text:
25/2011. (IV. 7.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2011. igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjaiban meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendeletet az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatáshoz
kapcsolódó 2011. évi kiegészítő nemzeti támogatások igénybevételével kapcsolatos bizottsági határozatra
figyelemmel kell alkalmazni. 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. anyajuh: a Tanács 2009. január 19-i, a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére
meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági
termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és
a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló
73/2009/EK rendelet (a továbbiakban: 73/2009/EK tanácsi rendelet) 100. cikk a) pontjában meghatározott nőivarú
juh; 2. anyatehén: a 73/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikk d)–e) pontjaiban meghatározott nőivarú, háziasított
szarvasmarhaféle, figyelembe véve az ugyanezen rendelet 111. cikk (6) bekezdésében foglaltakat;
3. átruházás: a kérelmen bejelentett állatok (egyedek) összességének a birtokon tartási időszak alatt egy átvevőnek
történő eladása és a történelmi bázis jogosultságról szóló 106/2007. (IX. 24.) FVM rendelet (a továbbiakban:
bázisrendelet) 1. § e) pontja szerinti átruházás; 4. átruházó: az a mezőgazdasági termelő, akinek a kérelemben bejelentett állatai átruházásra kerültek egy másik
mezőgazdasági termelő részére és a bázisrendelet 1. § g) pontja szerinti átadó;
5. átvevő: az a mezőgazdasági termelő, akire a kérelemben bejelentett összes állatot átruházzák és a bázisrendelet
1. § h) pontja szerinti átvevő; 6. birtokon tartás: a kérelmezett állatnak az egyes jogcímeknél meghatározott ideig a kérelmező tenyészetében
történő tartása; 7. egyéni referenciamennyiség (kvóta): a tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről szóló
14/2010. (II. 23.) FVM rendelet (a továbbiakban: kvótarendelet) 1. § 11. pontjában meghatározott mennyiség;
8. egyéni támogatási felsőhatár: a mezőgazdasági termelőt megillető, az állatlétszámhoz kötött támogatási
jogosultságról szóló 82/2005. (IX. 15.) FVM rendelet és az állatlétszámhoz kötött támogatási jogosultság országos
tartalékból való igénylésének feltételeiről szóló 30/2006. (IV. 12.) FVM rendelet alapján nyilvántartott támogatási
jogosultságok összege; 9. egységes kérelem: az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2011. évi igénybevételével
kapcsolatos egységes eljárási szabályokról szóló VM rendelet (a továbbiakban: egységes kérelem rendelet)
szerinti kérelem; 10. gyümölcsös ültetvény: a gyümölcsfával (alma, körte, birs, őszibarack, kajszibarack, meggy, cseresznye, szilva, dió,
gesztenye, mandula, mogyoró) vagy bogyós gyümölccsel (málna, ribiszke, egres, Yosta (rikö), szeder, szamóca,
termesztett bodza) összefüggően telepített terület, amelyet gyümölcs vagy gyümölcs szaporítóanyagának
előállítása céljából művelnek; 11. kiegészítő történelmi bázis jogosultság: a kiegészítő történelmi bázis jogosultság megállapításáról szóló 160/2008.
(XII. 28.) FVM rendelet (a továbbiakban: kiegészítő történelmi bázis rendelet) szerinti jogosultság;
12. mezőgazdasági termelő: a 73/2009/EK tanácsi rendelet 2. cikk a) pontja szerinti termelő;
13. mezőgazdasági vagyoni értékű jog: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Eljárási
tv.) 9. § n) pontjában meghatározott jog; 14. szőlőültetvény: szőlővel összefüggően telepített terület, amelyet szőlő vagy szőlő szaporítóanyagának előállítása
céljából művelnek; 15. támogatható terület: a 73/2009/EK tanácsi rendelet 124. cikk (1)–(5) bekezdésében meghatározott, a támogatás
szempontjából valamennyi feltételnek megfelelő terület; 16. tenyészet: a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet szerint nyilvántartásba vett állattartó a hozzátartozó
tenyészettel és tartási hellyel együtt; 17. termeléstől elválasztott támogatás: olyan támogatás, amelynek alapja a mezőgazdasági termelő rendelkezésére
álló történelmi bázis; 18. termeléshez kötött támogatás: olyan támogatás, amelynek feltétele a támogatható állat tartása, illetve
növénykultúra termelése az e rendeletben meghatározottak szerint; 19. történelmi bázis: a referencia időszakra vonatkozóan meghatározott termelési egység (állatlétszám, terület,
tonna, kg) mértéke, amely a termeléstől elválasztott támogatások alapját képezi; a mezőgazdasági termelő
rendelkezésére álló, az adott jogcímre vonatkozó történelmi bázis jogosultságok összessége;
20. történelmi bázis jogosultság: az ügyfél történelmi bázisa alapján megállapított mezőgazdasági vagyoni értékű jog.
II. FEJEZET
AZ EGYSÉGES TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁS 1. Közös szabályok
3. § (1) Az egységes területalapú támogatásra vonatkozó kérelem benyújtására, elbírálására az e rendeletben nem
szabályozott kérdésekben az egységes kérelem rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Egységes területalapú támogatás iránti kérelmet az a mezőgazdasági termelő nyújthat be, aki a támogatás alapjául
szolgáló terület vonatkozásában az egységes kérelem rendelet alapján jogszerű földhasználónak minősül.
(3) E rendelet szerint egységes területalapú támogatás alapjául szolgáló területnek a 73/2009/EK tanácsi rendelet
124. cikk (1)–(5) bekezdésében foglaltaknak megfelelő mezőgazdasági területet kell tekinteni.
(4) A (3) bekezdés szerinti területre az egységes területalapú támogatás igénylése alapjául szolgáló területeket tartalmazó
egységes területalapú támogatási kérelemre – az (5)–(6) bekezdésben meghatározott kivétellel – csak akkor fizethető
támogatás, ha az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában a támogatható terület eléri vagy
meghaladja az 1 hektárt. Ha a támogatható terület több mezőgazdasági parcellából áll, az egyes mezőgazdasági
parcellák támogatható területének el kell érnie a 0,25 hektárt.
(5) Az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában 0,3 hektárnál nagyobb támogatható szőlőültetvény
vagy gyümölcsös ültetvény területe után a támogatás kifizethető.
(6) Ha az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában a támogatható terület nem éri el együttesen
az 1 hektárt, de a mezőgazdasági termelő rendelkezik 0,3 hektárnál nagyobb támogatható szőlőültetvény vagy
gyümölcsös ültetvény területtel, e terület és az egyéb támogatható területek után együttesen folyósítható
a támogatás. (7) Az egységes területalapú támogatás alapjául szolgáló terület megállapításánál nem vehető figyelembe az a terület,
a) amely után a mezőgazdasági termelő részére a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján az Európai Unió által
társfinanszírozott mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes
szabályairól szóló 132/2004. (IX. 11.) FVM rendelet szerinti támogatási jogosultság került megállapításra,
b) amelyről az ingatlanügyi hatóság által végrehajtott határszemle alapján, távérzékelés vagy helyszíni ellenőrzés
útján megállapítható, hogy az adott terület (parcella) 2003. június 30-án nem tett eleget a termőföldről szóló
1994. évi LV. törvény 36. § (1) bekezdésben előírt hasznosítási kötelezettségnek, vagy
c) amely az épített műtárgy felületén helyezkedik el.
(8) Ugyanarra a mezőgazdasági parcellára csak egy egységes kérelem nyújtható be.
(9) Egységes területalapú támogatást igényelhet az a mezőgazdasági termelő is, amely (aki) felszámolási, végelszámolási
vagy adósságrendezési eljárás alatt áll, feltéve, hogy az e rendeletben, továbbá az egységes kérelem rendeletben
meghatározott feltételeknek megfelel. 4. § Az adminisztratív és a fizikai ellenőrzések megállapításaihoz kapcsolódó levonásokat és kizárásokat a túligényelt
blokkok vonatkozásában a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) a honlapján
megjelentetett blokklista közzétételének napjával kezdődően alkalmazza. 5. § Az egységes területalapú támogatás tárgyában hozott határozatnak tartalmaznia kell:
a) az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában igényelt terület nagyságát,
b) a támogatás alapjául szolgáló támogatható terület nagyságát,
c) a mezőgazdasági termelőt megillető támogatási összeget, és
d) az alkalmazott – közösségi jogi aktus szerinti – jogkövetkezményeket.
6. § A támogatás mértéke a 73/2009/EK tanácsi rendelet 122. cikk (2) bekezdése és 123. cikke alapján kerül meghatározásra
az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint
az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2011. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 25/2011. (IV. 7.) VM rendelet egyes jogcímeihez kapcsolódó támogatási összegekről szóló VM
rendeletben (a továbbiakban: mérték rendelet). 2. További feltételek kendertermesztés esetén
7. § (1) Kendertermesztés esetén egységes területalapú támogatás a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági
termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és
a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK
tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK bizottsági rendelet 10. cikke szerinti fajta után, és csak akkor
fizethető, ha a vetőmagcímkéket a mezőgazdasági termelő az egységes kérelemmel együtt, de legkésőbb 2011. június
30-áig az MVH-nak megküldi, továbbá az egységes kérelemben az Európai Unió kötelező jogi aktusa szerinti adatokat
feltünteti. (2) A rostcélra termesztett kender esetén – az (1) bekezdésben foglaltakon túl – az Európai Unió kötelező jogi aktusa
szerinti szerződést is csatolni kell az egységes kérelemhez.
III. FEJEZET
AZ EGYSÉGES TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁSHOZ KAPCSOLÓDÓ KIEGÉSZÍTŐ NEMZETI TÁMOGATÁS
3. Közös szabályok 8. § (1) Az egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatás (a továbbiakban: kiegészítő
nemzeti támogatás) vehető igénybe az alábbi jogcímekre: a) hízottbikatartás támogatása,
b) tejtámogatás, c) anyatehéntartás támogatása, ca) termeléshez kötött támogatás,
cb) termeléstől elválasztott támogatás, d) extenzifikációs szarvasmarha támogatás,
e) anyajuhtartás támogatása, f) kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuh-támogatás,
g) Burley-dohány termesztésének támogatása, h) Virginia-dohány termesztésének támogatása,
i) héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása, j) rizs termesztésének támogatása,
ja) termeléshez kötött támogatás, jb) termeléstől elválasztott támogatás.
(2) Az (1) bekezdés a), b), d), f), g) és h) pontjai szerinti jogcímek alapján termeléstől elválasztott támogatás;
az (1) bekezdés c) és j) pontja szerinti jogcím alapján részben termeléshez kötött támogatás, részben termeléstől
elválasztott támogatás; az (1) bekezdés e) és i) pontjai szerinti jogcímek alapján termeléshez kötött támogatás vehető
igénybe. (3) Az (1) bekezdés i) pontja és j) pont ja) alpontja szerinti jogcímekre vonatkozó kérelem benyújtására és elbírálására
az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az egységes kérelem rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
9. § (1) Kiegészítő nemzeti támogatás igénybevételére az a mezőgazdasági termelő jogosult, aki
a) a 8. § (1) bekezdés i) pontja és j) pont ja) alpontja szerinti támogatási jogcímek esetén a támogatást az egységes
kérelem rendelet szerint benyújtott egységes kérelmen igényli, b) a 8. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontja és e) pontjai szerinti támogatási jogcímek esetén támogatási kérelmet nyújt
be és a Tenyészet Információs Rendszerben (a továbbiakban: TIR) a támogatási kérelemben szereplő állatok
tenyészetének állattartójaként – az Eljárási tv. szerinti regisztrációs számának feltüntetésével – szerepel,
c) termeléstől elválasztott támogatási jogcím esetén az MVH nyilvántartása szerint történelmi bázis, illetve
kiegészítő történelmi bázis jogosultsággal rendelkezik, családi gazdaság esetében – amennyiben a történelmi
bázis, illetve kiegészítő történelmi bázis jogosultság a családi gazdaság tagjának a nevén szerepel
a nyilvántartásban – a támogatásra a családi gazdálkodó akkor jogosult, ha megfelel a termeléstől elválasztott
támogatásra vonatkozó egyéb feltételeknek, valamint 2011. november 30-ig, a 8. § (1) bekezdés b) pontja szerinti
jogcím esetében 2011. szeptember 30-ig igazolásra kerül az MVH részére, hogy a bázis jogosultsággal rendelkező
személy a családi gazdaság tagja. (2) A 8. § (1) bekezdés a), b), d) és f) pontjai valamint c) pont cb) alpontja szerinti támogatási jogcím esetén történelmi
bázis jogosultság és a 8. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatási jogcím esetében kiegészítő történelmi bázis
jogosultság alapján a termeléstől elválasztott támogatásra az a mezőgazdasági termelő jogosult, aki egységes
területalapú támogatásra való jogosultságot szerzett és a TIR-ben állattartóként van nyilvántartva.
(3) A 8. § (1) bekezdés g)–h) pontjai, valamint j) pont jb) alpontja szerinti támogatási jogcímek esetén a támogatás
a történelmi bázis jogosultság alapján az egységes területalapú támogatás tekintetében a mezőgazdasági termelő
részére megállapított jogosult terület mértékéig vehető igénybe. 10. § (1) Kiegészítő nemzeti támogatás legfeljebb az egységes kérelemben feltüntetett területre, a támogatási kérelemben
megjelölt állatlétszámra, az MVH nyilvántartásában szereplő történelmi bázis jogosultságra, kiegészítő történelmi
bázis jogosultságra, az egyéni támogatási felsőhatárra vonatkozóan állapítható meg.
(2) A 8. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás esetében az Eljárási tv. 55. § (10) bekezdése alkalmazásában az MVH
a mesterséges körülmények létrehozásával összefüggő feltételeket vizsgálhatja, különösen abban az esetben, amikor
az ügyfél 2006. december 13. és 2007. március 31. között megszerzett tejkvótája alapján megállapított történelmi
bázis jogosultsága után úgy vesz igénybe támogatást, hogy a 2007. április 1. után bármilyen más jogcímen
tulajdonában levő tejkvótájának több mint egyharmadát értékesítette. 4. Hízottbikatartás támogatása
11. § (1) A hízottbikatartás támogatása termeléstől elválasztva, történelmi bázis és kiegészítő történelmi bázis jogosultság
alapján kerül megállapításra. A mezőgazdasági termelő a rendelkezésére álló egyéni történelmi bázisa alapján
a mérték rendeletben meghatározott mértékű támogatásra jogosult. (2) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén hízottbika-tartási kötelezettség
nem terheli. (3) Ha a mezőgazdasági termelő termelést folytat, az (1) bekezdés szerinti támogatás feltétele, hogy gondoskodjon
az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény (a továbbiakban: állattenyésztési törvény) szerinti
apaállat-használatról, és a tenyészetében lévő szarvasmarha-állománynak a szarvasmarha-fajok egyedeinek
jelöléséről és az Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet
(a továbbiakban: szarvasmarha ENAR rendelet) szerinti jelöléséről és nyilvántartásáról.
(4) Amennyiben a mezőgazdasági termelő más szarvasmarha-tartási támogatásban is részt vesz, az ellenőrzések során
a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén az áthúzódó szankciók tekintetében a támogatási összeg
meghatározására a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási
és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére
meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében,
a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1122/2009/EK
rendelet) 63., 65. és 74. cikke szerinti eljárást kell alkalmazni.
5. Tejtámogatás 12. § (1) A tejtámogatás termeléstől elválasztva, történelmi bázis alapján kerül megállapításra. A mezőgazdasági termelő
egyéni történelmi bázisa alapján a mérték rendeletben meghatározott mértékű támogatásra jogosult.
(2) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén tejtermelési kötelezettség nem
terheli. 6. Az anyatehéntartás termeléstől elválasztott támogatása 13. § (1) A mezőgazdasági termelő az egyéni történelmi bázisa alapján a mérték rendeletben meghatározott mértékű
támogatásra jogosult. (2) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén anyatehén-tartási kötelezettség
nem terheli. (3) Ha a mezőgazdasági termelő állattenyésztési tevékenységet folytat, az (1) bekezdés szerinti támogatás feltétele, hogy
gondoskodjon az állattenyésztési törvényben foglaltak szerinti apaállat-használatról és a tenyészetében lévő
szarvasmarha-állománynak a szarvasmarha ENAR rendelet szerinti jelöléséről és nyilvántartásáról.
(4) Amennyiben a mezőgazdasági termelő más szarvasmarha-tartási támogatásban is részt vesz, az ellenőrzések során
a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén az áthúzódó szankciók tekintetében a támogatási összeg
meghatározására a 1122/2009/EK bizottsági rendelet 63., 65. és 74. cikke szerinti eljárást kell alkalmazni.
7. Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatása 14. § (1) Az anyatehéntartás esetén a mérték rendeletben meghatározott mértékű termeléshez kötött támogatás vehető
igénybe. (2) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatása állategyedenként, naptári évenként és mezőgazdasági
termelőnként – az egyéni támogatási felsőhatár figyelembevételével – egy alkalommal kerül megállapításra.
15. § (1) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatására az a mezőgazdasági termelő jogosult, akinek
a) a kvótarendelet szerinti rendelkezésre álló egyéni referenciamennyisége és a gazdasági társaságba vagy
szövetkezetbe vagyoni hozzájárulásként bevitt vagy részükre használatba adott kvótamennyiségének összege
nem haladja meg a 120 000 kg-ot, vagy
b) a kvótarendelet szerinti rendelkezésre álló egyéni referenciamennyisége és a gazdasági társaságba vagy
szövetkezetbe vagyoni hozzájárulásként bevitt vagy részükre használatba adott kvótamennyiségének összege
meghaladja a 120 000 kg-ot, a támogatási kérelemben feltüntetett állatait tejtermelést nem folytató
tenyészetben tartja és azok 2010. április 1-jétől nem állnak tejtermelési ellenőrzés alatt, továbbá vállalja, hogy
azokat a továbbiakban tejtermelésre nem hasznosítja. (2) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatása a támogatási kérelem benyújtásának napján a tenyészetben lévő
olyan anyatehén után igényelhető, amely nem tartozik a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek az ugyanezen rendelet IV. és
V. címében a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek tekintetében történő
alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1121/2009/EK bizottsági
rendelet (a továbbiakban: 1121/2009/EK bizottsági rendelet) IV. mellékletében felsorolt fajtákhoz és a szarvasmarha
ENAR nyilvántartásban 99-es kódon „egyéb tejhasznú” fajtával bejelentett fajtához.
(3) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatásának feltétele, hogy a mezőgazdasági termelő
a) gondoskodjon az állattenyésztési törvényben foglaltak szerinti apaállat-használatról,
b) gondoskodjon a tenyészetében lévő állatállományra vonatkozóan a szarvasmarha ENAR rendelet szerinti
jelöléséről és nyilvántartásáról, c) a támogatásra bejelentett állományában központi lajstromszámmal ellátott, a (2) bekezdés alapján támogatható
fajtájú tenyészbikát vagy mélyhűtött szaporítóanyagot használ és a termékenyítéseket (fedeztetéseket), a szabad
és háremszerű pároztatásokat és az embrió-átültetéseket az erre a célra a Termékenyítési Rendszerben
rendszeresített bizonylaton a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalhoz bejelentse és a bejelentett adatokat
a központi adatbázisban regisztrálják, d) a támogatásra bejelentett tenyészetében jellemzően hústermelés céljára tartson borjakat és a kérelmezett állatok
legalább 30%-ának legyen ellése a 2011. január 1-jétől 2011. december 31-ig tartó időszak során, és
e) a kérelmezett állattól a birtokon tartási idő alatt született borjakat közvetlenül a születésüket követően legalább
egy hónapon keresztül az anyjukkal azonos tenyészetben tartsa.
(4) A támogatható minimális állatlétszám három egyed. (5) A támogatás további feltétele az anyatehén fajtájának az ENAR nyilvántartásba való bejelentése a szarvasmarha ENAR
rendeletben meghatározott útmutató szerinti fajtakóddal legkésőbb a támogatási kérelem benyújtásáig.
16. § (1) A tenyészetben lévő állomány gümőkór-, brucellózis- és leukózismentességét az arra jogosult állatorvos a támogatási
kérelmen igazolja. A mentességnek már a támogatási kérelem benyújtásakor fenn kell állnia. Ha a kérelem
benyújtásakor a mentesség nem áll fenn, a támogatási kérelem vis maior kérelem benyújtásával sem fogadható el.
(2) A támogatás alapjául figyelembe vehető állatlétszámban az üszők aránya a birtokon tartás teljes ideje alatt legfeljebb
40% lehet. (3) A 15. § (3) bekezdés d) pontjában és az e § (2) bekezdésben meghatározott százalékos arány esetén a számítás során
egész számra történő kerekítést kell alkalmazni. 17. § (1) A mezőgazdasági termelőnek a támogatásra bejelentett állatokra vonatkozóan 6 hónapos birtokon tartási
kötelezettséget kell vállalnia, amely a támogatási kérelem benyújtásának napját követő naptól kezdődően
folyamatosan áll fenn. (2) A tartási kötelezettség teljesítésének kell tekinteni, ha a mezőgazdasági termelő a tartási kötelezettség alatt álló
állatnak az állatorvos által igazoltan kényszervágott vagy elhullott, valamint a tenyésztési selejtnek minősülő
egyednek az ENAR nyilvántartás alapján igazoltan vágásra történő selejtezését – a kieséstől számított 60 napon belül –
a 15. §-ban foglalt feltételeknek a támogatási kérelem benyújtásának napjától megfelelő egyeddel, saját költségére
pótolja. (3) A (2) bekezdés szerinti pótlás csak akkor fogadható el, ha
a) a kieső állatnak a nyilvántartásból történő kijelentése a szarvasmarha ENAR rendeletnek megfelelően
megtörténik, b) a mezőgazdasági termelő a kiesés tényét és a pótlásként beállított állatot az MVH által rendszeresített, az MVH
honlapján közzétett nyomtatványon legkésőbb a pótlásra előírt határidőt követő 15 napon belül, a kötelező
birtokon tartás utolsó 60 napjában kieső és nem pótolt állatokat a kiesést követő 15 napon belül az MVH
mezőgazdasági termelő lakóhelye vagy székhelye szerinti megyei kirendeltségének, a kiesés okát igazoló
állatorvosi igazolást mellékelve bejelenti, és c) a pótlásként beállított állatnak a nyilvántartásba történő bejelentése a szarvasmarha ENAR rendeletnek
megfelelően megtörténik. (4) A (3) bekezdés b) pontja szerinti nyomtatvány az ügyfél azonosításához szükséges adatokat és a módosítási
kérelemmel érintett állatokra vonatkozó adatokat tartalmazza. (5) A pótlásként beállított állat abban az esetben fogadható el, ha a kieső állat megfelelt a 15. §, valamint az e §-ban
foglaltaknak. 18. § (1) A támogatási feltételeknek való megfelelés ellenőrzése során a 1122/2009/EK bizottsági rendelet 30–31., valamint
41–42. cikkében foglaltakat kell alkalmazni. (2) Az ellenőrzések során a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén a támogatási összeg meghatározása
során a 1122/2009/EK bizottsági rendelet 63., 65. és 74. cikkei szerinti eljárást kell alkalmazni.
(3) Az állatokra és a tenyészetre vonatkozó adminisztratív ellenőrzés során kizárólag azon adatok tekinthetőek
a támogatás szempontjából elfogadottnak, amelyek az ENAR nyilvántartásba bejelentésre kerültek és
a nyilvántartásban szerepelnek. (4) Az ENAR nyilvántartásba bejelentett adatok helyességéért, a bejelentés elmaradásáért vagy határidőn túli
teljesítéséért a mezőgazdasági termelő felelős annak minden jogkövetkezményével együtt.
19. § (1) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatására irányuló támogatási kérelmet 2011. június 1. és 2011. július 31.
között az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett nyomtatványon lehet benyújtani az MVH-hoz.
(2) Az MVH a támogatásra bejelentett állatokról szóló igazolást legkésőbb 2011. szeptember 15-éig megküldi
a mezőgazdasági termelő részére. (3) A támogatási összeg kifizetéséről az MVH 2012. április 30-áig dönt.
8. Extenzifikációs szarvasmarhatartás támogatása 20. § (1) Az extenzifikációs szarvasmarhatartás támogatása termeléstől elválasztva, történelmi bázis alapján kerül
megállapításra. A mezőgazdasági termelő az egyéni történelmi bázisa alapján a mérték rendeletben meghatározott
mértékű támogatásra jogosult. (2) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén tartási kötelezettség nem terheli.
(3) Amennyiben a mezőgazdasági termelő más szarvasmarhatartási támogatásban is részt vesz, az ellenőrzések során
a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén az áthúzódó szankciók tekintetében a támogatási összeg
meghatározására az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 63., 65. és 74. cikke szerinti eljárást kell alkalmazni.
9. Anyajuhtartás támogatása 21. § (1) Az anyajuh után, állategyedenként, termeléshez kötötten, a mérték rendeletben meghatározott mértékű támogatás
vehető igénybe. (2) A mezőgazdasági termelőt anyajuhtartási kötelezettség terheli.
(3) A támogatás állategyedenként, naptári évenként és mezőgazdasági termelőnként az egyéni támogatási felsőhatár
figyelembevételével, egy alkalommal kerül megállapításra. 22. § (1) Az anyajuhtartás termeléshez kötött támogatása igénybevételének feltétele, hogy a mezőgazdasági termelő
gondoskodjon az állattenyésztési törvényben foglaltak szerinti apaállat-használatról és kizárólag törzskönyvi
kivonattal vagy származási igazolással ellátott kost használjon a nőivarú állomány fedeztetésére, továbbá
gondoskodjon a tenyészetében tartott állatállománynak a juh- és kecskefélék egyedeinek Egységes Nyilvántartási és
Azonosítási Rendszeréről szóló 182/2009. (XII. 30.) FVM rendelet (a továbbiakban: juh ENAR rendelet) szerinti tartós
jelöléséről, folyamatos nyilvántartásáról és az adatok bejelentéséről. (2) A támogatható minimális állatlétszám tíz egyed.
(3) A mezőgazdasági termelő, mint tartó tenyészeteiben az igazolás kiállításakor a kérelmező által tartott állatok
létszámát és az (1) bekezdésben meghatározott feltételeket a Magyar Juhtenyésztők és Kecsketenyésztők Szövetsége
a támogatási kérelmen térítésmentesen igazolja. 23. § (1) A mezőgazdasági termelő a támogatásra bejelentett állatlétszámnak megfelelő anyajuhállományt köteles
100 egymást követő napon át birtokán tartani. A birtokon tartási kötelezettség a támogatási kérelem benyújtására
nyitva álló határidőt követő naptól kezdődően áll fenn.
(2) Ha a mezőgazdasági termelő a birtokon tartási időszak alatt megváltoztatja a kérelmezett állatállomány tartási helyét,
köteles azt a változás bekövetkezésétől számított 15 napon belül bejelenteni. A bejelentést és a támogatási kérelemre
vonatkozó egyéb módosítást az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett nyomtatványon kell
benyújtani. (3) A (2) bekezdés szerinti nyomtatvány az ügyfél azonosításához szükséges adatokat és a támogatással érintett állatokra
és a tartási helyre vonatkozó adatokat tartalmazza. 24. § (1) Az anyajuhtartás termeléshez kötött támogatásában az a mezőgazdasági termelő részesülhet, aki az e rendelet
hatálybalépését követő 45 napon belül az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett nyomtatványon
támogatási kérelmet nyújt be. (2) Az (1) bekezdés szerinti nyomtatvány az ügyfél azonosításához szükséges adatokat és az igényelt támogatásra
vonatkozó adatokat, a juhtej és a juhtej-tejtermékek tárgyévben történő értékesítésére vonatkozó nyilatkozatokat
tartalmazza. (3) A támogatási kérelemben nyilatkozni kell a juhtej és juhtej-tejtermékek tárgyévben történő értékesítéséről.
(4) Az MVH a támogatásra bejelentett állatokról szóló döntést legkésőbb 2011. december 15-éig közli a mezőgazdasági
termelővel. (5) A támogatási összeg 2012. április 30-áig kerül kifizetésre.
25. § (1) A támogatási feltételeknek való megfelelés ellenőrzése során az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 30. cikk
(2) bekezdés c) pontjában, ugyanezen cikk (3)–(4) bekezdéseiben, 31. és 41. cikkeiben, valamint 42. cikk
(3) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni. (2) Az ellenőrzések során a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén a támogatási összeg meghatározása
során az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 63. és 66. cikkei szerinti eljárást kell alkalmazni.
(3) A juh ENAR rendelet 13. §-a szerinti nyilvántartási és bejelentési kötelezettségre vonatkozó előírások megsértése
esetén, amennyiben az eltérés a juh ENAR rendeletben meghatározottakhoz képest 20% vagy annál nagyobb,
a támogatási összeg az eltérés százalékos arányával megegyező mértékében csökkentésre kerül.
(4) A szállítások bejelentésére vonatkozó feltétel vizsgálata 2010. szeptember 1-jétől a helyszíni ellenőrzés napjáig
az állomány-nyilvántartásba bejegyzett ki- és beszállítások, helyszínen fellelhető szállítólevelek és az ENAR
nyilvántartásban rögzített szállítólevelek összevetésével történik. Eltérés esetén ezen adatok mindegyike
figyelembevételre kerül a szankció megállapításánál. (5) Megfelelő, bejelentett szállítólevélnek kizárólag az ENAR nyilvántartás alapján hibátlan, illetve figyelmeztető hibás
szállítólevelek fogadhatóak el. (6) Az ENAR nyilvántartásba bejelentett adatok helyességéért, a bejelentés elmaradásáért vagy határidőn túli
teljesítéséért a mezőgazdasági termelő felelős annak minden jogkövetkezményével együtt.
10. Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás kiegészítő támogatása
26. § (1) A kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuh kiegészítő támogatása termeléstől elválasztva, történelmi
bázis alapján kerül megállapításra. A mezőgazdasági termelő az egyéni történelmi bázisa alapján a mérték
rendeletben meghatározott mértékű támogatásra jogosult. (2) Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás kiegészítő támogatás csak az anyajuh támogatásra
jogosult darabszámig vehető igénybe. 11. Egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó növénytermesztési
kiegészítő nemzeti támogatások 27. § (1) Termeléshez kötött növénytermesztési kiegészítő nemzeti támogatás olyan terület után igényelhető, amelyre
egységes területalapú támogatást is igényeltek. (2) Az egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó bármely jogcímen megítélt növénytermesztési kiegészítő
nemzeti támogatás esetén a mezőgazdasági termelő köteles betartani az egységes területalapú támogatások
igénybevételéhez teljesítendő feltételeket. 12. A dohány termeléstől elválasztott támogatása
28. § (1) A mezőgazdasági termelő, ha részt vesz a zöldség, gyümölcs és a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program
Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó
feltételek megállapításáról szóló 29/2010. (III. 30.) FVM rendelet által szabályozott dohány szerkezetátalakítási
programban, akkor a Burley és a Virginia dohány egyéni történelmi bázisa alapján a mérték rendeletben
meghatározott mértékű termeléstől elválasztott támogatásra jogosult. (2) A termeléstől elválasztott támogatás legfeljebb a Burley, valamint a Virginia dohány szerkezetátalakítási programban
való részvételnél figyelembe vett terület mértékéig vehető igénybe.
(3) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén dohánytermesztési kötelezettség
nem terheli. (4) Az (1) bekezdés szerinti támogatás teljes összegére az a mezőgazdasági termelő jogosult, aki a dohány
szerkezetátalakítási program előírásainak maradéktalanul megfelel. Ha a dohány szerkezetátalakítási program
előírásainak teljesítésére 70% vagy annál nagyobb mértékben kerül sor, a mezőgazdasági termelő a teljesítésnek
megfelelő százalékos mértékben jogosult dohánytermesztési kiegészítő nemzeti támogatásra. A dohány
szerkezetátalakítási program előírásainak 70%-nál kisebb mértékben való teljesítése esetén támogatásra nem
jogosult. 13. Héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása 29. § (1) Héjas gyümölcsűek termesztésének termeléshez kötött támogatása olyan terület után igényelhető,
a) amelyen a következő héjas gyümölcsűeket termesztik: aa) a 0802 11 és a 0802 12 KN kód alá tartozó mandula,
ab) a 0802 21 és a 0802 22 KN kód alá tartozó mogyoró, vagy
ac) a 0802 31 és a 0802 32 KN kód alá tartozó dió, és
b) amelynek minimális állomány-sűrűsége meghaladja dió esetében a hektáronkénti 80 fát, mogyoró esetében
a hektáronkénti 400 bokrot, mandula esetében a hektáronkénti 200 fát.
(2) A támogatás mértékét a mérték rendelet határozza meg.
14. Rizs termesztésének támogatása 30. § (1) A mezőgazdasági termelő rizs termesztéséhez kötött támogatást vehet igénybe azon terület után,
a) amelyen 1006 10 KN kód alá tartozó rizst termeszt,
b) amelyen az állományt rendes növekedési feltételek mellett legalább a virágzás kezdetéig megőrzi, és
c) eleget tesz az 1121/2009/EK bizottsági rendelet 7. cikk b) pontjában foglaltaknak.
(2) A támogatás mértékét a mérték rendelet határozza meg.
31. § (1) A mezőgazdasági termelő, a termeléstől elválasztott támogatás keretében, a rizs termesztése alapján megállapított
egyéni történelmi bázisa alapján a mérték rendeletben meghatározott mértékű támogatásra jogosult.
(2) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén rizstermesztési kötelezettség
nem terheli. 15. A kiegészítő nemzeti támogatásokra vonatkozó eljárási szabályok
32. § (1) A 8. § (1) bekezdés a)–b), d) és f)–h) pontjai, valamint c) pont cb) alpontja és j) pont jb) alpontja szerinti támogatási
jogcímek esetén a támogatásra való jogosultságot az MVH az általa vezetett nyilvántartás szerint a mezőgazdasági
termelőnek a 2011. támogatási évre rendelkezésére álló történelmi bázis és kiegészítő történelmi bázis jogosultságok
alapján állapítja meg. (2) A 8. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontja és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén a támogatási kérelmet az MVH
által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett nyomtatványon lehet benyújtani. A nyomtatvány az ügyfél
azonosításához szükséges és az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat és nyilatkozatokat tartalmazza.
(3) A 8. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontja és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén, ha az ügyfél a támogatási
kérelem benyújtásakor nem csatolja a kérelmet képező főlap vagy betétlapok bármelyikét, úgy azok hiánypótlás
tárgyai nem lehetnek. (4) A 8. § c) pont ca) alpontja és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetében a támogatási kérelem az egyes
jogcímeknél meghatározott határidőn túl az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 23. cikkében foglaltakra figyelemmel
nyújtható be. (5) A 8. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontja és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetében a támogatási évre
vonatkozóan kizárólag az első benyújtott kérelem fogadható el.
33. § (1) A 8. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontja és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén a támogatási kérelmet az MVH
által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett nyomtatványon lehet visszavonni. A nyomtatvány az ügyfél
azonosításához szükséges és az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat és nyilatkozatokat tartalmazza.
(2) A 8. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontja és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén az elháríthatatlan külső ok
(vis maior) miatti igazolási kérelem az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett nyomtatványon
nyújtható be. A nyomtatvány az ügyfél azonosításához szükséges, a vis maior esetre és a vis maiorral érintett állatokra
vonatkozó adatokat tartalmazza. 34. § A támogatásról szóló határozatnak – ideértve a termeléstől elválasztott támogatások esetén hozott döntést is –
tartalmaznia kell: a) az adott támogatási jogcím vonatkozásában igényelt területet, állatlétszámot, történelmi bázist, kiegészítő
történelmi bázist, b) a támogatás alapjául szolgáló terület, állatlétszám, történelmi bázis, kiegészítő történelmi bázis vagy egyéni
támogatási felsőhatár mértékét, és c) a támogatás összegét, az annak kiszámítása során alkalmazott visszaosztás mértékét és a támogatási összeget
érintő csökkentések okait. 35. § (1) A támogatás kifizetéséről az MVH az esetleges köztartozás levonása mellett intézkedik.
(2) A 8. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontja és e) pontja szerinti támogatási jogcímekhez kapcsolódó átruházás esetén
az átruházó által igényelt támogatás az átvevőnek kerül kifizetésre, ha az átvevő
a) az átruházást követő 15 napon belül az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett nyomtatványon
bejelenti az MVH-nak az átruházás tényét és igényli a támogatást,
b) mellékeli az átruházásról szóló szerződés másolatát, és
c) teljesíti a támogatás igénybevételéhez szükséges összes feltételt.
(3) A (2) bekezdés a) pontja szerinti nyomtatvány az ügyfél azonosításához szükséges adatokat és nyilatkozatokat,
valamint az átruházással érintett jogcím megjelölését tartalmazza. (4) Ha a (2) bekezdés szerinti átruházás az átvevő egyéb támogatási kérelmével kapcsolatos feltételek teljesítését
kedvezőtlenül érinti, az átruházott állatokat a 2011. támogatási év vonatkozásában különálló gazdaságnak kell
tekinteni. 36. § (1) A termeléstől elválasztott, történelmi bázis alapú támogatás esetén az adott évi támogatás kifizetése a történelmi
bázis jogosultság megállapítására és annak nyilvántartásában az ügyfél részére történő átvezetés alapjául szolgáló,
jóváhagyott kérelem alapján történik. A 8. § a)–b), d), f)–h) pontjaiban és c) pont cb), valamint j) pont jb) alpontjában
meghatározott támogatás a történelmi bázissal rendelkező mezőgazdasági termelőnek kerül kifizetésre, figyelembe
véve a bázisrendeletben foglalt ügyleti határidőket. (2) A támogatást az a mezőgazdasági termelő is igényelheti, valamint a támogatás annak a mezőgazdasági termelőnek is
kifizetésre kerülhet, amely (aki) felszámolási, végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt áll, feltéve, hogy
az e rendeletben, továbbá az egységes kérelem rendeletben meghatározott feltételeknek megfelel.
(3) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a támogatásra jogosultnak járó támogatási összeg kifizetésére
2012. június 30-áig kerül sor. IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
37. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
38. § Ez a rendelet a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendeletnek, b) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési
rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében,
a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendeletnek,
c) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek az ugyanezen rendelet IV. és V. címében a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott támogatási rendszerek tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1121/2009/EK bizottsági rendeletnek,
d) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási
rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK
bizottsági rendeletnek a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
39. § Hatályát veszti az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS),
valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2010. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 22/2010. (III. 16.) FVM rendelet. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1570/2012. (XII. 10.) Korm. határozata a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezeten belüli előirányzat átcsoportosításáról.
A Kormány a Magyarország 2012. évi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 27. § (1) bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva 1. elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója
fejezetben a 72. Tamási Város feladatainak támogatása cím létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal 2. elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója
fejezet, 5. Helyi önkormányzatok kiegészítő támogatása cím, 1. Helyi önkormányzatokat megillető tartalékok alcím,
1. Önkormányzati fejezeti tartalék jogcímcsoport terhére 682,9 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri
átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi
jövedelemadója fejezet, 72. Tamási Város feladatainak támogatása cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal 3. felhívja a belügyminisztert, hogy a támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának feltételeiről Tamási Város
Önkormányzatával támogatási megállapodást kössön; Felelős: belügyminiszter Határidő: 2012. december 20.
4. felhívja a belügyminisztert, hogy a 2. pont szerinti támogatást soron kívül folyósítsa Tamási Város Önkormányzata
számára. Felelős: belügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
161/2016. (VI. 14.) Korm. rendelete a RÁC NOSZTALGIA Beruházó és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  RÁC NOSZTALGIA Beruházó és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt”
(cégjegyzékszám: 01-09-695525, székhely: 1013 Budapest, Hadnagy utca 8–10.) gazdasági társaságot
(a továbbiakban: Társaság) a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban:
Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2012. (XII. 7.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára, a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) jelen utasítás
mellékletében foglaltak szerint határozom meg. 2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
1710/2013. (X. 8.) Korm. határozata az „ERNYŐ_13” kódszámú („K+F+I ernyőprojektek támogatása” tárgyú) pályázat keretében megvalósítani tervezett, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektek jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatokat,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
259/2010. (III. 31.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F. M. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. március 17-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt a pártfinanszírozásról úgy, hogy ne részesüljön költségvetési
támogatásban 2011. január 1-jétől az a párt –és adott esetben jogutódja,– valamint mindenkori pártalapítványa, amely
már háromszor alakíthatott kormányt a rendszerváltás óta?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben tartott eredményes népszavazás olyan jogalkotási
kötelezettséget eredményezne, amely a népakarat kinyilvánításában közreműködő pártok között indokolatlan
különbséget tenne. Jelentős és alkotmányosan nem igazolható hátrányt okozna egyes olyan pártok számára, amelyek
támogatják egy kormány megalakulását.
A törvényalkotó számára előírni kívánt kötelezettség ellentétes a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 70/A. §-ában foglalt, a diszkrimináció tilalmát előíró rendelkezéssel.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint, a kérdés alapján tartott eredményes népszavazás az Alkotmány
módosítását eredményezné. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB,
28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes
gyakorlatára tekintettel az Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással,
alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja szerint, mivel a kérdésben nem lehet országos népszavazást
tartani, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, a 70/A. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
34/2017. (XII. 13.) ORFK utasítása az informatikai fejlesztési folyamatok szabályozásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv alap
informatikai rendszerfejlesztésének egységes szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a  Készenléti Rendőrségre, a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra, a  Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési
Központra, a  Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központra (a továbbiakban: ROKK), a  Nemzetközi Oktatási
Központra, valamint a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra (a továbbiakban együtt: területi szervek);
c) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre
terjed ki.
2. Az utasítás alkalmazásában:
a) élesüzemű bevezetés: a késztermék megrendelő által történő átvételét követő üzemszerű működés megkezdése;
b) fejlesztő: az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Informatikai Fejlesztési Főosztály vezetője;
c) informatikai fejlesztésirányító: a fejlesztő által kijelölt olyan személy, aki az adott programfejlesztés informatikai
koordinációs tevékenységéért felelős;
d) késztermék: a fejlesztés során létrehozott új szoftver vagy egy már meglévő szoftver módosításával létrejött
új verzió;
e) központi szakterületi irányító: a  megrendelő által kijelölt olyan személy, aki az  adott program fejlesztés
szakterületi koordinációs tevékenységéért felelős;
f ) megrendelő: az országos rendőrfőkapitány-helyettesek, az ORFK Ellenőrzési Szolgálat vezetője, az ORFK Hivatal
vezetője, az ORFK Kommunikációs Szolgálat vezetője vagy az ORFK Költségvetési Ellenőrzési Iroda vezetője;
g) monitoring: a fejlesztett program élesüzemű bevezetését követően történő módszeres megfigyelés;
h) módszertani útmutató: a  fejlesztő által elkészített és a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes által
jóváhagyott dokumentum, amely a fejlesztési folyamatok végrehajtásának részletszabályait tartalmazza;
i) munkacsoport: a  központi szakterületi irányító és az  informatikai fejlesztésirányító, valamint szükség szerint
külső résztvevő képviselője és egyéb szakértők részvételével a fejlesztés végrehajtására annak időtartamára
létrehozott ideiglenes munkaszervezet;
j) projektdokumentáció: az  adott fejlesztéssel kapcsolatban az  utasításban és a  módszertani útmutatóban
meghatározott tartalmú dokumentáció;
k) teszteset: a  megrendelt program követelményeiben meghatározott működésének ellenőrzésére alkalmas,
a folyamatait kipróbáló modellezett szituáció.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A fejlesztés megrendelése
3. Az általános rendőrségi feladatokat ellátó szerv informatikai rendszereivel kapcsolatos fejlesztés kezdeményezésére
kizárólag a megrendelők jogosultak.
4. A  területi szervek vezetői a  fejlesztési javaslataikat a  szakmailag érintett országos rendőrfőkapitány-helyettesnek
vagy az  ORFK szakmailag érintett szervezeti eleme vezetőjének küldik meg, aki dönt a  fejlesztési igény
támogathatóságáról, és egyetértése esetén megrendeli a fejlesztést.
5. A  megrendelő vagy az  általa kijelölt vezető − a  szakterületével kapcsolatos jogszabályok változására, valamint
a szakterületi igényekre tekintettel – az informatikai fejlesztések szükségességéről a fejlesztővel előzetesen konzultál.
6. A megrendelő a fejlesztési igényét a központi szakterületi irányító személyének kijelölésével egy időben megküldi
a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettesnek.
7. A  fejlesztő javaslatára a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes az  igény megvizsgálását követően
15  munkanapon belül dönt a  fejlesztési igény teljesíthetőségéről, arról, hogy új fejlesztés vagy egy már meglévő
program módosítása szükséges, valamint külső fejlesztő bevonására szükség van-e. Az informatikai fejlesztésirányító
személyét a fejlesztő jelöli ki.
8. Ha a fejlesztési igényben foglaltak alapján a fejlesztés teljesíthetőségéről és feltételeiről nem lehet dönteni, a fejlesztő
javaslatára a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes a megrendelőt további adatok és információk közlésére
hívhatja fel, figyelemmel a módszertani útmutatóban foglaltakra.
9. A  megrendelő a  központi szakterületi irányító vezetésével és az  informatikai fejlesztésirányító részvételével
munkacsoportot hoz létre. A munkacsoport pontos összetételét a megrendelő a módszertani útmutatóra és a fejlesztő
javaslatára figyelemmel határozza meg. A munkacsoport fejlesztéssel kapcsolatos minden tevékenységét a késztermék
átadásának befejezéséig írásban kell dokumentálni.
10. A fejlesztő minden év november 1-jéig a következő évre vonatkozóan fejlesztési projektlistát (a továbbiakban: éves
projektlista) készít a  megrendelők javaslatai alapján, melyben a  projektlista elemeihez feltüntetésre kerülnek
a  fejlesztési igények és prioritások. A  fejlesztő biztosítja az  éves projektlista tartalmának aktualitását. A  fejlesztő
az éves projektlistát a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére terjeszti fel.
11. Az éves projektlistát a megrendelő vezetők írják alá, és az országos rendőrfőkapitány hagyja jóvá. Az éves projektlista
évközi változtatási igénye esetén a  változás alapján a  projekteket a  megrendelők átütemezik. Az  átütemezett
projektlistát az országos rendőrfőkapitány hagyja jóvá.
12. A jóváhagyott éves projektlista alapján a fejlesztő értesíti az érintett megrendelőket, akik intézkednek a munkacsoport
összehívására.
13. Az  elkészült éves projektlistáról a  fejlesztő fejlesztési nyilvántartást vezet. A  fejlesztési nyilvántartás adattartalmát
a módszertani útmutató határozza meg.
2. A fejlesztés 14. A munkacsoport kidolgozza a projektdokumentációt, amely tartalmazza:
a) a fejlesztés szakmai tartalmát, műszaki követelményét;
b) a fejlesztés megvalósításának határidejét az éves projektlistában meghatározott határidők figyelembevételével;
c) az átvételi tesztek megkezdésének időpontját;
d) a felelősöket;
e) a fejlesztés ütemezését és az ütemekhez tartozó köztes határidőket;
f ) az élesüzemű bevezetéshez szükséges képzés szervezésének módszerét, tematikáját, a számonkérés rendjét
és az érintett személyi kört;
g) az élesüzemű bevezetés tervezett időpontját;
h) az élesüzemű bevezetésről döntésre jogosult személyeket;
i) a monitoring követelményeket.
15. A projektdokumentáció további tartalmi és formai követelményeit a módszertani útmutató határozza meg.
16. A  projektdokumentációt a  központi szakterületi irányító vezetője és a  fejlesztő közösen írják alá és terjesztik fel
a szolgálati út betartásával jóváhagyásra a megrendelő és a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére.
A jóváhagyást követően a projektdokumentációtól való eltérést a jóváhagyó vezetők engedélyezhetik.
17. A  fejlesztő minden, a  fejlesztés szakmai tartalmát, a  megvalósulás határidejét érintő körülményről tájékoztatja
a megrendelőt.
18. A fejlesztés során a fejlesztő az informatikai fejlesztésirányítón keresztül szükség esetén, de legalább havonta írásban
tájékoztatja a központi szakterületi irányítót a fejlesztésről. Az informatikai fejlesztésirányító kezdeményezésére vagy
szükség szerint a központi szakterületi irányító összehívja a munkacsoportot.
19. Az  elkészült projektdokumentációkról a  fejlesztő projektnyilvántartást vezet. A  projektnyilvántartás adattartalmát
a módszertani útmutató határozza meg.
3. A tesztüzem 20. Az informatikai fejlesztésirányító a munkacsoport tagjainak bevonásával kidolgozza az átvételi tesztek végrehajtásának
módszerét, valamint a  szükséges számú és tartalmú tesztesetet az  átvételi tesztek megkezdésének
a projektdokumentációban rögzített időpontjára.
21. Az átvételi tesztek informatikai környezetének biztosításáért a fejlesztő, annak megszervezéséért és lebonyolításáért
a megrendelő felelős.
22. Az átvételi tesztek során a munkacsoport − szükség esetén a  tesztelésben részt vevő munkatársak bevonásával −
elkészíti a felhasználói kézikönyvet.
23. A tesztelés általános módszertanát és dokumentációjának nyomtatványait, valamint a felhasználói kézikönyv tartalmi
elemeit a módszertani útmutató határozza meg.
4. A képzés 24. Új program fejlesztése esetén az érintett állomány országos képzését a fejlesztő és a megrendelő végzik.
25. A képzéshez szükséges gyakorlati és elméleti tananyag kidolgozása a munkacsoport feladata. A képzéssel kapcsolatos
dokumentáció további tartalmi és formai követelményeit a módszertani útmutató tartalmazza.
26. Az  országos képzés megszervezésére, a  helyszín és a  képzéshez szükséges eszközök biztosítására, a  jegyzetek
sokszorosítására és terjesztésére a ROKK intézkedik. A képzésre vonatkozó igényről a fejlesztő a projektdokumentáció
képzésre vonatkozó kivonatának megküldésével tájékoztatja a ROKK-ot. A megrendelő a szükséges képzéseket saját
hatáskörben is megszervezheti.
5. Az átadás 27. A munkacsoport az átvételi teszteket folyamatosan értékeli, és azok lebonyolítása után a szolgálati út betartásával
írásban tájékoztatja álláspontjáról a  megrendelőt és a  fejlesztőt, akik közös dokumentumba foglalt döntésükkel
megállapítják az átvételi tesztek eredményességét.
28. A  sikeres átvételi tesztek végrehajtása után a  munkacsoport véglegesíti a  felhasználói kézikönyvet, ezt követően
a  megrendelő dönt a  program élesüzemű bevezetéséről és folyamatos monitoringjának lebonyolítási és jelentési
rendjéről.
6. A program monitoringja 29. Új program bevezetését követően a  megrendelő a  projektdokumentációban meghatározott tartalmú monitoring
követelmények szerint tájékoztatást küld a fejlesztőnek.
30. A  fejlesztő a  monitoring tájékoztató alapján elvégzi a  szükséges javításokat. A  projektdokumentumban foglalt
követelményektől eltérni a 16. pontban foglaltak szerint lehet.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 31. A módszertani útmutatót az intraneten közzé kell tenni.
32. Ez az utasítás 2018. január 1-jén lép hatályba.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1034/2016. (II. 9.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a kulturális intézmények működtetése érdekében Pécs Megyei Jogú Város részére történő többlettámogatás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata által ellátott kulturális feladatokhoz, elsősorban
a  Zsolnay Kulturális Negyed, a  Kodály Központ és a  Pannon Filharmonikusok működéséhez további támogatást
biztosítson;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a belügyminisztert, hogy az 1. pontban foglaltak érvényesítése érdekében
készítsenek előterjesztést az emberi erőforrások minisztere bevonásával a Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata
által ellátott, az 1. pont szerinti feladatok 2016. évi többlettámogatásának biztosítására 1170 millió forint összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. február 15.
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata által ellátott kulturális
feladatok finanszírozásában 2016. évtől megvalósuló kiszámítható állami és önkormányzati szerepvállalás
rögzítése érdekében – a  nemzetgazdasági miniszter egyetértése mellett – kössön 10 évre szóló együttműködési
megállapodást Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzatával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
112/2009. (VIII. 31.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatásról.
Az oktatási és kulturális miniszter elő ter jesz tésére a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 65. § (1) bekezdése
alapján hozzájárulok, hogy a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem rektora Benkő Zoltán tudományos
segédmunkatársat, Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae kitüntetéssel doktorrá avassa.
Budapest, 2009. augusztus 10. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1263/2014. (IV. 22.) Korm. határozata a TÁMOP-4.1.1.C-13/1/KONV-2014-0001 azonosító számú („Az élettudományi-klinikai felsőoktatás gyakorlatorientált és hallgatóbarát korszerűsítése a vidéki képzőhelyek nemzetközi versenyképességének erősítésére” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  TÁMOP-4.1.1.C-13/1/KONV-2014-0001 azonosító számú, „Az élettudományi
klinikai felsőoktatás gyakorlatorientált és hallgatóbarát korszerűsítése a  vidéki képzőhelyek nemzetközi
versenyképességének erősítésére” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
78/2016. (VII. 21.) ME határozata állami felsőoktatási intézmények kancellárjai megbízásának visszavonásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
a Kecskeméti Főiskolán Hegmanné Nemes Sára, valamint
a Szolnoki Főiskolán Varga Csaba
kancellári megbízását
– a Kecskeméti Főiskola és a Szolnoki Főiskola 2016. június 30-ai hatállyal történő megszűnésére tekintettel –
2016. június 30. napjával visszavonom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2008. (HK 5.) HM utasítása az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
és a 97. §-a (1) bekezdésének l) pontja alapján – figyelemmel a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről
szóló 2007. évi CLXIX. törvényben, az állami vagyonról
szóló 2007. évi CVI. törvényben, valamint az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm.
rendelet 48. §-ában és a honvédelmi szervek működésének
az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól
szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendelet 3. §-a (2) bekezdésében foglaltakra – az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról a következő utasítást adom ki:
Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM) és a honvédelmi miniszter
költségvetési felügyelete alá tartozó szervezetekre (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet).
(2) Az utasítás rendelkezéseit a 2008. január 1-e után
teljesített intézményi bevételekre kell alkalmazni. Az utasítás hatálya nem terjed ki az ingatlan értékesítéséből befolyó bevételekre.
A bevételek minősítése 2. § (1) A honvédelmi szervezet kincstári számláján jóváírt,
vagy a házipénztárba befizetett, illetőleg tényleges pénzforgalom nélkül keletkezett bevételeit az eredeti bizonylat
alapján kell minősíteni abból a szempontból, hogy azok a
HM költségvetési fejezet központosított, vagy a honvédelmi szervezet intézményi saját bevételét képezik. A bevételeket ennek a minősítésnek megfelelően kell rögzíteni a
könyvelésben.
(2) A minősítést a honvédelmi szervezetek pénzügyi és
számviteli szervezeti elemei, illetve a HM Közgazdasági
és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) állományából a honvédelmi szervezetekhez a pénzügyi és
számviteli ellátásra kikülönített szervezeti elemek (a továbbiakban együtt: pénzügyi és számviteli szerv) – a honvédelmi szervezet szakszolgálataival együttműködve – a
HM hatályos számlarendje alkalmazásával végzik.
3. § (1) A HM költségvetési fejezet központosított bevételét
képezi a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok (a továbbiakban: KNBSZ) speciális gazdálkodással összefüggő bevételeit kivéve, a honvédelmi szervezet alap-, kiegészítőés kisegítő tevékenységével kapcsolatos minden olyan bevétel, mely tevékenység kiadásainak fedezete költségvetési támogatás, vagy természetbeni ellátás formájában biztosított, s annak visszapótlása nem indokolt.
(2) A HM költségvetési fejezet központosított bevételei
közé tartoznak különösen:
a) az ingó tárgyi eszközök és készletek értékesítéséből
származó bevételek 100%-a, ide nem értve a barter megállapodásokból, a közbeszerzési eljárások dokumentációjának értékesítéséből és a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi
Egyetem (a továbbiakban: ZMNE) intézményi saját bevételei terhére beszerzett tárgyi eszközök értékesítéséből
származó bevételeket;
b) a kártérítési bevételek (kivéve a KNBSZ e címen befolyó bevételeit) és a késedelmi kamat 100%-a;
c) a honvédségi gépjárművek magáncélú igénybevétele
után befolyt bevételek 100%-a, ide nem értve a KNBSZ, a
ZMNE és a katonai ügyészségek e jogcímen befolyt bevételeit;
d) a képzési támogatás visszatérítéséről szóló 6/2002.
(I. 25.) HM rendelet által szabályozott ösztöndíj- és képzési költség-visszatérítések 100%-a;
e) a külföldi feladat végrehajtással kapcsolatos anyag és
eszközszállítások áfa visszatérülésének 100%-a;
f) a nemzetközi feladatok és a nemzetközi térítések
(1) bekezdés szerint minősített bevételeinek 100%-a;
g) a kötbér, bírságbevételek 100%-a;
h) a bankköltségekkel csökkentett kamat és az árfo
lyamnyereség 100%-a;
i) az igazgatási szolgáltatási díjbevételek 100%-a;
j) a szolgáltatási díjbevételek 85%-a, kivéve a ZMNE
költségtérítéses képzéséből és a továbbszámlázott, közvetített szolgáltatásokból befolyt bevételeket;
k) a bérleti és lízing díjak 80%-a, kivéve a külképviseletek bérleti díj bevételeit, valamint az 4. § a) pontja szerint
befolyó bevételeket;
l) az általános forgalmi adó alanyi körbe (a továbbiakban: áfa-körbe) nem tartozó honvédelmi szervezetek esetében a munkahelyi étkezési térítési díjak 21%-a, az
áfa-körbe tartozó honvédelmi szervezetek vonatkozásában pedig 4%-a, ide nem értve a Kiképzési, Oktatási és
Regeneráló Központok üdültetési szolgáltatásait igénybevevők étkezési térítési díját.
(3) A kiegészítő, kisegítő tevékenységek ellenértékéből
a HM költségvetési fejezetet megillető bevételekre vonatkozó szabályokat a honvédelmi szervek kiegészítő, kisegítő tevékenységéből származó bevételek felhasználásáról
és elszámolásáról, valamint a vállalkozási tevékenységgel
kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 99/2007. (HK 18.)
HM utasítás tartalmazza.
(4) A (2) bekezdés l) pontja szerinti az étkezési térítési
díjakból a HM költségvetési fejezet központosított bevételét képező – mérték az étkezési térítési díjak évközi változtatása esetén a Honvédelmi Minisztérium fejezetéhez
tartozó szervezetek állománya élelmezési pénznormáinak
és térítési díjainak megállapítását szabályozó HM rendeletben kerül meghatározásra.
4. § A HM Ingatlankezelési Ügynökség (a továbbiakban:
HM IÜ) központi bevételét képezik:
a) a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004.
(VII. 24.) Korm. rendelet 10. §-a szerinti, a HM IÜ által
kötött ingatlan bérbe-, használatba adási szerződések alapján befolyó bérleti díjak;
b) a Honvédelmi Minisztérium rendelkezése alatt lévő
lakások és helyiségek bérletéről, elidegenítéséről, valamint lakhatás támogatásáról szóló 6/1994. (IV. 30.) HM
rendelet 149. §-ában meghatározott bevételek.
5. § A 3. § (2) bekezdésének j)–l) pontjaiban meghatározott
%-on felüli bevételek, továbbá a 3. § (1) bekezdése szerint
a HM költségvetési fejezet központosított bevételének
nem minősített bevételek a honvédelmi szervezet intézményi saját bevételét képezik. Az intézményi saját bevételnek minősített költségvetési bevételek a 9. § (2) bekezdésben foglaltak kivételével csak a szükséges előirányzat-módosítást követően használhatók fel.
A bevételek elszámolásának, befizetésének
és előirányzat-módosításának rendje 6. §
(1) A honvédelmi szervezet bevételeiről, a (2) és (6) bekezdésekben foglaltak kivételével negyedévente, a tárgynegyedévet követő hónap 15-éig, a melléklet szerinti kimutatás kitöltésével adatszolgáltatást teljesít a HM KPÜ
részére. A honvédelmi szervezet – a 8. és 9. §-okban foglaltak kivételével – adatszolgáltatással kezdeményezi az
intézményi saját bevétele, a HM IÜ pedig a központi bevétele előirányzatosítását, valamint egyidejűleg végrehajtja
– a deviza bevételek kivételével – a központosított bevételek befizetését.
(2) A honvédelmi szervezet indokolt esetben soron kívül kezdeményezheti az intézményi saját bevétele elő
irányzatosítását az (1) bekezdés szerinti kimutatás megküldésével. (3) Az (1) bekezdés szerinti kimutatást kettő példányban, az előirányzat-módosítás indoklására vonatkozó szöveges javaslatot pedig egy példányban kell megküldeni.
Az előirányzat-módosítási javaslatot a pénzügyi és számviteli szerv állítja össze és a honvédelmi szervezet vezetője
írja alá.
(4) A devizabevételekről az adatszolgáltatást elkülönítetten, Ft-ban és az adott devizanemben kell végrehajtani,
azonban a befolyt bevételeket nem kell befizetni a (8) bekezdésben meghatározott számlára, azokat az előirányzat-módosítás jóváhagyásáig átfutó tételként kell kezelni.
(5) A KNBSZ a devizában befolyt bevételek után az
adatszolgáltatást és a befizetést Ft-ban teljesíti.
(6) A honvédelmi szervezet
a) az október–november havi bevételek előirányzatosí
tásának kezdeményezését, valamint a központosított bevételek befizetését tárgyév december 6-áig hajtja végre;
b) a december hónapban realizálódott bevételek előirányzatosításának kezdeményezését, valamint a központosított bevételek befizetését a tárgyévet követő január 15-éig hajtja végre. A beutalás a „420”-as kiadási és a
„510”-es bevételi kincstári tranzakciós kódok (KTK) alkalmazásával történik.
(7) Az általános forgalmi adó alanyi körbe (a továbbiakban: áfa-körbe) nem tartozó honvédelmi szervezet a központosított bevételeit bruttó összegben fizeti be. Az áfakörbe tartozó honvédelmi szervezet a bevétel áfa összegét
saját bevételként kezeli és helyileg számolja el. A központosított bevételeket a bevétel nettó összege alapján fizeti be.
(8) A honvédelmi szervezet az adatszolgáltatással egyidejűleg a központosított bevételként befizetendő összeget
a „510”-es KTK-val a „HM KPÜ II. (0102) Központi”
megnevezésű, 10023002-01782439-00000000 számú
kincstári számlájára átutalja és a főkönyvi könyvelésben
átfutó főkönyvi számlaszámokra (bevételként és kiadásként) könyveli.
7. § (1) A HM KPÜ a bevételek minősítésének felülvizsgálatát, valamint a központosított befizetések elszámolása és
befizetése egyezőségének ellenőrzését követően az adatszolgáltatásokból az intézményi saját bevételeket költségvetési cím/alcímbontásban, a HM költségvetési fejezet
központosított bevételeit pedig fejezeti szintre összesíti.
(2) A HM KPÜ a HM költségvetési fejezet központosított bevételei felhasználására vonatkozó, valamint az intézményi saját bevételeket érintő összesített előirányzat-módosítási javaslatot negyedévente, indokolt esetben
pedig soron kívül a honvédelmi miniszter részére – a HM
Védelmi Tervezési Főosztállyal, a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökséggel és HM IÜ-vel történt egyeztetést
követően – jóváhagyásra felterjeszti.
Az egyéb bevételekkel kapcsolatos feladatok 8. § (1) A ZMNE a költségtérítéses képzésből ténylegesen
befolyt bevételeit saját hatáskörben előirányzatosítja a
következők szerint:
a) a befolyt bevételekkel kapcsolatos saját hatáskörben
történő előirányzat-módosításról a melléklet szerint tájékoztatást küld a HM KPÜ részére;
b) az előirányzat-módosításról a HM KPÜ értesíti a Magyar Államkincstárt, és az előirányzat-módosítás befogadásáról haladéktalanul tájékoztatja a ZMNE-t;
c) a ZMNE a HM KPÜ értesítése alapján az előirányzat-módosítást főkönyvi könyvelésében rögzíti, melyet
követően a bevétel felhasználható.
(2) Az előirányzat-módosítást követően a személyi kiadások és azok járulékaihoz kapcsolódó tényleges kifizetéseknek megfelelő összeget soron kívül be kell utalni a
„HM KPÜ (0400) Illetmény” megnevezésű, 1002300200281076-00000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlára.
9. § (1) A honvédelmi szervezet, az általa üzemeltetett tiszti
étkezde, összevont étkezde intézményi saját bevételeként
várható éves étkezési térítési díjbevételét – a 3. § (2) bekezdés l) pontjában meghatározott mértéket figyelembe
véve – felméri és az egész évre vonatkozó pótelőirányzat
igényét 2008. február 28-ig – az MH Összhaderőnemi Parancsnokságnak alárendelt honvédelmi szervezet a szolgálati úton – megküldi a HM KPÜ részére.
(2) A munkahelyi étkeztetés biztosításához szükséges
kiadási és bevételi pótelőirányzatok jóváhagyásáig az étkezési térítési díjakból befolyó bevételek 3. § (2) bekezdés
l) pontja szerinti 79, illetve 96%-a felhasználható.
10. § (1) A honvédelmi szervezet a vállalkozási tevékenység
eredményéből, az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 96. §-a (5)–(6) bekezdéseinek előírásai
szerinti, a központi költségvetést megillető összeget a
„620”-as bevételi KTK-val a „HM Fejezeti befizetési”
megnevezésű, 10023002-00370004-60000006 számú
kincstári számlájára utalja át.
(2) A honvédelmi szervezet vállalkozási tevékenységét
fenntartási hozzájárulás címén a HM költségvetési fejezet
központosított bevételeként befizetési kötelezettség terheli, melynek mértéke az „51–52 személyi juttatások”
számlacsoportban a vállalkozási szakfeladatra együttesen
elszámolt kiadások 5%-a. A befizetés során a 6. § (8) bekezdésében előírtak szerint kell eljárni. A befizetési kötelezettséggel kapcsolatos kiadást az érintett honvédelmi
szervezet intézményi költségvetésében, vállalkozási szakfeladaton kell elszámolni.
(3) A vállalkozási tevékenység bevételei előirányzatosítását a 6. § (1) bekezdése szerint, az (1) és (2) bekezdések
szerinti befizetéseket pedig a tárgyévet követő június
15-éig kell végrehajtani és a melléklet szerinti formában
kimutatni.
11. § (1) A honvédelmi miniszter költségvetési felügyelete
alá tartozó egészségügyi intézetek által beszedett és az intézetet megillető vizitdíj, valamint kórházi napidíj a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi
LXXXIII. törvény 35/A. §-a alapján támogatásértékű bevételként az Egészségbiztosítási Alapból történő támogatásnak minősül.
(2) A bevételek az egészségügyi intézetek részére jóváhagyott eredeti támogatásértékű bevételi előirányzat teljesítéséig előirányzat-módosítás nélkül felhasználhatóak.
Az eredeti támogatásértékű bevételi előirányzatot meghaladó többletbevételek előirányzatosítását a 6. §-ban előírtak szerint kell kezdeményezni.
Záró rendelkezések 12. § Az utasítás a közzététele napján lép hatályba. Ezzel egyidejűleg hatályát veszti az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló 19/2007. (HK 3.) HM utasítás,
valamint az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló 19/2007. (HK 3.) HM utasítás módosításáról
szóló 80/2007 (HK 15.) HM utasítás.
Dr. Vadai Ágnes s. k.,
HM államtitkár


text:
241/2012. (IX. 28.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Vastagh Ágotát 2012. október 26-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2012. szeptember 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
334/2012. (XII. 4.) Korm. rendelete az Országos Bírósági Hivatal vagyonkezelésében lévő, a Budapest Környéki Törvényszék elhelyezéséül szolgáló ingatlan átalakításával és felújításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és d) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Budapest VII. kerület közigazgatási
területén lévő 33505 helyrajzi számú, természetben a Budapest VII. kerület, Városligeti fasor 9–13. szám alatt található
ingatlant érintő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az Országos Bírósági Hivatal
vagyonkezelésében lévő, a Budapest Környéki Törvényszék elhelyezéséül szolgáló ingatlan átalakításával és
felújításával függenek össze. (2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) első fokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint első
fokú hatóságként jár el, b) első fokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
első fokú szakhatóságként jár el. (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el, b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú szakhatóságként jár el. 2. § A Kormány az 1. § (1) bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a szakhatóság – a hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást
ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható. (3) Az eljáró hatóság az általa meghozott döntéseket – az eljárás során a személyesen az ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton kézbesíti. A döntés kézbesítésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
74/2019. (VII. 26.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között, a közös államhatáron átvezető közutak forgalmi jellegéről szóló, Pozsonyban, 2012. február 27. napján aláírt Megállapodást módosító megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az innovációért és technológiáért felelős miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között, a  közös államhatáron
átvezető közutak forgalmi jellegéről szóló, Pozsonyban, 2012. február 27. napján aláírt Megállapodást módosító
megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy
a tárgyalások eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint
az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
51/2015. (IX. 24.) HM utasítása a menedékjogról szóló 2007. LXXX. törvény 80/E. § szerinti beszerzések eljárásrendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen irányítása alá
tartozó központi hivatalokra, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) Ezt az utasítást a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ) beszerzéseire a KNBSZ beszerzési
szabályzatának eltérő rendelkezése hiányában kell alkalmazni.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
1. ajánlatkérő: a HM Beszerzési Hivatal;
2. ajánlattevő: az a természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság vagy személyes
joga szerint jogképes szervezet, aki, illetve amely a beszerzési eljárásban ajánlatot tesz; ajánlattevőnek minősül
a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe is;
3. alvállalkozó: az a szervezet vagy személy, amellyel vagy akivel az ajánlattevő a beszerzési eljárás alapján megkötött
szerződés teljesítése céljából, e szerződésre tekintettel fog szerződést kötni vagy módosítani, kivéve ha a szervezet
vagy személy tevékenységét kizárólagos jog alapján végzi;
4. kezdeményező: az a honvédelmi szervezet, amely költségvetési előirányzattal rendelkezik, vagy az előirányzat felett
rendelkezési jogosultsággal bír, és a beszerzést kezdeményezi;
5. költségviselő: az a honvédelmi szervezet, amely a beszerzésre vonatkozó szerződés teljesítését követően a számla
kiegyenlítésére szolgáló fedezettel rendelkezik.
3. § (1) A menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény 80/E. § szerinti beszerzési eljárás lefolytatási rendjére a honvédelmi
szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló 18/2014. (III. 7.) HM utasítás (a továbbiakban: HM utasítás) 20. § (1),
(3) és (4) bekezdését, 21. § (2), (4) és (5) bekezdését, valamint 25. § (1) és (10) bekezdését kell alkalmazni az e §-ban
foglalt eltérésekkel.
(2) A megbízás beszerzés kezdeményezésre okmányon fel kell tüntetni a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény
80/E. § alkalmazásának alapjául szolgáló kormányrendeletre való utalást. A megbízás beszerzés kezdeményezésre
okmányhoz csatolni kell a beszerzési eljárás kezdeményezéséhez és lebonyolításához szükséges, a kezdeményező
által megfogalmazott követelményeket, a műszaki leírást, a minőségbiztosítási, átvételi és termékazonosítási
követelményeket, továbbá minden szükséges információt és nyilatkozatot, valamint a becsült érték meghatározását
alátámasztó iratot, amely tartalmazza a becsült érték kiszámításának részletes bemutatását.
(3) A becsült érték részletes bemutatása történhet az előző, ugyanabban a tárgyban – hasonló mennyiségben,
feltételekkel – megkötött szerződés alapulvételével, építési beruházás esetén az előző időszakban kialakult fajlagos
egységárak figyelembevételével, ennek hiányában olyan dokumentummal, amelyből kiderül, hogy a becsült érték
meghatározására valós adatok – így különösen a kezdeményező által e célból lefolytatott piackutatás eredménye –
figyelembevételével került sor.
(4) A (2) bekezdés szerint csatolt műszaki leírást minden oldalon a készítő kézjegyével kell ellátni. A műszaki leírásban
és a minőségbiztosítási, átvételi és termékazonosítási követelményekben foglaltak összhangjáért a kezdeményező
felelős.
(5) A megbízás ügyviteli megérkezését követő munkanapon az ajánlatkérő a megbízást ellenőrzi, felülvizsgálja.
Amennyiben a megbízásban hiányosságot észlel, haladéktalanul előzetes szakmai konzultációt kezdeményez
a kezdeményező és a véleményezésbe bevont honvédelmi szervezetek részvételével.
(6) A szakmai konzultációt az annak kezdeményezését követő legfeljebb három munkanapon belül meg kell tartani.
A konzultációt követő munkanapra a kezdeményező megküldi az egyeztetett, véglegesített megbízást az ajánlatkérő
részére. Ezt követően az ajánlatkérő az egyeztetett, véglegesített megbízást befogadja.
(7) Az ajánlatkérő a megbízás befogadását követően haladéktalanul megkezdi az ajánlattételi felhívás és a dokumentáció
kidolgozását. Az ajánlatkérő köteles a kezdeményező által megküldött megbízásban és műszaki leírásban leírtakat
az ajánlattételi felhívásba, dokumentációba bedolgozni.
(8) Az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívás és dokumentáció tervezeteit az 1. melléklet szerinti formanyomtatvány
kitöltésével, a csatolandó dokumentumokkal, a tárgyévi költségvetési előirányzatok vonatkozásában a HM utasítás
6.  melléklete szerinti, a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) által kiállított „Fedezetigazolás”
elnevezésű nyomtatvánnyal és a HM utasítás 3. melléklete szerinti okmánnyal a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási
Főosztály (a továbbiakban: HM GTSZF) és a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban:
HM VGHÁT) útján a HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) részére jóváhagyásra felterjeszti , melyről
a HM KÁT a kézhezvételt követően haladéktalanul döntést hoz. A felterjesztési kötelezettség a beszerzés értékétől
függetlenül fennáll.
(9) Az ajánlatkérőnek a (8) bekezdés szerinti okmányokat e-mailben kell megküldenie a HM GTSZF bto@hm.gov.hu
címére. A megküldés tényét a felterjesztő ügyiratban jelezni kell.
(10) A HM GTSZF a (8) bekezdés szerinti felterjesztést a beérkezéstől számított két munkanapon belül megvizsgálja, majd
ezt követően javaslatot tesz a HM VGHÁT útján a HM KÁT felé a felterjesztés jóváhagyására, módosítására vagy
elutasítására. A HM GTSZF a (8) bekezdés szerinti döntésről haladéktalanul tájékoztatja az ajánlatkérőt. A beszerzési
eljárás csak a (8) bekezdés szerinti döntésről szóló tájékoztatás ajánlatkérőhöz történő érkezése után indítható meg.
(11) Ha a költségkihatás a beérkezett ajánlatok elbírálásakor meghaladja az engedélyezett összeget, az ajánlatkérő
a kezdeményező által benyújtott, költségviselői záradékot tartalmazó, a HM VGH által ellenjegyzett, a HM utasítás
8. melléklete szerinti, „Fedezetbiztosítási kérelem” elnevezésű nyomtatvány HM GTSZF és a HM VGHÁT útján a HM KÁT
részére történő megküldésével kezdeményezi az eredeti, jóváhagyott kezdeményezés szükséges összegű
kiegészítésére vonatkozó előterjesztés jóváhagyását. A HM GTSZF útján az előterjesztést haladéktalanul továbbítja
a HM VGHÁT a HM KÁT részére, melyről a HM KÁT a kézhezvételt követően haladéktalanul döntést hoz.
(12) Az ajánlatok elbírálásáról szóló tájékoztatást követően az ajánlatkérő a kötelezettségvállalások pénzügyi
ellenjegyzéséről és bejelentésének rendjéről szóló 83/2012. (XI. 16.) HM utasítás 3. mellékletében meghatározott
szerződéskivonatot elkészíti, és ellenjegyzésre megküldi a költségviselő részére. A költségviselő az ellenjegyzett
szerződéskivonatot kettő munkanapon belül visszaküldi az ajánlatkérő részére. Az ajánlatkérő az ellenjegyzett
szerződéskivonat visszaérkezését követően megköti a szerződést a beszerzési eljárás nyertesével.
(13) Az ajánlatkérő a HM utasítás 9. melléklete szerint elektronikus úton tájékoztató jelentést terjeszt fel a HM GTSZF
és a HM VGHÁT útján a HM KÁT részére az ezen utasítás alapján lefolytatott eljárásokról az utolsó szerződés megkötését
követő öt munkanapon belül.
4. § (1) A beszerzési eljárás során írásban lehetőség szerint három ajánlatot kell bekérni. Amennyiben az ajánlatkérő kevesebb
ajánlatot kér be, annak okát az eljárás – 3. § (8) bekezdése szerinti – felterjesztésekor indokolni köteles.
(2) Nem kell alkalmazni az (1) bekezdés szerinti indokolási kötelezettséget, ha a szerződés az annak teljesítésére önállóan,
alvállalkozó igénybevétele nélkül képes, a Magyar Állam 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társasággal is
megköthető.
(3) Az ajánlattételi felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) az ajánlatkérő nevét, címét, telefon- és telefaxszámát, e-mail címét,
b) a beszerzés tárgyát, mennyiségét, a mennyiségtől való eltérés lehetséges mértékét, a beszerzés műszaki
leírását vagy a minőségi és teljesítménykövetelményeket,
c) a szerződés típusának meghatározását,
d) a szerződés időtartamát vagy a teljesítés határidejét,
e) a teljesítés helyét,
f ) a pénzügyi ellenszolgáltatás teljesítésének feltételeit,
g) az ajánlatok bírálati szempontjait,
h) előírást az ajánlatkérő által meghatározott kizáró okokra és azok fenn nem állása igazolásának módjára
vonatkozóan,
i) a hiánypótlás lehetőségét, módját,
j) az ajánlatok beérkezésének határidejét,
k) a tárgyalás lehetőségét, időpontját, lefolytatásának menetét és
l) az ajánlatok elbírálásáról szóló tájékoztatás határidejét, módját.
(4) Tárgyalás tartása esetén arról jegyzőkönyvet kell készíteni. Az ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő közötti
tárgyalások arra irányulnak, hogy az ajánlatkérő a legkedvezőbb érvényes ajánlatot tevővel és a legkedvezőbb
feltételekkel köthessen szerződést.
(5) Az ajánlatok értékeléséről jegyzőkönyvet kell készíteni.
 (6) Az ajánlatkérő köteles az ajánlatokat elbírálni, kivéve ha a beszerzési eljárás megkezdését követően – általa előre nem
látható és elháríthatatlan ok következtében – beállott lényeges körülmény miatt a szerződés megkötésére vagy
a  szerződés megkötése esetén a teljesítésre nem lenne képes. Ebben az esetben az ajánlatkérőnek az eljárást
eredménytelenné kell nyilvánítania.
(7) Érvénytelenné kell nyilvánítani az ajánlatot, ha
a) azt az ajánlattételi határidő lejárta után nyújtották be,
b) az ajánlattevővel szemben kizáró ok áll fenn,
c) az ajánlattevő alkalmatlan a szerződés teljesítésére, vagy
d) az ajánlat egyéb módon nem felel meg az ajánlattételi felhívásban, dokumentációban és a jogszabályokban
meghatározott feltételeknek.
 (8) Eredménytelenné kell nyilvánítani az eljárást, ha
a) nem nyújtottak be ajánlatot,
b) kizárólag érvénytelen ajánlatot nyújtottak be,
c) egyik ajánlattevő sem vagy az összességében legelőnyösebb ajánlatot benyújtó sem nyújtott be – az
ajánlatkérő rendelkezésére álló anyagi fedezet mértékére tekintettel – megfelelő ajánlatot, vagy
d) az ajánlatkérő az eljárást a szerződés megkötésére vagy teljesítésére képtelenné válása miatt eredménytelenné
nyilvánítja. 5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § A védelem terén alapvető biztonsági érdeket érintő, kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti célokra szánt áruk
beszerzésére, illetőleg szolgáltatások megrendelésére vonatkozó sajátos szabályokról szóló 228/2004. (VII. 30.)
Korm. rendelet 2. § (3) bekezdés d) pontja szerinti beszerzési eljárás rendjéről szóló 12/2015. (IV. 10.) HM utasítás 4. §
(1a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1a) Nem kell alkalmazni az (1) bekezdés szerinti indokolási kötelezettséget, ha a szerződés az annak teljesítésére
önállóan, alvállalkozó igénybevétele nélkül képes, a Magyar Állam 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társasággal
is megköthető, valamint a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet fennállta esetén, az azzal összefüggő
beszerzések során.”
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
2017. CLXXVII. törvény a tizenkettedik életévüket be nem töltött gyermekek sérelmére elkövetett szexuális erőszakkal szembeni fokozottabb büntetőjogi védelemről.
1. § (1) A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 197. § (4) bekezdés a) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(Öt évtől tizenöt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő,)
„a) aki a (2) bekezdésben meghatározott bűncselekményt
aa) az (1) bekezdésben meghatározott módon,
ab) a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott sértett sérelmére, vagy
ac) a (3) bekezdés c) pontjában meghatározott módon
követi el, vagy”
(2) A Btk. 197. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) A  büntetés öt évtől húsz évig terjedő szabadságvesztés, ha a  (4)  bekezdés a)  pont aa)  alpontjában
meghatározott bűncselekmény a (4) bekezdés a) pont ab) vagy ac) alpontja szerint is minősül.”
2. § Ez a törvény 2018. január 1-jén lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke