text:
444/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére, mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány, továbbá alkotmányjogi panaszok tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a bírósági végrehajtásról szóló
1994. évi LIII. törvény 217. § (3) bekezdésének – az Alkotmány 2. § (1) bekezdésére alapított – alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a polgári perrendtartásról
szóló 1952. évi III. törvény 237. §-ának – az Alkotmány
2. § (1) bekezdésére alapított – alkotmányellenessége
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
elutasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a Győri Ítélőtábla Pf.
I.20.367/2008/13. számú ítéletével, valamint a Legfelsőbb
Bíróság Pfv.I.21.797/2007/2. számú végzésével összefüggésben előterjesztett, a bírósági végrehajtásról szóló
1994. évi LIII. törvény 217. § (3) bekezdésének – az Alkotmány 2. § (1) bekezdésére alapított –, továbbá a polgári
perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 237. §-ának –
az Alkotmány 2. § (1) bekezdésére alapított – alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére irányuló
alkotmányjogi panaszokat visszautasítja.
4. Az Alkotmánybíróság az indítványt egyebekben
visszautasítja. I n d o k o l á s
I. Az indítványozó alkotmányellenesnek, az Alkotmány
2. § (1) bekezdésébe ütközőnek véli a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.)
217. § (3) bekezdését, valamint a polgári perrendtartásról
szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.)
237. §-át, ezért azok visszamenő hatállyal történő megsemmisítését kéri.
Nézete szerint a kifogásolt rendelkezések azért sértik a
jogállamiságot, illetve a jogbiztonságot, mert azok a végrehajtó intézkedésétől számított hat hónap elteltével nem
teszik lehetővé a végrehajtási kifogás előterjesztését; továbbá nem jogosult fellebbezéssel élni az a személy, aki az
adott ügyben félként nem szerepel, vagy nem tartalmaz rá
rendelkezést az adott határozat.
Mindezek alátámasztására az indítványozó példaként
említi saját peres ügyét: az ő és volt felesége közös vállalkozásának – amely a házastársi vagyonközösség részét képezte – tartozása keletkezett, amelyet a hitelező engedményezés útján átruházott. Erről az indítványozó csak a házassági közös vagyon megosztására irányuló peres eljárásban értesült. Az indítványozó a végrehajtási eljárásban
kérte annak megállapítását, hogy a tartozás elévült, azonban a bíróság arra hivatkozással utasította el a kérelmét,
hogy az eredeti hitelező cselekményei megszakították az
elévülést. Az indítványozó a volt házastársa ellen indított
végrehajtási perben fellebbezést nyújtott be, amelyet az
eljáró bíróság arra hivatkozással utasított el, hogy az nem
jogosulttól származott, valamint elkésett.
Nézete szerint a két kifogásolt rendelkezés, továbbá
mind „a Magyar Alkotmányba mind az EU Alkotmánya és
annak egyik sarkalatos alapelvébe ütközik a jogok és kötelezettségek összhangjába”.
A fenti indokok alapján egyben alkotmányjogi panasszal élt a Győri Ítélőtábla Pf.I.20.367/2008/13. számú
jogerős ítélete, továbbá a Legfelsőbb Bíróság
Pfv.I.21.797/2007/2. számú végzése ellen.
Az indítványozó kiegészítő indítvánnyal is élt, amelyben egyrészt számszerűen megemlítette a Győri Ítélőtábla
Pkf. I.26.307/2008/2. számú végzését, és annak indokolását vitatta, azonban a végzésre nézve alkotmányjogi panaszt tartalmazó kérelmet nem terjesztett elő.
Hivatkozott továbbá arra, hogy a Vht. „nincs jogharmonizációban az EU törvényekkel és e tekintetben mulasztá
sos alkotmánysértés történt a végrehajtás és a végrehajtó
alkotmányjogi besorolásánál”.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.” 2. A Vht. indítvánnyal támadott rendelkezése:
„217. § (3) A végrehajtó intézkedésétől számított 6 hó
nap eltelte után nem lehet végrehajtási kifogást előterjeszteni. E határidő elmulasztása miatt nincs helye igazolásnak.”
3. A Pp. indítvánnyal támadott rendelkezése:
„237. § Ha a fellebbezés elkésett, vagy olyan határozat
ellen irányul, amely ellen a fellebbező nem élhet fellebbezéssel, továbbá ha a fél a fellebbezést felhívás [235. §
(2) bekezdése] ellenére nem, vagy hiányosan adja be, az
első fokú bíróság a fellebbezést hivatalból elutasítja. Azt,
aki a fellebbezést elutasító határozat ellen nyilvánvalóan
alaptalan fellebbezéssel él, a másodfokú bíróság pénzbírsággal (120. §) sújthatja.”
III. Az indítvány részben érdemi elbírálásra alkalmatlan,
részben megalapozatlan.
Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az
alkotmányjogi panaszok megfelelnek-e a törvényi feltételeknek.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal az fordulhat az Alkotmánybírósághoz, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Abtv. 48. §
(2) bekezdése szerint az alkotmányjogi panaszt a jogerős
határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet
írásban benyújtani.
Az Abtv. 48. § (1) bekezdése szerint az alkotmányjogi panasz benyújtásának feltételei közé tartozik egyebek mellett az is, hogy az Alkotmányban biztosított jog
sérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása
folytán következzék be. A vizsgált esetben az alkotmányjogi panaszok alapjául fekvő, a Győri Ítélőtábla
Pf.I.20.367/2008/13. számú jogerős ítélete, továbbá a Legfelsőbb Bíróság Pfv.I.21.797/2007/2. számú jogerős végzése meghozatala során az eljáró bíróságok nem alkalmazták sem a Vht., sem a Pp. indítványozó által támadott szövegrészeit, így az alkotmányjogi panasz előterjesztésének
e törvényi feltétele egyik esetben sem teljesült. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszokat
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január,
3.; a továbbiakban: Ügyrend) 29. § e) pontjában foglaltak
alapján, a rendelkező rész szerint visszautasította.
Megjegyzi továbbá az Alkotmánybíróság, hogy az alkotmányjogi panasz előterjesztőjének olyan jogsérelemre
kell hivatkoznia, amelyet egy – megítélése szerint – alkotmányellenes jogszabály vele szembeni alkalmazása okozott. Az alkotmányjogi panasznak tehát konkrét ügyre kell
vonatkoznia, melyben az indítványozónak egyedileg meghatározható jogsérelme áll fenn. Az Alkotmánybíróság
több határozata is egyértelműen kimondja, hogy az egyedileg meghatározható, konkrét jogsérelemnek egy, az
Alkotmányban foglalt alapjog sérelmében kell testet öltenie [575/1991. (XI. 8.) AB határozat, ABH 1991, 272,
281–284.; 277/D/1995. AB határozat, ABH 2001, 780,
788–790.]. „A jogállamiság részét képező jogbiztonság
követelménye önmagában azonban nem minősül az állampolgár Alkotmányban biztosított jogának. Ugyanígy nem
tekinthetők az Alkotmányban biztosított jognak a felhívott, az egyes jogforrások kiadását rendező hatásköri szabályok, illetve a jogforrási hierarchiát szabályozó alkotmányos rendelkezések sem.” (1140/D/2006. AB végzés,
ABH 2008, 3578, 3580.). Ennek hiánya – az Ügyrend 29. §
e) pontjában foglaltak alapján – szintén az alkotmányjogi
panasz visszautasítását eredményezi.
IV. 1. Az indítványozó utólagos normakontrollra vonatkozó kérelmében a Vht. 217. § (3) bekezdése alkotmányellenességét az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe foglalt jogbiztonság sérelmére hivatkozással állította.
1.1. Az Alkotmánybíróság az indítvánnyal összefüggésben elsőként azt vizsgálta, hogy az indítvány tárgya nem
minősül-e „ítélt dolognak.”
Az Ügyrend 31. § c) pontja értelmében „ítélt dolog” címén az eljárás megszüntetésének van helye, ha az indítvány az Alkotmánybíróság által érdemben már elbírált
jogszabállyal azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés)
felülvizsgálatára irányul és az indítványozó az Alkotmánynak ugyanarra a §-ára, illetőleg alkotmányos elvére
(értékére) – ezen belül – azonos alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri az alkotmánysértés megállapítását. Az
Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az indítványban felvetett kérdés akkor res iudicata, ha az újabb indítványt
ugyanazon jogszabályi rendelkezésre vonatkozóan azonos
okból vagy összefüggésben terjesztik elő (1620/B/1991.
AB határozat, ABH 1991, 972, 973.). Ha az új indítványt
más okra, más alkotmányossági összefüggésre alapítják,
az Alkotmánybíróság az újabb indítvány érdemben vizsgálja [35/1997. (VI. 11.) AB határozat, ABH 1997, 200,
212.; 17/1999. (VI. 11.) AB határozat, ABH 1999, 131,
133.; 5/2002. (II. 22.) AB határozat, ABH 2002, 78, 81.;
37/2004. (X. 15.) AB határozat, ABH 2004, 908, 911.].
Az Alkotmánybíróság a Vht. 217. § (3) bekezdésének
vizsgálatát az Alkotmány 57. § (5) bekezdésének sérelmére vonatkozóan a 451/B/2009. AB határozatában (ABH
2009, 2458.) elvégezte; megállapítva, hogy nem sérti a
jogorvoslathoz való jogot a törvényhozó által a végrehajtási kifogás előterjesztésére megállapított 6 hónapos jogvesztő határidő. Mivel jelen indítvány a Vht. 217. § (3) bekezdésének sérelmét más alkotmányi rendelkezésre figyelemmel tartotta alkotmányellenesnek, az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány tárgya nem res
iudicata.
1.2 Az Alkotmánybíróság ugyanakkor a 451/B/2009.
AB határozatában (ABH 2009, 2458, 2462.) a Vht. 217. §
(3) bekezdésének alkotmányossági vizsgálatával összefüggő alkotmányossági okfejtést jelen ügyben is irányadónak tartja.
Ezen határozatában az Alkotmánybíróság – áttekintve
gyakorlatát – hangsúlyozta, hogy számos esetben foglalkozott a jogvesztő határidők és az Alkotmány egyes rendelkezései (különösen a bírósághoz fordulás jogának) kapcsolatával. Az 54/1992. (X. 29.) AB határozat megállapította, hogy a különféle jogviszonyok, így a polgári jogi
jogviszonyok szabályozása során a jogalkotó nagyfokú
szabadsággal rendelkezik egyebek között abban a vonatkozásban is, hogy az egyes jogviszonyok belső sajátosságainak a figyelembevételével az alanyi jogok bíróság előtti
érvényesíthetőségének lehetőségét milyen időkorlátokkal
biztosítja. Ha a szabályozás nem sérti az Alkotmány 57. §
(1) bekezdését, vagyis garantálja a jogok bíróság előtti érvényesítésének lehetőségét, akkor akár a jogvesztő perlési
határidő megállapítására nézve a törvényhozó mérlegelési
szabadsága meglehetősen nagy (ABH 1992, 266, 267.).
A 935/B/1997. AB határozat (ABH 1998, 765, 771.) azt
emelte ki, hogy a jogbiztonság indokolja a bíróság előtti
megtámadási határidő pontos rögzítését; tehát az objektív
és jogvesztő határidő sem alkotmányellenes.
Ugyanakkor a határozat hangsúlyozta, hogy az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban az itt közelebbről
érintett végrehajtási eljárással kapcsolatban is megfogalmazott már alkotmányossági követelményeket.
A 46/1991. (IX. 10.) AB határozatban rámutatott arra,
hogy a bírósági határozatok tiszteletben tartása, a jogerős
bírósági döntések teljesítése – akár jogszerű kényszerítés
árán is – a jogállamisággal kapcsolatos alkotmányos értékekhez tartozik. Ha ugyanis a végrehajtási rendszer gyenge és könnyen kijátszható, ez óhatatlanul a bírósági határozatok lebecsüléséhez, jogbizonytalansághoz, a jogállamiság sérelméhez vezet. Az ilyen veszély leküzdése nyilvánvalóan mind állampolgári, mind társadalmi, mind pedig állami szempontból alkotmányos érdek (ABH 1991, 211,
212–213.). Míg a 16/1992. (III. 30.) AB határozatában az
Alkotmánybíróság azt emelte ki, hogy a jogállamiság
megköveteli azt is, hogy az állampolgárnak a törvények
ben és a bíróságok által meghozott ítéletek végrehajthatóságában a bizalma megszilárduljon, a végrehajthatatlan
ítéletek felhalmozódása pedig ezzel ellentétesen hat (ABH
1992, 101, 102.).
A határozat azt is megállapította, hogy a Vht. által szabályozott végrehajtási eljárásban a jogbiztonság elvéből
fakadó követelmény a hatékony, eredményes, a megfelelő
ésszerű időn belüli végrehajtás. Ezt hivatott biztosítani a
végrehajtási kifogás 6 hónapos jogvesztő határideje is.
A végrehajtási eljárás a jogerős bírósági határozatokba
foglalt kötelezettségek állami kényszerrel való érvényesítését jelenti. A jogorvoslati jog tehát csak a kikényszerítés
mikéntjével – az egyes végrehajtási eljárási cselekmények
jogszerűségével – kapcsolatban merülhet fel, nem az érvényesített követelés jogalapja és terjedelme tekintetében,
amelyek értelemszerűen csak a bírósági határozat jogerőre
emelkedése előtt támadhatók jogorvoslattal (ABH 2009,
2458, 2460–2461.).
Mindezen érvek figyelembevételével az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Vht. 217. § (3) bekezdésében
rögzített 6 hónapos határidő jogvesztő volta nem eredményezi az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerinti jogbiztonság sérelmét, ezért az indítványt ebben a részében elutasította.
2. Az indítványozó alkotmányellenesnek vélte továbbá
a Pp. 237. §-ában foglaltakat, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogbiztonság sérelmét állítva.
A fellebbezési eljárás indokolatlan elhúzásának megakadályozása érdekében a Pp. 237. §-a által meghatározott
esetekben a fellebbezés elutasítása – kizárólag a rendelkezésre álló iratokból kitűnő adatok alapján –az elsőfokú bíróság határozatának felülbírálata nélkül történhet meg. Így
amennyiben a fellebbezés elkésett, vagy olyan határozat
ellen irányul, amely ellen a fellebbező nem élhet fellebbezéssel, továbbá ha a fél a fellebbezést a Pp. 235. § (2) bekezdése szerint felhívás ellenére nem, vagy hiányosan adja
be – a fellebbezés másodfokú bírósághoz történő felterjesztése nélkül –, maga az elsőfokú bíróság hivatalból utasítja el a fellebbezést.
Az indítványozó alkotmányjogi érvelésében a jogbiztonság sérelmét valójában abban látja, saját esetét véve
alapul, hogy egy végrehajtási ügyben nem volt jogosult
fellebbezés előterjesztésére. Ugyanakkor indítványában
nem kifogásolta az elsőfokú bíróság határozata elleni fellebbezésre jogosultak körét meghatározó Pp. 233. § (1) bekezdését.
Az Alkotmánybíróság mindezekre tekintettel megállapította, hogy a Pp. 237. §-a és az indítványozó által megjelölt alkotmányjogi érvek között nem állapítható meg érdemi összefüggés. Miután az Alkotmánybíróság gyakorlata
alapján az érdemi alkotmányossági összefüggés hiánya az
indítvány elutasítását eredményezi [985/B/1991. AB határozat, ABH 1991, 652, 653–654.; 19/2004. AB határozat,
ABH 2004, 312, 343.], az Alkotmánybíróság az indítványt
a Pp. 237. §-ára nézve érdemi összefüggés hiányában elutasította.
3. Az indítványozó az utólagos normakontrollra irányuló kérelmében az alkotmányellenesség megállapítását
az Alkotmány és az EU Alkotmány összhangjának hiányára alapítottan is kérte; továbbá mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló kérelmében az alkotmányellenességet arra alapította, hogy a
Vht. nincs jogharmonizációban az EU törvényekkel.
Az Abtv. 22. § (2) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság határozott kérelem alapján jár el, mely kérelemben három feltételnek kell együttesen fennállnia: egyrészt a kérelemnek tartalmaznia kell a sérelmezett jogszabályi rendelkezést, továbbá az Alkotmány érintett szakaszát, valamint
azt az indokot, amely alapján az indítványozó az alkotmánysértést fennállónak véli. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint a kérelem alapjául szolgáló
ok hiányában az indítvány – a tartalmi követelményeknek
meg nem felelő volta miatt – érdemben nem bírálható el,
ezért azt az Alkotmánybíróság visszautasítja [18/1993.
(III. 19.) AB határozat, ABH 1993, 161, 171.]. Az Alkotmánybíróság jelen eljárásában megállapította, hogy az indítványozó sem az Alkotmány értintett szakaszát, sem az
alkotmányellenesség, sem a mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség alátámasztására szolgáló alkotmányjogi indokokat nem jelölte meg kérelmében.
Tekintettel arra, hogy a fentiekben ismertetett kérelmek
az Abtv. 22. § (2) bekezdésében rögzített feltételeknek
nem feleltek meg; az Alkotmánybíróság az indítványt
ezekben a részeiben – mint érdemi vizsgálatra alkalmatlant – az Ügyrend 29. § e) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2010. november 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
28/2012. (I. 31.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Magyarország Köztársasági Elnökének Érdemérme és Magyarország Köztársasági Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések
alapításáról szóló 23/2012. (I. 16.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
szülésznőként a baba- és mamabarát szülés megteremtésében játszott aktív szerepe és kiemelkedő szakmai munkája
elismeréseként Tóthné Hasilló Annamáriának, az egri Markhot Ferenc Kórház szülésznőjének, laktációs tanácsadónak a
Magyarország Köztársasági Elnökének Érdemérme kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. január 19.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1953/2017. (XII. 13.) Korm. határozata a Dagály Strandfürdő felújítását szolgáló kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Dagály Strandfürdő felújításának – költséghatékonyabb üzemeltetést és szolgáltatási színvonal
növekedést elősegítő, a részére bemutatott előterjesztésben foglaltak szerinti – műszaki tartalombővítésével;
 2. az 1.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) 100 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és
ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 3. A FINA
Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság budapesti megrendezéséhez szükséges egyes
létesítmény-fejlesztések kiadásai jogcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és
ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 4. Dagály
Strandfürdő felújítása jogcím javára,
b) 1 000 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal
és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport,
7. Budapesti konferencia-központ megvalósítása jogcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal
és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport,
4. Dagály Strandfürdő felújítása jogcím javára
az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2014. (XII. 3.) OGY határozata az Alkotmánybíróság elnökének megválasztásáról.
Az Alaptörvény 24. cikk (8) bekezdése alapján az Országgyűlés
dr. Lenkovics Barnabást az Alkotmánybíróság elnökévé 2015. február 25-ei hatállyal megválasztja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
396/2015. (IX. 22.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/14323-2/2015. számú előterjesztésére – Drmaku Vanja (születési neve: Kutuzov
Vanja; születési hely, idő: Újvidék [Jugoszlávia], 1974. augusztus 7.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. szeptember 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
240/2010. (X. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Orbán Anitát
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2010. szeptember 28. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1790/2017. (XI. 8.) Korm. határozata a 2018. British Educational Training and Technology Show nemzetközi oktatástechnológiai kiállításon történő magyar részvételről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy Magyarország kiállítóként állami szinten is vegyen részt a  2018. évi British
Educational Training and Technology Show nemzetközi oktatástechnológiai kiállításon (a továbbiakban: Kiállítás).
2. A Kormány a fenti cél érdekében
a) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Digitális Jólét Programja összehangolásáért és
megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztossal, a  nemzeti fejlesztési miniszterrel és a  nemzetgazdasági
miniszterrel együttműködve gondoskodjon a  2018. évi Kiállításon történő magyar részvétellel kapcsolatos
szervezési és lebonyolítási feladatok ellátásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Digitális Jólét Programja összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztos
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a külgazdasági és külügyminiszter bevonásával az a) alpontban
meghatározottak figyelembevételével gondoskodjon a szükséges 393 362 400 forint forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében c) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zártkörűen
Működő Részvénytársaság vezérigazgatója útján gondoskodjon a  Kiállításhoz kapcsolódó feladatok
teljesítéséhez szükséges beszerzésekről azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá
tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban
elrendelt beszerzési tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2010. (III. 4.) KüM határozata.  a Magyar Köztársaság Kormánya és a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 306/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet 2–3. §-ainak hatálybalépéséről A 306/2009. (XII. 28.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2009. december 28-ai, 192. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság
Kormánya és a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló
Megállapodás 11. cikk c) pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak. Jelen Megállapodás az erről szóló későbbi jegyzék
kézhezvételének napján lép hatályba.” A későbbi kézhezvétel időpontja: 2010. január 22.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2010. január 22. A fentiekre tekintettel, összhangban a 306/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési
keretprogram kialakításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 306/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet 2–3. §-ai 2010.
január 22-én, azaz kettőezer-tíz január huszonkettedikén hatályba léptek.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
1295/2016. (VI. 13.) Korm. határozata Pest megye Területfejlesztési Koncepciója 2014–2030 és Pest megye Területfejlesztési Programja 2014–2020 megvalósításához nyújtandó célzott pénzügyi támogatásról.
A Kormány
 1. tekintettel a  Közép-magyarországi régió területén elérhető európai uniós fejlesztési források nagyságrendjére,
egyetért azzal, hogy a  Pest megyei önkormányzatok és a  Pest megye területén lévő vállalkozások fejlesztései
a 2016–2021 közötti időszakban, a hazai központi költségvetés terhére, összesen 80 milliárd forint célzott pénzügyi
támogatásban részesüljenek;
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban foglalt célzott pénzügyi támogatás Pest megye hatályos Területfejlesztési
Koncepciójában és Pest megye Területfejlesztési Programjában meghatározott célokkal és a  gazdaságfejlesztési
célú támogatások 60%-os arányával összhangban kerüljön felhasználásra a következő fő stratégiai fejlesztési irányok
mentén:
a) közvetlen vállalkozásfejlesztést szolgáló, a  vállalkozások működési feltételeit és környezetét javító
fejlesztések,
b) turizmus, mint stratégiai ágazat fejlesztése,
c) Pest megyei lemaradó térségek komplex fejlesztése,
d) munkaerő mobilitását elősegítő közlekedésfejlesztés (belterületi utak, kerékpárutak, alacsonyabb rendű utak
fejlesztése),
e) önkormányzati közfeladat-ellátás infrastrukturális feltételeinek javítása,
f ) települések infrastrukturális ellátottságának javítása;
3. felhívja az  államháztartásért felelős minisztert, hogy az  1.  pontban megállapított pénzügyi támogatás összegét
2016-ban 2 milliárd forint, 2017-ben 14 milliárd forint, 2018–2021 között évi 16 milliárd forint elkülönítésével
biztosítsa a Nemzetgazdasági Minisztérium központi költségvetési fejezetén belül, hazai költségvetési forrásból;
Felelős: államháztartásért felelős miniszter
Határidő: 2016-ban a tárgyévi költségvetés módosítása során,
 2017–2021 között az adott év költségvetésének tervezése során
4. felhívja a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős minisztert, hogy
a) a 2.  pontban meghatározott fő stratégiai irányok mentén, az  1.  pontban foglalt pénzügyi támogatás
felhasználására – Pest Megye Önkormányzata és a  feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával –
dolgozza ki a  lehető leghatékonyabb és átláthatóbb forrásfelhasználás feltételrendszerét, amely többek
között tartalmazza az  irányítás és a  végrehajtás szervezeti rendszerét, a  forrásfelhasználás módját és
szabályait, valamint a szabályszerű felhasználás ellenőrzését biztosító mechanizmust,
b) az a) alpontban foglaltaknak megfelelően kidolgozott feltételrendszert terjessze elfogadásra a Kormány elé,
c) az 1.  pontban megjelölt pénzügyi támogatás eredményes felhasználása érdekében gondoskodjon
az  a)  alpont szerint kidolgozott végrehajtási mechanizmus működtetéséről és biztosítsa a  koordinációt
a feladatkörükben érintett miniszterek és Pest Megye Önkormányzatának bevonásával;
Felelős: területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter a feladatkörükben érintett miniszterek
bevonásával
Határidő: az a) és b) alpont esetében 2016. augusztus 31.
 a c) alpont esetén folyamatos
5. felhívja a  területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős minisztert, hogy az  e  határozatban rögzített pénzügyi
támogatás Pest megyei önkormányzatok és a Pest megye területén lévő vállalkozások által történő felhasználásának
előrehaladásáról, a  forrásfelhasználás aktuális állásáról a  tárgyévet követő minden év március 31. napjáig
a Kormánynak számoljon be;
Felelős: területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter
Határidő: 2022-ig minden tárgyévet követő év március 31.
6. felhívja a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős minisztert, hogy a Pest Megye Önkormányzata bevonásával
kísérje figyelemmel a  Pest megye Területfejlesztési Koncepciója 2014–2030 és Pest megye Területfejlesztési
Programja 2014–2020 alapján a 2. pontban meghatározott célok és prioritások megvalósulásának folyamatát, és
a) legkésőbb 2020. március 31-ig adjon tájékoztatást azok 2016–2019 közötti megvalósításáról és szükség
esetén kezdeményezze az  1.  pontban foglalt célzott pénzügyi támogatás felhasználásának, valamint
a végrehajtás módjának a felülvizsgálatát,
b) legkésőbb 2022. március 31-ig adjon tájékoztatást azok 2016–2021 közötti megvalósításáról, továbbá
az  1.  pontban foglalt célzott pénzügyi támogatás felhasználásáról és gondoskodjon a  végrehajtás
tapasztalatainak figyelembevételéről a  Pest megyei Területfejlesztési Koncepció felülvizsgálata, illetve
a 2020 utáni Pest megyei Területfejlesztési Program tervezése során.
Felelős: területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter
Határidő: az a) alpont esetében: 2020. március 31.
 a b) alpont esetében: 2022. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1210/2014. (IV. 3.) Korm. határozata az erbili magyar főkonzulátus létrehozásával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Erbil székhellyel magyar főkonzulátus nyíljon Irakban, és a főkonzulátus konzuli kerülete Erbil,
Duhok és Suleimania kormányzóságokra terjedjen ki;
 2. tudomásul veszi, hogy Magyarország Bagdadi Nagykövetségének konzuli kerülete az  Erbili Főkonzulátus
megnyitásával egyidejűleg az 1. pontban felsorolt különleges közigazgatású területekkel csökken;
 3. felhatalmazza a  külpolitikáért felelős minisztert az  1.  pontban meghatározott külképviselet megnyitásához
szükséges diplomáciai lépések megtételére és az érintett ország külügyminisztériumának tájékoztatására a konzuli
kerületek 2. pontban foglaltak szerinti módosításáról, továbbá megbízza a külképviselet megnyitásával összefüggő
feladatok végrehajtásával;
Felelős: külpolitikáért felelős miniszter
Határidő: azonnal 4. tudomásul veszi, hogy az  Erbili Főkonzulátus létrehozásával kapcsolatosan a  kiküldötti, a  külpolitikáért felelős
miniszter által vezetett minisztérium Központi Igazgatásnál jelentkező és a  helyi alkalmazotti létszám, továbbá
az egyszeri beruházási és a működési kiadások a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium 2014. évi
költségvetésében nem kerültek megtervezésre, ezért az előirányzatok biztosítása érdekében a külpolitikáért felelős
miniszter az államháztartásért felelős miniszter bevonásával külön előterjesztést készít;
Felelős: államháztartásért felelős miniszter, külpolitikáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
5. felhívja a  államháztartásért felelős minisztert és a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy az  Erbili Főkonzulátus
működésével kapcsolatos kiadások 2015. évtől a  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium
költségvetésében kerüljenek megtervezésre;
Felelős: államháztartásért felelős miniszter, külpolitikáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
6. felhívja a  kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős minisztert, hogy a  Miniszterelnökségen,
a minisztériumokban, az  igazgatási és az  igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél
foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat 4.  pontja alapján készítsen előterjesztést
a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium Központi Igazgatás engedélyezett létszámának 2 fővel,
a Külképviseletek Igazgatás mindenkori engedélyezett létszámának pedig 5 fővel történő növelése érdekében;
Felelős: kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
7. jóváhagyja, hogy az  1.  pontban meghatározott külképviselet megnyitásához kapcsolódó feladatok teljesítéséhez
szükséges beszerzések tekintetében a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Szabó István rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország iszlámábádi nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2012. június 19. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
26/2011. (III. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. március 3-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F.-Sz. A. és Sz. S. magánszemélyek
(a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2.; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozók 2011. február 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy ingatlanfedezetű banki hitel esetén a fizetésképtelenné váló adós fedezetül szolgáló
ingatlanának vagy ingatlanjainak elárverezését követően az esetleg fennmaradó tartozás kerüljön elengedésre
a gazdasági válságra való tekintettel?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének, mely szerint a népszavazásra szánt kérdésnek
egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre
egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen,
a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. Az Országos Választási Bizottság szerint a jogalkotói egyértelműség részét képezi az is, hogy pontosan meg legyen
határozva, hogy egy eredményes népszavazás milyen következményekkel járna, azaz ki és hogyan viseli a tartozás
elengedésével járó terheket, mely követelménynek a kezdeményezés megfogalmazása nem tesz eleget.
Fentiek értelmében egy a kérdésben tartott eredményes népszavazás olyan törvényalkotási kötelezettséget
teremtene, amelynek következménye teljes egészében kiszámíthatatlan, bizonytalan, ezáltal az Alkotmánybíróság
26/2007. (IV. 25.) AB határozatában kifejtettek alapján sem felel meg az egyértelműségi követelményeknek.
A kezdeményezés a fentiek értelmében sem a jogalkotó, sem a választópolgár számára nem egyértelmű.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
224/2016. (VI. 29.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/9897-2/2016. számú előterjesztésére – Hitrova Maja (névmódosítás előtti neve:
Hitrova Maja Kirillovna; születési hely, idő: Moszkva [Oroszország], 2002. szeptember 26.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2016. június 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2015. (IV. 10.) MvM utasítása a 2015. építésfelügyeleti hatósági ellenőrzések megtervezéséről és az ellenőrzési tevékenység végzéséről.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 10. pontjában meghatározott feladat- és
hatáskörömben, továbbá a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 16. § (2) bekezdés
a)  pontja szerinti irányítási körömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés
c) pontjára, valamint az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és az ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági
szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 61. § (4) bekezdésére, a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás rendelkezéseit az építésfelügyeleti feladatkörben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi
kerületi) hivatala (a továbbiakban: ellenőrző hatóság) 2015. évben lefolytatott építésfelügyeleti hatósági ellenőrzéseire
kell alkalmazni.
2. § Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 46.  § (2)  bekezdés b)  pontjában,
valamint az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és az ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági
szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: EngR.) 62.  §-ában meghatározottakon túl
az ellenőrző hatóságnak az építőipari kivitelezési tevékenység szakszerűségének ellenőrzése során kiemelt figyelmet
kell fordítania
a) az  épületek hővédelmét – így különösen a  hőszigetelések, a  nyílászárók –, nedvességvédelemét biztosító,
a kivitelezési dokumentációban meghatározott technológiai követelmények betartására,
b) az  építési termék építménybe történő betervezésének és beépítésének, ennek során a  teljesítmény
igazolásának részletes szabályairól szóló 275/2013. (VII. 16.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdése szerinti, az egyedi,
a helyszínen gyártott vagy a bontott építési termékre vonatkozó dokumentumokra,
c) az elektronikus építési napló offline és eseti bejegyzéseire.
3. § (1) Az  EngR. 61.  § (5)  bekezdése szerinti munkatervben az  ellenőrző hatóság tervezett ellenőrzéseire vonatkozó
információkat – az ellenőrzések céljának veszélyeztetése nélkül – nyilvánosságra kell hozni.
(2) A munkatervnek tartalmaznia kell
a) az előző ellenőrzési időszak tapasztalatainak összefoglalóját, valamint annak hatását az ellenőrzési időszakra
vonatkozó munkaterv kialakításában,
b) a tervezett helyszíni ellenőrzés kiválasztásával kapcsolatos információkat, szempontokat,
c) az ellenőrzési időszakban – havi és területi bontásban – meghatározott
ca) ellenőrzések számát,
cb) az illetékes, ellenőrzésre jogosult hatóságok, szervezetek, szakmai kamarák, valamint az illetékességi
területen kívüli építésfelügyeleti hatóságok együttesen lefolytatott közös ellenőrzések dátumát,
d) az egyes ellenőrzések vonatkozásában
da) az ellenőrzéssel érintett kötelezettségeket előíró jogszabályhelyek pontos megjelölését,
db) a vizsgálat tárgyát,
dc) az alkalmazható szankciók megjelölését, továbbá
dd) az  építőipari kivitelezési tevékenység szabályszerűségének megítélése során alkalmazott
szempontrendszert,
e) az ellenőrző hatóság által vizsgálandó dokumentumokat.
(3) A  munkatervet a  2.  §-ban meghatározott ellenőrzési szempontrendszer helyszíni alkalmazására tekintettel kell
előkészíteni.
(4) Az  ellenőrző hatóság az  elkészült munkatervet jelen utasítás hatálybalépésétől számított tizenöt napon belül
a honlapján és az ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségében közzéteszi, továbbá a felettes szervének, valamint a felettes
szerv útján az építésügyért felelős miniszternek elektronikusan megküldi.
4. § (1) Az ellenőrző hatóság az ellenőrzésbe bevonhatja a területileg illetékes szakmai kamarákat.
 (2) Az  ellenőrző hatóság a  területileg illetékes tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezettel közös ellenőrzést
folytat le az olyan építőipari kivitelezések vizsgálata esetében, amelyeknél a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó
szervezet szakhatósági jogkörben eljárt az építésügyi engedélyezés során, és érdemi, a tűzvédelem körébe tartozó
műszaki megoldások szakszerűségének ellenőrzésére van szükség.
(3) Az ellenőrző hatóság a szakmai kamarákkal, illetve a  tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezettel, valamint
az illetékes építésügyi hatósággal az ellenőrzési időszakban kamaránként, szervezetenként, hatóságonként legalább
két alkalommal közös helyszíni ellenőrzést tart.
5. § (1) Az  ellenőrző hatóság a  helyszíni ellenőrzéseken készült számítógépes alkalmazás által vezetett, a  résztvevők által
oldalanként aláírt digitalizált jegyzőkönyvet és a jegyzőkönyv mellékleteként az építőipari kivitelezési tevékenységgel
érintett, valamint a közvetlenül szomszédos telekről, építményről készített fényképfelvételeket feltölti
a) az Országos Építésügyi Nyilvántartásba,
b) az építőipari kivitelezési tevékenység végzéséről vezetett elektronikus építési naplóba.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feltöltést legkésőbb az ellenőrzés napját követő munkanapon teljesíteni
kell.
6. § Az ellenőrző hatóság a munkatervben foglaltak, valamint a munkatervben nem szereplő, de az ellenőrzési időszakban
lefolytatott hatósági ellenőrzések végrehajtásáról, a  levont következtetésekről az  EngR. 61.  § (6)  bekezdésében
meghatározott időpontig jelentést készít. Az  ellenőrző hatóság az  összefoglaló jelentést a  honlapján és
az ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségében közzéteszi, továbbá a felettes szervének, valamint a felettes szerv útján
az építésügyért felelős miniszternek digitalizált és szerkeszthető formátumban, elektronikusan megküldi.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
26/2009. (XII. 31.) FVM utasítása a Hajdú-Bihar Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Hajdú-Bihar Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének
szabályozása érdekében a Hajdú-Bihar Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési
Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Hajdú-Bihar Megyei Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal 2007. február 6-án kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
24/2005. (XI. 24.) IM rendelete a Büntetés-végrehajtás Központi Ellátó Intézménye megszüntetéséről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 88. §-ában, 90. §-ának (2) bekezdésében, valamint 91/A. §-ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel az államháztartás műkö
dési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
11. §-ában, valamint a büntetés-végrehajtási szervezetről
szóló 1995. évi CVII. törvény 3. §-a (2) bekezdésének
b) és e) pontjában foglaltakra – a pénzügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A Büntetés-végrehajtás Központi Ellátó Intézményét
(a továbbiakban: Bv. KEI) az Áht. 90. §-a (1) bekezdésének c) pontja alapján 2005. december 31-i hatállyal megszüntetem.
2. § A megszűnő Bv. KEI
a) székhelye: 1108 Budapest X., Maglódi út 129.
b) felügyeleti szerve: Igazságügyi Minisztérium,
1055 Budapest V., Kossuth tér 4.
c) megszüntető szerve: Igazságügyi Minisztérium,
1055 Budapest V., Kossuth tér 4. 3. §
A Bv. KEI jogutódja vagyoni jogai és kötelezettségei tekintetében a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága (a továbbiakban: BVOP), amely önállóan gazdálkodó
költségvetési, középirányító szerv.
4. § A Bv. KEI megszűnését követően annak alapfeladatai
közül:
a) a büntetés-végrehajtási szervek központi anyagitechnikai ellátását a BVOP végzi;
b) a szolgáltatási feladatokat – a büntetés-végrehajtás
országos parancsnoka gazdaságossági szempontok figyelembevételével történő intézkedése alapján – a büntetés-végrehajtási intézetek végzik.
5. § A Bv. KEI által foglalkoztatott hivatásos büntetés-végrehajtási szolgálati jogviszonyban állókra a fegyveres
szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 56. §-ának (3) bekezdésében, a közalkalmazottak tekintetében a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
25. §-a (1) bekezdésének c) pontjában foglaltakat kell alkalmazni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba. Ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Büntetés-végrehajtás Központi Ellátó Intézményének a büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak kiadásáról, módosításáról
szóló 20/1997. (VII. 8.) IM rendelet mellékletében kiadott
alapító okirata, valamint az Igazságügyi Minisztérium fejezethez tartozó költségvetési szerv középirányító szervként történő elismeréséről, a gazdálkodási jogosítványok
megosztási rendjéről és a büntetés-végrehajtási szervek
alapító okiratainak módosításáról szóló 32/2002.
(XII. 21.) IM rendelet 1. számú mellékletének 33. pontja és
a 35. számú melléklete.
Dr. Hankó Faragó Miklós s. k.,
igazságügyi minisztériumi politikai államtitkár


text:
62/2010. (III. 26.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi
CXXXIX. törvény 100. §-ának a) pontja alapján, az oktatási és kulturális miniszter javaslatára
az Óbudai Egyetemen,
dr. Rudas Imre egyetemi tanárt
2010. április 1-jétől 2015. március 31-éig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok ellátásával. Budapest, 2010. március 17.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
288/2017. (VIII. 17.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, továbbá a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII.  törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy dr. Szabó Lászlónak, a  Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának e  megbízatása
2017. július 26-ai hatállyal megszűnik.
Budapest, 2017. július 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2014. (III. 13.) BM OKF utasítása a Belügyminisztérium fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjának felhatalmazása, valamint a  fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 15/2013. (V. 2.) BM rendelet (a továbbiakban: BM rendelet), valamint a  fejezeti
kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 15/2013. (V. 2.) BM rendelet végrehajtásáról szóló 11/2013. (V. 2.)
BM  utasítás (a továbbiakban: BM utasítás) alapján a  Belügyminisztérium fejezethez tartozó, a  BM Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóságot szakmailag érintő fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésére vonatkozóan kiadom az alábbi utasítást.
I.
Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervére (BM Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság, a  továbbiakban: BM OKF), valamint a  területi [megyei (fővárosi) katasztrófavédelmi igazgatóságok,
a továbbiakban: KI], területi jogállású szerveire, valamint helyi szerveire terjed ki.
2. § A BM rendeletben és a BM utasításban szabályozottakhoz Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) XIV. Belügyminisztérium fejezet alá tartozó, jelen
utasításban – államháztartási azonosító számmal és elnevezéssel – szereplő fejezeti kezelésű előirányzatok, továbbá
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.)
alapján év közben megállapított előirányzatok kapcsolódnak.
II.
A BM OKF érintettsége 3. § A BM OKF szakmai tevékenysége vonatkozásában az alábbi fejezeti kezelésű előirányzatokból történő támogatások
biztosításában érintett.
(1) (ÁHT 232061) Önkormányzati tűzoltóságok normatív támogatása;
 (2) (ÁHT 029054) Önkéntes tűzoltóegyesületek támogatása;
 (3) (ÁHT 302980) Társadalmi szervezetek, alapítványok támogatása, ezen belül
a) Magyar Polgári Védelmi Szövetség (a továbbiakban: MPVSZ),
b) Magyar Tűzoltó Szövetség (a továbbiakban: MTSZ),
c) Önkéntes Tűzoltóságok Országos Szövetsége (a továbbiakban: ÖTOSZ), valamint Létesítményi Tűzoltóságok
Országos Szövetsége (a továbbiakban: LTSZ);
 (4) (ÁHT 256501) Víz-, környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás.
III.
(ÁHT 232061) Önkormányzati tűzoltóságok normatív támogatása 4. § Az előirányzat célja az önkormányzati tűzoltó parancsnokságok (a továbbiakban: ÖTP) fenntartásával, működésével
és fejlesztésével kapcsolatos költségek fedezetének a biztosítása az átvállalt feladattal arányban.
5. § Az előirányzat felhasználásáról a költségvetési törvény 35. §-ában meghatározott előírások alapján az önkormányzati
és létesítményi tűzoltóságokra, valamint a  hivatásos tűzoltóság, önkormányzati tűzoltóság és önkéntes tűzoltó
egyesület fenntartásához való hozzájárulásra vonatkozó szabályokról szóló 239/2011. (XI. 18.) Korm. rendelet
rendelkezik.
6. § A normatív támogatás folyósítását a  Belügyminisztérium a  BM OKF kezdeményezése alapján időarányosan hajtja
végre.
7. § A HTP parancsnoka elvégzi az  ÖTP által részére felterjesztett havi elszámolások, negyedéves szakmai beszámolók
ellenőrzését, szükség esetén a hiánypótlások bekérését. Az ellenőrzésekről jelentést készít, melyet a havi elszámolások,
negyedéves szakmai beszámolók eredeti és elektronikus példányaival együttesen minden hónap 16. napjáig (kivéve
a tárgyévet követő év január hónapját) felterjeszt az illetékes katasztrófavédelmi kirendeltség (a továbbiakban: KvK)
vezetője részére.
8. § A KvK vezetője elemzi és értékeli a  felterjesztett dokumentumokat. Amennyiben indokoltnak találja, úgy
felülellenőrzést rendelhet el, további adatokat kérhet be, valamint igazgatói intézkedést kezdeményezhet. Az ÖTP
havi elszámolásainak, negyedéves szakmai beszámolóinak eredeti és elektronikus dokumentumait véleményével és
javaslatával minden hónap 20. napjáig (kivéve a tárgyévet követő év január hónapját) felterjeszti a területileg illetékes
KI gazdasági igazgatóhelyettesének.
9. § A KI igazgatója továbbképzés keretében felkészítést tarthat a  HTP parancsnokok, KvK vezetők, valamint az  általa
kijelölt állomány részére az  ÖTP-k havi elszámolásainak, negyedéves szakmai beszámolóinak felülvizsgálatával,
ellenőrzésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
10. § A KI gazdasági igazgatóhelyettese gondoskodik a  felterjesztett dokumentumok folyamatos elemzéséről és
értékeléséről, azokról havonta elemzést készít, melynek részét képezi a  területileg illetékes ÖTP-k felhasználási
adatainak összehasonlítása is.
11. § A KI igazgatója a 10. § szerinti adatokat köteles hasznosítani a KI műveletirányítási tevékenysége eredményességének
elemzésekor, értékelésekor.
12. § A KI gazdasági igazgatóhelyettese gondoskodik továbbá arról, hogy a 13. § szerinti adatszolgáltatási kötelezettség
teljesítéséhez szükséges dokumentumok a tárgyévet követő év január hónap 20. napjáig a KI rendelkezésére álljanak.
13. § A megyei ÖTP-k elszámolásairól, szakmai beszámolóiról a  KI igazgatója éves összesített jelentést terjeszt fel
a  BM  OKF Gazdasági Főigazgató-helyettes (a továbbiakban: Gazdasági Főigazgató-helyettes) részére a  hivatásos
katasztrófavédelmi szervek rendszeres határidős jelentései rendjének szabályozására kiadott BM OKF főigazgatói
intézkedés 1. mellékletében szereplő kötelezettség alapján a tárgyévet követő év január 20. napjáig. Az összesített
jelentéssel együttesen elektronikus formában az  ÖTP-k éves elszámolásait tartalmazó – a  BM OKF utasítás
1–3. melléklete szerinti – kimutatásokat, valamint az éves szakmai beszámolókat is szükséges felterjeszteni.
14. § A Belügyminisztérium részére a  felhasználásról történő adatszolgáltatás, beszámolás előkészítéséért a  BM OKF
Főigazgató-helyettese (a továbbiakban: Főigazgató-helyettes) és a  Gazdasági Főigazgató-helyettese együttesen
felelős.
15. § A költségvetési törvény 35. § c) pontja szerint az ÖTP-k normatív támogatásából visszatérülő összegek felhasználásával
kapcsolatos miniszteri előterjesztés előkészítéséért a  Főigazgató-helyettes és a  Gazdasági Főigazgató-helyettes
együttesen felelős.
IV.
(ÁHT 029054) Önkéntes tűzoltóegyesületek támogatása 16. § Az előirányzat az önkéntes tűzoltó egyesületek részére biztosítandó költségvetési támogatás forrásául szolgál, amely
az önkéntes tűzoltó egyesületek feladataihoz kapcsolódó működési költségek finanszírozására, az önkéntes tűzoltók
oktatására, valamint a technikai ellátás javításának támogatására használható fel.
17. § (1) Az  előirányzat átcsoportosításra kerül a  BM OKF részére. Az  előirányzat-átadást követően a  BM OKF belső
szabályozóinak megfelelően történik a döntési hatáskörök gyakorlása.
(2) A  Magyar Államkincstár felé jogszabályi előírásokon alapuló adatszolgáltatási és nyilatkozattételi kötelezettségek
teljesítéséről a Gazdasági Főigazgató-helyettes gondoskodik.
18. § Az előirányzat átcsoportosítását követően a  támogatás felhasználásával kapcsolatban a  mindenkor hatályos,
az  önkormányzati tűzoltóságok, az  önkéntes tűzoltó egyesületek, valamint az  önkéntes mentőszervezetek
költségvetési támogatásának szabályozásáról szóló BM OKF belső szabályozó rendelkezéseit kell megfelelően
alkalmazni.
V.
(ÁHT 302980) Társadalmi szervezetek, alapítványok támogatása A.) Magyar Polgári Védelmi Szövetség támogatása
19. § A támogatás a lakosság, az ifjúság, a polgári védelmi szervezetek, valamint a polgármestert segítők és közbiztonsági
referensek folyamatos felkészítésére, a „Polgári védelmi mozgalom dinamizálása” projekt időarányos végrehajtására,
továbbá a  szervezet BM OKF főigazgatója (a továbbiakban: Főigazgató) által jóváhagyott éves munkatervében
meghatározott feladatokhoz, az állampolgárok élet- és vagyonbiztonságának védelméhez való hozzájárulás céljára
használható fel.
20. § Az éves munkaterv szakmai véleményezését a BM OKF Országos Polgári Védelmi Főfelügyelőség hajtja végre, majd
a szakmai véleményezést követően azt a Főigazgató-helyettes és a Gazdasági Főigazgató-helyettes közösen terjeszti
fel jóváhagyásra a Főigazgató részére.
21. § Az éves munkaterv Főigazgató általi jóváhagyásáról a  Gazdasági Főigazgató-helyettes írásban tájékoztatja
a Belügyminisztérium gazdasági és informatikai helyettes államtitkárát.
22. § Az MPVSZ a  támogatás felhasználásáról a  támogatási szerződésben meghatározottak alapján beszámolót készít,
amelyet az előírt határidőnek megfelelően megküld a Főigazgató részére.
23. § A beszámoló szakmai tartalmának ellenőrzéséért a BM OKF Országos Polgári Védelmi Főfelügyelőség, míg pénzügyi
tartalmának ellenőrzéséért a BM OKF Költségvetési Főosztály a felelős.
24. § A beszámoló ellenőrzését követően a Főigazgató-helyettes és a Gazdasági Főigazgató-helyettes közösen terjeszti fel
azt jóváhagyásra a Főigazgató részére.
25. § A beszámoló Főigazgató általi jóváhagyásáról a  Gazdasági Főigazgató-helyettes írásban tájékoztatja
a Belügyminisztérium gazdasági és informatikai helyettes államtitkárát.
B.) Magyar Tűzoltó Szövetség támogatása 26. § A támogatás az MTSZ és a megyei szervezetei alapító okiratában, a Főigazgató által jóváhagyott éves munkatervében
meghatározott feladatok és az általuk szervezett rendezvények megvalósítására fordítható.
27. § Az MTSZ és a  megyei szervezetei éves munkaterveinek szakmai véleményezését az  Országos Tűzoltósági
Főfelügyelőség hajtja végre, majd a  szakmai véleményezést követően azt a  Főigazgató-helyettes és a  Gazdasági
Főigazgató-helyettes közösen terjeszti fel jóváhagyásra a Főigazgató részére.
28. § Az éves munkatervek Főigazgató általi jóváhagyásáról a  Gazdasági Főigazgató-helyettes írásban tájékoztatja
a Belügyminisztérium gazdasági és informatikai helyettes államtitkárát.
29. § Az MTSZ a  támogatás felhasználásáról a  támogatási szerződésben meghatározottak alapján beszámolót készít,
amelyet az előírt határidőnek megfelelően megküld a Főigazgató részére.
30. § Az MTSZ által a  támogatási szerződésben meghatározottak szerint benyújtott beszámoló, valamint a  megyei
szervezetek beszámolói szakmai tartalmának ellenőrzéséért a  BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség, míg
pénzügyi tartalmának ellenőrzéséért a BM OKF Költségvetési Főosztály felelős.
31. § A beszámoló ellenőrzését követően a Főigazgató-helyettes és a Gazdasági Főigazgató-helyettes közösen terjeszti fel
azt jóváhagyásra a Főigazgató részére.
32. § A beszámoló Főigazgató általi jóváhagyásáról a  Gazdasági Főigazgató-helyettes írásban tájékoztatja
a Belügyminisztérium gazdasági és informatikai helyettes államtitkárát.
C.) Önkéntes Tűzoltóságok Országos Szövetségének, valamint
a Létesítményi Tűzoltóságok Országos Szövetségének támogatása
33. § A támogatás célja a két szövetségnek a Főigazgató által jóváhagyott éves munkatervében meghatározott feladatoknak,
és az általuk szervezett rendezvények megvalósításának támogatása, továbbá az egyéb feladataik végrehajtásának
elősegítése. Az ÖTOSZ és az LTSZ támogatásának megosztásáról a Főigazgató dönt.
34. § A támogatás megosztásáról az  éves munkatervek benyújtását megelőzően a  Gazdasági Főigazgató-helyettese
írásban tájékoztatja az ÖTOSZ és az LTSZ vezetőit.
35. § Az éves munkatervek szakmai véleményezését a  BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség hajtja végre, majd
a  szakmai véleményezést követően azokat a  Főigazgató-helyettes és a  Gazdasági Főigazgató-helyettes közösen
terjeszti fel jóváhagyásra a Főigazgató részére.
36. § Az éves munkatervek Főigazgató általi jóváhagyásáról a  Gazdasági Főigazgató-helyettes írásban tájékoztatja
a Belügyminisztérium gazdasági és informatikai helyettes államtitkárát.
37. § Az ÖTOSZ és az LTSZ a támogatás felhasználásáról a támogatási szerződésben meghatározottak alapján beszámolót
készítenek, amelyet az előírt határidőben megküldenek a Főigazgató részére.
38. § A beszámoló szakmai tartalmának ellenőrzéséért a  BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség, míg pénzügyi
tartalmának ellenőrzéséért a BM OKF Költségvetési Főosztály felelős.
39. § A beszámoló ellenőrzését követően a Főigazgató-helyettes és a Gazdasági Főigazgató-helyettes közösen terjeszti fel
azokat jóváhagyásra a Főigazgató részére.
40. § A beszámoló Főigazgató általi jóváhagyásáról a  Gazdasági Főigazgató-helyettes írásban tájékoztatja
a Belügyminisztérium gazdasági és informatikai helyettes államtitkárát.
VI.
(ÁHT 256501) Víz-, környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás
41. § Az előirányzat fedezetet biztosít az év közben esetlegesen felmerülő veszélyhelyzettel vagy más rendkívüli feladattal
összefüggő védekezési és helyreállítási többletkiadásokra.
42. § Az előirányzat felhasználása során a BM rendelet, valamint a Belügyminisztériummal kötött támogatói szerződésben,
támogatói okiratokban meghatározottak szerint kell eljárni.
VII.
Záró rendelkezések 43. § A BM rendeletben szereplő, szakmailag a  BM OKF érintettségébe tartozó, eredeti előirányzattal nem rendelkező
előirányzatok felhasználását és ellenőrzését a  BM rendeletben, valamint BM utasításban foglaltak szerint kell
végrehajtani.
44. § Ez az utasítás a  közzétételét követő napon lép hatályba, és ezzel egyidejűleg hatályát veszti a  fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználásáról szóló 47/2013. számú BM OKF főigazgatói intézkedés.
Dr. Bakondi György tűzoltó altábornagy s. k.,
 főigazgató


text:
112/2013. (VIII. 29.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, a  közigazgatási és
igazságügyi miniszter javaslatára
dr. Czepek Gábort a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2013. szeptember 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2015. (HK 7.) HM KÁT intézkedése a 2015. augusztus 20-ai nemzeti ünnep állami rendezvényének egyes rendezvénybiztosítási feladatainak biztosításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése és a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. és 33. pontja alapján – figyelemmel a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 78. §-ában és a nemzeti ünnepek,
valamint a kiemelt fontosságú rendezvények előkészítésének és lebonyolításának rendjéről szóló 1432/2014.
(VII. 31.) Korm. határozatban foglaltakra – a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya
a) a 2015. augusztus 20-ai nemzeti ünnep állami rendez
vényének (a továbbiakban: állami rendezvény) 3. pont
a) alpontjában felsorolt feladatainak biztosítására,
b) a HM Nemzeti Rendezvényszervező Hivatalra (a továbbiakban: HM NRH) és a HM Védelemgazdasági Hivatalra (a továbbiakban: HM VGH)
terjed ki.
2. Az állami rendezvény biztosítását a Honvédelmi Minisztérium és a Honvédelmi Minisztérium Elektronikai,
Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt. között létrejött
21520/01/44/10-01-03. sz Szolgáltatási Szerződés (a továbbiakban: szolgáltatási szerződés) módosításának kezdeményezésével, szolgáltatásvásárlással kell biztosítani a
3. és 4. pontban foglaltak szerint.
3. A HM NRH
a) az állami rendezvény biztosításához szükséges, aláb
bi szolgáltatási körbe tartozó igényekről 2015. július 5-éig
adatszolgáltatást teljesít a HM VGH részére:
aa) Rendezvénytechnikai szolgáltatások:
– Hangtechnikai szolgáltatások;
– Világítástechnikai szolgáltatások;
– Színpadtechnikai szolgáltatások;
– Erősáramú szolgáltatások;
ab) Rendezvény kellékek, berendezések biztosítása;
ac) Rendezvénybiztosítási– és biztonsági tervezés, információs személyzet-biztosítási, személy- és vagyonvédelmi szolgáltatás:
– Rendezvénybiztosítás;
– Objektumvédelem;
– Járőrszolgálat;
– Statikus védelmi rendszer kialakítása: kordonozás,
területzárás és az ehhez szükséges eszközök;
b) az adatszolgáltatással egyidejűleg kezdeményezi
a HM NRH költségvetéséből a szükséges költségvetési
előirányzatok átcsoportosítását a HM VGH költségvetésébe;
c) részt vesz a szolgáltatási szerződést módosító tervezet szakmai és pénzügyi adatainak véglegesítésében;
d) a szolgáltatási szerződés módosításának aláírását követően, az abban foglaltaknak megfelelően
da) összeállítja az állami rendezvény biztosítására vonatkozó megrendelést, és azt a HM NRH főigazgatója,
mint megbízó írja alá,
db) szakmai kapcsolatot tart fenn a szolgáltatóval és
minden, a szolgáltatásnyújtás során felmerülő kérdés megoldásában önállóan jár el;
e) a szolgáltatási szerződés szerinti teljesítéseket
a HM VGH részére – utalványrendeleten – igazolja.
4. A HM VGH
a) a 3. pont a)–c) alpontjaiban foglaltak figyelembevéte
lével kezdeményezi a szolgáltatási szerződés módosítását
úgy, hogy annak időbeni megkötése megfelelő időt biztosítson a szolgáltatási feladatokra történő felkészüléshez és
végrehajtáshoz;
b) a szolgáltatási szerződés módosításának aláírását követően, az abban foglaltak alapján előirányzat-módosítási
javaslatot terjeszt fel a honvédelemért felelős miniszter részére, mely szerint az állami rendezvény 3. pont a) alpontja
szerinti feladatainak biztosításához szükséges előirányzatok a HM NRH költségvetéséből a HM VGH költségvetésébe kerülnek átcsoportosításra;
c) az állami rendezvény lebonyolítását követően végrehajtja a szolgáltató által kiállított számla pénzügyi teljesítését, mint költségviselő szervezet.
5. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba, és 2015. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
99/2019. (IX. 10.) ME határozata a Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság elnökének felmentéséről és új elnökének kijelöléséről.
1. A Kormány ügyrendjéről szóló 1144/2010. (VII. 7.) Korm. határozat 55. pont (2) bekezdése alapján
a) Schanda Tamás Jánost a  Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság elnöki tisztségének ellátása alól
2019. szeptember 10-i hatállyal felmentem,
b) Perényi Sigismund Petert, az  Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárát a  Fejlesztéspolitikai
Koordinációs Bizottság elnökévé – 2019. szeptember 11-i hatállyal – kijelölöm.
 2. Visszavonom a Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság elnökének felmentéséről és új elnökének kijelöléséről szóló
31/2018. (V. 25.) ME határozatot. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2011. (X. 28.) BM rendelete a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. XXXIII. törvénynek a belügyminiszter ágazati irányítása alá tartozó egyes szerveknél történő végrehajtásáról.
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (4) bekezdés a)–d) és f)–g) pontjában, valamint 85. § (5) bekezdés
b)–c), g) és t) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladatés hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § d)–e), h), n), q) és v) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (4) bekezdés d) pontja tekintetében az egyes miniszterek, valamint a
Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) és m) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnél (a továbbiakban: Országos
Rendőr-főkapitányságon és alárendelt szerveinél), a Nemzeti Védelmi Szolgálatnál, valamint a Terrorelhárítási
Központnál (a továbbiakban együtt: rendőrség),
b) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságán, a büntetés-végrehajtási intézeteknél és intézményeknél
(a továbbiakban együtt: büntetés-végrehajtási szerv),
c) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal befogadó állomásain (a továbbiakban: BÁHBÁ),
d) a Nemzetközi Oktatási és Polgári Válságkezelési Központnál (a továbbiakban: NOPVK),
e) a Belügyminisztérium Rendészeti Vezetőképző és Kutatóintézetnél (a továbbiakban: RVKI),
f) az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságon és alárendelt szerveinél, a hivatásos önkormányzati
tűzoltóságokon (a továbbiakban együtt: katasztrófavédelmi szerv)
foglalkoztatott közalkalmazottakra terjed ki.
2. A Kjt. 20. §-ához 2. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóknál a közalkalmazotti jogviszony létesítésének feltétele a magyar
nyelvtudás, valamint a magasabb vezetői beosztások és a vezetői beosztások esetében a magyar állampolgárság.
(2) Az Országos Rendőr-főkapitányságon és alárendelt szerveinél – az ügyintézői munkakörök, az ügyviteli munkakörök,
a biztonságtechnikai előadói munkakör, a fegyveres biztonsági őri munkakör, a helikopter-főszerelői munkakör,
a helikopterszerelői munkakör, valamint a híradástechnikai szerelői munkakör esetében – a közalkalmazotti
jogviszony létesítésének feltétele a magyar állampolgárság.
(3) A Nemzeti Védelmi Szolgálatnál, valamint a Terrorelhárítási Központnál – valamennyi munkakör esetében
– a közalkalmazotti jogviszony létesítésének általános feltétele a magyar állampolgárság.
(4) A büntetés-végrehajtási szervnél – az őrzésvédelmi, az igazgatási és az informatikai szakterületen foglalkoztatott
közalkalmazottak esetében – a közalkalmazotti jogviszony létesítésének feltétele a magyar állampolgárság.
(5) A BÁHBÁ-nál – a fizikai munkakörök kivételével – a közalkalmazotti jogviszony létesítésének feltétele a magyar
állampolgárság.
(6) Az 1. § d)–f) pontjában felsorolt munkáltatóknál – a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá tartozó munkakörök esetében –
a közalkalmazotti jogviszony létesítésének feltétele a magyar állampolgárság.
3. A Kjt. 22. és 54. §-ához 3. § (1) A gyakornoki idővel, valamint a munkaerő-kölcsönzéssel kapcsolatban a munkáltató alaptevékenysége ellátásával
összefüggő munkakörnek minősülnek – a (2)–(5) bekezdésben meghatározott kivételekkel – az 1. mellékletben
meghatározott ügyintézői munkakörök.
(2) A rendőrség szerveinél, a gyakornoki idővel, valamint a munkaerő-kölcsönzéssel kapcsolatban a munkáltató
alaptevékenysége ellátásával összefüggő munkakörnek – kizárólag a bűnügyi és a rendészeti szakterületeken
meglévő – csoportvezető, főelőadó, főrevizor, jogtanácsos, kiemelt főelőadó és revizor munkakörök minősülnek.
(3) A büntetés-végrehajtási szervnél a gyakornoki idővel, valamint a munkaerő-kölcsönzéssel kapcsolatban a munkáltató
alaptevékenysége ellátásával összefüggő munkakörnek a 2. mellékletben meghatározott munkakörök közül
a jogtanácsos, a csoportvezető, az ellenőr, a főelőadó, a referens, a főreferens, a tanár, a főtanár és az
osztályvezető-helyettes munkakörök minősülnek.
(4) A BÁHBÁ esetében a gyakornoki idővel, valamint a munkaerő-kölcsönzéssel kapcsolatban a munkáltató
alaptevékenysége ellátásával összefüggő munkakörnek minősülnek a szociális munkás, valamint a pénzügyi
ügyintéző munkakörök.
(5) A katasztrófavédelmi szervnél a gyakornoki idővel, valamint a munkaerő-kölcsönzéssel kapcsolatban a munkáltató
alaptevékenysége ellátásával összefüggő munkakörnek – kizárólag a polgári védelmi és a tűzoltó szakterületeken
meglévő – csoportvezető, főelőadó, jogtanácsos, kiemelt főelőadó munkakörök minősülnek.
4. § Nem kell gyakornoki időt kikötni, ha a közalkalmazott olyan munkakört tölt be, amelyben a besorolás alapjául
figyelembe vehető a jogi szakvizsga, a mérlegképes könyvelői szakképesítés vagy ezzel egyenértékű képesítés, az
okleveles könyvvizsgálói képesítés, az adó- vagy társadalombiztosítási ügyintéző (tanácsadói) képesítése, a doktori
fokozat (Doctor of Philosophy, Doctor of Liberal Arts), a tudomány(ok) kandidátusa, a tudomány(ok) doktora, illetve
a külföldön szerzett és honosított, vagy elismert tudományos fokozat és azzal a közalkalmazott rendelkezik.
4. A Kjt. 23. §-ához 5. § (1) Magasabb vezető:
a) a főigazgató,
b) a főigazgató-helyettes,
c) az igazgató,
d) az igazgatóhelyettes,
e) a főosztályvezető,
f) a főosztályvezető-helyettes,
g) a főszerkesztő, valamint
h) a főszerkesztő-helyettes.
(2) Vezető:
a) az osztályvezető,
b) az osztályvezető (lelkész),
c) a gazdasági osztályvezető, valamint
d) a büntetés-végrehajtási szerv kivételével, az osztályvezető-helyettes.
(3) A magasabb vezetői és a vezetői (a továbbiakban együtt: vezetői) megbízás feltétele a szakirányú felsőfokú végzettség
és szakképzettség, valamint legalább öt év szakmai gyakorlat.
(4) A határozott idő lejártát követően a közalkalmazott ismételten megbízható a vezetői beosztás ellátásával.
5. A Kjt. 61. §-ához és 20/A. §-ához
6. § (1) Az 1. §-ban felsorolt munkáltatóknál az 1. és 2. melléklet tartalmazza a vezetői beosztásokat, a közalkalmazotti
munkaköröket, az ezekhez kapcsolódó fizetési osztályokat, a képesítési és más többletkövetelményeket, a vezetői
pótlék mértékét, továbbá azokat a munkaköröket, amelyekben nem kötelező pályázat kiírása.
(2) A munkakörök betöltéséhez szükséges iskolai végzettség, szakképesítés, szakképzettség (a továbbiakban együtt:
képesítés) minden esetben szakirányú képesítést jelent.
(3) A munkaköri jegyzék és az állománytábla az adott munkáltatóra irányadó melléklet szerinti munkaköri
megnevezéseket, valamint más, a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény végrehajtására kiadott rendeletben
szereplő, az adott munkáltatónál rendszeresített munkaköri megnevezéseket tartalmazhat.
7. § (1) A munkakör betöltéséhez szükséges képesítés megszerzése alól felmentés akkor adható, ha
a) az érintett személy a képesítés megszerzése érdekében már oktatásban vesz részt, vagy
b) a munkáltató nem foglalkoztat olyan, a képesítési előírásoknak megfelelő közalkalmazottat, aki az adott
munkakörbe kinevezhető lenne.
(2) A közalkalmazott kinevezési okmányában fel kell tüntetni az (1) bekezdés szerinti felmentés időtartamát.
(3) A munkáltató a képesítési követelmények alól véglegesen mentesítheti
a) a határozott időre kinevezett közalkalmazottat, valamint
b) az 50. életévét betöltött és a munkakörében legalább tizenöt év gyakorlattal rendelkező, határozatlan időre
kinevezett közalkalmazottat. 6. A Kjt. 75. §-ához 8. § (1) A büntetés-végrehajtási szervnél a közalkalmazott a munkaköri feladat fokozott veszélyessége miatt
illetménypótlékra jogosult, ha feladatait a HIV-pozitív fogvatartottak körletén látja el.
(2) A pótlék mértéke havi folyamatos munkavégzés esetén a pótlékalap 100%-a.
(3) A pótlék napi mértéke a (2) bekezdés szerinti pótlék egy munkanapra eső összege.
9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) A munkakör betöltéséhez szükséges képesítési követelmény alól 1992. december 31. napja előtt adott mentesítés
mindaddig érvényes, ameddig a közalkalmazottat változatlan munkakörben foglalkoztatják.
(3) A képesítési követelmények alól a rendelet hatálybalépése előtt adott felmentés és mentesítés érvényességét a jelen
rendelet hatálybalépése nem érinti.
(4) Hatályát veszti a) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a belügyminiszter ágazati irányítása alá tartozó
szerveknél történő végrehajtásáról szóló 62/1997. (XI. 7.) BM rendelet,
b) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek az igazságügyi és rendészeti miniszter ágazati
irányítása alá tartozó szerveknél történő végrehajtásáról szóló 10/2009. (IV. 17.) IRM rendelet, valamint
c) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a katasztrófavédelmi szerveknél történő
végrehajtásáról szóló 18/2008. (XII. 31.) ÖM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
2/2017. (IV. 28.) MEKH utasítása a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyek meghatározásáról, valamint a biztonsági megbízott kijelöléséről és egyes feladatairól.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 69. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12. §-ának c) és f ) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés e) pontjára figyelemmel – a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 21. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
belügyminiszterrel egyetértésben – a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya azokra terjed ki, akik a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatallal (a továbbiakban:
Hivatal) a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 74. § i) pont id), in) és io) alpontja szerinti
foglalkoztatási jogviszonyban vagy a Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) rendelkezésein alapuló szerződéses
jogviszonyban állnak.
2. A Hivatalnak a nemzetbiztonsági ellenőrzés és a felülvizsgálati eljárás során a biztonsági kérdőív kitöltésének eljárási
szabályairól, valamint a  nemzetbiztonsági ellenőrzéssel összefüggésben a  lényeges adatokban bekövetkezett
változás bejelentésének rendjéről szóló 418/2016. (XII. 14.) Korm. rendelet szerinti biztonsági megbízottja a Hivatal
biztonsági vezetője.
3. A biztonsági megbízott felelős a  Hivatalon belül a  nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére jogosultak,
valamint a  nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyek tájékoztatásáért a  nemzetbiztonsági ellenőrzéssel
kapcsolatos teendőkről.
4. A nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyek meghatározását az 1. melléklet tartalmazza.
5. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
82/2011. (IX. 30.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 51. §-a alapján, a közigazgatási és igazságügyi
miniszter javaslatára
Lánczi Tamást, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2011. szeptember 30-ai hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
188/2012. (VII. 13.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
Abdullah Hussein Mohammed Jaber rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Katari Állam magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2012. június 26. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
245/2017. (VII. 12.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország védelmi képességének erősítése, illetve a  Magyar Honvédség technikai és személyzeti fejlesztése
érdekében, valamint a  szövetséges béketeremtő, békefenntartó és humanitárius feladatok ellátása terén nyújtott
több évtizedes segítő tevékenysége elismeréseként
Ben Hodges altábornagy, az  Amerikai Egyesült Államok Európában állomásozó Szárazföldi Erőinek és
7. Hadseregének parancsnoka részére a
MAGYAR ÉRDEMREND középkeresztje
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. június 28.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
14/2013. (IV. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. április 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. L. S. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2013. március 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Európai Bíróság és az  Emberi Jogok Európai Bíróságának Magyarországot elmarasztaló
döntései miatt fizetendő kártérítések összegét, a  Magyar Állam továbbhárítsa és a  hibás ítélet megszületésében
közreműködő ügyészeket-bírókat egyetemlegesen kötelezze annak megfizetésére?”
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) 26.  cikk (1)  bekezdése szerint a  bírák függetlenek, és
csak a  törvénynek vannak alárendelve, ítélkezési tevékenységükben nem utasíthatóak. A  bírákat tisztségükből
csak sarkalatos törvényben meghatározott okból és eljárás keretében lehet elmozdítani. A  függetlenség jelentése
a  hatalommegosztás alkotmányos elvéből is következően egyrészt szervezeti függetlenséget jelent, másrészt
az ítélkező bírák személyes függetlenségét.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja, hogy a nemzetközi bírói fórumok döntésének alapjául szolgáló „hibás”
ítéletekhez társuló – jelentős bizonytalansági elemet és óriási anyagi megterhelés lehetőségét jelentő – kártérítésfizetési kötelezettség nagy mértékben csorbítja a  bíró személyes függetlenségét, vagyis reálisan fennállna annak
a veszélye, hogy ítélkező tevékenysége során e körülmény gátolja a szakmai meggyőződésének megfelelő döntés
szabad meghozatalában. Az  ügyészség és az  ügyészek jogállása különbözik a  bírák jogállásától, az  Alaptörvény
29.  cikk (1)  bekezdése azonban az  ő esetükben is garantálja a  függetlenséget. Az  egyes ügyészek és ügyészségi
vezetők esetében is értelmezhető a fentiek szerint a  lehetséges fizetési kötelezettség olyan körülményként, amely
a függetlenséget nagymértékben csorbítaná.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás
eredményének az  Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha az  Alaptörvényben meghatározott alkotmányos
jogokat korlátozná. Mindezek alapján a Bizottság álláspontja, hogy a kérdés az Alaptörvény módosítását is szükségessé
tenné, ami viszont az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható
népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének
megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen
jogalkotásra köteles.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő mind a választópolgár, mind a  jogalkotó számára azért, mert
nem állapítható meg egyértelműen, hogy a kezdeményező pontosan mit ért a „hibás ítélet” kifejezés alatt, ezáltal
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre nem lehet egyértelműen válaszolni. Az egyértelműség követelménye olyan
kritériumot is tartalmaz, amely szerint a kérdésben tartott eredményes népszavazás a törvényalkotót meghatározott
és egyértelmű jogalkotási kötelezettséggel lássa el. Azonban a kezdeményezésből a hibás ítélet kifejezés jelentésére
vonatkozóan, valamint a jogalkotás tartalmára semmilyen következtetést nem lehet levonni. Kezdeményezésből nem
derül ki, hogy egy eredményes népszavazás esetén hibás ítéletként értelmezhető-e a bíróság eljárásjogi vagy anyagi
jogi jogszabálysértése, jogértelmezési tévedése vagy bizonyos körülmények, bizonyítékok helytelen mérlegelésén
alapuló ítélete is. Az  Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  hibás ítélet fogalma atekintetben sem
egyértelműen, hogy az első-, másodfokon, illetve a felülvizsgálat során hozott, eltérő ítéletek közül melyiket kellene
hibásnak minősíteni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdés tartalma több tekintetben is ellentmondásos, mind
a  választópolgári, mind pedig a  jogalkotói egyértelműséget tekintetében. Nem világos, hogy milyen viszonyban
vannak a magyar ügyészség és bíróság döntései az Emberi Jogok Európai Bírósága vagy az Európai Bíróság ítéleteivel,
előbbi hatásköre az  Emberi Jogok Európai Egyezményében foglalt jogsértések megállapítására, utóbbié pedig
az európai uniós jog alkalmazására és értelmezésére terjed ki, valamint az egyes tagállamok esetében a jogalkotásért
viselt felelősség keretében a kormányok intézkedéseit vizsgálhatja. Nem egyértelmű, hogy az indítványozó milyen
eljárásokban utal az  ügyészek közreműködésére és milyen típusú összefüggést kíván meg az  ügyészi álláspont
és a  bírósági ítélet között. Büntetőügyekben – eltérő alkotmányos funkciójukból következően – különböző is
lehet a bíróság és az ügyészség adott ügyben képviselt álláspontja. Más eljárásokban is felmerülhet az ügyészség
közreműködése – ez ugyanakkor sok esetben nem jelent érdemi ráhatást az ítélet tartalmára.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § b) és c) pontjai alapján, mivel a kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani és a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontján, a 26. cikk (1) és a 29. cikk (1) bekezdésein, az Nsztv. 2. §-án,
a 10. § b) és c) pontjain és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
24/2017. (IX. 5.) NFM utasítása az Országos Atomenergia Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
71. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával – a következő utasítást
adom ki:
1. § Az Országos Atomenergia Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás Mellékleteként adom ki.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az  Országos Atomenergia Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/2000. számú OAH
főigazgatói utasítás. Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
36/2004. (III. 12.) Korm. rendelete a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról.
A Kormány az államháztartásról szóló, többször módosított 1992. évi XXXVIII. törvény 88. §-ának (1) bekezdése
alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) — az 1999. február 1-jén alapított Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalának jogutódja — a gazdasági és
közlekedési miniszter (a továbbiakban: miniszter) felügyelete és irányítása alatt álló, önálló jogi személyiséggel rendelkező, országos hatáskörű központi hivatal. Székhelye
Budapest.
(2) A Hivatal a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) költségvetési fejezetében
önálló címként feltüntetett, önállóan gazdálkodó, országos hatáskörű központi költségvetési szerv. A Hivatal saját
előirányzatai, valamint a miniszter által hozzárendelt előirányzatok felett teljes jogkörrel rendelkezik.
(3) A Hivatal vezetőjét (a továbbiakban: főigazgató)
határozatlan időre a miniszter nevezi ki, és gyakorolja
felette a munkáltatói jogokat. A főigazgató a helyettes
államtitkári juttatások teljes körére jogosult állami vezető.
(4) A főigazgatót feladatainak ellátásában helyettes(ek)
segíti(k). A főigazgató-helyettes(eke)t határozatlan időre
a miniszter nevezi ki, és menti fel, az egyéb munkáltatói
jogokat felettük a főigazgató gyakorolja.
2. § A miniszter a) kiadja a Hivatal alapító okiratát,
b) jóváhagyja a Hivatal Szervezeti és Működési Sza
bályzatát,
c) jóváhagyja a Hivatal éves munkaprogramját, költ
ségvetését, és ellenőrzi, beszámoltatja a főigazgatót. 3. §
A Hivatal feladat- és hatáskörében: 1. ellátja az EU jogszabályokból, a nemzetközi gazdasági egyezményekből, valamint a külön jogszabályokból
fakadó, egyes árukra vagy országokra vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyezési feladatokat, illetve korlátozások
végrehajtásához kapcsolódó feladatokat. Ennek során jogosult az importengedélyezéshez, illetve a kedvezményes
import vámkontingensekhez kapcsolódó biztosíték elkülönített számlán történő kezelésére;
2. ellátja a haditechnikai külkereskedelmi jogszabályok
végrehajtásával kapcsolatos feladatokat, együttműködik a
hazai, valamint a nemzetközi szervezetekkel, javaslatot
dolgoz ki e termékek és technológiák forgalmazásának
szabályozására;
3. ellátja az egyes nemzetközileg ellenőrzött termékek
és technológiák forgalmazása nemzetközileg vállalt feltételeinek betartásával összefüggő engedélyezési feladatokat, a nemzetközi egyezmények hazai végrehajtásához
szükséges intézkedéseket tesz, javaslatot dolgoz ki e termékek és technológiák forgalmazásának szabályozására;
4. ellátja a vegyi fegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló nemzetközi szerződésből,
továbbá a Bakteriológiai (Biológiai) és Toxin Fegyver
Tilalmi Egyezményből fakadó engedélyezési feladatokat,
közreműködik a szabályozásra vonatkozó javaslatok előkészítésében, és gondoskodik azok hazai végrehajtásáról;
5. ellátja mint kijelölt nemzeti hatóság a kábítószerek
és pszichotróp anyagok tiltott előállításához, gyártásához
is felhasználható vegyi anyagokkal (kábítószer prekurzorok) végezhető legális tevékenységek engedélyezési, nyilvántartási és ellenőrzési feladatait, tájékoztatási kötelezettségét, valamint ezzel összefüggésben — a vám- és rend
őri együttműködés kivételével — a hazai és nemzetközi
együttműködés szervezésének feladatait;
6. ellátja a vámkontingensek kezelésével kapcsolatos
engedélyezési feladatokat;
7. ellátja a kontingentált vállalkozási exporttal, vállalkozási importtal összefüggő engedélyezési feladatokat;
8. részt vesz a 2—5. és a 7. pontban hivatkozott engedélyezési feladatokat érintő nemzetközi megállapodások előkészítésében, illetve nemzetközi egyeztetésében;
9. ellátja az egyes kereskedelmi tevékenységek gyakorlásával kapcsolatos külön jogszabályban előírt hatósági
nyilvántartásba vételi, nyilvántartási, monitoring és az
azokkal összefüggő egyeztetési és egyéb közigazgatási-hatósági feladatokat, kivéve a nemesfémből készült ékszerek,
díszműáruk nagykereskedelme, kiskereskedelme és ügynöki kereskedelme esetében;
10. ellátja a közraktárak engedélyezésével, nyilvántartásba vételével, ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat, javaslatot dolgoz ki a szabályozás továbbfejlesztésére, tevékenységéről — a minisztérium előterjesztésében — a Kormánynak évente beszámol;
11. ellátja az ingatlanok időben megosztott használati
jogának megszerzésére irányuló szerződésekkel kapcsolatos külön jogszabályban előírt engedélyezési, hatósági nyilvántartásba vételi, nyilvántartási, monitoring és az azokkal
összefüggő egyeztetési és egyéb közigazgatási-hatósági feladatokat;
12. ellátja az utazásszervező és -közvetítői tevékenységgel kapcsolatos, külön jogszabályokban előírt közhitelű
nyilvántartásba vételi, nyilvántartási, igazolvány kiadási,
monitoring és az azokkal összefüggő egyeztetési és egyéb
közigazgatási-hatósági feladatokat;
13. ellátja a vendéglátó üzletek kategóriába sorolásával, a kereskedelmi és fizető-vendéglátó szálláshelyek osztályba sorolásával, valamint a falusi szálláshelyek minősítésével kapcsolatos, külön jogszabályokban előírt nyilvántartásba vételi, nyilvántartási, igazolvány kiadási, monitoring és az azokkal összefüggő egyeztetési és egyéb közigazgatási feladatokat;
14. ellátja az idegenvezetőkkel kapcsolatos, külön jogszabályokban előírt nyilvántartásba vételi, nyilvántartási,
igazolvány kiadási, monitoring és az azokkal összefüggő
egyeztetési és egyéb közigazgatási-hatósági feladatokat:
15. ellátja a csatlakozó vezeték és fogyasztói berendezés
létesítésére, biztonsági előírást érintő leszerelésére vagy a
gázfogyasztó készülékek le- és felszerelésére jogosult gázszerelőkkel kapcsolatos, külön jogszabályban előírt közhitelű hatósági nyilvántartásba vételi, nyilvántartási, igazolvány kiadási, monitoring és az azokkal összefüggő
egyeztetési és egyéb közigazgatási-hatósági feladatokat;
16. ellátja a csatlakozó, az összekötő és a fogyasztói
berendezés létesítésére, felülvizsgálatára, le- és felszerelé
sére jogosult villanyszerelő közhitelű hatósági nyilvántartásba vételi, nyilvántartási, igazolvány kiadási, monitoring
és az azokkal összefüggő egyeztetési és egyéb közigazgatási-hatósági feladatokat;
17. ellátja a kereskedelmi szakértői tevékenység engedélyezésével kapcsolatos hatósági feladatokat;
18. véleményezi a feladatkörébe tartozó kormány-előterjesztéseket és a miniszteri rendeletek tervezetét;
19. kezeli a hatósági jogkörének gyakorlásához szükséges adatokat, valamint e körben irányítja és összehangolja
az információ-feldolgozó, -elemző munkát;
20. ellátja a külön jogszabályban előírt szakhatósági
feladatokat.
4. § A Hivatal hatósági eljárásaiban első fokú hatóságként a
Hivatal illetékes szervezeti egysége jár el. A Hivatal első
fokú közigazgatási határozata ellen benyújtott fellebbezést
— ha jogszabály másként nem rendelkezik — másodfokon
a Hivatal főigazgatója bírálja el.
5. § A Hivatal a feladatkörébe tartozó közleményeket a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium hivatalos lapjaiban,
valamint a Külgazdasági Értesítőben és a Gazdasági Tájékoztatóban, valamint a Hivatal honlapján teszi közzé.
6. § (1) Ez a rendelet a 2004. május 1-jén lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) a Gazdasági Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivataláról szóló 12/1999. (II. 1.) Korm. rendelet és a módosítására kiadott 125/2000. (VII. 11.) Korm.
rendelet,
b) a Gazdasági Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivataláról szóló 12/1999. (II. 1.) Korm. rendelet, valamint az áruk, szolgáltatások és anyagi értéket képviselő jogok kiviteléről, illetőleg behozataláról szóló
112/1990. (XII. 23.) Korm. rendelet módosításáról szóló
256/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet 1. §-a;
c) az idegenforgalom ágazati irányításával összefüggésben egyes jogszabályok módosításáról szóló 92/2003.
(VII. 1.) Korm. rendelet 3. §-a.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
9/2016. (III. 23.) EMMI utasítása az Állami Egészségügyi Ellátó Központ szervezeti és működési szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjára figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § Az Állami Egészségügyi Ellátó Központ szervezeti és működési szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint
határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet szervezeti és működési
szabályzatáról szóló 9/2013. (III. 14.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
21/2015. (VII. 6.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezésének visszavonásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (5) bekezdésére – a következő utasítást adom ki:
1. § Becker György miniszteri biztos kinevezéséről szóló 11/2015. (IV. 10.) NFM utasításban meghatározott, a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó, az ERFO
Rehabilitációs Foglalkoztató Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság, a KÉZMŰ Fővárosi Kézműipari
Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság, a FŐKEFE Rehabilitációs Foglalkoztató Ipari Közhasznú Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság és a Szegedi SZEFO Fonalfeldolgozó „zártkörűen működő” Részvénytársaság hatékony
működéséhez szükséges hosszú távú stratégia kidolgozásáért felelős miniszteri biztosi kinevezését – lemondására
tekintettel – 2015. április 14-ei hatállyal visszavonom.
2. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 11/2015. (IV. 10.) NFM utasítás.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1012/2013. (I. 16.) Korm. határozata a GOP-2012-3.1.2. kódszámú („Szélessávú körzethálózati fejlesztések” című) pályázati felhívás keretében beérkezett projektek támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
1. egyetért a GOP-3.1.2-12-2012-0005 azonosító számú, „Szélessávú körzethálózati fejlesztések Észak- és
Kelet-Magyarországon” című projekt támogatásával,
2. jóváhagyja az 1. melléklet szerinti
a) GOP-3.1.2-12-2012-0025 azonosító számú, „Szélessávú körzethálózati fejlesztések a Bajai, Kiskunmajsai, Kisteleki,
Sellyei, Siklósi, Szegedi kistérségekben” című,
b) GOP-3.1.2-12-2012-0008 azonosító számú, „Az Optanet Kft. hálózatfejlesztése a Kaposvári, Barcsi, Szigetvári
kistérségekben” című,
c) GOP-3.1.2-12-2012-0034 azonosító számú, „Az Opticon Kft. szélessávú optikai körzethálózati fejlesztései” című,
d) GOP-3.1.2-12-2012-0039 azonosító számú, „Kistérségi szélessávú körzethálózati fejlesztések” című,
e) GOP-3.1.2-12-2012-0016 azonosító számú, „Szélessávú körzethálózati fejlesztés Ajka, Devecser, Pápa és Veszprém
kistérségekben” című
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekteket,
3. hozzájárul az e határozat szerinti projektek támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Gazdaságfejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
367/2019. (IX. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Jobbágy Jánost 2019. október 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök