text:
8/2014. (I. 20.) Korm. rendelete az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között az európai műholdas navigációs programokról szóló együttműködési megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad az  egyrészről az  Európai Unió és tagállamai, másrészről a  Svájci
Államszövetség között az  európai műholdas navigációs programokról szóló együttműködési megállapodás
(a továbbiakban: megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„AZ EURÓPAI UNIÓ,
valamint
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
egyrészről az  Európai Unióról szóló szerződés és az  Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei
(a továbbiakban: tagállamok),
valamint
másrészről a SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG, (a továbbiakban: Svájc),
(a továbbiakban: fél vagy felek),
FIGYELEMBE VÉVE egy globális navigációs műholdrendszer (a továbbiakban: GNSS) kifejezetten polgári célokra
történő fejlesztésében rejlő közös érdekeket,
FELISMERVE az  európai GNSS-programok jelentőségét az  európai uniós és a  svájci navigációs és információs
infrastruktúrához való hozzájárulás terén,
FIGYELEMBE VÉVE az  Európai Unióban, Svájcban és a  világ más területein a  GNSS-alkalmazások egyre fokozódó
elterjedését,
FIGYELEMBE VÉVE az  Európai Unió, annak tagállamai és Svájc között a  műholdas navigáció terén megvalósuló
hosszú távú együttműködésben rejlő közös érdekeket,
FELISMERVE Svájc jelentős szerepvállalását a Galileo és az EGNOS programokban azok meghatározási szakasza óta,
FIGYELEMBE VÉVE az  Űrtanács állásfoglalásait, különösen a  2007. május 22-én elfogadott „Európai űrpolitika”,
valamint a 2008. szeptember 29-én elfogadott „Az európai űrpolitika előmozdítása” című állásfoglalásokat, amelyek
az  Európai Uniót, az  Európai Űrügynökséget (a továbbiakban: ESA) és ezek tagállamait, illetve tagjait az  európai
űrpolitika kulcsfontosságú szereplőinek tekintik, valamint a 2010. november 25-én elfogadott, „Globális kihívások:
az  európai űrrendszerek maradéktalan kihasználása” című állásfoglalást, amelyben az  Űrtanács felkéri az  Európai
Bizottságot és az  ESA-t, hogy segítse elő azon tagállamoknak, illetve tagoknak az  együttműködési programok
valamennyi szakaszában való részvételét, amelyek nem tagjai egyúttal az Európai Uniónak és az ESA-nak,
FIGYELEMBE VÉVE a  2011. április 4-i, „Az Európai Uniónak a  polgárok szolgálatában álló űrstratégiája felé” című
bizottsági közleményt,
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az európai GNSS-programok valamennyi vonatkozásában hivatalosan is együttműködést
alakítsanak ki,
FELISMERVE Svájcnak az  EGNOS és a  Galileo által nyújtott valamennyi GNSS-szolgáltatás iránti érdeklődését,
a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatást (a továbbiakban: PRS) is ideértve,
FIGYELEMBE VÉVE az  egyrészről az  Európai Közösség és az  Európai Atomenergia-közösség, másrészről a  Svájci
Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló 2007. június 25-ei megállapodást,
SZEM ELŐTT TARTVA az  Európai Unió és a  Svájci Államszövetség közötti, a  minősített adatok megosztására
vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló, 2008. április 28-i megállapodást (a továbbiakban: biztonsági megállapodás),
FIGYELEMBE VÉVE azokat az előnyöket, amelyeket az európai GNSS és szolgáltatásainak a felek területén biztosított
egyenértékű védelme jelentene,
ELISMERVE a  nemzetközi jog alapján a  felekre háruló kötelezettségeket, különösen Svájcnak az  állandó semleges
státuszából fakadó kötelezettségeit,
TUDATÁBAN ANNAK, hogy az  európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának
folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet1 megállapítja, hogy
az  említett rendeletben meghatározott európai GNSS-programok keretében létrehozott vagy kifejlesztett tárgyi
eszközök és immateriális javak összességének az Európai Közösség tulajdonát kell képeznie,
FIGYELEMBE VÉVE az  Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló, 2010. szeptember 22-i európai parlamenti és
tanácsi 912/2010/EU rendeletet2,
FIGYELEMBE VÉVE a  Galileo program keretében megvalósuló globális navigációs műholdrendszer nyújtotta
kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz való hozzáférés szabályairól szóló, 2011. október 25-i 1104/2011/EU
európai parlamenti és tanácsi határozatot3,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. CIKK
Cél (1) E megállapodás célja, hogy a polgári irányítás alatt álló műholdas navigáció terén ösztönözze, elősegítse és erősítse
a  felek közötti hosszú távú együttműködést, különösen Svájcnak az  európai GNSS-programokban való részvétele
révén.
(2) Svájc programokban való részvételének formájáról és feltételeiről e megállapodás rendelkezik.
2. CIKK
Fogalommeghatározások
E megállapodás alkalmazásában:
 1. „európai globális navigációs műholdrendszerek” (európai GNSS): a  Galileo-program és az  európai
geostacionárius navigációs átfedési szolgáltatás (EGNOS) keretében létesített rendszerek;
 2. „teljesítménynövelés”: regionális vagy helyi mechanizmusok, mint például az  EGNOS, amelyek a  globális
GNSS felhasználói számára fokozottabb teljesítményt, így nagyobb pontosságot, hozzáférhetőséget,
integritást és megbízhatóságot tesznek lehetővé;
3. „Galileo”: polgári irányítás alatt álló, önálló európai globális műholdas navigációs és időmérő rendszer,
amelyet az  Európai Unió, az  ESA és azok tagállamai, illetve tagjai GNSS-szolgáltatások nyújtására terveztek
és dolgoztak ki. A Galileo üzemeltetése magánfélre is átruházható. A Galileo nyílt hozzáférésű, kereskedelmi
célú, életbiztonsági, felkutatási és mentési szolgáltatásokat, valamint egy korlátozott hozzáférésű,
kifejezetten a  közszféra engedélyezett felhasználóinak szükségletei szerint kidolgozott, védett kormányzati
ellenőrzésű szolgáltatást foglal magában;
4. „Galileo helyi elemei”: olyan helyi rendszerek, amelyek a használt fő konstellációból származó információkon
túlmenően input-információkkal látják el a Galileo műholdalapú navigációs és időmérő jeleinek felhasználóit.
A  helyi elemek telepítésére repülőterek, kikötők, városi területek vagy földrajzi okok miatt kedvezőtlen
adottságú egyéb területek körüli további teljesítmény elérése érdekében kerülhet sor. A  Galileo a  helyi
elemeket általános modellekkel látja el;
5. „globális navigációs, helymeghatározási és időmérő berendezés”: bármilyen polgári végfelhasználói
berendezés, amelyet arra terveztek, hogy műholdas navigációs vagy időmérő jeleket továbbítson, fogadjon
vagy dolgozzon fel szolgáltatásnyújtás vagy regionális teljesítménynöveléssel történő működés céljából;
6. „kormányzati ellenőrzésű szolgáltatás” (PRS): a  Galileo-program keretében létesített rendszer által nyújtott
szolgáltatás, amely olyan, kizárólag a kormány által felhatalmazott felhasználók számára fenntartott, érzékeny
alkalmazások céljára érhető el, amelyek hatékony hozzáférési ellenőrzést és magas szintű szolgáltatási
folyamatosságot követelnek meg;
7. „szabályozási intézkedés”: a felek bármely törvénye, rendelete, stratégiája, szabálya, eljárása, határozata vagy
hasonló közigazgatási intézkedése;
8. „interoperabilitás”: a  globális és a  regionális műholdas navigációs rendszerek és teljesítménynövelések,
valamint az általuk nyújtott szolgáltatások együttes alkalmazásában rejlő lehetőségek, amelynek célja, hogy
felhasználói szinten nagyobb kapacitások álljanak rendelkezésre, mint ha csupán egyetlen rendszer nyílt
hozzáférésű szolgáltatását vennék igénybe;
9. „szellemi tulajdon”: a  Szellemi Tulajdon Világszervezete létesítésére, 1967. július 14-én Stockholmban kelt
egyezmény 2. cikke viii. pontjának fogalommeghatározása szerinti tulajdon;
10. „minősített adat”: a  jogosulatlan közzététel ellen védelmet igénylő, bármilyen formában meglévő adat,
amelynek ismertté válása különböző mértékben sértheti a  felek vagy az  egyes tagállamok alapvető – így
például nemzetbiztonsági – érdekeit. Az  ilyen adat minősítését minősítési jelölés jelzi. Az  ilyen adatokat
a  felek a  vonatkozó törvényeknek és rendeleteknek megfelelően minősítik, és azokat bizalmas jellegük,
integritásuk és hozzáférhetőségük elvesztésével szemben védeni kell.
3. CIKK
Együttműködési elvek
A felek a  következő elveket alkalmazzák az  e  megállapodás hatálya alá tartozó együttműködési tevékenységek
tekintetében:
(1) a jogok és a  kötelezettségek átfogó egyensúlyán alapuló kölcsönös előnyök, beleértve a  szolgáltatásokhoz való
hozzájárulást és hozzáférést a 15. cikkel összhangban;
(2) kölcsönös lehetőségek biztosítása az  európai uniós és a  svájci GNSS-projekteken belüli együttműködési
tevékenységekben való részvételre;
(3) az együttműködési tevékenységekre esetlegesen hatást gyakorló információk kellő időben megvalósuló cseréje;
 (4) a 9. cikkben említett, szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megfelelő és hatékony védelme;
 (5) a műholdas navigációs szolgáltatások nyújtásának szabadsága a felek területén;
 (6) az európai GNSS-termékekkel való korlátozásmentes kereskedelem a felek területén.
II. RÉSZ
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 4. CIKK
Együttműködési tevékenységek
(1) A műholdas navigáció és időmérés területén az együttműködési tevékenységek a következő ágazatokra terjednek
ki: rádióspektrum, tudományos kutatás és képzés, beszerzések, ipari együttműködés, szellemitulajdon-jogok,
exportellenőrzések, kereskedelem és piacfejlesztés, szabványok, tanúsítási és szabályozási intézkedések, biztonság,
minősített adatok cseréje, személyzeti csereprogramok, és szolgáltatásokhoz való hozzáférés. A  felek a  25.  cikkel
összhangban módosíthatják az ágazatok listáját.
(2) E megállapodás nem érinti az  Európai Unió európai GNSS-programok szabályozására vonatkozó intézményi
autonómiáját, sem pedig az  Európai Unió által, az  európai GNSS-programok működtetése céljából létrehozott
struktúrát. E  megállapodás nem érinti továbbá az  alkalmazandó, a  a proliferáció megakadályozására vonatkozó
kötelezettségvállalásokat, az  exportellenőrzéseket és az  immateriális technológiaátadás ellenőrzését végrehajtó
szabályozási intézkedéseket. E megállapodás nem érinti a nemzetbiztonsági intézkedéseket sem.
(3) Az alkalmazandó szabályozási intézkedéseikre is figyelemmel, a  felek a  lehető legnagyobb mértékben elősegítik
az  e  megállapodás keretében létrejövő együttműködési tevékenységeket a  célból, hogy hasonló lehetőségeket
biztosítsanak az (1) bekezdésben felsorolt ágazatokban megvalósuló tevékenységeikben való részvételhez.
5. CIKK
Rádióspektrum (1) A felek a  rádióspektrummal kapcsolatos kérdésekben folytatják az  együttműködést és egymás kölcsönös
támogatását a  Nemzetközi Távközlési Egyesület (a továbbiakban: ITU) keretében, figyelembe véve a  Galileo
műholdas rádiónavigációs rendszer ITU-hoz benyújtott frekvenciaigényeinek kezeléséről szóló, 2004. november 5-i
egyetértési megállapodást.
(2) A felek információt cserélnek a  frekvenciaigényekkel kapcsolatban, és megvédik a  Galileo számára juttatott
megfelelő frekvenciaelosztásokat annak érdekében, hogy világszerte, és különösen Svájcban és az Európai Unióban
biztosítsák a Galileo-szolgáltatások elérhetőségét a felhasználók számára.
(3) A rádiónavigációs spektrum üzemzavarral és interferenciával szembeni védelmének biztosítása érdekében
a  felek azonosítják az  interferencia forrásait, és kölcsönösen elfogadható megoldásokat keresnek az  ilyen zavarok
megszüntetésére.
(4) E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az az ITU alkalmazandó rendelkezéseitől – így
például az ITU Rádiószabályzatától – eltérne.
6. CIKK
Tudományos kutatás és képzés (1) A felek európai uniós és svájci kutatási programok, valamint egyéb vonatkozó kutatási programjaik révén
előmozdítják az  európai GNSS területét érintő közös kutatási és képzési tevékenységeket. A  közös kutatási
tevékenységeknek hozzá kell járulniuk az európai GNSS jövőbeli továbbfejlesztésére irányuló tervezéshez.
(2) A felek meghatározzák a  megfelelő mechanizmust a  hatékony kapcsolatok, valamint a  vonatkozó kutatási
programokban való részvétel biztosítása céljából.
7. CIKK
Közbeszerzés (1) Az európai GNSS-programokkal kapcsolatos beszerzésekre vonatkozóan a  felek kötelezettségvállalásaikat
a  Kereskedelmi Világszervezet (WTO) közbeszerzésről szóló megállapodásának (a továbbiakban: GPA), valamint
az  Európai Közösség és a  Svájci Államszövetség között létrejött, a  közbeszerzések egyes vonatkozásairól szóló
1999. június 21-i megállapodásnak megfelelően alkalmazzák.
(2) A GPA XXIII.  cikkének (a módosított GPA III.  cikkének) sérelme nélkül svájci szervezetek is jogosultak az  európai
GNSS-programokhoz kapcsolódó szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzésekben való részvételre.
8. CIKK
Ipari együttműködés
A felek – az  európai műholdas navigációs rendszerek megfelelő működése, valamint a  Galileo-alkalmazások és
-szolgáltatások használatának és fejlesztésének előmozdítása céljából – ösztönzik és támogatják a  gazdasági
ágazataik közötti együttműködést, többek között közös vállalkozások, a vonatkozó európai ipari társulásokban való
svájci, valamint a vonatkozó svájci ipari társulásokban való európai uniós részvétel révén.
9. CIKK
Szellemitulajdon-jogok
Az ipari együttműködés megkönnyítése érdekében a felek az európai GNSS fejlesztése és működése szempontjából
releváns területeken és ágazatokban – a  legmagasabb szintű, a  WTO szellemitulajdon-jogok kereskedelmi
vonatkozásairól szóló megállapodásában (TRIPS) rögzített nemzetközi előírásokkal összhangban – biztosítják
a szellemitulajdon-jogok megfelelő és hatékony védelmét, beleértve az említett előírások hatékony érvényesítését
is.
10. CIKK
Exportellenőrzés (1) Annak biztosítása érdekében, hogy a  felek az  európai GNSS-programokkal kapcsolatban egységes szempontok
alapján hajtsák végre az  exportellenőrzést és a  nonproliferációs előírásokat, Svájc joghatóságán belül, valamint
nemzeti jogszabályaival és eljárásaival összhangban kellő időben elfogadja és végrehajtja azokat az intézkedéseket,
amelyek kifejezetten az  európai GNSS-programok számára kifejlesztett vagy módosított technológiák, adatok
és áruk exportellenőrzésére és proliferációjának megakadályozására vonatkoznak. Ezeknek az  intézkedéseknek
az  Európai Unióban hatályos intézkedések szintjével egyenértékű szintet kell biztosítaniuk az  exportellenőrzés és
a proliferáció megakadályozása terén.
(2) Amennyiben olyan esemény következik be, amelynek során nem érhető el az  e  cikk (1)  bekezdésében említettel
egyenértékű szint az  exportellenőrzés és a  proliferáció megakadályozása terén, a  22.  cikkben előírt eljárást kell
alkalmazni.
11. CIKK
Kereskedelem és piacfejlesztés (1) A felek ösztönzik az  európai uniós és a  svájci műholdas navigációs infrastruktúrákkal, a  globális navigációs,
helymeghatározási és időmérő berendezésekkel – így például a  Galileo helyi elemeivel – és az  európai
GNSS-programok szempontjából releváns alkalmazásokkal való kereskedelmet és az ezekbe történő beruházásokat.
(2) Az (1)  bekezdés alkalmazásában a  felek fokozzák a  Galileo műholdas navigációs tevékenységeinek ismertségét,
meghatározzák a  GNSS-alkalmazásokra vonatkozó fejlődés lehetséges akadályait, és megfelelő intézkedéseket
tesznek az ilyen fejlődés elősegítése érdekében.
(3) A felhasználók igényeinek azonosítása és az  azokra való hatékony reagálás érdekében a  felek szervezetei
használhatják a jövőben létrehozandó GNSS felhasználói fórumot.
(4) Ez a megállapodás nem érinti a feleknek a WTO-t létrehozó egyezmény alapján fennálló jogait és kötelezettségeit.
12. CIKK
Szabványok, tanúsítás és szabályozási intézkedések (1) A globális műholdas navigációs szolgáltatásokat érintő összehangolt nemzetközi szabványosítási és tanúsítási
fórumok értékét felismerve a  felek különösképpen közösen támogatják a  Galileo- és az  EGNOS-szabványok
kidolgozását, és előmozdítják azok világszerte történő alkalmazását, hangsúlyt fektetve a más GNSS-rendszerekkel
való interoperabilitásra.
Ezen összehangolás egyik célja, hogy előmozdítsa a  Galileo-szolgáltatások világszerte alkalmazott navigációs
és időmeghatározási szabványként való, széles körű innovatív alkalmazását nyílt hozzáférésű, kereskedelmi és
életvédelmi célokból. A felek kedvező feltételeket teremtenek a Galileo-alkalmazások fejlesztéséhez.
(2) A felek e  megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása és végrehajtása érdekében adott esetben együttműködnek
a  különösen a  Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben, a  Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben és az  ITU-ban
felmerülő, a GNSS-t érintő valamennyi kérdésben.
(3) A felek gondoskodnak arról, hogy az  európai GNSS-t érintő technikai szabványokra, tanúsításra, valamint
engedélyezési követelményekre és eljárásokra vonatkozó intézkedések ne korlátozzák szükségtelenül
a  kereskedelmet. A  nemzeti követelményeknek objektív, megkülönböztetésmentes, előre meghatározott és
átlátható kritériumokon kell alapulniuk.
(4) A felek a  joghatóságukhoz tartozó területeken meghozzák a  Galileo-vevőkészülékek, a  földi és a  világűrbe
telepített elemek teljes körű használatát lehetővé tevő szükséges szabályozási intézkedéseket. E tekintetben Svájc
a joghatóságához tartozó területeken a Galileo számára legalább olyan kedvező bánásmódot biztosít, mint a többi
hasonló műholdas rádiónavigációs szolgáltatási rendszer számára.
13. CIKK
Biztonság (1) Annak érdekében, hogy az  európai GNSS-programokat megvédjék az  olyan fenyegetésekkel szemben, mint
a visszaélés, az interferencia, az üzemzavar és az ellenséges cselekmények, a felek a 4. cikk (2) bekezdésének sérelme
nélkül minden ésszerű intézkedést megtesznek a  területükön lévő műholdas navigációs szolgáltatások, valamint
az azokhoz kapcsolódó infrastruktúra és létfontosságú eszközök folyamatosságának, biztonságának és védelmének
biztosítása érdekében.
(2) Az (1)  bekezdés alkalmazásában Svájc saját joghatóságán belül, valamint nemzeti jogszabályaival és eljárásaival
összhangban kellő időben elfogadja és végrehajtja azokat az  intézkedéseket, amelyek az  Európai Unióban
az  európai GNSS-programokkal kapcsolatos létfontosságú eszközök, információk és technológiák fenyegetésekkel
és nemkívánatos nyilvánosságra hozatallal szembeni védelmére, ellenőrzésére és kezelésére vonatkozó védelmi és
biztonsági intézkedések szintjével egyenértékű szintet biztosítanak.
(3) Amennyiben olyan esemény következik be, amelynek során nem érhető el az  e  cikk (2)  bekezdésében említettel
egyenértékű szint a védelem és a biztonság terén, a 22. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.
14. CIKK
A minősített adatok megosztása (1) Az európai uniós minősített adatok megosztásának és védelmének összhangban kell lennie a  biztonsági
megállapodással, valamint a biztonsági megállapodás végrehajtó rendelkezéseivel.
(2) Svájc az  európai GNSS-programokkal kapcsolatos, nemzeti minősítési jelöléssel ellátott minősített adatokat
megoszthat azon tagállamokkal, amelyekkel e célból kétoldalú megállapodást kötött.
(3) A felek olyan átfogó és koherens jogi keret felállítására törekednek, amely lehetővé teszi a  Galileo-programmal
kapcsolatos minősített adatoknak a felek közötti megosztását.
15. CIKK
A szolgáltatásokhoz való hozzáférés
Svájc hozzáférést kap az e megállapodás tárgyát képező valamennyi európai GNSS-szolgáltatáshoz, valamint a külön
PRS-megállapodás tárgyát képező, kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz.
Svájc érdeklődését fejezte ki a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatással kapcsolatban, mivel úgy ítéli meg, hogy ez az
európai GNSS-programokban való részvételének egyik fontos eleme. A  felek törekednek egy PRS-megállapodás
megkötésére annak érdekében, hogy – amint Svájc benyújtja erre vonatkozó kérelmét és befejeződik az  Európai
Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkében előírt eljárás – biztosítsák Svájc részvételét a PRS-ben.
16. CIKK
Az Európai GNSS Ügynökségben való részvétel
Svájc jogosult részt venni az Európai GNSS Ügynökségben egy, az Európai Unió és Svájc közötti megállapodásban
meghatározandó feltételek mellett. Amint Svájc benyújtja erre vonatkozó kérelmét, és befejeződnek az Európai Unió
részéről szükséges eljárások, a tárgyalásokat meg kell kezdeni.
17. CIKK
Bizottságokban való részvétel
Svájc képviselőit fel kell kérni, hogy – a  vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban, valamint
szavazati jog nélkül – megfigyelőként vegyenek részt az  európai GNSS-programok alapján létrehozott
tevékenységek igazgatásával, fejlesztésével és végrehajtásával foglalkozó bizottságok ülésein. Ez  különösen
a  GNSS-programbizottság és a  GNSS biztonsági tanács ülésein való részvételre vonatkozik, beleértve
a munkacsoportok üléseit is.
III. RÉSZ
PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK 18. CIKK
Finanszírozás
Svájc hozzájárul az  európai GNSS-programok finanszírozásához. A  Svájc által nyújtandó hozzájárulás összegét
arányossági alapon, a  következőképpen kell kiszámítani: Svájc piaci áron számított bruttó hazai termékének és
a tagállamok piaci áron számított bruttó hazai termékei összegének az aránya.
A 2008–2013-as időszakra vonatkozóan Svájc által az  európai GNSS-programokhoz nyújtott hozzájárulás
80 050 870 EUR.
Ezen összeget a következőképpen kell fizetni:
2013: 60 000 000 EUR,
2014: 20 050 870 EUR.
2014-et és az azt követő időszakot illetően Svájc hozzájárulása évente fizetendő.
IV. RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 19. CIKK
Felelősség
Mivel az európai GNSS rendszer nem kerül Svájc tulajdonába, Svájcot nem terheli tulajdonosi felelősség.
20. CIKK
Vegyes bizottság (1) Létrejön az  „Európai Unió/Svájc GNSS-bizottság”. A  bizottság a  felek képviselőiből áll, és e  megállapodás
működéséért és megfelelő alkalmazásáért felel. A  vegyes bizottságnak e  célból ajánlásokat kell tennie.
Határozatokat kell hoznia az  e  megállapodásban meghatározott esetekben; ezeket a  határozatokat a  felek saját
szabályaik szerint hajtják végre. A vegyes bizottságban közös megegyezéssel kell döntést hozni.
(2) A vegyes bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát, amelynek egyéb rendelkezések mellett az  ülések
összehívásának és az elnök jelölésének módját, valamint az elnök hivatali idejének meghatározását kell tartalmaznia.
(3) A vegyes bizottságnak szükség szerint kell üléseznie. Az  ülés összehívását az  Európai Unió vagy Svájc kérheti.
A vegyes bizottságnak a 22. cikk (2) bekezdése szerinti kérelem benyújtását követő 15 napon belül össze kell ülnie.
(4) A vegyes bizottság dönthet munkacsoportok, illetve szakértői csoportok felállításáról, amennyiben ezt a  feladatai
ellátása érdekében szükségesnek ítéli.
(5) A vegyes bizottság dönthet az I. melléklet módosításáról.
21. CIKK
Konzultációk (1) E megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a  felek rendszeresen információt cserélnek, és
– bármelyikük kérésére – konzultálnak a vegyes bizottságban.
(2) A felek – bármelyikük kérésére – haladéktalanul konzultálnak minden olyan kérdésről, amely e  megállapodás
értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban merül fel.
22. CIKK
Védintézkedések (1) A vegyes bizottságon belüli konzultációt követően a  felek megteszik a  megfelelő védintézkedéseket – beleértve
egy vagy több együttműködési tevékenység felfüggesztését –, amennyiben úgy vélik, hogy az  exportellenőrzés
vagy a biztonság egyenértékű szintje nem biztosított közöttük. Amennyiben bármely késedelem veszélyeztethetné
a GNSS megfelelő működését, előzetes konzultáció nélkül ideiglenes védintézkedések hozhatók, feltéve hogy ezek
elfogadását követően azonnal konzultációra kerül sor.
(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedések hatályát és időtartamát a helyzet rendezéséhez és az e megállapodásból
fakadó jogok és kötelezettségek közötti megfelelő egyensúly biztosításához szükséges mértékre kell korlátozni.
A  másik fél felkérheti a  vegyes bizottságot, hogy folytasson konzultációt ezen intézkedések arányosságáról.
Amennyiben a  jogvita rendezése hat hónapon belül nem lehetséges, a  jogvitával kapcsolatban bármelyik
fél – az  I.  mellékletben meghatározott eljárással összhangban – kötelező érvényű választottbírósági eljárást
kezdeményezhet. Ennek keretében nem rendezhetők az  e  megállapodás azon rendelkezéseinek értelmezésével
kapcsolatos kérdések, amelyek azonosak az európai uniós jog vonatkozó rendelkezéseivel.
23. CIKK
Jogviták rendezése
A 22. cikk sérelme nélkül, az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő jogvitákat
a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációk útján kell rendezni.
24. CIKK
Mellékletek
E megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.
25. CIKK
Felülvizsgálat
E megállapodás a felek közötti közös megegyezéssel bármikor módosítható és kiegészíthető.
26. CIKK
Megszüntetés (1) Az Európai Unió vagy Svájc a  másik félnek küldött értesítés útján megszüntetheti ezt a  megállapodást.
A megállapodás az értesítés kézhezvételének napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.
(2) E megállapodás megszüntetése nem érinti az  e  megállapodás alapján létrejött megállapodások vagy
a  szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatban felmerült különleges jogok és kötelezettségek érvényességét vagy
időtartamát.
(3) E megállapodás megszüntetése esetén a  vegyes bizottságnak javaslatot kell tennie annak érdekében, hogy
a  felek az  időarányosság elvét figyelembe véve rendezhessék a  lezáratlan kérdéseket, beleértve a  pénzügyi
következményeket is.
27. CIKK
Hatálybalépés (1) A felek saját belső eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá ezt a  megállapodást. Ez  a  megállapodás az  utolsó
jóváhagyási értesítést követő második hónap első napján lép hatályba.
(2) Az (1)  bekezdésben foglaltak ellenére Svájc és az  Európai Unió e  megállapodásnak az  Európai Unió hatáskörébe
tartozó elemei vonatkozásában megállapodnak abban, hogy ezt a  megállapodást ideiglenesen alkalmazzák
a  második azon értesítést követő hónap első napjától, amely megerősíti, hogy az  e  célból szükséges eljárások
befejeződtek.
E megállapodás ideiglenes alkalmazása során a  20.  cikkben említett vegyes bizottság Svájc és az  Európai Unió
képviselőiből áll.
(3) A megállapodást a felek határozatlan időre kötik meg.
 (4) E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland,
horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven;
e szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
I. MELLÉKLET VÁLASZTOTTBÍRÓSÁGI ELJÁRÁS Ha egy jogvitát választottbíróság elé terjesztenek, a választottbíróságnak három választottbíróból kell állnia, hacsak
a felek másképpen nem döntenek.
Mindegyik fél 30 napon belül kinevez egy választottbírót.
E két kinevezett választottbíró közös megegyezéssel kinevez egy meghívott választottbírót, aki nem lehet egyik fél
állampolgára sem. Ha a  választottbírók a  kinevezésüktől számított két hónapon belül nem tudnak megállapodni,
a  vegyes bizottság által összeállított hét fős listáról kell kiválasztaniuk a  meghívott választottbírót. A  vegyes
bizottságnak eljárási szabályzatával összhangban kell összeállítania és naprakészen tartania ezt a listát.
Hacsak a  felek másképpen nem határoznak, a  választottbíróság maga határozza meg az  eljárási szabályzatát.
Határozatait egyszerű többséggel hozza meg.
II. MELLÉKLET Svájc pénzügyi hozzájárulása az európai GNSS-programokhoz
1. Az európai GNSS-programokban való részvétel céljából Svájc a 2008–2013-as időszakban az alábbiak szerint nyújt
pénzügyi hozzájárulást az Európai Unió költségvetéséhez (az összegek EUR-ban kifejezve):
2013 2014 60 000 000 20 050 870
2014-et és az azt követő időszakot illetően Svájc hozzájárulása évente fizetendő.
 2. Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletet4 és annak végrehajtási
szabályait5 kell alkalmazni, különösen Svájc hozzájárulásának kezelésére.
 3. A Bizottság a  tagállamok szakértői esetében jelenleg hatályos eljárások alapján és azoknak megfelelően téríti
meg Svájc képviselőinek és szakértőinek a  programok végrehajtásával kapcsolatos, a  Bizottság által szervezett
találkozókon való részvétele kapcsán felmerülő utazási és tartózkodási költségeit.
4. A Bizottság e  megállapodással összhangban fizetési kérelmeket bocsát ki Svájc részére Svájcnak a  programok
költségvetéséhez való hozzájárulásával megegyező összegekre vonatkozóan.
A hozzájárulások euróban értendők, és a Bizottság egy euróban vezetett bankszámlájára kell azokat átutalni.
5. A hozzájárulás befizetését az alábbiak szerint kell végrehajtani:
a) 2013-ban, a  megállapodás ideiglenes alkalmazását követően, Svájc a  fizetési kérelem kézhezvételét követő
legfeljebb 30 nap elteltével fizeti be hozzájárulását.
b) 2014-ben Svájc a  fizetési kérelem kézhezvételét követő legfeljebb 30 nap elteltével fizeti be hozzájárulását
(a 2008–2013-as időszak és 2014 vonatkozásában egyaránt). A fizetési kérelem nem nyújtható be július 1-je
előtt.
c) 2015-ben és az  azt követő években Svájc április 1-jéig fizeti be hozzájárulását, amennyiben március
1-jéig kézhez kapta a  fizetési kérelmet. Ha Svájc március 1-je után kapja kézhez a  fizetési kérelmet, azt
a kézhezvételt követő legfeljebb 30 nap elteltével teljesíti.
A hozzájárulás kifizetésében bekövetkezett bármely késedelem esetén a fizetési határidő lejártakor még esedékes
összeg után Svájc késedelmi kamatot fizet. A kamatláb mértéke az Európai Központi Bank által a fő refinanszírozási
műveleteknél alkalmazott, az  összeg esedékessége szerinti hónap első naptári napján hatályos, az  Európai Unió
Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett kamatlábnál 3,5 százalékponttal magasabb.”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a megállapodás 27. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az elektronikus hírközlésért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
10/2017. (VIII. 11.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a polgári perrendtartás reformjával, az új szabályozási
rendszer kialakításával, továbbá a  kapcsolódó jogszabályok előkészítésével összefüggő feladatok irányítására és
összehangolására 2017. szeptember 1. napjától dr. Wopera Zsuzsannát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében koordinálja az Igazságügyi Minisztériumban
a polgári perrendtartásról szóló törvény kodifikációjával összefüggő feladatok ellátását.
3. § (1) A  miniszteri biztos a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdése szerinti díjazásra és a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdésében hivatkozott
kormányrendelet szerinti juttatásokra jogosult.
(2) A  miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a  Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként háromfős titkárság működik.
4. § (1) Ez az utasítás 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 5/2017. (II. 27.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
86/2009. (X. 20.) ME határozata a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájáról szóló, 1985. október 15-én, Strasbourgban kelt egyezménynek a helyi közéletben való részvételről szóló kiegészítő jegyzőkönyve szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva, az
önkormányzati miniszter és a külügyminiszter elő ter jesz tése alapján
1. felhatalmazom az önkormányzati minisztert, vagy az általa kijelölt személyt a Helyi Önkormányzatok Európai
Chartájáról szóló, 1985. október 15-én, Strasbourgban kelt egyezménynek a helyi közéletben való részvételről szóló
kiegészítő jegyzőkönyve (a továb biak ban: Jegyzőkönyv) bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával
történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Jegyzőkönyv végleges szövegének megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
3. felhívom az önkormányzati minisztert és a külügyminisztert, hogy a Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvény
tervezetét a Jegyzőkönyv végleges szövegének megállapítását köve tően haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1131/2014. (III. 13.) Korm. határozata az ÉMOP-5.1.2-09-2009-0003 azonosító számú („A Hatvani Volán Zrt. közösségi közlekedés komplex fejlesztése” című) projekttel összefüggésben biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítésről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a Hatvani Volán Közlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaság a Magyar Állam többségi befolyása alatt
álló gazdasági társaság,
b) az a) alpontban meghatározott kedvezményezett az ÉMOP-5.1.2-09-2009-0003 azonosító számú, „A Hatvani
Volán Zrt. közösségi közlekedés komplex fejlesztése” című projektre (a  továbbiakban: projekt) megítélt
támogatást a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet a  projekt tekintetében a  2007–2013
programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós
Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése
szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a projekt tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez
szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1470/2013. (VII. 24.) Korm. határozata a BOSCH cégcsoport és a Hewlett-Packard Magyarország Kft. magyarországi nagybefektetővel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhatalmazza
 1. a Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági ügyekért felelős államtitkárát, hogy a  Magyarország Kormánya és
a  Hewlett-Packard Magyarország Számítástechnikai és Elektronikai Berendezéseket Forgalmazó és Szolgáltató
Kft. (1117 Budapest, Aliz utca 1., cgj.sz: 01-09-075933) között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást
a Kormány nevében aláírja,
Felelős: a Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági ügyekért felelős államtitkára
Határidő: azonnal
2. a nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Magyarország Kormánya és a  Robert Bosch GmbH magyarországi
leányvállalatai – Robert Bosch Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság (1103 Budapest, Gyömrői út 120.,
cgj.sz: 01-09-079217), Robert Bosch Elektronika Gyártó Kft. (3000 Hatvan, Robert Bosch út 1., cgj.sz: 10-09-023832),
Robert Bosch Power Tool Elektromos Szerszámgyártó Korlátolt Felelősségű Társaság (3526 Miskolc, Robert Bosch
park 1., cgj.sz: 05-09-009288), Robert Bosch Energy and Body Systems Gépjárműelektromossági Alkatrész Gyártó
és Forgalmazó Korlátolt Felelősségű Társaság (3526 Miskolc, Robert Bosch park 3., cgj.sz: 05-09-010479), Bosch
Electronic Service Kft. (6000 Kecskemét, Wéber Ede utca 10/ A, .cgj.sz: 03-09-111374), Bosch Rexroth Hajtás- és
Vezérléstechnika Kft. (1103 Budapest, Gyömrői út 104., cgj.sz: 01-09-461621), Bosch Rexroth Pneumatika Gyártó és
Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság (3300 Eger, Bánki Donát utca 3., cgj.sz: 10-09-025431), Bosch Packaging
Systems Korlátolt Felelősségű Társaság (2119 Pécel, Határ út 3., cgj.sz: 13-09-102144), valamint a közös vállalatként
működő ZF Lenksysteme Hungária Gépjárműalkatrész-gyártó Korlátolt Felelősségű Társaság (3300 Eger, Kistályai út
2., cgj.sz: 10-09-025501) és a  BSH háztartási készülék kereskedelmi korlátolt felelősségű társaság (1126 Budapest,
Királyhágó tér 8–9., cgj.sz: 01-09-269033) – között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a  Kormány
nevében aláírja.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1116/2009. (VII. 23.) Korm. határozata a 2010-ben a felsőoktatásban felvehető, államilag támogatott hallgatói létszámkeretről.
A Kormány a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. §-a (1) bekezdése b) pontjának felhatalmazása
alapján
1. 2010-ben az államilag támogatott új belépő létszámkeretet (felsőfokú szakképzésre, alapképzésre, illetve egységes, osztatlan képzésre felvehető, államilag támogatott hallgatói létszámkeretet) – a katonai és rendvédelmi felsőoktatást
bele nem értve – 56 000 főben határozza meg, az alábbiak szerint:
a) a felsőfokú szakképzésre felvehető hallgatók létszáma 12 500 fő
b) alapképzésre felvehető hallgatók létszáma 39 770 fő
ebből agrár képzési területre felvehető hallgatók száma 1 850 fő
bölcsészettudomány képzési területre felvehető hallgatók száma 4 450 fő
gazdaságtudományok képzési területre felvehető hallgatók száma 6 250 fő
informatika képzési területre felvehető hallgatók száma 4 700 fő
jogi és igazgatási képzési területre felvehető hallgatók száma 500 fő
műszaki képzési területre felvehető hallgatók száma 9 850 fő
orvos- és egészségtudomány képzési területre felvehető hallgatók száma 2 100 fő
pedagógusképzés képzési területre felvehető hallgatók száma 1 800 fő
sporttudomány képzési területre felvehető hallgatók száma 600 fő
társadalomtudomány képzési területre felvehető hallgatók száma 2 750 fő
természettudomány képzési területre felvehető hallgatók száma 4 200 fő
művészet képzési területre felvehető hallgatók száma 520 fő
művészközvetítés képzési területre felvehető hallgatók száma 300 fő
c) egységes, osztatlan képzésre felvehető hallgatók létszáma 2 930 fő
ebből agrár képzési területre felvehető hallgatók száma 100 fő
jogi és igazgatási képzési területre felvehető hallgatók száma 850 fő
műszaki képzési területre felvehető hallgatók száma 200 fő
orvos- és egészségtudomány képzési területre felvehető hallgatók száma 1 500 fő
művészet képzési területre felvehető hallgatók száma 180 fő
d) az államilag támogatott új belépő létszámkeret legfeljebb 10%-a – az a)–c) pont szerinti keretszám részeként – a részidős (esti, levelező) képzés kerete, amelyet foglalkoztatási, átképzési igényeket figyelembe véve kell biztosítani,
e) a hitéleti alapképzésre vagy egységes, osztatlan képzésre felvehető hallgatók számát, az egyházakkal és felekezetekkel megkötött nemzetközi és kormányzati megállapodások szerint kell megállapítani.
2. A Kormány a 2010-ben államilag támogatott mesterképzésre felvehető hallgatók létszámát 19 600 főben határozza
meg, azzal, hogy a hitéleti mesterképzésre felvehető hallgatók számát az egyházakkal és a felekezetekkel megkötött
nemzetközi megállapodások szerint kell megállapítani, és a hitéleti mesterképzésre az alapképzéssel megegyező számú
hallgató vehető fel.
3. A Kormány a 2010-ben államilag támogatott doktori képzésre felvehető hallgatók létszámát 1000 főben határozza
meg azzal, hogy a bölcsészettudományok, a hittudomány, a társadalomtudományok tudományterületére felvehető hallgatók létszáma legfeljebb 320 fő, míg az agrártudományok, a műszaki tudományok, az orvostudományok, a természettudományok és a művészetek tudományterületekre felvehető hallgatók létszáma legalább 680 fő lehet.
Az alapképzés, illetve az egységes, osztatlan képzés esetében a ponthatárok megállapításának függvényében, továbbá
a kétoldalú egyezmények, valamint a kedvezménytörvény alapján támogatott képzésre felvehető hallgatókra tekintettel,
legfeljebb a képzési területenkénti keretszámok 5%-os túllépését engedélyezi úgy, hogy az összlétszám nem léphető túl.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
85/2015. (XII. 17.) FM rendelete a veszélyes állatfajokról és egyedeik tartásának szabályairól.
Az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény 49. § (4) bekezdés b) pontjában,
a 27. § tekintetében az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény 49. § (4) bekezdés d) pontjában
kapott felhatalmazás alapján – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  §
2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a  veszélyes állatfajok élő egyedeinek és más, nem háziasított állatfajjal alkotott élő hibrid egyedeinek
valamennyi fejlődési szakaszára, alakjára és állapotára, és
b) azon, veszélyes állatfaj háziasított fajjal, illetve háziasított alfajjal alkotott hibridegyedeinek valamennyi
fejlődési szakaszára, alakjára és állapotára, amelyeknek négy felmenő generációjából egy vagy több példány
az  1–3.  mellékletben szereplő valamely fajba tartozott, akkor is, ha az  érintett hibridek nem szerepelnek
a mellékletekben megnevezve.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) a Magyarországon vadászható nagyvadfajok vadasparkban, vadaskertben és vadfarmon tartott egyedeire,
b) az 1–3. mellékletben szereplő fajok háziasított formáinak egyedeire,
c) a veszélyes állatfaj háziasított fajjal, illetve háziasított alfajjal alkotott legalább ötödik generációs hibridjeire,
d) a  veszélyes állatfajok állatkísérletekről szóló kormányrendeletben meghatározott intézményben kísérletek
során felhasznált vagy ilyen felhasználásra szánt egyedeire,
e) a Magyarországon őshonos állatfajok visszatelepítésre engedélyezett egyedeire,
f ) a szirti sas (Aquila chrysaetos) solymászati célból tartott egyedeire,
g) az állatkertben hatósági eljárás során elhelyezett állat esetében az egyedre az elhelyezés első 12 hónapjában,
h) az  állatkertben védelme és sorsáról való gondoskodás keretében a  természetvédelmi hatósági jogkörében
eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: természetvédelmi hatóság) egyidejű értesítése
mellett elhelyezett őshonos állat esetében az egyedre az elhelyezés első 12 hónapjában,
i) a természetes módon a szabadban előforduló egyedekre.
 (3) Veszélyes állatfaj hibridje
a) más veszélyes állatfajjal alkotott hibrid esetén a szigorúbb besorolású faj veszélyességi kategóriájába,
b) nem veszélyes állatfajjal alkotott hibrid esetén a veszélyes állatfaj veszélyességi kategóriájába
tartozik.
(4) Az állatkert által tartott veszélyes állatok egyedeire e rendelet szabályait az állatkert és az állatotthon létesítésének,
működésének és fenntartásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni azzal, hogy az állatkert működési engedélye az abban foglalt állatfajok és példányszámok tekintetében
külön engedélyezési eljárás lefolytatása nélkül feljogosítja az  állatkertet a  veszélyes állatok egyedeinek tartására,
szaporítására.
(5) Az  e  rendeletben meghatározott biztonsági előírások a  cirkuszi menazsériába tartozó veszélyes állatok esetében
a  cirkuszi menazséria létesítése és működtetése engedélyezésének, valamint fenntartásának részletes szabályairól
szóló kormányrendelet eltérő rendelkezéseinek hiányában alkalmazandóak.
(6) Az  állatkereskedésben tartott veszélyes állatok minimális elhelyezési feltételeit a  kedvtelésből tartott állatok
tartásáról és forgalmazásáról szóló kormányrendelet határozza meg.
(7) Állat tartási helye nem maradhat az  állat tartója vagy az  állat felügyeletét ellátó természetes személy felügyelete
nélkül úgy, hogy annál – az állat tartójával egy háztartásban élők kivételével – más természetes személy tartózkodik.
(8) A  (7)  bekezdésben foglaltak nem vonatkoznak az  állatkerti bemutatóterekre, amennyiben biztosított, hogy nem
férhetnek hozzá a látogatók az állatokhoz.
(9) A  védett, fokozottan védett, az  Európai Közösségben természetvédelmi szempontból jelentős, valamint
a nemzetközi egyezmények hatálya alá tartozó kiemelt természetvédelmi oltalomban részesülő veszélyes állatfajok
egyedei tartásának, hasznosításának és bemutatásának engedélyezése során a  védett állatfajok védelmére,
tartására, hasznosítására és bemutatására vonatkozó részletes szabályokról szóló kormányrendelet szabályait kell
alkalmazni az e rendeletben meghatározott biztonsági előírások figyelembevételével.
(10) Az  állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény (a  továbbiakban: Ávt.), és e  rendelet alapján
kiadott engedélyek nem mentesítenek a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény, és a vadon élő állat- és
növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló, 1996. december 9-i 338/97/EK
tanácsi rendelet által előírt engedélyek, és bizonyítványok beszerzése alól.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) antidótum: a méreggel rendelkező állat marása, szúrása során használt, a méreg semlegesítéséhez szükséges
ellenszer;
b) bemutatás: a veszélyes állat tartási helyén kívüli közszemlére tétele;
c) háziasított formák: házikutya, háziló, háziszamár, házisertés, házijuh, házikecske, szarvasmarha, házibivaly,
háziasított tevefélék;
d) hozzájáruló nyilatkozat: az abban meghatározott veszélyes állat elhullásáig terjedő tartásával, szaporításával
egyetértő írásbeli nyilatkozat;
e) tartási hely: ketrec, kifutó, terrárium, akvárium vagy egyéb, az állat tartására szolgáló hely;
f ) veszélyes állat: az  1–3.  mellékletben felsorolt fajok egyede, továbbá az  1.  § (1)  bekezdése szerinti
hibridegyedek. 2. A veszélyes állat tartásának tárgyi és személyi feltételei és szállításának szabályai
3. § Veszélyes állat akkor tartható, ha az állat fizikai tulajdonságaira és képességeire figyelemmel kialakított tartási hely
az állat szökésének vagy közterületre jutásának megakadályozására alkalmas.
4. § (1) A különösen veszélyes állatfajok körét az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) Különösen veszélyes állatfaj egyede kizárólag
a) állatkertben, és
b) a (3) bekezdés szerinti korlátozással cirkuszi menazsériában
tartható.
(3) Cirkuszi menazséria számára kizárólag méreggel nem rendelkező különösen veszélyes állatfaj egyedének tartása és
szaporítása engedélyezhető.
(4) Különösen veszélyes állatfaj egyedének tartására engedély akkor adható, ha az állatkert vagy a cirkuszi menazséria
a) olyan cselekvőképes személyt alkalmaz az  állat gondozására, aki a  7.  § szerinti képesítéssel vagy szakmai
tapasztalattal rendelkezik, és
b) amennyiben jogszabály másképp nem rendelkezik, biztosítja az  állatkert és az  állatotthon létesítésének,
működésének és fenntartásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben előírt tartási és
a 4. mellékletben előírt biztonsági feltételeket.
(5) Az 5. mellékletben felsorolt, méreggel rendelkező különösen veszélyes állatfaj egyedének tartására engedély akkor
adható, ha az állatkert igazolja, hogy az állat marása, szúrása esetére biztosított az állatfaj mérge ellen használható
antidótumhoz való hozzáférése.
(6) Az 5. mellékletben fel nem sorolt méreggel rendelkező különösen veszélyes állatfaj egyedének tartására engedély
akkor adható, ha az  állat marása, szúrása esetén folyamatosan biztosított a  szükséges és szakszerű egészségügyi
ellátás.
(7) A  különösen veszélyes állatfaj egyedét tartó állatkertnek, cirkuszi menazsériának rendelkeznie kell az  állat
ártalmatlanítására alkalmas eszközzel. Amennyiben az eszköz használatához engedély vagy képzettség szükséges,
az állat tartójának rendelkeznie kell olyan személlyel, aki az engedély vagy képzettség birtokában van. E személynek
folyamatosan rendelkezésre kell állnia.
5. § (1) A közepesen veszélyes állatfajok körét a 2. melléklet tartalmazza.
 (2) Közepesen veszélyes állatfaj egyedének tartása azon természetes személynek engedélyezhető, aki
a) cselekvőképes,
b) a 7. § szerinti képesítéssel vagy szakmai tapasztalattal rendelkezik,
c) rendelkezik a (6) bekezdés szerinti valamennyi szükséges hozzájáruló nyilatkozattal, és
d) amennyiben jogszabály másképp nem rendelkezik, biztosítja az  állatkert és az  állatotthon létesítésének,
működésének és fenntartásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben előírt tartási és
a 4. mellékletben előírt biztonsági feltételeket.
(3) Közepesen veszélyes állatfaj egyedének tartása azon jogi személynek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezetnek engedélyezhető, amely
a) olyan cselekvőképes személyt alkalmaz az  állat gondozására, aki a  7.  § szerinti képesítéssel vagy szakmai
tapasztalattal rendelkezik,
b) rendelkezik a (6) bekezdés szerinti valamennyi szükséges hozzájáruló nyilatkozattal, és
c) amennyiben jogszabály másképp nem rendelkezik, biztosítja az  állatkert és az  állatotthon létesítésének,
működésének és fenntartásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben előírt tartási és
a 4. mellékletben előírt biztonsági feltételeket.
(4) A 6. mellékletben felsorolt, méreggel rendelkező közepesen veszélyes állatfaj egyedének tartására engedély akkor
adható, ha a  kérelmező igazolni tudja, hogy az  állat marása, szúrása esetére biztosított az  állatfaj mérge ellen
használható antidótumhoz való hozzáférése.
(5) A 6. mellékletben fel nem sorolt méreggel rendelkező közepesen veszélyes állatfajok egyedének tartására engedély
akkor adható, ha az  állat marása, szúrása esetén folyamatosan biztosított a  szükséges és szakszerű egészségügyi
ellátás.
(6) A hozzájáruló nyilatkozatot a (7) és (8) bekezdésben foglalt kivétellel
a) méreggel nem rendelkező veszélyes állat esetén a  tervezett tartási hellyel közvetlenül szomszédos
lakóingatlanok, vagy
b) méreggel rendelkező veszélyes állat esetén a közvetlenül szomszédos lakóingatlanokat is magába foglalóan
a tartási hely szerinti lakóépület valamennyi lakóingatlana kétharmadának
tulajdonosaitól vagy – amennyiben a  tulajdonosnak nem az  érintett lakóingatlan a  lakóhelye – az  ott
életvitelszerűen tartózkodóktól kell beszerezni.
(7) Nem kell hozzájáruló nyilatkozat a 4. § (2) bekezdésében felsorolt állattartók esetében.
 (8) A veszélyes állatfajnak minősülő halfajok tartásához nem kell hozzájáruló nyilatkozatot beszerezni.
6. § (1) Az elővigyázatosságot igénylő állatfajok körét a 3. melléklet tartalmazza.
 (2) Elővigyázatosságot igénylő állatfaj egyedét olyan természetes személy tarthatja, aki
a) cselekvőképes, és
b) amennyiben jogszabály másképp nem rendelkezik, biztosítja az  állatkert és az  állatotthon létesítésének,
működésének és fenntartásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben előírt tartási és
a 4. mellékletben előírt biztonsági feltételeket.
(3) Elővigyázatosságot igénylő állatfaj egyedét olyan jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
tarthatja, amely
a) cselekvőképes személyt alkalmaz az állat gondozására, és
b) amennyiben jogszabály másképp nem rendelkezik, biztosítja az  állatkert és az  állatotthon létesítésének,
működésének és fenntartásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben előírt tartási és
a 4. mellékletben előírt biztonsági feltételeket.
7. § A 4. § (4) bekezdés a) pontja, 5. § (2) bekezdés b) pontja és (3) bekezdés a) pontja szerinti személynek
a) állatgondozó, állategészségügyi, állattenyésztő, vadgazdálkodási középfokú szakmai végzettségek
valamelyikével,
b) biológus, zoológus, állatorvos, állattenyésztő, vadgazdálkodási, biológia szakos tanári felsőfokú szakmai
végzettségek valamelyikével,
c) állatkertben, vadasparkban, cirkuszban, kisállat-kereskedésben vagy kísérleti állatot tenyésztő, beszállító és
felhasználó intézményben (a  továbbiakban együtt: intézmény) a veszélyes állatok tartása területén szerzett
legalább öt éves, a munkáltató által igazolt szakmai tapasztalattal, vagy
d) az adott fajcsoport tekintetében legalább öt év folyamatos, tartási engedéllyel igazolt tartási gyakorlattal
kell rendelkeznie.
8. § (1) Veszélyes állat kizárólag olyan zárt eszközben szállítható, amelynek kialakítása alkalmas az  állat szökésének
megakadályozására.
(2) Veszélyes állatot kizárólag olyan zárt területre lehet a  szállítóeszközből kiengedni, amelynek kialakítása alkalmas
az állat szökésének megakadályozására.
(3) A  különösen veszélyes állat és a  méreggel rendelkező közepesen veszélyes állat szállítása során legalább két fő
együttes jelenléte szükséges a szállítás teljes időtartama alatt.
(4) A  különösen veszélyes állat és a  méreggel rendelkező közepesen veszélyes állat szállítása során a  szállítóeszköz
külső felületére jól látható, veszélyre felhívó jelzést kell elhelyezni.
3. Méreggel rendelkező állatokra vonatkozó előírások 9. § (1) A  4.  mellékletben szereplő biztonsági előírásoknak megfelelő akváriumon, inszektáriumon, illetve terráriumon jól
láthatóan fel kell tüntetni a méreggel rendelkező állat veszélyét jelző figyelmeztetést.
(2) A méreggel rendelkező állatot tartalmazó akváriumot, inszektáriumot, illetve terráriumot csak olyan helyen szabad
elhelyezni, ahonnan az egyed nem tud kiszökni.
10. § Méreggel rendelkező állattal kapcsolatos bármilyen közvetlen beavatkozást (különösen a  takarítást, etetést,
itatást, áthelyezést) kizárólag az  állat tartója, illetve gondozója végezhet a  sérülést megakadályozó szúrásbiztos
védőkesztyű használatával, egy másik cselekvőképes természetes személy jelenlétében.
4. Veszélyes állatokkal kapcsolatos engedélyek és bejelentések 11. § (1) Az Ávt.
a) 21. § (1) és (2) bekezdésében foglalt engedély iránti kérelmet, valamint
b) 21. § (3) bekezdésében foglalt bejelentést – a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével –
a természetvédelmi hatóságnak kell benyújtani, illetve megtenni.
(2) Állatkertek esetében az  állatkert és az  állatotthon létesítésének, működésének és fenntartásának részletes
szabályairól szóló miniszteri rendelet szerint minden év március 1-jéig elkészített és benyújtott éves jelentés
megfelel az (1) bekezdés b) pontja szerinti bejelentésnek.
(3) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti bejelentési kötelezettség nem vonatkozik a  gazdasági célból tartott struccok
egyedeire.
(4) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti engedélykérelmet
a) tartási engedély hosszabbítása, valamint elidegenítési, országból történő kiviteli, felügyeleti átengedési és
eladásra felkínálási engedély kérelmezése esetén a tényleges tartási hely,
b) szaporítási engedély kérelmezése esetén a szaporítási hely,
c) bemutatási engedély kérelmezése esetén a bemutatás helye,
d) egyéb esetekben a tervezett tartási hely
szerint illetékes természetvédelmi hatóságnak kell benyújtani.
(5) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti bejelentést azon természetvédelmi hatóságnál kell megtenni, amely a tényleges
tartás, illetve szaporítás helye szerint illetékes.
(6) Az Ávt.
a) 21. § (1) és (2) bekezdése szerinti engedélyre irányuló kérelemben, és
b) 21. § (3) bekezdése szerinti bejelentésben
fel kell tüntetni az Ávt. 21. § (7) bekezdése szerinti adatokat.
(7) A  különösen és közepesen veszélyes állatfaj egyedének tartása, szaporítása, bemutatása, országba történő
behozatala, országból történő kivitele, valamint közepesen veszélyes állatfaj egyedének eladásra való felkínálása
iránti kérelem mintáját a 7. melléklet tartalmazza.
(8) Az  elővigyázatosságot igénylő állatfajok egyedének tartását, szaporítását, valamint országba történő behozatalát
bejelentő nyilatkozat mintáját a 8. melléklet tartalmazza.
(9) A különösen és közepesen veszélyes állatfajok egyedének elidegenítése, különösen veszélyes állatfajok egyedének
másik állatkertbe történő át- vagy kihelyezése, illetve közepesen veszélyes állatfajok egyede felügyeletének
átengedése iránti kérelem mintáját a 9. melléklet tartalmazza.
(10) Az  elővigyázatosságot igénylő állatfaj egyedének elidegenítését, illetve tartásának átengedését bejelentő
nyilatkozat mintáját a 10. melléklet tartalmazza.
12. § (1) A különösen és közepesen veszélyes állatfaj egyedének tartási engedélye tartalmazza:
a) az Ávt. 21. § (7) bekezdése szerinti adatokat,
b) az  egyed tartásának körülményeit, feltételeit a  4.  mellékletben szereplő biztonsági előírások, valamint
az  állatkert és az  állatotthon létesítésének, működésének és fenntartásának részletes szabályairól szóló
miniszteri rendeletben előírt tartási feltételek figyelembevételével,
c) egyedi azonosítószám hiányában az  egyedi jelölés elvégzésének határidejét, vagy a  (3) és (4)  bekezdés
szerinti esetben a tartható legnagyobb egyedszámot, és
d) az engedély hatályossági idejét.
 (2) A  tartási engedély – a  (3)  bekezdésben foglaltak kivételével – az  abban meghatározott egyedi azonosítószámú
egyedek tartására jogosít.
 (3) A  tartási engedély a  tartási hely nagysága viszonylatában engedélyezhető legnagyobb egyedszám tartására
jogosít, amelynek meghatározása az  állatkert és az  állatotthon létesítésének, működésének és fenntartásának
részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben előírt tartási feltételek, valamint a rendelkezésre álló szakképzett
személyek számának figyelembevételével történik
a) különösen és közepesen veszélyes csalánozók, puhatestűek, ízeltlábúak, és halak, valamint
b) állatkertek által tartott különösen és közepesen veszélyes állatok
esetében.
(4) Amennyiben a  különösen és közepesen veszélyes hüllő-, madár- vagy emlősfaj egyede az  engedélyezési eljárás
lefolytatását követően válik alkalmassá a  jelölésre, az  engedélyben meghatározott időpontig – amelynek
meghatározására az adott állatfaj átlagos növekedési ütemének és a 11. mellékletben szereplő jelölési módszerek
alkalmazhatóságának figyelembevételével kerül sor – egyedi azonosítóval kell ellátni és a  jelölés tényét be kell
jelenteni a természetvédelmi hatóságnak.
(5) A  természetvédelmi hatóság a  (2)  bekezdés alapján kiadott engedélyt az  egyedileg meg nem jelölt, de
később egyedi azonosítóval ellátott különösen és közepesen veszélyes hüllő-, madár- vagy emlősfaj egyede
vonatkozásában – a  jelölés megtörténtét követően – megfelelően módosítja. A  (3) bekezdés b) pontja alá tartozó
állatok esetében az állatkertek az állatkert és az állatotthon létesítésének, működésének és fenntartásának részletes
szabályairól szóló miniszteri rendelet szerint minden év március 1-jéig elkészített és benyújtott éves jelentésükben
feltüntetik az egyedek azonosító jeleit.
(6) A  tartási engedély hatályossági ideje legfeljebb öt év lehet, az  adott állatfaj általános élettartamának
figyelembevételével. Az  engedély hatálya kérelemre alkalmanként további öt évre meghosszabbítható, ha
az  engedély kiadására vonatkozó feltételek – a  közepesen veszélyes állatfaj egyedére vonatkozó hozzájáruló
nyilatkozatok kivételével –, azok ismételt vizsgálata alapján biztosítottak, és a  kérelmező az  engedély
meghosszabbítását legalább harminc nappal a hatályossági idő lejártát megelőzően kérelmezi.
(7) A természetvédelmi hatóság a tartási engedélyében a 4. mellékletben szereplő biztonsági előírások alól felmentést
adhat, amennyiben a kérelmező
a) a rendelet hatálybalépése előtt a kérdéses egyedet már legalább egy éve teljesen biztonságos körülmények
között tartotta,
b) új tartástechnológia esetén bizonyítani tudja, hogy az  abban szereplő biztonsági előírások egyenértékűek
vagy hatékonyabbak a 4. mellékletben szereplőknél. 13. § (1) A különösen és közepesen veszélyes állatfaj egyedének szaporítási engedélye tartalmazza:
a) a  tenyésztésre használható hím- és nőivarú példányok vonatkozásában az  Ávt. 21.  § (7)  bekezdése szerinti
adatokat,
b) a szaporulat felügyeletét ellátó természetes személy nevét, születési helyét és idejét, lakcímét, telefonszámát,
elektronikus levélcímét, és
c) a szaporulat tartásának helyét, továbbá – a 4. mellékletben szereplő biztonsági előírások, valamint az állatkert
és az  állatotthon létesítésének, működésének és fenntartásának részletes szabályairól szóló miniszteri
rendeletben előírt tartási feltételek figyelembevételével – a szaporulat tartásának feltételeit.
(2) Különösen és közepesen veszélyes állatfaj egyedeinek szaporítására engedély akkor adható, ha a  szaporulat
elhelyezése – az  állatkert és az  állatotthon létesítésének, működésének és fenntartásának részletes szabályairól
szóló miniszteri rendeletben előírt tartási feltételek, valamint a rendelkezésre álló szakképzett személyek számának
figyelembevételével – tartósan is biztosított.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti szaporítási engedély a  szaporulat három hónapos koráig jogosít a  szaporulat tartására.
Amennyiben a tenyésztésre használt példányok és a szaporulat tulajdonosa és tartási helye megegyezik, kérelemre
a szaporulat további tartására egyszerűsített tartási engedély adható.
(4) A 12. § (3) bekezdése szerinti különösen és közepesen veszélyes állatfaj egyedei esetében nem kell egyszerűsített
tartási engedély iránti kérelmet benyújtani, amennyiben a szaporulattal együtt sem haladja meg a tartott egyedek
száma az engedélyezett legnagyobb egyedszámot.
(5) Az egyszerűsített tartási engedély tartalmazza:
a) a szaporulat egyedei tulajdonosának nevét és címét,
b) a  szaporulat egyedeinek felügyeletét ellátó természetes személy nevét, születési helyét és idejét, lakcímét,
telefonszámát, elektronikus levélcímét,
c) a szaporulat egyedeinek tartási helyét,
d) a szaporítási engedély számát, és
e) a szaporulat egyedeinek egyedi azonosító számát.
(6) A  4.  § (2)  bekezdésében felsorolt állattartók – amennyiben jogszabály másképp nem rendelkezik – külön
engedélyezési eljárás lefolytatása nélkül is jogosultak az általuk tartott különösen és közepesen veszélyes állatfajok
egyedeinek szaporítására.
14. § (1) Amennyiben – az  országból történő kivitel kivételével – az  átruházást követően is biztosítottak a  különösen és
közepesen veszélyes állatfaj egyedének e rendeletben meghatározott tartási feltételei, a természetvédelmi hatóság
engedélyezi az egyed elidegenítését.
(2) Veszélyes állat elidegenítése kizárólag a  tartás helyéről közvetlenül, vagy állatkereskedésen keresztül
engedélyezhető.
(3) A különösen és közepesen veszélyes állatfaj egyedének elidegenítési engedélye tartalmazza:
a) az elidegenítő személy nevét és címét,
b) az új tulajdonos nevét és címét,
c) az átruházandó egyedszámot,
d) az átruházandó egyed faját, nemét, születési idejét, egyedi azonosítószámát, egyéb egyedi jellemzőit,
e) egyedi azonosítószám hiányában az  egyed egyedi jelölése elvégzésének határidejét, vagy – a  12.  §
(3) bekezdése szerinti esetben – a tartható legnagyobb egyedszámot,
f ) magyarországi új tartási hely esetében az  új tulajdonosnak kiadott tartási engedély számát, amennyiben
az elidegenítési engedélyt és a vevő tartási engedélyét nem egyazon határozatba foglalták,
g) nem magyarországi új tartási hely esetében a  kiviteli engedély számát, amennyiben az  elidegenítési
engedélyt és a kiviteli engedélyt nem egy határozatba foglalták.
 (4) A közepesen veszélyes állatfaj egyedének megvételére az elidegenítési engedély szabályait kell alkalmazni.
 (5) Az  (1)  bekezdés szerinti engedélyt – az  1.  § (9)  bekezdésében foglaltak kivételével – megadottnak kell tekinteni,
ha mindkét hazai állatkert működési engedélye feljogosítja az  állatkertet az  érintett veszélyes állatok egyedeinek
tartására, szaporítására, vagy ha az  állat elidegenítése külföldi állatkertbe történik. Ebben az  esetben az  állat
szállítását annak megkezdése előtt legalább 5 nappal be kell jelenteni a természetvédelmi hatóságnak.
15. § (1) Különösen és közepesen veszélyes állatfaj egyedének országba történő behozatala és országból történő kivitele
akkor engedélyezhető, ha biztosítottak az e rendelet szerinti szállítási és behozatal esetében a tartási feltételek.
(2) A behozatali engedély tartalmazza:
a) az Ávt. 21. § (7) bekezdése szerinti adatokat,
b) a szállítás dátumát,
c) a származási ország nevét, és
d) különösen veszélyes állatfaj egyede esetén a szállítási útvonaltervet.
(3) Az  1.  § (9)  bekezdésében foglaltak kivételével a  behozatali engedélyt megadottnak kell tekinteni, ha az  állatkert
működési engedélye feljogosítja az állatkertet az érintett veszélyes állatok egyedeinek tartására.
(4) A kiviteli engedély tartalmazza:
a) az Ávt. 21. § (7) bekezdése szerinti adatokat,
b) a szállítás dátumát,
c) a célország nevét, és
d) különösen veszélyes állatfaj egyede esetén a szállítási útvonaltervet.
(5) Az 1. § (9) bekezdésében foglaltak kivételével a kiviteli engedélyt megadottnak kell tekinteni, ha a természetvédelmi
hatóság a kérelem beérkezését követő 15 napon belül eltérő döntést nem hoz.
16. § (1) Különösen veszélyes és közepesen veszélyes állatfaj egyedének bemutatása akkor engedélyezhető, ha ember, illetve
állat testi épségét nem veszélyezteti, valamint a kérelmező rendelkezik tartási engedéllyel.
(2) A különösen és közepesen veszélyes állatfaj egyedének bemutatási engedélye tartalmazza:
a) az Ávt. 21. § (7) bekezdése szerinti adatokat,
b) a bemutatást biztosító személy nevét és címét, és
c) az állat bemutatásának helyét és körülményeinek meghatározását.
(3) A bemutatás során
a) a veszélyes állatnak a felügyeletét ellátó természetes személy közvetlen és állandó felügyelete alatt kell állnia,
és
b) az állat felügyeletét ellátó természetes személyen kívül legalább egy biztosító személynek is jelen kell lennie.
(4) Különösen veszélyes és közepesen veszélyes állatfaj egyedének tartása, illetve bemutatása során a látogatók, illetve
illetéktelen személyek nem kerülhetnek fizikai kapcsolatba az egyeddel.
17. § (1) Különösen veszélyes állatfaj egyedének másik állatkertbe át-, illetve kihelyezése akkor engedélyezhető, ha
biztosítottak az e rendelet szerinti szállítási feltételek.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti engedélyt – az  1.  § (9)  bekezdésében foglaltak kivételével – megadottnak kell tekinteni,
ha mindkét hazai állatkert működési engedélye feljogosítja az  állatkertet az  érintett veszélyes állatok egyedeinek
tartására, szaporítására, vagy ha az állat át-, illetve kihelyezése külföldi állatkertbe történik. Ebben az esetben az állat
szállítását annak megkezdése előtt legalább 5 nappal be kell jelenteni a természetvédelmi hatóságnak.
(3) Az (1) bekezdésben előírtakat az Ávt. 23. § (1) és (2) bekezdésében foglalt esetekben nem kell alkalmazni.
18. § (1) Amennyiben a  közepesen veszélyes állatfaj egyedének felügyeletét ellátó személy a  felügyeletet szokásos rend
szerint ideiglenesen nem tudja ellátni, gondoskodni kell a felügyelet átengedéséről.
(2) Amennyiben a  közepesen veszélyes állatfaj egyede felügyeletének átengedését követően is biztosítottak az  állat
e rendeletben meghatározottak szerinti tartásának feltételei, az állat felügyeletének átengedése engedélyezhető.
(3) A felügyelet átengedési engedély tartalmazza:
a) az Ávt. 21. § (7) bekezdése szerinti adatokat,
b) az  állat felügyeletét ellátó új természetes személy nevét, születési helyét és idejét, lakcímét, telefonszámát,
elektronikus levélcímét, és
c) a felügyelet átengedésének időtartamát.
19. § (1) Közepesen veszélyes állatfaj egyedének állatkereskedésben eladásra való felkínálása akkor engedélyezhető, ha
a  kedvtelésből tartott állatok tartásáról és forgalmazásáról szóló kormányrendeletben foglalt előírásokat teljesíti
állatkereskedésében az állat tulajdonosa.
(2) Az eladásra felkínálási engedély az Ávt. 21. § (7) bekezdésében foglalt adatokat tartalmazza.
20. § (1) A  természetvédelmi hatóság visszavonhatja a  veszélyes állat tartásáról, illetve szaporításáról szóló engedélyt,
amennyiben
a) az  engedélyezés feltételeiben kisebb hiányosság áll fenn – a  hozzájáruló nyilatkozat visszavonása
kivételével –, de az állat szökése nem lehetséges,
b) az  engedély jogosultja a  tevékenységét az  engedélytől kis mértékben eltérve, az  állatjóléti szempontokat
maradéktalanul ki nem elégítő módon gyakorolja, vagy
c) az engedély jogosultja jelentősen hátráltatja a hatósági ellenőrzést, és
az elkövetett cselekmény súlya, ismételtsége, továbbá az  abban rejlő kockázat mértéke és jellege az  engedély
visszavonását indokolja.
(2) A  természetvédelmi hatóság visszavonja a  veszélyes állat tartásáról, illetve szaporításáról szóló engedélyt,
amennyiben
a) az  engedélyezés feltételeiben nagyobb hiányosságok állnak fenn – a  hozzájáruló nyilatkozat visszavonása
kivételével –, és az állat szökésének megakadályozása nem biztosított,
b) az  engedély jogosultja a  tevékenységét az  engedélytől több ponton vagy nagymértékben eltérve,
az állatjóléti szempontokkal össze nem egyeztethető módon gyakorolja,
c) az  engedély jogosultja az  állatgondozó személyében bekövetkezett változás bejelentését követő harminc
napon belül nem gondoskodik megfelelő felelős személy alkalmazásáról, vagy
d) az engedély jogosultja megakadályozza a hatósági ellenőrzést.
(3) A  természetvédelmi hatóság visszavonhatja az  elidegenítési, behozatali, kiviteli, bemutatási, másik állatkertbe át-,
illetve kihelyezési, felügyelet átengedési, valamint eladásra való felkínálási engedélyt, amennyiben
a) az  e  rendeletben foglalt előírásokat nem teljesítik maradéktalanul, de ezzel embert és állatot nem
veszélyeztetnek, vagy b) az engedélyben foglaltaktól kis mértékben eltérnek, és
az elkövetett cselekmény súlya, ismételtsége, továbbá az  abban rejlő kockázat mértéke és jellege az  engedély
visszavonását indokolja.
(4) A  természetvédelmi hatóság visszavonja az  elidegenítési, behozatali, kiviteli, bemutatási, másik állatkertbe át-,
illetve kihelyezési, felügyelet átengedési, valamint eladásra való felkínálási engedélyt, amennyiben az e rendeletben
foglalt előírásokat embert és állatot veszélyeztető módon megsértik, vagy az engedélyben foglaltaktól lényegesen
eltérnek.
(5) Ha az  (1)–(4)  bekezdésben foglaltak alapján az  engedélyt visszavonták, az  újabb engedély kiadása a  korábbi
visszavonásától számított legfeljebb két évig – az  engedély megadása feltételeinek fennállása esetén is –
megtagadható. Az  engedély kiadásának megtagadásánál a  természetvédelmi hatóságnak figyelemmel kell lennie
a jogsértés súlyára, céljára, időtartamára és a jogsértő magatartás ismételt tanúsítására.
21. § (1) A tulajdonos – a 11. § (2) és (3) bekezdésében foglaltak kivételével – az elővigyázatosságot igénylő állatfaj egyede
tartását, szaporítását, elidegenítését, tartása átengedését, valamint országba történő behozatalát legkésőbb
e  tevékenység, illetve cselekmény megkezdését követő harminc napon belül bejelenti a  természetvédelmi
hatóságnak.
(2) Az  elővigyázatosságot igénylő állatfaj egyedének tartási bejelentését – a  (3)  bekezdés szerinti kivétellel – egyedi
azonosítóval ellátott egyedre kell megtenni.
(3) Amennyiben az  elővigyázatosságot igénylő állatfaj egyede a  bejelentést követően válik alkalmassá a  jelölésre,
legkésőbb az állat három hónapos koráig egyedi azonosítóval kell ellátni, és azt be kell jelenteni a természetvédelmi
hatóságnak.
5. Veszélyes állatok jelölésére, valamint nyilvántartására vonatkozó követelmények és az országos
adatbázis
22. § (1) A veszélyes hüllőket, madarakat és emlősöket egyedi azonosítóval kell ellátni a 11. mellékletben előírtak szerint.
 (2) A  veszélyes állatfajok 12.  § (2)  bekezdése és (3)  bekezdés a)  pontja szerint meghatározott egyedeinek adatait
országos elektronikus adatbázisban (a  továbbiakban: adatbázis) kell nyilvántartani a  veszélyes állatfajok, illetve
egyedszámuk ismerete és ezen állatfajok tartásából és összegyedszámuk nagyságából adódó kockázatok kezelése
céljából.
(3) Az adatbázis az Ávt. 21. § (7) bekezdésében foglalt adatokat tartalmazza.
 (4) A (2) bekezdés szerinti adatbázist a természetvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) működteti.
 (5) A  miniszter, a  természetvédelmi hatóság és az  Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség
(a továbbiakban együtt: az adatbázis kezelői) jogosultak kezelni a (3) bekezdés szerinti adatokat.
 (6) Az  egyedi azonosítóval jelölt veszélyes állatfajok egyedei külön-külön szerepelnek az  adatbázisban, az  egyedi
azonosítóval nem jelölt veszélyes állatok pedig fajonkénti egyedszámmal.
23. § (1) Az állat tartója
a) az  adatbázisban szereplő személyes adatokban bekövetkező változást haladéktalanul, de legkésőbb tíz
napon belül, és
b) a 12. § (3) bekezdés a) pontja szerinti, egyedi azonosítóval nem rendelkező állatok esetében – amennyiben
nem lépi túl a  tartási helyen engedélyezett legnagyobb egyedszámot – az  egyedszámban bekövetkező
változást évente,
c) az  1.  § (3)  bekezdése, a  12.  § (3)  bekezdés b)  pontja és (5)  bekezdése, vagy a  21.  § (3)  bekezdése szerinti
veszélyes állatok jelölésének időpontját és egyedi azonosítószámát a jelölést követő harminc napon belül
bejelenti a természetvédelmi hatóság részére.
 (2) Az adatbázis kezelői
a) az állat tartójának a tartás megszűnése miatt benyújtott kérelmére, illetve
b) az  engedély hatályosságának lejárta után, amennyiben a  12.  § (6)  bekezdésében megállapított határidőn
belül újabb tartási engedélykérelem nem érkezett,
hivatalból törlik az  adatbázisból a  vonatkozó adatokat, amennyiben bizonyított, hogy a  veszélyes állat tartása
megszűnt.
6. Záró rendelkezések 24. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
25. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor – a (2) bekezdés kivételével – engedéllyel tartott, illetve e rendelet hatálybalépése
előtt nem engedélyköteles
a) különösen és közepesen veszélyes hüllők, madarak és emlősök egyedeit egyedi azonosítóval kell megjelölni,
és ezt követően,
b) az a) pontba nem tartozó különösen és közepesen veszélyes állatfaj egyedeire
2016. március 1-jéig e rendelet szerinti tartási engedélykérelmet kell benyújtani a természetvédelmi hatóságnak.
(2) Az e  rendelet hatálybalépésekor állatkertben engedéllyel tartott, illetve e  rendelet hatálybalépésekor állatkertben
tartott, de a  rendelet hatályba lépése előtt nem engedélyköteles különösen vagy közepesen veszélyes hüllők,
madarak és emlősök egyedeit egyedi azonosítóval kell ellátni és a  jelölés tényét 2016. március 1-jéig igazolni kell
a természetvédelmi hatóságnak.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti veszélyes állatok további tartására e  rendelet előírásait kell alkalmazni 2016. június
1-jétől azzal, hogy az állat tartójának nem kell rendelkeznie
a) az 5. § (6) bekezdése szerinti hozzájáruló nyilatkozattal, továbbá
b) az e rendelet hatályba lépése előtt nem engedélyköteles közepesen és különösen veszélyes állatok esetében
a 7. § szerinti képesítéssel vagy szakmai tapasztalattal.
 (4) Az (1) bekezdés szerinti különösen veszélyes állatok szaporítása a cirkuszi menazsériában és az intézményben tartott
állatok kivételével tilos. 26. § A rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és
az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv – 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 8–10. cikke
szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
27. § (1) Az  állatkert és az  állatotthon létesítésének, működésének és fenntartásának részletes szabályairól szóló 3/2001.
(II. 23.) KöM–FVM–NKÖM–BM együttes rendelet (a  továbbiakban: R.) 4.  § (1)–(4)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezések lépnek:
„(1) Az állatkertben az állatok tartásáért felelős személy az lehet, aki 3 év igazolt állatkerti gyakorlattal és az alábbi
– Magyarországon vagy külföldön szerzett és Magyarországon honosított vagy elismert – egyetemi vagy főiskolai
végzettségek valamelyikével rendelkezik:
a) egyetemi szintű biológus, állatorvos, alkalmazott zoológus szakképzettség,
b) egyetemi vagy főiskolai szintű agrár-felsőoktatásban szerzett erdőmérnök szakképzettség; agrármérnök,
növényvédelmi szakmérnök, állattenyésztő mérnök, mezőgazdasági mérnök, biomérnök,
c) egyetemi vagy főiskolai szintű biológiatanár, környezettan-tanár, természetismeret-tanár,
d) szakirányú továbbképzésben szerzett természetvédelmi szakmérnök szakképzettség, környezetmérnök,
környezetvédelmi ökológus szakképzettség, vagy
e) felsőoktatás alapképzésében, mesterképzésében szerzett természetvédelmi mérnök, környezetgazdálkodási
agrármérnök, vadgazda mérnök szakképzettség.
(2) Az állatgondozók elfogadható szakirányú képesítései
a) az (1) bekezdésben meghatározottak,
b) az  állatkerti állatgondozó, az  állattenyésztő és állat-egészségügyi technikus, az  állattenyésztő, a  halász,
a  halászszaktechnikus, a  vadász, a  vadtenyésztő, a  vadgazdálkodási technikus, a  baromfi- és kisállattenyésztő,
a baromfi- és kisállattenyésztő szaktechnikus, valamint a mezőgazdasági, erdészeti szakképesítés,
c) mezőgazdasági, erdészeti technikusi képesítés, vagy
d) középiskolai végzettség és az  Országos Képzési Jegyzék szerinti természetvédelmi szakmunkás,
természetvédelmi (szak)technikusi képesítés, természetvédelmi- és környezetvédelmi technikus, települési
környezetvédelmi technikus, erdésztechnikus, környezetvédelmi technikus képesítések.
(3) Veszélyes állat gondozásában az  adott állatcsoport tekintetében megfelelő tapasztalattal rendelkező,
szakképzett állatgondozó vehet részt.
(4) A különösen veszélyes állatfaj egyede és a méreggel rendelkező közepesen veszélyes állatfaj egyede esetében
a  gondozás során az  állatgondozási feladatok biztonságos ellátásához szükséges számú állatgondozó egyidejű
jelenléte szükséges.”
(2) Az R. 6. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Amennyiben az  állatkert az  engedélyezett állományon, illetve a  jóváhagyott éves terven túl – a  szaporulaton
és a  szokásosan takarmányozási célból tartott állatokon kívül – az  állományt újabb egyeddel kívánja bővíteni,
a működési engedély módosításának kérelmezése nélkül az adott egyedre (egyedekre) vonatkozó tartási engedélyt
kell kérni, szükség esetén az „Állattartási szabályzat”, az „Intézkedési terv”, a „Felszámolási terv” és a „Tenyésztési Terv”
módosításával. A  kiadott engedély a  jóváhagyott éves tervet a  tartásra tervezett fajok listája és az  engedélyezett
állomány tekintetében külön rendelkezés nélkül módosítja. A  tartási engedélyt megadottnak kell tekinteni, ha
az  újabb egyeddel a  Melléklet azonos kategóriájában szereplő fajok összes egyedszáma nem lépi túl a  működési
engedélyben szereplő, e kategóriába tartozó engedélyezett egyedszámot, és azok tartása a működési engedélyben
szereplő feltételek mellett biztosított.”
(3) Az R. 9. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„9. § Az engedélyező hatóság köteles ötévenként az állatok szakszerű tartását, illetve tízévenként – a szakhatóságok
részvételével – az állatkert működését a helyszínen ellenőrizni. Ennek eredményétől függően a működési engedélyt
módosíthatja, az  állatkertet bezárathatja, vagy azonnali bezárást nem indokoló hiányosságok esetén a  7.  §
(1)–(4) bekezdés szerint jár el.”
(4) Az R. „Állatkert létesítése, működtetése és fenntartása” alcíme a következő 9/A. §-sal egészül ki:
„9/A. § Állatkertben létesített állatsimogatóban kizárólag háziasított fajok, illetve olyan fajok egyedei helyezhetőek
el, amelyek számára nem jelent fizikai és pszichikai megterhelést az  emberekkel való napi érintkezés.
Állatsimogatóban veszélyes állat, illetve nem ivarérett, a szülőállattól elválasztott egyed nem helyezhető el.”
(5) Az R. a következő 15. §-sal egészül ki:
„15.  § A  veszélyes állatfajokról és egyedeik tartásának szabályairól szóló 85/2015. (XII. 17.) FM rendelettel
(a továbbiakban: MódR.) megállapított 4. §-ban meghatározott szakképesítések egyikét a MódR. hatálybalépésekor
állatkerti ápolóként foglalkoztatott személyek 2020. augusztus 31-ig kötelesek megszerezni. A legalább 10 év igazolt
gyakorlattal rendelkező személyek esetében a képesítés megszerzése alól az intézmény vezetője felmentést adhat,
ha az alkalmazása továbbra is azon állatfajok (csoportok) gondozására irányul, amelyek mellett az érintett gondozó
a gyakorlatot szerezte.”
28. § Hatályát veszti a  veszélyes állatokról és tartásuk engedélyezésének részletes szabályairól szóló 8/1999. (VIII. 13.)
KöM–FVM–NKÖM–BM együttes rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
9/2015. (III. 31.) NGM utasítása a lakáscélú állami támogatások eljárásrendjéről.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 1. § 3. pontja szerinti szakmai irányító miniszterként a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 11. pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva,
figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzetgazdasági Minisztérium, a Magyar Államkincstár, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatal
a) a lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet,
b) a fiatalok, valamint a többgyermekes családok lakáscélú kölcsöneinek állami támogatásáról szóló 134/2009.
(VI. 23.) Korm. rendelet,
c) a lakásépítési támogatásról szóló 256/2011. (XII. 6.) Korm. rendelet,
d) az otthonteremtési kamattámogatásról szóló 341/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet és
e) a devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítését érintő megtérítésről és a közszférában dolgozók
támogatásáról szóló 57/2012. (III. 30.) Korm. rendelet
szerinti lakáscélú állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásrendjét az 1. mellékletben határozom meg.
2. § Ez az utasítás 2015. április 1-jén lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
399/2009. (IX. 25.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. szeptember 22-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a T.-N. É. és további 26 magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. szeptember 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a nők méltó közéleti szereplésvállalásának elérése érdekében az európai parlamenti, az
országgyűlési és a helyi önkormányzati választásokról szóló törvények egészüljenek ki olyan rendelkezésekkel, amelyek
előírják, hogy csak olyan listát lehet bejelenteni, amelyen egymás után váltakozva hol az egyik, hol a másik nemhez tartozó
személyek szerepelnek?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
268/2010. (XII. 3.) Korm. rendelete a Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökségről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében megállapított feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség jogállása 1. § (1) A pénzügyminiszter által létrehozott Pénzügyminisztérium Informatikai Szolgáltató Központ elnevezése Kormányzati
Informatikai Fejlesztési Ügynökségre (a továbbiakban: KIFÜ) változik.
(2) A KIFÜ irányítását a közigazgatási informatika infrastrukturális meg valósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) látja el.
(3) A KIFÜ önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv.
(4) A KIFÜ székhelye Budapest.
2. A KIFÜ szervezete, vezetője 2. § (1) A KIFÜ-t elnök vezeti. Az elnököt határozatlan időtartamra a miniszter nevezi ki és menti fel, valamint gyakorolja
az elnök felett a munkáltatói jogokat.
(2) A KIFÜ vezetőjének és alkalmazottainak jogviszonyára a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény rendelkezései
az irányadók.
(3) A KIFÜ elnökhelyetteseit az elnök javaslatára határozatlan időtartamra a miniszter nevezi ki és menti fel.
Az elnökhelyettesek feletti egyéb munkáltatói jogokat az elnök gyakorolja.
3. § A KIFÜ alkalmazottai felett a munkáltatói jogokat az elnök gyakorolja.
3. A KIFÜ feladatai 4. § A KIFÜ alaptevékenysége körében, az egyes hazai finanszírozású, valamint az európai uniós társfinanszírozású
informatikai tárgyú kiemelt ágazati fejlesztési projektek központosított lebonyolítása érdekében:
a) ellátja önállóan vagy konzorciumi formában az európai uniós forrásból finanszírozott – különösen az Új
Magyarország Fejlesztési Terv Elektronikus Közigazgatás Operatív Program és Államreform Operatív Program
keretében meg valósuló – informatikai tárgyú kiemelt projektek projektgazdai feladatait, ezen belül gondoskodik
a projektmenedzsment és a független minőségbiztosítási feladatok ellátásáról, a pénzügyi elszámolások
szabályszerűségéről, végzi a nyilvánosság tájékoztatásával kapcsolatos tevékenységeket;
b) gondoskodik a költségvetési forrásból finanszírozott informatikai tárgyú egyes ágazati (különösen a központi
közigazgatási, önkormányzati igazgatási, rendészeti, egészségügyi, oktatási, vidékfejlesztési, környezetügyi,
foglalkoztatási) fejlesztések meg valósításáról;
c) szolgáltatást nyújt az Új Magyarország Fejlesztési Tervhez tartozó, az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program
és az Államreform Operatív Program keretén kívül meg valósuló informatikai tárgyú projektek esetében
a projektmenedzsment feladatok támogatásához;
d) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket jogszabály a feladatkörébe utal.
5. § A KIFÜ részt vesz:
a) az egyes elektronikus közigazgatási szolgáltatások informatikai támogatásához szükséges infrastruktúrák
továbbfejlesztésére vonatkozó javaslatok kidolgozásában;
b) az ügyfélbarát közigazgatás megteremtése érdekében a közigazgatási szolgáltatások korszerűsítését,
ésszerűsítését, a közszolgáltatási folyamatok egyszerűsítését célzó koncepció informatikai tartalmat érintő
meg valósításában;
c) a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséghez benyújtott projektjavaslatok meg valósításának előkészítésében.
6. § (1) E rendelet hatálybalépését követően a Kormány irányítása alá tartozó központi költségvetési szervek által indított
informatikai tárgyú projektek projektgazdai feladatait
a) a 4. § a) pontjában megjelölt projektek esetén a Kormány erre vonatkozó külön döntése alapján,
b) a 4. § b) pontjában megjelölt fejlesztések esetén a Kormány döntése vagy az érintett miniszterek erre vonatkozó
megállapodása alapján
ágazatoktól függetlenül – a nemzetbiztonsági és honvédelmi feladatok támogatása érdekében végzett fejlesztések
kivételével – egységesen a KIFÜ látja el.
(2) A meg valósítani tervezett és az (1) bekezdés szerint a KIFÜ feladatkörébe utalt projektek esetén a KIFÜ önállóan, vagy
a Kormány irányítása alá tartozó befogadó intézményekkel együtt konzorciumi formában, mint konzorciumvezető
a közreműködő szervezettel kötendő támogatási szerződéssel, az EU-s és más nemzetközi támogatások elnyeréséhez
szükséges pályázattal, vagy a Kormány részére készített előterjesztéssel gondoskodik a fejlesztésekhez szükséges
forrás megszerzéséről.
(3) A konzorciumi formában meg valósított projekteknél a KIFÜ mint konzorciumvezető projektgazda látja el a projekt
vezetésének feladatát, a befogadó intézmények a szakmai irányítást végzik. A projektek során meg valósult
informatikai fejlesztések jövőbeli fenntartásáról és üzemeltetéséről a befogadó intézmények gondoskodnak
az irányító miniszterek rendelkezése szerint.
(4) A 4. § c) pontjában megjelölt uniós társfinanszírozású projektek esetén a Kormány által kijelölt projektgazda
támogatására a KIFÜ projektmenedzsment szolgáltatást nyújthat, amelynek feltételeiről megállapodásban kell
rendelkezni.
(5) A Kormány irányítása alá nem tartozó központi költségvetési szervek informatikai fejlesztéseinél a KIFÜ erre irányuló
megállapodás esetén látja el a projektgazdai feladatköröket.
4. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A folyamatban lévő (kormánydöntéssel érintett vagy megkötött támogatási szerződéssel rendelkező) kormányzati
informatikai projektek esetében a projektgazdai feladatok átvétele a projektek átvilágítása után, a miniszter és az adott
projekt támogatási szerződése szerint illetékes miniszter megállapodása alapján történhet.
8. § Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 92. § (1) bekezdés ma) alpontja helyére a következő rendelkezés lép:
[A miniszter az informatikáért és a közigazgatási informatika infrastrukturális feltételeinek biztosításáért viselt felelőssége
körében:
m) irányítja]
„ma) a Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökséget,”
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
354/2010. (IV. 27.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 22-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. április 15-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük a választási eljárásról szóló törvény módosítását, amelynek értelmében olyan szavazólapot, vagy
szavazási módszert kell alkalmazni, amely lehetővé teszi azt, hogy a vakok és gyengénlátók külső segítség igénybevétele
nélkül, titkosan tudjanak szavazni.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint
a megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya
nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1071/2018. (III. 7.) Korm. határozata a Magyar Kerékpáros Szövetség fejlesztési céljainak megvalósítása érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a Magyar Kerékpáros Szövetség fejlesztési céljainak támogatásával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – az  1.  pontban
foglaltak megvalósítása érdekében gondoskodjon a  2018.  évben szükséges legfeljebb 200 000 000 forint
rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2018. (III. 12.) SZGYF utasítása a szabálytalanságok kezelésének rendjéről szóló 1/2015. (X. 15.) SZGYF utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, figyelemmel
a  költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (X. 31.) Korm. rendelet 6.  §
(4) bekezdésében foglaltakra a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti a szabálytalanságok kezelésének rendjéről szóló 1/2015. (X. 15.) SZGYF utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bátori Zsolt s. k.,
 főigazgató


text:
315/2016. (IX. 19.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Jeney Zoltánné dr. Tóth Évát
2016. október 15. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. szeptember 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök