esetében az ingatlanügyi hatóságnak a termőföld más célú
hasznosításának engedélyezéséről vagy a más célú hasznosítás folytatásához való hozzájárulásáról szóló jogerős
és végrehajtható határozatát, és b) a mérnöki kamaránál a sajátos építménynek megfelelő szakterületen nyilvántartásba vett építésügyi műszaki
szakértő szakvéleményét arról, hogy a sajátos építményt a vonatkozó szakmai és minőségi előírások
megtartásával, szakszerűen építették meg, és az a rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas.
(2) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez csatolt helyszínrajzon és a műszaki terveken a tényleges – még
befejezetlen sajátos építmény vagy sajátos építményrész esetében pedig a további tervezett – állapotot is ábrázolni
kell. 27. § (1) A bányafelügyelet a fennmaradási engedélyt megadja, ha a megépített sajátos építmény vagy sajátos építményrész
megfelel vagy átalakítással megfeleltethető a jogszabályokban foglalt követelményeknek. A sajátos építményrészre
vonatkozó fennmaradási engedélyben a bányafelügyeletnek rendelkeznie kell az építmény befejezésére vonatkozó
továbbépítés feltételeiről is. (2) A fennmaradási engedély egyben a sajátos építményre vonatkozó használatbavételi engedély is, ha ennek feltételei
fennállnak. Továbbépítés esetében a továbbépített sajátos építményrész csak használatbavételi engedély alapján
vehető használatba és üzemeltethető. (3) A fennmaradási engedély iránti kérelem elutasítása esetén rendelkezni kell a sajátos építmény bontásáról vagy
műszaki felszámolásáról és az eredeti állapot lehetőség szerinti helyreállításáról.
16. A rendeltetés megváltoztatására irányuló engedélyezési eljárás 28. § (1) A rendeltetés megváltoztatására irányuló engedélyezési eljárásban
a) a bányafelügyelet engedélyéhez kötött építési tevékenység esetében az építési engedélyezési eljárásra vagy
b) bejelentéshez kötött építési tevékenység esetében a bejelentésre
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni a (2)–(4) bekezdésben foglalt eltérésekkel.
(2) A rendeltetés megváltoztatásának engedélyezésére irányuló kérelemhez az 5. § (1) bekezdésében foglaltakon túl
mellékelni kell a környezetvédelmi engedélyt vagy az egységes környezethasználati engedélyt 1 példányban,
ha a rendeltetés megváltoztatása következtében a sajátos építmény vagy az abban végzendő tevékenység
környezetvédelmi engedélyhez kötött. (3) A bányafelügyelet az engedélyt megadja, ha
a) a módosított rendeltetésű sajátos építmény megfelel a biztonsági követelményeknek, és
b) a rendeltetés módosításával létrejövő sajátos építmény az érintett területen engedélyezhető.
(4) A rendeltetés megváltoztatására irányuló engedélynek a 10. §-ban foglaltakon túl tartalmaznia kell
a) a létesítménnyel rendelkezni jogosultak nevét, címét, és
b) a rendeltetés megváltoztatásával érintett sajátos építmény vagy földrészlet azonosításra alkalmas adatait,
a sajátos építmény eredeti és új rendeltetésének megjelölését.
17. Bontási engedélyezési eljárás 29. § (1) A sajátos építmény bontására vonatkozó engedélyezési eljárás a sajátos építmény tulajdonosának kérelmére indul.
(2) A bontási engedély sajátos építményrészre is kérhető.
(3) Új sajátos építmény építése esetén a bontási és építési eljárás egy eljárás keretében is lefolytatható.
30. § (1) A sajátos építmény bontására irányuló kérelemhez az 5. § (1) bekezdésében foglaltakon túl mellékelni kell:
a) a bontási technológia leírását, b) a sajátos építmény elbontása utáni állapotot tartalmazó helyszínrajzot és
c) a megszűnő sajátos építmény hiányában bekövetkező helyzet biztonsági elemzését.
(2) Mélyműveléses bánya föld alatti sajátos építményei esetében a kérelemhez kizárólag az (1) bekezdés b) és
c) pontjában foglaltakat, a műszaki tervdokumentációt és a szükséges műszaki intézkedések leírását kell mellékelni.
31. § (1) A bontási engedélynek tartalmaznia kell:
a) a bontásra kerülő sajátos építmény megjelölését, b) a munkálatok végzéséért felelős műszaki vezető nevét, címét,
c) a környezet rehabilitáció során történő kialakításának főbb paramétereit,
d) a tevékenység megkezdésének bejelentésére vonatkozó kötelezettség előírását, és
e) az engedélytől eltérő végrehajtás szankcionálási lehetőségére való figyelemfelhívást.
(2) Ha a bontási tevékenység felelős műszaki vezetője a bontási engedély iránti kérelem előterjesztésekor még nem
ismert, a bontási engedély csak azzal a feltétellel adható meg, hogy az építtetőnek a kivitelező felelős műszaki
vezetőjének a nevét, címét és képesítését, a bontási tevékenység megkezdése előtt nyolc nappal be kell jelentenie
a bányafelügyeletnek. A bejelentés elmulasztása esetén – annak pótlásáig – a bányafelügyelet a bontási munkák
végzését felfüggeszti. (3) A (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni a felelős műszaki vezető személyében bekövetkező változás esetében is.
(4) A bontási tevékenység befejezését az építtető 8 napon belül köteles bejelenteni a bányafelügyeletnek.
(5) A bontási tevékenység végrehajtásának elfogadásáról a bányafelügyelet dönt.
18. Engedélytől eltérés, az engedély módosítása 32. § (1) Az építésügyi hatósági engedélyben és az ahhoz tartozó műszaki tervdokumentációban foglaltaktól való eltéréshez
a bányafelügyelet engedélye szükséges, ha az eltérés a) megváltoztatja a sajátos építmény rendeltetési célra való alkalmasságát, vagy biztonsági szintjét kedvezőtlenül
befolyásolja, b) megváltoztatja a sajátos építmény befogadó vagy teljesítő képességét vagy geometriai paramétereit, vagy
c) szükségessé teszi nyomvonalas sajátos építmény esetében új ügyfél, szakhatóság, közösségi szolgáltató
bevonását az eljárásba és megváltoztatja a biztonsági övezet mértékét.
(2) Az engedély módosítása iránti kérelemhez az eltérés jellegétől függően
a) a helyszínrajzi elhelyezés változása esetén módosított helyszínrajzot,
b) módosított műszaki tervrészletet, és c) a műszaki leírás változása esetén módosított műszaki leírást
kell mellékelni az 5. § (1) bekezdés a) pontja szerinti példányban.
(3) A bányafelügyelet teljes körű műszaki tervdokumentáció elkészítésére kötelezheti az építtetőt, ha a tervezett
módosítás az engedélyezett műszaki tervdokumentáció több részletére terjed ki.
III. FEJEZET BEJELENTÉSI ELJÁRÁS 33. § (1) A 3. melléklet 1. pontjában meghatározott építési tevékenység megkezdését a kezdés előtt legalább 10 nappal,
a 6. melléklet szerinti adattartalommal be kell jelenteni a bányafelügyeletnek.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott építési tevékenység a bejelentés megtételétől számított egy évig folytatható.
(3) Az építtető haladéktalanul köteles bejelenteni a bányafelügyeletnek az (1) bekezdésben meghatározott építési
tevékenység befejezését. 34. § A 3. melléklet 2. pontjában meghatározott építési tevékenység befejezését a 6. melléklet szerinti adattartalommal,
összevontan, a tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig kell bejelenteni.
IV. FEJEZET A BÁNYAFELÜGYELET ÉPÍTÉSÜGYI HATÓSÁGI ÉS ÉPÍTÉSFELÜGYELETI ELLENŐRZÉSÉNEK SZABÁLYAI
35. § A bányafelügyelet az építési, a bontási, a használatbavételi és a fennmaradási engedélyezési eljárási ügyekben
építésügyi hatósági hatáskörében az engedélyhez, valamint a bejelentéshez kötött, az építéssel összefüggő
tevékenység végzésével kapcsolatosan a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben
meghatározottakon túl ellenőrzi: a) a jogerős és végrehajtható építési engedély és a hozzá tartozó jóváhagyott engedélyezési terv meglétét, helyszíni
rendelkezésre állását és azok alkalmazását, b) a sajátos építmény szerkezeteinek az engedélyezési tervnek megfelelő, továbbá a szakmai és biztonsági előírások
megtartásával történő megvalósulását, c) a létesítéssel összefüggő tevékenység végzését irányító felelős műszaki vezető szakmai jogosultságát,
d) az élet- és vagyonbiztonságra vonatkozó követelmények megtartását, és
e) az építési naplót. 36. § A bányafelügyelet építésfelügyeleti ellenőrzési eljárására az építésfelügyeleti tevékenységről szóló 291/2007. (X. 31.)
Korm. rendelet 3. § (2)–(4) bekezdésében, 4. § (2) bekezdésében, 5. § (1) bekezdésében és 7/A. §-ában foglalt
rendelkezéseket nem kell alkalmazni. 19. Építésügyi hatósági, építésfelügyeleti intézkedések
37. § (1) A bányafelügyelet elrendeli az építési tevékenység felfüggesztését és a szabálytalan állapot megszüntetését
a) az állékonyságot, állagot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot közvetlenül veszélyeztető állapot
esetében, b) a kivitelezési tevékenység végzésének, a beépített anyagok, szerkezetek, berendezések minőségében azonnali
intézkedést igénylő hatás, állapot esetében, c) súlyos környezetkárosítás közvetlen veszélyének fennállása vagy súlyos környezetkárosítás esetében,
d) ha a kivitelezési tevékenység felelős műszaki vezető nélkül, vagy jogosultsággal nem rendelkező felelős műszaki
vezető részvételével történt, vagy e) ha jogszabályban meghatározott feltételeknek nem megfelelő anyagok, szerkezetek, berendezések és termékek
felhasználását, beépítését állapítja meg. (2) A bányafelügyelet elrendelheti
a) a sajátos építmény vagy sajátos építményrész építésügyi hatósági engedélyben meghatározott, ennek
hiányában az eredeti rendeltetésétől eltérő használatának megszüntetését, b) szabálytalan építkezés esetében az építési tevékenység megszüntetését és az építést megelőző állapot
helyreállítását, a jogerős és végrehajtható építési engedélynek és a hozzá tartozó, jóváhagyott műszaki
tervdokumentációnak megfelelő állapot kialakítását, illetve c) a műszaki követelményeknek meg nem felelő építési termékek kicserélését.
(3) A bányafelügyelet elrendeli a sajátos építmény vagy sajátos építményrész azon hibájának és hiányosságának
megszüntetését, amely a rendeltetésszerű és biztonságos használatot, más ingatlan állékonyságát, az életet és
egészséget, vagy a köz- és vagyonbiztonságot veszélyezteti. (4) Ha a sajátos építmény az egészséget, az élet- vagy közbiztonságot, a természeti vagy épített környezetet vagy
kulturális örökségi elemet közvetlenül veszélyezteti, és a veszélyhelyzet másként nem szüntethető meg, a sajátos
építmény bontását kell elrendelni. 20. Bírságok és intézkedések alanyai és kiszabásának esetei
38. § (1) A bányafelügyelet azzal az építtetővel szemben, aki vagy amely sajátos építményt vagy annak részét
a) jogerős és végrehajtható vagy fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatónak nyilvánított engedély nélkül végzi,
b) az a) pontban meghatározott engedélytől eltérően végzi,
c) bejelentés nélkül, vagy attól eltérően végzi, vagy
d) a településrendezési tervek, a helyi építési szabályzat és az általános érvényű kötelező építésügyi előírások és
biztonsági szabályzatok megszegésével létesít [a továbbiakban az a)–d) pont együtt: szabálytalanul],
bírságot szab ki, továbbá az építtetőt – ha az építési tevékenységet megelőző állapot nem állítható helyre – eltiltja
a tevékenység folytatásától. (2) Fennmaradási engedély esetében nem szabható ki a bírság, ha az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
törvényben az építésügyi bírság kiszabására meghatározott határidő eltelt, vagy a szabálytalan állapot – e határidőn
belül – legalább már egy éve a bányafelügyelet tudomására jutott.
(3) A bírság megfizetésére az építtetőt kell kötelezni.
21. A bírság mértéke és megállapítása 39. § (1) A bírság mértéke
a) engedély nélküli építés esetében – a készültségi fok figyelembevételével meghatározott – a sajátos építmény
vagy sajátos építményrész beruházási értékének 50%-a, b) engedélytől eltérő építés esetében – a készültségi fok figyelembevételével meghatározott – a sajátos építmény
vagy sajátos építményrész beruházási értékének 40%-a, c) engedély nélkül végzett bontás esetében a sajátos építmény vagy sajátos építményrész könyvszerinti értékének
20%-a, d) bejelentés nélküli építés esetében – a készültségi fok figyelembevételével meghatározott – a sajátos építmény
vagy sajátos építményrész beruházási értékének 30%-a, e) bejelentéstől eltérő építés esetében – a készültségi fok figyelembevételével meghatározott – a sajátos építmény
vagy sajátos építményrész beruházási értékének 20%-a, f) bejelentés nélkül végzett bontás esetében a sajátos építmény vagy sajátos építményrész könyvszerinti értékének
15%-a, vagy g) a 38. § (1) bekezdés d) pontja szerinti esetben építés esetében – a készültségi fok figyelembevételével
meghatározott – a sajátos építmény vagy sajátos építményrész beruházási értékének, bontás esetében
könyvszerinti értékének 10%-a, de legalább ötszázezer forint, legfeljebb tízmillió forint.
(2) Ha a sajátos építmény vagy sajátos építményrész kivitelezését az építési vagy a bontási engedély közlését követően,
de annak jogerőre emelkedése előtt kezdték meg, kivéve, ha az engedély fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható,
és később az építési vagy a bontási engedély változatlan tartalommal jogerőre emelkedik, akkor a bírság mértéke
az (1) bekezdésben meghatározott mérték 50%-a. Ebben az esetben a bírság megállapítására vonatkozó eljárást az
építési vagy bontási engedély jogerőssé és végrehajthatóvá válásáig fel kell függeszteni.
(3) A bírság mértékét – a kerekítés általános szabályai szerint – ezer forintra való kerekítéssel kell megállapítani.
40. § A bírságot fizetési számlára történő készpénz befizetéssel, vagy átutalással az azt megállapító jogerős és
végrehajtható döntésben előírt határidőn belül a bányafelügyelet Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000
01417179-00000000 számú számlájára kell befizetni. A fizetési számlára történő készpénz befizetésen vagy az átutalási
megbízáson a döntés számát is fel kell tüntetni.
V. FEJEZET A MŰSZAKI TERVDOKUMENTÁCIÓ 41. § A tervezett építési tevékenység műszaki tervdokumentációját a tervezett sajátos építmény helyének, környezetének,
rendeltetésének, a tervezett építési tevékenység jellegének, a tervfajtának, valamint az építésügyi hatósági eljárás
jellegének megfelelő tartalommal és részletezettséggel, magyar nyelven kell összeállítani.
42. § A műszaki tervdokumentációban az építési szakmai követelmények teljesítését a vonatkozó szabványok alkalmazása
hiányában azokkal legalább egyenértékű műszaki megoldás alkalmazásával kell igazolni.
43. § (1) A műszaki tervdokumentációt aláíró-címlappal, tartalomjegyzékkel és tervjegyzékkel kell ellátni. A címlap az
engedélyezés tárgyát képező építési tevékenység megnevezésén túl tartalmazza az építtető nevét vagy
megnevezését és a tervező nevét. Az aláírólap tartalmazza a tervezésben részt vett minden tervező nevét, a tervezési
jogosultság számát és a tervező sajátkezű eredeti aláírását.
(2) Az egyes különálló tervlapokon szerepeltetni kell: a) a tervezett építési tevékenység megnevezését, az építmény rendeltetését,
b) az építési tevékenységgel érintett ingatlan címét és helyrajzi számát,
c) az adott tervrajz megnevezését és méretarányát önálló ábránként,
d) a tervező vagy tervezők nevét, tervezői névjegyzéki számát és aláírását,
e) a tervlap elkészítésének időpontját, és f) az építésügyi hatósági engedélyt kérelmező nevét.
44. § (1) A műszaki tervdokumentáció tervrészei: a) a sajátos építmény általános műszaki leírása,
b) a terület-előkészítési munkák műszaki tervei, c) a sajátos építményt, és a biztonsági övezetével érintett ingatlanokat tartalmazó, az ingatlanügyi hatóság által
hitelesített, 3 hónapnál nem régebbi ingatlan-nyilvántartási térképmásolat, továbbá földalatti és külszíni
bányászati sajátos építmény esetében a bányatérképek méretarányára és tartalmára vonatkozó Bányabiztonsági
Szabályzatról szóló rendelet szerinti bányaművelési térkép, d) az Egységes Országos Vetületi Rendszer (EOV) koordináta hálóval ellátott helyszínrajz,
e) a technológiai berendezések tervei és tervrajzai, f) a közlekedés, a közművek, az energiaátvitel, az adatátviteli és kommunikációs rendszer hálózata, valamint ezek
kapcsolatainak tervei, g) a műszaki- és munkabiztonsági, az egészségvédelmi, a tűzvédelmi és a környezetvédelmi előírások
érvényesítésének ismertetése, a sajátos építmény környezetbe illeszkedésének módja, és
h) a tervezett próbaüzem tervei, a próbaüzem szükségességének indokolása.
(2) Az általános műszaki leírásnak tartalmaznia kell a sajátos építmény főbb adatait és rendeltetését, a technológia főbb,
meghatározó berendezéseit, a technológiai folyamat leírását, a termelésirányítás rendszerét és műszerezettségét,
az irányítástechnikai berendezéseket, a belső anyagmozgatást, a várható veszélyek ismertetését, valamint a sajátos
építményen belül elhelyezésre kerülő, nem technológiai célú berendezések leírását.
(3) A terület előkészítési munkák terveiben ismertetni kell a kivitelezéshez szükséges tereprendezési, bontási és
földmunkákat. Ennek keretében kell részletezni a vizek medrét és a vízi létesítményeket érintő, szükségessé váló
keresztezések, átalakítások és egyéb beavatkozások munkáit is. (4) A technológiai berendezések terveit és tervrajzait, valamint a közlekedés, a közművek, az energiaátvitel, az adatátviteli
és kommunikációs rendszer hálózata kapcsolatainak terveit olyan részletességgel és méretarányban kell elkészíteni,
és annyi magassági adattal kell kiegészíteni, hogy azok alapján elrendezésük, kialakításuk egyértelműen
megállapítható legyen. 22. A helyszínrajz 45. § (1) Földalatti bányászati sajátos építmény helyszínrajzát legfeljebb 1:1000 méretarányban, égtájjelöléssel és legalább
a biztosítás, a szabad távolságok, a szellőztető légáram iránya és a védőpillér feltüntetésével úgy kell elkészíteni, hogy
a sajátos építmény elrendezése, kialakítása egyértelműen megállapítható legyen. Akna, lejtősakna és táró kivételével
táró esetében a helyszínrajzot a (3) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel kell elkészíteni.
(2) Külszíni bányászati- és kutató sajátos építmény, továbbá a földalatti bánya külszíni sajátos építménye esetében
– figyelemmel a (3) bekezdés rendelkezéseire is – a helyszínrajzot legfeljebb 1:1000 méretarányban, égtájjelöléssel
úgy kell elkészíteni, hogy a sajátos építmény elrendezése, kialakítása egyértelműen megállapítható legyen. Külszíni
bányavasút vagy személyszállításra szolgáló sajátos építmény esetében a helyszínrajz részét képezi a keresztező
építményeket is ábrázoló 1:100 magassági méretarányú hossz-szelvény. (3) A külszíni bányászati- és kutató sajátos építmény engedélyezéséhez készített helyszínrajzon mérethelyesen fel kell
tüntetni a) a tervezett sajátos építményt és biztonsági övezetét, a védőtávolságokat, valamint – ha a helyrajzi számokat,
belterület esetében az utcaneveket és a házszámokat külön jegyzékben nem közölték – a létesítménnyel érintett
földrészleteket, azok helyrajzi számait, belterület esetében megjelölve az utca nevét és a házszámot is,
b) a földrészletre vonatkozó szabályozási és építési vonalakat, megjelölve az építési előírásokat és korlátozásokat,
c) az érintett területen meglévő és meghagyni vagy lebontani tervezett, továbbá a létesítendő épületek,
épületrészek és más építmények külső határoló körvonalait, megjelölve a terep jellegzetességeit,
d) az érintett közműveket, e) a sajátos építménynek a közlekedési, az energia- és a közműhálózathoz, továbbá a felszíni vizek medréhez,
a felszín alatti vizekhez, a vízi létesítményekhez való csatlakozás szempontjából lényeges adatokat, és
f) az érintett területen lévő védett természeti és kulturális örökségi elemeket.
(4) A kőolaj- és földgázbányászati sajátos építmény helyszínrajzát legfeljebb 1:1000 méretarányban, égtájjelöléssel kell
elkészíteni. A kőolaj- és a földgázbányászati mezőbeli vezeték, továbbá a kőolaj- és a földgáz-, valamint azok termékei
szállítóvezetékének helyszínrajzát a közigazgatási határokat és megnevezéseket is tartalmazó távvezetéki térképen
kell megadni. A vezetékek esetében a helyszínrajz részét képezik a keresztező építményeket is ábrázoló 1:100
magassági méretarányú hossz-szelvények. (5) Az 1. melléklet 3. és 4. pontja szerinti sajátos építmények helyszínrajzát a (3) bekezdés előírása szerint kell elkészíteni
legfeljebb 1:1000 méretarányban. (6) Külterületi gázelosztó vezeték helyszínrajza a célnak megfelelő legfeljebb 1:2000 méretarányban is elkészíthető.
A külterületi gázelosztó vezeték hossz-szelvénye helyettesíthető a keresztező építményeket is ábrázoló
keresztszelvénnyel. VI. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 46. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2012. március 31-én lép hatályba.
(2) Az 1–45. §, a 47. §, a 48. § a) pontja és az 1–7. melléklet az e rendelet kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
47. § (1) E rendelet rendelkezéseit – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a hatálybalépését követően indult vagy megismételt
eljárásokban kell alkalmazni. (2) E rendelet hatálybalépése előtt megkezdett, de 10 évnél nem régebbi és a hatálybalépést követően a bányafelügyelet
tudomására jutott szabálytalan építkezések esetében az építés időpontjában hatályban volt, a sajátos építményre
vagy építészeti-műszaki megoldásra vonatkozó jogszabályok és általános érvényű szakmai szabályok szerint kell
eljárni. 48. § Hatályát veszti a) a bányafelügyelet hatáskörébe tartozó sajátos építményekre vonatkozó egyes építésügyi hatósági eljárások
szabályairól szóló 96/2005. (XI. 4.) GKM rendelet, és
b) a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 19/2009. (I. 30.) Korm.
rendelet 19. § (4) bekezdésében az „ , és ezen tárolókapacitás kereskedelmi célra szabad, nem megszakítható
kapacitásként nem ajánlható fel” szövegrész. 49. § Nem lép hatályba a villamosenergia-ellátással, a földgázellátással és a távhőszolgáltatással összefüggő
kormányrendeletek módosításáról szóló 378/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 39. §-a.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
7/2017. (XII. 20.) MBFSZ utasítása a Munkavédelmi Információs Szolgálat működési szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást
adom ki:
1. A Munkavédelmi Információs Szolgálat célja és feladata
1. A Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat által működtetett Munkavédelmi Információs Szolgálat keretében történő
információnyújtás és tanácsadás célja az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzéssel kapcsolatos
jogosultságoknak és kötelezettségeknek – a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény hatálya alá tartozó –
gazdálkodó szervezetek mint munkáltatók és e munkáltatóknál – a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény
87. § 9. pontja szerinti – szervezett munkát végző munkavállalók, valamint az érdekképviseletüket ellátó szervek
információs igényét kielégítő megismertetése.
2. A Munkavédelmi Információs Szolgálat (a továbbiakban: MISZ) feladata az egészséget nem veszélyeztető és
biztonságos munkavégzéssel, a munkavédelemmel kapcsolatos tájékoztató, tanácsadó, felvilágosító tevékenység
ellátása, melyet a vonatkozó jogszabályi előírások, szakmai szabályok alkalmazása, valamint a munkavédelmi
felügyeleti tevékenység során nyert tapasztalatok alapján végez.
2. A Munkavédelmi Információs Szolgálat szervezete 3. A közcélú állami munkavédelmi információs rendszer keretében a MISZ a hatósági feladatokat ellátó szervezeti
egységektől elkülönülten, a Bányászati és Gázipari Főosztály szervezetében egy főből álló önálló egységként végzi
a jogszabályban megállapított tevékenységet.
4. A MISZ vezetőjét (a továbbiakban: MISZ vezető) az MBFSZ elnöke bízza meg. A MISZ vezetője – e megbízása alapján –
nem minősül az MBFSZ vezető beosztású kormánytisztviselőjének. Közvetlen felettese a Bányászati és Gázipari
Főosztály vezetője.
5. A MISZ munkatársa:
a) szervezi és végzi a munkavédelmi információs szolgálat munkáját,
b) a munkavédelmi információs szolgálat feladatkörébe tartozó ügyekben külön utasítás nélkül intézkedni, illetve
intézkedést kezdeményezni köteles,
c) munkakapcsolatot tart a szolgálat feladatkörébe tartozó ügyekben az MBFSZ osztályaival, a Megyei/Fővárosi
Kormányhivatalok Hatósági Főosztály Bányászati Osztályával, a Pest Megyei Kormányhivatal Bányafelügyeleti
Főosztályával és a társhatóságoknál működő munkavédelmi információs és tanácsadó szolgálatokkal,
d) a munkavédelmi információs szolgálatot érintő kérdésekben képviseli az MBFSZ-t,
e) részt vesz a munkavédelmi információs rendszer (MIR) munkáját értékelő Fórum ülésein.
3. A Munkavédelmi Információs Szolgálat működése 6. A MISZ az információt az MBFSZ honlapjára (ww w.mbf sz.go v.h u), vagy a munkavedelem @ mbfsz.g ov.h u címre
elektronikus úton beérkező levelekre írásban válaszolva adja meg.
7. A tájékoztatás jellege nem lehet jogi iránymutatás, konkrét műszaki megoldás, terv, végrehajtási javaslat ismertetése,
csak és kizárólag a munkavédelemre vonatkozó szabályokban, biztonsági szabályzatokban megfogalmazott normatív
követelmények megfogalmazását, ismertetését tartalmazhatja.
8. A MISZ által nyújtott információk nem tartalmazhatnak termék, szolgáltatás értékesítését vagy más módon történő
igénybevételét, illetve egy adott vállalkozás nevének, tevékenységének népszerűsítését, továbbá áru vagy árujelző
megismertetését előmozdító reklámot. Az információ konkrét műszaki megoldást, tervet, végrehajtási javaslatot nem
foglalhat magában, kizárólag a munkavédelemre vonatkozó szabályokban megfogalmazott normatív követelmények
ismertetését tartalmazhatja.
9. A szolgáltatást igénybe vevő névtelenségét biztosítani kell. Ettől el lehet tekinteni, ha a szolgáltatást igénybe vevő
ezzel írásban egyetért.
10. Az igényelt információt lehetőség szerint azonnal vagy rövid határidővel, közérthető formában, a jogszabályi
rendelkezések pontos megjelölésével kell megadni.
11. A MISZ a megkeresésekről, a kapcsolatfelvételekről nyilvántartást vezet. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell:
a) a megkeresés dátumát,
b) a megkeresés ügyszámát (minden évben 1-es sorszámmal kezdve),
c) a megkeresés tárgyát,
d) a megkeresésre adott tájékoztatás lényegi elemeit és a szakmai álláspont kialakítása során figyelembe vett
jogszabályhelyek megjelölését. 12. Az adatok kezelése, nyilvántartása és feldolgozása kizárólag az adatvédelemre vonatkozó jogszabályok rendelkezései
szerint történhet.
13. A MISZ:
a) gondoskodik a zöldszámon beérkező telefonhívások fogadásának biztosításáról a kihirdetett munkaidőben
(hétfőtől csütörtökig: 8–15, pénteken: 8–12 óra között),
b) gondoskodik a munkaidőn kívül érkezett – üzenetrögzítőn tárolt – hívások nyilvántartásba vételéről és
a szükséges információk/válaszok megadásáról,
c) a szolgálatot ellátó személy akadályoztatása esetén, a telefonon történő megkeresést a Bányászati és Gázipari
Főosztály vezetőjével történő egyeztetés alapján kijelölt személy fogadja,
d) előkészíti a működéséről szóló éves beszámoló jelentést,
e) szükség esetén kezdeményezi a társhatóságokkal megkötött együttműködési megállapodás módosítását,
f ) gondoskodik az előírt nyilvántartások és a számítógépes adatbázis naprakész vezetéséről, továbbá
a számítógépes adatbázis valamint a hangfelvételek havonkénti mágneses vagy egyéb adattárolóra történő
kimentéséről és azok megőrzéséről,
g) olyan megkeresés esetén, amikor a bányafelügyeletnek nincs jogszabály által biztosított hatásköre,
az  információt kérő személyt vagy szervezetet a hatáskörrel rendelkező társhatóság által működtetett
szolgálathoz irányítja,
h) nyilvántartja a munkavédelemmel kapcsolatos normatív követelményeket, figyelemmel kíséri a változásokat,
i) összegyűjti és karbantartja a munkavédelemmel kapcsolatos normatív követelményeket tartalmazó
dokumentumokat és adatokat,
j) a gyakran ismétlődő kérdésekről és az azokra adott válaszokról összesítést készít, és azt közzé teszi az MBFSZ
internetes honlapján. 4. Záró rendelkezések 14. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
15. Hatályát veszti a munkavédelmi információs szolgálat működési szabályzatáról szóló 1/2003. MBH utasítás.
Zelei Gábor s. k.,
 elnök


text:
33/2007. (X. 25.) ÖTM rendelete a fontos és bizalmas munkakörökről, valamint a biztonsági ellenőrzés szintjéről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) 78. §-ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján – a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszterrel és a rendészetért felelős miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium hivatali szervezetére, valamint az önkormányzati és területfejlesztési miniszter irányítása alá
tartozó szervekre terjed ki.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt szervek fontos és bizalmas munkaköreit, szolgálati beosztásait (a továbbiakban:
fontos és bizalmas munkakörök) az Nbtv. 2. számú mellékletének 2–5. és 11., valamint 13–14. pontjaiban meghatározottakon kívül e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Ezzel egyidejűleg hatályukat vesztik a fontos és bizalmas
munkakörökről, valamint a biztonsági ellenőrzés szintjéről
szóló 34/1997. (V. 30.) BM rendelet mellékletének I. címe
és annak pontjai, a VII–VIII. címei és azok pontjai, a X. címe és annak pontjai, a XI/A. címe és annak pontjai, a XIII.
címe és annak pontjai, továbbá a fontos és bizalmas munkakörökről, valamint a biztonsági ellenőrzés szintjéről
szóló 34/1997. (V. 30.) BM rendelet módosításáról szóló
5/2006. (I. 26.) BM rendelet, valamint az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszter
felelősségi körébe tartozó szervek fontos és bizalmas mun
kaköreinek megállapításáról és a biztonsági ellenőrzés
szintjéről szóló 8/2004. (VI. 4.) TNM rendelet.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
255/2018. (XII. 18.) Korm. rendelete a Nemzeti Együttműködési Alappal kapcsolatos, az új alapkezelő kijelölése miatt lefolytatandó átadásátvételi eljárásról.
A Kormány az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 73.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  Emberi Erőforrás Támogatáskezelő (a  továbbiakban: Támogatáskezelő) által 2018. december 31-én a  Nemzeti
Együttműködési Alappal és – az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről
és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény 75.  § (10)  bekezdése alapján – a  Nemzeti Civil Alapprogrammal
kapcsolatosan végzett kezelő szervi feladatok (a  továbbiakban: feladatok) ellátását 2019. január 1-jétől a  Bethlen
Gábor Alapkezelő Zrt. (a továbbiakban: Alapkezelő) biztosítja.
(2) A  feladatok átadás-átvétele a Támogatáskezelővel szemben fennálló követeléseket nem teszi lejárttá, és arra való
hivatkozással az  Alapkezelővel szemben szerződésszegésre alapított igényt vagy biztosíték nyújtására vonatkozó
igényt nem lehet érvényesíteni.
(3) Az  Alapkezelő az  (1)  bekezdés szerinti feladatokhoz kapcsolódóan 2019. január 1-jét megelőzően létrejött
jogviszonyok vonatkozásában jogosult különösen
a) eljárni a jogosulatlanul igénybe vett vagy visszafizetésre meghatározott összegek beszedése érdekében,
b) belépni a folyamatban lévő peres és nemperes eljárásokba.
(4) Az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatokhoz kapcsolódó támogatási jogviszonyokban, valamint az  ahhoz
kapcsolódó biztosítéki szerződésekben, részletfizetési megállapodásokban valamennyi jog és kötelezettség
tekintetében 2019. január 1-jétől az Alapkezelő lép a Támogatáskezelő helyébe.
2. § Az  átadás-átvétellel érintett feladatok ellátásával összefüggő, a  Támogatáskezelő javára kiadott, hatályban lévő
hatósági engedélyek jogosultjának 2019. január 1-jétől az  Alapkezelő minősül. A  hatósági engedélyek ennek
megfelelő módosítását az Alapkezelő kezdeményezi.
3. § Az átadás-átvétellel érintett feladatokhoz használt tárgyi eszközökkel – ide nem értve az ingatlanokat – kapcsolatos
vagyonkezelői jogok és kötelezettségek tekintetében jogosultként és kötelezettként 2019. január 1-jétől
a Támogatáskezelő helyébe az Alapkezelő lép.
4. § (1) Az Támogatáskezelőnél az átadás-átvétellel érintett feladatokat és az azokhoz kapcsolódó egyes segítő, támogató
feladatokat 2018. december 31-én ellátó foglalkoztatottak tekintetében a  munkáltató 2019. január 1-jétől
az Alapkezelő és a munkáltatói jogok gyakorlója az Alapkezelő vezérigazgatója.
(2) A  munkáltató személyében az  (1)  bekezdés szerint bekövetkező változás alapján az  (1)  bekezdés szerinti
foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonya a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
(a  továbbiakban: Kjt.) 25/A.  § (7)  bekezdése alapján megszűnik, és a  megszűnést követő nappal, az  Alapkezelő
továbbfoglalkoztatási kötelezettségére való tekintettel munkaviszony létesül.
(3) A  munkáltató személyében az  (1)  bekezdés szerint bekövetkező változás a  foglalkoztatásra irányuló
jogviszony határozott vagy határozatlan időre szóló jellegén, valamint azon, hogy a  foglalkoztatás teljes- vagy
részmunkaidőben történik-e nem változtat.
(4) Ha a  munkáltató személyében az  (1)  bekezdés szerint bekövetkező változással érintett foglalkoztatásra irányuló
jogviszony létesítésekor kikötött próbaidő időtartama 2018. december 31-ig nem telik le, a próbaidő a  jogviszony
létesítésekor kikötött időtartamig áll fenn.
(5) A  munkáltató személyében az  (1)  bekezdés szerint bekövetkező változással érintett, az  Alapkezelőnél
továbbfoglalkoztatott személyek munkáltatói kölcsönei vonatkozásában, a  kapcsolódó jogviszonyokban
valamennyi jog és kötelezettség tekintetében az Alapkezelő lép a Támogatáskezelő helyébe.
(6) Az  (1)–(5)  bekezdésben nem szabályozott kérdésekben a  Kjt. 25/A.  §-át, 25/B.  §-át és 25/C.  § (1)–(3)  bekezdését,
valamint a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 40. §-át kell megfelelően alkalmazni.
2. Az átadás-átvétel rendje 5. § (1) A  Támogatáskezelő és az  Alapkezelő átadás-átvételi eljárást folytat le. Az  átadás-átvételi eljárás levezetője
az Alapkezelő.
(2) Az  átadás-átvétel kiterjed különösen a  Nemzeti Együttműködési Alappal kapcsolatos egyes kérdésekről szóló
5/2012. (II. 16.) KIM rendelet (a  továbbiakban: NEAr.) 28.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatokhoz
kapcsolódóan
a) a feladatok ellátásához használt ingó eszközállományra, az azokkal kapcsolatos jogokra és kötelezettségekre,
b) a  Nemzeti Civil Alapprogram terhére kötött támogatási szerződésekkel, kiadott támogatói okiratokkal
kapcsolatos szakmai és pénzügyi-számviteli feladatokra,
c) a NEAr. 29. § (5) és (7) bekezdése szerinti pénzeszközökről készített kimutatásokra és felhasználásukra,
d) az elektori választás lebonyolításával kapcsolatos feladatokra.
6. § (1) A  feladatok ellátásához szükséges vagyonelemeket a  Támogatáskezelő az  Alapkezelő részére köteles
2019. január 7-éig átadni azzal, hogy az átadott vagyonelemek átadás napja szerinti állapotáról a Támogatáskezelő
és az  Alapkezelő mennyiségi és értékbeni leltárt vesz fel, és az  Alapkezelő azt 2019. január 31-éig a  tulajdonosi
joggyakorló részére megküldi. A leltár megküldését követően az Alapkezelő és a tulajdonosi joggyakorló az átvett
vagyonra vonatkozó vagyonkezelési szerződést módosítja. A Támogatáskezelő a könyvviteli, nyilvántartási számlái
és részletező nyilvántartásai lezárása nélkül, a folyamatos könyvelés keretében a könyveiből 2019. január 1. napjával
kivezeti az átadott és a leltárban feltüntetett vagyonelemeket.
(2) A  Támogatáskezelő a  feladatok ellátásához szükséges 2018. évi költségvetési előirányzatok teljesítéséhez
kapcsolódóan az Alapkezelő részére átadja
a) a 2018. évi leltárral és főkönyvi kivonattal alátámasztott éves költségvetési beszámolót,
b) – legkésőbb a  mérlegkészítés, illetve az  éves költségvetési beszámoló összeállításáig – a  2018. december
31-ével lezárt, leltárral egyező, az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet
14.  mellékletében foglaltak szerinti analitikus nyilvántartásokat és az  azokhoz kapcsolódó bizonylatokat,
valamint
c) 2019. január 15-éig a  kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradványok, követelések állományához
kapcsolódó, azokat megalapozó dokumentumokat.
7. § Az átadás-átvételről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyben
a) tételesen meg kell határozni az átadás-átvétellel érintett feladatokat, feladatcsoportokat,
b) rendelkezni kell az  átadás-átvétellel érintett feladatokhoz, feladatcsoportokhoz kapcsolódó szerződések,
okiratok és más dokumentumok eredeti és hiteles másolati példányainak átadásáról,
c) meg kell határozni az  Alapkezelőhöz kerülő szakmai és az  ahhoz kapcsolódó funkcionális létszámkeretet,
a munkáltató személyében bekövetkező változással érintett személyek körét,
d) meg kell határozni az  átadás-átvétellel érintett feladatok, feladatcsoportok végrehajtásához használt, leltári
számon vagy más egyedi azonosító számon nyilvántartott ingó vagyon körét és átadásának napját,
e) meg kell határozni a kezelői megállapodásokban vállalt és még folyamatban lévő feladatokat.
8. § (1) Az átadás-átvételi eljárást, illetve a jegyzőkönyv elkészítését legkésőbb 2019. február 15-éig – az éves költségvetési
beszámoló átadása tekintetében 2019. március 15-éig – végre kell hajtani. A  jegyzőkönyv aláírására az  érintett
szervezetek vezetői jogosultak.
(2) A  jegyzőkönyv felvétele mellett a  Támogatáskezelő vezetője vagy az  általa meghatalmazott személy adja át
az átadás-átvétellel érintett feladathoz kapcsolódóan a Támogatáskezelő, illetve az általa ellátott és 2018. december
31-én folyamatban lévő ügyeket az Alapkezelő vezérigazgatójának vagy az általa meghatalmazott személynek.
(3) Az  átadás-átvétel keretében a  Támogatáskezelő tájékoztatást nyújt mindazon tényekről, átadja mindazon
okiratokat az Alapkezelőnek, amelyek 2019. január 1-jétől az Alapkezelőt megillető jogok és az Alapkezelőt terhelő
kötelezettségek gyakorlásához, illetve érvényesítéséhez szükségesek.
3. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
10. § Az  Alapkezelő által 2019. január 1-jétől külön jogszabály alapján civil és non-profit szervezetek támogatása
kezelő szerveként ellátott feladatokhoz kapcsolódó támogatási jogviszonyokban, valamint az  ahhoz kapcsolódó
biztosítéki szerződésekben, részletfizetési megállapodásokban valamennyi jog és kötelezettség tekintetében
2019. január 1-jétől az Alapkezelő jogutódként belép a jogelőd helyébe.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2003. (IV. 18.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezés megszűnésének megállapításáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/D. § (1) bekezdésének
b) pontja alapján megállapítom, hogy
dr. Sifter Rózsa kormányzati főtisztviselő kinevezése
— az 1992. évi XXIII. törvény 31/A. § (2) bekezdésének
a) pontjában meghatározott körbe nem tartozó közigazgatási szervhez történő áthelyezésére tekintettel —
2002. december 16-i hatállyal megszűnt. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
6/2015. (III. 18.) NGM rendelete a nemzetgazdasági miniszter irányítása alá tartozó központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az 5.  § tekintetében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (3)  bekezdés 4.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 1.  alpont
a) pontjában, 10. alpont b) pontjában, 13. alpontjában, 16. alpont b) pontjában, 19. alpont a) pontjában, 25. és 26. alpontjában
és a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1. mellékletébe sorolt olyan központi
kezelésű előirányzatok felhasználási szabályait, amelyek a  nemzetgazdasági miniszter irányítása alá tartoznak,
az 1–7. melléklet tartalmazza.
2. § Ha az  e  rendelet alapján kijelölt kezelő szerv az  e  rendelet hatálya alá tartozó központi kezelésű előirányzatok
vonatkozásában e rendelet hatálybalépését megelőzően tett kötelezettségvállalást és teljesített kifizetést, azt az arra
jogosult kezelő szerv által tett kötelezettségvállalásnak és kifizetésnek kell tekintetni.
3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 4. § 2015. április 1-jén lép hatályba.
4. § Az 5. mellékletben foglalt táblázat
a) 4:J, 5:J, 6:J, 7:J mezőjében a  „Kincstár megyei igazgatóságok” szövegrész helyébe a  „fővárosi és megyei
kormányhivatal” szöveg,
b) 18:J mezőjében a „Kincstár megyei igazgatóságai” szövegrész helyébe a „fővárosi és megyei kormányhivatal”
szöveg,
c) 22:J mezőjében a „területi igazgatóságok” szövegrész helyébe a „fővárosi és megyei kormányhivatal” szöveg
lép.
5. § A költségvetési szervnél belső ellenőrzési tevékenységet végzők nyilvántartásáról és kötelező szakmai
továbbképzéséről, valamint a  költségvetési szervek vezetőinek és gazdasági vezetőinek belső kontrollrendszer
témájú továbbképzéséről szóló 28/2011. (VIII. 3.) NGM rendelet 3/B. § (2) bekezdésében a „felszólító levél” szövegrész
helyébe a „felszólítás” szöveg, az „az előzetes tudásszint-felmérésen” szövegrész helyébe az „a szintvizsgán” szöveg,
a „tudásszint-felmérő” szövegrész helyébe a „szintvizsga” szöveg lép.
6. § Hatályát veszti az egyedi támogatások, költségtérítések mértékéről és felhasználási szabályairól szóló 5/2015. (II. 9.)
NFM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
90/2009. (IX. 24.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkot mány elle nességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Budapest Főváros VII. kerület Erzsébetváros Önkormányzata
Képviselő-testületének a tulajdonában lévő lakások bérletéről és bérbeadásának feltételeiről szóló 23/2006. (VI. 15.)
rendelete 12. § (6) bekezdés a) pontjának „A szerződés megkötésének feltétele, hogy a pályázat nyertese a határozott
idejű bérleti szerződés feltételeinek nem teljesítése esetére közjegyzői okiratban vállalja a kiürítési kötelezettségét.”
szövegrésze és 28. § (2) bekezdés b) pontja alkot mány elle nes, ezért azokat megsemmisíti.
Budapest Főváros VII. kerület Erzsébetváros Önkormányzata Képviselő-testületének a tulajdonában lévő lakások
bérletéről és bérbeadásának feltételeiről szóló 23/2006. (VI. 15.) rendelete 12. § (6) bekezdés a) pontja az alábbi
szövegezéssel marad hatályban:
„A nyertes pályázóval az erről szóló értesítés kézhezvételétől számított 15 napon belül a lakás rendeltetésszerű
állapotának kialakítására pályázati feltételként megszabott időtartamra határozott idejű bérleti szerződést kell kötni. A
nyertes visszalépése vagy kiesés esetén az adott lakásra pályázó, a rangsorban következő pályázónak kell a lakás
bérbevételére ajánlatot tenni.”
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A regionális közigazgatási hivatal vezetője – miután törvényességi észrevételének a képviselő-testület nem adott
helyt – a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továb biak ban: Ötv.) 99. § (2) bekezdés a) pontja
alapján, az Alkotmánybíróságnál kezdeményezte Budapest Főváros VII. kerület Erzsébetváros Önkormányzata
Képviselő-testületének a tulajdonában lévő lakások bérletéről és bérbeadásának feltételeiről szóló 23/2006. (VI. 15.)
rendelete (a továb biak ban: Ör.) 12. § (6) bekezdése és 28. § (2) bekezdés b) pontja alkot mány elle nességének
megállapítását és megsemmisítését.
Az Ör. indítvánnyal érintett rendelkezései a helyi önkormányzat tulajdonában lévő lakások bérbeadásának, illetve
a bérleti szerződés megkötésének szabályait tartalmazzák. Minthogy az Ör. 11–13. §-a a lakás – rendeltetésszerű
használatra való alkalmassá tételének feltételével történő – bérbeadását pályázat útján teszi lehetővé, az Ör. 12. §-ának
kifogásolt (6) bekezdése előírja, hogy a nyertes pályázóval határozott idejű bérleti szerződést kell kötni. E szerződés
megkötésének egyik előfeltétele, hogy a nyertes pályázó „a határozott idejű bérleti szerződés feltételeinek nem
teljesítése esetére” közjegyzői okiratban a lakás kiürítésére kötelezettséget vállal. Ehhez hasonlóan az Ör. 28. §
(2) bekezdés b) pontja is közjegyzői okiratban vállalt kiürítési kötelezettséghez köti a – családok átmeneti
elhelyezésére szolgáló – lakások határozott idejű bérleti szerződésének megkötését.
Az indítványozó hivatalvezető szerint az Ör. e rendelkezései nincsenek összhangban az irányadó törvényi
rendelkezésekkel.
A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény (a továb biak ban: Lt.) 24. § (1) bekezdés b) pontja szerint a bérbeadó a szerződést írásban
felmondhatja, ha a bérlő a szerződésben vállalt vagy jogszabályban előírt egyéb lényeges kötelezettségét nem
teljesíti. Az indítványozó utalt arra, hogy ebben az esetben a bérbeadó „a kötelezettség teljesítésére – az elvégzendő
munka természetétől függően – írásban megfelelő határidőt köteles biztosítani. Nem teljesítés esetén a bérbeadó
a határidőt követő tizenöt napon belül írásban felmondással élhet. A felmondás a teljesítésre megszabott határnapot
követő hónapra szólhat, de a felmondási idő nem lehet rövidebb tizenöt napnál.” Az indítványozó szerint az Lt.
felmondásra vonatkozó szabályaitól nem lehet eltérni. Ehhez képest az Ör. – az Lt. szabályaitól eltérően – már akkor
kötelezővé teszi a lakás kiürítését, amikor a törvény által megállapított felmondási idő még nem telt le, s esetleg még
vitatott, hogy érvényesen szűnt-e meg a bérleti jogviszony.
Az indítványozó hivatkozott továbbá arra is, hogy a támadott jogszabályhelyek a közjegyzőkről szóló 1991. évi
XLI. törvény (a továb biak ban: Kjgytv.) 121. §-át is sértik, mivel „aggályosnak tekinthető” nyilatkozatok közjegyzői
okiratba foglalását teszik kötelezővé.
Ezen túlmenően az indítványozó hivatkozott arra, hogy a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény
(a továb biak ban: Vht.) 183/A. § (1) bekezdése alapján a bérbeadó határozott időre kötött helyiségbérleti szerződés
esetén a meghatározott idő lejártát követő 60 napon belül kérheti, hogy a bíróság nemperes eljárásban hozott
végzéssel rendelje el a lakás kiürítését, ha a kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolja, hogy a bérleti szerződésben
meghatározott idő eltelt. Az indítványozó hivatalvezető szerint az Ör. nem e törvényi rendelkezés keretei között
határozta meg azt, hogy a bérbeadó önkormányzat hogyan érvényesítheti az önkormányzati tulajdonú lakás
kiürítésére vonatkozó igényét, ezért az Ör. támadott rendelkezéseit ellentétesnek tartotta az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésével.
Az indítvány benyújtását köve tően Budapest Főváros VII. kerület Erzsébetváros Önkormányzata
Képviselő-testületének az Ör. módosításáról szóló 17/2009. (VI. 1.) önkormányzati rendelete 6. §-a 2009. június 1-jei
hatállyal módosította az Ör. 12. § (6) bekezdését. Az Ör. 12. § (6) bekezdésének lerövidített szövegét immár a 12. §
(6) bekezdés a) pontja tartalmazza. A módosítás mindazonáltal érintetlenül hagyta a 12. § korábbi (6) bekezdésének
második mondatát, amelyet az indítványozó tulajdonképpen sérelmezett.
Az indítvány benyújtása óta megváltozott jogszabályokra vonatkozó állandóan követett alkotmánybírósági gyakorlat
szerint az alkotmányossági vizsgálatot az Alkotmánybíróság a régi helyébe lépő új szabályozás tekintetében akkor
folytatja le, ha az tartalmilag a korábbival alkotmányjogi szempontból azonos és ezáltal azonos a vizsgálandó
alkotmányossági probléma [137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.; 163/B/1991. AB határozat, ABH 1993, 544,
545.; 1314/B/1997. AB végzés, ABH 2000, 1049.; 1425/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 844, 845.; 14/1999. (VI. 3.) AB
határozat, ABH 1999, 396, 399.]. Ezért az Alkotmánybíróság – eddigi gyakorlatát követve – az Ör. módosított
rendelkezése tekintetében folytatta le az eljárást.
II. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„44/A. § (1) A helyi képviselőtestület:
a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül,
(…)
(2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű
jogszabállyal.”
2. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továb biak ban: Ptk.) érintett rendelkezései:
„434. § (1) A lakásbérleti jogviszonyt a bérbeadó és a bérlő szerződése hozza létre.
(2) A lakásbérleti jogviszony létrejöttére, a felek jogaira és kötelezettségeire, továbbá a lakásbérlet megszűnésére
vonatkozó szabályokat külön törvény tartalmazza.
(…)
(4) Jogszabály – a (2) bekezdésben említett törvény keretei között – a lakásbérlet létrejöttének, megszűnésének,
a lakásbérleti jog folytatásának, a lakások elidegenítésének további feltételeit is megállapíthatja.”
„685. § E törvény alkalmazásában
a) jogszabály: a törvény, a kormányrendelet, továbbá a törvény felhatalmazása alapján, annak keretei között az
önkormányzati rendelet; a 29. § (3) bekezdése, a 200. § (2) bekezdése, a 209/B. § (6) bekezdése, a 305. § (1) bekezdése,
a 434. § (3)–(4) bekezdése, az 523. § (2) bekezdése és az 528. § (3) bekezdése tekintetében valamennyi jogszabály;”
3. Az Ötv. érintett rendelkezése:
„16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.”
4. Az Lt. érintett rendelkezései:
„3. § (1) A helyi önkormányzat tulajdonában lévő lakásra (a továb biak ban: önkormányzati lakás) a tulajdonos
önkormányzat – e törvény keretei között alkotott – rendeletében (a továb biak ban: önkormányzati rendelet)
meghatározott feltételekkel lehet szerződést kötni. Az önkormányzati rendeletben meg kell határozni az
önkormányzati lakás szociális helyzet alapján történő bérbeadásának a lakás bérbeadásakor fennálló jövedelmi és
vagyoni körülményekhez igazodó feltételeit. Az önkormányzati rendelet a nem szociális helyzet alapján történő
bérbeadás esetén szabályozhatja a Ptk. rendelkezéseinek megfelelő óvadék kikötésének lehetőségét és feltételeit.”
„24. § (1) A bérbeadó a szerződést írásban felmondhatja, ha
(…)
b) a bérlő a szerződésben vállalt vagy jogszabályban előírt egyéb lényeges kötelezettségét nem teljesíti;”
„25. § (1) Ha a bérlő a bérfizetésre megállapított időpontig a lakbért nem fizeti meg, a bérbeadó köteles a bérlőt
– a következményekre figyelmeztetéssel – a teljesítésre írásban felszólítani. Ha a bérlő a felszólításnak nyolc napon
belül nem tesz eleget, a bérbeadó további nyolc napon belül írásban felmondással élhet.
(2) Ha a bérlő a szerződésben vállalt, vagy jogszabályban előírt egyéb lényeges kötelezettségét a bérbeadó által
írásban megjelölt határidőben nem teljesíti, a bérbeadó a határidőt követő tizenöt napon belül írásban felmondással
élhet.
(…)
(5) A felmondás az (1) és (2) bekezdés esetében az elmulasztott határnapot követő hónap, a (3) és (4) bekezdés
esetében a hónap utolsó napjára szólhat. A felmondási idő nem lehet rövidebb tizenöt napnál.”
5. Az Ör. 12. §-ának az indítvány benyújtásakor hatályos (6) bekezdése:
„12. § (6) A nyertes pályázóval az erről szóló értesítés kézhezvételétől számított 15 napon belül a lakás rendeltetésszerű
állapotának kialakítására pályázati feltételként megszabott időtartamra határozott idejű bérleti szerződést kell kötni. A
szerződés megkötésének feltétele, hogy a pályázat nyertese a határozott idejű bérleti szerződés feltételeinek nem
teljesítése esetére közjegyzői okiratban vállalja a kiürítési kötelezettségét. A nyertes visszalépése vagy kiesés esetén új
pályázatot kell kiírni. A határozott idejű bérleti szerződés tartama alatt a pályázó és vele a későbbiekben együtt költöző
személyek a lakásban nem tartózkodhatnak életvitelszerűen.”
6. Az Ör.-nek az indítvány elbírálása idején hatályos rendelkezései:
„12. § (6) a) A nyertes pályázóval az erről szóló értesítés kézhezvételétől számított 15 napon belül a lakás
rendeltetésszerű állapotának kialakítására pályázati feltételként megszabott időtartamra határozott idejű bérleti
szerződést kell kötni. A szerződés megkötésének feltétele, hogy a pályázat nyertese a határozott idejű bérleti
szerződés feltételeinek nem teljesítése esetére közjegyzői okiratban vállalja a kiürítési kötelezettségét. A nyertes
visszalépése vagy kiesés esetén az adott lakásra pályázó, a rangsorban következő pályázónak kell a lakás bérbevételére
ajánlatot tenni.”
„28. § (2) A bérleti szerződés megkötésének feltételei:
(…)
b) a jogosult köteles a határozott idő lejártára vonatkozóan a kiürítési kötelezettségét közjegyzői okiratban vállalni.”
III. Az indítvány az alábbiak szerint megalapozott.
1. A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörét az Alkotmány 44/A. §-a, valamint az Ötv. 16. §-a határozza meg. Az
Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés a) pontja alapján a helyi képviselő-testület önkormányzati ügyekben önállóan
szabályoz és igazgat. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése ugyanakkor kimondja, hogy a helyi képviselő-testület
rendelete nem lehet magasabb szintű jogszabállyal ellentétes. Az Ötv. 16. § (1) bekezdése pedig úgy rendelkezik, hogy
a helyi képviselő-testület törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény
felhatalmazása alapján, annak végrehajtására rendeletet alkot.
A lakásbérleti jogviszony törvény által szabályozott társadalmi viszony. A lakásbérleti jogviszonyról a Ptk. 434. §
(2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy annak létrejöttére, a felek jogaira és kötelezettségeire, továbbá a lakásbérlet
megszűnésére vonatkozó szabályokat külön törvény tartalmazza. E rendelkezés (4) bekezdése kimondja, hogy
jogszabály – a (2) bekezdésben említett törvény keretei között – a lakásbérlet létrejöttének, megszűnésének,
a lakásbérleti jog folytatásának, a lakások elidegenítésének további feltételeit is megállapíthatja.
Azt, hogy a Ptk. alkalmazásában milyen szintű jogszabályokat kell jogszabály alatt érteni a Ptk. 685. § a) pontja
szabályozza. E rendelkezés szerint a Ptk. idézett 434. § (4) bekezdésének alkalmazása szempontjából jogszabálynak
minősül az önkormányzati rendelet is.
A Ptk. fenti rendelkezéseit figye lembe véve a lakásbérleti viszonyok szabályozásának joga csak a lakásbérletet
szabályozó külön törvény keretei között illeti meg az önkormányzatokat. E külön törvény az Lt., melynek 3. §
(1) bekezdése kimondja, hogy a helyi önkormányzat tulajdonában lévő lakásra a tulajdonos önkormányzat – e törvény
keretei között alkotott – rendeletében meghatározott feltételekkel lehet szerződést kötni.
Az Alkotmánybíróság már több döntésében, elvi jelleggel a 3/1999. (III. 24.) AB határozatban felhívta a figyelmet arra,
hogy „a helyi önkormányzat jogalkotó hatásköre a lakásbérleti viszonyok szabályozására nem korlátlan, csak törvény
felhatalmazása alapján rendelkezik a lakásbérletre vonatkozó szabályozási jogkörrel”. (ABH 1999, 375, 377.) Az
Alkotmánybíróság rámutatott továbbá: „az Lt. szabályozási módszerére az a jellemző, hogy nem általános
felhatalmazást ad a helyi önkormányzatnak a tulajdonában álló lakásokkal kapcsolatos lakásbérleti jogviszonyok
tartalmának szabályozására, hanem konkrétan meghatározza azokat a lakásbérleti jogviszonnyal kapcsolatos
szabályozási tárgyakat, amelyekre nézve az önkormányzat rendeletében rendelkezhet”. (ABH 1999, 375, 377–378.)
2. Az Ör. 12. § (6) bekezdés a) pontja és 28. § (2) bekezdés b) pontja a lakásbérleti szerződés megkötésének feltételévé
teszi, hogy a majdani bérlő közjegyzői okiratban a lakás kiürítésére vállaljon kötelezettséget. Az Lt. ugyanakkor nem
támaszt ilyen követelményt a leendő bérlővel szemben. Ennek következtében a helyi önkormányzat nem is jogosult
arra, hogy – az Lt. 3. § (1) bekezdésében szereplő felhatalmazástól eltérően – az Lt.-ben nem szereplő követelmény
teljesítéséhez kösse a lakásbérleti szerződés megkötését, vagyis közjegyzői okiratban kiürítési kötelezettség
vállalására kényszerítse a bérlőt.
Az Lt. továbbá részletes szabályozást tartalmaz a lakásbérlet megszűnéséről. Az Lt. 24. § (1) bekezdés b) pontja
értelmében a bérbeadó a szerződést írásban felmondhatja, ha „a bérlő a szerződésben vállalt vagy jogszabályban
előírt egyéb lényeges kötelezettségét nem teljesíti”. Ebben az esetben a bérbeadó – az Lt. 25. § (2) bekezdése alapján –
köteles megfelelő határidőt biztosítani az elmulasztott kötelezettség teljesítésére. Nem teljesítés esetén a bérbeadó
– az Lt. 25. § (5) bekezdése szerint – az elmulasztott határnapot követő hónap utolsó napjára szóló felmondással élhet.
Mindazonáltal a bérlő – az Lt.-nek a lakásbérleti szerződés felmondásáról szóló rendelkezései alapján – nem köteles
arra, hogy a felmondásra alapot adó kötelezettségszegés esetére előre elkötelezze magát, hogy akár már a felmondást,
 illetve a felmondási határidő végét megelőzően kiüríti a lakását.
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a képviselő-testület az Ör. 12. § (6) bekezdés a) pontjának
„A szerződés megkötésének feltétele, hogy a pályázat nyertese a határozott idejű bérleti szerződés feltételeinek nem
teljesítése esetére közjegyzői okiratban vállalja a kiürítési kötelezettségét.” szövegrésze és 28. § (2) bekezdés b) pontja
megalkotásával túllépte a törvény ben meghatározott rendeletalkotási hatáskörét, s a Ptk. 434. § (4) bekezdésével és az
Lt. 3. § (1) bekezdésével ellentétes, ezáltal az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sértő szabályozást alkotott. A törvényi
keretek túllépése – a jogforrási hierarchia megsértése miatt – az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerinti jogállamiság
követelményét is sérti.
Mindezek alapján az alkot mány elle nes rendelkezéseket az Alkotmánybíróság megsemmisítette.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án
alapul.
Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1950/2015. (XII. 16.) Korm. határozata a KÖZOP-1.5.0-09-11-2015-0013 azonosító számú („TEN-T közúti hálózat közlekedésbiztonságának, szolgáltatási színvonalának, fenntarthatóságának javítását célzó, az üzemeltetési, fenntartási telephelyek fejlesztése KÖZOP keretében-Szombathelyi Mérnökségi telep fejlesztése, Csorna Mérnökségi Telep fejlesztése, Szolnoki Mérnökségi Telep fejlesztése” című) projekt akciótervi nevesítéséről, szakaszolásának jóváhagyásáról, valamint a projekt második szakaszában felmerülő költségek fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. elfogadja a  KÖZOP-1.5.0-09-11-2015-0013 azonosító számú, „TEN-T közúti hálózat közlekedésbiztonságának,
szolgáltatási színvonalának, fenntarthatóságának javítását célzó, az üzemeltetési, fenntartási telephelyek fejlesztése
KÖZOP keretében-Szombathelyi Mérnökségi telep fejlesztése, Csorna Mérnökségi Telep fejlesztése, Szolnoki
Mérnökségi Telep fejlesztése” című projekt (a  továbbiakban: projekt) kiemelt projektként történő nevesítését
az 1. melléklet szerint,
2. egyetért a  projekt – a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 25b. pontja szerinti – szakaszolásával,
3. egyetért a projekt forrásszerkezetének 1. melléklet szerinti módosításával,
 4. hozzájárul a projekt első szakasza tekintetében a támogatási szerződés módosításához az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. hozzájárul a projekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Programban (a továbbiakban: IKOP) a projektre
vonatkozó felhívás megjelenését követően azonnal
 6. jóváhagyja a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Nemzeti Stratégiai
Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport 1. prioritása keretének 138  400  000 forint
összeggel történő növelését, amelyet a projekt második szakaszának átmeneti finanszírozása érdekében – az IKOP
terhére történő finanszírozást biztosító támogatási szerződés megkötéséig – kell felhasználni,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  projekt IKOP-ból történő finanszírozását biztosító támogatási
szerződésének megkötését követően gondoskodjon a  6.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás
megszüntetéséhez szükséges intézkedések megtételéről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az IKOP terhére történő finanszírozást biztosító támogatási szerződés megkötését követően
azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök