text:
1305/2013. (VI. 7.) Korm. határozata az Abujai Nagykövetség újranyitásához kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Abuja székhellyel magyar nagykövetség nyíljon Nigériában, és a nagykövetség konzuli kerülete
Nigéria egész területére kiterjedjen;
 2. felhatalmazza a  külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott külképviselet újranyitásához szükséges
diplomáciai lépések megtételére és az érintett ország külügyminisztériumának tájékoztatására, továbbá megbízza
a külképviselet megnyitásával összefüggő feladatok végrehajtásával;
Felelős: külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. tudomásul veszi, hogy az  1.  pontban meghatározott külképviselet megnyitásával kapcsolatosan a  kiküldötti
és a  helyi alkalmazotti létszám, továbbá az  egyszeri beruházási és működési kiadások a  Külügyminisztérium
2013. évi költségvetésében nem kerültek megtervezésre, ezért a  szükséges előirányzat biztosítása szükséges
a Külügyminisztérium számára;
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  külügyminisztert, hogy a  Külügyminisztérium fejezeten belül történő
átcsoportosítással gondoskodjon az 1. pontban meghatározott külképviselet megnyitásával kapcsolatos feladatok
ellátásához szükséges 2013. évi költségvetési források biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külügyminiszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pontban meghatározott külképviselet működésével kapcsolatos
kiadások 2014. évtől a Külügyminisztérium költségvetésében kerüljenek megtervezésre;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külügyminiszter
Határidő: folyamatos 6. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási
és az  igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló
1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat 4.  pontja alapján gondoskodjon a  Külügyminisztérium Központi Igazgatás
mindenkori engedélyezett létszámának 2 fővel, a  Külügyminisztérium Külképviseletek Igazgatás mindenkori
engedélyezett létszámának 4 fővel történő növeléséről;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 külügyminiszter
Határidő: folyamatos
7. felhívja a  külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott külképviselet megnyitásához kapcsolódó feladatok
teljesítéséhez szükséges beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  külön határozatban
elrendelt beszerzési tilalom alól.
Felelős: külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
31/2015. (XI. 18.) AB határozata a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. II. törvény 216. §-ával kapcsolatos mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség megállapításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály Alaptörvénnyel való összhangjának utólagos vizsgálata tárgyában
– dr. Balsai István, dr. Dienes-Oehm Egon, dr. Salamon László, dr. Sulyok Tamás és dr. Varga Zs. András alkotmánybírók
különvéleményével – meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság – hivatalból eljárva – megállapítja, hogy az Országgyűlés mulasztásban megnyilvánuló
alaptörvény-ellenességet idézett elő azáltal, hogy a  szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és
a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012.  évi II.  törvény 216.  §-ában nem szabályozta
az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdéséből fakadó jogbiztonság követelményének megfelelően a  cselekmény
elkövetési magatartását.
Ezért az Alkotmánybíróság felhívja az Országgyűlést, hogy jogalkotói feladatának 2016. június hó 15. napjáig
tegyen eleget.
2. Az  Alkotmánybíróság a  szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási
rendszerről szóló 2012.  évi II.  törvény 216.  §-a alaptörvény-ellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítványt az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése alapján elutasítja.
3. Az  Alkotmánybíróság az  indítványt az  egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet
40/A. §-a vonatkozásában visszautasítja.
4. Az Alkotmánybíróság az eljárást a gyülekezési jogról szóló 1989. évi III. törvény 6. §-át érintően megszünteti.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
I. [1] 1. Az  állampolgári jogok országgyűlési biztosa indítványában azt kérte, hogy az  Alkotmánybíróság – jogszabály
alkotmányellenessége utólagos vizsgálatára irányuló eljárás keretében – vizsgálja meg a  gyülekezési jogról
szóló 1989.  évi II. tv. (a  továbbiakban: Gytv.) 6.  §-ának és az  egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28.)
Korm. rendelet (a  továbbiakban: régi Szabs. rend.) 40/A.  §-ának az  Alkotmánnyal való összhangját. A  Gytv. 6.  §-át
érintően az indítvány arra irányult, hogy az Alkotmánybíróság állapítson meg alkotmányos követelményt, és abban
adjon a  jogalkalmazókra nézve kötelező értelmezést arra vonatkozóan, hogy a  Gytv. 6.  §-ában foglalt bejelentési
határidő be nem tartása önmagában megalapozhatja-e a  gyülekezési jog gyakorlására vonatkozó bejelentés
érdemi vizsgálat nélküli elutasítását, illetőleg a be nem jelentett – de békés jellegű – rendezvény feloszlatását. A régi
Szabs. rend. 40/A. §-át érintően az  indítványozó azt kérte, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg a  törvényhely
alkotmányellenességét, mivel az  nem felel meg a  jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményének és
ellentétes az alkotmányos büntetőjog elveivel is.
[2] 1.1. Az  indítvány előterjesztését megelőzően az  országgyűlési biztos önálló alapjogi projekt keretében vizsgálta
a  békés gyülekezéshez való jog gyakorlásának egyes aspektusait. Ezen vizsgálat keretében tárt fel visszásságokat
a  rendőrség gyakorlatában azzal összefüggésben, hogy mikor tekinthető a  Gytv. 6.  §-ában rögzített „legalább”
három napos bejelentési határidő megtartottnak. A  BRFK gyakorlatában ugyanis az  a  módszer körvonalazódott,
hogy a  felkészülési időre – annak megtartására vagy elmulasztására – hivatkozva egyes késve bejelentett
rendezvényeket a  rendőrség tudomásul vett, míg más bejelentéseket érdemi vizsgálat nélkül elutasított.
Ezen döntések alapjául az  objektív időbeli korlát mellett szubjektív szempontok is szolgáltak. Ez  a  gyakorlat
az  országgyűlési biztos álláspontja szerint magában hordozza az  önkényes eljárás lehetőségét, és ellentétes
a  gyülekezési jog gyakorlásával összefüggésben a  diszkrimináció tilalmával. Az  országgyűlési biztos álláspontja
szerint az alkotmányellenes helyzet a szabályozás hiányosságaira vezethető vissza.
[3] 1.2. Azonos alapjogi projekt keretében értékelte az országgyűlési biztos a rendőrség gyülekezésekkel kapcsolatos
gyakorlatának az  Alkotmány követelményeivel való összhangját is. Ennek során arra a  következtetésre jutott,
hogy a  régi Szabs. rend. 40/A.  §-ában foglalt tényállás több alkotmányossági aggályt is felvet. Ezek közül
a  legsúlyosabbnak azt tartotta, hogy a  jogalkotó a tényállás megfogalmazásának általánosságával túlzottan széles
körben határozta meg a büntethetőség feltételrendszerét. Az utalt tényállás az indítványozó álláspontja szerint nem
felel meg a normavilágosság és az egyértelműség követelményének, így kiszámíthatatlan helyzetet teremt a norma
címzettjei számára. Ez a jogalkotói megoldás az országgyűlési biztos álláspontja szerint ellentétes a jogbiztonsággal.
[4] Nem tartja továbbá összeegyeztethetőnek az  országgyűlési biztos a  támadott rendelkezést az  alkotmányos
büntetőjog követelményrendszerével sem. Álláspontja szerint az  ún. kriminális jellegű szabálysértéseknél,
amilyen a  jelen tényállás is, érvényesülnie kell az  alkotmányos büntetőjog jogállamiságból fakadó azon tartalmi
követelményének, amely szerint valamely magatartás büntetendővé nyilvánításának szükségességét szigorú
mércével kell mérni, az  alapjogokat szükségszerűen korlátozó büntetőjogi eszközrendszert csak a  feltétlenül
szükséges esetekben és arányos mértékben lehet alkotmányos módon igénybe venni.
[5] Az indítványozó gyakorlati tapasztalatai a  fent kifejtett aggályokat igazolják. Példaként említi, hogy a  gyülekezési
jog hatálya alá tartozó rendezvények rendőri biztosítása során jellemzően megvalósultnak tekintik a  rendőrök
a jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenséget, ha a rendezvény résztvevői nem hagyják el kellő gyorsasággal
a  rendőri felszólítást követően a  helyszínt, függetlenül attól, hogy az  intézkedésnek nem próbálnak ellenállni
(pl.:  nem hallották a  felszólítást, vagy kérdést intéznek az  eljáró rendőrhöz). Az  indítványozó szerint az  ilyen
magatartás semmiképpen sem lenne az  adott tényállás keretei között értelmezhető, a  jogszabályhely túlzottan
elvont megfogalmazása azonban erre lehetőséget teremt, így az önkényes jogértelmezés veszélyével is jár.
[6] Ellentétesnek tartja az országgyűlési biztos a régi Szabs. rend. 40/A. §-át a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény
(a továbbiakban: Jat.) 18. § (3) bekezdésével is, amely azt a garanciális tételt rögzíti, hogy az azonos vagy hasonló
életviszonyokat általában ugyanabban a  jogszabályban, illetőleg azonos vagy hasonló módon kell szabályozni,
a  szabályozás nem lehet indokolatlanul párhuzamos vagy többszintű. Ezen megállapításával összefüggésben
az indítványozó utal a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (a továbbiakban: régi Szabs. tv.) 142. §-ában
rögzített rendzavarás tényállására. Álláspontja szerint a  két jogszabályhely szövegének összevetésével
megállapítható, hogy „a jogszerű rendőri intézkedésnek való ellenszegülés a  rendzavarás speciális, kiszélesített
alakzata”. Ezért úgy véli, hogy a  szabályozás indokolatlanul többszintű, ennélfogva ellentétes a  jogbiztonság
követelményével.
[7] 2. Az  alapvető jogok biztosa az  Alkotmánybíróság felhívására úgy nyilatkozott, hogy mivel a  Gytv. 6.  §-ával
összefüggésben az  Alkotmánybíróság – jelen indítvány érkezése és szignálása közötti időszakban – elfogadta
a  75/2008. (V. 29.) AB határozatot, eredeti indítványát csak az  utalt döntéssel nem érintett részében kívánja
fenntartani.
[8] 3. Az  alapvető jogok biztosa az  Alkotmánybíróság végzésére hivatkozva 2012. február 16-án előterjesztett
kérelmében megerősítette a  korábbi levelében foglaltakat arról, hogy indítványát a  Gytv. 6.  §-ával összefüggő
részében – okafogyottság miatt – nem kívánja fenntartani, tekintettel az  Alkotmánybíróság 75/2008. (V. 29.)
AB határozatára. Fenntartotta ugyanakkor a régi Szabs. rend. 40/A. §-ának megsemmisítésére vonatkozó kérelmét,
amivel összefüggésben megjelölte a  sérülni vélt alaptörvényi rendelkezést, vagyis az  Alaptörvény B)  cikk
(1) bekezdését.
[9] Kérelmében az  országgyűlési biztos az  indítványát kiegészítette, mivel az  Országgyűlés elfogadta az  új
szabálysértési törvényt (a szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási
rendszerről szóló 2012. évi II. törvény, a továbbiakban: Szabs. tv.) azzal, hogy 2012. április 15-én lép hatályba. Utalt
rá, hogy ezzel megegyező időpontban hatályát veszti a  régi Szabs. rend. egésze, így az  indítványban támadott
40/A.  § is. Tekintettel azonban arra, hogy a  Szabs. tv. 216.  §-a tartalmazza a  jogszerű intézkedéssel szembeni
ellenszegülés tényállását, és a  régi, valamint az  új rendelkezés tartalma azonos, kérte, hogy az  Alkotmánybíróság
vizsgálatát az  új szabály kapcsán is folytassa le, és semmisítse meg a  Szabs. tv. 216.  §-át az  Alaptörvény B)  cikk
(1) bekezdésébe ütköző jellege miatt. Az Abtv. 61. § (2) bekezdésére hivatkozással kezdeményezte továbbá, hogy
az Alkotmánybíróság a döntés meghozataláig függessze fel a Szabs. tv. 216. §-ának a hatálybalépését.
II. [10] Az Alkotmánybíróság eljárása során a következő jogszabályi rendelkezéseket vette figyelembe:
[11] 1. Az Alaptörvény érintett rendelkezései:
„B) cikk (1) Magyarország független, demokratikus jogállam.”
[12] 2. A Szabs. tv. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„170. Jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség
216.  § (1) Aki a  rendvédelmi szerv vagy a  vámszerv hivatásos állományú tagja jogszerű intézkedésének nem
engedelmeskedik, szabálysértést követ el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.”
III. [13] Az indítvány nem megalapozott. [14] 1. Az  indítvány utólagos normakontroll kérelmet tartalmaz, amivel összefüggésben az  Alkotmánybíróság
rámutat, hogy hatáskörét az  Alkotmánybíróságról szóló 2011.  évi CLI.  törvény (a  továbbiakban: Abtv.) 24.  § (1) és
(2) bekezdése alapozza meg, mivel az alapvető jogok biztosának határozott kérelmet tartalmazó indítványa szerint
a jogszabály alaptörvény-ellenes.
[15] 1.1. Az  Alkotmánybíróság eljárása során megállapította, hogy a  régi Szabs. rend. 40/A.  §-a a  Szabs. tv.
hatálybalépésével 2012. április 15-étől hatályát vesztette.
[16] Az Abtv. 41.  § (3)  bekezdése értelmében „[a]z Alkotmánybíróság hatályon kívül helyezett jogszabály alaptörvényellenességét akkor állapíthatja meg, ha a jogszabályt konkrét esetben még alkalmazni kellene”.
[17] Az Abtv. 64. § e) pontja alapján továbbá az Alkotmánybíróság érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja az  indítványt,
ha a vizsgált jogszabály hatályvesztését állapítja meg. Az Abtv. e  rendelkezése alól csak a bírói kezdeményezés és
az alkotmányjogi panasz alapján indult eljárás jelent kivételt.
[18] Tekintettel arra, hogy jelen indítvány absztrakt normakontrollra irányul, az Alkotmánybíróság az indítványnak azokat
a részeit, amelyek a hatályukat vesztett jogszabályi rendelkezés felülvizsgálatát kezdeményezték, visszautasította.
[19] 1.2. Az  alapvető jogok biztosa az  indítvány előterjesztését követően – az  Alkotmánybíróság felhívására – úgy
nyilatkozott, hogy mivel a  Gytv. 6.  §-ával összefüggésben az  Alkotmánybíróság elfogadta a  75/2008. (V. 29.)
AB  határozatot, eredeti indítványát csak az  utalt döntéssel nem érintett részében kívánja fenntartani, azt a  Gytv.
utalt rendelkezése vonatkozásában visszavonja.
[20] Az indítvány kivizsgálására irányuló eljárást az  Alkotmánybíróság az  indítványozó nyilatkozatára figyelemmel
a  Gytv. 6.  §-át érintően Ügyrendjének 67.  § (1)  bekezdése, valamint (2)  bekezdésének e)  pontja alapján eljárva
megszüntette.
[21] A fentiek alapján jelen eljárásban az Alkotmánybíróság csak a Szabs. tv. 216. §-ának Alaptörvénnyel való összhangját
vizsgálta.
[22] 2. Az  Alkotmánybíróság először az  indítvány tartalmával összefüggő hazai jogi szabályozást és annak elméleti
hátterét tekintette át.
[23] 2.1. A  Szabs. tv. támadott 216.  §-a 2012. április 15-én lépett hatályba, szövegét a  jogalkotó az  azóta eltelt időben
nem módosította.
[24] A jogszabályhelyhez fűzött indokolás mindössze annyit rögzít, hogy az új jogszabály a régi Szabs. tv. és a régi Szabs.
rend. szabálysértési tényállásait veszi alapul, a jelen ügy alapjául szolgáló tényállás kapcsán azonban nem tartalmaz
egyediesített megállapítást.
[25] A régi Szabs. rend. 40/A.  §-át és az  azt megelőző alcímét a  32/2007. (III. 6.) Korm. rendelet 3.  §-a iktatta be,
a rendelkezések 2007. március 11-én hatályba léptek.
[26] A Szabs. tv. 216. §-ának szövege a régi Szabs. rend. 40/A. §-ának a szövegétől annyiban különbözik, hogy a Szabs. tv.
a rendvédelmi szerv hivatásos állományú tagjai mellett a vámszerv hivatásos állományú tagjaira is alkalmazhatóvá
teszi a tényállás alkalmazását.
[27] A Szabs. tv.-hez fűzött indokolás utaló megállapítása, valamit a régi és az új tényállás szövegének minimális eltérése
okán az Alkotmánybíróság a Szabs. tv. 216. §-ának vizsgálatakor figyelembe vette a régi Szabs. rend. 40/A. §-ához
kapcsolódó értelmezéseket és joggyakorlatot is.
[28] 2.2. A  tényállás tömör megfogalmazása ellenére rendkívül összetett tartalommal bír. Értelmezéséhez és
alkalmazásához számos egyéb jogszabály rendelkezéseinek az ismerete szükséges. Ezek között említhető például:
– a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.),
– a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI.  törvény (a továbbiakban:
Ttv.),
– a büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvény (a továbbiakban: Bvt.),
– a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: NAV.tv.),
– a  katasztrófavédelemről és a  hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011.  évi CXXVIII.  törvény
(a továbbiakban: Kat.tv.).
[29] A passzív alanyi oldal egyrészről a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Jogáll.tv.) segítségével határozható meg. Ezen jogszabály
1. § (5) bekezdése értelmében a rendvédelmi szervek körébe tartozik a rendőrség, a büntetés-végrehajtási szervezet,
a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv és a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok. Másrészről ugyanakkor a  passzív
alanyi kör behatárolásához szükséges ismerni a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 3. §-át
és 4. §-át a vámszervek meghatározásáról.
[30] Azt, hogy mi minősül a rendvédelmi szerv vagy a vámszerv hivatásos állományú tagja intézkedésének, a fent utalt
jogszabályok rendelkezései eltérően határozzák meg. Ennek megfelelően eltérések tapasztalhatók a  tényállás
szempontjából releváns intézkedések típusai és fajtái között is.
[31] Az intézkedéssel szembeni engedelmességet a kapcsolódó jogszabályok közül csupán kettő: az Rtv. és a NAV.tv. írja
elő.
[32] Az intézkedéssel szembeni engedetlenség a  szakirodalmi álláspontok értelmében számos magatartásban testet
ölthet. Megvalósítható passzív engedetlenséggel, vagyis mulasztással (pl.: az  intézkedés alá vont nem tesz eleget
a felszólításnak, nem távozik a helyszínről, nem ad választ stb.), illetőleg aktív ellenszegüléssel is (pl.: az intézkedés
alá vont a  tilalom ellenére folytatja a  tilalom alá eső megkezdett tevékenységet, így mondjuk elhúzza a  kordont,
vagy ahelyett, hogy a neki címzett felszólításnak egyszerűen engedelmeskedne, kérdést fogalmaz meg az intézkedő
felé stb.). Ez  utóbbi magatartások, vagyis az  aktív engedetlenség kapcsán azonban követelmény, hogy az  nem
valósíthat meg a rendőr személye elleni támadást, mert ebben az esetben fennáll a Büntető Törvénykönyvről szóló
2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 310. § szerinti hivatalos személy elleni erőszak bűncselekmény gyanúja
megállapításának a lehetősége.
[33] További kritérium, hogy a  jogszabály csak a  jogszerű, vagyis a  törvényi előírásoknak megfelelő intézkedés
végrehajtóját részesíti védelemben. A tényálláshoz fűzött magyarázatok ezt azzal egészítik ki, hogy a  jogszerűségi
követelménynek nem feltétele az, hogy az  intézkedés minden elemében kielégítse az  anyagi és az  eljárási jogi
rendelkezéseket, az előírások kisebb megsértése a védelmet nem szünteti meg.
[34] A tényállás megkívánja továbbá a szabálysértés elkövetője oldalán a felróhatóságot. Ez azt a további követelményt
állítja fel, hogy az  intézkedő személy az  engedelmességre való felszólítást világosan, érthetően, egyértelműen
közölje, továbbá a  felszólítást az  intézkedés alá vont személy felfogja, megértse. Nem róható ugyanis senkinek
a terhére az engedetlenség, amely olyan felhíváson alapul, amit nem hallott, nem értett vagy nem értett meg.
[35] 2.3. A  vizsgált szabálysértési tényállás alkalmazásának a  gyakorlata jól körvonalazható a  rendőrség fellépésével
összefüggő panaszmechanizmusok segítségével. A  Szabs. tv. 216.  § (2)  bekezdése értelmében ugyanis
az (1) bekezdés szerinti szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
[36] 2.3.1. Az alapvető jogok biztosa – aki egyúttal jelen beadvány indítványozója – számos olyan jelentésében rögzítette
a  támadott szabálysértési tényállással kapcsolatos álláspontját (lásd pl.: az  alapvető jogok biztosának jelentését
az  AJB 730/2012. számú ügyben, az  alapvető jogok biztosának jelentését az  AJB-5662/2012. számú ügyben,
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentését az OBH 2452/2008. számú ügyben, az állampolgári jogok
országgyűlési biztosának jelentését az  AJB 4721/2009. számú ügyben), amelyekben a  rendőrség fellépésének
jogszerűségét érintően folytatott vizsgálatot. Következetesen fenntartotta azon véleményét, hogy „a jogszerű
intézkedéssel szembeni ellenállás szabálysértési tényállása is több alkotmányos aggályt vet fel. Ezeket az »absztrakt«
aggályokat pedig a  jogalkalmazói gyakorlat nem cáfolja, hanem messzemenően igazolja, erősíti. […] Mind a  Kr.
(értsd: régi Szabs. rend.) 40/A.  §-a, mind pedig az  azt tartalmában megismétlő új Sztv. (értsd: Szabs. tv.) 216.  §-a
álláspontom szerint sérti a  jogállamiság elvét, a  belőle levezethető jogbiztonság követelményét, amely magában
foglalja a normavilágosság követelményét, továbbá megköveteli a jogi szabályozás egyértelműségét. A rendőrségi
intézkedésekkel összefüggő ombudsmani gyakorlat során számomra egyértelművé vált, hogy a  szóban forgó,
általános szankcionálási lehetőséget adó rendelkezésen önkényes jogértelmezés alapulhat.” (az alapvető jogok
biztosának jelentése az AJB 730/2012. számú ügyben)
[37] 2.3.2. A  rendőri intézkedések jogszerűségének felülvizsgálatára létrehozott szervezet, a  Független Rendészeti
Panasztestület (a  továbbiakban: Panasztestület) is több állásfoglalásában számol be arról, hogy az  eljárásában
vizsgált rendőri intézkedés alapja vagy következménye a  jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség
szabálysértési tényállás megvalósulása volt [lásd pl.: 30/2008. (VII. 9.) számú állásfoglalás, 192/2009. (VI. 24.) számú
állásfoglalás, 283/2013. (X. 9.) számú állásfoglalás, 189/2014. (IX. 18.) számú állásfoglalás]. Az elkövetési magatartást
érintően a Panasztestület több állásfoglalásában kifejtette, hogy a tényállás megvalósulásához „egyrészt szükséges
egy rendőri intézkedés, amely nem nyilvánvalóan jogszerűtlen, másrészt az, hogy ezzel az  intézkedéssel szemben
valaki ellenszegülést tanúsítson. Utóbbi tényállási elem (az ellenszegülés) megállapításához pedig a Panasztestület
álláspontja szerint vagy aktív, tevőleges, az  intézkedés céljának ellenszegülő – de a  rendőr személyét fizikailag
nem támadó – magatartás szükséges, vagy egy intézkedés végrehajtását gátló passzív magatartás, szándékos nem
cselekvés.” [189/2014. (IX. 18.) számú állásfoglalás]
[38] 2.4. Az Alkotmánybíróság eljárása során megvizsgálta a támadott szabálysértési tényállással összefüggő jogszabályi
környezetet.
[39] A Szabs. tv.-ben kapcsolódó tényállások: a  169.  § szerinti rendzavarás és a  170.  § szerinti garázdaság. Mindkét
tényállás a közrend, a köznyugalom elleni magatartást feltételez. A rendzavarás szabálysértése a 169. § (1) bekezdés
b) pontja értelmében a hatóság vagy az eljáró hivatalos személy intézkedésével szemben tanúsított engedetlenség
esetén is megvalósulhat, megállapításának azonban csak akkor van helye, ha az engedetlenséget ugyanazon vagy
más személy magatartásával egyidejűleg megvalósuló további rendzavaró vagy garázda cselekmény kapcsán
tanúsítják. A  (2) bekezdés b) pontja szerint rendzavarást valósít meg az  is, aki a  rendőrség biztonságra vonatkozó
felhívásának, rendelkezésének nyilvános rendezvényen nem tesz eleget. Látható, hogy a  Szabs. tv.-ben szereplő
kapcsolódó tényállások és a vizsgált jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség alkalmazási körében lehetnek
átfedések, azonban a kapcsolódó tényállások nem alternatívái a támadott szabálysértésnek.
[40] A Btk. értelmező rendelkezése alapján a  támadott szabálysértési tényállás szerinti rendvédelmi szervek és
vámszervek tagjai hivatalos személynek minősülnek. A törvénykönyvben önálló fejezetben kaptak helyet a hivatalos
személy elleni bűncselekmények, amelyek a  hivatalos személy elleni erőszak, a  közfeladatot ellátó személy elleni
erőszak, a hivatalos személy vagy közfeladatot ellátó személy támogatója elleni erőszak és a nemzetközileg védett
személy elleni erőszak.
[41] A hivatalos személy elleni erőszak (Btk. 310.  §) bűncselekmény olyan módon valósulhat meg, ha a  hivatalos
személyt akadályozzák, intézkedésre kényszerítik, vagy őt eljárása alatt, illetőleg emiatt bántalmazzák.
Akadályozásnak az  olyan magatartást minősül, amely gátolja, nehezíti, késlelteti a  hivatalos személy jogszerű
eljárásának a  végrehajtását. Intézkedésre kényszerítésről abban az  esetben lehet szó, ha az  erőszak, vagy
fenyegetés alkalmas arra, hogy a hivatalos személyt olyan tevékenység kifejtésére késztesse, amelyre egyébként is
jogosult volna. Megvalósítja továbbá a  bűncselekményt az  is, aki a  hivatalos személyt eljárása alatt, illetve emiatt
bántalmazza. Bántalmazás alatt a  sértett testét érintő erőszakos magatartást értjük. A  hivatalos személy elleni
erőszak bűncselekménye csak erőszak vagy fenyegetés mint elkövetési mód alkalmazása esetén tényállásszerű.
Az erőszaknak vagy a fenyegetésnek személy ellen kell irányulnia.
[42] Említést érdemel a  Btk. különös részi tényállásai közül a  rendbontás (Btk. 340.  §) és a  garázdaság (Btk. 339.  §) is,
amelyek a köznyugalom megzavarására irányuló, ugyancsak erőszakos cselekmények. Ezekhez képest ugyanakkor
a  hivatalos személy elleni erőszak speciális bűncselekmény, mivel utóbbi meghatározott alanyi kör sérelmére
valósítható meg.
[43] A támadott szabálysértési tényálláshoz a  büntetőjogi tényállások közül a  hivatalos személy elleni erőszak olyan
módon kapcsolódik, hogy ha a  rendvédelmi szerv vagy vámszerv tagja elleni magatartás személy ellen irányuló
erőszakot vagy fenyegetést valósít meg, a büntetőjogi tényállás alkalmazásának van helye, míg ha az engedetlenség
mértéke ezt a szintet nem éri el, a szabálysértési minősítés alkalmazható.
[44] Említhető továbbá a  hatósági eljárás megzavarása (Btk. 279.  §) büntetőjogi tényállás, amelynek célja annak
biztosítása, hogy az eljárásban részt vevő hatóságok az eljárást zavartalanul le tudják folytatni. A Btk. nem határozza
meg a  hatóság fogalmát, a  459.  § 9.  pontja mindössze azt rögzíti, hogy hatóságnak kell tekinteni a  bíróságot
és az  ügyészt is. A  megzavaró magatartás vagy kihívóan közösségellenes, de nem erőszakos, vagy erőszakos
cselekmény lehet, de mindenképpen olyan súlyú, amellyel szemben nem elegendő az egyébként igénybe vehető
eljárásjogi szankciók alkalmazása. Az  eljárás megzavarása és megakadályozása egyaránt az  eljárás folytatásának
átmeneti megakasztását jelenti. Ez  a  büntetőjogi tényállás a  támadott szabálysértési tényállástól elsődlegesen
abban különbözik, hogy csak valamely hatóság által megindított eljárás ideje alatt követhető el, mindenképpen
az  adott eljárás folytatásának az  időleges megakadályozását eredményezi, továbbá az  elkövetési magatartás
tekintetében a megvalósulás feltétele a kihívó közösségellenesség vagy az erőszakos cselekedet.
[45] 3. Az  indítványozó alkotmányossági kifogásait az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdésére alapította. Álláspontja
szerint a Szabs. tv. 216. §-a ellentétes az utalt alaptörvényi rendelkezésben rögzített jogállamiság elvével, valamint
a  jogbiztonság abból fakadó követelményeivel, közülük is különösen a  normatartalommal szemben támasztott
elvárásokkal.
[46] Az indítványban támadott törvényi rendelkezések vizsgálatánál az  Alkotmánybíróság az  Alaptörvény negyedik
módosítása (2013. március 25.), valamint a  13/2013. (VI. 7.) AB határozatában a  korábbi alkotmánybírósági
határozatokban foglaltak felhasználhatóságát illetően rögzített szempontok figyelembevételével járt el.
Az  Alkotmánybíróság az  Alaptörvény jogbiztonságra vonatkozó B)  cikk (1)  bekezdésének és az  Alkotmány 2.  §
(1)  bekezdésének tartalmi egyezése, az  Alaptörvény egészét illető kontextuális megfelelősége, az  Alaptörvény
értelmezési szabályainak figyelembevétele alapján arra jutott, hogy a  jogbiztonság követelményével kapcsolatos
korábbi megállapításai alkalmazhatóságának a konkrét ügyben nincs akadálya.
[47] 3.1. Azt, hogy a  szabálysértési felelősségre vonás erős szálakkal kötődik a  büntető igazságszolgáltatáshoz,
és „[a] szabálysértési felelősség – legyenek bár az  elkövetett jogsértések igazgatásellenesek vagy kriminális
jellegűek – alapvetően »bűnfelelősség«, azaz természetes személy múltban elkövetett jogsértésére válaszol,
s  a  felróhatóság alapján meghatározott – represszív jellegű – joghátrányt helyez kilátásba”, elsőként a  63/1997.
(XII. 12.) AB határozatban rögzítette az  Alkotmánybíróság. (ABH 1997, 365, 371.) Ezt a  gondolatmenetet
a 176/2011. (XII. 29.) AB határozatban vitte tovább azzal, hogy a szabálysértési jogban a  jogellenes cselekmények
két fajtája különböztethető meg: az  ún. közigazgatás-ellenes cselekmények és a  kriminális cselekmények. „Akár
közigazgatás-ellenes, akár kriminális cselekményről van szó, a  szabálysértés a  büntető anyagi jog talaján áll,
s  a  felelősségi szabályok terén a  büntetőeljárás egyes elemeiből építkezik.” (ABH 2011, 622, 625.) Ezt követően
átfogó elemzését végezte el a 2012 áprilisában hatályba lépett szabálysértési szabályozásnak az Alkotmánybíróság
a 38/2012. (XI. 14.) AB határozatban (a továbbiakban: Abh.). Rámutatott, hogy „[a] Szabs. tv. alapvetően változtatta
meg a  szabálysértés intézményének funkcióját, helyét a  jogrendszerben.” (ABH 2012, 185, 194.) A  Szabs. tv.
az  Abh. szerint kizárólag a  „kriminális cselekmények” elleni fellépés eszközeként szabályozza a  szabálysértést.
A  törvény preambuluma „[a] társadalmi együttélés általánosan elfogadott szabályait sértő vagy veszélyeztető,
a  bűncselekményként történő büntetni rendeléshez szükséges kockázatokkal és veszélyességgel azonban nem
rendelkező kriminális cselekmények elleni hatékony fellépés” biztosításában határozza meg a törvényi szabályozás
célját. Az  Alkotmánybíróság kiemelte, hogy „[a] Szabs.tv. mind felelősségi dogmatikájában, mind az  eljárás
szabályozásában büntetőjogi és büntető eljárásjogi megoldásokat alkalmaz. (Pl. A Szabs. tv. 29. §-a kimondja, hogy
a szándékosság és a gondatlanság, a kísérlet, a felbujtó, a bűnsegéd, a hozzátartozó, a csoportos elkövetés, a nagy
nyilvánosság fogalmára, valamint a  büntethetőséget kizáró okokra a  Büntető Törvénykönyvről szóló törvény által
meghatározottakat a  szabálysértésekre is alkalmazni kell. De ebbe a  körbe tartozónak lehet tekinteni a  halmazati
büntetésre, az ismételt elkövetésre vonatkozó szabályozást, vagy a szabálysértési nyilvántartás szabályait is.)” Azáltal
pedig, hogy a  szabálysértéseket kriminális cselekményként értékeli, a  Szabs. tv. az  új szabályozást a  „bagatell”
büntetőjog irányába mozdította el. [38/2012. (XI. 14.) AB határozat, ABH 2012, 185, 194–196.]
[48] A szabálysértési jog jogrendszerben elfoglalt helyének meghatározása azért különös jelentőségű, mert irányt
mutat az Alkotmánybíróság számára arra vonatkozóan, hogy valamely szabálysértési rendelkezés alkotmányossági
vizsgálata során mennyiben alkalmazandók az  alkotmányos büntetőjogból, azaz a  büntetőjog alaptörvényi
garanciáiból származó követelmények. A  szabálysértési jog és a  büntetőjog szoros összefüggésére, továbbá
a  szabálysértések és a  szabálysértési eljárás kriminális jellegére tekintettel a  szabálysértési kódex egyes
rendelkezéseinek felülvizsgálata során az  Alkotmánybíróság alkalmazza a  büntetőjog Alaptörvényben rögzített
garanciáiból fakadó követelményeket.
[49] 3.2. Az  Alkotmánybíróság gyakorlatában az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdéséből fakadó normavilágosság
követelménye a büntetőjogi – mint eleve alapjog-korlátozó – normák tekintetében különösen fontos.
[50] A büntetőjogi tárgyú normák tartalmával szembeni alkotmányos követelményekre vonatkozó alkotmánybírósági
gyakorlat értelmében a  büntető jogszabály alkotmányosságának megítélése során vizsgálni kell, hogy a  Btk.
konkrét rendelkezése mértéktartó és megfelelő választ ad-e a  veszélyesnek, nemkívánatosnak ítélt jelenségre,
azaz az  alkotmányos alapjogok korlátozása esetén irányadó követelménynek megfelelően a  cél eléréséhez
a  lehetséges legszűkebb körre szorítkozik-e. A  büntetőjog alaptörvényi garanciáiból származó követelmények
szerint a  büntetőjogi szankció kilátásba helyezésével tilalmazott magatartást leíró diszpozíciónak határozottnak,
körülhatároltnak, világosan megfogalmazottnak kell lennie. Alkotmányossági követelmény a  védett jogtárgyra és
az  elkövetési magatartásra vonatkozó törvényhozói akarat világos kifejezésre juttatása. Egyértelmű üzenetet kell
tartalmaznia, hogy az  egyén mikor követ el büntetőjogilag szankcionált jogsértést. Ugyanakkor korlátoznia kell
az  önkényes jogértelmezés lehetőségét a  jogalkalmazók részéről. {Az alkotmánybírósági gyakorlatból ld. ehhez:
30/1992. (V. 26.) AB határozat, ABH 1992, 167, 176.; 12/1999. (V. 21.) AB határozat, ABH 1999, 106, 110–111.; 95/2008.
(VII. 3.) AB határozat, ABH 2008, 782, 786.; 4/2013. (II. 21.) AB határozat, Indokolás [59]}
[51] A normatartalom értelmezése szempontjából sajátos megítélést igénylő kerettényállások kapcsán
az  Alkotmánybíróság elvi éllel szögezte le, hogy a  büntetőjogi normák esetében a  kerettényállásos kodifikációs
technika alkalmazása, vagyis az, hogy a  büntetni rendelt magatartás egy-egy elemének tartalmát nem maga
a büntető törvény, hanem más jogág törvényei, vagy alacsonyabb szintű jogszabályai határozzák meg, „önmagában
és általánosságban” nem ellentétes a  jogbiztonság követelményével. „A keretdiszpozíció bizonyos esetekben
elkerülhetetlen megoldás. Lehet kívánatos cél, de semmiképpen nem lehet minden bűncselekmény esetén
alkotmányosan előírt követelmény, hogy a  Különös Részben szereplő bűncselekményi diszpozíció minden
elemét maga a  büntetőtörvény határozza meg.” A  jogbiztonság elvéből fakadó követelmény ugyanakkor, hogy
„a büntetőjog által védett jogtárgy és a szankcionált magtartás a jogalkalmazó számára határozottan, világosan, és
körülhatároltan kiderüljön”. [1026/B/2000. AB határozat, ABH 2003, 1296, 1299.]
[52] 4. A  fentiek alapján a  jelen ügyben az  Alkotmánybíróságnak azt kellett vizsgálnia, hogy a  jogszerű intézkedéssel
szembeni engedetlenség szabálysértési tényállása eleget tesz-e a  normatartalommal szemben az  Alaptörvényből
fakadóan fennálló követelményeknek, egyúttal megfelel-e a  büntetőjog alaptörvényi korlátainak, azaz a  tényállás
határozottan, körülhatároltan és világosan jelöli-e ki a  büntetendő magatartások körét. Ennek során szem előtt
tartotta azon korábbi megállapítását, amely szerint a  jogbiztonság szempontjából aggályos határozatlanság
az  önkényes jogértelmezés és jogalkalmazás lehetőségében jelentkezik. {4/2013. (II. 21.) AB határozat,
Indokolás [63]}
[53] 4.1. Az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  támadott szabálysértési tényállás védett jogi tárgya
a közigazgatás, közelebbről a rendészeti igazgatás rendje és a jogszerű intézkedések végrehajtásához fűződő érdek.
Mivel a  rendészeti igazgatás működése és működtetése a  közrend és a  közbiztonság fenntartása szempontjából
kiemelkedő jelentőséggel bír, az adott jogtárgy védelme érdekében a szabálysértési jog eszközeinek alkalmazását
az  Alkotmánybíróság legitim célnak tekinti. Így alkotmányosan elfogadható, ha a  jogalkotó szabálysértési
szankcióval sújtja azon magatartások tanúsítóit, akik a  rendészeti igazgatásban részt vevő szervek tagjainak
eljárását, feladataik végrehajtását akadályozzák vagy ellehetetlenítik. A  szankció kilátásba helyezésével tilalmazott
magatartást leíró diszpozíciónak ugyanakkor határozottnak, körülhatároltnak és világosan megfogalmazottnak kell
lennie. Alkotmányossági követelmény a védett jogtárgy meghatározásán túl az elkövetési magatartásra vonatkozó
törvényhozói akarat világos kifejezésre juttatása, továbbá az  önkényes jogértelmezés lehetőségének korlátozása
a jogalkalmazó oldalán.
[54] A védett jogtárgy a  vitatott szabálysértési tényállás adott jogszabályon belüli elhelyezése, valamint elnevezése
alapján a  rendészeti igazgatás rendje, azon belül a  jogszerű intézkedések végrehajtásához fűződő érdek.
A szabálysértési tényállás ezen jogi tárgyak védelme érdekében alkalmazható.
[55] A szabályértés elkövetési magatartását érintően az Alkotmánybíróság az alábbi megállapításokat teszi.
 [56] A támadott rendelkezés szerint a szabálysértés engedetlenség tanúsításával, „nem engedelmeskedéssel” valósítható
meg. Az  engedetlenség fogalmát a  Szabs. tv. sem a  támadott tényállással összefüggésben, sem általánosan nem
határozza meg, annak értelmezéséhez a  jogalkotó az  adott jogszabály keretei között semmiféle támpontot nem
nyújt. Az Alkotmánybíróság ezért megvizsgálta, hogy az adott kifejezés milyen magatartásokat ölelhet fel.
[57] A hatályos magyar joganyagban a  Szabs. tv.-en kívül mindössze egyetlen törvény, a  Btk. tartalmazza
az engedetlenség kifejezést. A Btk.-ban kizárólag a katonai bűncselekmények között, a parancs iránti engedetlenség
(Btk. 444. §) és az elöljáró vagy szolgálati közeg elleni erőszak (Btk. 445. §) tényállásokban szerepel az engedetlenség
tényállási elemként. Habár értelmező rendelkezést a Btk. sem tartalmaz, a jogszabály indokolása, valamint a katonai
szolgálati viszonyok hierarchikus rendje és részletes szabályozása megfelelő iránymutatásul szolgál ezen tényállások
esetében az elkövetési magatartás értelmezéséhez. Az említett két törvényen kívül a kifejezés csak oktatási tárgyú
kormányrendeletekben és az  oktatási miniszter rendeleteiben olvasható, ami a  szabálysértési jogi értelmezés
kapcsán nyilvánvalóan nem bír relevanciával.
[58] Az intézkedéssel szembeni engedetlenség a  fentebb bemutatott jogalkalmazói gyakorlat értelmében számos
magatartásban testet ölthet. Megvalósítható passzív engedetlenséggel, vagyis mulasztással (pl.: az  intézkedés alá
vont nem tesz eleget felszólításnak, nem távozik a  helyszínről, feltett kérdésre nem ad választ stb.), illetőleg aktív
ellenszegüléssel is (pl.: az intézkedés alá vont a tilalom ellenére folytatja a tilalom alá eső megkezdett tevékenységet,
így mondjuk elhúzza a  kordont, vagy ahelyett, hogy a  neki címzett felszólításnak engedelmeskedne, kérdést
fogalmaz meg az intézkedő felé stb.). Az aktív engedetlenség korlátja, hogy nem valósíthat meg a rendőr személye
elleni támadást, mert ebben az  esetben fennáll a  lehetősége a  hivatalos személy elleni erőszak bűncselekmény
gyanúja megállapításának.
[59] Az engedetlenség kifejezés értelmezése vizsgálható a  Panasztestület gyakorlatában. A  Panasztestület
adatszolgáltatása értemében a  vizsgált ügyek többségében a  szabálysértési tényállás alkalmazása valamely
rendőri intézkedést akadályozó magatartás szankcionálására irányult, tehát az engedetlenség a rendőri intézkedés
végrehajtásának – többnyire időleges – megakasztásában nyilvánult meg [lásd például: 49/2013. (II. 6.) számú
állásfoglalás, 89/2014. (X. 16.) számú állásfoglalás].
[60] Ugyanakkor olyan esetek is előfordultak, amelyeknél a  szabálysértési tényállás alkalmazásával a  rendőr helyszíni
eljárását zavaró körülményt (például: kiabálás, trágár szavak használata, folyamatos kérdésfeltevés) igyekezett
elhárítani. Ez  utóbbi esetekben az  intézkedés alá vont, illetőleg az  intézkedés helyszínén tartózkodó személyek
olyan magatartására is gondolni kell, amely megzavarta ugyan a  rendőr feladatainak a  teljesítését, annak
végrehajtását ugyanakkor nem akadályozta meg, nem tette lehetetlenné [lásd például: 117/2013. (IV. 30.) számú
állásfoglalás, 353/2013. (XI. 26.) számú állásfoglalás], ezáltal nem akadályozta az  intézkedések végrehajtásához és
a rendészeti igazgatás rendjének a fenntartásához fűződő érdek érvényesülését sem.
[61] Az Alkotmánybíróság gyakorlatában a  szankció kilátásba helyezésével tilalmazott magatartást leíró norma
tartalmával szemben fennálló alapvető alkotmányossági követelmény a  védett jogtárgy és az  elkövetési
magatartásra vonatkozó jogalkotói akarat világos meghatározásán túl az  önkényes, szubjektív jogértelmezés
lehetőségének korlátozása a jogalkalmazó oldalán. Az önkényes jogalkalmazás lehetősége vetődik fel, ha a norma
a jogalkotó által elérni kívánt céltól eltérő értelmezésre is lehetőséget teremt.
[62] Az Alkotmánybíróság szerint nemcsak a  túlzottan általánosan (elvontan) megfogalmazott szabályok sértik
a  jogbiztonság elvét, de az  is, ha a  jogalkalmazói döntés jogszabályi kereteit a  jogalkotó egyáltalán nem, vagy
olyan túlzottan tágan határozza meg, hogy a  jogalkalmazó szinte teljes egészében saját belátása szerint hozhat
döntést. Ez  ugyanúgy megnyitja az  utat a  szubjektív, önkényes jogalkalmazás előtt, mint mikor a  jogalkotó
a normavilágosságot sértő módon alkotja meg az alkalmazandó norma szövegét. [109/2008. (IX. 26.) AB határozat,
ABH 2008, 886, 913].
[63] Jelen esetben az  Alkotmánybíróság azt tapasztalta, hogy az  elkövetési magatartás megfogalmazása a  védett
jogtárgy szerinti jogalkotói célhoz mérten túlzottan tág kereteket biztosít a  jogalkalmazás számára azzal, hogy
az  engedetlen magatartásokat túl széles körben engedi szankcionálni. A  rendvédelmi szerv vagy vámszerv
intézkedésével összefüggésben tanúsított engedetlen magatartások ugyanis nem feltétlenül, nem minden
esetben irányulnak a  rendészeti igazgatás rendje, illetőleg a  jogszerű intézkedések végrehajtása ellen. Így például
a  rendvédelmi szerv vagy vámszerv tagja fellépésének szóbeli minősítése, az  arról alkotott vagy azzal összefüggő
vélemény kinyilvánítása – még ha emelt hangon és nem megfelelő hangnem, stílus használatával történik is –
nem szükségszerűen jelenti akadályát az  intézkedés végrehajtásának. A  jogtárgy védelmi igényének hiányában
pedig a  tényállás alkalmazása adott magatartással szemben a  jogalkotó által elérni kívánt céltól eltérőnek, vagyis
önkényesnek minősül.
[64] A tényállás hatályos szövege azáltal, hogy az  engedetlen magatartásokkal szemben parttalanul helyezi kilátásba
szabálysértési szankció alkalmazását, és nem követeli meg a  jogalkalmazótól, hogy azok védett jogtárggyal
ellentétes jellegét értékelje, teret enged a szubjektív jogalkalmazói értelmezésnek.
[65] Az Alkotmánybíróság szerint a jogalkalmazó által elérni kívánt céltól eltérő, önkényes jogalkalmazásra lehetőséget
teremtő norma nem áll összhangban az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdéséből fakadóan a  normatartalommal
szemben fennálló követelményekkel.
[66] 4.2. Az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  Szabs. tv. 216.  §-ába foglalt jogszerű intézkedéssel szembeni
engedetlenség szabálysértési tényállás megfogalmazása nem tesz eleget az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdéséből
levezethető, a  szankciót kiszabó norma határozottságára, körülhatároltságára vonatkozó követelménynek. Teret
enged ugyanis olyan jogalkalmazói értelmezésnek, amely alapján a tényállás az általa védett jogi tárgy körén kívül
eső érdekek védelmére is alkalmazható.
[67] Az Abtv. 46. § (1) bekezdése felhatalmazza az Alkotmánybíróságot, hogy ha a hatáskörei gyakorlása során folytatott
eljárásában a jogalkotó általi mulasztással előidézett alaptörvény-ellenesség fennállását állapítja meg, a mulasztást
elkövető szervet – határidő megjelölésével – felhívja feladatának teljesítésére. A  törvényhely (2)  bekezdésének
c)  pontja alapján a  jogalkotói feladat elmulasztásának minősül, ha a  jogi szabályozás Alaptörvényből levezethető
lényeges tartalma hiányos.
[68] Jelen esetben úgy ítélte meg az Alkotmánybíróság, hogy a vizsgált szabálysértési tényállás esetében lehetőség van
arra, hogy az Abtv. 46. §-ában biztosított jogköre alapján, a hatályos jog kíméletével járjon el. Az Alkotmánybíróság
észlelte ugyanis, hogy a  szabályozás alaptörvény-ellenessége abból fakad, hogy a  jogalkotó nem kellő
körültekintéssel határozta meg a szankcionálandó magatartást. Ezért úgy ítélte meg, hogy az Alaptörvénnyel való
összhang helyreállítása nem a  vitatott tényállás megsemmisítését, sokkal inkább a  hatályos szöveg pontosítását,
kiegészítését teszi szükségessé. Ilyen módon biztosíthatóvá válik, hogy a  tényállás csak azon elkövetési
magatartások szankcionálására legyen alkalmazható, amelyek a  rendészeti igazgatás rendjének fenntartását és
a jogszerű intézkedések végrehajtását gátolják.
[69] A fentiekre tekintettel az  Alkotmánybíróság – hivatalból eljárva – megállapította, hogy az  Országgyűlés
mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességet idézett elő azáltal, hogy a  Szabs. tv. 216.  §-ában nem
szabályozta az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdéséből fakadó jogbiztonság követelményének megfelelően
a  cselekmény elkövetési magatartását. Ezért az  Alkotmánybíróság felhívta az  Országgyűlést, hogy jogalkotói
feladatának 2016. június hó 15. napjáig tegyen eleget.
[70] Az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy a  jogalkotói mulasztás megállapításával és a  jogalkotónak címzett
felhívással megteremthető az  összhang az  Alaptörvény és a  Szabs. tv. 216.  §-a között. Ezért az  Alkotmánybíróság
a  Szabs. tv. 216.  §-a alaptörvény-ellenességének a  megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése vonatkozásában elutasította.
[71] 5. Az  Alkotmánybíróság a  fenti megállapításain túl szükségesnek tartja felhívni a  jogalkalmazó figyelmét
az alábbiakra.
[72] A Panasztestület gyakorlatát vizsgálva megállapítható, hogy a  tényállás alkalmazását, vagyis a  jogszerű
intézkedéssel szembeni engedetlenség szabálysértési tényállás miatti felelősségre vonást az  intézkedő rendőrök
számos esetben valamely rendőri felszólítással szembeni engedetlenségre alapították. A  jogalkalmazási és
jogértelmezési probléma ezen esetekben abból fakad, hogy az Rtv. a rendőri felszólítást, felhívást, utasítást önálló
intézkedésként nem nevesíti, így ezen rendőri magatartások jogszerűségi kritériumai a  vonatkozó jogszabályi
rendelkezésekben nem szerepelnek. A  vizsgált tényállás alkalmazásában ez  különös jelentőséggel bír, ugyanis
abban tényállási elem, hogy a  jogszabály csak a  jogszerű, vagyis a  törvényi előírásoknak megfelelő intézkedés
végrehajtóját részesíti védelemben.
[73] Az Alkotmánybíróság szerint erre figyelemmel elvárható az  intézkedő rendőröktől, hogy a  jogszerű intézkedéssel
szembeni engedetlenség szankcionálásakor a  felelősségre vonás kezdeményezésével egy időben jelöljék
meg az  érintett intézkedés típusát és annak konkrét jogszabályi alapját. Ilyen módon kiküszöbölhetővé válik
a jogalkalmazói gyakorlat bizonytalansága.
[74] Az Alkotmánybíróság felhívja a  jogalkalmazó szervek figyelmét, hogy feladataikat ezen követelményekre is
figyelemmel teljesítsék.
[75] 6. Az  Alkotmánybíróság e  határozatának a  Magyar Közlönyben történő közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdés
második mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2015. november 10. Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
4/2015. (XII. 30.) ME utasítása miniszterelnöki biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 32. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 32.  § (2)  bekezdése szerint alkalmazni rendelt 31.  § (2)  bekezdés b)  pontja
alapján Tessely Zoltánt 2016. január 1. napjától az Etyek, valamint a Szent László- és Váli-völgy (a továbbiakban: Térség)
területfejlesztéséért felelős miniszterelnöki biztossá nevezem ki.
2. § A miniszterelnöki biztos tevékenysége keretében:
a) a Térséghez tartozó megyei fejlesztési biztossal, valamint a megyei önkormányzat képviselőivel és a Velencei-tó
és Térsége, Váli-völgy, Vértes Térsége Fejlesztési Tanáccsal együttműködve összehangolja a  Térséget érintő
projektek előkészítését és végrehajtását;
b) részt vesz a Térség fejlesztésére vonatkozó koncepció kidolgozásában és végrehajtásában;
c) ellátja a Térséghez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó fejlesztési források terhére támogatott projektek
megvalósításával összefüggő koordinációs feladatokat;
d) az érintett szervektől, szervezetektől adatokat, információkat kérhet, a  kapcsolódó dokumentumokba
– a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet.
3. § A miniszterelnöki biztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja.
4. § A miniszterelnöki biztost tevékenysége ellátásáért a  Ksztv. 32.  § (2)  bekezdése alapján alkalmazni rendelt 31.  §
(9)  bekezdés a)  pontja alapján legfeljebb államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazás illeti meg.
A miniszterelnöki biztost a Ksztv. 31. § (7) bekezdésében meghatározott juttatások nem illetik meg.
5. § A miniszterelnöki biztost tevékenysége ellátásában titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
99/2013. (VII. 24.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet (OPCW) közötti, a Szervezet kiváltságairól és mentességeiről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külügyminiszter és a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet (OPCW) közötti, a Szervezet kiváltságairól
és mentességeiről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külügyminisztert és a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
98/2008. (HK 19.) HM utasítása a nemzetközi gyakorlatok, rendezvények egyes költségvetési és pénzügyi kérdéseiről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 97. §-ában foglaltakra – a nemzetközi
rendezvények költségvetési tervezésének, végrehajtásának, finanszírozásának és elszámolásának rendjére az
alábbi
utasítást adom ki: Általános rendelkezések 1. § (1) Ezen utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezetei terjed ki.
(2) A Multilaterális Együttműködési Tervben és a Kétoldalú Nemzetközi Együttműködési Tervben szereplő
programokat, valamint a tárca éves képzési tervében szereplő hosszú és rövid távú nemzetközi tanfolyamokat külön utasítások szabályozzák.
2. § Ezen utasítás alkalmazásában:
a) Nemzetközi rendezvény (a továbbiakban: rendez
vény): nemzetközi kötelezettségvállalásból, két és többoldalú kapcsolatokból eredő gyakorlatok, törzsgyakorlások,
kiképzések, önálló jogszabályokban, utasításokban vagy
belső rendelkezésekben nem szabályozott nemzetközi feladatok és velük kapcsolatosan a hazánk által szervezett, illetve részvételével végrehajtott nemzetközi konferenciák,
tanfolyamok, melyek nem tartoznak az 1. § (2) bekezdés
hatálya alá.
b) Szakmai felügyeletet gyakorló szervezet: Azon szervezet, amely a keretgazda részére meghatározza a honvédelmi miniszter által kitűzött politikai célok elérését szolgáló nemzetközi feladatokkal kapcsolatos prioritásokat,
valamint a szakmai feladatok végrehajtásával kapcsolatos
beszámolás módját és rendjét.
c) Keretgazda szervezet: Azon szervezet, amely a keretek szakmai tervezésének végrehajtatását és azok összesítését, felhasználásának szakmai irányítását, a feladatok
végrehajtásáért felelős szervezetek beszámoltatását, valamint a felügyeletet gyakorló szerv felé történő szakmai
beszámolást és nagybani költségelszámolást végzi.
d) A végrehajtásért felelős katonai szervezet: Azon
szervezet, amely a keretgazda által megfogalmazott céloknak és a jóváhagyott feladattervnek megfelelően összeállítja a rendezvény költségtervét, illetve az alapján a költségvetési tervjavaslatát. A rendelkezésére bocsátott pénzeszközök felhasználásával a meglévő szabályzók, valamint a meghatározott tervezési, pénzellátási és elszámolási
rend alapján megszervezi, és a költségviselő katonai szervezetekkel együttműködésben megvalósítja a rendezvényt.
e) Elöljáró szervezet: Ezen utasítás szempontjából azon
katonai szervezet, mely a végrehajtásért felelős katonai
szervezet részére feladatot szabhat, intézkedési jogkörrel
bír és logisztikai, valamint erőforrás tervezéséért felelős
szervezeti elemmel rendelkezik.
f) Költségterv: Azon terv, amely a rendezvény végrehajtása érdekében felmerülő pénzbeli és természetbeli ellátás
keretében megfogalmazott igényeket tartalmazza, amely a
keretgazda szervezet által kerül jóváhagyásra.
g) Költségviselő katonai szervezet: Azon szervezet,
amely a rendelkezésére bocsátott költségvetési előirányzatok rendeltetésszerű felhasználásával valósítja meg a végrehajtásért felelős katonai szervezet által meghatározott
feladatokat.
h) Részköltségvetés: a rendezvény megvalósításában
részt vevő költségviselő katonai kiadásait és bevételeit
tartalmazó dokumentum.
i) Összesített költségvetés: a részköltségvetési tervek és
költségtervek alapján összeállított, a rendezvény megrendezéséhez szükséges valamennyi kiadást és bevételt tartalmazó költségvetési dokumentum, amelyet az arra jogosult
személy hagy jóvá.
j) Célelőirányzat: a rendezvénnyel kapcsolatban felmerült valamely kiadás és bevétel előirányzat-szükséglete,
amely a költségviselő katonai szervezet adott évi költségvetésén felül kerül biztosításra, és csak az adott feladat ellátására használható fel.
k) Felhasználási engedély: a költségviselő katonai szervezet részére jóváhagyott kiadási és bevételi előirányzatok
hiányában a keretgazda szervezetek – a rendezvény zavartalan előkészítése érdekében a rendezvény végrehatásáért
felelős katonai szervezet kezdeményezésére – felhasználási engedélyt adhatnak ki. A felhasználási engedélyeket
minden esetben az illetékes felsőszintű anyagnemfelelős
útján kell a keretgazda szervezethez felterjeszteni.
l) Előfinanszírozás: jóváhagyott költségvetés hiányában a keretgazda szervezet által kiadott felhasználási engedély alapján a végrehajtásért felelős katonai szervezetek
által a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökségtől (a továbbiakban: HM KPÜ) kérhető pénzügyi fedezet.
m) Megrendelés: azon okmány, amivel a rendezvény
megszervezéséért és végrehajtásáért felelős katonai szervezetek anyagok, eszközök, készletek biztosítását, valamint szolgáltatások igénybevételét kérelmezik az azt biztosítani képes, vagy köteles költségviselő katonai szervezettől.
A költségvetés tervezése, jóváhagyása és módosítása 3. §
A rendezvények pénzügyi fedezete a keretgazda szervezet által összeállított igények alapján az MH nemzetközi
keretei között feladatcentrikusan kerül megtervezésre, illetve jóváhagyásra. A katonai szervezetek tárgyévi költségvetésében erre a célra előirányzat nem tervezhető.
4. § (1) A végrehajtásért felelős katonai szervezet a költségviselők bevonásával költségtervet állít össze a rendezvény
megkezdése előtt 40 nappal, melyet a keretgazda szervezet
részére terjeszt fel jóváhagyásra. A keretgazda 5 napon
belül visszaigazolja a költségtervet.
(2) A költségterv összeállításáért és annak elszámolásáért, a rendezvény megszervezésére és végrehajtására kijelölt katonai szervezet logisztikai és infrastrukturális ellátást biztosító szervezeti elemei és a pénzügyi referatúra
együttesen felelnek.
(3) A költségtervnek a pénzbeli kiadásokat, valamint
külön kimutatásban a korábban beszerzett, az adott rendezvényre felhasználásra kerülő, raktárból történő eszközés készletfelhasználásokat számszerűsítve is tartalmaznia
kell.
5. § (1) A költségviselő katonai szervezetek a költségterv,
valamint részköltségvetési terv javaslatukat a költségvetés
felterjesztését megelőző 30 nappal, az 1. számú melléklet
szerinti formában megküldik a rendezvény megszervezéséért, végrehajtásáért és elszámolásáért felelős katonai
szervezetnek.
(2) A részköltségvetések alapján a rendezvény megszervezéséért és végrehajtásáért felelős katonai szervezet
pénzügyi ellátó szerve a katonai szervezettel együttműködésben összeállítja a rendezvény összesített költségvetési
tervét, amelyet, ha az logisztikai, elhelyezési vagy egészségügyi kiadásokat is tartalmaz, felülvizsgálat céljából a
feladat megkezdését megelőző 25 nappal a szolgálati elöljáró útján felterjeszt a felsőszintű szakanyagnem felelős
szervezet részére.
(3) A HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ), MH Dr. Radó György Honvéd
Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK)
és/vagy a HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ) a véleményezés eredményéről 5 munkanapon belül tájékoztatja a felterjesztőt.
(4) A szolgálati elöljáró a szakmai felülvizsgálat eredményéről, az esetlegesen felmerülő módosítási javaslatairól a rendezvény megkezdése előtt 20 nappal a végrehajtásért felelős katonai szervezetet köteles írásban értesíteni.
(5) A rendezvénnyel összefüggő valamennyi kiadást
tartalmazó összesített költségvetés kiadási tételeit a 2. számú mellékletben meghatározott formában kell tervezni.
6. § A jóváhagyott költségterv alapján a szakmailag felülvizsgált, összesített költségvetési tervet – a szakmai vélemények csatolásával – a feladat megkezdése előtt 15 nappal a végrehajtásért felelős katonai szervezet megküldi a
HM KPÜ részére.
7. § (1) A rendezvény költségvetését lehetőleg a rendezvény
megkezdése előtt 10 nappal – amennyiben forrásoldala
csak költségvetési támogatást tartalmaz – a HM KPÜ vezérigazgatója, amennyiben egyéb bevételt is tartalmaz, a
honvédelmi miniszter hagyja jóvá.
(2) A költségviselő katonai szervezet részére a kiadások
fedezetét célelőirányzatként kell jóváhagyni, a finanszírozást pedig céltámogatásként kell biztosítani.
(3) Feladatváltozás esetén az előirányzatok módosítását
a részköltségvetés összeállításáért felelős vezető szolgálati
úton soron kívül a HM KPÜ-nél kezdeményezi.
A módosítás jóváhagyására jogosult:
a) amennyiben a költségvetés fő összege változik: a ke
retgazda szervezet egyetértését követően az (1) bekezdés
szerinti jóváhagyó,
b) amennyiben a költségvetés fő összege nem változik:
a HM KPÜ vezérigazgatója
ba) pénzügyi jellegű kiadásoknál saját hatáskörben,
bb) logisztikai jellegű kiadásoknál az MH ÖHP vagy
HM FLÜ,
bc) infrastrukturális jellegű kiadásoknál a HM IÜ,
bd) egészségügyi kiadásoknál az MH HEK,
szakmai javaslatai alapján. Finanszírozás 8. § (1) A rendezvények előkészítő szakaszában, a költségvetés jóváhagyását megelőzően bármilyen kiadás, kötelezettségvállalás csak a keretgazda szervezet vezetőjének
előzetes engedélyével teljesíthető. Az erre irányuló igényeket a költségviselő katonai szervezetek – a kiadás jellegétől függően az MH ÖHP, az MH HEK, a HM FLÜ, a
HM IÜ, illetve a HM KPÜ útján – a keretgazdák részére
felterjesztik.
(2) Engedélyezést követően forráshiány esetében
– amennyiben az alapköltségvetése terhére nem megelőlegezhető – a költségviselő katonai szervezet előfinanszírozást kérhet.
9. § A külföldi résztvevők helyszíni térítéseit, illetve az átutalásaikat be kell építeni a rendezvény költségvetésébe,
és a kiadások fedezetére kell felhasználni.
A jóváhagyott előirányzatok felhasználása,
elszámolása 10. § A jóváhagyott célelőirányzatok terhére kötelezettséget
vállalni annak a szervnek a vezetője jogosult, amely szerv
részére az előirányzat biztosításra került.
11. § A rendezvénnyel kapcsolatban felmerült kiadásokkal,
felhasználásokkal kapcsolatos okmányokon (számlák,
utalványok stb.) fel kell tüntetni a rendezvény megnevezését, azt, hogy a kiadás, felhasználás mely résztvevőt terheli, a címrendkódot, valamint a rendezvényre meghatározott projektkódokat.
12. § (1) A költségviselő katonai szervezetek ellátását biztosító pénzügyi referatúra vezetőjének az érintett logisztikai
és infrastrukturális ág vezetőivel együttműködésben a rendezvénnyel összefüggésben felmerült kiadásokról elszámolást kell készítenie. Az elszámolás elkészítéséért a költségviselő katonai szervezet parancsnoka és a katonai szervezet ellátását biztosító pénzügyi referatúra vezetője
együttesen felelős. Az elszámolásokat a HM KPÜ részére,
a rendezvény végrehajtásáért felelős katonai szervezet útján kell megküldeni a rendezvény befejezését követő
20 napon belül.
(2) A rendezvény végrehajtásáért felelős és arra célelőirányzatban is részesült katonai szervezet ellátását biztosító pénzügyi referatúra vezetője, az érintett katonai szervezetek által megküldött, a 3. számú melléklet szerinti elszámolások alapján, a jóváhagyott költségvetésről szóló
összesített elszámolást készít. Az elszámolást a rendezvény befejezését követő 30 napon belül meg kell küldeni a
HM KPÜ részére.
(3) A HM KPÜ a gyakorlatokon ténylegesen felhasznált
költségvetési kiadásokról – gyakorlat és kiemelt előirányzat csoportonként – a keretgazda szervezeteket negyedévente írásban tájékoztatja a 4. számú melléklet szerinti
formában.
Egyéb rendelkezések 13. § (1) A rendezvényben érintett és célelőirányzatban részesült katonai szervezet a rendezvényhez szükséges
anyagok, eszközök, készletek biztosítására és szolgáltatások igénybevételére MH-n belül, megrendelés megküldésével köteles igényeinek kielégítését kezdeményezni, illetve biztosítani. Külföldön végrehajtott gyakorlatok alkalmával a fogadó nemzettől igénybe vett szolgáltatások
és technikai eszközök térítési rendjéről angol nyelvű technikai megállapodást (Technical Agreement) kell készíteni.
(2) Minden – a katonai szervezet részére biztosított célelőirányzat felhasználásával járó – kiadást, a kiadás jellege
szerinti főkönyvi számlán és az MH Számlarendjében
meghatározott szakfeladatra kell elszámolni. Ebben az
esetben a költség részét képezi a termékbeszerzést, szolgáltatás igénybevételét terhelő, előzetesen felszámított általános forgalmi adó összege is, tekintet nélkül arra, hogy
annak elszámolása külön főkönyvi számlán történik. A felmerült kiadások egységes könyvviteli elszámolására a
meghatározott címrend és projekt kódokat kell alkalmazni.
(3) A rendezvényekhez kapcsolódó megbízási díjakat,
pótlékokat az állományilletékes katonai szervezetek intézményi költségvetésükben tervezik, illetve a vonatkozó
jogszabályok, utasítások és belső rendelkezések alapján
annak terhére számolják el.
(4) A rendezvények végrehajtásával kapcsolatos szakmai és nagybani, feladatorientált költségelszámolást a
végrehajtásért felelős szervezet adatszolgáltatása alapján a
keretgazda, a részletes pénzügyi elszámolást a HM KPÜ
készíti el.
Záró rendelkezések 14. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
(2) Ezen utasítás hatálybalépésekor folyamatban lévő és
jóváhagyott költségvetési előirányzattal bíró nemzetközi rendezvények esetében a költségvetési előirányzatok elszámolá
sakor a nemzetközi rendezvények egyes költségvetési és
pénzügyi kérdéseiről szóló 83/1998. (HK 4/1999.) HM utasítás előírásait kell alkalmazni.
(3) Ezen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a nemzetközi rendezvények egyes költségvetési és
pénzügyi kérdéseiről szóló 83/1998. (HK 4/1999.) HM
utasítás.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2017. CXVI. törvény a Magyarország Kormánya és a Ciprusi Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Ciprusi Köztársaság Kormánya
között a  minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A MINŐSÍTETT ADATOK CSERÉJÉRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország Kormánya és a Ciprusi Köztársaság Kormánya (a továbbiakban együtt: Szerződő Felek)
Elismerve a kölcsönös együttműködés fontos szerepét,
Felismerve, hogy a Szerződő Felek közötti együttműködés során szükség lehet minősített adatok cseréjére,
A törvényt az Országgyűlés a 2017. október 3-i ülésnapján fogadta el.
Elismerve, hogy azonos szintű védelmet biztosítanak a minősített adatok számára,
Tiszteletben tartva a  Szerződő Felek minősített adatok védelmére vonatkozó közös érdekeit, nemzeti
jogszabályaikkal összhangban,
Az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk
Az Egyezmény tárgya
1. Jelen Egyezmény célja, hogy kölcsönös védelmet biztosítson az  egyik Szerződő Fél által minősített és a  másik
Szerződő Fél részére továbbított vagy a  Szerződő Felek, valamint joghatóságuk alá tartozó jogi személyek vagy
természetes személyek közötti együttműködés során keletkezett valamennyi minősített adat számára.
2. Jelen Egyezmény nem érinti a  Szerződő Felek egyéb két-, vagy többoldalú szerződés alapján fennálló
kötelezettségeit, beleértve ebbe mindazon megállapodásokat, amelyek minősített adatok cseréjét és kölcsönös
védelmét szabályozzák.
2. Cikk
Fogalommeghatározások
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) A „Minősített adat biztonságának megsértése” jelen Egyezménnyel vagy a  Szerződő Felek nemzeti
jogszabályaival ellentétes olyan tevékenység vagy mulasztás, amelynek következtében a  minősített adat
jogosulatlan nyilvánosságra hozatala, elvesztése, megsemmisülése, jogosulatlan felhasználása, vagy egyéb
módon történő megsértése következik be.
b) A „Minősített Adat” megjelenési formájától, természetétől függetlenül minden olyan adat, amelyet bármelyik
Szerződő Fél nemzeti jogszabályai szerint védelemben kell részesíteni biztonságának megsértésével
szemben, s amely ennek megfelelő minősítést kapott.
c) A „Minősített Szerződés” olyan szerződést jelent, amely minősített adatot tartalmaz vagy amely alapján
minősített adathoz való hozzáférés szükséges.
d) A „Szerződő” olyan természetes személy vagy jogi személy, aki a  nemzeti jogszabályokkal összhangban
jogképességgel rendelkezik minősített szerződések megkötésére.
e) „Nemzeti Biztonsági Felügyelet” a Szerződő Felek azon hatóságait jelenti, amelyek a nemzeti jogszabályokkal
összhangban jelen Egyezmény végrehajtásáért és felügyeletéért felelősek. Ezen hatóságok jelen Egyezmény
3. Cikk 1. bekezdésében vannak nevesítve.
f ) A „Szükséges Ismeret elve” azt a követelményt jelenti, amely alapján a minősített adathoz történő hozzáférés
csak olyan személy részére biztosítható, akinek a hozzáférés hivatali kötelezettsége teljesítéséhez vagy egyéb
speciális feladata ellátásához szükséges.
g) „Átadó Fél” azt a Szerződő Felet, valamint joghatósága alá tartozó természetes vagy jogi személyeket jelenti,
amelyek létrehozták a minősített adatot.
h) „Átvevő Fél” azt a Szerződő Felet, valamint joghatósága alá tartozó természetes vagy jogi személyeket jelenti,
amelyek részére az Átadó Fél minősített adatot továbbít.
i) „Harmadik Fél” bármely olyan államot, valamint a  joghatósága alá tartozó természetes személyeket, jogi
személyeket vagy nemzetközi szervezetet jelenti, amely nem részese jelen Egyezménynek.
3. Cikk
A Nemzeti Biztonsági Felügyeletek 1. A  Szerződő Felek jelen Egyezmény végrehajtásáért és felügyeletéért felelős, Nemzeti Biztonsági Felügyeletei
a következők:
Magyarországon:
Nemzeti Biztonsági Felügyelet
A Ciprusi Köztársaságban:
Εθνική Αρχή ΑσφαλείαςΥπουργείο Αμυνας της Κυπριακής Δημοκρατίας /
Nemzeti Biztonsági Felügyelet, a Ciprusi Köztársaság Védelmi Minisztériuma
2. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek kötelesek egymást diplomáciai úton tájékoztatni hivatalos elérhetőségi
adataikról, és az ezekben bekövetkezett valamennyi változásról.
3. Megkeresés esetén a Nemzeti Biztonsági Felügyeletek kötelesek egymást tájékoztatni más, hatáskörrel rendelkező
hatóságaikról is.
4. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek kötelesek egymást tájékoztatni a  minősített adatokkal kapcsolatos nemzeti
jogszabályaikról és az  ezekkel kapcsolatos valamennyi lényeges változásról valamint megkeresés esetén
tájékoztatják egymást a minősített adatok védelmével kapcsolatos biztonsági előírásaikról, eljárásaikról és mindezek
gyakorlati alkalmazásáról.
4. Cikk
Minősítési szintek megfeleltetése
A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy az alábbi nemzeti minősítési szintek egymással megfeleltethetők, és
összhangban állnak a nemzeti jogszabályaikkal:
Magyarországon A Ciprusi Köztársaságban Angol nyelvű megfelelőjük „Szigorúan titkos!” AKPΩΣ AΠOPPHTO TOP SECRET
„Titkos!” AΠOPPHTO SECRET „Bizalmas!” EMΠІΣTEYTIKO CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” ΠEPIOPIΣMEΝHΣ XPHΣHΣ RESTRICTED
5. Cikk
Minősített adathoz való hozzáférés
Jelen Egyezmény alapján minősített adathoz kizárólag olyan személyek kaphatnak hozzáférést, akik a  Szükséges
Ismeret elvének megfelelnek, és akik az  adott Szerződő Fél nemzeti jogszabályaival összhangban felhatalmazást
kaptak az adott minősítési szintű minősített adathoz történő hozzáférésre.
6. Cikk
Biztonsági alapelvek 1. Szerződő Felek nemzeti jogszabályaikkal összhangban kötelesek megtenni valamennyi intézkedést a  jelen
Egyezmény alapján kicserélt vagy keletkezett minősített adat védelme érdekében.
2. Az Átadó Fél:
a) köteles biztosítani, hogy a  minősített adaton a  nemzeti jogszabályai szerinti megfelelő minősítési szint
feltüntetésre kerüljön;
b) köteles tájékoztatni az Átvevő Felet a minősített adat felhasználásának esetleges feltételhez kötéséről;
c) haladéktalanul köteles írásban tájékoztatni az  Átvevő Felet az  átadott minősített adat minősítésében
bekövetkezett változásokról.
 3. Az Átvevő Fél: a) köteles biztosítani, hogy a  minősített adaton feltüntetésre kerüljön a  4. Cikk alapján meghatározott
egyenértékű minősítési szint;
b) ugyanolyan szintű védelemben köteles részesíteni a  minősített adatot, mint amelyet a  saját, azonos
minősítési szintű minősített adata számára biztosít;
c) köteles biztosítani, hogy az  átvett minősített adat minősítését az  Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása
nélkül nem szünteti meg, illetve minősítési szintjét nem változtatja meg;
d) köteles biztosítani, hogy az  Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az  átvett minősített adatot
Harmadik Fél részére nem adja át;
e) a minősített adatot kizárólag az  átadás során megjelölt célra használhatja fel, betartva az  Átadó Fél által
meghatározott kezelési előírásokat.
7. Cikk
Biztonsági együttműködés 1. Megkeresés esetén a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek, összhangban a  nemzeti jogszabályaik rendelkezéseivel,
kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak a  személyi biztonsági tanúsítványokkal és a  telephely biztonsági
tanúsítványokkal kapcsolatos eljárások során.
2. Jelen Egyezmény alapján a Szerződő Felek megkeresés esetén nemzeti jogszabályaik rendelkezéseivel összhangban
elismerik a  másik Szerződő Fél által kibocsátott személyi biztonsági tanúsítványokat és telephely biztonsági
tanúsítványokat.
3. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek kötelesek haladéktalanul értesíteni egymást az  elismert személyi biztonsági
tanúsítványokkal és a  telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos valamennyi változásról, különösen azok
visszavonásáról vagy leminősítéséről.
4. Jelen Egyezmény végrehajtása során a Nemzeti Biztonsági Felügyeletek az angol nyelvet használják.
8. Cikk
Minősített szerződések 1. A  minősített szerződéseket a  Szerződő Felek saját nemzeti jogszabályai alapján kell megkötni és teljesíteni.
Megkeresés esetén a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek kötelesek megerősíteni, hogy az  ajánlattevő és az  előzetes
szerződési tárgyalásokban vagy a  minősített szerződések teljesítésében részt vevő természetes személyek
rendelkeznek-e megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal vagy telephely biztonsági tanúsítvánnyal.
2. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek kérelmezhetik, hogy a  másik Szerződő Fél biztonsági ellenőrzést folytasson
le a  területén működő létesítményben, biztosítván a  minősített adat védelmét szolgáló intézkedések folyamatos
alkalmazását.
3. A szerződő a nemzeti jogszabályok alapján tájékoztatást ad valamennyi lehetséges alvállalkozóról annak a Nemzeti
Biztonsági Felügyeletnek, amelynek területén a minősített szerződés teljesítése történik.
4. A  minősített szerződések részét képezi a  projekt biztonsági utasítás, amely a  biztonsági követelményeket és
a  minősített szerződés elemeinek minősítési szintjével kapcsolatos rendelkezéseket határozza meg. A  projekt
biztonsági utasítás másolatát azon Szerződő Fél Nemzeti Biztonsági Felügyeletének kell továbbítani, amelynek
joghatósága alatt a minősített szerződés teljesítése történik.
5. Jelen Egyezmény alapján megkötött valamennyi minősített szerződésnek tartalmaznia kell:
a) arra irányuló követelményt, hogy a  szerződő köteles biztosítani a  minősített adathoz hozzáféréssel
rendelkező személyek tájékoztatását a  minősített adatok védelmével kapcsolatos kötelezettségekről
a nemzeti jogszabályokkal összhangban;
b) a  minősített adatok, és azon együttműködési területek listája, amely esetén minősített adatok keletkezése,
kezelése merülhet fel;
c) a  minősített adat minősítési szintjében bekövetkezett változásokról történő tájékoztatás folyamatának
leírását;
d) az adat átadásához használt kommunikációs és elektronikus eszközt;
e) a minősített adat átadásának folyamatát;
f ) a szerződő értesítési kötelezettségvállalását a minősített adat biztonságának megsértése vagy annak gyanúja
esetén;
g) a  szerződő a  minősített szerződés másolatának saját Nemzeti Biztonsági Felügyeletéhez történő
továbbítására vonatkozó kötelezettségvállalást;
h) az alvállalkozó kötelezettségvállalást a szerződőre vonatkozó biztonsági előírások betartására.
9. Cikk
A minősített adat átadása 1. A  minősített adat átadása az  Átadó Fél nemzeti jogszabályai szerint, diplomáciai úton, vagy a  Nemzeti Biztonsági
Felügyeletek által közösen meghatározott egyéb módon történik.
2. A  Szerződő Felek, a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek által jóváhagyott eljárási rend szerint, elektronikus úton is
továbbíthatnak minősített adatot.
10. Cikk
A minősített adat sokszorosítása, fordítása és megsemmisítése
1. Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatról készült másolatokon és fordításokon fel kell tüntetni
a  megfelelő minősítési jelölést és az  így készült adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az  eredeti
minősített adatot. A sokszorosított példányok számát a hivatalos célból szükséges minimumra kell korlátozni.
2. Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adat fordítása során keletkező példányokon a fordítás nyelvén fel kell
tüntetni, hogy az az Átadó Fél minősített adatát tartalmazza.
3. Jelen Egyezmény alapján átadott „Szigorúan titkos!” / AKPΩΣ AΠOPPHTO / TOP SECRET minősítésű adat fordítása
vagy sokszorosítása kizárólag az Átadó Fél előzetes írásbeli engedélyével lehetséges.
4. Amennyiben az adat átadásának célja már nem áll fenn a minősített adatot oly módon kell megsemmisíteni, hogy
annak se részben, se egészben történő helyreállítása ne legyen lehetséges.
5. Jelen Egyezmény alapján átadott, „Szigorúan titkos!” / AKPΩΣ AΠOPPHTO / TOP SECRET minősítésű adat nem
semmisíthető meg, az ezen minősítési szintű adatokat az Átadó Félnek kell visszaszolgáltatni.
6. Olyan veszélyhelyzet esetén, amely lehetetlenné teszi a minősített adat védelmét vagy visszajuttatását, a minősített
adatot késedelem nélkül meg kell semmisíteni. Az Átvevő Fél a lehető leghamarabb köteles értesíteni az Átadó Fél
Nemzeti Biztonsági Felügyeletét a minősített adat megsemmisítéséről.
7. A  minősített adat megsemmisítésére vonatkozó jelentést az  Átadó Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete részére
szükséges eljuttatni.
11. Cikk
Látogatások 1. Minősített adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra az érintett Nemzeti Biztonsági Felügyelet előzetes írásbeli
jóváhagyása alapján kerülhet sor.
2. A Nemzeti Biztonsági Felügyelet a  látogatásra vonatkozó megkeresést legalább húsz nappal a  látogatás időpontja
előtt a  másik Szerződő Fél Nemzeti Biztonsági Felügyeletéhez nyújtja be. Sürgős esetben, a  Nemzeti Biztonsági
Felügyeletek előzetes egyeztetését követően a látogatásra vonatkozó megkeresés a látogatás kezdetéhez közelebbi
időpontban is benyújtható.
3. A látogatásra vonatkozó megkeresésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a látogató neve, születési helye és ideje, állampolgársága, útlevelének vagy más személyazonosító
igazolványának száma;
b) a látogató beosztásának és a látogató által képviselt létesítmény megjelölése;
c) a látogató személyi biztonsági tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az  egyes látogatások összesített
időtartama;
e) a látogatás célja, valamint a  megismerendő legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési
szintjének megjelölése;
f ) a meglátogatandó létesítmény neve és címe, valamint a kapcsolattartójának neve, telefonszáma, faxszáma,
e-mail címe;
g) dátum, aláírás és a Nemzeti Biztonsági Felügyelet hivatalos pecsétjének lenyomata.
4. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek közösen meghatározhatják a  visszatérő látogatásra jogosult személyek listáját.
A  visszatérő látogatások szükséges részleteit a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek közösen állapítják meg. A  listák
tizenkét hónapig érvényesek.
5. A  látogató által megismert minősített adatot úgy kell tekinteni, mint a  jelen Egyezmény alapján átvett minősített
adatot.
6. Azt követően, hogy a  fogadó Szerződő Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete jóváhagyta a  látogatást, köteles
a  nemzeti jogszabályok alapján másolatot biztosítani a  látogatási kérelemről a  meglátogatandó létesítmény
biztonsági vezetőjének.
12. Cikk
Eljárás a minősített adat biztonságának megsértése esetén
1. A Nemzeti Biztonsági Felügyeletek késedelem nélkül írásban tájékoztatják egymást a minősített adat biztonságának
megsértéséről, vagy mindezek alapos gyanújáról.
2. Azon Szerződő Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete, ahol a minősített adat biztonságának megsértésére sor került,
a nemzeti jogszabályoknak megfelelően, késedelem nélkül intézkedik a minősített adat megsértésének kivizsgálása
érdekében vagy kezdeményezi a  kivizsgálás lefolytatását. A  másik Szerződő Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete
megkeresés esetén részt vesz a vizsgálatban.
3. Az Átvevő Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete minden esetben írásban tájékoztatja az Átadó Felet a minősített adat
biztonsága megsértésének körülményeiről, a  kár mértékéről, a  kár enyhítése érdekében megtett intézkedésekről,
valamint a vizsgálat eredményéről.
13. Cikk
Költségek viselése
A Szerződő Felek maguk viselik a jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket.
14. Cikk
Viták rendezése
Szerződő Felek a  jelen Egyezmény értelmezéséből vagy végrehajtásából fakadó vitákat a  Szerződő Felek közötti
tárgyalás útján, külső igazságszolgáltatási fórum igénybevétele nélkül kötelesek rendezni.
15. Cikk
Záró rendelkezések 1. Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Jelen Egyezmény a Szerződő Felek az Egyezmény hatálybalépéshez
szükséges belső feltételek teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének
napját követő második hónap első napján lép hatályba.
2. Jelen Egyezmény a  Szerződő Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható. A  módosítások hatályba
lépésével kapcsolatban az 1. pontban foglaltak az irányadók.
3. Bármelyik Szerződő Fél jogosult jelen Egyezményt bármikor írásban felmondani. Felmondás esetén az Egyezmény
a  felmondásról szóló írásbeli értesítés másik Szerződő Fél általi kézhezvételétől számított hat hónap elteltével
hatályát veszti.
4. Az  Egyezmény megszűnésétől függetlenül az  annak alapján átadott vagy keletkeztetett minősített adatokat
az Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni, mindaddig, amíg az Átadó Fél
írásban felmentést nem ad az Átvevő Fél részére ezen kötelezettség alól.
Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott és az erre felhatalmazott megbízottak jelen Egyezményt aláírásukkal látták el.
Készült Nicosiában, 2015. október 29-én, két eredeti példányban magyar, görög, és angol nyelven, valamennyi
szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya részéről A Ciprusi Köztársaság Kormánya részéről”
„Bizalmas!” EMΠІΣTEYTIKO CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” ΠEPIOPIΣMEΝHΣ XPHΣHΣ RESTRICTED
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 15. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az  e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1823/2018. (XII. 27.) Korm. határozata a Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban állami beruházás keretében a Ludovika Szárnyépület megvalósítása és további programelemek előkészítése, valamint a Kemény Ferenc Sportlétesítmény-fejlesztési Program megvalósítása érdekében szükséges további intézkedésekről.
A Kormány
 1. áttekintette a Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban állami beruházás előrehaladását
és kiemelt célnak tekinti
a) a Ludovika Szárnyépület egyetemi funkcióknak megfelelő átalakítását;
b) a megvalósult projektelemek üzemeltetési igényekhez igazodó kivitelezésének befejezését;
c) a  katasztrófavédelmi speciális képzési központ, a  hadtudományi és honvédtisztképző speciális bentlakásos
képzési központ, valamint a Ludovika Szárnyépülethez csatlakozó vívóterem előkészítését, ennek érdekében
felhívja a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztost és
az érintett minisztereket a szükséges intézkedések megtételére;
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Miniszterelnökséget vezető miniszter
honvédelmi miniszter
belügyminiszter Határidő: folyamatos
 2. egyetért azzal, hogy a  hadtudományi és honvédtisztképző speciális bentlakásos képzési központ kivitelezési
munkáival egyidejűleg valósuljon meg a  Ludovika Főépület üvegpiramisainak az  átalakítása és a  Ludovika
Főépületet a  Ludovika Szárnyépülettel összekötő épület megvalósítása, ennek érdekében felhívja a  kiemelt
budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztost és a Miniszterelnökséget vezető
minisztert a szükséges intézkedések megtételére;
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
 3. egyetért azzal, hogy a) a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a  Ludovika Campusban állami beruházás egyes
programelemeinek megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről és a  források biztosításáról szóló
1512/2015. (VII. 23.) Korm. határozat 2. pontja alapján biztosított forrásból 155 861 400 forint;
b) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban állami beruházás 1. ütemében szereplő
programelemek megvalósításával összefüggő intézkedésekről szóló 1844/2016. (XII. 23.) Korm. határozat
3. pontja alapján biztosított forrásból 1 205 000 725 forint;
c) a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a  Ludovika Campusban állami beruházás programelemeinek
megvalósítása érdekében szükséges további intézkedésekről szóló 1674/2017. (IX. 21.) Korm. határozat
8. pontja alapján biztosított forrásból 1 213 413 376 forint
az 1. pont a) alpontja szerinti programelem megvalósítására kerüljön felhasználásra;
 4. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az 1. pont a) alpontja szerinti programelem megvalósítására
érdekében a  3.  pont szerinti forrás-áthelyezésekre tekintettel gondoskodjon a  támogatási szerződések
módosításához szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 5. úgy határoz, hogy a Kemény Ferenc Sportlétesítmény-fejlesztési Program, valamint egyéb dél-pesti és észak-csepeli
beruházások előkészítése és megtervezése érdekében szükséges intézkedésekről szóló 2016/2017. (XII. 22.)
Korm. határozat 9. pontjában foglaltaktól eltérően az abban meghatározott, a Beruházás Előkészítési Alap fejezeti
kezelésű előirányzat terhére támogatott előkészítési fázisok megvalósításának határideje – 2018.  december  31.
napja helyett – 2019. május 31., továbbá 15. pont a) és b) alpontjában foglaltaktól eltérően az abban meghatározott
jelentés és előterjesztés előkészítésének a  határideje – 2019. január 31. napja helyett – 2019.  június  30. napjában
kerüljön meghatározásra.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2016. (V. 2.) ME határozata az ENSZ Közgyűlés globális kábítószer ügyekkel foglalkozó rendkívüli ülésszakán történő részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy az  ENSZ Közgyűlés globális kábítószer ügyekkel foglalkozó rendkívüli ülésszakán
Magyarország Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazom az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  küldöttség tagjait a  külgazdasági és külügyminiszterrel
egyetértésben kijelölje;
 3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  ENSZ Közgyűlés globális kábítószer ügyekkel foglalkozó
rendkívüli ülésszakán való részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1950/2013. (XII. 17.) Korm. határozata a Szigetköz ökológiai monitoringját végző intézmények támogatása érdekében a Vidékfejlesztési Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma valamint a Magyar Tudományos Akadémia fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Szigetköz ökológiai monitoringjának elvégzése érdekében a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről
szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 14. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
a) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára 2800,0 ezer forint,
b) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára 1400,0 ezer forint, továbbá
c) XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia fejezet, 3. Kutatóközpontok, kutatóintézetek cím, 1. MTA
Kutatóintézetek alcím javára 2800,0 ezer forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2008. (MK 48.) PM utasítása a Pénzügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A Pénzügyminisztérium szervezeti felépítéséről és működésének rendjéről a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 65. § (2) bekezdésében
meghatározott hatáskörömben eljárva – figyelemmel a
jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdésére – a következő utasítást adom ki:
1. § A Pénzügyminisztérium szervezetét és működési rendjét a
jelen utasítás mellékletét képező – a miniszterelnök által jóváhagyott – Szervezeti és Működési Szabályzatban (a továbbiakban: Szabályzat) foglaltak szerint állapítom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a Pénzügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 3/1998. (PK 18.) PM utasítás módosításáról szóló
3/2002. (PK 6.) PM utasítás, továbbá a Pénzügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 6/2006.
(MK 94.) PM utasítás, valamint az annak módosításáról
szóló 4/2007. (MK 30.) PM utasítás és a 10/2007.
(MK 80.) PM utasítás hatályát veszti.
(3) 2008. július 2-án a Szabályzat 4. számú függelékének 12. pontja hatályát veszti.
Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter


text:
102/2015. (IV. 20.) Korm. rendelete az INTERSPAN Faipari Korlátolt Felelősségű Társaság Vásárosnaményban megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Vásárosnamény város közigazgatási területén elhelyezkedő, az ingatlannyilvántartás szerinti 4246/1, 4246/2, 4246/3 helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleteken, illetve az  ezekből
a  földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra
kerülő falemezgyártó üzem és az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására
irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1693/2015. (IX. 25.) Korm. határozata egyes, a Környezet és Energia Operatív Program 1. prioritása keretében megvalósuló hulladékgazdálkodási projektek, valamint a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0003 azonosító számú („Nagybajom Város szennyvízcsatornázása és tisztítása” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek (a továbbiakban: projektek) támogatásának növelését,
 2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
160/2018. (IV. 20.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Kőszeghy Miklóst 2018. április 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2018. április 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök