text:
92/2010. (III. 31.) Korm. rendelete az iparbiztonsági ellenőrzés és a telephely biztonsági tanúsítvány kiadásának részletes szabályairól.
A Kormány a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 37. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3. alcím esetében
a 37. § b) pont bb) alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 17–18. § esetében
a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 207. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. Látogatás: telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezet alkalmazásában álló személy
részéről egy másik telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezet felkeresése a minősített
szerződés végrehajtásához kapcsolódó és a minősített adat megismerésével járó tárgyalás, egyeztetés céljából.
2. Minősített szerződés: bármely nemzeti, vagy külföldi minősített adat keletkeztetését, továbbá megismerését
igénylő vagy minősített adatokat tartalmazó szerződés.
3. Nemzetbiztonsági szolgálat: a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 5. § m) pontja vagy 7. §
m) pontja alapján a gazdálkodó szervezet cégellenőrzését végző nemzetbiztonsági szolgálat.
4. Projekt minősítési jegyzék: a minősített szerződés végrehajtása során keletkező adatok minősítését segítő útmutató,
a védendő tárgykörök és ezek lehetséges minősítésének meghatározásával.
2. Az iparbiztonsági ellenőrzés általános szabályai 2. § (1) A telephely biztonsági tanúsítvány tartalmazza, hogy a gazdálkodó szervezet legfeljebb milyen minősítési szintű
minősített szerződés végrehajtásába vonható be, továbbá, hogy milyen szintű minősített adat kezeléséhez
rendelkezik a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló
kormányrendeletben meghatározott Engedéllyel (a továb biak ban: Engedély), és az elektronikus biztonság részletes
szabályairól szóló kormányrendeletben előírt Rendszerengedéllyel (a továb biak ban: Rendszerengedély).
(2) A telephely biztonsági tanúsítvány
a) Szigorúan titkos, Titkos, Bizalmas,
b) NATO Titkos, NATO Bizalmas,
c) EU Titkos, EU Bizalmas
minősítési szintekre adható ki.
3. § (1) „Szigorúan titkos!,” „Titkos!”, illetve „Bizalmas!” minősítési szintű adatok kezelésére jogosító telephely biztonsági
tanúsítvány kiadásához szükséges iparbiztonsági ellenőrzést a minősített adatot kezelő szerv a mellékletben
meghatározott adattartalommal a Nemzeti Biztonsági Felügyelet (a továb biak ban: NBF) elnöke által rendszeresített és
az NBF honlapján közzétett Cég-adatlap megküldésével kezdeményezi az NBF-nél. A kérelemhez a gazdálkodó
szervezet csatolja a kérelem benyújtását megelőző két teljes gazdasági év mérlegét és eredmény-kimutatását.
(2) „EU Titkos!” és „EU Bizalmas!” minősítési szintű adatok kezelésére jogosító telephely biztonsági tanúsítvány akkor
adható ki, ha a gazdálkodó szervezet a megfelelő szintű nemzeti minősített adatok kezelésére jogosító telephely
biztonsági tanúsítvánnyal, valamint az EU minősített adatok kezeléséhez kiadott megfelelő szintű Engedéllyel és
Rendszerengedéllyel rendelkezik.
(3) „NATO Titkos!” és „NATO Bizalmas!” minősítési szintű adatok kezelésére jogosító telephely biztonsági tanúsítvány
akkor adható ki, ha gazdálkodó szervezet a megfelelő szintű nemzeti minősített adatok kezelésére jogosító telephely
biztonsági tanúsítvánnyal, valamint a NATO minősített adatok kezeléséhez kiadott megfelelő szintű Engedéllyel és
Rendszerengedéllyel rendelkezik.
4. § (1) Az NBF elnökének megkeresésére a nemzetbiztonsági szolgálat elvégzi a (3)–(5) bekezdésben meghatározott
feladatokat.
(2) Az NBF az iparbiztonsági ellenőrzés megkezdéséről írásban tájékoztatja a gazdálkodó szervezet vezetőjét, aki
a (4) bekezdésben meghatározott személyeket haladéktalanul értesíti a nemzetbiztonsági ellenőrzésük
szükségességéről.
(3) A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 74. § f) pontjában meghatározott cégellenőrzés
során a nemzetbiztonsági szolgálat a gazdálkodó szervezet által kitöltött Cég-adatlapban foglalt adatok
 valóságtartalmát ellenőrzi annak megítélése érdekében, hogy a gazdálkodó szervezet minősített szerződés
végrehajtásába történő jövőbeni bevonása sértheti-e a Magyar Köztársaság nemzetbiztonsági, továbbá a NATO, vagy
az EU biztonsági érdekeit. A nemzetbiztonsági szolgálat szakvéleményben foglal állást az ellenőrzött gazdálkodó
szervezet esetében a nemzetbiztonsági szempontú biztonsági kockázati tényező fennállásáról vagy annak hiányáról.
(4) A nemzetbiztonsági szolgálat végrehajtja a gazdálkodó szervezet vezető testületébe tartozó személyek, a kijelölésre
kerülő biztonsági vezető, valamint a titkos ügykezelő és helyettese, a rendszerbiztonsági felügyelő,
a rendszeradminisztrátor, továbbá a minősített szerződésben való igazolt részvétel esetén annak előkészítésében és
végrehajtásában érintett személyek nemzetbiztonsági ellenőrzését.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott személyek a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény
3. számú mellékletében szereplő és a 71. § (3) bekezdésében meghatározott megfelelő szintű kérdőíveket
a (2) bekezdésben meghatározott tájékoztatás kézhezvételétől számított 22 munkanapon belül kitöltik, és postai úton
visszajuttatják az NBF részére, amelynek alapján az NBF elnöke kezdeményezi a nemzetbiztonsági ellenőrzést.
5. § (1) A telephely biztonsági tanúsítvány akkor adható ki, ha a gazdálkodó szervezet legalább „Bizalmas!” minősítési szintű
adat kezelésére vonatkozó Engedéllyel és Korlátozott terjesztésű minősítési szintű adat elektronikus kezelésére
vonatkozó Rendszerengedéllyel rendelkezik.
(2) Az adatbiztonsági ellenőrzés részeként a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat
kezelésének rendjéről szóló kormányrendeletben meghatározott I., vagy II. osztályú biztonsági terület, valamint
elektronikus adatkezelő rendszer létesítése érdekében a gazdálkodó szervezet a kialakítandó biztonsági területről
alaprajzot és egyszerűsített biztonságtechnikai rendszertervet tartalmazó helyszínrajzot, valamint a rendszerre
vonatkozó, az elektronikus biztonság részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott dokumentációt
készít, melyet jóváhagyás céljából megküld az NBF-nek.
(3) Az I., vagy II. osztályú biztonsági terület, továbbá az elektronikus adatkezelő rendszer kialakítása csak jóváhagyott
helyszínrajz és a rendszerre vonatkozó jóváhagyott dokumentáció alapján kezdhető meg. A gazdálkodó szervezet
a jóváhagyás kézhezvételétől számított 180 napon belül alakítja ki az I., vagy II. osztályú biztonsági területet, valamint
a rendszert. Egyéb tekintetben a fizikai, dokumentum és elektronikus biztonsági eljárás a Nemzeti Biztonsági
Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló kormányrendeletben és
az elektronikus biztonság részletes szabályairól szóló kormányrendeletben foglaltak szerint történik.
6. § (1) A 4. §-ban és az 5. §-ban meghatározott eljárás lefolytatását köve tően az NBF a (2) bekezdésben meghatározott
biztonsági feltételek teljesülése esetén kiadja a telephely biztonsági tanúsítványt, a biztonsági feltételek hiányában
pedig a telephely biztonsági tanúsítvány kiadását megtagadja.
(2) A telephely biztonsági tanúsítvány akkor adható ki, ha a gazdálkodó szervezet
a) cégellenőrzése kockázati tényezőt nem tárt fel,
b) érvényes és legalább az 5. § (1) bekezdésében meghatározott szintű Engedéllyel és Rendszerengedéllyel
rendelkezik,
c) a 4. § (4) bekezdésében meghatározott személyi köre érvényes és megfelelő szintű személyi biztonsági
tanúsítvánnyal rendelkezik és
d) saját alkalmazásában álló – az NBF elnöke egyetértésével kinevezett – biztonsági vezetőt foglalkoztat.
(3) A gazdálkodó szervezet részére kiadott Engedély és Rendszerengedély szintje alacsonyabb is lehet, mint a telephely
biztonsági tanúsítványának a szintje. Minősített adatot ebben az esetben saját telephelyén kizárólag az Engedély és
a Rendszerengedély szintjéig kezelhet.
7. § (1) A telephely biztonsági tanúsítvány hatályossága alatt
a) a gazdálkodó szervezetnél a minősített adatot kezelő személyek a minősített adatok kezelésére vonatkozó
jogszabályokat és belső szabályzatokat maradéktalanul érvényesítik,
b) a gazdálkodó szervezet az NBF elnökének egyetértésével kinevezett biztonsági vezetőt foglalkoztat,
c) a biztonsági vezető gondoskodik arról, hogy a minősített adathoz hozzáférők az NBF által kiadott érvényes és
megfelelő szintű személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezzenek,
d) a biztonsági vezető belső rendelkezéssel biztosítja, hogy a minősített adatokhoz csak az arra jogosult férhessen
hozzá,
e) a gazdálkodó szervezet vezetője kötelezi magát arra, hogy minősített szerződés végrehajtásába csak olyan
alvállalkozót von be, amely a minősített szerződés minősítési szintjének megfelelő és érvényes telephely
biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezik,
f) a biztonsági vezető biztosítja és elősegíti, hogy a telephely biztonsági tanúsítvány érvényessége alatt az NBF és
a nemzetbiztonsági szolgálat a jogszabályban meghatározott feladatát végrehajthassa,
g) a biztonsági vezető minden év június 30-ig az ismételten kitöltött Cég-adatlapot eljuttatja az NBF részére.
(2) A gazdálkodó szervezet biztonsági vezetője bejelenti az NBF-nek, amennyiben az iparbiztonsági ellenőrzés folyamán
vagy a telephely biztonsági tanúsítvány hatályossága alatt a Cég-adatlap tartalmában vagy a személyi biztonsági
tanúsítvánnyal rendelkező személyek körében változás áll be, a gazdálkodó szervezet ellen csőd-, felszámolási vagy
végelszámolási eljárás indul, vagy a Gazdasági Versenyhivatal jogerős elmarasztaló határozatot hoz.
(3) Az NBF – ha a bejelentés, vagy egyéb módon a tudomására jutó információ indokolttá teszi – intézkedik a gazdálkodó
szervezet újbóli cégellenőrzésének végrehajtására a nemzetbiztonsági szolgálat felé.
8. § (1) Az NBF nyilvántartást vezet a telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezetről. A nyilvántartás
a) a cég nevét, rövidített nevét, címét,
b) az iparbiztonsági ellenőrzés elrendelésének és megszüntetésének dátumát, a megszüntetés okát, valamint
c) a telephely biztonsági tanúsítvány kiadásának dátumát, szintjét, valamint az Engedély és Rendszerengedély
szintjét
tartalmazza. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott adatokat az NBF a telephely biztonsági tanúsítvány visszavonását követő 5 évig
kezeli, ezt köve tően a nyilvántartásából törli.
(3) Az NBF a kiállított telephely biztonsági tanúsítvány kiállításának vagy visszavonásának tényét közli a nemzetbiztonsági
szolgálattal, valamint NATO minősített adatok kezelésére jogosító telephely biztonsági tanúsítvány esetén
a honvédelemért felelős miniszterrel is.
9. § A telephely biztonsági tanúsítvány visszavonásig érvényes.
10. § (1) Az NBF a telephely biztonsági tanúsítványt visszavonja
a) a 6. § (2) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott feltételek már nem állnak fenn,
b) ha a gazdálkodó szervezet a 7. § (1) bekezdésében meghatározott biztonsági követelményeket nem teljesíti,
c) ha a cégellenőrzésről készült szakvélemény kockázati tényezőt tartalmaz, vagy
d) ha a 7. § (2) bekezdés, valamint a 12. § (3) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének a gazdálkodó szervezet
biztonsági vezetője nem tesz eleget.
(2) Amennyiben a telephely biztonsági tanúsítvány visszavonására az (1) bekezdésben foglaltak miatt kerül sor,
a gazdálkodó szervezet a visszavonásról szóló határozat jogerőre emelkedésétől számított 2 éven belül nem
kérelmezheti újabb iparbiztonsági ellenőrzés végrehajtását.
3. Minősített szerződés végrehajtásának biztonsági elő írásai 11. § (1) Bizalmas vagy magasabb minősítési szintű minősített szerződés végrehajtásában kizárólag érvényes és megfelelő
szintű telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezet vehet részt.
(2) Korlátozott terjesztésű minősítési szintű minősített szerződés esetén a gazdálkodó szervezet részére a minősített
adatot átadó szerv vezetője adja ki a felhasználói engedélyt. A felhasználói engedély megadása előtt a minősített
adatot átadó szerv vezetője ellenőrzi, hogy a gazdálkodó szervezetnél megteremtették-e a Korlátozott terjesztésű
minősítési szintű adat védelméhez a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat
kezelésének rendjéről szóló kormányrendeletben és az elektronikus biztonság részletes szabályairól szóló
kormányrendeletben előírt feltételeket.
(3) Érvényes telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezet egyidejűleg több minősített
szerződés végrehajtásában is részt vehet, amennyiben a telephely biztonsági tanúsítványának szintje azoknak
megfelel.
(4) A minősített adatot átadó szerv vezetője a beszerzési eljárás bármely szakaszában – beleértve a szerződéskötést
megelőző tárgyalásokat is – kizárólag érvényes és megfelelő szintű telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező
gazdálkodó szervezet részére adhat át Bizalmas vagy magasabb minősítési szintű minősített adatot. A telephely
biztonsági tanúsítvány meglétéről a minősített adatot átadó szerv vezetője a minősített adat átadása előtt igazolás
kiállítását kéri az NBF-től. A gazdálkodó szervezet részére átadott minősített adat csak a minősített szerződésben
meghatározott célra használható fel, és a minősített adatot átadó szerv vezetője elő ze tes engedélye nélkül más
személy, vagy szervezet részére nem továbbítható.
(5) A minősített adatot átadó szerv vezetője minden esetben meghatározza azt az időpontot, ameddig a (4) bekezdés
szerint átadott adatokat részére visszajuttatják.
12. § (1) Amennyiben a minősített adatot átadó szerv vezetője nem a Magyar Köztársaság területén bejegyzett gazdálkodó
szervezetet kíván Bizalmas vagy magasabb minősítési szintű minősített szerződés végrehajtásába bevonni, az NBF
útján beszerzi az adott ország nemzeti biztonsági hatóságának igazolását az érintett gazdálkodó szervezet telephely
biztonsági tanúsítványának meglétére vonatkozóan.
(2) Amennyiben külföldi minősített adatot kezelő szerv kíván a Magyar Köztársaság területén bejegyzett gazdálkodó
szervezetet minősített szerződés végrehajtásába bevonni, a külföldi fél nemzeti biztonsági hatóságának írásbeli
kérésére az NBF elnöke igazolást ad ki a telephely biztonsági tanúsítvány meglétéről, vagy intézkedik a gazdálkodó
szervezet iparbiztonsági ellenőrzésének kezdeményezéséről. A telephely biztonsági tanúsítványt a gazdálkodó
szervezet részére az NBF a 6. § (2) bekezdésében foglaltak teljesülése esetén állítja ki.
(3) Minősített szerződés végrehajtásába – fő- vagy alvállalkozóként – történő bevonásáról a gazdálkodó szervezet
a NBF-et minden esetben írásban tájékoztatja. A tájékoztatás tartalmazza a minősített szerződés azonosító adatait,
tárgyát és minősítési szintjét.
13. § (1) A minősített szerződések részletes biztonsági elő írásait a szerződés részét képező külön dokumentum, a projekt
biztonsági utasítás tartalmazza. A projekt biztonsági utasításnak függeléke a projekt minősítési jegyzék.
(2) A projekt biztonsági utasítás az alábbiakról rendelkezik:
a) a minősített szerződés végrehajtásában részt vevő szervek feladat- és hatásköréről, a biztonsági szervek és
személyek, így a biztonsági vezetők pontos feladat- és hatásköréről,
b) a minősített adatok helyszíni tárolásának speciális szabályairól,
c) a minősített adatok belföldi és külföldi továbbításának szabályairól, a megbeszéléseken, előadásokon történő
felhasználás egyedi rendelkezéseiről, továbbá a minősített adatok alvállalkozónak történő átadásának
feltételeiről,
d) a minősített szerződés teljesítését követő eljárásrendről, így a minősített adatok átadónak történő
visszaszolgáltatásáról.
(3) A projekt biztonsági utasítást a minősített adatot átadó szerv vezetője biztonsági vezetőjének bevonásával készíti el.
NATO vagy EU Titkos és NATO vagy EU Bizalmas minősítési szintű projekt esetében a projekt biztonsági utasítást és
annak esetleges módosításait minden esetben az NBF vagy, ha ezt nemzetközi szerződés szükségessé teszi, a másik
részes fél nemzeti biztonsági hatósága is jóváhagyja. A projekt biztonsági utasítás a szerződésben részt vevő minden
szereplőre alkalmazandó.
14. § (1) Telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezet alkalmazásában álló személyek minősített
szerződés végrehajtásához kapcsolódó látogatására engedély alapján kerülhet sor.
(2) Bizalmas minősítési szintű minősített szerződés végrehajtása esetén az érintett gazdálkodó szervezetek biztonsági
vezetői látogatási kérelem alapján engedélyezik a látogatást.
(3) „Szigorúan Titkos!”, „Titkos!”, „NATO vagy EU Titkos”, valamint „NATO vagy EU Bizalmas” minősítési szintű minősített
szerződés végrehajtása esetén az engedélyeket az NBF adja ki az NBF honlapjáról letölthető látogatási kérelem
formanyomtatvány alapján. A kérelmet a látogatás tervezett időpontját legalább 5 munkanappal megelőzően
a biztonsági vezető megküldi az NBF részére. Nemzetközi látogatás esetén a kérelmet a biztonsági vezető a látogatás
tervezett időpontját megelőzően legalább 20 munkanappal megküldi az NBF részére.
(4) Már engedélyezett nemzetközi látogatási kérelem módosítására a látogatás tervezett időpontját megelőző
10. munkanapig van lehetőség.
(5) A fogadó fél biztonsági vezetője biztosítja, hogy a látogatás során a minősített adatokhoz való hozzáférés kapcsán
a személyi, fizikai, dokumentum és elektronikus biztonság érvényesüljön.
(6) A fogadó fél biztonsági vezetője a látogatási kérelmet a projekt befejezését követő 5 évig őrzi, ezt köve tően
jegyzőkönyv felvétele mellett megsemmisíti.
4. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet 2010. április 1-jén lép hatályba.
16. § (1) E rendelet hatályba lépésének napján nemzeti minősített adatot kezelő gazdálkodó szervezet legkésőbb 2010.
december 31-ig beszerzi az érvényes és megfelelő szintű telephely biztonsági tanúsítványt.
(2) Az e rendelet hatályba lépését megelőző napon érvényes telephely biztonsági tanúsítvány az abban meghatározott
időpontig érvényes. A telephely biztonsági tanúsítványban foglalt érvényességi idő lejártát köve tően minősített adat
kezelésére csak új telephely biztonsági tanúsítvány alapján kerülhet sor.
17. § Ez a rendelet
1. a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló 264/2001. EK határozat, és a módosításáról szóló
952/2005. EK határozat,
2. a Bizottság eljárási szabályzatáról szóló C/3614/2000. határozat módosításáról szóló 844//2001. EK, ESZAK,
Euratom határozat 27. cikke
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
18. § Az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon való
részvételi jogosultság feltételeiről, a jogosultság megszerzésével kapcsolatos eljárás szabályairól és az eljáró
szervezetről szóló 164/2002. (VIII. 2.) Korm. rendelet (a továbbiakban: NATO R.) 23. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(1) A honvédelemért felelős miniszter nyilvántartást vezet a „NATO Beszállításra Alkalmas” határozattal, a NATO
minősített adatok kezelésére jogosító telephely biztonsági tanúsítvánnyal, valamint az azok alapján kiállított
megfelelőségi tanúsítvánnyal (Declaration of Eligibility) rendelkező cégekről. A honvédelemért felelős miniszter
szükség esetén kiállítja és a NATO felé megküldi a megfelelőségi tanúsítványt.”
19. § (1) A NATO R. 6. § (1) bekezdésében a „minősítéseknek” szövegrész helyébe „minősítésnek” szöveg lép.
(2) A NATO Biztonsági Beruházási Program keretében megvalósuló beszerzésekre vonatkozó részletes szabályokról szóló
40/2005. (III. 10.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdésében a „„Minősített NATO Beszállításra Alkalmas” határozattal”
szövegrész helyébe a „NATO Beszállításra Alkalmas” határozattal és NATO minősített adatok kezelésére jogosító
telephely biztonsági tanúsítvánnyal” szövegrész lép. (3) Az elektronikus hírközlési feladatokat ellátó szervezetek és a titkos információgyűjtésre, illetve titkos adatszerzésre
felhatalmazott szervezetek együttműködésének rendjéről szóló 180/2004. (V. 26.) Korm. rendelet 8. §
(1) bekezdésében az „az államtitokról és a szolgálati titokról szóló hatályos jogszabályok” szövegrész helyébe az
„a minősített adat védelméről szóló jogszabályok” szöveg lép.
(4) A Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központról szóló 305/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 19. § (2) bekezdésében
az „államtitok és szolgálati titok” szövegrész helyébe a „minősített adat” szöveg lép.
(5) A szabadalmi bejelentés államtitokká minősítéséhez szükséges eljárás részletes szabályairól szóló 141/2008. (V. 16.)
Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésében az „a Ttv. államtitokköri jegyzékébe” szövegrész helyébe a „minősítéssel védhető
közérdek körébe” szöveg lép. 20. § (1) Hatályát veszti
a NATO R. 2. §-ában az „és az iparbiztonsági alkalmasságot is tanúsító „Minősített NATO Beszállításra Alkalmas””
szövegrész, 3. §-ában a „ , továbbá a Nemzeti Biztonsági Felügyelet részletes feladatairól és működési rendjéről
valamint az iparbiztonsági ellenőrzések részletes szabályairól szóló 180/2003. (XI. 5.) Korm. rendeletet” szövegrész, 5. §
(1) bekezdésének a) pontjában „és a „Minősített NATO Beszállításra Alkalmas”” szövegrész, 6. § (4) bekezdése, 14. §-át
megelőző alcím, 14. §-a, 15. §-a, 16. §-át megelőző alcímben a „ , valamint iparbiztonsági” szövegrész, 18. §
b) pontjában az „, illetve a minősített telephely(ek) változásáról, valamint a minősített személy(ek) körében történő”
szövegrész, 20. § első mondatában az „, iparbiztonsági” szövegrész, 25. §-ban az „és a „Minősített NATO Beszállításra
Alkalmas”” szövegrész, mellékletében a „Minősített NATO Beszállításra Alkalmas” magyar, angol és francia nyelvű
emblémák. (2) A szabadalmi bejelentés államtitokká minősítéséhez szükséges eljárás részletes szabályairól szóló 141/2008. (V. 16.)
Korm. rendelet 3. § (4) bekezdésében az „államtitokká” szövegrész hatályát veszti.
(3) Az e rendelet hatálybalépését követő napon a 20. § (1)–(2) bekezdése hatályát veszti.
(4) 2011. január 1-jén hatályát veszti e rendelet 16. § (1) bekezdése.
(5) Ez a § 2011. január 2-án hatályát veszti.
21. § (1) A Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010.
(III. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 19. § (5) bekezdésében a „27. § (4) bekezdésében” szövegrész helyett
a „27. § (3) bekezdésében” szöveg lép hatályba.
(2) A honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.)
Korm. rendelet 11. §-ának az R. által megállapított (2) bekezdésében a „szigorúan titkos minősítésű” szövegrész helyett
a „minősített” szöveg, a „nyílt minősítésű” szövegrész helyett a „nem minősített” szöveg lép hatályba.
(3) Az R. 69. § (10), (12) és (21) bekezdése nem lép hatályba.
(4) A közigazgatási bírsággal sújtandó közlekedési szabályszegések köréről, az e tevékenységekre vonatkozó
rendelkezések megsértése esetén kiszabható bírságok összegéről, felhasználásának rendjéről és az ellenőrzésben
történő közreműködés feltételeiről szóló 410/2007. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. §-ának az időszakos vizsgálat keretében
elvégzett előzetes eredetiségvizsgálat díjának visszatérítéséről szóló 86/2010. (III. 26.) Korm. rendelet által
megállapított (4) bekezdésében a „(3)” szövegrész helyett „(4)” szöveg lép hatályba.
(5) A rádióberendezésekről és az elektronikus hírközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös
elismeréséről szóló 5/2004. (IV. 13.) IHM rendelet módosításáról szóló 5/2010. (III. 26.) MeHVM rendelet 6. §
(1) bekezdésében nem lép hatályba az „ , és a kihirdetését követő napon hatályát veszti” szöveg.
(6) Az R. 54. § (2) bekezdésének első mondata a következő szöveggel lép hatályba: „A sokszorosításra átadott eredeti
adathordozón nem kerül feltüntetésre a 39. § (3) bekezdés f) pontja szerinti adat.”
Bajnai Gordon s. k.,


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
10/2011. (XII. 16.) NMHH rendelete a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó rádióberendezések belföldi forgalomba hozataláról és megfelelőségének igazolásáról.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (3) bekezdés 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya azon rádióberendezés, ideértve a rádiótávközlő végberendezést is, belföldi forgalomba hozatalára,
megfelelőségének igazolására és azok hatósági ellenőrzésére terjed ki, amely
a) alkalmazásának körülményei vagy konstrukciója minősített adatot képez,
b) kizárólag haditechnikai célra készült,
c) az a) és b) pontokban foglaltakon kívül nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó – a nem polgári
célú frekvenciagazdálkodás rendjéről, valamint a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó
szervezetekről szóló NMHH rendeletben meghatározott – szerv, szervezet (a továbbiakban: felhasználó) kizárólag
kormányzati célú hálózataiban és egyedi rádióállomásaiban való alkalmazás céljára készült.
(2) A rendelet hatálya kiterjed
a) a felhasználóra,
b) azon természetes és jogi személyre, jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezetre, amely az (1) bekezdés
szerinti rádióberendezés gyártása, importálása, belföldi forgalomba hozatala, megfelelőségének igazolása,
telepítése vonatkozásában jár el,
c) az e rendeletben meghatározott hatósági feladat- és hatásköröket ellátó Közigazgatási Frekvenciagazdálkodási
Hatóságra (a továbbiakban: KFGH).
(3) Nem terjed ki a rendelet hatálya a nem polgári célú frekvenciagazdálkodó hatóság által 2002. április 5-e előtt kiadott
rádióengedély alapján üzemeltetett rádióberendezésre.
(4) Az e rendeletben foglalt hatósági feladat- és hatásköröket a KFGH látja el. A rádióberendezésekről és az elektronikus
hírközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló 5/2004. (IV. 13.) IHM rendelet
(a továbbiakban: R.) rendelkezéseinek e rendelet szerinti alkalmazása során a hatóságon KFGH-t kell érteni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. egyedi értékelési eljárás: olyan eljárás, amelyben a megfelelőséget – az illetékes miniszter által kijelölt – tanúsító
szervezet dokumentumával a gyártó, a gyártó Európai Gazdasági Térségben letelepedett meghatalmazott
képviselője, az importőr vagy a rádióberendezés belföldi forgalomba hozataláért felelős személy (a továbbiakban
együtt: bejelentő) igazolja, továbbá a NATO Egységesítési Egyezmény, vagy a gyártási dokumentáció megfelelőségre
vonatkozó előírásainak teljesítését a gyártó igazolja;
2. felhasználói igazolás: a rádióberendezést bejelentő részére kiállított okirat, amelyben a felhasználó igazolja, hogy
a rádióberendezést az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerint kívánja alkalmazni;
3. rádiótávközlő végberendezés: olyan termék vagy egy termék olyan része, amelynek rendeltetése a rádiótávközlő
hálózatra való kapcsolódás közvetlenül vagy közvetve, a hozzáférési ponton keresztül a rádiótávközlő hálózattal való
együttműködés céljából.
3. Belföldi forgalomba hozatal és a megfelelőség igazolása
3. § (1) Nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó rádióberendezés csak akkor hozható forgalomba, ha
megfelelő telepítés és rendeltetésszerű használat mellett teljesíti az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi
C. törvényben (a továbbiakban: Eht.) meghatározott alapvető követelményeket és az e rendeletben szereplő
kiegészítésekkel, valamint eltérésekkel a R. 4. §-ában a forgalomba hozatalhoz előírt rendelkezéseket.
(2) A nem harmonizált frekvenciahasználatú rádióalkalmazás rádióberendezését a R. 9. számú melléklete szerinti
formában és tartalommal – egyedi értékelési eljárás esetén a 2. § 1. pontjában meghatározott bármely iratot csatolva –
a tervezett belföldi forgalomba hozatal előtt legalább hat héttel a bejelentő a KFGH-hoz bejelenti.
(3) A bejelentéshez és a nyilvántartásba vételi eljáráshoz az elektronikus kapcsolattartás lehetőségét és módját a KFGH
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: NMHH) internetes honlapján teszi közzé.
(4) A bejelentő az 1. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt rádióberendezés esetében a felhasználó által kiadott felhasználói
igazolást is benyújtja.
(5) A KFGH a nyilvántartásba vételről huszonöt napon belül dönt. A nyilvántartás az 1. § (1) bekezdés a) és b) pontjában
foglalt rádióberendezés vonatkozásában nem nyilvános, amelyből a KFGH az illetékes felhasználó részére, kérelemre
– a minősített adatok védelmére vonatkozó szabályok szerint – adatszolgáltatást nyújt. Az 1. § (1) bekezdés
c) pontjában foglalt rádióberendezések nyilvántartását a KFGH az NMHH internetes honlapján teszi közzé.
(6) A (2) bekezdés alapján nyilvántartásba vett rádióberendezés – az egységes digitális rádiótávközlő rendszer
rádiótávközlő végberendezései kivételével – csak felhasználó részére forgalmazható.
(7) A harmonizált frekvenciahasználatú rádióalkalmazások rádióberendezéseinek körét, a nem polgári célú
frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól és a nem polgári célú frekvenciasávok felhasználási szabályairól
szóló 29/2005. (VII. 27.) HM rendelet állapítja meg.
4. § (1) Az 1. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti rádióberendezés – Eht.-ben meghatározott alapvető követelményeknek
való – megfelelőségét, kivéve, ha annak rendszeresítéséhez a megfelelőségértékelésről más jogszabály rendelkezik,
a bejelentő választása szerint a R.-ben előírtak szerinti megfelelőségértékelési eljárással vagy egyedi értékelési
eljárással igazolja.
(2) Az 1. § (1) bekezdés c) pontja szerinti rádióberendezés megfelelőségét a bejelentő a R.-ben előírtak szerinti
megfelelőségértékelési eljárással igazolja.
4. Hatósági ellenőrzés és egyéb rendelkezések 5. § A rádióberendezés belföldi forgalomba hozatala és megfelelőségének igazolása hatósági ellenőrzésének szabályait
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény, az Eht. általános
hatósági felügyeleti és ellenőrzési eljárásra, illetve a bejelentésre és a bejelentőre vonatkozó rendelkezései, valamint
a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól szóló NMHH rendelet (a továbbiakban: Er.)
állapítja meg.
6. § Azzal az eltéréssel kell alkalmazni
a) a harmonizált szabványokkal kapcsolatban a R. 3. §-át, hogy a KFGH a rádióberendezésnek a harmonizált
szabványok alapvető követelményekkel kapcsolatos hiányosságait az NMHH illetékes szervének továbbítja,
amely a R. szerint jár el;
b) az osztályba sorolással kapcsolatban a R. 5. §-át, hogy az elektronikus hírközlő végberendezések közül csak
rádiótávközlő végberendezésre vonatkozik;
c) a megfelelőségi jelöléssel kapcsolatban a R. 11. §-át, hogy az egyedi eljárással értékelt rádióberendezést
megfelelőségi jelöléssel és osztályazonosító jellel nem látják el;
d) a telepítéssel kapcsolatban a R. 6. § (1) bekezdését, a rádióberendezés szabad mozgásával és bemutatásával
kapcsolatban a R. 7. §-át, hogy az ott meghatározottakra a Er. vonatkozik.
5. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit, a hatálybalépése után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni.
Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
23/2003. (II. 28.) KE határozata vezérőrnagyi kinevezésről.
A polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter javaslatára 2003. március 1-jei hatállyal
dr. Czukor József ezredest, az Információs Hivatal főigazgatóját
vezérőrnaggyá kinevezem. Budapest, 2003. február 3. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1595/2019. (X. 16.) Korm. határozata a fejlesztéspolitikai intézményrendszer informatikai és telekommunikációs tevékenységeinek finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  fejlesztéspolitikai intézményrendszer informatikai és telekommunikációs kiadásainak finanszírozásával
a részére bemutatottak szerint;
 2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával az  operatív
programokat végrehajtók informatikai és infokommunikációs ellátása érdekében gondoskodjon a 2019–2023. évek
közötti időszakra mindösszesen 9 204 724 930 forint biztosításáról, az alábbi költségvetési évek szerinti ütemezéssel:
a) a 2019. évben 2 240 000 000 forint,
b) a 2020. évben 1 725 100 000 forint,
c) a 2021. évben 1 885 464 930 forint,
d) a 2022. évben 1 709 580 000 forint,
e) a 2023. évben 1 644 580 000 forint;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter Határidő: az a) és b) alpont tekintetében a 2019. és 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során
a c)–e) alpont tekintetében az adott évi központi költségvetés tervezése során
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított
jogkörében eljárva a  központi költségvetés XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 7. Szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, EU támogatások felhasználásához szükséges technikai
segítségnyújtás előirányzat terhére a  2.  pontban meghatározott célra vállalható kötelezettségek mértékét
a 2019–2023. évekre a következők szerint állapítja meg:
a) a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 2 240 000 000 forint,
b) a 2020. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 1 725 100 000 forint,
c) a 2021. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 1 885 464 930 forint,
d) a 2022. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 1 709 580 000 forint,
e) a 2023. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 1 644 580 000 forint;
4. az Áht. 36. § (4b) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva jóváhagyja, hogy az  innovációért és technológiáért
felelős miniszter a  3.  pontban meghatározott éven túli kötelezettségvállalási korlátok figyelembevételével
a  NISZ  Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársasággal támogatási szerződést
kössön.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2010. (VI. 10.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 58/R. § (1) bekezdése alapján, az illetékes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár javaslatára
Fericsán Anitát,
Havasi Bertalant
a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává,
dr. Csonka Ernőt,
dr. Jeney Orsolyát
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2010. június 10-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
108/2019. (III. 18.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Mihócza Zoltán vezérőrnagyot
2019. március 15-ei hatállyal altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2019. március 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2015. (VI. 23.) MNB rendelete a „Kőszegi vár” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Kőszegi vár” megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2015. június 30.
2. § (1) Az emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 30,8 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben Jurisics Miklós portréja látható. A portrétól jobbra, két vízszintes sorban
a  „2000” értékjelzés és a  „FORINT” felirat, balra, két vízszintes sorban a  „2015” verési évszám és a  „BP.” verdejel
olvasható. Az emlékérme szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG”, alsó köriratban – kézírással – a „Jurisics Miklós”
felirat olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben a Kőszegi vár látképének ábrázolása látható. Az ábrázolás felett, középen,
két vízszintes sorban a „KŐSZEGI” és a „VÁR” felirat olvasható. Az  emlékérme bal szélén – a  várfal ábrázolásában
elhelyezve – Kereszthury Gábor tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2015. június 30-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
70/2018. (VI. 18.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az innovációért és technológiáért felelős miniszter javaslatára
Tóth Pétert – 2018. június 4-ei hatállyal –, valamint
dr. Botos Barbarát,
Érsek Istvánt,
dr. Halász Zsoltot és
Vartus Gergelyt
– 2018. június 8-ai hatállyal – az Innovációs és Technológiai Minisztérium helyettes államtitkárává
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2011. (X. 19.) MNB rendelete a szélfelirattal ellátott „Liszt Ferenc” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Liszt Ferenc születésének 200. évfordulója alkalmából – „Liszt Ferenc” megnevezéssel
50 000 forintos címletű, szélfelirattal ellátott arany emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2011. október. 21. 2. § (1) Az emlékérme a „Liszt Ferenc” emlékérme kibocsátásáról szóló 15/2011. (X. 19.) MNB rendelettel kibocsátott
emlékérme kétszeres súlyú, ún. piefort változata, szélfelirattal ellátva.
(2) Az emlékérme 986 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 13,964 gramm, átmérője 22 mm.
(3) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a „MAGYAR KÖZTÁRSASÁG”, alsó köriratban, egy-egy pont között
az „50000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. A középmezőben, fent egy felnyitott zongorafedél ábrázolása
látható, balra a vízszintesen elhelyezett „BP.” verdejellel, jobbra a szintén vízszintesen elhelyezett „2011” verési
évszámmal. A zongorafedél ábrázolása alatt a Rákóczi-induló kottája részletének ábrázolása látható, alatta a „Rakoczy
Marsch” felirat olvasható, Liszt Ferenc kézírása szerinti formában. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet
tartalmazza. (4) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Liszt Ferenc fiatalkori portréja látható. A portrétól jobbra, egymás alatti
vízszintes sorokban Liszt Ferenc aláírása és az „1811–1886” felirat olvasható. A portrétól balra Soltra E. Tamás
tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
(5) Az emlékérme szélén a „MAGYAR HAZÁMNAK HŰ FIA: LISZT FERENC” szélfelirat olvasható, amelyet egy díszítő
motívum zár le. 3. § Az emlékérméből 1500 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2011. október 21-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1/2015. (II. 13.) MEKH rendelete a rendszerüzemeltetési díjból származó árbevétel megosztására vonatkozó kiegyenlítő fizetésekről.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133/A.  § 4.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § b)  pontjában, illetve a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL.
törvény 127. § gy) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
A KIEGYENLÍTŐ FIZETÉSEK 1. § (1) Ez a  rendelet határozza meg a szállítási rendszerüzemeltető engedélyesek (a továbbiakban: engedélyesek) közötti
kiegyenlítő fizetések szabályait.
(2) Az e  rendeletben nem szabályozott fogalmakat a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény és a  felhatalmazása
alapján kiadott jogszabályok szerint kell értelmezni.
II. FEJEZET
ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 2. § (1) A  földgáz rendszerhasználati díjakról, a  rendszerüzemeltető által nyújtott szolgáltatás minőségének
a  rendszerhasználati díjakon keresztül történő ösztönzésének szabályairól, a  nyújtott szolgáltatás minőségétől
függően alkalmazható rendszerhasználati díjakról, valamint a  rendszerhasználati díjak alkalmazásának feltételeiről
szóló 1/2013. (VII. 11.) MEKH rendelet (a  továbbiakban: rendszerhasználatidíj-rendelet) 9.  § (1)  bekezdés a) és
b)  pontja szerinti szállítási rendszerüzemeltetési díjakból származó árbevételt az  engedélyesek között indokolt
árbevétel-igényük arányában meg kell osztani, amelynek érdekében az  e  rendelet 8.  § szerinti előzetes havi, és
a  10.  § szerinti éves kiegyenlítő fizetéseket, valamint a  9.  § szerinti felülvizsgálati számításokat kell végrehajtani
a jelen §-ban, továbbá a 8–10. §-ban meghatározott szempontok figyelembevételével.
(2) A kiegyenlítő fizetések számítása során figyelembe kell venni:
a) a kiegyenlítő fizetések által érintett árszabályozási időszakra vonatkozó, a  földgáz rendszerhasználat
árszabályozásának kereteiről szóló 74/2009. (XII. 7.) KHEM rendeletben (a  továbbiakban: árszabályozási
rendelet) foglalt elvek szerinti rendszeres ármegállapítás során használt eljárási rendnek megfelelően
kiszámított (indexált) indokolt költség alapján az  adott tárgyévet lefedő gázévekre megállapított indokolt
árbevétel-tömeget, ide nem értve az  árszabályozási rendelet 1.  melléklete alapján szabályozott díjú
szolgáltatásból származó árbevétel tömeget,
b) a rendszerhasználói modellezett, valamint tény kapacitáslekötéseket, a  szállított földgázmennyiséget,
valamint ezek változását az elszámolási időszakban érvényes mértékegységek szerint,
c) az egyes szállítói vezetékrendszerekbe beépített kompresszorok összesített teljesítményét,
d) az engedélyesek által a  szállítási rendszerüzemeltetésből származó árbevétel alapján fizetendő és
a  kiegyenlítő fizetések miatt felmerült adók és díjak nettó árbevételre vetített tárgyévi tény, illetve átlagos
értékét,
e) az árszabályozási rendelet 3/A. §-a szerinti visszatérítési kötelezettséget, továbbá
f ) az indokolt árbevétel-igény meghatározásban bekövetkezett módszertani változásokat.
(3) Az engedélyesek közötti kiegyenlítő fizetéseknek az elszámolási időszakra (tárgyévre) vonatkozó összege
a) a kapacitásdíjak tekintetében az  engedélyesek 3.  § (1) és (2)  bekezdése szerint számított árbevételének és
a 4. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott korrigált indokolt árbevétel-igényének különbsége,
b) a forgalmi díjak tekintetében az  engedélyesek 3.  § (1) és (3)  bekezdése szerint számított árbevételének és
a 4. § (3) és (4) bekezdéseiben meghatározott összegnek a különbsége,
az 1. melléklet szerinti képletek alkalmazásával.
(4) Amennyiben a (3) bekezdés szerint számított különbség
a) pozitív, az engedélyes kiegyenlítő befizetésre köteles,
b) negatív, az engedélyes kiegyenlítő kifizetésre jogosult.
(5) A  kiegyenlítő kifizetésekből befolyt összegeket az  engedélyes egyéb bevételként tartja nyilván és tájékoztatási
kötelezettsége miatt az  egyéb bevételeken belül a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) számára elkülönítetten is köteles kimutatni.
(6) A kiegyenlítő befizetéseket az engedélyes egyéb ráfordításként tartja nyilván és tájékoztatási kötelezettsége miatt
az egyéb ráfordításokon belül a Hivatal számára elkülönítetten is köteles kimutatni.
3. § (1) Az  engedélyesek árbevételének meghatározása a  tárgyévre vonatkozó, a  rendszerhasználatidíj-rendelet 9.  §
(1)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti szállítási rendszerüzemeltetési díjak és az  e  rendelet 2.  § (2)  bekezdés
b)  pontja szerinti tárgyévi tény szállított mennyiség, valamint az  e  rendelet 8 és 9.  §-a tekintetében a  tervezett
kapacitáslekötési, míg az e rendelet 10. §-a tekintetében a számviteli tény, valamint számviteli auditált tény adatok
figyelembevételével történik.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint megállapított árbevétel kapacitásdíjból származó részét korrigálni szükséges a  2.  §
(2) bekezdés d) pontja szerinti adók mértékével és az e) pontja szerinti visszatérítési kötelezettséggel.
(3) A  forgalmi díjak megosztásával érintett mennyiség az  összekapcsolási ponton mért, az  elszámolási időszakban
érvényes mértékegységek szerinti földgázmennyiség.
4. § (1) Adott engedélyes kapacitásdíjjal érintett korrigált indokolt árbevétel-igényének meghatározása során
figyelembevételre kerül
a) az adott engedélyes indokolt árbevétel-igénye és
b) az engedélyesek tárgyévre vonatkozó, a  3.  § (2)  bekezdése szerinti összesen árbevételének és
az engedélyesek kapacitásdíjra jutó összes indokolt árbevétel-igényének hányadosa.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott korrigált indokolt árbevétel-igény kiszámítása során a  2.  § (2)  bekezdés
e)  pontja szerinti visszatérítési kötelezettséget az  egyes engedélyesek között azok elismert, árszabályozás szerinti
eszközértéke arányában kell megosztani.
(3) A  8.  § szerinti előzetes havi kiegyenlítő fizetések meghatározása során az  engedélyes forgalmi díjból származó
korrigált árbevétele
a) a 3. § (3) bekezdése szerint megállapított mennyiség,
b) az engedélyes működési engedélyében szereplő beépített és az  engedélyesek összesen beépített
kompresszorteljesítményének aránya és
c) a rendszerhasználatidíj-rendelet 9. § (1) bekezdés b) pontja szerinti szállítási rendszerüzemeltetési díj
szorzata.
(4) A  10.  § szerinti éves kiegyenlítő fizetések meghatározása során az  engedélyes forgalmi díjból származó korrigált
indokolt árbevétele helyett az  engedélyes korrigált indokolt tény költségét kell figyelembe venni. A  korrigált
indokolt tény költség meghatározása során
a) az  adott engedélyes költségei közül a  forgalmi díj alapját képező mennyiségarányos indokolt költségek
felülvizsgált tény értékét és
b) az  engedélyesek tárgyévre vonatkozó, forgalmi díjakból származó összesen árbevételének és
az  engedélyesek költségei közül a  forgalmi díj alapját képező mennyiségarányos indokolt költségek
felülvizsgált tény értékének hányadosát
kell figyelembe venni. 5. § A  8. és 10.  § szerint kifizetésre jogosult engedélyes az  első kifizetési kötelezettség keletkezését követő
5 munkanapon belül köteles a  befizetésre kötelezett engedélyest írásos formában értesíteni, hogy a  befizetésre
kötelezett engedélyes mely folyószámlára teljesítheti a  befizetést. A  továbbiakban az  engedélyesek értesítik
egymást a folyószámlával kapcsolatos változásokról.
6. § Amennyiben a  fizetési határidő napja banki munkaszüneti napra esik, a  befizetésre kötelezett a  következő banki
munkanapon jogosult a  fizetést teljesíteni. Amennyiben a  feleknek egymással szemben fizetési kötelezettségük
keletkezik, annak beszámításáról megegyezhetnek. Késedelmes befizetés esetén a késedelembe eső a kiegyenlítő
fizetés összegének a  késedelembe esés napjától a  fizetési kötelezettség teljesítésének napjáig a  Polgári
Törvénykönyv késedelmi kamatra vonatkozó rendelkezései szerint számított késedelmi kamattal növelt összegét
köteles megfizetni a jogosult számára.
7. § A  kiegyenlítő befizetésre kötelezett engedélyes a  befizetés tényéről, a  kifizetésre jogosult engedélyes pedig
az  összeg beérkezéséről köteles a  Hivatalt 5 munkanapon belül értesíteni. Az  értesítési kötelezettség kiterjed
az összekapcsolási ponton mért havi mennyiségre is.
III. FEJEZET
ELSZÁMOLÁSI IDŐSZAKOK 1. Az előzetes havi kiegyenlítő fizetések szabályai
8. § (1) Az e § szerinti fizetéseket a tárgyév hónapjaira vonatkozóan havonta kell teljesíteni (előzetes havi elszámolás).
 (2) A Hivatal minden tárgyévre vonatkozóan a tárgyévet megelőző év december 15-ig rendeletben állapítja meg, hogy
az  adott tárgyév során mely engedélyesek és milyen mértékben kötelesek előzetes havi kiegyenlítő befizetést
teljesíteni vagy részesülnek előzetes havi kiegyenlítő kifizetésben.
(3) Az  engedélyesek a  tárgyévre vonatkozó, rendelkezésre álló tény vagy becsült mennyiségi, valamint kapacitás
adatokat havi bontásban a tárgyévet megelőző év november 15-ig a Hivatal rendelkezésére bocsátják.
(4) Az előzetes havi kiegyenlítő fizetés kapacitásdíjból származó mértéke megegyezik
a) az engedélyesek tárgyévet megelőző és tárgyévi – amennyiben ilyen nem áll rendelkezésre, a  tárgyévi
adatokból a Hivatal által megállapított – kapacitás adataival számított 2. § (2) bekezdés d) és e) pontjai szerint
csökkentett tárgyévi várható árbevétel 1/12-ed részének és
b) az árszabályozási rendelet szerint kiszámított (indexált), a kapacitásdíj számításának alapjául szolgáló tárgyévi
indokolt árbevétel-igény 1/12-edének
a különbségével.
 (5) A  kapacitásdíjakból származó előzetes havi kiegyenlítő fizetésre vonatkozó képletet az  1.  melléklet I.  pontja
tartalmazza.
 (6) A kapacitásdíjakból származó előzetes havi kiegyenlítő fizetési kötelezettséget a befizetésre kötelezett a tárgyhónap
10. napjáig köteles teljesíteni.
 (7) Az  előzetes havi kiegyenlítő fizetés forgalmi díjból származó része az  elszámolási időszakban érvényes
mértékegységek szerint kerül elszámolásra. Az  elszámolás alapja az  összekapcsolási ponton mért földgáz
mennyisége. A mennyiség megállapítását minden naptári hónapot követő hónap 5. napjáig kell elvégezni.
(8) A Hivatal a kapacitásdíjból származó előzetes havi kiegyenlítő fizetések mértékét a 9. § szerint módosíthatja.
 (9) A  forgalmi díjból származó előzetes havi kiegyenlítő fizetésre vonatkozó képletet az  1.  melléklet II.  pontja
tartalmazza.
 (10) A  forgalmi díjakból származó előzetes havi kiegyenlítő fizetési kötelezettséget a  befizetésre kötelezett
a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig köteles teljesíteni.
2. Az előzetes havi kiegyenlítő fizetés felülvizsgálatának szabályai
9. § (1) Az engedélyesek a tárgyév első négy hónapjára vonatkozó, rendelkezésre álló tény szállított mennyiségi, valamint
kapacitás adatokat havi bontásban tárgyév május 15-ig a Hivatal rendelkezésére bocsátják.
(2) A havi kiegyenlítő fizetések felülvizsgálata során a Hivatal a tárgyév első hat hónapjára vonatkozó be- és kifizetések
összegének kiszámítását tárgyév június 15-ig végzi el.
(3) Amennyiben a  (2)  bekezdés szerinti számítások eredményeként a  félévre vonatkozó kifizetések 5%-ot meghaladó
mértékben eltérnek az időszak során az előzetes havi kiegyenlítő fizetések összegétől, úgy a Hivatal az előzetes havi
kiegyenlítő fizetés módosított mértékét rendeletben állapítja meg tárgyév június 15-ig.
(4) A módosított mérték alkalmazására a tárgyév július 1-jétől kerül sor.
3. Az éves kiegyenlítő fizetések szabályai 10. § (1) Az e § szerinti fizetéseket a tárgyévre vonatkozóan, egy összegben kell teljesíteni (éves elszámolás).
 (2) Az  engedélyesek a  tárgyévre vonatkozó, rendelkezésre álló tény szállított mennyiségi kapacitás és árbevétel
adatokat havi bontásban, illetve a  2.  § (2)  bekezdés d)  pontja szerinti adókra és díjakra vonatkozó adatokat
a tárgyévet követő év június 15-ig a Hivatal rendelkezésére bocsátják.
(3) Az egyes tárgyévekre vonatkozóan a Hivatal a tárgyévet követő év augusztus 15-ig, rendeletben állapítja meg, hogy
az  adott tárgyévre vonatkozó éves elszámolások tekintetében mely engedélyesek és milyen mértékben kötelesek
éves kiegyenlítő befizetést teljesíteni vagy részesülnek éves kiegyenlítő kifizetésben.
(4) A  tárgyévre vonatkozó éves elszámolás során a  2.  § (2)  bekezdés d)  pontja szerinti tény adókat, díjakat, és
az e) pontja szerinti visszatérítést figyelembe kell venni.
(5) Amennyiben a 2. § (3) bekezdése, valamint a 3. és 4. § szerint számított különbség pozitív, a befizetésre kötelezett
engedélyes köteles az  1.  melléklet III.  pontja szerinti számított összeget a  tárgyév augusztus 31-ig a  kifizetésre
jogosult engedélyesnek közvetlenül megfizetni, amelyet a  2.  § (5) és (6)  bekezdéseiben foglaltaknak megfelelően
tart nyílván.
IV. FEJEZET
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 11. § (1) 2015. évben a  8.  § (3)  bekezdésben foglaltakat az  engedélyesek az  engedélyesek közötti kereskedelmi üzem
indulását követő 5 munkanapon belül teljesítik.
(2) Az  előzetes havi kiegyenlítő fizetések első meghatározásakor a  Hivatal a  tény és becsült forgalmi és kapacitás-,
valamint költség-adatok alapján számítja ki a havi kiegyenlítő fizetések mértékét.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti mérték megállapítására az  engedélyesek közti kereskedelmi üzem indulását követő
20 munkanapon belül kerül sor.
(4) Az  első előzetes havi kiegyenlítés megfizetésére a  tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig kerül sor, figyelemmel
a 7. § szerinti tájékoztatási kötelezettségre.
(5) A  9.  § szerinti felülvizsgálatra abban az  esetben kerül sor, amennyiben az  előzetes havi kiegyenlítő fizetésekkel
érintett hónapok száma legalább négy.
(6) A  9.  § szerinti felülvizsgálat esetén az  engedélyesek a  mennyiségi és kapacitásadatokat a  tárgyévben az  előzetes
havi kiegyenlítő fizetésekkel érintett hónapok felét követő hónap 15. napjáig megküldik a Hivatal részére.
(7) A  2015. évre vonatkozó végleges időarányos elszámolást mind a  forgalmi és kapacitás-, mind a  költségadatok
tekintetében a Hivatal 2016. augusztus 15-ig állapítja meg.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendeletet az engedélyesek közötti kereskedelmi üzem megindulásától kell alkalmazni.
 (3) A  (2)  bekezdés szerinti időpont hónapja tekintetében a  felek között elszámolásnak van helye oly módon, hogy
a hónap hátralévő részére a 8. § szerinti havidíjat kell megfizetni.
 (4) A 11. § (5) és (6) bekezdése 2015. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
60/2017. (III. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bertaldó Andrást
a 2017. március 1. napjától 2020. február 29. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. február 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2016. (I. 18.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a belügyminiszter javaslatára
dr. Hegyaljai Mátyást a Belügyminisztérium helyettes államtitkárává – 2016. január 15-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1297/2015. (V. 7.) Korm. határozata a regionális operatív programok megvalósításával összefüggő egyes kérdésekről.
1. A Kormány jóváhagyja
1.1. a Dél-Alföldi Operatív Program (a továbbiakban: DAOP) 2. prioritása keretének 208 722 869 forinttal,
1.2. a DAOP 5. prioritása keretének 104 505 823 forinttal,
1.3. a DAOP 6. prioritása keretének 500 000 000 forinttal,
1.4. a Dél-Dunántúli Operatív Program (a továbbiakban: DDOP) 3. prioritása keretének 332 618 076 forinttal,
1.5. a DDOP 4. prioritása keretének 284 801 846 forinttal,
1.6. a DDOP 5. prioritása keretének 508 181 674 forinttal,
1.7. az Észak-Alföldi Operatív Program (a továbbiakban: ÉAOP) 3. prioritása keretének 377 122 224 forinttal,
1.8. az ÉAOP 4. prioritása keretének 377 395 110 forinttal,
1.9. az ÉAOP 5. prioritása keretének 431 491 910 forinttal,
1.10. az Észak-Magyarországi Operatív Program (a továbbiakban: ÉMOP) 2. prioritása keretének 132 982 553 forinttal,
1.11. az ÉMOP 3. prioritása keretének 367 365 454 forinttal,
1.12. az ÉMOP 4. prioritása keretének 30 795 744 forinttal,
1.13. az ÉMOP 5. prioritása keretének 363 076 603 forinttal,
1.14. a Közép-Dunántúli Operatív Program (a továbbiakban: KDOP) 2. prioritása keretének 572 132 763 forinttal,
1.15. a KDOP 3. prioritása keretének 337 326 839 forinttal,
1.16. a KDOP 4. prioritása keretének 365 249 032 forinttal,
1.17. a KDOP 5. prioritása keretének 389 879 422 forinttal,
1.18. a KDOP 6. prioritása keretének 200 000 000 forinttal,
1.19. a Nyugat-Dunántúli Operatív Program (a továbbiakban: NYDOP) 2. prioritása keretének 54 798 373 forinttal,
1.20. az NYDOP 5. prioritása keretének 22 263 722 forinttal, és
1.21. az NYDOP 6. prioritása keretének 200 000 000 forinttal
történő növelését.
2. A  Kormány egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti prioritások vonatkozásában a  2007–2013 programozási
időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó
támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 29/A–29/C.  §-a szerinti többletkötelezettségvállalás a jövőben csak az 1. pontban foglaltak figyelembevételével legyen vállalható.
3. A  Kormány hozzájárul az  1.  melléklet szerinti kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak
operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és
a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról
szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján.
4. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a 3. pont szerinti kötelezettségvállalásról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
5. A Kormány jóváhagyja
5.1. a DAOP 3. prioritása keretének 668 750 000 forinttal,
5.2. a DAOP 4. prioritása keretének 3 868 449 515 forinttal,
5.3. a DAOP 5. prioritása keretének 777 645 826 forinttal,
5.4. a DDOP 1. prioritása keretének 248 946 317 forinttal,
5.5. a DDOP 3. prioritása keretének 2 254 131 924 forinttal,
5.6. a DDOP 4. prioritása keretének 683 948 154 forinttal,
5.7. a DDOP 5. prioritása keretének 1 333 660 955 forinttal,
5.8. az ÉAOP 3. prioritása keretének 2 394 192 493 forinttal,
5.9. az ÉAOP 4. prioritása keretének 2 803 868 366 forinttal,
5.10. az ÉAOP 5. prioritása keretének 637 258 090 forinttal,
5.11. az ÉMOP 2. prioritása keretének 270 274 673 forinttal,
5.12. az ÉMOP 3. prioritása keretének 701 384 546 forinttal,
5.13. az ÉMOP 4. prioritása keretének 5 613 902 839 forinttal,
5.14. az ÉMOP 5. prioritása keretének 1 405 821 311 forinttal,
5.15. a KDOP 2. prioritása keretének 631 390 732 forinttal,
5.16. a KDOP 3. prioritása keretének 781 423 161 forinttal,
5.17. a KDOP 4. prioritása keretének 796 607 575 forinttal,
5.18. a KDOP 5. prioritása keretének 2 427 322 336 forinttal, és
5.19. az NYDOP 2. prioritása keretének 1 258 677 forinttal
történő növelését, ha az Európai Bizottság a hozzá benyújtott, a regionális operatív programok teljes költség alapú
elszámolásra való áttérés iránti kérelmet elutasítja.
6. A  Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  regionális operatív programok
2011–2013.  évekre szóló akcióterveinek megállapításáról, egyes prioritásai kerete növeléséről, továbbá egyes,
a  regionális operatív programokból támogatott projektek támogatása növeléséről szóló 1179/2015. (III. 25.)
Korm. határozat 5. pont szerinti módosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az Európai Bizottság 5. pont szerinti döntését követően azonnal
7. A  Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  5.  pont szerinti kérelem Európai Bizottság általi
jóváhagyása esetén – gondoskodjon a  regionális operatív programok prioritásai közötti forrás-átcsoportosításhoz
szükséges módosítás előkészítéséről, ha valamely prioritás esetén a  forrásfelhasználás várható mértéke a 110%-os
korlátot meghaladja.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az Európai Bizottság döntését követő hatvan napon belül
8. A  Kormány elfogadja a  KDOP-2.1.1/E-15-2015-0001 azonosító számú, „Felcsút–Alcsútdoboz szakaszon kisvasúti
útvonal turisztikai célú fejlesztése” című, 600 000  000 forint támogatású, az  A Felcsúti Utánpótlás Neveléséért
Alapítvány által benyújtott projektjavaslat (a továbbiakban: projekt) kiemelt projektként történő nevesítését.
9. A Kormány egyetért azzal, hogy a projekt keretében a következő projektelemek valósuljanak meg:
9.1. a korábban felhagyott vasúti nyomvonalon 5,7 km hosszú vasúti pálya turisztikai célú, keskeny nyomtávú
újjáépítése,
9.2. útátjárók felújítása, átereszek, hidak, egyéb műtárgyak rekonstrukciója,
9.3. megállóhelyek kialakítása peronnal és térvilágítással,
9.4. kocsiszín és szerelőműhely kialakítása,
9.5. 1 db dízel mozdony és 4 db vontatott kocsi beszerzése kerékpárszállítás és interaktív természettudományos
funkcióval,
9.6. időszakos kiállítás kialakítása,
9.7. kapcsolódó turisztikai szolgáltatásfejlesztés önálló honlappal, mobil applikációval, QR kóddal.
10. A  Kormány egyetért azzal, hogy a  projekt támogathatósági feltétele a  következő legyen: a  támogatást igénylő
az  első kifizetési kérelem benyújtásáig egészítse ki a  marketingstratégiát az  egyes marketing elemekkel, különös
tekintettel a termékfejlesztési, árképzési és értékesítési elképzelésekre.
11. A Kormány hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
12. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 13. A regionális operatív programok 2011–2013. évekre szóló akcióterveinek megállapításáról, egyes prioritásai kerete
növeléséről, továbbá egyes, a regionális operatív programokból támogatott projektek támogatása növeléséről szóló
1179/2015. (III. 25.) Korm. határozat
13.1. 1. melléklet 2.2.1. pontjában foglalt táblázat C:3 mezőjében a „2,7238” szövegrész helyébe a „2,9238” szöveg,
13.2. 1.  melléklet 2.2.1.  pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében a  „28,3897” szövegrész helyébe a  „28,5897”
szöveg,
13.3. 1. melléklet 2.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében a „0,5958” szövegrész helyébe a „0,8045” szöveg,
13.4. 1.  melléklet 2.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében az „50,8378” szövegrész helyébe az „51,0465”
szöveg,
13.5. 1. melléklet 2.3.1. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében a „2,7238” szövegrész helyébe a „2,9238” szöveg,
13.6. 1. melléklet 2.3.1. pontjában foglalt táblázat E:6 mezőjében a „2,7238” szövegrész helyébe a „2,9238” szöveg,
13.7. 1. melléklet 4.2.1. pontjában foglalt táblázat C:3 mezőjében a „0,0125” szövegrész helyébe a „0,0198” szöveg,
13.8. 1. melléklet 4.2.1. pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében a „9,1801” szövegrész helyébe a „9,1874” szöveg,
13.9. 1. melléklet 4.3.1. pontjában foglalt táblázat E:5 mezőjében a „0,0125” szövegrész helyébe a „0,0198” szöveg,
13.10. 1. melléklet 4.3.1. pontjában foglalt táblázat E:9 mezőjében a „0,0125” szövegrész helyébe a „0,0198” szöveg,
13.11. 1. melléklet 5.2.1. pontjában foglalt táblázat C:3 mezőjében a „3,0449” szövegrész helyébe a „3,1041” szöveg,
13.12. 1.  melléklet 5.2.1.  pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében a  „10,9055” szövegrész helyébe a  „10,9647”
szöveg,
13.13. 1. melléklet 5.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében a „2,3564” szövegrész helyébe a „2,4609” szöveg,
13.14. 1.  melléklet 5.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében az „55,3964” szövegrész helyébe az „55,5009”
szöveg,
13.15. 1. melléklet 5.3.1. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében a „0,0000” szövegrész helyébe a „0,0592” szöveg,
13.16. 1. melléklet 5.3.1. pontjában foglalt táblázat E:7 mezőjében a „3,0449” szövegrész helyébe a „3,1041” szöveg,
13.17. 2. melléklet 3.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében a „4,9271” szövegrész helyébe az „5,2597” szöveg,
13.18. 2.  melléklet 3.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében a  „47,6371” szövegrész helyébe a  „47,9697”
szöveg,
13.19. 2. melléklet 4.2.1. pontjában foglalt táblázat C:3 mezőjében az „1,5960” szövegrész helyébe az „1,6203” szöveg,
13.20. 2.  melléklet 4.2.1.  pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében az  „1,7089” szövegrész helyébe az  „1,7332”
szöveg,
13.21. 2. melléklet 4.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében a „0,0223” szövegrész helyébe a „0,3071” szöveg,
13.22. 2.  melléklet 4.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében az „54,5058” szövegrész helyébe az „54,7906”
szöveg,
13.23. 2. melléklet 4.3.1. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében a „0,0000” szövegrész helyébe a „0,0243” szöveg,
13.24. 2. melléklet 4.3.1. pontjában foglalt táblázat E:6 mezőjében az „1,5960” szövegrész helyébe az „1,6203” szöveg,
13.25. 2. melléklet 5.2.1. pontjában foglalt táblázat B:3 mezőjében a „6,8362” szövegrész helyébe a „7,1563” szöveg,
13.26. 2.  melléklet 5.2.1.  pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében a  „29,3674” szövegrész helyébe a  „29,6875”
szöveg,
13.27. 2. melléklet 5.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében az „1,3582” szövegrész helyébe az „1,8664” szöveg,
13.28. 2.  melléklet 5.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében a  „67,3251” szövegrész helyébe a  „67,8333”
szöveg,
13.29. 2. melléklet 5.3.1. pontjában foglalt táblázat D:7 mezőjében az „5,9166” szövegrész helyébe a „6,2367” szöveg,
13.30. 2. melléklet 5.3.1. pontjában foglalt táblázat D:8 mezőjében a „6,8362” szövegrész helyébe a „7,1563” szöveg,
13.31. 3. melléklet 3.2.1. pontjában foglalt táblázat B:3 mezőjében a „4,7736” szövegrész helyébe a „4,8394” szöveg,
13.32. 3.  melléklet 3.2.1.  pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében a  „33,2736” szövegrész helyébe a  „33,3394”
szöveg,
13.33. 3. melléklet 3.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében az „1,8022” szövegrész helyébe a „2,1793” szöveg,
13.34. 3.  melléklet 3.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében a  „61,8032” szövegrész helyébe a  „62,1803”
szöveg,
13.35. 3. melléklet 3.3.1. pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében a „2,3033” szövegrész helyébe a „2,3691” szöveg,
13.36. 3. melléklet 3.3.1. pontjában foglalt táblázat D:7 mezőjében a „4,7736” szövegrész helyébe a „4,8394” szöveg,
13.37. 3. melléklet 4.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében a „0,9039” szövegrész helyébe az „1,2813” szöveg,
13.38. 3.  melléklet 4.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében a  „68,3059” szövegrész helyébe a  „68,6833”
szöveg,
13.39. 3. melléklet 5.2.1. pontjában foglalt táblázat C:3 mezőjében az „1,2116” szövegrész helyébe az „1,3353” szöveg,
13.40. 3.  melléklet 5.2.1.  pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében a  „35,6421” szövegrész helyébe a  „35,7658”
szöveg,
13.41. 3. melléklet 5.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében az „1,8188” szövegrész helyébe a „2,2503” szöveg,
13.42. 3.  melléklet 5.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében a  „90,7226” szövegrész helyébe a  „91,1541”
szöveg,
13.43. 3. melléklet 5.3.1. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében az „1,2116” szövegrész helyébe az „1,3353” szöveg,
13.44. 3. melléklet 5.3.1. pontjában foglalt táblázat E:6 mezőjében az „1,2116” szövegrész helyébe az „1,3353” szöveg,
13.45. 4. melléklet 2.2.1. pontjában foglalt táblázat C:3 mezőjében a „2,3081” szövegrész helyébe a „2,3855” szöveg,
13.46. 4.  melléklet 2.2.1.  pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében a  „36,2322” szövegrész helyébe a  „36,3096”
szöveg,
13.47. 4. melléklet 2.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében az „1,7164” szövegrész helyébe az „1,8494” szöveg,
13.48. 4.  melléklet 2.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében a  „69,1611” szövegrész helyébe a  „69,2941”
szöveg,
13.49. 4. melléklet 2.3.1. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében a „2,3081” szövegrész helyébe a „2,3855” szöveg,
13.50. 4. melléklet 2.3.1. pontjában foglalt táblázat E:6 mezőjében a „2,3081” szövegrész helyébe a „2,3855” szöveg,
13.51. 4. melléklet 3.2.1. pontjában foglalt táblázat B:3 mezőjében a „7,6895” szövegrész helyébe a „7,7076” szöveg,
13.52. 4.  melléklet 3.2.1.  pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében a  „16,3312” szövegrész helyébe a  „16,3493”
szöveg,
13.53. 4. melléklet 3.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében a „0,7173” szövegrész helyébe az „1,0847” szöveg,
13.54. 4.  melléklet 3.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében a  „88,0976” szövegrész helyébe a  „88,4650”
szöveg,
13.55. 4.  melléklet 3.3.1.  pontjában foglalt táblázat D:6 mezőjében az  „1,0629” szövegrész helyébe az  „1,0810”
szöveg,
13.56. 4. melléklet 3.3.1. pontjában foglalt táblázat D:8 mezőjében a „7,6895” szövegrész helyébe a „7,7076” szöveg,
13.57. 4. melléklet 4.2.1. pontjában foglalt táblázat C:3 mezőjében az „1,5006” szövegrész helyébe az „1,5096” szöveg,
13.58. 4.  melléklet 4.2.1.  pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében a  „27,1963” szövegrész helyébe a  „27,2053”
szöveg,
13.59. 4. melléklet 4.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében az „1,3651” szövegrész helyébe az „1,3959” szöveg,
13.60. 4.  melléklet 4.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében a  „69,3230” szövegrész helyébe a  „69,3538”
szöveg,
13.61. 4. melléklet 4.3.1. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében az „1,0006” szövegrész helyébe az „1,0096” szöveg,
13.62. 4. melléklet 4.3.1. pontjában foglalt táblázat E:9 mezőjében az „1,5006” szövegrész helyébe az „1,5096” szöveg,
13.63. 4. melléklet 5.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében a „0,4613” szövegrész helyébe a „0,8244” szöveg,
13.64. 4.  melléklet 5.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében a  „31,3281” szövegrész helyébe a  „31,6912”
szöveg,
13.65. 5. melléklet 2.2.1. pontjában foglalt táblázat C:3 mezőjében a „3,4089” szövegrész helyébe a „3,6137” szöveg,
13.66. 5.  melléklet 2.2.1.  pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében a  „18,3554” szövegrész helyébe a  „18,5602”
szöveg,
13.67. 5. melléklet 2.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében a „2,1660” szövegrész helyébe a „2,7381” szöveg,
13.68. 5.  melléklet 2.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében a  „44,3879” szövegrész helyébe a  „44,9600”
szöveg,
13.69. 5. melléklet 2.3.1. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében az „1,8089” szövegrész helyébe a „2,0137” szöveg,
13.70. 5. melléklet 2.3.1. pontjában foglalt táblázat E:6 mezőjében a „3,4089” szövegrész helyébe a „3,6137” szöveg,
13.71. 5. melléklet 3.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében a „2,5713” szövegrész helyébe a „2,9086” szöveg,
13.72. 5.  melléklet 3.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében a  „26,8513” szövegrész helyébe a  „27,1886”
szöveg,
13.73. 5. melléklet 4.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében az „1,2650” szövegrész helyébe az „1,6302” szöveg,
13.74. 5.  melléklet 4.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében az „54,8478” szövegrész helyébe az „55,2130”
szöveg,
13.75. 5. melléklet 5.2.2. pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében a „0,1400” szövegrész helyébe a „0,5299” szöveg,
13.76. 5.  melléklet 5.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében a  „22,5160” szövegrész helyébe a  „22,9059”
szöveg,
13.77. 7. melléklet 2.2.1. pontjában foglalt táblázat C:3 mezőjében a „4,3573” szövegrész helyébe a „4,4323” szöveg,
13.78. 7.  melléklet 2.2.1.  pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében a  „20,3965” szövegrész helyébe a  „20,4715”
szöveg,
13.79. 7. melléklet 2.2.2. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében az „1,2686” szövegrész helyébe az „1,3234” szöveg,
13.80. 7.  melléklet 2.2.2.  pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében a  „41,3334” szövegrész helyébe a  „41,3882”
szöveg,
13.81. 7. melléklet 2.3.1. pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében a „4,3573” szövegrész helyébe a „4,4323” szöveg,
13.82. 7. melléklet 2.3.1. pontjában foglalt táblázat E:6 mezőjében a „4,3573” szövegrész helyébe a „4,4323” szöveg,
13.83. 7. melléklet 5.2.2. pontjában foglalt táblázat D:3 mezőjében a „3,5647” szövegrész helyébe a „3,5870” szöveg,
13.84. 7. melléklet 5.2.2. pontjában foglalt táblázat F:3 mezőjében a „29,7867” szövegrész helyébe a „29,8090” szöveg
lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2018. LXI. törvény a Magyarország és a Portugál Köztársaság között létrejött, a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország és a  Portugál Köztársaság között létrejött,
a  minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG ÉS A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT A MINŐSÍTETT ADATOK
CSERÉJÉRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország és a Portugál Köztársaság (a továbbiakban: „Felek”);
elismerve a Felek közötti kölcsönös együttműködés jelentőségét; A törvényt az Országgyűlés a 2018. október 2-i ülésnapján fogadta el.
felismerve, hogy a Felek közötti jó együttműködés során szükség lehet minősített adatok cseréjére;
elismerve, hogy azonos szintű védelmet biztosítanak a minősített adatok számára;
kívánatosnak tartva, hogy a  közöttük vagy joghatóságuk alá tartozó jogi személyek vagy természetes személyek
között kicserélt minősített adatok megfelelő védelemben részesüljenek;
tiszteletben tartva egymás nemzeti érdekekeit és biztonságát, az alábbiakban állapodtak meg:
1. CIKK
AZ EGYEZMÉNY HATÁLYA
Jelen Egyezmény a Felek között vagy a joghatóságuk alá tartozó jogi személyek vagy természetes személyek között
kicserélt minősített adatok védelmével kapcsolatos szabályokat határozza meg a  Felek vonatkozó jogszabályaival
összhangban.
2. CIKK
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) a minősített adat biztonságának megsértése: olyan, a  Felek vonatkozó jogszabályaival ellentétes
tevékenység vagy mulasztás, ami a minősített adat jogosulatlan nyilvánosságra hozatalához, elvesztéséhez,
megsemmisüléséhez, jogosulatlan felhasználásához, megszerzéséhez vagy egyéb módon történő
megsértéséhez vezethet;
b) minősített szerződés: olyan szerződés, amely minősített adatot tartalmaz, vagy amely alapján minősített
adathoz való hozzáférés szükséges kikényszeríthető jogokat és kötelezettségeket létrehozva és
meghatározva;
c) minősített adat: megjelenési formájától, természetétől függetlenül minden olyan adat, amelyet védelemben
kell részesíteni a  minősített adat biztonságának megsértésével szemben, és amelyet ennek megfelelően
minősítettek;
d) szerződő: olyan jogi személy vagy természetes személy, aki rendelkezik a minősített szerződések megkötésére
irányuló képességgel;
e) telephely biztonsági tanúsítvány: a nemzeti biztonsági hatóság azon döntése, amely megállapítja, hogy a jogi
személy vagy természetes személy rendelkezik a minősített adatok kezelésére és tárolására vonatkozó fizikai
és szervezeti képességekkel;
f ) nemzeti biztonsági hatóság: az  az állami szerv, amely a  minősített adatok biztonságáért és védelméért,
valamint jelen Egyezmény alkalmazásáért felelős;
g) szükséges ismeret: az  az elv, amely alapján a  minősített adathoz való hozzáférés csak annak a  személynek
biztosítható, akinek az  adott minősített adathoz való hozzáférés hivatali kötelessége vagy meghatározott
feladata ellátásához igazoltan szükséges;
h) átadó Fél: az  a  Fél – beleértve a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket –,
amelyik aminősített adatot a másik Félnek átadja;
i) személyi biztonsági tanúsítvány: a  nemzeti biztonsági hatóság azon döntése, amely megállapítja, hogy egy
természetes személy alkalmas arra, hogy minősített adatokhoz hozzáférhessen;
j) átvevő Fél: az a Fél – beleértve a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket –,
amelyik a nemzeti minősített adatot a másik Féltől átveszi;
k) alvállalkozói szerződés: a  szerződő által, egy másik szerződővel (alvállalkozóval) kötött szerződés, amely
kikényszeríthető jogokat és kötelezettségeket hoz létre és határoz meg;
l) alvállalkozó: olyan, a minősített szerződések megkötésére irányuló képességgel rendelkező jogi személy vagy
természetes személy, akivel a szerződő alvállalkozói szerződést köt;
m) harmadik Fél: bármely olyan nemzetközi szervezet vagy állam, amely nem részese jelen Egyezménynek.
3. CIKK
NEMZETI BIZTONSÁGI HATÓSÁGOK (1) A Felek nemzeti biztonsági hatóságai:
a) a Portugál Köztársaságban:
 Autoridade Nacional de Segurança,
 Presidência do Conselho de Ministros
 (Nemzeti Biztonsági Felügyelet, A Minisztertanács Elnöksége)
b) Magyarországon:
 Nemzeti Biztonsági Felügyelet
(2) A  nemzeti biztonsági hatóságok kötelesek egymást írásban, diplomáciai úton tájékoztatni a  nemzeti biztonsági
hatósággal kapcsolatos valamennyi változásról.
(3) A  nemzeti biztonsági hatóságok kötelesek egymást tájékoztatni hivatalos elérhetőségi adataikról és az  azokban
bekövetkező valamennyi későbbi változásról.
(4) A nemzeti biztonsági hatósággal kapcsolatos változások nem minősülnek jelen Egyezmény módosításának.
4. CIKK
MINŐSÍTÉSI SZINTEK
Az egyes minősítési szintek az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
Magyarországon A Portugál Köztársaságban Angol nyelvű megfelelőjük „Szigorúan titkos!” MUITO SECRETO TOP SECRET
5. CIKK
MINŐSÍTETT ADATHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS
Jelen Egyezmény alapján minősített adathoz kizárólag olyan természetes személyek kaphatnak hozzáférést, akik
a  szükséges ismeret elvének megfelelnek, akik erre megfelelő felhatalmazást kaptak és ezen adatok védelmével
kapcsolatos kötelezettségeikről tájékoztatást kaptak.
6. CIKK
BIZTONSÁGI ALAPELVEK (1) Az átadó Fél:
a) biztosítja, hogy a minősített adaton a megfelelő minősítési szint feltüntetésre kerüljön;
b) tájékoztatja az átvevő Felet a minősített adat felhasználásával kapcsolatos esetleges feltételekről;
c) késedelem nélkül, írásban tájékoztatja az átvevő Felet az adat minősítésében vagy a minősítés érvényességi
idejében bekövetkezett későbbi változásokról.
 (2) Az átvevő Fél:
a) biztosítja, hogy a  minősített adaton feltüntetésre kerüljön a  jelen Egyezmény 4.  cikkének megfelelő
egyenértékű minősítési szint;
b) ugyanolyan szintű védelemben köteles részesíti a minősített adatot, mint amelyet a saját, azonos minősítési
szintű minősített adata számára biztosít;
c) mindaddig biztosítja a  minősített adat minősítési szintjének megfelelő védelmet, amíg az  átadó Féltől
a  minősített adat minősítésének megszüntetéséről vagy minősítési szintjének vagy érvényességi idejének
megváltoztatásáról írásban tájékoztatást nem kap;
d) biztosítja, hogy az  átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül a  minősített adatot harmadik Fél részére
nem adja át;
e) a minősített adatot kizárólag az  átadás során megjelölt célra használja fel, betartva az  átadó Fél által
meghatározott átadási feltételeket.
7. CIKK
BIZTONSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS (1) Az  összeegyeztethető szintű biztonsági követelmények fenntartása érdekében a  nemzeti biztonsági hatóságok
megkeresés esetén tájékoztatják egymást a minősített adat cseréjével és védelmével kapcsolatos jogszabályaikról.
(2) Megkeresés esetén a  nemzeti biztonsági hatóságok kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak a  személyi
biztonsági tanúsítványokkal és a telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos eljárások során.
(3) Megkeresés esetén a Felek elismerik a másik Fél által kibocsátott személyi biztonsági tanúsítványokat és telephely
biztonsági tanúsítványokat.
(4) A nemzeti biztonsági hatóságok haladéktalanul értesítik egymást az elismert személyi biztonsági tanúsítványokkal
és telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról, különösen azok visszavonásáról.
(5) A jelen Egyezmény alapján megvalósuló együttműködés angol nyelven történik.
8. CIKK
MINŐSÍTETT SZERZŐDÉSEK (1) Olyan „Bizalmas!” / CONFIDENCIAL / CONFIDENTIAL és magasabb szintű minősített szerződések esetén, melyek
teljesítése az  egyik Fél területén belül valósul meg, a  másik Fél nemzeti biztonsági hatósága előzetesen, írásban
megerősíti, hogy a lehetséges szerződő rendelkezik a megfelelő szintű telephely biztonsági tanúsítvánnyal.
(2) A  szerződő vagy alvállalkozó biztosítja, hogy azon személyek, akik a  minősített adatokhoz hozzáférhetnek,
tájékoztatást kaptak a minősített adat védelmével kapcsolatos kötelezettségeikről.
(3) A  nemzeti biztonsági hatóság kérheti biztonsági ellenőrzés lefolytatását a  másik Fél területén működő
létesítményben a biztonsági előírások folyamatos betartásának biztosítása céljából.
(4) A  nemzeti biztonsági hatóságok képviselői látogatást tehetnek a  másik Fél nemzeti biztonsági hatóságánál
a minősített szerződéssel kapcsolatban érintett minősített adatok védelmére vonatkozó, a szerződő által meghozott
intézkedések hatékonyságának elemzése céljából.
(5) A  Felek szerződői által kötött minősített szerződések jelen Egyezmény rendelkezései alapján megfelelő projekt
biztonsági utasítást is tartalmaznak, amelyek legalább az alábbi adatokra kitérnek:
a) a minősített szerződéssel kapcsolatban érintett minősített adatok listája és minősítési szintjük;
b) az adat minősítési szintjében bekövetkezett változásról való tájékoztatás folyamata;
c) az elektromágneses továbbítás kommunikációs csatornái és eszközei;
d) a minősített adat szállításának folyamata;
e) tájékoztatási kötelezettség a  minősített adat tényleges vagy feltételezett nyilvánosságra hozataláról,
jogosulatlan felhasználásáról vagy elvesztéséről.
 (6) Megfelelő biztonsági felügyelet és ellenőrzés biztosítása céljából a  minősített szerződés projekt biztonsági
utasításának másolata megküldésre kerül azon Fél nemzeti biztonsági hatósága számára, ahol a  minősített
szerződés teljesítése történik.
9. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT TOVÁBBÍTÁSA (1) A  minősített adat továbbítása diplomáciai úton történik kivéve, ha a  nemzeti biztonsági hatóságok írásban ettől
eltérően állapodnak meg.
(2) Az átvevő Fél nemzeti biztonsági hatósága a minősített adat átvételét írásban megerősíti.
10. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT SOKSZOROSÍTÁSA, FORDÍTÁSA ÉS MEGSEMMISÍTÉSE
(1) Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatról készült másolatokon és fordításokon fel kell tüntetni az eredeti
minősítési jelölést, és az  így készült adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az  eredeti minősített
adatot. A sokszorosított példányok számát a hivatalos célból szükséges mértékre kell korlátozni.
(2) Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adat fordítása során keletkező példányokon fel kell tüntetni a fordítás
nyelvén azt, hogy az átadó Fél minősített adatát tartalmazza.
(3) Jelen Egyezmény alapján átadott „Szigorúan titkos!” / MUITO SECRETO / TOP SECRET minősítésű adat csak az átadó
Fél előzetes írásbeli engedélyével sokszorosítható vagy fordítható.
(4) Jelen Egyezmény alapján átadott „Szigorúan titkos!” / MUITO SECRETO / TOP SECRET minősítésű adat nem
semmisíthető meg és az átadó Fél részére kell visszaküldeni.
(5) A  minősített adatot olyan válsághelyzet esetén, amely lehetetlenné teszi annak védelmét, vagy ha annak
az  átadó Félhez való visszajuttatása nem lehetséges, késedelem nélkül meg kell semmisíteni. A  minősített adat
megsemmisítéséről az  átvevő Fél nemzeti biztonsági hatósága az  átadó Fél nemzeti biztonsági hatóságát írásban
értesíti.
11. CIKK
LÁTOGATÁSOK (1) A  minősített adathoz való hozzáféréssel járó látogatásokhoz a  fogadó Fél nemzeti biztonsági hatóságának
előzetes írásbeli beleegyezése szükséges, kivéve a „Korlátozott terjesztésű!” / RESERVADO / RESTRICTED minősítésű
minősített adathoz való hozzáféréssel járó látogatásokat, amelyeket közvetlenül az érintett létesítmények biztonsági
vezetői is lebonyolíthatnak.
(2) A látogatást kezdeményező Fél nemzeti biztonsági hatósága legalább húsz nappal a látogatás kezdő időpontja előtt
értesíti a fogadó Fél nemzeti biztonsági hatóságát a tervezett látogatásról.
(3) Sürgős esetben a látogatási kérelem legalább hét nappal megelőzően benyújtható.
 (4) A látogatási kérelem az alábbiakat tartalmazza:
a) a  látogató neve, születési helye és ideje, állampolgársága, útlevelének vagy más személyazonosító
igazolványának száma;
b) a látogató beosztása és a látogató által képviselt szervezet megjelölése;
c) a látogató személyi biztonsági tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a  látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az  egyes látogatások összesített
időtartama;
e) a  látogatás célja, beleértve a  látogatással érintett legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési
szintjének megjelölését;
f ) a meglátogatandó létesítmény neve és címe, valamint a kapcsolattartójának neve, telefonszáma, fax száma,
e-mail címe;
g) dátum, aláírás és a nemzeti biztonsági hatóság hivatalos pecsétjének lenyomata.
(5) A  fogadó Fél nemzeti biztonsági hatósága a  látogató Fél nemzeti biztonsági hatóságát kellő időben tájékoztatja
a döntésről.
(6) Harmadik országbeli személyek olyan látogatása, amely az  átadó Fél minősített adatához való hozzáféréssel jár,
kizárólag az átadó Fél nemzeti biztonsági hatóságának írásbeli engedélye esetén bonyolítható le.
(7) A fogadó Fél nemzeti biztonsági hatósága a jóváhagyott látogatási kérelem másolatát megküldi a meglátogatandó
létesítmények biztonsági vezetőinek.
(8) A látogatási engedély érvényessége nem lehet több mint tizenkét hónap.
 (9) A Felek közösen meghatározhatják a visszatérő látogatásra jogosult személyek listáját, melynek kezdő érvényességi
ideje tizenkét hónap.
 (10) A  visszatérő látogatók listájának a  Felek által való elfogadása után az  egyes látogatások részleteiről
a meglátogatandó létesítmények biztonsági vezetői közvetlenül állapodnak meg.
 (11) A látogató által megismert minősített adatot úgy kell tekinteni, mint a jelen Egyezmény alapján átadott minősített
adatot. 12. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT BIZTONSÁGÁNAK MEGSÉRTÉSE
(1) A nemzeti biztonsági hatóságok késedelem nélkül írásban tájékoztatják egymást a minősített adat biztonságának
megsértéséről vagy annak gyanújáról.
(2) Azon Fél nemzeti biztonsági hatósága, ahol a  minősített adat biztonságának megsértésére sor került, késedelem
nélkül kivizsgálja az esetet. Ha szükséges, a másik Fél nemzeti biztonsági hatósága együttműködik a vizsgálatban.
(3) Az  átvevő Fél nemzeti biztonsági hatósága minden esetben írásban tájékoztatja az  átadó Fél nemzeti biztonsági
hatóságát a  minősített adat biztonságának megsértésével kapcsolatos körülményekről, a  kár mértékéről, a  kár
enyhítése érdekében megtett intézkedésekről, valamint a vizsgálat eredményéről.
13. CIKK
KÖLTSÉGEK VISELÉSE
A Felek maguk viselik a jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket.
14. CIKK
EGYÉB NEMZETKÖZI KÖTELEZETTSÉGEK
Jelen Egyezmény rendelkezései nem érintik a  Felek egyéb nemzetközi egyezményből eredő jogait és
kötelezettségeit.
15. CIKK
VITÁK RENDEZÉSE
Felek a  jelen Egyezmény értelmezéséből vagy végrehajtásából fakadó vitákat tárgyalás útján, diplomáciai úton
kötelesek rendezni.
16. CIKK
HATÁLYBALÉPÉS
Jelen Egyezmény az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső eljárások teljesítéséről diplomáciai úton küldött
utolsó írásbeli értesítés kézhezvételét követő harmincadik napon lép hatályba.
17. CIKK
MÓDOSÍTÁS (1) Jelen Egyezmény a Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható.
 (2) A módosítások hatálybalépésével kapcsolatban a jelen Egyezmény 16. cikkében foglaltak az irányadók.
18. CIKK
TARTAM ÉS FELMONDÁS (1) Jelen Egyezmény határozatlan ideig hatályban marad.
 (2) Bármelyik Fél jogosult a jelen Egyezményt bármikor felmondani.
 (3) Felmondás esetén az  Egyezmény a  felmondásról szóló írásbeli, diplomáciai úton küldött értesítés kézhezvételétől
számított hat hónap elteltével veszti hatályát.
 (4) Az  Egyezmény megszűnésétől függetlenül az  annak alapján átadott valamennyi minősített adatot
az Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni mindaddig, amíg az átadó Fél
írásban, diplomáciai úton felmentést nem ad az átvevő Fél részére e kötelezettség alól.
19. CIKK
REGISZTRÁCIÓ
Jelen Egyezmény hatálybalépését követően azon Fél, amelynek területén az  Egyezmény aláírása történik,
az  Egyesült Nemzetek Alapokmánya 102.  cikke alapján megküldi az  Egyezményt az  Egyesült Nemzetek
Szervezetének Titkárságára, és tájékoztatja a  másik Felet az  eljárás befejezéséről, megjelölve a  megfelelő
regisztrációs számot.
Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott és az erre felhatalmazott megbízottak jelen Egyezményt aláírásukkal látták el.
Készült Lisszabonban, 2018. június 28-án, két eredeti példányban magyar, portugál és angol nyelven, valamennyi
szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
MAGYARORSZÁG RÉSZÉRŐL A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL” „AGREEMENT BETWEEN HUNGARY AND THE PORTUGUESE REPUBLIC ON EXCHANGE AND MUTUAL
PROTECTION OF CLASSIFIED INFORMATION
For Hungary For the Portuguese Republic” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § az Egyezmény 16. Cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, illetve a 2. § és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
19/2013. (HK 2.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 7107 JINT (2. kiadás) végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 7107 JINT (2. kiadás) végrehajtására
az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 7/2010.
(IX. 15. Hivatalos Értesítő 89. szám.) HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett
STANAG 7107 JINT (EDITION 2) – ALLIED JOINT
DOCTRINE FOR RECONNAISSANCE AND
SURVEILLANCE – AJP-2.7 címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az MH ÖHP alárendelt alakulatai a NATO dokumentumban foglalt, a felderítő és megfigyelő műveletek végrehajtására, illetve a felderítő és megfigyelő erők alkalmazására vonatkozó elgondolásokat, irányelveket, útmutatásokat ismerjék meg és alkalmazzák.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
280/2015. (VI. 22.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Gál Pétert 2015. június 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. június 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1031/2012. (II. 21.) Korm. határozata a 2013 és 2014 során a közép-európai regionális együttműködési szervezetekben betöltendő magyar elnökségek összehangolásáról, lebonyolításukból eredő feladatokról, valamint a végrehajtás feltételeinek megteremtéséről.
A Kormány a 2013 és 2014 során a közép-európai regionális együttműködési szervezetekben betöltendő magyar elnökségek
összehangolása, lebonyolításukból eredő feladatok, valamint a végrehajtás feltételeinek megteremtése érdekében az alábbiak
szerint dönt: 1. Felhatalmazza a külpolitikáért felelős minisztert a Közép-Európai Kezdeményezés (a továbbiakban: KEK) 2013. évi
elnökségi feladatainak Albániától történő átvállalására. Felelős: külpolitikáért felelős miniszter
Határidő: azonnal 2. Megbízza a külpolitikáért felelős minisztert a 2013. évi magyar KEK elnökség és a 2013–2014. évi magyar Visegrádi
Csoport (a továbbiakban: V4) elnökség feladatainak összehangolására, egymást erősítő, egységes külső megjelenést
biztosító koordinálására. Felelős: külpolitikáért felelős miniszter Határidő: folyamatos
3. Felhívja a Kormány tagjait, hogy feladat- és hatáskörükben eljárva hathatósan segítsék elő az összehangolt elnökségi
programok megvalósítását, a 2013. és 2014. évekre vonatkozóan tervezzék be az ehhez kapcsolódó szakfeladatuk
ellátása során a megnövekedett költségeket. Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos 4. Elrendeli, hogy a külpolitikáért felelős miniszter által kijelölt helyettes államtitkár vezetésével valamennyi
minisztérium bevonásával helyettes államtitkári szintű tárcaközi egyeztető fórum (a továbbiakban: regionális
elnökségi fórum) jöjjön létre. Felelős: külpolitikáért felelős miniszter
valamennyi miniszter Határidő: 2012. április 30. 5. Felhatalmazza a regionális elnökségi fórum vezetőjét, hogy a regionális elnökségi fórum munkájában való részvételre
felkérjen a feladatellátásban érintett más állami és nem kormányzati szerveket.
Felelős: külpolitikáért felelős miniszter Határidő: 2012. április 30., illetve folyamatos
6. A regionális elnökségi fórum feladata különösen a) a KEK és V4 elnökségi programok tartalmi kidolgozása, a programok közötti összhang megteremtése, és a közös
elnökségi időszakban a konkrét rendezvények lehetőség szerinti összehangolása,
b) a pénzügyi tervezési feladatok végrehajtása, azzal, hogy a kiemelt rendezvények részbeni támogatását,
az egységes kommunikációs és protokoll feladatok ellátását a Külügyminisztériumnál létrehozandó önálló
fejezeti kezelésű előirányzat terhére kell biztosítani, c) az EU elnökségi tapasztalatok alapján javaslattétel az adminisztratív, szervezési feladatok ellátására,
d) az összehangolt kommunikációs, PR tevékenység tartalmi és főbb formai elemeinek a meghatározása,
e) a regionális együttműködés éve során a konkrét szervezési feladatok koordinálása.
7. Elrendeli, hogy a) a feladat végrehajtásának finanszírozására a Külügyminisztérium fejezeten belül közép-európai elnökségi
feladatok megnevezésű, fejezeti kezelésű előirányzat jöjjön létre. Ennek a 2012., 2013. és 2014. évi költségvetési
éveket terhelő teljes összege előzetesen nem haladhatja meg a 350 millió forintos nagyságrendet;
b) a 2012. évi költségvetési évet terhelő kiadások forrásbiztosítására készüljön külön előterjesztés;
c) a 2013. és 2014. évi kiadásokat a vonatkozó évek külügyminisztériumi költségvetéseibe kell tervezni.
Felelős: külpolitikáért felelős miniszter az államháztartásért felelős miniszter
Határidő: 2012. június 30., illetve folyamatos 8. Felhatalmazza a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a közép-európai elnökségi feladatok megnevezésű, fejezeti
kezelésű előirányzat terhére kötelezettségeket vállaljon különösen a) a kiemelt elnökségi rendezvények finanszírozására,
b) az elnökségi feladatokhoz kötődően hazánk térségi és – szükség és lehetőség szerint – tágabb kulturális
megjelenésének támogatására, c) más finanszírozási lehetőségek megléte esetén részfinanszírozás, pályázati önrész vállalására,
d) a rendezvények során szükség szerint, kölcsönösségi alapon, de különösen a nem EU tagállamok résztvevői
költségeinek részbeni átvállalására, e) az összehangolt kommunikációs tevékenység kiadásainak fedezésére.
Felelős: külpolitikáért felelős miniszter Határidő: folyamatos 2014. augusztus 31-ig
9. Felhatalmazza a külpolitikáért felelős minisztert, hogy 2012. szeptember 1-je és 2014. augusztus 31-e közötti
időszakban létszámában ideiglenesen megerősítse a feladat ellátásában érintett szervezeti egységeket. Az ideiglenes
célfeladat ellátását a külügyminisztérium engedélyezett költségvetési létszáma meghatározásakor figyelembe kell
venni. Felelős: külpolitikáért felelős miniszter a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
Határidő: 2012. szeptember 1. 10. Felhívja a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős minisztert és a külpolitikáért felelős minisztert, hogy
a célfeladat ellátásának koordinálása érdekében 2012. szeptember 1. és 2014. augusztus 31. közötti időszakra
kormánybiztos kinevezésére vonatkozóan készítsenek előterjesztést. Felelős: a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
külpolitikáért felelős miniszter Határidő: 2012. szeptember 1. 11. A közös elnökségi időszakot követően a Kormány számára beszámoló jelentés készül a közép-európai regionális
együttműködési év megvalósulásáról. Felelős: külpolitikáért felelős miniszter Határidő: 2014. augusztus 31.
12. Jelen határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
65/2003. (XI. 18.) ESZCSM rendelete az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek és tápszerek társadalombiztosítási támogatásának 2003. szeptember hónapra történő elszámolásakor alkalmazandó korrekciós hányados értékéről.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi
LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.)
Korm. rendelet 7/A. §-a (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § (1) A 2003. szeptember hónapra elszámolt, az egyes
gyógyszerekhez és különleges táplálkozási igényt kielégítő
tápszerekhez tartozó társadalombiztosítási támogatás azonos a támogatott termékek — a társadalombiztosítási
támogatással rendelhető gyógyszerekről és a támogatás
összegéről szóló 1/2003. (I. 21.) ESZCSM rendelet szerinti — támogatási összegének és a (2) bekezdésben meghatározott korrekciós hányadosnak a szorzatával.
(2) A korrekciós hányados értéke: 0,8733. 2. §
Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Kökény Mihály s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter