text:
2016. CXXX. törvény a polgári perrendtartásról.
Az Országgyűlés
a magyar perjogi hagyományokra és az  európai jogfejlődés vívmányaira építő, a  felek felelős pervitelén és a  bíróság aktív
pervezetésén alapuló, a koncentrált per feltételeit biztosító szabályozás megteremtése céljából,
a polgárok szolgálatát biztosító, a közjónak és a józan észnek megfelelő jogalkalmazás eszméjétől vezérelve,
a magánjogi jogviták tisztességes eljárás elvén nyugvó rendezése és az anyagi jogok hatékony érvényre juttatása érdekében
az Alaptörvény 25. cikk (2) bekezdés a) pontja végrehajtására a következő törvényt alkotja:
ELSŐ RÉSZ
ALAPVETÉSEK I. FEJEZET
A TÖRVÉNY HATÁLYA ÉS AZ ALAPELVEK
1. A törvény hatálya 1. § [A törvény hatálya]
 (1) E  törvényt kell alkalmazni a  bíróság eljárására, ha jogszabály biztosítja a  bírói utat és törvény nem rendeli eltérő
szabályok alkalmazását.
 (2) A bíróság az e törvény hatálya alá tartozó jogvitát erre irányuló kérelem esetén bírálja el.
2. Alapelvek 2. § [A rendelkezési elv]
 (1) A felek szabadon rendelkeznek perbe vitt jogaikkal.
 (2) A bíróság – törvény eltérő rendelkezése hiányában – a felek által előterjesztett kérelmekhez és jognyilatkozatokhoz
kötve van. 3. § [A perkoncentráció elve]
A bíróságnak és a  feleknek törekedniük kell arra, hogy az  ítélet meghozatalához szükséges valamennyi tény és
bizonyíték olyan időpontban álljon rendelkezésre, hogy a jogvita lehetőleg egy tárgyaláson elbírálható legyen.
4. § [A felek eljárástámogatási és igazmondási kötelezettsége]
 (1) A felek kötelesek előmozdítani az eljárás koncentrált lefolytatását és befejezését.
 (2) A perben jelentős tények állítása, és az alátámasztásukra szolgáló bizonyítékok rendelkezésre bocsátása – törvény
eltérő rendelkezése hiányában – a feleket terheli.
 (3) A felek tényállításaikat és egyéb, tényekre vonatkozó nyilatkozataikat a valóságnak megfelelően kötelesek előadni.
 (4) A  bíróság azt a  felet, aki önhibájából a  perben jelentős tények tekintetében olyan nyilatkozatot tesz, amelyről
bebizonyosodik, hogy valótlan, pénzbírság megfizetésére kötelezi, valamint az  e  törvényben meghatározott más
jogkövetkezménnyel sújtja.
A törvényt az Országgyűlés a 2016. november 22-i ülésnapján fogadta el.
5. § [A jóhiszeműség elve]
 (1) A  felek és más perbeli személyek eljárási jogaik gyakorlása és kötelezettségeik teljesítése során jóhiszeműen
kötelesek eljárni.
 (2) A bíróság azt a felet vagy más perbeli személyt, aki a jóhiszeműség követelményével ellentétes magatartást tanúsít,
pénzbírság megfizetésére kötelezi, valamint az e törvényben meghatározott más jogkövetkezménnyel sújtja.
6. § [A bíróság közrehatási tevékenysége]
A bíróság a  perkoncentráció érvényesülése érdekében az  e  törvényben meghatározott módon és eszközökkel
hozzájárul ahhoz, hogy a felek eljárási kötelezettségeiket teljesíthessék.
MÁSODIK RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK II. FEJEZET
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK
7. § [Értelmező rendelkezések]
 (1) E törvény alkalmazásában:
1. anyagi jogi kifogás: a  keresettel – ideértve a  viszontkeresetet és beszámítást is – érvényesített jog
érvényesíthetőségét kizáró, megszüntető vagy gátló anyagi jogi rendelkezésre történő hivatkozás;
2. azonosító adatok nem természetes személy esetén: székhely, kézbesítési cím (ha székhelytől eltér), nyilvántartó
hatóság és nyilvántartási szám, adószám, perben eljáró törvényes vagy szervezeti képviselőjének neve és
kézbesítési címe;
3. azonosító adatok természetes személy esetén: lakóhely (lakóhely hiányában tartózkodási hely), kézbesítési cím
(ha lakóhelytől vagy tartózkodási helytől eltér), születési hely és idő, anyja neve, perbeli cselekvőképesség
hiányában törvényes képviselő neve és kézbesítési címe;
4. ellenkérelem-változtatás: ha a fél az ellenkérelmével – ideértve a viszontkeresettel és beszámítással szembeni
ellenkérelmét is – összefüggésben előadott korábbi
a) tényállításához képest eltérő vagy további tényre hivatkozik,
b) jogállításához, illetve jogi érveléséhez képest eltérő vagy további anyagi jogi kifogásra, illetve jogi
érvelésre hivatkozik, vagy
c) tényállítást, jogállítást, kérelmet részben vagy egészben elismerő, illetve azokat nem vitató
nyilatkozatát visszavonja, ideértve azt is, ha a nem vitatottnak, illetve nem ellenzettnek tekintendő
tény-, illetve jogállítást vagy kérelmet utóbb vitatja;
5. fogyasztó: a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) szerinti fogyasztó;
 6. gazdálkodó szervezet: a  gazdasági társaság, az  európai részvénytársaság, az  egyesülés, az  európai
gazdasági egyesülés, az  európai területi társulás, a  szövetkezet, a  lakásszövetkezet, az  európai szövetkezet,
a vízgazdálkodási társulat, az erdőbirtokossági társulat, a külföldi székhelyű vállalat magyarországi fióktelepe,
az  állami vállalat, az  egyéb állami gazdálkodó szerv, az  egyes jogi személyek vállalata, a  közös vállalat,
a végrehajtói iroda, a közjegyzői iroda, az ügyvédi iroda, a szabadalmi ügyvivői iroda, az önkéntes kölcsönös
biztosító pénztár, a magánnyugdíjpénztár, az egyéni cég, továbbá az egyéni vállalkozó, emellett gazdálkodó
tevékenységével összefüggő polgári jogi kapcsolataiban az  állam, a  helyi önkormányzat, a  költségvetési
szerv, jogszabály alapján a költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó szabályokat alkalmazó egyéb jogi
személy, az egyesület, a köztestület, valamint az alapítvány;
7. hozzátartozó: a Ptk. szerinti hozzátartozó;
 8. jogalap: az  az anyagi jogi jogszabályi rendelkezés, amely az  alanyi jogot közvetlenül keletkeztető tényeket
meghatározza és annak alapján az igény támasztására feljogosít;
 9. jogi személyek alapításával és törvényes működésével kapcsolatos perek:
a) a  kérelemnek helyt adó cégbírósági bejegyző vagy változásbejegyző végzés hatályon kívül
helyezése iránti per,
b) a cégalapítás érvénytelenségének megállapítása iránti per,
c) a létesítő okirat módosítása érvénytelenségének megállapítása iránti per,
d) a jogi személy határozatainak bírósági felülvizsgálata iránti per,
e) a gazdasági társaság és a szövetkezet tagjainak kizárása iránti per,
f ) a gazdasági társaságban történő befolyásszerzéssel kapcsolatos per,
g) a  társaság tartozásaiért korlátozott felelősséggel tartozó tag vagy részvényes felelősségének
korlátlanná minősítése iránti per,
h) a  cégnek nem minősülő szervezetek ellen a  törvényességi felügyeletet, törvényességi ellenőrzést
gyakorló szerv által indított per;
10. keresetkiterjesztés: a felperes más által indított perbe történő belépése vagy további alperes perbevonása, ide
nem értve, ha a perbelépés vagy perbevonás jogutódlás miatt következik be;
11. keresettel érvényesített jog: az az alanyi jog, amelynek érvényesítését anyagi jogi jogszabály biztosítja;
12. keresetváltoztatás: ha a  fél a  keresetével – ideértve a  viszontkeresetet és beszámítást is – összefüggésben
előadott korábbi
a) tényállításához képest eltérő vagy további tényre hivatkozik,
b) jogállításához, illetve jogi érveléséhez képest eltérő vagy további érvényesíteni kívánt jogot állít,
illetve jogi érvelésre hivatkozik, vagy
c) kérelméhez képest a  kérelem, illetve annak valamely része összegszerűségét vagy tartalmát
megváltoztatja, vagy további kérelmet terjeszt elő;
13. médiaszolgáltató: a  sajtószabadságról és a  médiatartalmak alapvető szabályairól szóló törvény szerinti
médiaszolgáltató;
14. médiatartalom-szolgáltató: a  sajtószabadságról és a  médiatartalmak alapvető szabályairól szóló törvény
szerinti médiatartalom-szolgáltató;
15. nem természetes személy: a  jogi személy, valamint a  jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, amely
jogszabályi rendelkezés alapján perbeli jogképességgel rendelkezik;
16. perfelvételi irat: az írásbeli ellenkérelem, a válaszirat, a viszontválasz, az előkészítő irat, a viszontkereset-levél,
a beszámítást tartalmazó irat;
17. személyi állapot: az  ember személyi minőségét, személyi jellegű és családi kapcsolatait meghatározó
tényezők összessége;
18. vagyonjogi per: az  a  per, amelyben az  érvényesített igény a  fél vagyoni jogain alapul vagy értéke
pénzösszegben kifejezhető;
19. vállalkozás: a Ptk. szerinti vállalkozás.
(2) E törvény alkalmazásában törvényes képviselőnek minősül a Ptk. szerinti szervezeti képviselő is.
III. FEJEZET
BÍRÓSÁGOK, KIZÁRÁS 3. Eljáró bíróságok 8. § [Az eljáró bíróság]
 (1) Elsőfokon ítélkezik:
a) a járásbíróság,
b) a közigazgatási és munkaügyi bíróság és
c) a törvényszék.
(2) Másodfokon ítélkezik:
a) a járásbírósághoz, valamint a közigazgatási és munkaügyi bírósághoz tartozó ügyekben a törvényszék,
b) a törvényszékhez tartozó ügyekben az ítélőtábla és
c) az ítélőtáblához tartozó ügyekben, továbbá az e törvényben meghatározott esetben a Kúria.
(3) Felülvizsgálati ügyekben a Kúria jár el.
 (4) Ahol e törvény járásbíróságról rendelkezik, ott ezen kerületi bíróságot is érteni kell.
4. A bíróságok összetétele 9. § [A bíróság összetétele]
 (1) Az  elsőfokon eljáró bíróság – törvény eltérő rendelkezése hiányában – egy hivatásos bíróból áll (a továbbiakban:
egyesbíró). (2) Törvényben meghatározott esetben az elsőfokon eljáró bíróság egy hivatásos bíróból mint elnökből és két ülnökből
álló háromtagú tanácsban jár el.
(3) Ülnökök közreműködésével jár el a  bíróság, ha az  egy keresetben vagy az  egyesített perekben érvényesített
valamelyik igény, a  viszontkereset vagy a  beszámítás elbírálása tekintetében törvény szerint ülnökök
közreműködése szükséges.
(4) A másodfokon eljáró bírósági tanács három hivatásos bíróból áll.
 (5) A Kúria a felülvizsgálati eljárás során három hivatásos bíróból álló tanácsban jár el. Ha az ügy különös bonyolultsága
vagy kiemelt társadalmi jelentősége indokolja, a Kúria elrendelheti, hogy az ügyben öt hivatásos bíróból álló tanács
járjon el.
10. § [A bíróság tagjainak jogai és kötelezettségei]
 (1) Az  egyesbíró megteheti mindazokat az  intézkedéseket, és meghozhatja mindazokat a  határozatokat, amelyeket
törvény a bíróság vagy az elnök hatáskörébe utal.
 (2) A  bíróság tanácsának hatáskörébe utalt ügyekben az  elnök tárgyaláson kívül megtehet minden intézkedést, és
az ítélet kivételével meghozhat minden olyan határozatot, amelyet törvény a bíróság hatáskörébe utal. Tárgyaláson
az  elnök azokat az  intézkedéseket teheti meg, és olyan határozatokat hozhat, amelyeket törvény kifejezetten
az elnök hatáskörébe utal.
(3) Az  eljárásban a  hivatásos bírákat és az  ülnököket ugyanazok a  jogok illetik meg és ugyanazok a  kötelezettségek
terhelik. Törvénynek bíróra vonatkozó rendelkezései a hivatásos bíróra és az ülnökre egyaránt vonatkoznak.
5. A bírósági titkár és a bírósági ügyintéző
11. § [A bírósági titkár és a bírósági ügyintéző]
 (1) Az  elsőfokú bíróság hatáskörébe tartozó ügyekben az  egyesbíró, illetve az  elnök helyett tárgyaláson kívül
– a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – bírósági titkár is eljárhat.
 (2) A  bírósági titkár jogosult továbbá bizonyítási eljárás megkeresett bíróságként történő lefolytatására. A  bíróság
eljárására irányadó, az  e  törvényben meghatározott rendelkezéseket ilyen esetben a  bírósági titkár eljárására kell
alkalmazni.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott esetben a  bírósági titkárnak – törvény eltérő rendelkezése hiányában  –
önálló aláírási joga van. A  bírósági titkár megteheti mindazokat az  intézkedéseket és – az  ítélet kivételével –
meghozhatja mindazokat a határozatokat, amelyeket törvény a bíróság vagy az elnök hatáskörébe utal.
(4) A bírósági titkár ideiglenes intézkedésről nem hozhat határozatot.
 (5) Jogszabályban meghatározott esetekben, önálló aláírási joggal, tárgyaláson kívül – a bíró irányítása és felügyelete
mellett – bírósági ügyintéző is eljárhat. A  bíróság eljárására irányadó, törvényben meghatározott rendelkezéseket
ilyen esetben a bírósági ügyintéző eljárására kell alkalmazni.
(6) A  bírósági titkár, valamint a  bírósági ügyintéző kizárására a  bíró kizárására vonatkozó rendelkezéseket kell
alkalmazni.
6. A bírák és a bíróság kizárása 12. § [A bíró kizárása]
A per elintézéséből ki van zárva, és abban, mint bíró nem vehet részt:
a) a  fél, a  féllel együtt jogosított vagy kötelezett személy, továbbá az, aki a per tárgyát egészen vagy részben
a maga részére követeli, vagy akinek jogaira, illetve kötelezettségeire a per eredménye kihatással lehet,
b) az  a)  pont szerinti személy képviselője, támogatója vagy olyan volt képviselője, volt támogatója, aki
az ügyben eljárt,
c) az a) vagy b) pont szerinti személy hozzátartozója,
d) az, akinek tanúként történő meghallgatását a  bíróság a  perben elrendelte, az, akit a  perben a  bíróság
szakértőként rendelt ki, vagy aki a perrel összefüggő szakvéleményt adott,
e) a perrel összefüggő közvetítői eljárást lefolytató személy, vagy
f ) az, akitől az ügy tárgyilagos megítélése egyéb okból nem várható.
13. § [A bíró kizárása a perorvoslati eljárásokból]
 (1) A per másodfokú elintézéséből ki van zárva az a bíró is, aki a per elsőfokú elintézésében részt vett.
(2) A  perújítás elintézéséből ki van zárva az  a  bíró is, aki a  perújítással támadott határozat meghozatalát megelőző
eljárásban részt vett.
(3) A  felülvizsgálati kérelem elintézéséből ki van zárva az  a  bíró is, aki a  felülvizsgálati kérelemmel érintett határozat
meghozatalát megelőző eljárásban részt vett.
14. § [A bíróság kizárása]
 (1) A perben az a járásbíróság, közigazgatási és munkaügyi bíróság, törvényszék, illetve ítélőtábla sem járhat el,
a) amely a perben fél, a féllel együtt jogosított vagy kötelezett személy, továbbá az, amely a per tárgyát egészen
vagy részben a  maga részére követeli, vagy amelynek jogaira, illetve kötelezettségeire a  per eredménye
kihatással lehet, vagy
b) amelynek elnöke, illetve elnökhelyettese a 12. § a), b) vagy c) pontja értelmében ki van zárva.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott kizárási okok arra a  jogi személyiséggel nem rendelkező bíróságra is
vonatkoznak, amelynek bírái fölött a perben érintett bíróság elnöke gyakorolja az általános munkáltatói jogokat.
 (3) Az eljáró bírósággal szemben kizárási ok fennállását önmagában nem alapozza meg, ha
a) a fél és az eljáró bíróság között más eljárás van folyamatban,
b) a per első-, illetve másodfokú elintézésében érintett bíróság perbevonása esetén a keresetkiterjesztés iránti
kérelem visszautasításának van helye, vagy
c) a  per jogszabály alapján a  munkáltató helytállási kötelezettségébe tartozó, személyiségi jogot sértő
tevékenység, illetve károkozás miatt a közigazgatási, bírósági vagy ügyészségi jogkörben eljáró személy ellen
indul meg, abban az esetben sem, ha a bírósági jogkörben eljáró személy az eljáró bíróságon járt el.
15. § [A kizárási kérelem bejelentése]
 (1) A  bíró a  bíróság elnökének köteles – a  kizárási ok megjelölésével – haladéktalanul bejelenteni, ha vele szemben
kizárási ok áll fenn. Ha a bíró a 12. § f ) pontja szerinti okot kíván bejelenteni, nyilatkozatát írásban köteles indokolni.
 (2) A kizárási okot a fél is bejelentheti. E bejelentésnek az eljárás bármely szakaszában – az eljárást befejező határozat
meghozataláig – van helye, azonban a 12. § f ) pontja szerinti okot a fél a tárgyalás megkezdése után csupán akkor
érvényesítheti, ha valószínűsíti, hogy a  bejelentés alapjául szolgáló tényről csak a  tárgyalás megkezdése után
szerzett tudomást, és a tudomásszerzést követően az okot haladéktalanul bejelenti.
16. § [A kizárási kérelem elintézése igazgatási ügykörben]
 (1) A bíróság hivatalból ügyel arra, hogy kizárt bíró vagy bíróság az eljárásban ne vegyen részt.
 (2) Kizárási ok esetén a kizárást a bíróság elnöke hivatalból kezdeményezi.
 (3) Ha a bíró a rá vonatkozó kizárási okot maga jelenti be, vagy a fél által bejelentett kizárási ok fennálltát elismeri, más
bíró, illetve tanács kijelölése iránt a bíróság elnöke intézkedik. Ilyen esetben a kizárás tárgyában külön határozatot
hozni nem kell.
17. § [A kizárási kérelem elintézése bírósági hatáskörben]
 (1) Ha a kizárás kérdését igazgatási ügykörben nem intézik el, a kizárás tárgyában
a) egyesbíró esetén ugyanannak a bíróságnak ugyanazon a fokon eljáró másik egyesbírája,
b) tanács elnöke vagy tagja esetén ugyanannak a bíróságnak ugyanazon a fokon eljáró másik tanácsa
tárgyaláson kívül határoz.
(2) Ha ugyanannak a  bíróságnak nincs olyan bírája vagy tanácsa, amelyre a  kizárási ok nem vonatkozik, vagy ha
a kizárási ok az egész bíróságra kiterjed, a kizárás kérdésében a másodfokú bíróság, a törvényszéket mint másodfokú
bíróságot és a közigazgatási és munkaügyi bíróságot érintő ok esetén az  ítélőtábla, az  ítélőtáblát mint másodfokú
bíróságot érintő ok esetén a Kúria határoz.
(3) Ha a bejelentést nem maga a bíró tette, nyilatkozatát a döntés előtt be kell szerezni.
 (4) A  kizárási kérelem elutasítása miatt csak abban a  fellebbezésben lehet panaszt tenni, amely az  eljárást befejező
határozat ellen irányul. 18. § [A kizárás egyéb szabályai]
 (1) Az a bíró, aki a személyére vonatkozó kizárási okot maga jelentette be, bejelentésének elintézéséig a perben nem
járhat el. Minden más esetben az  érintett bíró továbbra is eljárhat ugyan, de a  12.  § a)–e)  pontja szerinti kizárás
esetén, a bejelentés elintézéséig az érdemi határozat hozatalában nem vehet részt. Ha ugyanaz a fél, ugyanabban
a perben a kizárási kérelem elutasítása után tesz újabb bejelentést a bíró ellen, ez a korlátozás sem érvényesül.
(2) Ha a  fél nyilvánvalóan alaptalanul tesz kizárásra irányuló bejelentést, vagy ugyanabban a  perben ugyanazon bíró
ellen ismételten alaptalan bejelentést tesz, őt a  bíróság a  kizárási kérelmet elutasító határozatban pénzbírsággal
sújtja.
(3) A bírák kizárására vonatkozó rendelkezéseket a jegyzőkönyvvezető kizárására is alkalmazni kell.
 (4) A kizárás kérdésében a bíróság soron kívül határoz.
19. § [Kizárás a fizetési meghagyásos eljárással összefüggésben indult perben]
A fizetési meghagyásos eljárással összefüggésben indult per elintézéséből ki van zárva és abban, mint bíró nem
vehet részt az ügyben korábban eljáró közjegyző és az őt alkalmazó közjegyző nevében eljáró közjegyzőhelyettes,
valamint ezek hozzátartozója.
IV. FEJEZET
BÍRÓSÁGI HATÁSKÖR ÉS ILLETÉKESSÉG 7. Hatáskör
20. § [A bíróságok hatásköre]
 (1) A  törvényszék hatáskörébe tartoznak mindazok a  perek, amelyek elbírálását törvény nem utalja a  járásbíróság
hatáskörébe.
 (2) A  közigazgatási és munkaügyi bíróság hatáskörébe tartoznak az  e  törvény hatálya alá tartozó perek közül
a munkaügyi perek.
 (3) A járásbíróság hatáskörébe tartoznak:
a) azok a  vagyonjogi perek, amelyek tárgyának értéke a  harmincmillió forintot nem haladja meg vagy
amelyekben a vagyoni jogon alapuló igény értéke nem meghatározható, kivéve
aa) a szerzői jogi, a szomszédos jogi és az iparjogvédelmi perek,
ab) a  közhatalom gyakorlásával kapcsolatos kártérítés, illetve sérelemdíj megfizetése iránt indított
perek,
ac) a közérdekből indított perek,
ad) a jogi személyek alapításával és törvényes működésével kapcsolatos perek,
ae) a jogi személyek és tagjaik, volt tagjaik közötti, illetve a tagok, volt tagok egymás közötti, a tagsági
jogviszonyon alapuló perek,
b) a személyi állapotot érintő perek,
c) a végrehajtási perek.
(4) Ha valamelyik pertársra vagy kereseti kérelem elbírálására a  törvényszéknek van hatásköre, a  per a  törvényszék
hatáskörébe tartozik, feltéve, hogy a pertársaság vagy a keresethalmazat törvény által megengedett.
8. A pertárgy értéke 21. § [A pertárgy értékének számítása]
 (1) A per tárgyának az értéke – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a keresettel érvényesített követelés vagy más jog
értékével egyezik meg.
 (2) A követelés vagy más jog értéke
a) szerződés létrejöttének, létre nem jöttének, hatályosságának, hatálytalanságának, érvényességének vagy
érvénytelenségének a  megállapítása iránti kereseti kérelem esetén a  szerződésben kikötött szolgáltatásért
járó ellenszolgáltatás értékével,
b) szerződés létrehozása vagy megszüntetése iránti kereseti kérelem esetén a kikötött szolgáltatásért járó, még
nem teljesített ellenszolgáltatás értékével,
c) dologi jogi perben a vitás dolog vagy dologrész, illetve dologi jog értékével,
d) követelés biztosítása iránti perben a biztosított követelés értékével, vagy ha a biztosíték értéke ennél kisebb,
ez utóbbi értékkel,
e) fedezetelvonó szerződés hatálytalanságának a  megállapítása iránti kereseti kérelem esetén a  követelés
értékével, vagy ha az elvont fedezet értéke ennél kisebb, ez utóbbi értékkel
egyezik meg.
(3) A per tárgyának az értéke – az (1) és (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően –
a) előre meg nem határozható ideig, időközönként visszatérően teljesítendő, le nem járt szolgáltatás iránti
kereseti kérelem esetén az egyévi szolgáltatás értékével,
b) a (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti kereseti kérelem esetén, ha a szerződésben kikötött szolgáltatásért járó
ellenszolgáltatást előre meg nem határozható ideig, időközönként visszatérően kell teljesíteni, annak egyévi
értékével
egyezik meg.
 (4) A  nem önállóan érvényesített kamat- és egyéb járulékkövetelést a  pertárgy értékének számítása során figyelmen
kívül kell hagyni. Ez  irányadó akkor is, ha a  kamatköveteléssel egyidejűleg a  kamatkövetelés után járó újabb
kamatkövetelést érvényesítenek.
(5) Ha egy vagy több fél a perben több követelést, illetve jogot érvényesít, a pertárgyérték számítása során ezek értékét
össze kell adni. Látszólagos tárgyi keresethalmazat esetén a per tárgyának az értéke a legnagyobb értékű követelés
vagy jog értékével egyezik meg.
22. § [A pertárgy értékének meghatározása]
 (1) A per tárgyának az értékét forintban kell meghatározni.
 (2) A  per tárgyának az  értékét – annak egyidejű valószínűsítésével – a  21.  § rendelkezéseinek megfelelően
az igényérvényesítés időpontját alapul véve a felperes határozza meg.
 (3) Ha a  felperes által meghatározott érték a  köztudomással vagy a  bíróság hivatalos tudomásával ellenkezik,
egyébként valószínűtlen, vagy ha azt az alperes vitássá teszi, a per tárgyának az értékét a bíróság határozza meg.
9. A hatáskör vizsgálata 23. § [A pertárgy értékének figyelembevétele]
 (1) A bíróság hatáskörének megállapításánál a per tárgyának az értékére a keresetlevél beadásának időpontja irányadó.
Ha azonban a per a per tárgyának az értékében a keresetlevél beadása után bekövetkezett változás folytán tartozna
a bíróság hatáskörébe, a bíróság hatáskörét akkor is meg kell állapítani.
(2) A  kereseti követelés felemelése esetén a  hatáskört a  felemelt érték alapján kell megállapítani, annak leszállítása
ellenben a bíróság hatáskörét nem érinti.
24. § [A hatáskör hiányának figyelembevétele]
 (1) A bíróság a hatáskörének hiányát hivatalból veszi figyelembe. Ha azonban a hatáskör a per tárgyának az értékétől
függ, az írásbeli ellenkérelem előterjesztését követően a hatáskör hiánya figyelembe nem vehető.
 (2) Ha a közigazgatási ügyben eljáró bíróság saját hatáskörét állapítja meg, e döntése az e törvény hatálya alá tartozó
ügyben eljáró bíróságot köti.
 (3) A  közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránti igény érvényesíthetőségének feltétele, hogy
a közigazgatási ügyben eljáró bíróság – ha a közigazgatási bírói út biztosított – a jogsértést jogerősen megállapítsa.
10. Illetékesség 25. § [Általános illetékesség]
 (1) Az  a  bíróság, amelynek területén az  alperes lakik, mindazokban a  perekben illetékes, amelyekre más bíróság
kizárólagos illetékessége megállapítva nincs.
 (2) Belföldi lakóhely hiányában az  illetékesség az  alperes belföldi tartózkodási helyéhez igazodik; ha az  alperes
tartózkodási helye ismeretlen vagy külföldön van, az  utolsó belföldi lakóhely az  irányadó, ha pedig ez  nem
állapítható meg, vagy az alperesnek belföldön lakóhelye nem is volt, az illetékességet a felperes belföldi lakóhelye,
ennek hiányában a felperes belföldi tartózkodási helye, ha a felperes nem természetes személy, a felperes belföldi
székhelye alapozza meg.
(3) Ha az  alperes munkahelye nem azonos a  lakóhelyével, a  bíróság az  alperesnek legkésőbb az  írásbeli
ellenkérelmében előadott kérelmére a pert a munkahely bíróságához teszi át tárgyalás és elbírálás végett.
(4) A  nem természetes személyek elleni perekben az  általános illetékességet a  nem természetes személy székhelye
mellett az  a  hely is megalapozza, ahol a  jogvitában érintett ügyben eljáró, képviseletére hivatott szerv, illetve
szervezeti egység a működését kifejti. Székhelynek – kétség esetén – az ügyintézés helyét kell tekinteni. Ha a nem
természetes személy székhelye Budapesten van, működési köre azonban Pest megye területére terjed ki, a  Pest
megye területére illetékes bíróság jár el.
(5) Ha a  nem természetes személynek belföldön nincs székhelye, belföldi nem természetes személy felperes által
indított perben az  illetékességet a  felperes székhelye – vagy a  (4)  bekezdés alkalmazásával, működési helye –
alapítja meg. Ha a felperes belföldi természetes személy, a bíróság illetékességét a felperes lakóhelye, illetve ennek
hiányában a tartózkodási helye is megalapítja.
26. § [Kizárólagos illetékesség]
 (1) A vállalkozás által fogyasztóval szemben, szerződéses jogviszonyból eredő igény érvényesítése iránt indított perre
– törvény, az  Európai Unió kötelező jogi aktusa, illetve nemzetközi egyezmény eltérő rendelkezése hiányában –
az  alperes belföldi lakóhelye szerinti bíróság kizárólagosan illetékes. Belföldi lakóhely hiányában e  kizárólagos
illetékesség az  alperes belföldi tartózkodási helyéhez igazodik; ha az  alperes tartózkodási helye ismeretlen
vagy külföldön van, az  utolsó belföldi lakóhely az  irányadó. Ha az  utolsó belföldi lakóhely nem állapítható meg,
az illetékességet az általános szabályok szerint kell megállapítani.
(2) Ha felelősségbiztosítási szerződéssel összefüggő törvényi rendelkezés alapján a  károsult kártérítési, illetve
sérelemdíj iránti igényét a károkozótól eltérő harmadik személlyel szemben is érvényesítheti, e harmadik személlyel
szemben indított perre – törvény, az  Európai Unió kötelező jogi aktusa, illetve nemzetközi egyezmény eltérő
rendelkezése hiányában – az a bíróság, amelynek területén a felperes belföldi lakóhelye, belföldi lakóhely hiányában
belföldi tartózkodási helye, vagy ha a felperes nem természetes személy, belföldi székhelye található kizárólagosan
illetékes. Ha a  felperes belföldi lakóhellyel, tartózkodási hellyel vagy székhellyel nem rendelkezik, a  bíróság
illetékességét az általános szabályok szerint kell megállapítani.
27. § [Felek által kikötött illetékesség]
 (1) Vagyonjogi ügyek tekintetében a felek a felmerült jogvitájukra vagy a meghatározott jogviszonyból eredő jövőbeli
jogvitájuk esetére – törvény eltérő rendelkezése hiányában – kiköthetik valamely bíróság illetékességét. Ilyen
kikötéssel a felek élhetnek
a) írásban,
b) szóban, írásbeli megerősítéssel,
c) olyan formában, amely megfelel a felek között kialakult üzleti szokásoknak, vagy
d) nemzetközi kereskedelemben olyan formában, amely megfelel az olyan kereskedelmi szokásoknak, amelyet
a  felek ismertek vagy ismerniük kellett, és amelyet az  ilyen típusú szerződést kötő felek a  szóban forgó
üzletágban általánosan ismernek és rendszeresen figyelembe vesznek.
(2) A  kikötött bíróság – törvény eltérő rendelkezése vagy a  felek eltérő megállapodása hiányában – kizárólagosan
illetékes.
(3) A kikötés hatálya kiterjed a jogutódokra is.
 (4) Nincs helye illetékességi kikötésnek olyan ügyekben, amelyekre törvény valamely bíróság kizárólagos illetékességét
állapítja meg.
 (5) Nincs helye olyan illetékességi kikötésnek, amely kizárja a  fogyasztó jogát ahhoz, hogy a  vállalkozással szemben
fennálló szerződéses jogviszonyból eredő igényét saját belföldi lakóhelye, ennek hiányában belföldi tartózkodási
helye szerint illetékes bíróság előtt érvényesítse.
(6) Vagyonjogi ügyek tekintetében a felek a felmerült jogvitájukra vagy a meghatározott jogviszonyból eredő jövőbeli
jogvitájuk esetére nem köthetik ki
a) a törvényszék hatáskörébe tartozó ügyben a Fővárosi Törvényszék és a Budapest Környéki Törvényszék,
b) a járásbíróság hatáskörébe tartozó ügyben a Pesti Központi Kerületi Bíróság
illetékességét.
28. § [Vagylagos illetékesség]
 (1) Kizárólagos illetékesség hiányában a felperes – választása szerint – az alperesre általánosan illetékes bíróság helyett
a) törvényen alapuló tartásra kötelezés iránti pert az igény érvényesítésére jogosult lakóhelye,
b) az ingatlan tulajdona, birtoka vagy ingatlant terhelő dologi jog tárgyában a pert az ingatlan fekvése,
c) a  szerződéses jogviszonyból eredő igény érvényesítése iránti pert az  ügyletkötés vagy a  szolgáltatás
teljesítésének helye,
d) a fogyasztó által vállalkozással szemben fennálló, szerződéses jogviszonyból eredő igény érvényesítése iránti
pert a felperes belföldi lakóhelye, ennek hiányában belföldi tartózkodási helye,
e) a szerződésen kívül okozott kár megtérítése iránti pert a károkozás vagy a kár bekövetkezésének földrajzilag
meghatározható helye
szerint illetékes bíróság előtt is megindíthatja.
 (2) Vagyonjogi perekre – kizárólagos illetékesség hiányában – az  a  bíróság is illetékes, amelynek területén az  alperes
huzamosabb tartózkodásra utaló körülmények között tartózkodik.
 (3) A  (2)  bekezdésben szabályozott illetékesség nem alkalmazható az  olyan alperessel szemben, akinek nincs perbeli
cselekvőképessége.
 (4) Külföldi nem természetes személyek ellen az  előtt a  bíróság előtt is lehet vagyonjogi pert indítani, amelynek
területén a külföldi nem természetes személy ügyeinek vitelével megbízott személy lakik, illetve vagyonjogi perre
a  külföldi nem természetes személy magyarországi fióktelepének, illetve kereskedelmi képviseletének székhelye
szerinti bíróság is illetékes.
29. § [Illetékesség pertársaság esetén]
 (1) A  mellékkötelezett a  főkötelezettel együtt az  előtt a  bíróság előtt is perelhető, amely a  főkötelezett elleni perre
bármilyen címen illetékes.
 (2) Ha valaki a  más személyek között folyamatban lévő per tárgyát egészen vagy részben a  maga részére követeli,
ennek a  folyamatban lévő pernek a  bírósága arra a  további perre is illetékes, amelyet e  követelés érvényesítése
végett az említett személyek ellen ő indít.
(3) Az (1) vagy a (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó esetben a per – a felek által kikötött illetékesség esetét kivéve –
az  alperesek bármelyikére illetékes bíróság előtt valamennyi alperes ellen megindítható, ha az  együttes perlés
feltételei a pertársaságra vonatkozó szabályok szerint fennállnak.
30. § [Az illetékesség vizsgálata és terjedelme]
 (1) A  bíróság illetékességének megállapításánál a  keresetlevél beadásának időpontja irányadó. Ha azonban a  per
a  keresetlevél beadása után bekövetkezett változás folytán tartozna a  bíróság illetékessége alá, a  bíróság
illetékességét akkor is meg kell állapítani.
(2) A  bíróság az  illetékességének hiányát hivatalból veszi figyelembe. Ha az  illetékesség nem kizárólagos, az  írásbeli
ellenkérelem előterjesztését követően az illetékesség hiánya figyelembe nem vehető.
(3) Az  illetékességnek vagy az  illetékesség hiányának megállapítására előadott tényállítások valóságát a  bíróság
csak akkor vizsgálja, ha azok a  köztudomással vagy a  bíróság hivatalos tudomásával ellenkeznek, vagy ha azokat
az ellenfél vitássá teszi.
11. Az eljáró bíróság kijelölése 31. § [A kijelölés esetei, a kijelölésre jogosult bíróságok]
 (1) Jogerős határozatok alapján felmerült hatásköri vagy illetékességi összeütközés esetén, valamint akkor, ha
az  illetékes bíróság nem állapítható meg, vagy kizárás miatt nem járhat el, az  eljáró bíróságot soron kívül ki kell
jelölni.
(2) A kijelölés kérdésében – a hatásköri és illetékességi szabályok alkalmazásával, a (3) bekezdésben foglalt kivétellel –
a) a  törvényszék határoz, ha az  összeütközés a  területén lévő járásbíróságok között merült fel, valamint, ha
a területén lévő járásbíróság kizárása esetén a területén lévő másik járásbíróság kijelölhető,
b) az  a)  pont alá nem tartozó esetekben az  ítélőtábla határoz, ha az  összeütközés a  területén lévő
járásbíróságok, törvényszékek, illetve közigazgatási és munkaügyi bíróságok között merült fel, továbbá,
ha a  területén lévő járásbíróság, törvényszék vagy közigazgatási és munkaügyi bíróság kizárása esetén
a területén lévő másik járásbíróság, törvényszék vagy közigazgatási és munkaügyi bíróság kijelölhető,
c) az a) és b) pont alá nem tartozó esetekben a Kúria határoz.
 (3) Az  e  törvény hatálya alá tartozó ügyben eljáró bíróság és a  közigazgatási ügyben eljáró bíróság között felmerült
hatásköri összeütközés esetén az eljáró bíróság kijelölésére a közigazgatási perrendtartás vonatkozó rendelkezéseit
kell alkalmazni.
32. § [A kijelölés eljárási szabályai]
 (1) Ha az  illetékes bíróság nem állapítható meg, a  fél a  kijelölés iránti kérelmet bármelyik bíróságnál előterjesztheti;
egyébként a kijelölés iránt a perben eljárt bíróság hivatalból köteles előterjesztést tenni.
 (2) A kijelölés tárgyában a bíróság a felek meghallgatása nélkül is határozhat.
V. FEJEZET
A FELEK ÉS MÁS PERBELI SZEMÉLYEK
12. Perképesség 33. § [Perbeli jogképesség]
A perben fél az lehet, akit a polgári jog szabályai szerint jogok illethetnek és kötelezettségek terhelhetnek.
34. § [Perbeli cselekvőképesség és törvényes képviselet]
 (1) A perben mint fél személyesen vagy meghatalmazottja útján az járhat el, aki
a) a polgári jog szabályai szerint teljes cselekvőképességgel rendelkezik,
b) olyan, cselekvőképességében részlegesen korlátozott nagykorú, akinek a  polgári jog szabályai szerinti
cselekvőképessége a  per tárgyára, illetve a  perbeli eljárási cselekményekre kiterjedő hatállyal nincs
korlátozva, vagy
c) a per tárgyáról a polgári jog szabályai szerint érvényesen rendelkezhet.
 (2) A perben a fél nevében törvényes képviselője jár el, ha
a) a félnek nincs perbeli cselekvőképessége,
b) a fél részére a cselekvőképessége érintése nélkül rendeltek törvényes képviselőt, kivéve, ha a fél személyesen
vagy meghatalmazottja útján fellép, vagy
c) a fél nem természetes személy.
35. § [A perbeli jog- és cselekvőképesség vizsgálata]
 (1) A felek perbeli jog- és cselekvőképességét, valamint a törvényes képviselőnek és a támogatónak ezt a minőségét,
ha ezek iránt kétség merül fel, a  bíróság az  eljárás bármely szakaszában hivatalból vizsgálja. A  bíróság ugyancsak
az eljárás bármely szakaszában hivatalból vizsgálja azt, hogy a törvényes képviselőnek a per viteléhez vagy az egyes
perbeli cselekményekhez esetleg szükséges külön felhatalmazása igazolva van-e.
(2) A perbeli jog- és cselekvőképesség, a törvényes képviselet, a támogatói minőség, illetve a felhatalmazás igazolása
nem szükséges, ha az köztudomású, vagy ha arról a bíróságnak hivatalos tudomása van.
13. Pertársaság 36. § [Kényszerű pertársaság]
Ha jogszabályban meghatározott személyek perben állása kötelező, vagy a  per tárgya olyan közös jog, illetve
olyan közös kötelezettség, amely csak egységesen dönthető el, az érintett személyeknek a perben félként részt kell
venniük. Ha e  részvételi kötelezettség több felperes, illetve több alperes perben állását eredményezi, kényszerű
pertársaság keletkezik.
37. § [Célszerűségi pertársaság]
Több felperes együtt indíthat pert, illetve több alperes együtt perelhető, ha
a) a perben hozott ítélet anyagi jogerőhatása a pertársakra a perben történő részvétel nélkül is kiterjedne,
b) a perbeli követelések ugyanabból a jogviszonyból erednek, vagy
c) a perbeli követelések hasonló ténybeli és jogi alapból erednek, és ugyanannak a bíróságnak az illetékessége
a 29. § rendelkezéseinek alkalmazása nélkül is valamennyi alperessel szemben megállapítható.
38. § [A pertársak függősége]
 (1) A 36. § és a 37. § a) pontja szerinti pertársaság esetén bármelyik pertárs perbeli cselekményei – az egyezségkötést,
az  elismerést, és a  jogról való lemondást kivéve – arra a  pertársra is kihatnak, aki valamely határidőt, határnapot
vagy perbeli cselekményt elmulasztott, feltéve, hogy mulasztását utóbb nem pótolta.
(2) Ha a 36. § és a 37. § a) pontja szerinti pertársaság esetén a pertársak perbeli cselekményei vagy előadásai egymástól
eltérnek, a bíróság azokat a per egyéb adatait is figyelembe véve bírálja el.
(3) A 37. § b) és c) pontja szerinti pertársaság esetén azt a pertársat, aki a polgári jog szabályai szerint a pertársának
a  kifogásait maga is érvényesítheti, e  kifogásokkal összefüggő perbeli cselekményei vonatkozásában az  (1) és
(2) bekezdés szerinti jogállás illeti meg.
39. § [A pertársak függetlensége]
 (1) A  37.  § b) és c)  pontja szerinti pertársaság esetén egyik pertárs perbeli cselekménye vagy mulasztása nem hat ki
a többi pertársra.
 (2) A  37.  § b) és c)  pontja szerinti pertársaság esetén a  határnapra szóló idézést, valamint az  érdemi határozatot
az abban közvetlenül nem érdekelt pertárssal is közölni kell; a tárgyalás elkülönítése esetén azonban a közvetlenül
nem érdekelt pertársak idézése mellőzhető.
40. § [A keresethez csatlakozás]
 (1) A  36.  § szerinti alperesi pertársaság esetén a  perfelvételt lezáró végzés meghozataláig a  keresethez bármelyik
alperes csatlakozhat, aki a  kereset teljesítését nem ellenzi. Ha a  bíróság a  keresethez csatlakozást engedélyezi,
a keresethez csatlakozó nyilatkozat a perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően nem vonható vissza.
(2) A  keresethez csatlakozó alperes – a  költségekre és a  bizonyításra vonatkozó rendelkezések alkalmazása során –
a felperessel azonos érdekű félnek, a keresethez nem csatlakozó alperessel szemben ellenérdekű félnek minősül.
(3) Ha a  keresethez csatlakozó nyilatkozat megtétele a  jóhiszemű joggyakorlás követelményével ellentétes, a  bíróság
a keresethez csatlakozás iránti kérelmet elutasítja. Ha az alperes a keresethez csatlakozás engedélyezését követően
a  keresethez csatlakozásra vonatkozó jogát rosszhiszeműen gyakorolja, a  bíróság az  alperes érintett perbeli
cselekményeit mellőzi, illetve a per egyéb adatait is figyelembe véve bírálja el. Az e bekezdésen alapuló döntéseit
a bíróság legkésőbb az ítéletében köteles megindokolni.
(4) A keresethez csatlakozó alperes perbeli cselekményei a határidőt, határnapot vagy perbeli cselekményt elmulasztó
pertársra nem hatnak ki.
(5) A keresethez csatlakozó alperes pervesztesség esetén a perköltségnek kizárólag azt a részét téríti meg, amely a saját
perbeli cselekményei folytán merült fel.
14. Beavatkozás a perbe 41. § [Önkéntes beavatkozás]
 (1) Akinek jogi érdeke fűződik ahhoz, hogy a  más személyek között folyamatban lévő per miként dőljön el, a  perbe
az azonos érdekű fél pernyertességének előmozdítása érdekében beavatkozhat.
 (2) A beavatkozás bíróság részére történő bejelentésének – a  (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a perfelvételt lezáró
végzés meghozataláig van helye. Az e határidőt követően tett nyilatkozat hatálytalan.
 (3) Ha a  perben hozott ítélet anyagi jogerőhatása jogszabály alapján a  beavatkozónak az  ellenféllel szemben
fennálló jogviszonyára is kiterjed és a  beavatkozó a  fél pernyertességéhez fűződő jogi érdekéről önhibáján
kívül a  perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően szerez tudomást – a  tudomásszerzés időpontjának
valószínűsítése mellett –, a tudomásszerzést követő harminc napon belül a perbe beavatkozhat. Az e bekezdésben
meghatározott esetben beavatkozásnak legfeljebb az  elsőfokú ítélet meghozatalát megelőző tárgyalás
berekesztéséig van helye.
42. § [A beavatkozás bejelentése]
A beavatkozást írásban vagy a tárgyaláson szóban kell bejelenteni. A beavatkozónak meg kell jelölnie, hogy melyik
fél pernyertességét kívánja előmozdítani, továbbá, hogy a fél pernyertességéhez milyen jogi érdeke fűződik.
43. § [Határozathozatal a beavatkozás tárgyában, a beavatkozó kizárása]
 (1) A  beavatkozás bejelentését a  felekkel közölni kell. A  bíróság a  beavatkozás engedélyezése tárgyában
a határozathozatal előtt a feleket és a beavatkozót szükség esetén meghallgatja.
 (2) Ha a per folyamán derül ki, hogy beavatkozásnak nem lett volna helye, vagy a beavatkozást megalapozó jogi érdek
bármely okból megszűnt, a bíróság a beavatkozót – a felek és a beavatkozó meghallgatása után – a perből kizárja.
 (3) Ha a perben hozott ítélet anyagi jogerőhatása jogszabály alapján a beavatkozónak az ellenféllel szemben fennálló
jogviszonyára is kiterjed, a  beavatkozó a  beavatkozás iránti kérelmet elutasító, valamint a  beavatkozót a  perből
kizáró határozat ellen külön fellebbezéssel élhet; a  perből kizáró határozat jogerős elintézéséig a  beavatkozó
a perbeli jogosultságait gyakorolhatja.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti beavatkozás iránti kérelmet elutasító vagy a  beavatkozót a  perből kizáró határozat ellen
előterjesztett fellebbezést – ha a fellebbezési, illetve észrevételezési határidő valamennyi féllel szemben lejárt, illetve
ha a fellebbezést, észrevételt valamennyi fél hiánytalanul benyújtotta – az elsőfokú bíróság a szükséges periratokkal
együtt legkésőbb nyolc napon belül felterjeszti a másodfokú bírósághoz, amely annak érkezésétől számított tizenöt
napon belül határoz.
44. § [A beavatkozás egyes eljárási szabályai, a beavatkozó jogállása]
 (1) A beavatkozó a perbeli jogosultságait a beavatkozást engedélyező határozat meghozatalát követően gyakorolhatja.
 (2) A  féllel közlendő határozatokat és iratokat, valamint a  tárgyalásra szóló idézést a  beavatkozóval is közölni kell.
Ha a  beavatkozó meghallgatása szükséges, a  bíróság a  beavatkozót a  fél személyes meghallgatására vonatkozó
szabályok szerint hallgatja meg.
(3) Ha a  beavatkozás bejelentésére a  perfelvételt lezáró végzés meghozatala előtt kerül sor, a  bíróság a  perfelvételt
mindaddig nem zárhatja le, amíg
a) a beavatkozás tárgyában jogerős határozatot nem hoz, és
b) lehetőséget nem biztosít arra, hogy a beavatkozó a perfelvételi szakban közölhető nyilatkozatait előadhassa,
valamint arra a felek is nyilatkozhassanak.
 (4) Ha a  beavatkozásra a  41.  § (3)  bekezdése szerint a  perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően kerül sor,
a  perfelvétel kiegészítése elrendelésének nincs helye, de a  beavatkozó a  beavatkozást engedélyező határozat
közlésétől számított tizenöt napon belül bizonyítási indítványt terjeszthet elő, illetve bizonyítékot bocsáthat
rendelkezésre. E  határidőt követően előterjesztett bizonyítási indítványt, illetve bizonyítékot a  bíróság figyelmen
kívül hagyja.
(5) A  beavatkozó – az  egyezséget, az  elismerést és a  jogról való lemondást kivéve – minden cselekményre jogosult,
amelyet az  általa támogatott fél megtehet, cselekményeinek azonban csak annyiban van hatálya, amennyiben
a  fél a  cselekményt elmulasztja, illetve amennyiben a  beavatkozó cselekményei a  fél cselekményeivel nem állnak
ellentétben. Ha a  perben hozott ítélet anyagi jogerőhatása jogszabály alapján a  beavatkozónak az  ellenféllel
szemben fennálló jogviszonyára is kiterjed, a  beavatkozó cselekményei akkor is hatályosak, ha azok az  általa
támogatott fél cselekményeivel ellentétben állnak; az ilyen ellentétes cselekmények befolyását az ügy eldöntésére
a bíróság a per egyéb adatait is figyelembe véve bírálja el.
(6) Ha a  peres eljárás során a  jogi képviselet kötelező, e  törvény kötelező jogi képviselet esetén alkalmazandó
rendelkezéseit a beavatkozó vonatkozásában is alkalmazni kell.
45. § [A perbehívás feltétele, bejelentése]
 (1) Az a fél, aki pervesztessége esetére harmadik személy ellen kíván követelést érvényesíteni vagy harmadik személy
követelésétől tart, ezt a harmadik személyt perbe hívhatja. Perbehívással a beavatkozó és a perbehívott is élhet.
 (2) A perbehívás bíróság részére történő bejelentésének – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel –,
a) az alperes részéről a kereset közlésétől számított negyvenöt napon belül vagy a bíróság által az ellenkérelem
előterjesztésére meghosszabbított határidőn belül,
b) a  felperes részéről a  keresettel szembeni írásbeli ellenkérelem, illetve a  viszontkereset-levél, keresettel
szembeni beszámítás vele történő közlésétől számított harminc napon belül,
c) a  perindítás joghatásainak beállását követően perbe belépett vagy perbe vont személy részéről
a perbelépésétől számított harminc napon belül,
de legkésőbb a perfelvételt lezáró végzés meghozataláig van helye.
 (3) A  perfelvételi szakban utóbb előterjesztett keresetváltoztatás vagy ellenkérelem-változtatás esetén a  perbehívás
bejelentésének a kérelemváltoztatás közlésétől számított harminc napon belül, de legkésőbb a perfelvételt lezáró
végzés meghozataláig van helye.
(4) A (2) vagy (3) bekezdésben meghatározott határidőt követően tett perbehívást bejelentő nyilatkozat hatálytalan.
 (5) A  perbehívást írásban vagy a  tárgyaláson szóban kell bejelenteni, egyúttal meg kell jelölni a  perbehívás okát.
A  perbehívást a  perbehívónak a  perbehívottal írásban közölnie kell, abban meg kell jelölnie a  perbehívás okát,
és röviden elő kell adnia a  per állását. A  közlés perbehívott általi átvételét és annak időpontját a  perbehívónak
a perbehívás bejelentésekor okirattal igazolnia kell. A perbehívást az ellenféllel is közölni kell.
(6) Ha a  perbehívó által igazolt közlést követő harminc napon belül a  perbehívott a  bíróság felé a  perbehívás
elfogadásáról nem nyilatkozik, úgy kell tekinteni, hogy a  perbehívott a  perbehívást nem fogadja el. A  határidőt
követően tett nyilatkozat hatálytalan.
(7) Ha a  fél perbehívást bejelentő nyilatkozata hatályos, a  bíróság a  perfelvételt mindaddig nem zárhatja le, amíg
a perbehívó által igazolt közlést követő harminc napon belül a perbehívott a perbehívás elfogadását be nem jelenti,
vagy e határidő – a perbehívott nyilatkozata hiányában – eredménytelenül le nem telik.
46. § [A perbehívás egyéb szabályai]
 (1) Ha a  perbehívott a  perbehívást elfogadja, a  perbehívóhoz beavatkozóként csatlakozhat; ezt akár írásban, akár
a  tárgyaláson szóban is bejelentheti. A  perbehívóhoz történő csatlakozás engedélyezésére és a  perbehívott
jogállására a beavatkozás szabályait kell alkalmazni.
(2) A  perbehívás elfogadása nem jelenti azt, hogy ezzel a  perbehívott a  kötelezettségét a  perbehívóval szemben
elismerné. A perbehívó és a perbehívott közötti jogviszony ebben a perben nem dönthető el.
15. Változások a felek személyében 47. § [Perbeli jogutódlás]
 (1) Ha a  per alapjául szolgáló jogviszonyban jogszabály alapján valamelyik fél helyébe a  keresetlevél beadása után
jogutód lép, a jogutód a perbe félként önként beléphet, vagy az alperes jogutódját az ellenfél is perbe vonhatja.
 (2) A  felperes jogutódját csak akkor lehet perbe vonni, ha a  jogutódlás a  felperes halála vagy jogutódlással történő
megszűnése miatt következett be.
 (3) A felperesi jogutód önkéntes perbelépéséhez a felperes hozzájárulása, az alperesi jogutód önkéntes perbelépéséhez
pedig mindkét fél hozzájárulása szükséges. Hozzájárulásra nincs szükség, ha a  perbelépés azért történik,
mert a  jogelőd meghalt, jogutódlással megszűnt, vagy a  perbeli jogutódlás jogszabályi rendelkezésen alapul,
a jogutódlást azonban valószínűsíteni kell.
48. § [A jogutódlás eljárási szabályai]
 (1) A  jogutód perbelépése vagy perbevonása iránti kérelmet írásban vagy a  tárgyaláson szóban kell bejelenteni;
a bejelentést közölni kell a felekkel és a perbevont jogutóddal is.
 (2) A  perbelépés vagy perbevonás, továbbá a  jogelődnek a  perből történő elbocsátása tárgyában a  bíróság
a határozathozatal előtt a felet akkor is meghallgathatja, ha hozzájárulására nincs szükség.
 (3) A  jogutód perbelépése vagy perbevonása esetén – ha ez  nem a  jogelőd halála vagy megszűnése miatt történt –
a jogelődöt kérelmére az ellenfél hozzájárulásával a perből el kell bocsátani.
 (4) Ha a perbelépés vagy perbevonás e törvény rendelkezéseinek megfelel, a bíróság a perbelépést vagy perbevonást
engedélyezi, ellenkező esetben a kérelmet visszautasítja.
 (5) A jogutód a perből elbocsátott jogelődjének helyébe lép; a jogelőd elbocsátásáig végzett perbeli cselekmények és
az addig meghozott bírói határozatok vele szemben is hatályosak.
 (6) Ha a jogelődöt a perből nem bocsátják el, a jogutód a perben a jogelőd pertársaként vesz részt.
49. § [A pertárgy igénylése]
 (1) Ha a per tárgyát harmadik személy – akár jogutódként, akár más jogcímen – egészen vagy részben a maga részére
igényli, az alperes a perfelvételt lezáró végzés meghozataláig az igénylő perbeállítását kezdeményezheti.
 (2) A perbeállítás kezdeményezését a bíróság részére írásban vagy a tárgyaláson szóban kell bejelenteni, egyúttal meg
kell jelölni a perbeállítás kezdeményezésének okát.
 (3) Az alperesnek a perbeállítás kezdeményezésének bejelentésével egyidejűleg okirattal kell igazolnia a per tárgyának
bírósági letétbe helyezését a visszavétel jogáról való lemondás mellett.
 (4) A  perbeállítást kezdeményező nyilatkozatot közölni kell az  igénylővel és a  felperessel is, az  igénylőt röviden
tájékoztatni kell a  per állásáról. Ha a  bíróság felhívásának közlésétől számított harminc napon belül az  igénylő
a  bíróság felé a  perbelépésről nem nyilatkozik, úgy kell tekinteni, hogy nem kíván a  perbe belépni. A  határidőt
követően tett nyilatkozat hatálytalan.
(5) Ha az igénylő a (4) bekezdésben meghatározott határidőben úgy nyilatkozik, hogy perbe kíván lépni, és az alperes
a per tárgyát a visszavétel jogáról való lemondás mellett – teljesítés céljából – bírósági letétbe helyezte, a bíróság
engedélyezi az  igénylő perbelépését, egyidejűleg az  alperest a  perből elbocsátja. A  pert a  felperes és az  igénylő,
mint új alperes között kell tovább folytatni. Ha a perbeállítás kezdeményezése e törvény rendelkezéseinek nem felel
meg, a bíróság a perbeállítás iránti kezdeményezést visszautasítja.
50. § [Elődmegnevezés]
 (1) Az az alperes, aki ellen olyan jog iránt indítanak pert, amelyet ő harmadik személy nevében gyakorol, e harmadik
személy perbeállítását a perfelvételt lezáró végzés meghozataláig kezdeményezheti.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti perbeállítás kezdeményezése során a 49. § (2) és (4) bekezdését kell alkalmazni.
(3) Ha a  harmadik személy elismeri, hogy a  vitás jogot az  alperes az  ő nevében gyakorolja, és a  bíróság felhívásának
közlésétől számított harminc napon belül úgy nyilatkozik, hogy perbe kíván lépni, a  bíróság a  perbelépést
engedélyezi, az  alperest – kérelmére – a  felperes beleegyezésével a  perből elbocsátja. A  pert a  felperes és
az alperes helyébe lépő harmadik személy között kell tovább folytatni. Ha a perbeállítás kezdeményezése e törvény
rendelkezéseinek nem felel meg, a bíróság a perbeállítás iránti kezdeményezést visszautasítja.
51. § [Téves perlés]
Ha a  felperes a  pert nem az  ellen indította meg, akivel szemben az  igény érvényesíthető, a  perfelvételt lezáró
végzés meghozataláig alperesként perbe vonhatja az általa megjelölt másik személyt. Ha a bíróság a perbevonást
engedélyezi, a  felperes által megjelölt személlyel mint alperessel a  keresetet közli, és a  korábbi alperest a  perből
elbocsátja, feltéve, hogy a  perre az  új alperessel szemben hatásköre és illetékessége van. Ha a  perbevonás iránti
kérelem e törvény rendelkezéseinek nem felel meg, a bíróság a kérelmet visszautasítja.
52. § [Felperesi perbelépés a pertárs jogán]
 (1) Az, akinek igénye érvényesítése céljából jogszabályban erre feljogosított személy vagy szervezet (a továbbiakban
együtt: perindításra feljogosított személy), illetve az ügyész pert indított, a perbe történő belépése esetén a perben
félként vesz részt.
(2) A más által indított perbe az, aki a per megindítására
a) jogszabály alapján, illetve a  37.  § a) és b)  pontja alapján maga is jogosult lett volna, a  perfelvételt lezáró
végzés meghozataláig,
b) a 36. § alapján maga is jogosult lett volna, az elsőfokú ítélet meghozatalát megelőző tárgyalás berekesztéséig
a felperes pertársaként a perbe beléphet.
(3) Ha az  (1) és a  (2)  bekezdés szerinti pertársak perbeli cselekményei vagy előadásai egymástól eltérnek – a  37.  §
b) pontjára tekintettel történő perbelépés esetét kivéve –, a bíróság azokat a per egyéb adatait is figyelembe véve
bírálja el.
53. § [További alperes perbevonása]
A felperes – a jogutódlás esetét kivéve –
a) a 37. § a) és b) pontja szerinti pertársaság keletkezése esetén a perfelvételt lezáró végzés meghozataláig,
b) a  36.  § szerinti pertársaság keletkezése esetén az  elsőfokú ítélet meghozatalát megelőző tárgyalás
berekesztéséig
vonhat perbe további alperest. 54. § [A keresetkiterjesztés engedélyezése, a keresetkiterjesztés iránti kérelem visszautasítása]
 (1) Ha az  52.  § (2)  bekezdése szerinti perbelépés, illetve az  53.  § szerinti perbevonás e  törvény rendelkezéseinek
megfelel, a bíróság a perbelépést, illetve a perbevonást engedélyezi, ellenkező esetben a kérelmet visszautasítja.
 (2) A bíróság az 52. § (2) bekezdése szerinti perbelépés, illetve az 53. § szerinti perbevonás iránti kérelmet visszautasítja,
ha
a) a személyváltozás törvény által meg nem engedett pertársaságot eredményezne,
b) a személyváltozás bejelentése elkésett, vagy
c) a  személyváltozást kezdeményező személy – bírósági felhívás ellenére – nem terjeszt elő a  keresetlevélre
vonatkozó szabályoknak megfelelő, a személyváltozással összefüggő keresetet. 55. § [Pénzbírság alkalmazása személyváltozás késedelmes kezdeményezése esetén]
 (1) Ha az 52. § (2) bekezdés b) pontja szerinti perbelépésre vagy az 53. § b) pontja szerinti perbevonásra a perfelvételt
lezáró végzés meghozatalát követően kerül sor, a  perbe belépőnek, vagy a  perbevonást kezdeményezőnek
valószínűsítenie kell, hogy a  perbelépés, perbevonás szükségességéről, illetve a  perről csak a  perfelvételt lezáró
végzés meghozatalát követően értesült, ellenkező esetben a bíróság pénzbírsággal sújtja.
(2) Ha a 49–51. §, az 52. § (2) bekezdés a) pontja, illetve az 53. § a) pontja szerinti esetekben a perfelvételi tárgyalást,
illetve a  perfelvételt lezáró végzés meghozatalát – kizárólag a  perbeállítás kezdeményezése, a  perbevonás vagy
perbelépés miatt – kell elhalasztani és a  rendelkezésre álló adatok alapján megállapítható, hogy a  halasztásra
a személyváltozást kezdeményező fél, képviselő vagy más perbeli személy indokolatlanul késedelmes nyilatkozata
miatt került sor, a bíróság e személyt pénzbírsággal sújtja.
56. § [Perorvoslat személyváltozás esetén]
 (1) A 49–51. § szerinti esetekben a perbelépés, valamint a perből történő elbocsátás tárgyában hozott határozat ellen
külön fellebbezésnek van helye.
 (2) A  47.  § és a  48.  §, valamint az  54.  § szerinti perbelépés-, perbevonás iránti kérelmet, illetve a  perből történő
elbocsátás iránti kérelmet visszautasító határozat ellen külön fellebbezésnek van helye.
16. A támogató részvétele a perben 57. § [A támogató jogai, kötelességei és szerepe a perben]
 (1) Ha a fél részére a gyámhatóság támogatót vagy hivatásos támogatót (a továbbiakban együtt: támogató) rendelt ki,
a támogató
a) a  féllel egyidejűleg a  per során valamennyi eljárási cselekménynél – ideértve a  nyilvánosság kizárásával
megtartott tárgyalást is – jelen lehet, távolléte azonban az eljárási cselekmény teljesítésének, valamint a per
folytatásának nem akadálya,
b) a  jognyilatkozat megtételének elősegítése érdekében a  féllel – a  tárgyalás rendjét meg nem zavaró
módon – egyeztethet.
(2) A támogató az általa támogatott fél helyett nyilatkozattételre nem jogosult.
 (3) A bíróság az (1) és (2) bekezdésben foglaltakról a felet és a jelen lévő támogatót tájékoztatja.
 (4) A  támogató perbeli eljárási cselekményen történő részvételéről a  támogatott fél gondoskodik, a  bíróság ezzel
kapcsolatos intézkedést nem tesz.
 (5) A  támogatói minőséget igazoló gyámhatósági határozatot vagy tanúsítványt az  első olyan eljárási cselekménynél
kell a bíróságnak bemutatni, amelyen a támogatott személy a támogatóval együtt vesz részt.
17. Az ügyész részvétele a perben 58. § [Az illetékes ügyész]
A bíróság előtt az ügyészségről szóló törvény rendelkezéseire figyelemmel eljárni jogosult illetékes ügyész jár el.
59. § [Az ügyész általános perindítási, fellépési joga]
 (1) Az ügyész a felek rendelkezési jogának tiszteletben tartása mellett pert indíthat, ha a jogosult a jogainak védelmére
bármely okból nem képes.
 (2) Nem indíthat az  ügyész pert olyan jog iránt, amelyet csak jogszabályban meghatározott személy vagy szervezet
érvényesíthet.
 (3) Ha az  ügyészt az  (1)  bekezdésben meghatározott perindítási jog megilleti, de a  perbeli részvételét megalapozó
körülmények a  per folyamán állnak be, az  ügyész a  perben felléphet. Ha az  ügyészi fellépés törvényi feltételei
fennállnak, a bíróság erről az ügyészt értesíti.
(4) Az  ügyészt a  perben, illetve fellépése esetén megilletik mindazok a  jogok, amelyek a  felet megilletik, egyezséget
azonban nem köthet, jogról nem mondhat le, illetve jogokat nem ismerhet el.
(5) Ha az ügyész és a jogosult fél perbeli cselekményei vagy előadásai egymástól eltérnek, a bíróság azokat a per egyéb
adatait is figyelembe véve bírálja el.
(6) Az ügyész fellépése kötelező a büntetőeljárásról szóló törvény szerint a bíróságnak megküldött polgári jogi igény
alapján indult perben.
(7) Ha a peres eljárás során a jogi képviselet kötelező, a perben félként személyesen részt vevő jogosult jogi képviseletét
az ügyész részvétele pótolja.
60. § [Az ügyész külön jogszabályon alapuló, önálló perindítási, perbelépési joga]
 (1) Abban a  perben, amelynek megindítására törvény önállóan jogosítja fel az  ügyészt, vagy amelyet ellene lehet
indítani, az ügyész a fél jogait gyakorolja.
 (2) Az  ügyész a  más által indított perbe – ha a  per megindítására önállóan is jogosult lett volna – a  felperes oldalán
a perfelvételt lezáró végzés meghozataláig a perbe beléphet.
 (3) Ha a fél és az ügyész perbeli cselekményei vagy előadásai egymástól eltérnek, a bíróság azokat a per egyéb adatait
is figyelembe véve bírálja el. 18. A tolmács és a fordító részvétele a perben
61. § [Tolmács és fordító]
 (1) A bíróság tolmácsot, jelnyelvi tolmácsot (a továbbiakban együtt: tolmács), illetve fordítót rendel ki, ha a 113. §-ban
foglalt jogok érvényesülése érdekében vagy egyébként e törvénynek a nyelvhasználattal kapcsolatos rendelkezése
értelmében szükséges.
(2) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik a kirendelt tolmácsra és fordítóra e törvény kirendelt szakértőre vonatkozó
rendelkezéseit kell alkalmazni.
62. § [Fordítás szükségessége a perben]
Fordítás szükségessége esetén – jogszabály, az  Európai Unió kötelező jogi aktusa, illetve nemzetközi egyezmény
eltérő rendelkezése hiányában – egyszerű fordítás alkalmazható. Ha a  lefordított szöveg helyessége, illetve
teljessége tekintetében kétely merül fel, hiteles fordítást kell alkalmazni.
VI. FEJEZET
KÉPVISELET 19. Összeférhetetlenség 63. § [A képviseleti jog gyakorlásának kizártsága, képviselet érdekellentét esetén]
 (1) A képviselő a perben nem járhat el, ha az ellenérdekű fél ő maga vagy olyan személy, akit ugyancsak ő képvisel.
 (2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti érdekellentét nem természetes személy fél és annak törvényes képviselője, mint
ellenérdekű fél között áll fenn, a  fél képviseletére – törvény eltérő rendelkezése hiányában – ügygondnokot kell
kirendelni. Ebben az esetben az ügygondnok díját a felperes előlegezi.
20. Meghatalmazottak 64. § [A meghatalmazott, több személy részére adott meghatalmazás]
 (1) Ha törvény egyes perbeli cselekményekre másként nem rendelkezik, a  fél helyett az  általa vagy törvényes
képviselője által meghatalmazott képviselője is eljárhat.
 (2) Több személy részére adott meghatalmazás esetén a  felet a  meghatalmazottak bármelyike képviselheti, azonban
egy-egy perbeli cselekménynél, illetve jognyilatkozat megtételénél csak egyikük járhat el; az  ezzel ellentétes
kikötés hatálytalan. Ha a  meghatalmazottak nyilatkozatai vagy cselekményei egymástól eltérnek, ezt a  bíróság
akként bírálja el, mintha magának a  félnek a  nyilatkozatai vagy cselekményei lennének eltérőek. Az  ellentmondó
nyilatkozatokból származó hátrányok jogorvoslat alapjául nem szolgálhatnak.
65. § [A perben meghatalmazottként eljárni jogosultak]
A perben meghatalmazottként eljárhat:
a) az ügyvéd és az ügyvédi iroda,
b) a jogtanácsos azokban a perekben, amelyekben jogszabály a képviseletre feljogosítja,
c) a fél hozzátartozója,
d) a fél pertársa, valamint a fél pertársának képviselője,
e) a közigazgatási szerv, egyéb költségvetési szerv vagy gazdálkodó szervezet, illetve egyéb nem természetes
személy alkalmazottja munkáltatójának tevékenységével kapcsolatos pereiben,
f ) az  önkormányzatokat és azok szerveit érintő perekben az  önkormányzati szerv alkalmazottja
munkáltatója tevékenységével kapcsolatos pereiben, továbbá az  önkormányzati szerv szervezeti és
működési szabályzatában meghatározott tisztségviselő, ha a  per – tárgya alapján – abba a  szabályzatban
meghatározott ügykörbe tartozik, amelyben a tisztségviselő eljárni jogosult, valamint
g) akit erre jogszabály feljogosít. 66. § [A meghatalmazottak köréből kizárt személyek]
Nem lehet meghatalmazott:
a) aki tizennyolcadik életévét nem töltötte be,
b) akit jogerős bírói ítélet a közügyektől eltiltott,
c) akit a  bíróság – a  per tárgyára, illetve a  perbeli eljárási cselekményekre kiterjedő hatállyal – jogerősen
gondnokság alá helyezett. 67. § [A meghatalmazás alaki kellékei]
 (1) A  meghatalmazást írásba kell foglalni vagy jegyzőkönyvbe kell mondani. A  meghatalmazott köteles
–  a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – eredeti meghatalmazását vagy annak hitelesített másolatát első
beadványához mellékelni, vagy ha erre előbb kerül sor, az első bírósági jelentkezése alkalmával az iratokhoz csatolni.
(2) A  meghatalmazást – a  (3) és (4)  bekezdésben foglalt kivétellel – közokiratba vagy teljes bizonyító erejű
magánokiratba kell foglalni.
(3) Az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény
(a  továbbiakban: E-ügyintézési tv.) szerinti rendelkezési nyilvántartásban (a továbbiakban: rendelkezési
nyilvántartás) a  meghatalmazásra vonatkozó jognyilatkozat csak a  meghatalmazás elfogadásával és az  elfogadó
nyilatkozat rendelkezési nyilvántartásban történő rögzítésével érvényes.
(4) Az ügyvéd és a jogtanácsos meghatalmazásának igazolásáról jogszabály eltérően rendelkezhet.
 (5) Az  idegen nyelven kiállított meghatalmazás hiteles magyar fordítását csak akkor kell bemutatni, ha ezt a  bíróság
szükségesnek tartja. 68. § [A meghatalmazás terjedelme, a meghatalmazott helyettesítése, a meghatalmazás korlátozása]
 (1) A  meghatalmazás akár a  per vitelére, akár egyes perbeli cselekményekre szólhat. A  meghatalmazásból
egyértelműen ki kell tűnnie, hogy annak hatálya mely ügyre vagy ügykörre terjed ki.
 (2) A  per vitelére szóló meghatalmazás kiterjed a  perrel kapcsolatos minden nyilatkozatra és cselekményre, ideértve
a viszontkereset indítását, továbbá a biztosítási intézkedésekkel kapcsolatos eljárást is.
 (3) A per vitelére szóló meghatalmazás – külön kikötés hiányában – kiterjed továbbá a végrehajtási eljárásra, valamint
az  annak során, azzal összefüggésben indított perre, a  perorvoslati eljárásokra, valamint a  peres pénznek vagy
dolognak és az eljárási költségeknek az átvételére is.
(4) A meghatalmazott ügyvéd vagy ügyvédi iroda a helyettesítésével – ha a meghatalmazásból más nem tűnik ki – más
ügyvédet vagy ügyvédi irodát is megbízhat.
(5) A meghatalmazás korlátozása csak annyiban hatályos, amennyiben az magából a meghatalmazásból kitűnik.
69. § [A meghatalmazás megszűnésének és utólagos rendelkezési nyilvántartásba vételének hatálya a  bírósággal és
az ellenféllel szemben]
(1) A  meghatalmazásnak visszavonás, felmondás, a  fél halála vagy jogutód nélküli megszűnése folytán bekövetkező
megszűnése a bírósággal szemben a bíróságnak történő bejelentéstől, az ellenféllel szemben pedig a vele történő
közléstől hatályos.
(2) Ha a  per megindítását követően kerül sor a  meghatalmazás rendelkezési nyilvántartásba vételére vagy
a  rendelkezési nyilvántartásba vett meghatalmazás módosítására, e  jognyilatkozatok a  bírósággal szemben
a bíróságnak történő bejelentéstől, az ellenféllel szemben pedig a vele történő közléstől hatályosak.
70. § [A képviseleti jogosultság vizsgálata]
A meghatalmazott képviseleti jogosultságát a bíróság az eljárás bármely szakaszában hivatalból vizsgálja.
71. § [Általános meghatalmazás]
 (1) A  képviselő részére olyan meghatalmazás is adható, amely őt perek vitelére általánosságban jogosítja fel
(a továbbiakban: általános meghatalmazás).
 (2) Az  általános meghatalmazást, valamint annak bármely okból történő megszűnését nyilvántartásba vétel végett
a bíróságnál be kell jelenteni. A bíróság által nyilvántartásba vett általános meghatalmazás pótolja az egyes perekre
szóló külön meghatalmazást.
(3) Az  általános meghatalmazások országos és közhiteles nyilvántartását az  Országos Bírósági Hivatal elnöke
működteti. Az  ellenkező bizonyításáig vélelmezni kell a  nyilvántartásba bejegyzett képviseleti jogról, hogy
az  fennáll; a  nyilvántartásból törölt adatról pedig, hogy az  nem áll fenn. Az  általános meghatalmazások
közhitelességére és ennek eljárási jogi joghatásaira a  nyilvántartásba bejegyzett jogok tekintetében a  Ptk.
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) A  meghatalmazásra vonatkozó rendelkezések az  e  §-ban foglalt eltérésekkel az  általános meghatalmazásra is
irányadók.
21. Kötelező jogi képviselet 72. § [Kötelező jogi képviselet, a kötelező jogi képviselet alóli kivételek]
 (1) A peres eljárás során a jogi képviselet kötelező, kivéve, ha törvény eltérően rendelkezik.
 (2) Törvény eltérő rendelkezése hiányában nem kötelező a jogi képviselet a járásbíróság hatáskörébe tartozó perekben
– ideértve a  fellebbezési és perújítási eljárást is –, valamint a  járásbíróság hatáskörébe tartozó perrel összefüggő
felülvizsgálati eljárásban az ellenkérelmet előterjesztő fél számára.
73. § [Tájékoztatás a kötelező jogi képviseletről]
 (1) A bíróság a jogi képviselő meghatalmazásának szükségességéről, a pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezésének
lehetőségéről, valamint a jogi képviselő közreműködése nélkül történő eljárás jogkövetkezményeiről
a) a  felperest a  keresetlevelet visszautasító végzésben – ha a  felperes az  eljárás folyamán lép perbe, első
jelentkezése alkalmával, ha pedig a  felperest az  eljárás folyamán vonják perbe, a  perbevonás közlésével
egyidejűleg –,
b) az alperest a kereset közlésével egyidejűleg – ha az alperes az eljárás folyamán lép perbe, első jelentkezése
alkalmával, ha pedig az alperest az eljárás folyamán vonják perbe, vagy perbeállítása kezdeményezése miatt
lép perbe, a perbevonás, perbeállítás kezdeményezésének közlésével egyidejűleg –
tájékoztatja.
 (2) Ha az  eljárás folyamán perbe belépő, jogi képviselő nélkül eljáró felet a  bíróság a  kötelező jogi képviselet
szükségességéről első jelentkezése alkalmával tájékoztatja és a  fél részéről később nem pótolható perbeli
cselekmény elvégzésére, illetve nyilatkozat megtételére lenne szükség, a  bíróság a  félnek megfelelő határidőt
biztosít a  jogi képviselet pótlására és ezzel egyidejűleg a  perbeli cselekmény elvégzésére, illetve a  nyilatkozat
megtételére. Szükség esetén a  tárgyalás elhalasztásának, illetve szükséges keretben történő megismétlésének is
helye lehet.
(3) Ha a  bíróság – amelynek eljárása során a  jogi képviselet kötelező – az  ügyben áttétel vagy kijelölés folytán jár el
és a keresetlevelet eredetileg olyan bírósághoz nyújtották be, amelynek eljárásában a jogi képviselet nem kötelező,
a bíróság a jogi képviselő nélkül eljáró félnek megfelelő határidőt biztosít a jogi képviselet pótlására.
(4) Ha a  jogi képviselet a  perorvoslati eljárásban kötelező, a  bíróság a  feleket a  jogi képviselő meghatalmazásának
szükségességéről, a  pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezésének lehetőségéről, valamint a  jogi képviselő
közreműködése nélkül történő eljárás jogkövetkezményeiről a  perorvoslattal megtámadható határozatban
tájékoztatja.
74. § [A jogi képviselő hiányának jogkövetkezményei kötelező jogi képviselet esetén]
 (1) Ha a peres eljárás bármely szakaszában a jogi képviselet kötelező, a jogi képviselő közreműködése nélkül eljáró fél
perbeli cselekménye és nyilatkozata hatálytalan – úgy kell tekinteni, hogy a  fél perbeli cselekményt, nyilatkozatot
egyáltalán nem tesz –, kivéve, ha törvény az  adott perbeli cselekményre nézve a  meghatalmazott útján történő
eljárást kizárja.
(2) Ha a perorvoslati kérelmet előterjesztő fél jogi képviselővel nem rendelkezik – annak ellenére, hogy a jogi képviselő
meghatalmazásának szükségességéről a  bíróság a  perorvoslattal megtámadható határozatban tájékoztatta  –,
a  perorvoslati kérelmet a  bíróság hiánypótlási felhívás kiadása nélkül visszautasítja; e  végzés ellen külön
fellebbezésnek van helye.
(3) Ha a  felperes a  megszűnt jogi képviseletének pótlásáról felhívás ellenére nem gondoskodik, a  bíróság az  eljárást
megszünteti. Ha a  viszontkeresetet előterjesztő alperes megszűnt jogi képviseletének pótlásáról felhívás ellenére
nem gondoskodik, a bíróság az eljárást részlegesen, a viszontkereset tekintetében megszünteti.
(4) A  fél jogi képviseletének hiánya nem akadálya a  határozat kihirdetésének és kézbesítésének. Ebben az  esetben
a határozatot közvetlenül a féllel kell közölni.
75. § [Eljárásra jogosultak kötelező jogi képviselet esetén]
 (1) A 72. § (1) bekezdésének alkalmazásában jogi képviselőnek kell tekinteni:
a) az ügyvédet és az ügyvédi irodát,
b) a jogtanácsost, azokban a perekben, amelyekben jogszabály a képviseletre feljogosítja,
c) a jogi személy bíróság képviseletére jogosult bírót,
d) a Legfőbb Ügyészség képviseletére jogosult ügyészt, valamint
e) törvényben meghatározott egyéb személyeket.
(2) Ha a jogi képviselet kötelező – törvény eltérő rendelkezése hiányában –
a) a jogi szakvizsgával rendelkező személy saját ügyében,
b) az ügyész abban a perben, amelynek megindítására törvény jogosítja fel, vagy amelyet ellene lehet indítani,
illetve amelyben törvény alapján felléphet
jogi képviselő nélkül is eljárhat, őt úgy kell tekinteni, mintha jogi képviselővel járna el.
(3) Ügyvédjelölt és jogi előadó a  jogi képviseletre kötelezett fél nevében kizárólag az  iratok megtekintése, azokról
másolat kérése vagy készítése érdekében járhat el.
(4) A  (2)  bekezdés a)  pontjában foglaltak alkalmazása esetén a  jogi szakvizsgával rendelkező félnek a  jogi szakvizsga
megszerzését igazoló okiratot, az azzal egyenértékű okiratot vagy ezek hiteles másolatát azon eljárási szakaszban
történő első jelentkezésekor kell a  bíróságnak bemutatnia vagy a  beadványához csatolnia, amelyben a  jogi
képviselet a fél számára kötelező. Ha a jogi szakvizsga megszerzését igazoló okiratot, az azzal egyenértékű okiratot
vagy ezek hiteles másolatát a  bíróságnak bemutatták, ennek tényét elegendő a  jegyzőkönyvben rögzíteni, azt
az iratokhoz nem kell csatolni.
22. Az ügygondnok jogállása 76. § [Az ügygondnokrendelés esetei]
A bíróság a fél részére ügygondnokot rendel, ha
a) a cselekvőképtelen félnek nincs törvényes képviselője,
b) az ismeretlen helyen tartózkodó félnek nincs sem törvényes képviselője, sem meghatalmazottja,
c) a nem természetes személy félnek nincs törvényes képviselője, vagy
d) törvény így rendelkezik.
77. § [Az ügygondnokrendelés eljárási szabályai]
 (1) A bíróság az ügygondnokot – törvény eltérő rendelkezése hiányában – az ellenfél kérelmére rendeli ki.
 (2) A bíróság ügygondnokként ügyvédet vagy ügyvédi irodát rendelhet ki.
 (3) Az ügygondnokot a perben – a (4) bekezdésben foglalt kivételekkel – a per vitelére meghatalmazott jogállása illeti
meg.
 (4) Az ügygondnok a) a bíróság külön felhatalmazása nélkül peres pénzt vagy dolgot nem vehet át, valamint
b) egyezséget nem köthet, jogot nem ismerhet el és jogról nem mondhat le, kivéve, ha ezáltal az általa képviselt
felet nyilvánvaló károsodástól óvja meg.
 (5) Az ügygondnok kirendelésének a hatálya – a (6) bekezdésben foglalt kivétellel – kiterjed
a) a per egész tartamára, ideértve a perorvoslati eljárásokat is, valamint
b) a végrehajtási eljárásra, ideértve az annak során, azzal összefüggésben indított pereket is.
(6) Ha az ügygondnok kirendelésére okot adó körülmény az eljárás folyamán megszűnik, a bíróság az ügygondnokot
a kirendelés alól felmenti.
(7) Az  ügygondnok jogszabályban meghatározott díjazásra jogosult. A  bíróság az  ügygondnok díját legkésőbb
felmentésekor, ennek hiányában legkésőbb az eljárást befejező határozatban határozza meg. Az ügygondnok díjáról
rendelkező határozat ellen az ügygondnok és a felek külön fellebbezéssel élhetnek.
VII. FEJEZET
KÖLTSÉGEK 23. A költségek előlegezése 78. § [Költségek előlegeztetése]
 (1) A bíróság a perben nem álló személynél felmerült költség előlegezéséről annak felmerülésekor határoz; arra kötelezi
a  felet, hogy a  költséget a  személynek közvetlenül fizesse meg, vagy – ha az  célszerű – elrendeli, hogy a  költség
összegét a bíróságnál helyezze letétbe.
(2) Ha valószínű, hogy a  felmerülő költségek jelentősebb összeget érnek el, vagy más körülmények ezt indokolttá
teszik, a  bíróság a  költségek felmerülése előtt is elrendelheti, hogy a  fél a  költségek fedezésére előreláthatóan
szükséges összeget helyezze letétbe.
(3) A  bíróság az  általa meghatározott költséget a  letétbe helyezett összegből kiutalja. Ha a  meghatározott költséget
az  előzetesen letétbe helyezett összeg nem fedezi vagy meghaladja, a  bíróság a  költség meghatározásával
egyidejűleg a felet a különbözet előlegezésére kötelezi vagy elrendeli annak visszafizetését.
(4) A  bíróság az  ügygondnoki díj, a  kirendelt szakértő díja és a  külföldi kézbesítésnek az  Európai Unió kötelező jogi
aktusa vagy nemzetközi egyezmény szerinti költsége fedezésére előreláthatóan szükséges összeg letétbe helyezését
köteles elrendelni.
79. § [Költségek előlegezésére kötelezettek]
 (1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a  bizonyítással járó költséget a  bizonyító fél előlegezi. Ha a  bizonyító fél
ellenfele nem mentes a költség előlegezése alól és önként vállalja, a költséget vagy annak egy részét a bizonyító fél
ellenfele előlegezi.
(2) Ha jogszabály, az  Európai Unió kötelező jogi aktusa vagy nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik,
a  kirendelt tolmácsnak a  bizonyítással nem összefüggő alkalmazásával járó költséget az  a  fél előlegezi, akinek
a személye miatt a tolmács alkalmazása szükségessé vált.
(3) A kirendelt fordítónak a bizonyítással nem összefüggő alkalmazásával járó költséget a felperes előlegezi.
 (4) A  bírósági iratnak a  bizonyítással nem összefüggő külföldi kézbesítése az  Európai Unió kötelező jogi aktusa vagy
nemzetközi egyezmény szerinti költségét a felperes előlegezi.
 (5) A perben kirendelt ügygondnok díját az a fél előlegezi, aki az ügygondnok kirendelését kérte, illetve akinek perbeli
cselekménye folytán a  kirendelés szükségessé vált. Ettől eltérően az  állam előlegezi annak az  ügygondnoknak
a díját, aki ellen jogszabály értelmében kell a keresetet megindítani.
(6) Az e törvényben megállapított kivételektől eltekintve a fél az ellenfél eljárása miatt felmerült költséget nem köteles
előlegezni.
(7) Az állam előlegezi az ügyész, a perindításra feljogosított személy, az alperes részére kirendelt ügygondnok és azon
ügygondnok eljárásával felmerült költséget, aki ellen jogszabály értelmében kell a keresetet megindítani.
(8) Az  állam előlegezi a  jogszabályban meghatározott és azt a  költséget, amelynek előlegezésére a  fél jogszabály,
az Európai Unió kötelező jogi aktusa vagy nemzetközi szerződés rendelkezése, továbbá költségkedvezmény folytán
nem köteles.
24. A perköltség viselése 80. § [A perköltség fogalma]
A perköltség a félnél – a perben vagy azt megelőzően – a  jog perbeli érvényesítésével okozati összefüggésben és
szükségképpen felmerült minden költség, ideértve a bíróság előtt történő megjelenéssel szükségképpen felmerült
keresetkiesést is.
81. § [A felszámítás]
 (1) A fél a perköltsége megtérítését annak felszámításával kérheti.
 (2) A  felszámítás során meg kell jelölni az  igényelt költség összegét, a  felmerülésének lényeges körülményeit, azt,
hogy a perbe vitt mely jog érvényesítésével összefüggésben merült fel, és mindezeket a felszámítással egyidejűleg
– szükség szerint – okirattal is igazolni kell. A bíróság által az eljárást befejező határozatban meghatározható költség
az annak összegét szabályozó jogszabályi rendelkezésre utalással is felszámítható.
(3) A  fél a  felszámítását és a  (2)  bekezdés szerinti okiratot legkésőbb a  tárgyalás berekesztéséig, ennek hiányában
az eljárást befejező határozat meghozataláig terjesztheti elő. Önmagában a felszámítás vagy annak igazolása miatt
a  tárgyalás elhalasztásának nincs helye, kivéve, ha a  fél a  kötelezettségének a  tárgyaláson önhibáján kívüli okból
nem tudott eleget tenni.
(4) A  fél a  felszámítását a  tárgyalás berekesztéséig, ennek hiányában az  eljárást befejező határozat meghozataláig
visszavonhatja. A visszavonást követően a visszavonással érintett költség újbóli felszámításának nincs helye.
(5) A  jogi képviselővel eljáró fél a  perköltségét kizárólag jogszabályban meghatározott költségjegyzék előterjesztése
útján számíthatja fel.
82. § [Döntés a perköltség viseléséről]
 (1) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, a  bíróság a  felszámított perköltség viseléséről az  eljárást befejező
határozatban hivatalból dönt. Ha a  bíróság a  perköltség viseléséről nem az  eljárást befejező határozatban dönt,
határozatának a perköltségről döntő része ellen külön fellebbezésnek van helye.
(2) A  bíróság meghatározza a  perköltség összegét és a  megtérítésére köteles személyt annak megfizetésére kötelezi.
Ha a  felek egymással szemben perköltség megtérítésére kötelesek, a  bíróság csak a  különbözet megfizetéséről
rendelkezik.
(3) A  bíróság a  perköltség összegét a  felszámítás és az  ahhoz csatolt okiratok alapulvételével határozza meg.
A  felszámítani elmulasztott vagy a  felszámítottnál magasabb összegű költséget a  fél javára nem lehet figyelembe
venni.
83. § [A perköltségviselés általános szabályai]
 (1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a pernyertes fél perköltségét a pervesztes fél téríti meg.
 (2) Részleges pernyertesség esetén a  fél az  ellenfél perköltségét a  pervesztessége arányában téríti meg. Ha
a  pernyertesség és a  pervesztesség aránya közötti különbség, valamint a  fél és az  ellenfél javára meghatározott
perköltségek összege közötti különbség nem jelentős, egyik fél sem köteles perköltség megtérítésére.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak alkalmazását mellőzni lehet, ha a per kártérítés vagy egyéb olyan követelés iránt folyik,
amelynek összegszerű megítélése bírói mérlegeléstől függ, és a bíróság a követelt összegnél kevesebbet ítélt ugyan
meg, de a követelt összeg nem tekinthető nyilvánvalóan túlzottnak.
(4) Ha a  fél az  érdemi tárgyalási szakban az  önállóan elbírálható követelése összegét leszállította, a  leszállított rész
tekintetében pervesztesnek kell tekinteni, kivéve, ha a  leszállításra azért került sor, mert az  ellenfél a  követelés
egy részét utóbb teljesítette vagy a  fél a  perfelvétel lezárásáig önhibáján kívüli okból nem határozhatta meg
a követelése mértékét.
(5) A megtérítési kötelezettséggel nem érintett perköltség vagy annak hányada annak a félnek a terhén marad, akinél
az felmerült.
84. § [A perköltség viselése egyezség esetén]
A bíróság által jóváhagyott egyezség megkötése esetén a  felek megállapodása szerinti fél téríti meg az  ellenfele
perköltségét. Megállapodás hiányában az  egyezség szerint pernyertes fél perköltségét az  egyezség szerint
pervesztes fél téríti meg. Az  egyezség szerinti részleges pernyertesség esetén a  83.  § (2) és (3)  bekezdésében
foglaltakat kell alkalmazni. Ha a pernyertesség és a pervesztesség aránya nem állapítható meg, egyik fél sem köteles
perköltség megtérítésére.
85. § [A perköltség viselése az eljárás megszüntetése esetén]
 (1) Az eljárás megszüntetése esetén az alperes perköltségét – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – a felperes téríti
meg.
 (2) Az eljárás elállás miatti megszüntetése esetén – ha az elállásra azért került sor, mert az alperes a követelést az eljárás
megindítását követően teljesítette – a felperes perköltségét az alperes téríti meg.
 (3) Az eljárás halál vagy megszűnés miatti megszüntetése esetén egyik fél sem téríti meg az ellenfele perköltségét.
 (4) Az  eljárásnak a  felek közös kérelme miatti megszüntetése esetén a  felek megállapodása szerinti fél téríti meg
az  ellenfele perköltségét. Megállapodás hiányában az  alperes perköltségét a  felperes téríti meg. Ha azonban
a  kérelem benyújtására azért került sor, mert az  alperes a  keresettel érvényesített jogot az  eljárás megindítását
követően elismerte vagy a  keresettel érvényesített követelést teljesítette, a  felperes perköltségét az  alperes téríti
meg.
86. § [A szükségtelenül okozott perköltség vagy perköltségrész viselése]
 (1) Ha a  fél a  perfelvételi szakban a  vele szemben érvényesített jogot és kérelmet az  arra vonatkozó védekezésének
előterjesztése nélkül elismeri, és a perre nem adott okot, a perköltségét az ellenfél téríti meg.
 (2) Az  a  fél, aki egyes perbeli cselekményeket sikertelenül végez, egyes perbeli cselekményekkel indokolatlanul
késedelmeskedik, valamely határnapot vagy határidőt mulaszt vagy más módon, akár a  perben akár azt
megelőzően az  ellenfélnek feleslegesen, a  perköltség körébe tartozó költséget okoz, ezek megtérítésére a  per
eredményére tekintet nélkül köteles.
(3) Ha a  közvetítői eljárásban létrejött megállapodás ellenére a  megállapodással rendezett jogvita tárgyában
a  megállapodást megkötő felek bármelyike a  bírósághoz fordul, az  alperes perköltségét a  felperes téríti meg.
A perköltségviselés általános szabályai irányadóak, ha a felperes kizárólag a megállapodásban foglaltak iránt, annak
nem teljesítése miatt indít pert.
(4) Ha a kötelező közvetítői eljárásban létrejött megállapodás a jogszabályoknak megfelel, és a fél e körülmény ellenére
a perben nem köt egyezséget, az ellenfél perköltségének a közvetítői eljárásban felmerült részét a per eredményére
tekintet nélkül a  fél téríti meg. Ha a kötelező közvetítői eljárásban létrejött megállapodás a  jogszabályoknak nem
felel meg és egyezségkötés hiányában a  peres eljárást érdemben folytatni kell, az  ellenfél perköltsége közvetítői
eljárásban felmerült részének a felét a per eredményére tekintet nélkül a fél téríti meg.
(5) Kötelező közvetítői eljárás esetén, ha a fél igazolja, hogy közvetítő felkérését kezdeményezte vagy az első közvetítői
megbeszélésen megjelent és a közvetítő felkérése vagy a közvetítői eljárás megindítása az ellenfél önhibából eredő
mulasztása miatt hiúsult meg, a  fél perköltségét az  ellenfél téríti meg. Az  önhiba hiányát a  mulasztó félnek kell
valószínűsítenie.
(6) A (3) bekezdésben foglaltak alkalmazandók, ha törvényben szabályozott békéltető testületi eljárásban határozattal
jóváhagyott egyezség útján rendezett fogyasztói jogvita tárgyában fordul a  felek bármelyike utóbb a  bírósághoz,
kivéve az  egyezségben foglaltak nem teljesítése miatt a  határozat végrehajtási záradékkal történő ellátása iránt
indított eljárást.
87. § [A perköltség viselése pertársaság esetén]
 (1) A 36. §-ban és a 37. § a) pontjában meghatározott pertársak a perköltséget egyetemlegesen térítik meg.
 (2) Az egyéb pertársak a perköltséget a perbeli érdekeltségük arányában, ha azonban a pertársak perbeli érdekeltsége
között nincs jelentős eltérés, akkor egyenlő arányban térítik meg. A  perköltség azon részét, amely kizárólag
a  pertársak egyikének vagy egy részének perbeli cselekménye folytán merült fel, a  többi pertárs nem köteles
megtéríteni.
88. § [A perköltség viselése az ügyész és a perindításra feljogosított személy perindítása, fellépése esetén]
 (1) Az  ügyész, valamint a  perindításra feljogosított személy és a  perben érvényesített jog jogosultja közül
a  perköltséget az  téríti meg, aki a  pert megindította. Ha a  pert megindítónak és a  perben érvényesített jog
jogosultjának eljárási cselekményei nem voltak összhangban, a perköltségrészt az téríti meg, akinek a cselekménye
folytán a perköltségrész felmerült.
(2) Az  ügyész, valamint a  perindításra feljogosított személy helyett a  perköltséget – jogszabályban meghatározott
módon – az állam téríti meg.
89. § [A perköltség viselése az ügygondnok ellen megindított per esetén]
Ha jogszabály értelmében a  pert ügygondnok ellen kell megindítani, az  ügygondnok helyett a  perköltséget
– jogszabályban meghatározott módon – az állam téríti meg.
90. § [A perköltség viselése beavatkozás esetén]
 (1) A  beavatkozó által támogatott fél pernyertessége esetén a  beavatkozó perköltségét a  pervesztes fél téríti meg.
A beavatkozóra a perköltség fogalmára és felszámítására vonatkozó szabályokat alkalmazni kell.
 (2) A beavatkozó által támogatott fél pervesztessége esetén a beavatkozó téríti meg a pernyertes fél perköltségének
azon részét, amely a beavatkozás miatt merült fel.
 (3) Ha a perben hozott ítélet anyagi jogerőhatása jogszabály alapján a beavatkozónak az ellenféllel szemben fennálló
jogviszonyára is kiterjed, az  általa támogatott fél pervesztessége esetén az  ellenfél perköltségét a  beavatkozó
az általa támogatott féllel egyetemlegesen téríti meg.
(4) A  beavatkozás elutasítása esetén a  beavatkozó téríti meg a  beavatkozást ellenző fél perköltségének azon részét,
amely a beavatkozás miatt merült fel.
(5) A  83–86.  § rendelkezései e  § esetében is irányadók; az  e  § szerinti pervesztes fél alatt a  perköltség megtérítésére
köteles felet, a pernyertes fél alatt a perköltség megtérítésére köteles fél ellenfelét is érteni kell.
91. § [A perköltség viselése sikertelen perbehívás és perbeállítás esetén]
 (1) Ha a  perbehívott a  perbehívást nem fogadja el, vagy ha a  perbehívóhoz történő csatlakozását elutasítják,
a perbehívó fél téríti meg az ellenfél perköltségének azon részét, amely a perbehívás miatt merült fel.
 (2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni a sikertelen perbeállítás esetén is.
92. § [A perköltség viselése a felek személyében bekövetkező változás esetén]
 (1) Perbeli jogutódlás esetén – ha a  jogelődöt a  perből nem bocsátják el – a  jogelőd és a  jogutód fél a  perköltséget
egyetemlegesen téríti meg.
 (2) Az (1) bekezdésben foglaltakat a pertárgyigénylés és az elődmegnevezés esetén is alkalmazni kell.
 (3) Ha a bíróság az alperest azért bocsátja el a perből, mert a felperes nem az ellen indította meg a pert, akivel szemben
a jog érvényesíthető, az elbocsátott alperes perköltségét a felperes téríti meg.
93. § [Elkülönített perköltségrész viselése]
 (1) A 83–92. § alkalmazása során nem lehet figyelembe venni a perköltségnek azt a részét,
a) amelyet törvény értelmében tanú, szakértő vagy a perben nem álló más személy térít meg,
b) amelyet a fél törvény értelmében a per eredményére tekintet nélkül térít meg, és
c) amely a bírósági szervezet érdekkörében felmerült – egyébként elhárítható – ok következtében merült fel.
(2) A bíróság az (1) bekezdés szerinti perköltségrész viseléséről a felszámítását követően nyomban dönthet. A határozat
ellen külön fellebbezésnek van helye.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti perköltségrészt jogszabályban meghatározott módon az állam téríti meg.
25. Költségkedvezmények 94. § [A költségkedvezmények fajtái]
 (1) A  felet – ideértve a  beavatkozót is – a  perben a  jogai érvényesítésének az  elősegítése érdekében az  alábbi
költségkedvezmények illethetik meg:
a) tárgyi és személyes költségmentesség,
b) tárgyi és személyes költségfeljegyzési jog,
c) tárgyi és személyes illetékmentesség,
d) tárgyi illetékfeljegyzési jog,
e) mérsékelt illeték,
f ) pártfogó ügyvédi díj előlegezése vagy megfizetése alóli mentesség.
(2) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a  felet a személyes költségmentesség és a személyes költségfeljegyzési
jog a  jövedelmi- és vagyoni viszonyai alapján kérelemre, míg a  személyes illetékmentesség a  személye alapján
hivatalból illeti meg. A felet a tárgyi kedvezmény az eljárás tárgyánál fogva, a mérsékelt illeték kedvezménye pedig
meghatározott perbeli események bekövetkezése esetén hivatalból illeti meg.
(3) A  felet az  (1)  bekezdés f )  pontjában meghatározott kedvezmény jogszabályban meghatározott módon, a  jogi
segítségnyújtó szolgálat által engedélyezett pártfogó ügyvédi képviselet esetén illeti meg.
95. § [A költségmentesség és a költségfeljegyzési jog tartalma]
 (1) Költségmentesség esetén a fél mentes
a) az illeték előzetes megfizetése,
b) – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a per során felmerülő költség előlegezése,
c) – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a meg nem fizetett illeték, továbbá az állam által előlegezett
költség megfizetése, és
d) a perköltség-biztosíték letétele
alól.
(2) Költségfeljegyzési jog esetén a fél mentes
a) az illeték előzetes megfizetése, és
b) – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a per során felmerülő költség előlegezése
alól.
(3) Részleges személyes költségfeljegyzési jog esetén a felet a (2) bekezdésben meghatározott kedvezmény
a) az illeték és a költségek meghatározott hányadára, vagy
b) az illetékre, illetve tételesen meghatározott költségekre
illeti meg.
(4) A költségmentesség és a költségfeljegyzési jog nem terjed ki az ügygondnoki díjra.
 (5) A költségmentesség nem mentesíti a felet a szükségtelen perbeli cselekmény meg nem fizetett illetékének és állam
által előlegezett költségének a megfizetése alól. (6) A  költségmentesség nem mentesíti a  felet a  végrehajtási eljárás során meg nem fizetett illeték és az  előlegezésre
kötelezett szerv által előlegezett költség megfizetése alól.
96. § [Az egyes illetékkedvezmények tartalma]
 (1) Illetékmentesség esetén a fél mentes
a) az illeték előzetes megfizetése, és
b) – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a meg nem fizetett illeték megfizetése
alól.
(2) Az illetékmentesség nem mentesíti a felet a végrehajtási eljárás során meg nem fizetett illeték megfizetése alól.
 (3) Tárgyi illetékfeljegyzési jog esetén a fél mentes az illeték előzetes megfizetése alól.
 (4) Mérsékelt illeték kedvezménye esetén a fél mentes az illeték egy részének a megfizetése alól.
97. § [Egyes költségkedvezmények időbeli hatálya]
 (1) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a  költségmentesség, a  költségfeljegyzési jog, az  illetékmentesség és
a tárgyi illetékfeljegyzési jog hatálya – kérelem esetén a kérelem előterjesztésétől kezdve – a per egész tartamára,
valamint a végrehajtási eljárásra is kiterjed.
(2) A jogelőd fél részére engedélyezett személyes költségkedvezmény a jogutód félre nem terjed ki.
98. § [A költségkedvezmény engedélyezése és megvonása]
A személyes költségmentesség és a  személyes költségfeljegyzési jog engedélyezése és az  engedélyezett
költségkedvezmény megvonása tárgyában a  bíróság határoz. Az  engedélyezés iránti kérelmet elutasító és
az engedélyezett költségkedvezményt megvonó határozat ellen külön fellebbezésnek van helye.
99. § [Döntés a tárgyi költségkedvezményről]
Ha a  fél a  tárgyi költségkedvezmény fennállására alaptalanul hivatkozik, a  bíróság határozatában a  tárgyi
kedvezmény fenn nem állását állapítja meg. A határozata ellen külön fellebbezésnek van helye.
100. § [A költségkedvezmények egyéb szabályai]
A költségmentességre, a költségfeljegyzési jogra, az illetékmentességre, a tárgyi illetékfeljegyzési jogra, a mérsékelt
illetékre, valamint a pártfogó ügyvédi díj előlegezésére és viselésére vonatkozó egyéb rendelkezéseket jogszabály
állapítja meg.
26. A meg nem fizetett illeték és az állam által előlegezett költség viselése
101. § [Döntés a meg nem fizetett illeték és az állam által előlegezett költség viseléséről]
 (1) A bíróság a felet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az eljárást befejező határozatában hivatalból kötelezi a meg
nem fizetett illeték, valamint az állam által előlegezett költség államnak történő megfizetésére.
 (2) Ha
a) a meg nem fizetett illeték és az állam által előlegezett költség megfizetésére a felet az eljárás folyamán kell
kötelezni,
b) az eljárás szünetelés folytán megszűnt, vagy
c) az illeték vagy az állam által előlegezett költség az eljárást befejező határozat meghozatala után merült fel,
a meg nem fizetett illeték és az  állam által előlegezett költség megfizetéséről a  bíróság külön határozatban
rendelkezik, amely ellen külön fellebbezésnek van helye.
(3) A  bíróság az  eljárást befejező határozatában – a  díj összegének meghatározása nélkül, az  állam által előlegezett
költség megfizetésére vonatkozó szabályok alkalmazásával – megállapítja, hogy a  pártfogó ügyvédi díj viselésére
melyik fél köteles. Az  elsőfokon eljárt bíróság a  jogerős határozatról a  következő – eljárási szakaszonként
megállapított – adatok közlésével nyolc napon belül értesíti a jogi segítségnyújtó szolgálatot:
a) a felek neve,
b) a per tárgya,
c) a pertárgy értéke, ha az megállapítható,
d) a pernyertesség felek közötti aránya, és
e) a pártfogó ügyvédi díj viselésére köteles fél megnevezése és azonosító adatai.
102. § [A meg nem fizetett illeték és az állam által előlegezett költség viselése]
 (1) A megfizetés alól mentességet biztosító költségkedvezmény hiányában a meg nem fizetett illetéket és az állam által
előlegezett költséget – a (2)–(5) bekezdésekben foglalt kivételekkel – a fél abban az arányban, illetve részben fizeti
meg, amelyben e  törvény szerint a  perköltség vagy perköltségrész megtérítésére is köteles. Ha e  törvény szerint
egyik fél sem köteles perköltség megtérítésére, a  felek a  meg nem fizetett illetéket és az  állam által előlegezett
költséget egyenlő arányban fizetik meg.
(2) Ha az  eljárás szünetelés folytán megszűnik, a  meg nem fizetett illetéket és az  állam által előlegezett költséget
a megfizetés alól mentességet biztosító költségkedvezmény hiányában a felperes fizeti meg.
(3) Az  ügyész, valamint a  perindításra feljogosított személy a  meg nem fizetett illeték és az  állam által előlegezett
költség megfizetésére nem köteles.
(4) Ha jogszabály értelmében a  keresetet ügygondnok ellen kell megindítani, az  ügygondnok a  meg nem fizetett
illeték és állam által előlegezett költség megfizetésére, a  fél pedig az  ügygondnok állam által előlegezett díjának
a megfizetésére nem köteles.
(5) Az alperes a részére kirendelt ügygondnok eljárása miatt meg nem fizetett illeték és állam által előlegezett költség
megfizetésére nem köteles.
(6) Jogszabály, az  Európai Unió kötelező jogi aktusa vagy nemzetközi szerződés rendelkezése szerinti költség,
a költségkedvezmény folytán, továbbá a (3)–(5) bekezdés szerint meg nem térülő költség és illeték az állam terhén
marad.
VIII. FEJEZET
AZ IDEIGLENES INTÉZKEDÉS 27. Ideiglenes intézkedés a perben
103. § [Az ideiglenes intézkedés iránti kérelem]
 (1) A bíróság kérelemre ideiglenes intézkedést rendelhet el
a) a  fennálló állapot megváltozásának megakadályozása érdekében, ha az  eredeti állapot utóbb
helyreállíthatatlan lenne,
b) a kérelmező későbbi joggyakorlása meghiúsulásának megakadályozása érdekében,
c) a kérelmezőt közvetlenül fenyegető hátrány bekövetkezésének elhárítása érdekében, vagy
d) egyéb, különös méltánylást érdemlő okból.
(2) Az  ideiglenes intézkedés olyan magatartásra kötelezést tartalmazhat, amely magatartás követelésére a kérelmező
jogosult lenne a perben érvényesített jog alapján.
(3) Az  ideiglenes intézkedés iránti kérelem – a  108.  §-ban foglaltak kivételével – a  keresetlevél benyújtása előtt nem
terjeszthető elő.
(4) Az ideiglenes intézkedés iránti kérelemben
a) meg kell jelölni az ideiglenes intézkedés elrendelésére okot adó (1) bekezdés szerinti feltétel fennállását,
b) elő kell adni az  ideiglenes intézkedés elrendelésére okot adó feltétel fennállását megalapozó tényeket,
amelyeket valószínűsíteni kell, és
c) arra vonatkozó határozott kérelmet kell előterjeszteni, hogy a  kérelmező milyen tartalmú intézkedés
elrendelését kéri. 104. § [Az ideiglenes intézkedés elbírálása]
 (1) Az  ideiglenes intézkedés iránti kérelem tárgyában a  bíróság a  keresetlevél perfelvételre való alkalmassága esetén
intézkedik. Az ideiglenes intézkedés elbírálása során a bíróság az intézkedéseit haladéktalanul, de legkésőbb nyolc
napon belül teszi meg.
(2) Az  ideiglenes intézkedés iránti kérelem elbírálása során a  bíróságnak mérlegelnie kell, hogy az  intézkedés
elrendelése – figyelemmel az  esetleges biztosítékadásra is – nem okoz-e súlyosabb hátrányt a  kérelmező
ellenfelének, mint annak elmaradása a kérelmezőnek.
(3) A bíróság lehetővé teszi, hogy az ellenfél a kérelemre nyilatkozzon. A kérelem tárgyában a bíróság a feleket az általa
legalkalmasabbnak tartott módon nyilatkoztatja meg.
(4) A  bíróság, ha a  kérelem elbírálásához szükségesnek tartja, különösen akkor, ha biztosítékadás tárgyában kell
határoznia, elrendelheti a  felek meghallgatását. Ha a  fél a  meghallgatásra kitűzött határnapot elmulasztja,
a határnap elmulasztása miatt igazolásnak helye nincs.
(5) Az  ideiglenes intézkedés tárgyában való döntés során bizonyítás felvételének csak akkor van helye, ha a  kérelem
e nélkül érdemben nem bírálható el. A szükséges bizonyítást a bíróság a perfelvételi szakban is foganatosíthatja.
105. § [Az ideiglenes intézkedés hatálya]
 (1) Az ideiglenes intézkedés iránti kérelemről a bíróság végzésben határoz, mely ellen külön fellebbezésnek van helye.
A bíróság kérelemre a végzést maga is megváltoztathatja.
 (2) Az  ideiglenes intézkedés tárgyában hozott végzés előzetesen végrehajtható. A  teljesítési határidő – ha a  bíróság
másként nem rendelkezik – a végzés írásbeli közlését követő napon kezdődik.
 (3) A  végzés mindaddig hatályban marad, amíg azt a  bíróság a  felek bármelyikének kérelmére – a  másik fél
megnyilatkoztatását követően – hozott végzésével, vagy az  ítéletében vagy az  eljárást befejező egyéb
határozatában hatályon kívül nem helyezi.
(4) Ha a bíróság az ideiglenes intézkedésről szóló határozatát ítéletében vagy az eljárást befejező egyéb határozatában
nem helyezte hatályon kívül, az, az elsőfokú ítélet jogerőre emelkedésével veszti hatályát.
(5) Az  ideiglenes intézkedés hatályát veszti az  eljárás megszüntetése és az  eljárás szünetelés folytán történő
megszűnése esetén, amelynek tényét a  bíróság megállapítja az  eljárást megszüntető és az  eljárás megszűnését
megállapító végzésében.
(6) Az ideiglenes intézkedés hatályát nem érinti az eljárás félbeszakadása és az eljárás felfüggesztése.
106. § [Biztosítékadás]
 (1) A  bíróság az  ideiglenes intézkedést akkor köti biztosítékadáshoz, ha a  kérelmező ellenfele valószínűsíti, hogy
a  kért intézkedés következtében olyan hátrány érheti, amely pernyertessége esetén a  kérelmezőtől kártérítés
vagy sérelemdíj követelésére adna alapot. A  biztosítékadás tárgyában való döntéskor a  bíróságnak figyelemmel
kell lennie a  kérelmet megalapozó tények valószínűsítettségének fokára is. Csekély mértékű hátrány esetén
a biztosítékadás elrendelését mellőzni kell.
(2) A biztosítékadásról a bíróság akkor rendelkezik, ha
a) azt a kérelmező ellenfele kéri, és a kért biztosítéknak megfelelő hátrányt valószínűsíti, vagy
b) a kérelmező azt felajánlja, és a kérelmező ellenfele azt elfogadja.
(3) A biztosíték mértéke a (2) bekezdés a) pontja esetén a kérelmező ellenfele által valószínűsített hátránynak megfelelő
összeg, a (2) bekezdés b) pontja esetén pedig a kérelmező által felajánlott és a kérelmező ellenfele által elfogadott
összeg.
(4) Ha a  kérelmező határozott összegű biztosítékot ajánl fel, ennek elfogadásáról a  bíróság sürgősséggel, külön
nyilatkoztatja a  kérelmező ellenfelét. A  biztosíték összegének elfogadása nem jelenti az  ideiglenes intézkedés
elrendelhetőségének megalapozása körében előadottak elismerését.
(5) Biztosítékként különösen pénz, értékpapír, pénzhelyettesítő eszköz vagy bankgarancia esetén garanciavállaló
nyilatkozat bírósági letétbe helyezése határozható meg.
107. § [Biztosítékhoz kötött ideiglenes intézkedés]
 (1) Ha a bíróság az ideiglenes intézkedést biztosítékadáshoz köti, végzésében határidőt tűz a biztosíték teljesítésére.
 (2) A biztosíték teljesítését a bíróság végzéssel állapítja meg. Az  ideiglenes intézkedés e végzés meghozatalával válik
előzetesen végrehajthatóvá.
 (3) Ha a bíróság a kérelmező keresetét elutasítja, ítéletében rendelkezik a  letétbe helyezett biztosítéknak a kérelmező
ellenfele részére történő kiadásáról. A  kérelmező pernyertessége esetén a  bíróság a  biztosíték visszaadásáról
rendelkezik.
(4) A  kérelmező részleges pernyertessége esetén a  letétbe helyezett biztosíték kiadásáról, illetve visszaadásáról
a pernyertesség arányában, illetve a bankgarancia-vállaló nyilatkozat visszaadása mellett a pernyertesség arányában
történő lehívási jogról kell határozni.
(5) A  biztosíték kifizetéséről hozott határozat nem képezi akadályát annak, hogy a  kérelmező ellenfele utóbb külön
pert indítson a  kérelmező ellen a  biztosítékot meghaladó kára megtérítése vagy sérelemdíj érvényesítése iránt.
A biztosíték összegét el nem érő kár miatt a különbözet visszakövetelésének helye nincs.
28. Ideiglenes intézkedés a perindítást megelőzően 108. § [Ideiglenes intézkedés a keresetlevél előterjesztése előtt]
 (1) Az  ideiglenes intézkedés iránti kérelem a  keresetlevél benyújtása előtt is előterjeszthető, ha a  103.  §  (1)  bekezdésében
megállapított valamely feltétel fennáll, és a  kérelmező valószínűsíti, hogy az  ideiglenes intézkedés elrendelésével
elérni kívánt célt a kérelem perindítást követő előterjesztése az időmúlásra tekintettel meghiúsítaná.
(2) Az ideiglenes intézkedés iránti kérelemben a 103. § (4) bekezdésében meghatározottakon túl a kérelmezőnek
a) elő kell adnia azokat az  adatokat, amelyekből a  később indítandó perre hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező bíróság megállapítható, és
b) meg kell jelölnie a perben érvényesíteni kívánt jogot.
(3) Az  ideiglenes intézkedés iránti kérelmet a  perre hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságnál kell
előterjeszteni. Ha a  perre több bíróság is illetékes, a  kérelmező bármelyik bíróság előtt előterjesztheti a  kérelmét.
A perre ez a bíróság kizárólagosan illetékes.
(4) Az eljárásban a kötelező jogi képviseletre a peres eljárás általános szabályai alkalmazandók.
 (5) A bíróság az ideiglenes intézkedés iránti kérelem elintézése során soron kívül jár el.
109. § [Az ideiglenes intézkedés hatálya]
 (1) A bíróság az  ideiglenes intézkedést elrendelő határozatában a per megindítására határidőt szab, amely nem lehet
több mint a határozat közlésétől számított negyvenöt nap.
 (2) Ha kérelmező a bíróság által megállapított határidőn belül a keresetlevelet nem terjeszti elő, és a perindítás tényét
a  határidő lejártától számított nyolc napon belül az  intézkedést elrendelő bíróságnak nem igazolja, az  ideiglenes
intézkedés hatályát veszti a  keresetindításra nyitva álló határidő leteltét követő napon. Ennek megállapításáról
az ideiglenes intézkedést elrendelő bíróság végzésben határoz.
(3) A  per megindítása esetén a  keresetlevél benyújtása előtt elrendelt ideiglenes intézkedés hatályára a  105.  §-ban
foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(4) Ha a  bíróság a  határidőben előterjesztett keresetlevelet visszautasítja, az  ideiglenes intézkedés hatálya
a keresetlevél előterjesztéséhez fűződő joghatások fenntartásához előírt határidő lejártáig fennmarad.
(5) Az ideiglenes intézkedéssel kapcsolatos eljárásra a 103–107. § rendelkezéseit alkalmazni kell.
IX. FEJEZET
EGYÉB ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 29. A bíróság általános intézkedési és tájékoztatási kötelezettsége
110. § [Az általános intézkedési kötelezettség határideje, tartalma]
 (1) A bíróság – törvény eltérő rendelkezése hiányában –
a) a beadvány bírósághoz történő érkezésétől,
b) a beadvány benyújtására nyitva álló határidő lejártától, vagy
c) az intézkedésre okot adó egyéb körülmény bekövetkezésétől
számított legkésőbb harminc napon belül megteszi a szükséges intézkedéseket.
(2) A  bíróság köteles lehetővé tenni, hogy a  felek minden, az  eljárás során előterjesztett kérelmet, a  bírósághoz
benyújtott okiratot, bizonyítékot megismerhessenek, és azokra nyilatkozhassanak.
(3) A bíróság a fél által előadott kérelmeket, nyilatkozatokat nem alakszerű megjelölésük, hanem tartalmuk szerint veszi
figyelembe.
111. § [Tájékoztatási kötelezettség]
A bíróság köteles a jogi képviselő nélkül eljáró felet perbeli eljárási jogairól és kötelezettségeiről, indokolt esetben
a támogató perben történő részvételéről, valamint a pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezésének lehetőségéről
a szükséges tájékoztatással ellátni.
112. § [Igazolást nem igénylő adatok]
A bíróság a  fél azonosításához szükséges adatok kivételével, nem kérheti a  féltől olyan adat igazolását, amelyet
az  érintett szerv az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló törvényben előírt
kötelezettsége alapján közzétett, vagy amelyet jogszabállyal rendszeresített közhiteles nyilvántartásnak kell
tartalmaznia.
30. Nyelvhasználat az eljárás során 113. § [A nyelvhasználat tartalma]
 (1) A bírósági eljárás nyelve a magyar.
 (2) Törvény, az  Európai Unió kötelező jogi aktusa, illetve nemzetközi egyezmény eltérő rendelkezése hiányában
a bíróságnak címzett beadványokat magyar nyelven kell előterjeszteni, a bíróság a beadványokat és a határozatát
magyar nyelven küldi meg.
(3) A  bírósági eljárásban szóban mindenki jogosult anyanyelvét, nemzetközi egyezményben meghatározott körben
pedig regionális vagy nemzetiségi nyelvét használni.
(4) A bírósági eljárásban a hallássérült vagy siketvak személy jogosult jelnyelvet vagy az általa ismert más, törvényben
meghatározott speciális kommunikációs rendszert használni. A  hallássérült vagy beszédfogyatékos személy
kérésére a meghallgatás helyett írásban tehet nyilatkozatot.
31. Beadványok 114. § [A beadvány alaki kellékei]
 (1) A beadványon fel kell tüntetni az eljáró bíróságot, amelyhez a beadványt intézik, továbbá a felek és képviselőik teljes
nevét, lakóhelyét vagy székhelyét, ismert elektronikus levélcímét, perbeli állását és a per tárgyát, a folyamatban lévő
ügyekben a bírósági ügyszámot is. Ha valamely fél vagy képviselője állandó lakóhelyétől eltérő tartózkodási hellyel
vagy egyéb idézésre alkalmas címmel rendelkezik, a beadványokon azokat is fel kell tüntetni.
(2) A beadványt a per bíróságánál eggyel több példányban kell benyújtani, mint ahány fél a perben érdekelt; ha több
félnek közös képviselője van, részükre együttesen egy példányt kell számításba venni. A beadvány mellékleteinek
egy-egy másolatát csatolni kell a beadvány többi példányához is.
(3) Ügyvédi képviselet esetén – ha törvény papír alapú benyújtást lehetővé tesz – az  ügyvédnek a  beadvány első
példányát eredeti aláírásával kell ellátnia; egyébként a beadvány első példányát az e törvény szerint meghatározott,
teljes bizonyító erejű magánokirati formának megfelelően kell elkészíteni.
32. Hiánypótlás 115. § [A hiánypótlás elrendelése, a beadvány visszautasítása]
 (1) Ha a  beadvány nem felel meg e  törvény rendelkezéseinek, vagy más okból kiegészítésre vagy kijavításra szorul,
a  bíróság, e  törvény eltérő rendelkezése hiányában, rövid határidő tűzésével, a  hiányok megjelölése mellett
– indokolt esetben a  beadvány visszaadásával – hiánypótlásra hívja fel a  felet. A  bíróság ezzel egyidejűleg
figyelmezteti a felet, hogy ha a hiányokat nem pótolja vagy a beadványt újból hiányosan adja be, a bíróság azt vissza
fogja utasítani, vagy hiányos tartalma szerint fogja elintézni.
(2) Ha az  illeték lerovására kötelezett felet az  illeték előzetes megfizetése alól mentesítő költségkedvezmény nem
illeti meg, és a  fél az  illetéket egyáltalán nem vagy hiányosan rója le, a  bíróság – e  törvény eltérő rendelkezése
hiányában – a felet azzal a figyelmeztetéssel hívja fel az illeték lerovására vagy a hiányzó illeték pótlására, hogy ha
az illetéket nem rója le vagy a hiányzó illetéket nem pótolja, a bíróság a beadványt vissza fogja utasítani.
(3) A bíróság a hiányok pótlása érdekében a helyben lakó, jogi képviselő nélkül eljáró felet maga elé idézheti.
 (4) Ha a fél a hiányokat a kitűzött határidő alatt pótolja, a beadványt úgy kell tekinteni, mintha azt a fél már eredetileg is
helyesen adta volna be.
 (5) Ha a  fél a  beadványt – az  (1)  bekezdés szerinti hiánypótlási felhívás ellenére – újból hiányosan adja be, de
ez  a  beadvány érdemi elintézését nem gátolja, a  bíróság azt – törvény eltérő rendelkezése hiányában – hiányos
tartalma szerint intézi el.
(6) A bíróság a beadványt – törvény eltérő rendelkezése hiányában – visszautasítja, ha
a) a  fél a  hiányokat – az  (1)  bekezdés szerinti hiánypótlási felhívás ellenére – a  kitűzött határidő alatt nem
pótolja vagy a beadványt újból hiányosan adja be és a hiányos tartalom a beadvány elintézését gátolja, vagy
b) a fél az illetéket – a (2) bekezdés szerinti hiánypótlási felhívás ellenére – a kitűzött határidő alatt nem rója le,
vagy a hiányzó illetéket nem pótolja. (7) Külön fellebbezésnek van helye
a) a (6) bekezdés a) pontja esetén, ha azt e törvény lehetővé teszi,
b) a (6) bekezdés b) pontja szerinti beadványt visszautasító határozat ellen.
116. § [Eljárás szóbeli nyilatkozat esetén]
Ha a  tárgyaláson szóban előterjesztett nyilatkozat nem felel meg e  törvény rendelkezéseinek, vagy más okból
kiegészítésre vagy kijavításra szorul, a 115. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
33. Elkülönítés, egyesítés 117. § [Elkülönítés és egyesítés]
 (1) A  bíróság, ha az  ügy eldöntése érdekében célszerűnek látja, elrendelheti, hogy a  perben érvényesített egyes
követelések vagy a  megosztható követelések egyes részei, valamint általában a  perben eldönthető egyes vitás
kérdések elkülönítve kerüljenek tárgyalásra.
(2) A bíróság együttes tárgyalás és eldöntés érdekében elrendelheti az előtte folyamatban lévő olyan perek egyesítését,
a) amelyeknek tárgya egymással összefügg és
b) amelyekben a perfelvételt lezáró végzés meghozatalára még nem került sor.
(3) A  gazdálkodó szervezetek egymás elleni pereiben – a  (2)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott feltételek
fennállása esetén – különböző járásbíróságok előtt folyamatban lévő perek egyesítésének is helye van.
A  törvényszék az  előtte indított perhez – a  (2)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott feltételek fennállása
esetén – a területén működő járásbíróság előtt folyamatban lévő pert is egyesítheti.
(4) A  felek közösen előterjesztett kérelmére a  bíróság – ha annak e  § szerinti feltételei fennállnak – a  pereket
egyesíti. Egy törvényszék területén működő járásbíróságok előtt folyamatban lévő perek egyesítésének is helye
van – a  (2)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott feltételek fennállása esetén –, ha azt a  felek közösen
kérik. A  kérelmet elutasító végzés ellen külön fellebbezésnek van helye. Ha a  bíróság a  felek kérelmére a  pereket
egyesítette, utóbb az egyesítést nem mellőzheti.
(5) Ha az egyesítést több járásbíróság is elrendelte, a továbbiakban az jár el, amely az egyesítésről korábban határozott.
118. § [A különélő házastárs tartása iráni per egyesítése házassági perhez]
A különélő házastárs által tartás iránt indított pert, valamint a  különélő házastárs javára megítélt tartás
megszüntetése iránt indított pert – feltéve, hogy a  perben a  perfelvételt lezáró végzés meghozatalára még nem
került sor – a házassági per megindítása esetén bármelyik fél indítványára egyesíteni kell a házassági perhez, ha
a) a házassági perben a perfelvételt lezáró végzés meghozatalára még nem került sor és
b) a házassági per bíróságának a házastársi tartás tárgyában indított perre is van hatásköre.
34. Az eljárás félbeszakadása 119. § [A félbeszakadás okai, ügygondnokrendelés]
 (1) Az eljárás félbeszakad, ha
a) valamelyik fél meghal vagy megszűnik, a jogutód perbelépéséig vagy perbevonásáig, kivéve, ha a jogviszony
természete miatt a jogutódlás kizárt,
b) a  per vitelére meghatalmazottal nem rendelkező fél elveszíti a  cselekvőképességét, a  törvényes képviselő
bejelentéséig,
c) a  fél törvényes képviselője meghal, és a  törvényes képviselő által képviselt félnek a  per vitelére nem volt
meghatalmazottja, az új törvényes képviselő személyének bejelentéséig,
d) a  fél törvényes képviselőjének a  képviseleti jogosultsága anélkül szűnik meg, hogy az  általa képviselt
fél cselekvőképessé vált volna, és a  törvényes képviselő által képviselt félnek a  per vitelére nem volt
meghatalmazottja, az új törvényes képviselő személyének bejelentéséig, vagy
e) a bíróság működését elháríthatatlan esemény akadályozza, az akadály megszűnéséig.
 (2) Ha az  (1) bekezdés b)–d) pontja szerinti esetben az eljárás félbeszakadása vagy annak túlságosan hosszú tartama
valamelyik fél méltányos érdekeit sértené, a  bíróság a  fél részére akár kérelemre, akár hivatalból ügygondnokot
rendel ki; az ügygondnok kirendelésével az eljárás félbeszakadása megszűnik.
(3) Ha az  (1)  bekezdés a)–d)  pontja szerinti esetben az  eljárás félbeszakadása vagy annak túlságosan hosszú tartama
a  kirendelt szakértő méltányos érdekeit sértené, a  bíróság a  fél részére – a  szakértő kérelmére – ügygondnokot
rendel ki. Az  ügygondnok kirendelésével az  eljárás félbeszakadása – a  szakértői díj meghatározása és a  letéttel
fedezett díj kiutalása vonatkozásában – megszűnik. Az  ügygondnok díjának előlegezésére a  fél nem köteles,
az előlegezésre a 79. § (8) bekezdését kell alkalmazni.
(4) A  fél az  eljárás megszüntetése érdekében akkor is kérheti az  eljárás folytatását, ha a  megszűnt félnek nincs
jogutódja. A  bíróság az  ügygondnok költségeinek megelőlegezését követően a  fél kérelmére ügygondnokot
rendel ki; az ügygondnok kirendelésével az eljárás félbeszakadása megszűnik. Az eljárás a megszüntetés érdekében
az ügygondnokkal szemben folyik tovább.
120. § [A félbeszakadás időtartama, jogkövetkezményei, részleges félbeszakadás]
 (1) Az eljárás félbeszakadása az arra okot adó körülmény bekövetkezésétől a 119. § (1) bekezdésében meghatározott
időpontig tart.
 (2) A  bíróság a  félbeszakadás kezdő és befejező időpontját végzésben állapítja meg. A  félbeszakadást megállapító
végzés ellen külön fellebbezésnek van helye; a bíróság e végzését maga is megváltoztathatja.
 (3) Az  eljárás félbeszakadásával minden határidő megszakad. A  félbeszakadás megszűnésétől a  határidők újra
kezdődnek. Az  eljárás folytatódásának jogkövetkezményei a  felekkel szemben a  félbeszakadás megszűnésének
felekkel történő közlésével állnak be.
(4) A  félbeszakadás tartama alatt tett minden – a  per érdemére vonatkozó – bírói rendelkezés, valamint a  felek által
teljesített minden eljárási cselekmény hatálytalan, kivéve a  félbeszakadással, illetve az  annak megszüntetésével
kapcsolatos bírói rendelkezéseket és eljárási cselekményeket.
(5) A jogerős végzéssel a közreműködő számára meghatározott költség, illetve díj letéttel fedezett részének kiutalásáról
a bíróság a félbeszakadás tartama alatt is intézkedik.
(6) Pertársaság esetén, ha a  félbeszakadásra okot adó körülmény a perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően
kizárólag valamely pertársra nézve áll be, de a többi pertárs vonatkozásában az eljárás folytatható, és tekintetükben
részítélet hozható, a bíróság a félbeszakadásra vonatkozó rendelkezéseket csak az érintett pertársra alkalmazza.
35. Az eljárás szünetelése 121. § [A szünetelés okai, időtartama, az eljárás megszűnése]
 (1) Az eljárás szünetel, ha
a) a felek erre vonatkozó megegyezésüket bejelentik, a bejelentésnek a bírósághoz történő beérkezésétől,
b) az érdemi tárgyalást valamennyi fél elmulasztja, vagy az érdemi tárgyaláson megjelent egyik fél sem kívánja
az ügy tárgyalását, és a mulasztó fél egyik esetben sem kérte a tárgyalás távollétében történő megtartását,
a tárgyalás időpontjától,
c) a  fél a  megadott címen nem elérhető, és a  másik fél bírósági felhívásra nem jelöl meg másik elérhetőségi
címet, vagy az  ügy tárgyalását nem kívánja, a  fél nyilatkozatának a  bírósággal történő közlésétől, ennek
hiányában a bíróság felhívásában megadott határidő eredménytelen elteltét követő naptól,
d) a  63.  § (2)  bekezdése szerinti esetben ügygondnoki díj előlegezésének lenne helye és a  fél ezt bírósági
felhívás ellenére nem teljesíti, a  bíróság felhívásában megadott határidő eredménytelen elteltét követő
naptól,
e) a  felperes a  bizonyítással nem összefüggő fordítás, illetve külföldi kézbesítés költségét a  bíróság felhívása
ellenére nem előlegezi, a bíróság felhívásában megadott határidő eredménytelen elteltét követő naptól, vagy
f ) hirdetményi, illetve e  törvény alapján végrehajtói kézbesítésnek volna helye, és azt a  fél nem kéri vagy ha
mindkettőnek a  feltételei fennállnak egyiket sem kéri, illetve az eljárás lefolytatásához szükséges díjat nem
előlegezi, a  fél nyilatkozatának a  bírósággal történő közlésétől, ennek hiányában a  bíróság felhívásában
megadott határidő eredménytelen elteltét követő naptól.
(2) Az eljárás szünetelésének az (1) bekezdés a) pontja alapján az eljárás jogerős befejezéséig ugyanazon felek között
legfeljebb három alkalommal van helye.
(3) Bármelyik fél kérelmére az  eljárást folytatni kell. Az  eljárás szünetelése az  (1)  bekezdésben meghatározott
időpontoktól az eljárás folytatása iránti kérelemnek a bírósághoz történő benyújtásáig tart. Négy hónap szünetelés
elteltével az eljárás megszűnik. E határidő elmulasztása miatt igazolásnak helye nincs.
(4) Az (1) bekezdés c)–f ) pontja szerinti esetekben a szünetelő eljárás folytatásának a mulasztó fél kérelmére kizárólag
akkor van helye, ha e kérelmével egyidejűleg pótolja az általa elmulasztott – szünetelésre okot adó – cselekményt is,
ellenkező esetben a bíróság a folytatás iránti kérelmet elutasítja.
(5) Ha az  elsőfokú ítélet meghozatalát követően, annak jogerőre emelkedése előtt az  eljárás szünetelés folytán
megszűnik, az elsőfokú ítélet hatályát veszti.
(6) A  bíróság a  szünetelés kezdő és befejező időpontját, illetve az  eljárás megszűnésének tényét – az  (5)  bekezdés
szerinti esetben az  elsőfokú ítélet hatályvesztését is – végzésben állapítja meg. A  bíróságnak az  eljárás
folytatása iránti kérelmet elutasító végzése ellen külön fellebbezésnek van helye; a  bíróság e  végzését maga is
megváltoztathatja.
122. § [A szünetelés egyes jogkövetkezményei, részleges szünetelés]
 (1) Az  eljárás szünetelésével minden határidő megszakad. A  szünetelés megszűnésétől a  határidők újra kezdődnek.
Az  eljárás folytatódásának jogkövetkezményei a  felekkel szemben a  szünetelés megszűnésének felekkel történő
közlésével állnak be.
(2) A  szünetelés tartama alatt tett minden – a  per érdemére vonatkozó – bírói rendelkezés, valamint a  felek által
teljesített minden eljárási cselekmény hatálytalan, kivéve a  szüneteléssel, az  eljárás folytatásával, illetve az  eljárás
megszűnésének megállapításával kapcsolatos bírói rendelkezéseket és eljárási cselekményeket.
(3) A per során hozott jogerős részítélet és közbenső ítélet hatályát az eljárás megszűnése nem érinti.
 (4) Pertársaság esetén, ha a  szünetelésre okot adó körülmény a  perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően
kizárólag valamely pertársra nézve áll be, de a többi pertárs vonatkozásában az eljárás folytatható, és tekintetükben
részítélet hozható, a bíróság a szünetelésre vonatkozó rendelkezéseket csak az érintett pertársra alkalmazza.
36. Az eljárás felfüggesztése és a végrehajtás felfüggesztése
123. § [A felfüggesztés bíróság által választható esetei]
 (1) Ha a  per eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelynek tárgyában az  eljárás büntetőbíróság vagy
közigazgatási hatóság hatáskörébe tartozik, a bíróság az írásbeli ellenkérelem – vagy annak hiányában beszámítás –
előterjesztését követően a  peres eljárást ennek az  eljárásnak a  jogerős befejezéséig felfüggesztheti. Ha ez  az
eljárás még megindítva nincs, a  bíróság az  eljárás megindítására harminc napos határidőt tűz. Ha a  határidő
eredménytelenül telik le, a peres eljárást folytatni kell.
(2) A  bíróság az  írásbeli ellenkérelem – vagy annak hiányában beszámítás – előterjesztését követően a  peres eljárást
akkor is felfüggesztheti, ha a  per eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelynek tárgyában
közigazgatási per, más polgári per vagy a bíróság hatáskörébe tartozó más közigazgatási vagy polgári eljárás már
folyamatban van.
124. § [Felfüggesztés közvetítői eljárásra kötelezés esetén]
 (1) Ha a  bíróság kötelező közvetítői eljárás igénybevételére kötelezi a  feleket, ezzel egyidejűleg a  peres eljárást
felfüggeszti. A bíróság a közvetítői eljárásra kötelező és a peres eljárást felfüggesztő határozatában felhívja a feleket
arra, hogy a  közvetítői eljárás igénybevételére kötelező végzés másolatát csatolják a  közvetítőhöz intézendő
felkéréshez vagy a bírósági közvetítés lefolytatása iránti kérelmükhöz. A bíróság a határozat közlésével egyidejűleg
a  jogi képviselő nélkül eljáró felet tájékoztatja a  kötelező közvetítői eljárás kezdeményezésének törvényben
meghatározott szabályairól.
(2) A kötelező közvetítői eljárás megindítása érdekében felfüggesztett peres eljárást folytatni kell, ha
a) bármelyik fél igazolja, hogy a közvetítői eljárás befejeződött,
b) bármelyik fél igazolja, hogy az  első közvetítői megbeszélésen részt vett, de a  közvetítői eljárás nem indult
meg, vagy
c) a  közvetítői eljárás igénybevételére kötelező határozat közlésétől számított két hónap telt el anélkül, hogy
a felek az a) vagy b) pontban megjelölt valamely igazolást becsatolták volna.
 (3) Ha a  közvetítői eljárás igénybevételére kötelező bírósági határozat közlésétől számított két hónapon belül
a  megindított közvetítői eljárás várhatóan nem fejezhető be és a  felek ennek tényét legkésőbb a  határidő lejárta
előtt nyolc nappal a  bíróságnak közösen bejelentik, a  peres eljárás mindaddig nem folytatható, amíg a  közvetítői
eljárás be nem fejeződik. A  feleknek a  bejelentésükkel egyidejűleg hitelt érdemlő módon igazolniuk kell, hogy
a közvetítői eljárás folyamatban van.
125. § [Felfüggesztés egyes személyállapoti perekre tekintettel]
 (1) Ha a per eldöntése házasság létezésétől vagy érvényességétől, illetve gyermek családi jogállásának bírói megállapításától
függ, és ez iránt per van folyamatban, a peres eljárást annak jogerős eldöntéséig fel kell függeszteni.
(2) A  gyermek tartása iránt indított pernek az  (1)  bekezdés szerinti felfüggesztése nem akadályozza, hogy a  bíróság
a gyermek részére ideiglenes intézkedéssel tartásdíjat állapítson meg. Szükség esetén a bíróság az ideiglenes tartás
megállapítása felől hivatalból is határozhat.
(3) Ha a  per eldöntése házasság érvényességétől függ, a  peres eljárást akkor is fel kell függeszteni, ha
az  érvénytelenítési per még nincs folyamatban, de annak megindítására a  felek valamelyike jogosult. Ebben
az  esetben a  peres eljárás felfüggesztésével egyidejűleg az  érvénytelenítési per megindítására a  bíróság harminc
napos határidőt tűz. Ha a határidő eredménytelenül telik el, a felfüggesztett peres eljárást folytatni kell.
126. § [Felfüggesztés az Európai Unió Bírósága, az Alkotmánybíróság, illetve a Kúria eljárásának kezdeményezésére tekintettel]
 (1) A bíróság a peres eljárást felfüggeszti, ha
a) az Európai Unió Bírósága előzetes döntéshozatali eljárásának,
b) az  Alkotmánybíróságnak a  jogszabály, jogszabályi rendelkezés, közjogi szervezetszabályozó eszköz vagy
jogegységi határozat alaptörvény-ellenességének megállapítására, továbbá nemzetközi szerződésbe
ütközésének megállapítására irányuló eljárásának,
c) a Kúriának az önkormányzati rendelet jogszabályba ütközésének vizsgálatára irányuló eljárásának
kezdeményezéséről határoz.
(2) Ha a peres eljárásban olyan jogkérdés merül fel, amelynek tárgyában folyamatban lévő közigazgatási perben, más
polgári perben, vagy a  bíróság hatáskörébe tartozó más közigazgatási vagy polgári eljárásban – azonos tényekre
alapítva – az (1) bekezdés szerinti valamely eljárást már kezdeményezték, a bíróság az írásbeli ellenkérelem – vagy
annak hiányában beszámítás – előterjesztését követően a  peres eljárást e  másik ügyben kezdeményezett eljárás
befejezéséig felfüggesztheti.
127. § [Felfüggesztés alkotmányjogi panasz, illetve felülvizsgálati kérelem előterjesztésére tekintettel]
 (1) Ha a bíróság részítéletet vagy közbenső ítéletet hozott és a fél alkotmányjogi panaszt terjesztett elő, a bíróság
a) a részítélettel el nem bírált kereseti kérelem, illetve keresetrész tárgyalását, vagy
b) közbenső ítélet meghozatala esetén a per tárgyalását a követelés összegére vagy mennyiségére vonatkozóan
– ha az ügy körülményei indokolják – felfüggesztheti.
(2) Ha a  bíróság közbenső ítéletet hozott és a  fél a  közbenső ítélet elleni felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő,
a  bíróság a  felek közös kérelme esetén a  per tárgyalását a  követelés összegére vagy mennyiségére vonatkozóan
felfüggesztheti.
128. § [A felfüggesztés időtartama, jogkövetkezményei, részleges felfüggesztés]
 (1) A peres eljárás felfüggesztésének hatálya a felfüggesztésről hozott végzés jogerőre emelkedésével kezdődik.
 (2) A peres eljárás folytatásának elrendeléséről a bíróság
a) a 123. § és a 125. § szerinti esetekben az előkérdés jogerős elbírálásának részére történő bejelentésétől, vagy
– ha arról hivatalos tudomást szerez – a tudomásszerzéstől,
b) a 124. § szerinti esetben a 124. § (2) bekezdésében meghatározott igazolás előterjesztésétől vagy határidő
leteltétől,
c) a  126.  § (1)  bekezdése és a  127.  § szerinti esetekben az  Európai Unió Bírósága, az  Alkotmánybíróság, vagy
a Kúria határozatának a bírósággal történő közlésétől,
d) a  126.  § (2)  bekezdése szerinti esetben az  Európai Unió Bírósága, az  Alkotmánybíróság vagy a  Kúria
eljárásának befejezéséről történő tudomásszerzéstől
számított tizenöt napon belül meghozott végzéssel határoz.
 (3) A  peres eljárás folytatásának jogkövetkezményei a  felekkel szemben a  (2)  bekezdésben meghatározott végzés
felekkel történő közlésével állnak be.
 (4) A peres eljárás felfüggesztésével minden határidő megszakad. Az eljárás folytatásától a határidők újra kezdődnek.
A  felfüggesztés tartama alatt tett minden – a  per érdemére vonatkozó – bírói rendelkezés, valamint a  felek
által teljesített minden eljárási cselekmény hatálytalan, kivéve a  felfüggesztéssel, illetve az  eljárás folytatásával
kapcsolatos bírói rendelkezéseket és eljárási cselekményeket.
(5) A  felfüggesztést elrendelő végzés ellen – a  124.  § és a  126.  § (1)  bekezdése szerinti esetek kivételével – külön
fellebbezésnek van helye; a bíróság e végzését maga is megváltoztathatja.
(6) Ha az  eljárás felfüggesztésére okot adó körülmény kizárólag valamely kereseti kérelemmel vagy kereseti kérelem
elkülöníthető részével kapcsolatos, de az  eljárás a  többi kereseti kérelem vagy a  kereseti kérelem elkülöníthető
része tekintetében folytatható, és azokban részítélet hozható, a bíróság a perfelvételt lezáró végzés meghozatalát
követően a  felfüggesztésre vonatkozó rendelkezéseket csak az  érintett kereseti kérelmek vagy a  kereseti kérelem
elkülöníthető része tekintetében alkalmazza.
129. § [A végrehajtás felfüggesztése]
Ha végrehajtás van folyamatban, és a  végrehajtás tárgyául szolgáló követelés vagy az  annak alapjául szolgáló
jogviszony a  per tárgya, a  bíróság a  végrehajtást a  per jogerős befejezéséig felfüggesztheti. A  felfüggesztés
tárgyában hozott határozat ellen külön fellebbezésnek van helye. A  végrehajtás felfüggesztésére a  bírósági
végrehajtásról szóló törvény erre vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
37. Az Európai Unió Bírósága, az Alkotmánybíróság és a Kúria eljárásának kezdeményezése
130. § [Az Európai Unió Bírósága előzetes döntéshozatali eljárásának kezdeményezése]
 (1) A bíróság az Európai Unió Bírósága előzetes döntéshozatali eljárását az Európai Unió alapját képező szerződésekben
foglalt szabályok szerint hivatalból vagy kérelemre kezdeményezheti.
 (2) Az  Európai Unió Bírósága előzetes döntéshozatali eljárásának kezdeményezéséről a  bíróság végzéssel határoz,
a  bíróság e  végzését maga is megváltoztathatja. A  bíróság a  végzésben meghatározza azt a  kérdést, amely
az  Európai Unió Bírósága előzetes döntését igényli, valamint – a  feltett kérdés megválaszolásához szükséges
mértékben – ismerteti a  tényállást, az  érintett magyar jogszabályokat, a  vonatkozó uniós jogi rendelkezéseket,
valamint azokat a  körülményeket és indokokat, amelyek az  előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezését
megalapozzák. A bíróság végzését az Európai Unió Bírósága részére történő kézbesítéssel egyidejűleg tájékoztatásul
megküldi az igazságügyért felelős miniszter részére is.
(3) Ha a  bíróság az  előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezésére irányuló kérelmet elutasítja, erről végzéssel
határoz, e döntését legkésőbb az ítéletében köteles megindokolni.
131. § [Az Alkotmánybíróság eljárásának kezdeményezése]
 (1) A bíróság az Alkotmánybíróságnak a  jogszabály, jogszabályi rendelkezés, közjogi szervezetszabályozó eszköz vagy
jogegységi határozat alaptörvény-ellenességének megállapítására, továbbá nemzetközi szerződésbe ütközésének
megállapítására irányuló eljárását az Alkotmánybíróságról szóló törvényben foglalt szabályok szerint hivatalból vagy
kérelemre kezdeményezheti.
(2) A  bíróság (1)  bekezdés szerinti eljárását az  a  fél kezdeményezheti, aki szerint a  folyamatban lévő ügyében
alkalmazandó jogszabály alaptörvény-ellenes vagy nemzetközi szerződésbe ütközik.
(3) Az  Alkotmánybíróság eljárásának kezdeményezéséről a  bíróság végzéssel határoz; a  bíróság e  végzését maga is
megváltoztathatja.
(4) Ha a  bíróság az  Alkotmánybíróság eljárásának kezdeményezésére irányuló kérelmet elutasítja, erről végzéssel
határoz, e döntését legkésőbb az ítéletében köteles megindokolni.
132. § [A Kúria eljárásának kezdeményezése önkormányzati rendelet jogszabályba ütközésének vizsgálata iránt]
 (1) A  bíróság a  Kúriának az  önkormányzati rendelet jogszabályba ütközésének vizsgálatára irányuló eljárását
a közigazgatási perrendtartásban foglalt szabályok szerint hivatalból vagy kérelemre kezdeményezheti.
 (2) A  bíróság (1)  bekezdés szerinti eljárását az  a  fél kezdeményezheti, aki szerint a  folyamatban lévő ügyében
alkalmazandó önkormányzati rendelet jogszabályba ütközik.
 (3) A Kúria eljárásának kezdeményezéséről a bíróság végzéssel határoz; a bíróság e végzését maga is megváltoztathatja.
 (4) Ha a bíróság a Kúria eljárásának kezdeményezésére irányuló kérelmet elutasítja, erről végzéssel határoz, e döntését
legkésőbb az ítéletében köteles megindokolni. 38. Idézés 133. § [Az idézés tartalma, módja]
 (1) Az  idézésben fel kell tüntetni az  eljáró bíróságot és a  bírósági ügyszámot, a  felek nevét, perbeli állását és a  per
tárgyát, valamint a kitűzött tárgyalás vagy meghallgatás idejét és helyét.
 (2) Az  idézésben a címzettet figyelmeztetni kell a meg nem jelenés következményeire, és őt perbeli állásához képest
a szükséges tájékoztatással is el kell látni. A kiskorú személy idézésében a figyelmeztetést és a tájékoztatást a korára,
érettségére figyelemmel, számára érthető szövegezéssel és módon kell közölni. A meghatalmazottat akkor is meg
kell idézni, ha a bíróság a felet vagy annak törvényes képviselőjét személyes megjelenésre idézi.
(3) Idézésnek a tárgyaláson szóban, sürgős esetben rövid úton is helye van. Az idézésnek ezt a módját az iratokban fel
kell tüntetni.
134. § [Az idézendő felkutatása]
 (1) A  gyermek tartása iránt indított perekben, a  szülői felügyelettel kapcsolatos perekben, valamint a  származási
és a  gondnoksági perekben – az  ismeretlen helyen lévő alperes, anya, illetve gyermek tartózkodási helyének
megállapítása érdekében – a bíróság elrendelheti az alperes, az anya, illetve a gyermek felkutatását.
(2) Az  alperes, az  anya, illetve a  gyermek felkutatásának elrendeléséről hozott végzést – a  tartózkodási hely
megállapítására irányuló intézkedések foganatosítása céljából – a bíróság annak a rendőrkapitányságnak küldi meg,
amely körözés elrendelése esetén a körözési eljárás lefolytatására illetékességgel rendelkezne.
(3) Ha az  alperes, az  anya, illetve a  gyermek felkutatása elrendelésének oka megszűnt, erről a  bíróság végzésének
megküldésével haladéktalanul értesíti az illetékes rendőrkapitányságot.
39. Kézbesítés 135. § [A bírósági irat kézbesítésének általános módja, a kézbesítés szabályszerűtlensége ellenérdekű fél közreműködése esetén]
 (1) A  bírósági iratokat – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – postai szolgáltató útján, a  hivatalos iratok
kézbesítésére vonatkozó jogszabályok szerint kell a  címzett részére kézbesíteni. A  címzett a  neki szóló iratot
– személyazonosságának igazolása mellett – a bírósági irodában is átveheti.
(2) A  kézbesítés nem szabályszerű, ha az  nem a  címzett, hanem egyéb jogosult átvevő részére történik meg és
az átvevő az ellenérdekű fél vagy perbeli képviselője.
136. § [Kézbesítés meghatalmazott, törvényes képviselő, illetve nem természetes személy részére]
 (1) Ha a  félnek a  per vitelére meghatalmazottja van, a  bírósági iratokat a  fél helyett a  meghatalmazottnak kell
kézbesíteni.
 (2) Ha a  természetes személy fél nevében és helyett törvényes képviselője vagy más, törvényben meghatározott
személy jogosult eljárni, és a félnek a per vitelére meghatalmazottja nincs, a bírósági iratokat e személy részére kell
kézbesíteni.
(3) Ha a  nem természetes személy félnek nincs a  per vitelére meghatalmazottja, a  bírósági iratokat a  fél székhelyére,
székhely hiányában a  fél törvényes képviselőjének kell kézbesíteni. Ha a nem természetes személy fél székhelyére
a  kézbesítés sikertelen, a  kézbesítést a  törvényes képviselő részére is meg kell kísérelni. Ha a  nem természetes
személy fél közhiteles nyilvántartásba bejegyzett szervezet és mind a  székhelyére, mind a  törvényes képviselője
részére történő kézbesítés sikertelen, a  bíróság értesíti a  nyilvántartó hatóságot a  fél részére történő kézbesítés
sikertelenségéről és ennek okairól.
(4) Az  (1)–(3)  bekezdés rendelkezései nem terjednek ki az  olyan idézésre, amelyben a  bíróság a  felet vagy annak
törvényes képviselőjét személyes megjelenésre kötelezi.
137. § [A bírósági irat kézbesíthetetlensége, kézbesítési fikció]
 (1) Ha a  bírósági iratot a  címzett részére – ide nem értve a  kézbesítési fikció eseteit – nem lehet kézbesíteni, erről
az érdekelt feleket értesíteni kell.
 (2) A  bírósági iratokat a  kézbesítés megkísérlésének napján kézbesítettnek kell tekinteni, ha a  címzett az  átvételt
megtagadta. Ha a kézbesítés azért volt sikertelen, mert a címzett az  iratot nem vette át – postai szolgáltató útján
történő kézbesítés esetén az  a  bírósághoz „nem kereste” jelzéssel érkezett vissza – az  iratot a  kézbesítés második
megkísérlésének napját követő ötödik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni.
(3) Keresetlevél és az  eljárást befejező érdemi határozat kézbesítése esetén a  bíróság a  kézbesítési fikció beállásáról
a  címzettet nyolc munkanapon belül – egyszerű postai küldeményben – értesíti. Az  értesítésben a  bíróság
tájékoztatja a  címzettet a  kézbesítési fikcióval szembeni kifogásra vonatkozó szabályokról, keresetlevél esetén
a  perindítás joghatásainak beállásáról is. Ha a  bíróságnak a  címzett elektronikus levélcímét bejelentették,
az értesítést a címzett elektronikus levélcímére is meg kell küldeni. A postai úton megküldött értesítéshez mellékelni
kell azt a bírósági iratot, amelyre vonatkozóan a bíróság a kézbesítési fikció beálltát megállapította.
40. A kézbesítési kifogás 138. § [A kifogás előterjesztésének határideje, a kifogás okai]
 (1) A címzett annál a bíróságnál, amelynek eljárása alatt a kézbesítés történt, a (4) bekezdésben meghatározott okokból
kifogást terjeszthet elő
a) – kézbesítési fikció alapján kézbesítettnek tekintett irat esetén – a kézbesítési fikció beálltáról,
b) – kézbesítési fikció alkalmazása nélkül kézbesítettnek tekintett irat esetén – a kézbesítésről
történő tudomásszerzés napjától számított tizenöt napon belül.
(2) A  kifogás benyújtásának a  kézbesítési fikció beállta vagy a  kézbesítés napjától számított három hónap elteltével
– a (3) bekezdésben, illetve a 140. §-ban foglalt kivétellel – nincs helye. E határidő elmulasztása miatt igazolással élni
nem lehet.
(3) Ha a  kézbesítési fikció beállta vagy a  kézbesítés az  eljárást megindító irathoz kapcsolódik, a  kifogás az  eljárás
folyamatban léte alatt kézbesítési fikció esetén az  annak beálltáról, kézbesítés esetén az  arról történő
tudomásszerzéstől számított tizenöt napon belül terjeszthető elő.
(4) A kifogásnak a bíróság akkor ad helyt, ha a címzett a bírósági iratot nem vehette át, mivel
a) a kézbesítés a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó jogszabályok megsértésével történt meg, vagy más
okból nem volt szabályszerű, vagy
b) az iratot más, az a) pontban nem említett okból önhibáján kívül nem volt módja átvenni.
(5) A  (4)  bekezdés b)  pontjában foglalt okból a  kézbesítési fikcióval szembeni kifogást csak természetes személy fél
vagy az eljárásban részt vevő egyéb természetes személy érdekelt terjeszthet elő.
139. § [A kifogás tartalma, elbírálása]
 (1) A kifogásban elő kell adni azokat a tényeket, illetve körülményeket, amelyek a kézbesítés szabálytalanságát igazolják
vagy a 138. § (4) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a címzett részéről a hivatkozott okot valószínűsítik.
Ha a kifogást elkésetten terjesztették elő, azt vissza kell utasítani. A kifogás tárgyában az a bíróság határoz, amelynek
eljárásában a kézbesítés történt. A kérelem elbírálása előtt a bíróság a címzettet, illetve a feleket meghallgathatja.
(2) A  félnek kérelmével egyidejűleg – ha az  lehetséges – el kell végeznie a  korábban elmulasztottnak tekintett
cselekményt is.
(3) A 138. § (4) bekezdés b) pontjában foglalt okra alapított kifogást méltányosan kell elbírálni.
 (4) A kifogásnak az eljárás folytatására, illetve a végrehajtásra nincs halasztó hatálya. Ha azonban a kifogásban foglalt
tények fennállása valószínűnek mutatkozik, a bíróság az eljárásnak vagy a határozat végrehajtásának felfüggesztését
– az  ellenfél meghallgatása nélkül – hivatalból is elrendelheti. A  felfüggesztés tárgyában hozott határozatot
a bíróság kérelemre utóbb megváltoztathatja.
(5) A  kifogást visszautasító vagy elutasító határozat ellen külön fellebbezésnek van helye. A  kifogásnak helyt adó,
valamint az  eljárás, illetve a  végrehajtás felfüggesztése tárgyában hozott határozat az  eljárást befejező határozat
elleni fellebbezésben támadható meg akkor, ha a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kellett volna utasítani.
(6) Ha a  bíróság a  kifogásnak helyt ad, a  kézbesítéshez fűződő jogkövetkezmények hatálytalanok, és a  kézbesítést,
illetve a már megtett intézkedéseket, eljárási cselekményeket – a szükséges mértékben – meg kell ismételni.
140. § [Kifogás a végrehajtási eljárás során]
 (1) Ha a kézbesítettnek tekintendő határozat jogerőre emelkedett, a címzett – a 138. § (4) bekezdésében meghatározott
okok fennállása esetén – a  végrehajtási eljárás alatt, a  határozat végrehajtására irányuló eljárásról történő
tudomásszerzésétől számított tizenöt napon belül kifogást nyújthat be az elsőfokú határozatot hozó bíróságnál. Ha
a végrehajtási eljárás megindult, a kifogás csak az e bekezdésben meghatározottak szerint terjeszthető elő.
(2) A kifogást harminc napon belül el kell bírálni. A kifogás előterjesztésére és elbírálására egyebekben a 138. §-ban és
a 139. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
41. Végrehajtói kézbesítés 141. § [Végrehajtói kézbesítés meghatározott bírósági iratok kézbesíthetetlensége esetén]
 (1) Ha a  belföldi lakóhellyel, tartózkodási hellyel vagy székhellyel rendelkező címzett megadott címére a  postai
szolgáltató útján kézbesíteni megkísérelt keresetlevél, illetve az eljárást befejező érdemi határozat kézbesíthetetlen
– ide nem értve a kézbesítési fikció eseteit, valamint azokat az eseteket, amikor a kézbesíthetetlenség oka a címzett
halála vagy megszűnése – és a kézbesíthetetlenség nem a bíróság vagy a postai szolgáltató érdekkörében felmerült
elhárítható ok miatt következett be, a kézbesítés teljesülésében érdekelt fél kérelmére az irat kézbesítését a bírósági
végrehajtásról szóló törvénynek a  bírósági irat végrehajtói kézbesítésére vonatkozó rendelkezései szerint kell
megkísérelni, az e §-ban foglalt eltérésekkel.
(2) A bírósági irat végrehajtói kézbesítése iránti kérelmet – a végrehajtói kézbesítés részletes eljárási szabályairól szóló
jogszabályban meghatározott formanyomtatvány kitöltésével – annál a  bíróságnál kell előterjeszteni, amelynek
eljárása alatt a sikertelen kézbesítési kísérlet történt.
(3) A  végrehajtó jogszabályban meghatározott díját a  kérelmező fél köteles a  bíróság részére történő teljesítéssel
előlegezni, amit a  bíróság utal át – az  eljáró bíróságra és bírósági ügyszámra hivatkozással – a  Magyar Bírósági
Végrehajtói Kar részére. A  végrehajtót megillető díjelőleg bírósági letétbe helyezéséről történő tudomásszerzést
követően a  bíróság a  kérelmet és a  kézbesítendő iratot – a  szükséges intézkedések megtétele érdekében,
hiánypótlási felhívás kiadását mellőzve – haladéktalanul továbbítja a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar részére.
(4) A bírósági irat kézbesítésével kezdődő határidőt attól az időponttól kell számítani, amikor a bírósági irat végrehajtói
kézbesítése jogszabály szerint eredményesen megtörténik.
(5) Ha a  bíróság által – a  kézbesítéssel összefüggésben – megkeresett végrehajtó késedelmes vagy hiányos
nyilatkozatot tesz, illetve nem válaszol, a megkeresett végrehajtót a bíróság pénzbírsággal sújthatja.
(6) Végrehajtói kézbesítés esetén a kézbesítés szabályszerű megtörténte a bírósági végrehajtásról szóló törvény szerint
igénybe vehető jogorvoslattal vitatható.
42. Kézbesítési megbízott 142. § [Kézbesítési megbízott jelölése, a megjelölés elmulasztásának jogkövetkezménye]
 (1) Ha a felperes belföldön lakóhellyel, tartózkodási hellyel (e §-ban a továbbiakban együtt: lakóhellyel) vagy székhellyel
nem rendelkezik, és a per vitelére magyarországi lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező meghatalmazottja nincs,
a keresetlevél beadásával egyidejűleg meg kell jelölnie kézbesítési megbízottjának nevét és címét. A keresetlevélhez
mellékelni kell a  félnek a  kézbesítési megbízottal kötött, teljes bizonyítóerejű magánokiratba vagy közokiratba
foglalt megbízási szerződését.
(2) Ha az  alperes nem rendelkezik belföldön lakóhellyel vagy székhellyel, és a  per vitelére magyarországi lakóhellyel
vagy székhellyel rendelkező meghatalmazottja nincs, őt a  bíróság a  keresetlevél kézbesítésével egyidejűleg
– megfelelő határidő tűzésével – felhívja kézbesítési megbízott megjelölésére. Az alperes a bíróság által megjelölt
határidőben a  kézbesítési megbízott nevét és címét köteles bejelenteni, egyidejűleg az  (1)  bekezdésben
foglaltaknak megfelelő megbízási szerződést benyújtani.
(3) Ha a  felperes az  (1)  bekezdésben foglalt kötelezettségét nem teljesíti, a  bíróság a  felperest – megfelelő határidő
tűzésével – felhívja, hogy a  kézbesítési megbízott nevét és címét jelentse be, egyidejűleg az  (1)  bekezdésben
foglaltaknak megfelelő megbízási szerződést nyújtsa be.
(4) Ha a  fél a  (2), illetve a  (3)  bekezdésben megjelölt határidőben, továbbá bármely fél a  megbízás megszűnésének
akár a  megbízó, akár a  megbízott általi bejelentését követően külön felhívás nélkül haladéktalanul új kézbesítési
megbízottat nem jelöl meg, vagy az iratokat a kézbesítési megbízott részére kézbesíteni nem lehet, erre tekintettel
hiánypótlás elrendelésének vagy a  fél külön felhívásának nincs helye, a  bíróság hivatalból elrendeli az  irat
hirdetményi kézbesítését. E  rendelkezés nem alkalmazható a  keresetlevél alperes részére történő kézbesítésére;
annak külföldre történő kézbesítésére a külföldre történő kézbesítésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(5) Ha az iratot a (4) bekezdésben meghatározott okokból hirdetmény útján kell kézbesíteni, a hirdetményi kézbesítés
szabályait azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a) a hirdetményt nem kell megküldeni kifüggesztés végett a fél utolsó ismert lakóhelye szerinti polgármesteri
vagy közös önkormányzati hivatalnak,
b) a hirdetményben a címzett utolsó ismert lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási helyét kell feltüntetni.
143. § [Egyéb eljárási szabályok, a kézbesítési megbízott, kivétel a szabályok alkalmazása alól]
 (1) Ha a  cégjegyzékben szereplő külföldi félnek a  cég működésével összefüggő perben a  per vitelére magyarországi
lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező meghatalmazottja nincs, kézbesítési megbízottként külön megbízás
nélkül a  külföldi fél cégjegyzékben szereplő kézbesítési megbízottja jár el. A  kézbesítési megbízott eljárására és
a kézbesítésre a (4) bekezdést kell alkalmazni. Azt, hogy a félnek a cégjegyzékben szereplő kézbesítési megbízottja
van, a bíróság hivatalból veszi figyelembe.
(2) Ha a  külföldi félnek a  per vitelére magyarországi lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező meghatalmazottja van,
a  felet vagy törvényes képviselőjét személyes megjelenésére kötelező idézés tekintetében a  meghatalmazott
eljárására és a kézbesítésre a (4) bekezdést kell alkalmazni.
(3) A  kézbesítési megbízott magyarországi lakóhellyel, illetve székhellyel rendelkező ügyvéd vagy ügyvédi iroda,
továbbá más nagykorú természetes személy vagy jogi személy lehet.
(4) A kézbesítési megbízott feladata, hogy az eljárásban keletkezett, a megbízó részére kézbesítendő iratokat átvegye,
és azokat a  megbízó részére továbbítsa; e  tevékenységért a  megbízóval szemben a  polgári jog szabályai szerint
felelős. A  fél részére szóló, a  kézbesítési megbízottnak szabályszerűen kézbesített iratot a  kézbesítést követő
tizenötödik napon a fél részére kézbesítettnek kell tekinteni.
(5) A  bíróságnak a  kézbesítési megbízottra vonatkozó szabályokról a  külföldi felet a  kézbesítési megbízott
megjelölésére vonatkozó felhívásával egyidejűleg tájékoztatnia kell.
(6) A  kézbesítési megbízottra vonatkozó rendelkezések nem alkalmazhatók olyan államban lakóhellyel, tartózkodási
hellyel vagy székhellyel rendelkező fél részére történő iratkézbesítés esetén, amely állam vonatkozásában
nemzetközi szerződés vagy az  Európai Unió kötelező jogi aktusa e  rendelkezésektől eltérő, meghatározott
kézbesítési módokat tesz csak lehetővé.
43. Hirdetményi kézbesítés 144. § [A hirdetményi kézbesítés esetei, feltételei, a szabálytalan hirdetményi kézbesítés jogkövetkezményei]
 (1) A kézbesítést hirdetmény útján kell teljesíteni, ha
a) a fél tartózkodási helye ismeretlen és a fél számára a bírósági irat elektronikus úton sem kézbesíthető,
b) a fél tartózkodási helye olyan államban van, amely a kézbesítéshez jogsegélyt nem nyújt,
c) a kézbesítés egyéb elháríthatatlan akadályba ütközik, vagy
d) törvény így rendelkezik.
(2) Hirdetményi kézbesítést a bíróság – kivéve, ha annak hivatalból van helye – csak a fél kérelmére és az annak alapjául
szolgáló ok valószínűsítése esetén rendelhet el. Az  (1) bekezdésben meghatározott feltételek hiányában elrendelt
hirdetményi kézbesítés és az azt követő eljárás, ha azt az, akinek a részére az iratot hirdetmény útján kézbesítették
akár hallgatólagosan nem hagyja jóvá, érvénytelen. Ezt a jogkövetkezményt a bíróság az eljárást befejező határozat
jogerőre emelkedését megelőzően – a felek meghallgatása után – hivatalból, egyébként pedig perorvoslat alapján
mondja ki.
(3) Ha a  fél által a  hirdetményi kézbesítés iránti kérelemben előadott tények valótlannak bizonyulnak, és a  fél erről
tudott vagy kellő gondosság mellett tudhatott volna, a fél az elrendelt hirdetményi kézbesítéssel felmerült költséget
a per eredményére tekintet nélkül köteles megtéríteni, és őt ezen felül pénzbírságban is el kell marasztalni.
145. § [A hirdetményi kézbesítés módja, egyéb eljárási szabályok]
 (1) A hirdetményt tizenöt napra közzé kell tenni a bíróságok központi internetes honlapján (a továbbiakban: honlap),
valamint tizenöt napra ki kell függeszteni a  bíróság hirdetőtáblájára és a  fél utolsó ismert belföldi lakóhelyén
a  polgármesteri vagy közös önkormányzati hivatal hirdetőtáblájára. Ha a  bíróságnak a  fél elektronikus levélcímét
bejelentették, a hirdetményt a fél elektronikus levélcímére is meg kell küldeni.
(2) A hirdetmény tartalmazza
a) a honlapon történő közzététel és a bírósági hirdetőtáblán történő kifüggesztés napját,
b) az eljáró bíróság megnevezését,
c) a bírósági ügyszámot,
d) a  címzett nevét és utolsó belföldi lakóhelyét – nem természetes személy esetén székhelyét –, ennek
hiányában tartózkodási helyét,
e) azt az okot, amelynek következtében a hirdetményi kézbesítés szükségessé vált, és
f ) a figyelemfelhívást a (6) bekezdés szerinti jogkövetkezményre, valamint arra, hogy a címzett a kézbesítendő
iratot a bíróság kezelőirodáján átveheti.
 (3) Ha a  fél olyan államban lakik, amely a  kézbesítéshez jogsegélyt nem nyújt, de amellyel a  postai forgalom fennáll;
továbbá ha a hirdetményi kézbesítésnek a kézbesítési megbízottra vonatkozó szabályok alapján van helye és a fél
olyan államban lakik, amellyel a postai forgalom fennáll, a hirdetményt ajánlott levélként a fél ottani címére is meg
kell küldeni.
(4) Ha keresetlevelet kell az  alperesnek hirdetmény útján kézbesíteni, részére a  bíróság ügygondnokot rendel és
a  keresetlevelet számára is kézbesíti. Ha a  hirdetményi kézbesítés feltételei a  keresetlevél alperes részére történő
szabályszerű kézbesítését követően következnek be, nem kell kirendelni ügygondnokot az alperes részére.
(5) A  hirdetményi kézbesítéssel felmerülő költséget – ideértve a  (4)  bekezdés szerinti ügygondnokrendelés költségét
is – az előlegezi, aki a hirdetményi kézbesítést kérte.
(6) Hirdetményi kézbesítés esetén az  iratot – ha a  bíróság másként nem rendelkezik – a  hirdetménynek a  honlapon
történő közzétételétől számított tizenötödik napon kell kézbesítettnek tekinteni.
44. Határidő 146. § [A határidő számítása]
 (1) A  határidőket órák, napok, munkanapok, hónapok vagy évek szerint kell számítani. A  határidő órákban történő
megállapítására jogszabály kifejezett rendelkezése alapján kerülhet sor.
 (2) Az  órákban megállapított határidőt egész órákban kell számítani, a  határidőbe a  kezdőóra nem számít bele.
Kezdőóra az az óra, amelyben a határidő megkezdésére okot adó cselekmény vagy egyéb körülmény megtörténik.
 (3) A  napokban vagy munkanapokban megállapított határidőbe a  kezdőnap nem számít bele. Kezdőnap az  a  nap,
amelyre a határidő megkezdésére okot adó cselekmény vagy egyéb körülmény esik.
 (4) A  hónapokban vagy években megállapított határidő azon a  napon jár le, amely számánál fogva a  kezdőnapnak
megfelel, ha pedig ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hónap utolsó napján.
 (5) Ha a határidő lejárta munkaszüneti napra esik, a határidő csak az azt követő legközelebbi munkanapon jár le.
 (6) A  napokban, munkanapokban, hónapokban vagy években megállapított határidő az  utolsó nap végével jár le,
a bírósághoz intézett beadvány előterjesztésére és a bíróság előtt teljesítendő cselekményre megállapított határidő
azonban már a hivatali idő végével lejár. Az órákban megállapított határidő az utolsó óra leteltével jár le, ha azonban
az  utolsó óra munkaszüneti napon, vagy a  bírósághoz intézett beadvány előterjesztésére, illetve a  bíróság előtt
teljesítendő cselekményre megállapított határidő a  hivatali idő végét követően telne le, a  határidő a  következő
munkanapon, a hivatali idő kezdetét követő első óra leteltével jár le.
147. § [A határidő meghosszabbítása]
 (1) A  bíróság az  általa megállapított határidőt fontos okból egyszer meghosszabbíthatja. A  határidő
meghosszabbítással együtt negyvenöt napnál hosszabb nem lehet, kivéve, ha a szakvélemény elkészítése hosszabb
határidőt tesz szükségessé.
(2) Törvényben megállapított határidőt csak törvényben meghatározott esetben lehet meghosszabbítani.
 (3) A bíróság által engedélyezett határidő hosszabbítás időtartamát az eredeti határidő elteltét követő naptól, órákban
megállapított határidő esetén az utolsó óra leteltétől kell számítani.
 (4) A meghosszabbítás iránti kérelemnek legkésőbb a határidő utolsó napján, órákban megállapított határidő esetén
a  határidő lejártát megelőzően a  bíróságra meg kell érkeznie; a  kérelem tárgyában a  bíróság az  ellenfél, illetve
a felek meghallgatása nélkül határozhat.
148. § [Ítélkezési szünet]
 (1) Az  órákban, napokban és munkanapokban megállapított határidőbe nem számít bele minden évnek a  július
15-től augusztus 20-ig, valamint december 24-től január 1-ig terjedő időszaka (a továbbiakban: ítélkezési szünet).
Az ítélkezési szünet időszakára tárgyalást kitűzni nem lehet.
(2) Ha a  hónapokban vagy években megállapított határidő az  ítélkezési szünet ideje alatt járna le, a  határidő
a  következő hónap azon napján jár le, amely számánál fogva a  határidő kezdőnapjának megfelel, ha ez  a  nap
is az  ítélkezési szünet idejére esik, a  határidő az  ítélkezési szünetet követő első napon jár le. A  146.  § (5) és
(6) bekezdésének rendelkezéseit ezekben az esetekben is alkalmazni kell.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt rendelkezéseket nem lehet alkalmazni, ha
a) törvény valamely eljárásra vagy valamely percselekményre soron kívül történő eljárást ír elő,
b) a felek ezt közösen kérték, vagy
c) törvény azt kizárja.
(4) A (3) bekezdés alkalmazása esetén erre a felet külön is figyelmeztetni kell.
45. A mulasztás és annak igazolása 149. § [A mulasztás, a mulasztás jogkövetkezményei]
 (1) A  fél az  elmulasztott perbeli cselekményt – ha e  törvény másként nem rendelkezik – többé hatályosan nem
teljesítheti, az  elkésetten teljesített perbeli cselekmény hatálytalan. A  bíróság az  elkésetten teljesített perbeli
cselekmény hatálytalanságának tényéről az érintett felet értesíti, kivéve, ha e törvény az elkésett perbeli cselekmény
visszautasítását írja elő.
(2) A  mulasztás következményei – az  e  törvényben meghatározott eseteket kivéve – előzetes figyelmeztetés nélkül,
maguktól állnak be. Ha a mulasztás következményei csak előzetes figyelmeztetés esetén vagy az ellenfél kérelmére
állnak be, az elmulasztott cselekményt a figyelmeztetésben megjelölt idő alatt, illetve a kérelem előterjesztéséig, ha
pedig a kérelmet tárgyaláson adták elő, az arra vonatkozó határozat meghozataláig pótolni lehet.
(3) Nem tekinthető mulasztásnak, ha a felet a perbeli cselekmény teljesítésében elháríthatatlan akadály gátolta.
 (4) A  napokban, munkanapokban, hónapokban vagy években megállapított határidő elmulasztásának
következményeit – e  törvény eltérő rendelkezése hiányában – nem lehet alkalmazni, ha a  bíróságnak címzett
beadványt legkésőbb a határidő utolsó napján a bíróság címére ajánlott küldeményként postára adták.
150. § [Az igazolás célja, az igazolás kizártsága]
 (1) Ha a fél vagy képviselője valamely határnapon önhibáján kívül nem jelent meg, vagy valamely határidőt önhibáján
kívül mulasztott el, a mulasztás következményei – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – igazolással orvosolhatók.
 (2) Igazolásnak nincs helye, ha:
a) az igazolást e törvény kizárja,
b) a mulasztás következményei igazolás nélkül is elháríthatók, vagy a mulasztás bírói határozatban kifejezésre
jutó hátránnyal nem jár,
c) a fél az igazolási kérelem folytán kitűzött újabb határnapot mulasztja el.
151. § [Az igazolási kérelem előterjesztésének határideje, tartalma]
 (1) Az  igazolási kérelmet az  elmulasztott határnaptól vagy az  elmulasztott határidő utolsó napjától számított tizenöt
napon belül lehet előterjeszteni. Ha a  mulasztás később jut a  félnek vagy képviselőjének tudomására, vagy
az akadály később szűnik meg, az igazolási kérelem előterjesztésének határideje a tudomásszerzést vagy az akadály
megszűnését követő napon kezdődik, azonban a  mulasztástól számított három hónap eltelte után igazolási
kérelmet előterjeszteni nem lehet.
(2) Az igazolási kérelemben elő kell adni a mulasztás okát és azokat a körülményeket, amelyek a mulasztás vétlenségét
valószínűvé teszik.
(3) Határidő elmulasztása esetén az igazolási kérelem előterjesztésével együtt pótolni kell az elmulasztott cselekményt
is.
152. § [Az igazolási kérelem eljárásra gyakorolt hatása]
Az igazolási kérelemnek sem az  eljárás folytatására, sem a  végrehajtásra nincs halasztó hatálya. Ha azonban
az  igazolási kérelem sikere valószínűnek mutatkozik, a  bíróság az  eljárásnak vagy a  határozat végrehajtásának
felfüggesztését az  ellenfél meghallgatása nélkül, hivatalból is elrendelheti. A  felfüggesztés tárgyában hozott
határozatot a bíróság kérelemre megváltoztathatja.
153. § [Az igazolási kérelem elbírálása]
 (1) Az  igazolási kérelem tárgyában az  a  bíróság határoz, amelynek eljárása alatt a  mulasztás történt, fellebbezési
határidő elmulasztása esetén a másodfokú bíróság.
 (2) Az igazolási kérelmet a bíróság visszautasítja, ha
a) az igazolást e törvény kizárja,
b) az igazolási kérelmet elkésetten terjesztik elő, vagy
c) az  igazolást kérő – határidő elmulasztása esetén – az elmulasztott cselekményt a kérelem előterjesztésével
együtt nem pótolja.
 (3) Az  igazolási kérelem elbírálása előtt a bíróság a  feleket meghallgathatja. A felek idézése esetén a határnapot – ha
ennek helye van – az ügy tárgyalására is ki kell tűzni. Azt, hogy a kérelem előfeltételei fennállnak-e, méltányosan kell
elbírálni.
(4) Ha a  bíróság az  igazolási kérelemnek helyt ad, a  mulasztó által pótolt cselekményt úgy kell tekinteni, mintha azt
az elmulasztott határidőn belül teljesítette volna, az elmulasztott határnapon tartott tárgyalást pedig a szükséges
keretben meg kell ismételni. Az  új tárgyalás eredményéhez képest az  elmulasztott tárgyalás alapján hozott
határozat hatályban tartása vagy teljes, illetve részbeni hatályon kívül helyezése kérdésében is határozni kell.
154. § [Perorvoslat]
 (1) Az  igazolási kérelmet visszautasító, azt elutasító, valamint az  eljárás folytatásának, illetve a  határozat
végrehajtásának a felfüggesztésére irányuló kérelmet elutasító határozat ellen külön fellebbezésnek van helye.
 (2) Az  igazolási kérelemnek, valamint az eljárás folytatása, illetve a végrehajtás felfüggesztése iránti kérelemnek helyt
adó határozat az eljárást befejező határozat elleni fellebbezésben támadható meg, ha az  igazolási kérelmet vissza
kellett volna utasítani.
46. A felek meghallgatása tárgyaláson kívül 155. § [Felhívás nyilatkozattételre]
Ha a  fél nyilatkozatának beszerzése szükséges és az  a  tárgyalásig nem halasztható el, a  felet a  bíróság írásbeli
nyilatkozattételre hívja fel. A  bíróság – ha szükségesnek tartja – a  jogi képviselő nélkül eljáró felet személyes
meghallgatása céljából meg is idézheti.
47. Kifogás az eljárás szabálytalansága ellen 156. § [Kifogás eljárási szabálytalanság esetén]
 (1) A  fél az  eljárás szabálytalanságát az  eljárás folyamán bármikor kifogásolhatja. Ha a  fél a  kifogást a  tárgyaláson
szóban adja elő, azt a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
 (2) Amennyiben a  bíróság a  kifogásnak helyt ad, annyiban a  kifogással érintett eljárási cselekményt szabályszerűen
lefolytatja vagy a szükséghez képest megismétli. Ha a bíróság a kifogást elutasítja, erről határozatot hoz, e döntését
legkésőbb az ítéletében köteles megindokolni.
48. Kifogás az eljárás elhúzódása miatt 157. § [A kifogás előterjesztésének okai, a kifogás tartalma, visszavonása]
 (1) A fél az ügyben eljáró bíróság előtt kifogást nyújthat be, ha
a) törvény a  bíróság részére az  eljárás lefolytatására, eljárási cselekmény elvégzésére vagy valamely határozat
meghozatalára határidőt állapított meg, azonban az eredménytelenül telt el,
b) a  bíróság eljárási cselekmény elvégzésére határidőt tűzött, amely eredménytelenül telt el, és a  bíróság
a mulasztóval szemben nem alkalmazta e törvény által lehetővé tett intézkedéseket,
c) a  bíróság az  adott eljárási cselekményt az  annak elvégzésére elegendő észszerű időtartamon belül nem
végezte el vagy annak elvégzéséről nem rendelkezett.
(2) A  kifogást az  ügyben eljáró bíróságnál írásban lehet benyújtani, a  kifogás elbírálására hatáskörrel rendelkező
bírósághoz címezve, kérve a  kifogás elbírálására hatáskörrel rendelkező bíróságtól a  mulasztás tényének
megállapítását, valamint – megfelelő határidő tűzésével – a mulasztó bíróságnak az (1) bekezdés a) és c) pontjában
foglalt esetben az  elmulasztott eljárási cselekmény elvégzésére vagy határozat meghozatalára, az  (1)  bekezdés
b) pontjában foglalt esetben pedig az adott ügyben leghatékonyabb intézkedés foganatosítására történő utasítását.
(3) A kifogást annak benyújtója mindaddig visszavonhatja, amíg a bíróság azt érdemben el nem bírálta. A visszavont
kifogást újból előterjeszteni nem lehet.
158. § [A kifogás elbírálása]
 (1) Az ügyben eljáró bíróság a kifogást annak bírósághoz történő érkezését követő nyolc napon belül megvizsgálja, és
ha azt alaposnak tartja, harminc napon belül megteszi a kifogásban sérelmezett helyzet megszüntetése érdekében
szükséges intézkedést. A bíróság a kifogás elintézéséről a kifogás előterjesztőjét értesíti.
(2) Ha az ügyben eljáró bíróság a kifogást nem tartja alaposnak, a kifogást tartalmazó beadványt megküldi az ellenfél
részére, aki észrevételeit a  kézbesítéstől számított nyolc napon belül terjesztheti elő. A  határidő elteltét követően
a  bíróság az  iratokat – az  esetleg benyújtott észrevételekkel együtt – nyolc napon belül a  kifogásra vonatkozó
nyilatkozatával együtt felterjeszti a kifogás elbírálására hatáskörrel rendelkező bírósághoz.
(3) A  járásbíróság mulasztásával szemben benyújtott kifogást a  törvényszék három hivatásos bíróból álló tanácsa,
a  törvényszék mulasztásával szemben benyújtott kifogást az  ítélőtábla három hivatásos bíróból álló tanácsa,
az  ítélőtábla mulasztásával szemben benyújtott kifogást a  Kúria három hivatásos bíróból álló tanácsa, a  Kúria
mulasztásával szemben benyújtott kifogást a Kúria másik tanácsa az iratok felterjesztésétől számított tizenöt napon
belül tárgyaláson kívül bírálja el.
(4) Ha a  kifogást elbíráló bíróság a  kifogásban foglaltaknak helyt ad, a  mulasztó bíróságot határidő tűzésével
a  157.  §  (1)  bekezdés a) és c)  pontjában foglalt esetekben az  ügy továbbviteléhez szükséges intézkedés
megtételére, a 157. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt esetben pedig az adott ügyben leghatékonyabb intézkedés
foganatosítására hívja fel. A  felhívásban – a  157.  § (1)  bekezdés a)  pontjában foglalt esetet kivéve – a  kifogást
elbíráló bíróság az  eljáró bíróságot meghatározott eljárási cselekmény lefolytatására nem utasíthatja. A  kifogás
alaptalansága esetén azt indokolt határozattal elutasítja.
(5) Ha a  kifogás előterjesztője ugyanabban a  perben ismételten alaptalan kifogást nyújt be, őt a  kifogást elbíráló
bíróság az elutasító határozatában pénzbírsággal sújthatja.
(6) A  kifogás elintézésére a  végzés elleni fellebbezés felterjesztésére és elbírálására vonatkozó rendelkezéseket kell
alkalmazni.
49. Az eljárás anyagának rögzítése 159. § [A jegyzőkönyv rögzítésének módjai, az eljárási cselekményről készített folyamatos felvétel]
 (1) A  bíróság a  tárgyalásról, a  tárgyaláson kívül foganatosított meghallgatásról, valamint törvényben meghatározott
egyéb esetben jegyzőkönyvet készít.
 (2) Az elnök határozza meg, hogy milyen eljárási cselekmények esetén alkalmaz jegyzőkönyvvezetőt.
 (3) Ha jegyzőkönyvvezető alkalmazására nem kerül sor, a bíróság a jegyzőkönyv tartalmának rögzítése céljából, az adott
eljárási cselekménnyel egyidejűleg, – a (4) bekezdésben meghatározott eset kivételével – a jegyzőkönyvi tartalmat
összefoglaló hangfelvételt rögzít és az írásbeli jegyzőkönyvet utóbb e felvétel hanganyagának leírásával készíti el.
(4) Ha a per érdemi tárgyalási szakában az eljárási cselekmény megkezdéséig bármelyik fél kéri, a bíróság – a technikai
feltételek rendelkezésre állása esetén – elrendeli a  jegyzőkönyv képet és hangot egyidejűleg rögzítő folyamatos
felvétel (a továbbiakban: folyamatos felvétel) útján történő készítését. Folyamatos felvétel készítését a per érdemi
tárgyalási szakában a bíróság hivatalból is elrendelheti.
(5) Folyamatos felvétel készítése esetén az  eljárási cselekmény anyagát e  felvétel tartalmazza. A  jogszabályban
meghatározott módon hitelesített folyamatos felvétel jegyzőkönyvnek minősül. Ha folyamatos felvétel készítése
esetén a  bíróság jegyzőkönyvvezetőt alkalmaz, a  jegyzőkönyv írásbeli kivonata az  eljárási cselekménnyel
egyidejűleg készül el. Ha jegyzőkönyvvezető alkalmazására nem kerül sor, a bíróság a jegyzőkönyv írásbeli kivonatát
utóbb e felvétel alapján készíti el.
(6) A folyamatos felvétel az adott eljárási cselekmény során történteket – a (7) bekezdésben foglalt esetek kivételével –
megszakítás nélkül rögzíti.
(7) A  bíróság érdemi határozatának meghozatala idejére a  folyamatos felvételt megszakítja, egyéb határozatának
meghozatala idejére megszakíthatja. Ha a  bíróság fontos okból az  eljárási cselekményt rövid időre megszakítja,
ennek tartamára a folyamatos felvétel is megszakítható.
(8) Folyamatos felvétel készítése esetén tájékoztatni kell a feleket, hogy a felvételt mikor és hol tekinthetik meg, illetve
hallgathatják meg. A  folyamatos felvételre az  iratok megtekintésére és az  azokról történő másolat készítésére
vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. Ahol e  törvény valamely körülmény vagy nyilatkozat jegyzőkönyvben
történő rögzítését vagy feltüntetését írja elő, az alatt a folyamatos felvételen történő rögzítést is érteni kell.
160. § [A jegyzőkönyvvel szemben támasztott formai és tartalmi követelmények, a jegyzőkönyv írásbeli kivonata]
 (1) A jegyzőkönyvben rögzíteni kell:
a) az eljáró bíróságot és a bírósági ügyszámot,
b) a felek nevét és perbeli állását, továbbá a per tárgyát,
c) a  tárgyalás helyét, továbbá a  tárgyalás kitűzött és tényleges kezdő és befejező időpontját, valamint
a  tárgyalás elhalasztásának tényét, illetve a  tárgyalás folytatólagos vagy ismételt, perfelvételi vagy érdemi
tárgyalási jellegét,
d) a bírák, a jegyzőkönyvvezető és a tolmács nevét,
e) a jelen lévő feleknek és képviselőiknek nevét és perbeli állását, a jelen lévő más perbeli személyek nevét,
f ) annak tényét, ha a bíróság az ítélet kihirdetésének elhalasztása esetén a kihirdetéskor az írásba foglalt ítéletet
a jelen lévő feleknek nyomban kézbesíti,
g) zárt tárgyalás esetén az erre történő utalást.
 (2) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell:
a) az  eljárás menetét és az  annak során történteket úgy, hogy a  jegyzőkönyv alapján azt is meg lehessen
állapítani, az eljárás e törvényben meghatározott alaki követelményeknek megfelel-e, ha valamely kifejezés
vagy kijelentés pontos szövege jelentős, azt szó szerint kell a jegyzőkönyvben rögzíteni,
b) a  felek által előadott lényeges kérelmeket és nyilatkozatokat, ideértve a  felek tényállításait, jogállításait
és bizonyítási indítványait, valamint a  keresetkiterjesztést, a  keresetváltoztatást, a  viszontkeresetet,
a beszámítást, a korábbi kérelmektől és nyilatkozatoktól való eltéréseket, illetve valamely nyilatkozatnak bírói
felhívás ellenére való elmulasztását vagy megtagadását,
c) a  keresettől való elállást, továbbá az  elismerést és a  jogról való lemondást, illetve a  felek között létrejött
egyezséget,
d) az  okiratok bemutatásának megtörténtét, valamint azoknak az  eljárás szempontjából lényeges tartalmát,
a tanúk vallomását, a szakértők szóban előadott véleményét és a szemle eredményét,
e) a pervezetés és rendfenntartás körében tett intézkedéseket,
f ) a korábbi eljárás ismertetésének megtörténtét, az ismertetett iratok megjelölését, valamint
g) a bíróság által az eljárási cselekmény folyamán hozott végzéseket és az ítélet kihirdetésének megtörténtét.
(3) Ha kizárólag írásbeli jegyzőkönyv készül a  felek beadványának, a  szakértők véleményének vagy más periratnak
felolvasása, valamint okiratnak vagy másolatnak csatolása esetén a  jegyzőkönyvben csupán ennek megtörténtére
kell utalni.
(4) Ha kizárólag írásbeli jegyzőkönyv készül és a  felek bármelyike az  eljárás során felmerült valamely körülménynek
vagy ott elhangzott nyilatkozatnak jegyzőkönyvbe vételét kéri, ezt csak abban az  esetben lehet mellőzni, ha
a bíróságnak az illető körülmény vagy nyilatkozat megtörténtéről nincs tudomása.
(5) Folyamatos felvétel készítése esetén írásbeli jegyzőkönyv helyett a  jegyzőkönyv írásbeli kivonatát kell elkészíteni,
amely tartalmazza:
a) az (1) bekezdés szerinti adatokat,
b) a folyamatos felvétel készítésére történő utalást,
c) a  fél személyes meghallgatásának, a  beavatkozó, a  tanú és a  szakértő meghallgatásának, valamint a  szemlének
a kezdő időpontját,
d) a felek között létrejött egyezség tartalmát,
e) a bíróság által az eljárási cselekmény folyamán hozott végzéseket.
(6) Ha a  bíróság a  perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően az  érdemi tárgyalást nyomban megtartja,
az  érdemi tárgyalásra történő áttérés időpontját a  jegyzőkönyvben rögzíteni kell. Áttérés esetén a  jegyzőkönyv
írásbeli kivonatát elkészíteni nem kell, elegendő, ha annak tartalma a perfelvételről készült írásbeli jegyzőkönyvben
rögzítésre kerül.
161. § [A jegyzőkönyv elkészítése, kiegészítése, kijavítása]
 (1) Az  eljárási cselekményről az  írásbeli jegyzőkönyvet, illetve a  jegyzőkönyv írásbeli kivonatát egyidejűleg,
jegyzőkönyvvezető mellőzésével készült felvétel esetén pedig legkésőbb nyolc munkanapon belül el kell készíteni.
Ha az  írásbeli jegyzőkönyv vagy a  jegyzőkönyv írásbeli kivonata felvétel alapján készül, fel kell tüntetni az  írásba
foglalás napját, és a feleket tájékoztatni kell arról, hogy azt mikor és hol tekinthetik meg, illetve vehetik át. A bíróság
az  írásba foglalt jegyzőkönyvet, illetve a  jegyzőkönyv írásbeli kivonatát az  írásba foglalást követő további nyolc
napon belül kézbesíti, ha törvény a jegyzőkönyv megküldését írja elő.
(2) Ha az  írásbeli jegyzőkönyv vagy a  jegyzőkönyv írásbeli kivonata az  eljárási cselekménnyel egyidejűleg készül,
vagy az  írásbeli jegyzőkönyv a 159. § (3) bekezdése szerinti módon készül, az  írásbeli jegyzőkönyv vagy az annak
tartalmát összefoglaló hangfelvétel, illetve a  jegyzőkönyv írásbeli kivonata hivatalból vagy az  elnök engedélyével
a  feleknek az  eljárási cselekménnyel egyidejűleg tett megjegyzései alapján is kiegészíthető és módosítható.
A  felek erre vonatkozó kérelmét – annak elutasítása esetén – az  írásbeli jegyzőkönyvben, a  jegyzőkönyv írásbeli
kivonatában fel kell tüntetni. A módosítás folytán szükségtelenné vált szövegrészeket úgy kell törölni, hogy a törölt
szövegrész olvasható maradjon.
(3) Ha az írásbeli jegyzőkönyv felvétel útján készül, az eljárási cselekményen jelen lévő felek, ha a jegyzőkönyv részükre
a) kézbesítésre kerül, a kézbesítéstől számított nyolc napon belül,
b) nem kerül kézbesítésre, az eljárási cselekménytől számított tizenöt napon belül
az írásbeli jegyzőkönyv kijavítását, kiegészítését kérhetik.
(4) Ha a jegyzőkönyv írásbeli kivonata folyamatos felvétel alapján kerül leírásra a (3) bekezdés alkalmazandó azzal, hogy
a bíróság a  jegyzőkönyv írásbeli kivonatának kijavításáról, illetve kiegészítéséről a  folyamatos felvétel tartalmának
figyelembevételével határoz.
(5) Az  írásbeli jegyzőkönyvet, a  jegyzőkönyv írásbeli kivonatát és az  esetleges módosításokat az  egyesbíró, illetve
az elnök és a jegyzőkönyvvezető írja alá. Ha a bíróság tanácsban jár el, és az elnök az aláírásban akadályoztatva van,
az írásbeli jegyzőkönyvet vagy a jegyzőkönyv írásbeli kivonatát helyette – helyettesi minőségének feltüntetésével –
a tanács egyik tagja írja alá.
(6) Ha az  írásbeli jegyzőkönyv vagy a  jegyzőkönyv írásbeli kivonata felvétel alapján készül, a  felvétel vagy annak
meghatározott részei írásba történő áttétele során a jegyzőkönyvvezető helyett a leírást végző bírósági alkalmazott
(a továbbiakban: leíró) jár el, és aláírásával igazolja, hogy a  leírást a  felvételnek megfelelően készítette el.
A folyamatos felvételt a bíróság elektronikus bélyegzővel látja el.
50. Az iratok megtekintése, másolatkészítés, adatkezelés 162. § [Az iratbetekintésre jogosultak köre, az iratbetekintés jogának terjedelme, a személyes adatok kezelésének időtartama és
terjedelme]
(1) A felek, valamint azok képviselői, a szakértő és az ügyész a per iratait – a határozatok tervezeteinek és az esetleges
különvéleménynek a  kivételével – a  per bármely szakaszában külön engedély nélkül megtekinthetik és azokról
maguknak másolatokat vagy kivonatokat készíthetnek.
(2) A  beavatkozó és annak képviselője a  per iratainak megtekintésére, valamint azokról másolat vagy kivonat
készítésére a beavatkozást engedélyező határozat meghozatalát követően jogosult.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben meg nem határozott más perbeli személyek a  per iratait a  rájuk vonatkozó részben
tekinthetik meg, és azokról maguknak másolatot vagy kivonatot készíthetnek.
(4) Bíróság, ügyészség, közjegyző, bírósági végrehajtó, nyomozó hatóság vagy közigazgatási hatóság megkeresésére
–  törvényben meghatározott feladataik ellátásához szükséges mértékben – a  bíróság a  per iratait vagy azok
másolatát vagy kivonatát megküldi, illetve azokba betekintést engedélyez.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdésben meghatározott személyeken és szerveken kívül – a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról
szóló törvényben szabályozott tájékoztatás kivételével – az eljárásról felvilágosítás annak adható, akinek az eljárás
lefolytatásához, illetve annak eredményéhez jogi érdeke fűződik. Az  eljáró bíróság elnöke – az  ehhez fűződő jogi
érdek igazolása után – engedélyezi az iratok megtekintését, az azokról való másolat vagy kivonat készítését, illetve
a szükséges felvilágosítás megadását.
(6) A  bíróság a  perben érvényesített jog elbírálása céljából, azzal összefüggésben megismert személyes adatokat
az  adatkezelés céljának megvalósulásáig, de legkésőbb az  eljárás tárgyát képező ügy iratainak selejtezéséig vagy
levéltárba adásáig kezeli. A  bíróság e  személyes adatokat eljárásának jogerős befejezését követően kizárólag
a  jogerős döntés végrehajtása, a  jogerős döntésben foglaltak ellenőrzése, a  jogerős döntésével összefüggő
jogorvoslat vagy törvényben meghatározott egyéb feladat végrehajtása céljából kezelheti, és kizárólag e személyes
adatok kezelésére jogosult más szerv vagy személy részére továbbíthatja.
163. § [Titokvédelemmel kapcsolatos szabályok]
 (1) A 162. §-ban foglaltaktól eltérően, az olyan tárgyalásról készült jegyzőkönyvet, amelyről a nyilvánosságot minősített
adat megőrzése érdekében zárták ki, illetve a  minősített adatot tartalmazó egyéb okiratot lemásolni vagy arról
kivonatot készíteni nem lehet. Ilyen ügyben az  iratok megtekintésének is csak a  minősítő által kiadott engedély
alapján, a  minősített adat védelméről szóló törvényben meghatározott szabályok szerint, a  bíróság elnöke által
megállapított feltételek mellett van helye.
(2) A  felek, az  ügyész és a  perben részt vevő egyéb személyek, valamint azok képviselői az  eljárás során az  üzleti
titkot, hivatásbeli titkot vagy törvényben meghatározott, az  (1)  bekezdésben nem említett más titkot tartalmazó
iratok esetén – a  titok megtartásának kötelezettségét tartalmazó, írásba foglalt nyilatkozat megtétele mellett –,
az eljáró bíró által megállapított rendben és szabályok szerint gyakorolhatják az iratbetekintési és másolatkészítési
jogot. Ha azonban a  titoktartás alóli felmentés megadására jogosult a  322.  § (2)  bekezdése alapján határidőben
úgy nyilatkozott, hogy az üzleti titkot, hivatásbeli titkot vagy törvényben meghatározott más titkot tartalmazó irat
megismeréséhez nem járul hozzá, a bíróságon, a jegyzőkönyvvezetőn, illetve a leírón kívül az irat e titkot tartalmazó
részét más nem tekintheti meg, azt lemásolni vagy arról kivonatot készíteni nem lehet.
(3) Ha a  per tárgyát annak eldöntése képezi, hogy az  okirat tartalma közérdekű adatnak minősül-e, az  eljárás során
ezt az  okiratot megismerni nem lehet, és az  az eljárás jogerős befejezése után is csak a  per eldöntéséhez képest
tekinthető meg, illetve másolható le. E  rendelkezést a  bíróságra, a  jegyzőkönyvvezetőre, illetve a  leíróra és arra
a perbeli személyre, aki az iratot benyújtotta, nem kell alkalmazni.
(4) Az  (1)  bekezdésben említett jegyzőkönyv, valamint az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott titkot tartalmazó
irat megtekintését, valamint azok tartalmáról történő felvilágosítás adását, továbbá a  (2) és (3)  bekezdésben
meghatározott titkot tartalmazó iratról való másolat és kivonat készítését kizárólag a  minősítő vagy a  titoktartás
alóli felmentés megadására jogosult által adott megismerési engedélyben vagy felmentésben feltüntetett személy
részére lehet engedélyezni.
(5) Az iratok megtekintése és a másolatkészítés során a 285. § rendelkezéseit alkalmazni kell.
164. § [Anonimizált iratmásolat kiadása]
 (1) Az  ítéletről és az  ítélettel szembeni perorvoslat során hozott, az  alsóbb fokú bíróságot új eljárásra és új határozat
hozatalára utasító végzésről – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a per jogerős befejezését követő három hónap
eltelte után a  bíróságnak fizetendő, jogszabályban meghatározott díj ellenében bárkinek anonimizált másolat
adható. A  határozatban szereplő természetes személyek azonosítását lehetővé tevő adatokat olyan módon
kell törölni, hogy az  ne járjon a  megállapított tényállás sérelmével; egyebekben a  határozatban szereplő egyes
személyeket az eljárásban betöltött szerepüknek megfelelően kell megjelölni.
(2) A  határozatról – feltéve, hogy annak közzétételére a  bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvény
rendelkezése alapján nem kerül sor – nem adható másolat, ha
a) a 163. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott titkot tartalmaz,
b) személyi állapotot érintő perben hozták meg, illetve
c) olyan perben hozták meg, amelyben a  bíróság a  nyilvánosságot a  tárgyalásról vagy annak egy részéről
kizárta.
 (3) A  (2)  bekezdés a)  pontjától eltérően a  határozatról anonimizált másolat adható, ha a  per tárgyát az  adat
minősítésének, illetve titkosítása jogszerűségének eldöntése képezi és a bíróság azt állapítja meg, hogy az adatot
titokvédelem nem illeti meg.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott másolatban nem kell törölni:
a) törvény eltérő rendelkezésének hiányában az  állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint
jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó személy nevét és beosztását, valamint
közfeladatával összefüggő egyéb személyes adatát, ha az  adott személy az  eljárásban közfeladatának
ellátásával összefüggésben vett részt,
b) a meghatalmazottként eljárt jogi képviselő nevét,
c) az egyesület vagy alapítvány képviselőjének nevét,
d) egyéb közérdekből nyilvános adatokat.
51. Elveszett (megsemmisült) iratok pótlása 165. § [Az iratpótlás egyes módjai, a pótlás mellőzése]
 (1) Az elveszett vagy megsemmisült iratok pótlására az ügyben eljárt bíró, illetve az elnök intézkedik. Ennek keretében
szükség szerint elrendeli az  iratok teljes vagy részleges pótlását, az  írásbeli jegyzőkönyv, illetve a  jegyzőkönyv
írásbeli kivonatának felvétel alapján történő újbóli előállítását, meghallgatja az  eljárásban részt vett személyeket,
kiadmányokat, iratmásolatokat szerez be.
(2) Ha az  elveszett vagy megsemmisült iratok alapján hozott határozat jogerős és végrehajtható, a  befejezett ügy
iratainak pótlása mellőzhető. A  felektől ilyen esetben csak a  határozat hiteles kiadmányát vagy másolatát kell
beszerezni.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni az eljárási cselekmény anyagának felvétel formájában történő
őrzése esetén is.
52. Pénzbírság 166. § [A pénzbírság alkalmazásának keretszabályai]
 (1) Az  e  törvény rendelkezései alapján kiszabható pénzbírság legmagasabb összege egymillió forint, a  kiskorúval
szemben kiszabható pénzbírság legmagasabb összege pedig háromszázezer forint azzal, hogy a  tizennegyedik
életévét be nem töltött kiskorúval szemben pénzbírság kiszabásának nincs helye.
(2) A kiszabott pénzbírság nem haladhatja meg a pertárgy értékét. Ha azonban a pertárgyérték az ötvenezer forintot
nem haladja meg, a kiszabható pénzbírság legmagasabb összege százezer forint.
(3) A kiszabott pénzbírságot szabadságvesztésre átváltoztatni nem lehet. A pénzbírság behajtására és felhasználására
azokat a  jogszabályokat kell alkalmazni, amelyek a  bíróságok által büntetőügyben kiszabott pénzbüntetésekre
irányadók.
(4) A pénzbírságban marasztaló végzés ellen külön fellebbezésnek van helye. A bíróság e végzését fontos okból maga is
megváltoztathatja.
HARMADIK RÉSZ
ELSŐFOKÚ ELJÁRÁS X. FEJEZET
EGYEZSÉGI KÍSÉRLET PERINDÍTÁS ELŐTT
53. Közvetítői eljáráshoz kapcsolódó és anélküli egyezségi kísérlet
167. § [Közvetítői eljáráshoz kapcsolódó egyezségi kísérlet]
 (1) Ha közvetítői eljárásban a felek között megállapodás jött létre, annak egyezségként történő jóváhagyása érdekében
bármelyik fél a  per megindítása előtt a  perre hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságon egyezségi
kísérletre idézést kérhet. Ha az egyezségi kísérletre idézést a megállapodást megkötő felek közösen kérik, az eljárás
bármely hatáskörrel rendelkező bíróságon lefolytatható. A  kérelemben fel kell tüntetni a  felek nevét, lakóhelyét
vagy székhelyét, további ismert azonosító adatait és a  bíróság hatáskörét és illetékességét megalapozó tényeket.
A kérelemhez csatolni kell a megállapodást.
(2) Az eljárásban a jogi képviselet nem kötelező.
 (3) A  bíróság az  egyezségi kísérlet határnapját a  kérelem beérkezésétől számított harminc napon – közös kérelem
esetén tizenöt napon – belüli időpontra tűzi ki, amelyre a közös kérelem esetén a kérelmezőket, illetve a kérelmezőt
és a kérelmezettet idézi; a kérelmet a kérelmezett részére egyidejűleg kézbesíti.
(4) A  bíróság a  felek között létrejött egyezséget jegyzőkönyvbe foglalja. Az  egyezség jóváhagyására e  törvénynek
az  egyezségre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. Bírósági titkár az  egyezség jóváhagyása tárgyában
határozatot nem hozhat.
(5) Ha a  kitűzött határnapon nem jött létre egyezség, a  bíróság az  eljárást végzéssel eredménytelennek nyilvánítja
és lezárja. A bíróság a kérelmezőt meg nem jelenése esetén – a megjelent ellenfél kérelmére – az okozott költség
megtérítésére kötelezi.
168. § [Közvetítői eljárás nélküli egyezségi kísérlet]
 (1) A fél a per megindítása előtt a perre hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságon akkor is kérhet egyezségi
kísérletre idézést, ha megelőzőleg a  felek között nem jött létre közvetítői eljárásban megállapodás. Az  eljárásra
a 167. § rendelkezéseit a (2)–(5) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A kérelemben elő kell adni a jogvita tárgyát és a tervezett egyezség tartalmát is.
 (3) Az eljárásra a kötelező jogi képviselet e törvényben foglalt szabályait alkalmazni kell.
 (4) Ha a  kitűzött határnapon nem jött létre egyezség, a  bíróság a  közvetítői eljárás igénybevételének lehetőségéről
tájékoztatja a  feleket. Ha valamennyi fél úgy nyilatkozik, hogy a  közvetítői eljárást igénybe veszi, az  eljárás közös
kérelmükre szünetel; a  szünetelésre – az  (5)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – e  törvénynek az  eljárás
szünetelésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) A (4) bekezdés szerint szünetelő eljárás folytatásának kizárólag akkor van helye, ha a folytatást határidőben kérő fél
a kérelme mellé csatolja a felek között a közvetítői eljárásban létrejött megállapodást; ellenkező esetben a bíróság
a  folytatás iránti kérelmet elutasítja és az  eljárás – megszakítás nélkül – továbbra is szünetel. A  szabályszerű
folytatás iránti kérelem alapján a bíróság az egyezségi kísérlet új határnapját a folytatás iránti kérelem beérkezésétől
számított harminc napon belüli időpontra tűzi ki.
XI. FEJEZET
PERINDÍTÁS 54. Keresetlevél 169. § [A per megindítása]
 (1) A pert a felperesnek az alperes ellen keresetlevéllel kell megindítania.
 (2) A büntetőeljárásról szóló törvény alapján a bíróságnak megküldött polgári jogi igényt keresetlevélként kell elbírálni,
és úgy kell tekintetni, mintha azt már eredetileg is annál a bíróságnál terjesztették volna elő, amelyhez megküldték.
170. § [A keresetlevél]
 (1) A keresetlevél bevezető részében fel kell tüntetni:
a) az eljáró bíróság megnevezését,
b) a  felek nevét, perbeli állását, a  felperes azonosító adatait, az  alperes ismert azonosító adatait, de legalább
lakóhelyét vagy székhelyét, és
c) a  felperes jogi képviselőjének nevét, székhelyét, telefonszámát, elektronikus levélcímét, több jogi képviselő
esetén a hivatalos iratok átvételére kijelölt jogi képviselő nevét.
 (2) A keresetlevél érdemi részében fel kell tüntetni:
a) a bíróság ítéleti rendelkezésére irányuló határozott kereseti kérelmet,
b) az érvényesíteni kívánt jogot a jogalap megjelölése útján,
c) az érvényesíteni kívánt jogot és a kereseti kérelmet megalapozó tényeket,
d) az  érvényesíteni kívánt jog, a  tényállítás és a  kereseti kérelem közötti összefüggés levezetésére vonatkozó
jogi érvelést, és
e) a tényállításokat alátámasztó és rendelkezésre álló bizonyítékokat, bizonyítási indítványokat az e törvényben
meghatározott módon.
 (3) A keresetlevél záró részében fel kell tüntetni:
a) a per tárgyának az értékét, valamint a meghatározásakor figyelembe vett tényeket és jogszabályhelyet,
b) a  bíróság hatáskörét és illetékességét – ha az  ügyben külföldi elem van, a  joghatóságát is – megalapozó
tényeket és jogszabályhelyet,
c) a  megfizetett illeték összegét és megfizetési módját, vagy az  eljárási illeték megfizetésének hiányában
a  költségkedvezmény engedélyezése iránti kérelmet, illetve jogszabály által biztosított illetékfizetés alóli
mentesülés esetén ennek alapjául szolgáló tényeket és jogszabályhelyet,
d) a nem természetes személy fél perbeli jogképességét, a  fél törvényes képviselőjeként megjelölt személy és
a meghatalmazott perbeli képviseleti jogát megalapozó tényeket és jogszabályhelyet, és
e) a záró részben feltüntetett tényeket alátámasztó bizonyítékokat.
 (4) Keresethalmazat esetén a  (2)  bekezdésben foglaltakat keresetenként kell teljesíteni, feltüntetve a  keresetek
egymáshoz való viszonyát és – egymással eshetőleges viszonyban álló több kereset esetén – az  elbírálás kért
sorrendjét is.
(5) A keresetlevélben feltüntethető az alpereshez intézett, indokolt felhívás
a) állítási szükséghelyzet esetén valamely tény állításához szükséges információ szolgáltatására, illetve
b) bizonyítási szükséghelyzet esetén bizonyítási eszköz csatolására.
171. § [A keresetlevél mellékletei]
 (1) A keresetlevélhez csatolni kell:
a) a  meghatalmazást, kivéve, ha a  meghatalmazás a  rendelkezési nyilvántartásban e  törvényben foglaltaknak
megfelelően szerepel vagy az általános meghatalmazás az általános meghatalmazások országos és közhiteles
nyilvántartásában szerepel,
b) a keresetlevél érdemi részében feltüntetett bizonyítékot, és
c) a keresetlevél záró részében feltüntetett bizonyítékot, költségkedvezmény iránti kérelem vagy jogszabályon
alapuló költségkedvezmény esetén jogszabályban előírt iratokat.
 (2) Az idegen nyelvű irathoz csatolni kell annak legalább egyszerű magyar nyelvű fordítását.
172. § [A kereseti kérelem fajtái]
 (1) Marasztalásra irányuló kereseti kérelem csak lejárt követelés érvényesítése iránt terjeszthető elő.
 (2) Tartásdíj, járadék és más időszakos szolgáltatás iránt indított perben a marasztalásra irányuló kereseti kérelem a le
nem járt követelésre is előterjeszthető. Lakás, más helyiség vagy egyéb ingatlan visszabocsátása iránt a  kereseti
kérelem a  visszabocsátás iránti kötelezettség lejárata előtt is előterjeszthető, feltéve, hogy a  visszabocsátásnak
határozott időpontban kell történnie.
(3) Valamely jog vagy jogviszony fennállásának vagy fenn nem állásának megállapítása iránt akkor terjeszthető elő
kereseti kérelem, ha a  kért megállapítás a  felperes jogainak az  alperessel szemben való megóvása érdekében
szükséges, és a jogviszony természeténél fogva vagy a kötelezettség lejártának hiányában vagy valamely más okból
marasztalás nem kérhető. A bíróság e törvényes feltételek fennállását hivatalból vizsgálja.
(4) A felek jogállapotának vagy jogviszonyának megváltoztatása – létrehozása, megszüntetése vagy módosítása – iránt
akkor terjeszthető elő kereseti kérelem, ha azt jogszabály kifejezetten megengedi.
173. § [Keresethalmazat]
 (1) Több kereset (valódi tárgyi keresethalmazat) akkor terjeszthető elő, ha a keresetek ugyanabból vagy – ténybeli és
jogi alapon – összefüggő jogviszonyból erednek és a keresetek között nincs olyan, amelynek elbírálása más bíróság
kizárólagos illetékességébe tartozik. Az  e  törvény hatálya alá tartozó ügyben előterjesztett keresetet nem lehet
összekapcsolni közigazgatási perben, illetve egyéb közigazgatási bírósági eljárásban eljáró bíróság hatáskörébe
tartozó keresettel, illetve indítvánnyal.
(2) Egymással eshetőleges vagy vagylagos viszonyban álló több kereset (a továbbiakban: látszólagos tárgyi
keresethalmazat) akkor terjeszthető elő, ha
a) a keresetek ugyanabból a jogviszonyból erednek,
b) az  egyes keresetek között nincs olyan, amelynek elbírálása más bíróság hatáskörébe vagy kizárólagos
illetékességébe tartozik, és
c) több alperes esetén valamennyi keresetet valamennyi alperes ellen indítják.
(3) A  fél személye vonatkozásában egymással eshetőleges vagy vagylagos viszonyban álló több kereset (látszólagos
személyi keresethalmazat) nem terjeszthető elő.
(4) A  keresetlevél előterjesztéséhez fűződő joghatások látszólagos tárgyi keresethalmazat esetén is valamennyi
keresetre nézve beállnak.
174. § [Áttétel]
 (1) Ha a  keresetlevél alapján megállapítható, hogy a  per elbírálása valamely más bíróság hatáskörébe vagy
illetékességébe tartozik, a bíróság elrendeli a keresetlevélnek ehhez a bírósághoz történő áttételét. Áttételnek van
helye akkor is, ha a  jogvita elbírálása közigazgatási perben vagy egyéb közigazgatási bírósági eljárásban eljáró
bíróság hatáskörébe tartozik.
(2) A  bíróság az  alperesnek megküldött áttételt elrendelő végzéshez csatolja a  keresetlevelet, kivéve, ha az  a  részére
korábban megküldésre került. Ha az alperesnek nincs perbeli jogképessége, az áttételt elrendelő végzést számára
nem kell kézbesíteni.
(3) Az áttételt elrendelő végzés ellen külön fellebbezésnek van helye. A bíróság a végzését maga is megváltoztathatja.
A keresetlevelet a végzés jogerőre emelkedése előtt nem lehet az új bírósághoz továbbítani.
(4) Nincs helye a  keresetlevél áttételének olyan bírósághoz, amely saját hatáskörének vagy illetékességének hiányát
már jogerősen megállapította.
(5) A bíróság az áttétel tárgyában soron kívül jár el.
175. § [Az áttétel jogkövetkezményei]
 (1) Az  áttett keresetlevelet úgy kell tekinteni, mintha azt már eredetileg is annál a  bíróságnál terjesztették volna elő,
amelyhez azt áttették.
 (2) Az áttételről történő rendelkezésig a felek által teljesített perbeli cselekmények és bírói rendelkezések hatálytalanok,
kivéve, ha
a) azok az áttétellel kapcsolatosak,
b) azok az áttételre okot adó keresetváltoztatás vagy keresetkiterjesztés előtt történtek, vagy
c) valamennyi cselekményt a felek jóváhagyják és valamennyi rendelkezést az új bíróság hatályában fenntartja.
176. § [Visszautasítás]
 (1) A bíróság – hiánypótlási felhívás kiadását mellőzve – a keresetlevelet visszautasítja, ha
a) a perre magyar bíróság joghatósága – törvény, az Európai Unió kötelező jogi aktusa, nemzetközi egyezmény
alapján – kizárt, vagy külföldi bíróság rendelkezik kizárólagos joghatósággal,
b) az  igény elbírálása más hatóság – ideértve a  büntető vagy szabálysértési ügyben eljáró bíróságot és
a választottbíróságot is – hatáskörébe tartozik vagy polgári nemperes bírósági eljárásban érvényesíthető,
c) a pert törvényben meghatározott más hatósági vagy egyéb eljárásnak, illetve a 24. § (3) bekezdése szerinti
eljárásnak kell megelőznie,
d) a felek között ugyanabból a ténybeli alapból származó ugyanazon jog iránt indított más perben a perindítás
joghatása már beállt vagy annak tárgyát már jogerősen elbírálták,
e) a félnek nincs perbeli jogképessége,
f ) az igény – az elévülés esetét kivéve – bírósági úton nem érvényesíthető,
g) a pert nem jogszabályban erre feljogosított személy indítja,
h) a  pert jogszabály alapján a  munkáltató helytállási kötelezettségébe tartozó személyiségi jogot sértő
tevékenység, illetve károkozás miatt a  közigazgatási, bírósági vagy ügyészségi jogkörében eljáró személy
ellen indították,
i) a felperes a perindításra jogszabályban megállapított határidőt elmulasztja,
j) az  nem tartalmazza a  170.  §-ban, illetve törvényben előírt egyéb kötelező tartalmi elemeket, illetve alaki
kellékeket vagy a felperes nem csatolta a 171. §-ban, illetve törvényben előírt egyéb kötelező mellékleteket,
k) a  felperes nem fizette meg a  keresetlevélben megjelölt pertárgyértéknek vagy a  jogszabályban
meghatározott tételes illetéknek megfelelő mértékű eljárási illetéket, valamint költségkedvezmény iránti
kérelmet, illetve jogszabályon alapuló költségkedvezményre történő hivatkozást sem terjesztett elő, vagy
l) azt a felperes a kötelező jogi képviselet ellenére jogi képviselő közreműködése nélkül nyújtotta be.
 (2) A bíróság visszautasítja a keresetlevelet, ha a felperes hiánypótlási felhívás ellenére nem
a) pótolta a fél mellőzött törvényes képviselőjét,
b) gondoskodott azon személyek perben állásáról, akik ellen jogszabály szerint a per indítható, illetve akiknek
a perben állása kötelező,
c) nyújtott be – törvény által meg nem engedett keresethalmazatot vagy pertársaságot tartalmazó keresetlevél
esetén – e törvény rendelkezéseinek megfelelő keresetlevelet,
d) gondoskodott a 73. § (3) bekezdése szerinti esetben a jogi képviseletéről,
e) pótolta az  (1)  bekezdés j)  pontjában foglaltakat tartalmazó, de egyéb okból hiánypótlásra szoruló
keresetlevél hiányait, vagy
f ) pótolta – az  (1)  bekezdés k)  pontja szerint a  megjelölt pertárgyértéknek megfelelően megfizetett illetéken
felül – a bíróság által a felperestől eltérően meghatározott pertárgyértékhez képest a hiányzó illetéket.
 (3) A keresetlevelet vissza kell utasítani akkor is, ha az (1) vagy (2) bekezdésben meghatározott okok a keresetlevélnek
csak valamely részét érintik.
 (4) Ha a fél, az ügyész, illetve a perindításra feljogosított személy keresete alapján a per tárgyában már jogerős ítéletet
hoztak, ugyanazon ténybeli alapból származó ugyanazon jog iránt előterjesztett keresetlevélre az  (1)  bekezdés
d) pontját kell alkalmazni, feltéve, hogy az  ítéletet annak is kézbesítették, akinek igénye érvényesítése iránt a pert
indították, és az vele szemben is jogerőre emelkedett.
(5) Ha a  büntetőeljárásról szóló törvény alapján a  bíróságnak megküldött polgári jogi igény vonatkozásában
az  (1)  bekezdés j)–l)  pontja alapján a  keresetlevél visszautasításának lenne helye, a  bíróság először hiánypótlásra
hívja fel a felperest; ennek eredménytelensége esetén az (1) bekezdés j)–l) pontját kell alkalmazni.
177. § [A visszautasító végzés kézbesítése]
 (1) A  bíróság a  keresetlevelet visszautasító végzést a  felperesnek kézbesíti és intézkedéséről az  alperest értesíti.
A  végzés ellen a  felperes külön fellebbezéssel élhet; a  fellebbezést az  alperesnek észrevételezésre nem kell
megküldeni.
(2) Ha a fél perbeli jogképességgel nem rendelkezik vagy törvényes képviselőjét mellőzték, a keresetlevélben megjelölt
személynek és címre kell az (1) bekezdés szerinti végzést kézbesíteni, illetve az értesítést megküldeni.
(3) Ha a  visszautasító végzést a  felperesnek hirdetményi kézbesítés alapjául szolgáló ok miatt nem lehet kézbesíteni,
a  bíróság hivatalból elrendeli a  végzés hirdetményi kézbesítését. Ugyanezen ok esetén az  alperes (1)  bekezdés
szerinti értesítése tekintetében hirdetményi kézbesítésnek nincs helye.
178. § [A keresetlevél előterjesztéséhez fűződő joghatások fenntartása]
 (1) A  keresetlevél visszautasítása esetén a  keresetlevél előterjesztésének joghatásai fennmaradnak, ha a  felperes
az  ügy előzményére hivatkozással, a  visszautasító végzés jogerőre emelkedésétől számított harminc nap alatt
a  keresetlevelet szabályszerűen – a  már megfelelően becsatolt mellékletek kivételével – újra előterjeszti, vagy
igényét egyéb úton szabályszerűen érvényesíti. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
(2) Ha a  felperes a  visszautasító végzés jogerőre emelkedését megelőzően a  keresetlevelet újra előterjeszti, azt
a visszautasító végzés ellen előterjesztett fellebbezés visszavonásának vagy a végzés elleni fellebbezési jogról való
lemondásnak kell tekinteni; az ezzel ellentétes felperesi nyilatkozat hatálytalan.
55. A kereset közlése 179. § [A kereset közlése]
 (1) Ha a  keresetlevél perfelvételre alkalmas, a  bíróság a  keresetlevél kézbesítésével egyidejűleg felhívja az  alperest,
hogy a keresetlevél kézbesítésétől számított negyvenöt napon belül terjessze elő az írásbeli ellenkérelmét.
 (2) A  bíróság a  kereset közlésével egyidejűleg megteszi a  tárgyalás előkészítése körében szükséges további
intézkedéseket.
 (3) A  bíróság a  kereset közlésével egyidejűleg tájékoztatja az  alperest a  kötelező jogi képviselet szabályairól, ha erre
korábban még nem került sor.
 (4) A  bíróság a  keresetlevelet kézbesíti annak is, akinek igénye érvényesítése iránt az  ügyész, illetve a  perindításra
feljogosított személy pert indított; nem akadálya az eljárás folytatásának, ha a keresetlevél e személy részére nem
kézbesíthető.
(5) A bíróság az alperes indokolt kérelmére az írásbeli ellenkérelem benyújtására előírt határidőt kivételesen, legfeljebb
negyvenöt nappal meghosszabbíthatja.
180. § [A perindítás joghatásainak beállása]
 (1) A perindítás joghatásai a kereset közlésével állnak be.
 (2) Ha a per a bíróság jogerős érdemi határozata nélkül fejeződik be, a keresetlevél előterjesztésének és a perindításnak
a joghatásai – törvény eltérő rendelkezése hiányában – elenyésznek.
 (3) Az (1) és (2) bekezdés rendelkezései látszólagos tárgyi keresethalmazat esetén is valamennyi keresetre irányadók.
56. A bírósági meghagyás 181. § [Az írásbeli ellenkérelem elmulasztásának következménye]
 (1) Ha az alperes az  írásbeli ellenkérelem előterjesztését elmulasztja és beszámítást tartalmazó iratot sem terjeszt elő,
vagy azt a bíróság visszautasítja, a bíróság hivatalból, tárgyaláson kívül, az alperest a vele közölt kereseti kérelemnek
megfelelően bírósági meghagyással kötelezi, kivéve, ha az eljárás megszüntetésének van helye.
(2) Nem akadálya a  bírósági meghagyás kibocsátásának, ha az  alperes írásbeli ellenkérelmében csak a  keresetet
általánosságban vitató nyilatkozatot terjeszt elő, amely nem tartalmaz sem alaki védekezést, sem érdemi
védekezést.
(3) Ha az  alperes írásbeli ellenkérelmében csak alaki védekezést terjeszt elő, az  érdemi védekezés előterjesztésének
hiányára a 203. § (2) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.
182. § [A bírósági meghagyással szembeni ellentmondás]
 (1) A  bírósági meghagyás ellen a  kézbesítéstől számított tizenöt napon belül bármelyik fél írásban, a  meghagyást
kibocsátó bíróságnál ellentmondással élhet. Nem tekinthető a  bírósági meghagyás megtámadásának, ha a  fél
a  követelés összegét teljes egészében elismeri, és csak a  fizetésre halasztást vagy a  részletekben történő fizetést,
illetve csak a bírósági meghagyás kijavítását kéri. Ha az ellentmondás csak a perköltséget, illetve a meg nem fizetett
illetéket vagy az  állam által előlegezett költséget sérelmezi, erről a  bíróság tárgyaláson kívül végzéssel határoz;
e végzéssel szemben külön fellebbezésnek van helye.
(2) Az  ellentmondással egyidejűleg az  írásbeli ellenkérelmet vagy beszámítást tartalmazó iratot is elő kell terjeszteni.
Ennek elmaradása vagy az  ellentmondás elkésettsége esetén, továbbá a  181.  § (2)  bekezdése szerinti esetben
a  bíróság az  ellentmondást visszautasítja. Ugyanígy jár el a  bíróság, ha az  ellentmondáshoz csak beszámítást
tartalmazó iratot terjesztenek elő, és azt a  bíróság visszautasítja. Az  ellentmondást visszautasító végzés ellen
az  ellentmondással élő fél külön fellebbezéssel élhet. Az  ellentmondással egyidejűleg viszontkereset indításának
nincs helye.
(3) Az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően előterjesztett ellentmondás esetén a bírósági meghagyás hatályát veszti és
a bíróság az eljárást a perfelvétel szabályai szerint folytatja. Az ellentmondás illetékét az ellentmondással élő fél nem
számíthatja fel.
(4) A  bírósági meghagyás vagy annak azon része, amelyet ellentmondással nem támadtak meg, vagy amellyel
szembeni ellentmondást a bíróság jogerősen visszautasította, az ellentmondásra nyitva álló határidő leteltét követő
naptól kezdve jogerős.
(5) Ha olyan féllel szemben került sor bírósági meghagyás kibocsátására, akinek a keresetlevelet
a) a  tagállamokban a  polgári és kereskedelmi ügyekben a  bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről
(„iratkézbesítés”), és az 1348/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 13-i
1393/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján, vagy
b) a  2005. évi XXXVI. törvénnyel kihirdetett, a  polgári és kereskedelmi ügyekben keletkezett bírósági és
bíróságon kívüli iratok külföldön történő kézbesítéséről szóló, Hágában, 1965. november 15. napján kelt
Egyezmény alapján
kellett kézbesíteni, a bírósági meghagyás megtámadására előírt határidő elmulasztása esetén igazolásnak a bírósági
meghagyás kibocsátásától számított egy évig van helye; az  igazolási kérelem előterjesztésével egyidejűleg
az írásbeli ellenkérelmet vagy beszámítást tartalmazó iratot is elő kell terjeszteni.
XII. FEJEZET
PERFELVÉTELI SZAK 57. A perfelvétel általános rendelkezései
183. § [A perfelvétel tartalma]
 (1) A perfelvétel körében a felek perfelvételi iratban feltüntetett vagy perfelvételi tárgyaláson előadott tényre és jogra
vonatkozó állítással, tagadással, be- vagy elismeréssel, ezekből következő kérelemmel, a  tények megállapításához
szükséges bizonyítási indítvánnyal, a bizonyítékok és a bizonyítási indítványok értékelésére vonatkozó nyilatkozattal,
valamint bizonyítási eszköz rendelkezésre bocsátásával (a továbbiakban együtt: perfelvételi nyilatkozat) – a bíróság
közrehatása mellett – meghatározzák a jogvita kereteit.
(2) A perfelvétel látszólagos tárgyi keresethalmazat esetén is valamennyi keresetre egyidejűleg kiterjed.
 (3) A bíróság a perfelvétel körében bizonyítást csak törvényben meghatározott esetben folytat le.
 (4) A perfelvételt lezáró végzés meghozataláig a fél a perfelvételi nyilatkozatait – e törvény keretei között – az ellenfél
hozzájárulása nélkül megváltoztathatja.
 (5) Azt a  felet, aki perfelvételi nyilatkozatát úgy teszi vagy változtatja meg, hogy arra a  perfelvétel során perfelvételi
iratban vagy tárgyaláson korábban lehetősége volt, a bíróság pénzbírsággal sújtja.
 (6) Ha a  fél valamely perfelvételi nyilatkozatot a  bíróság anyagi pervezetése ellenére nem vagy nem teljeskörűen
terjeszt elő, a bíróság a fél perfelvételi nyilatkozatait hiányos tartalma szerint, a rendelkezésre álló peranyag alapján
bírálja el.
184. § [Állítási szükséghelyzet]
 (1) A fél állítási szükséghelyzetben van, ha
a) valószínűsíti, hogy a  határozott tények állításához szükséges információval kizárólag az  ellenérdekű fél
rendelkezik,
b) igazolja, hogy az információ megszerzése és megtartása érdekében szükséges intézkedéseket megtette,
c) az ellenérdekű fél bírói felhívásra sem adja meg az információt, és
d) az ellenérdekű fél nem valószínűsíti az a) és b) pontban foglaltak ellenkezőjét.
(2) Állítási szükséghelyzet fennállása esetén a szükséghelyzettel érintett tényállítást a bíróság valósnak fogadhatja el, ha
annak tekintetében kételye nem merül fel.
185. § [Kereset- és ellenkérelem-változtatás a perfelvétel során]
 (1) A perfelvétel során keresetváltoztatásnak akkor van helye, ha a megváltoztatott kereset ugyanabból vagy – ténybeli
és jogi alapon – összefüggő jogviszonyból ered, mint a korábbi kereset.
(2) A keresetváltoztatást tartalmazó nyilatkozatot a keresetlevélre vonatkozó szabályoknak megfelelő tartalommal kell
megtenni.
(3) A  bíróság visszautasítja a  keresetváltoztatást tartalmazó nyilatkozatot, ha a  benne foglalt kereset esetében
e törvény szerint a keresetlevél visszautasításának lenne helye; a hiánypótlási felhívás kiadásának szükségességére
a  keresetlevél visszautasítására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. A  bíróság elutasítja a  keresetváltoztatást
tartalmazó nyilatkozatot, ha nem állnak fenn az  (1)  bekezdésben foglalt feltételek. A  bíróság e  bekezdés szerinti
határozatát köteles indokolni.
(4) A  keresetváltoztatás előtti nyilatkozathoz kötődő keresetlevél előterjesztési, illetve perindítási joghatások
a perfelvételt lezáró végzés meghozatalával elenyésznek.
(5) Az ellenkérelem-változtatást tartalmazó nyilatkozatot az írásbeli ellenkérelemre vonatkozó szabályoknak megfelelő
tartalommal kell megtenni.
186. § [A perfelvétel körén kívüli egyéb perbeli cselekmények]
A perfelvételi szakban a bíróság és a felek a perfelvétel lefolytatása mellett e törvény szerint járnak el a perfelvétel
körén kívül eső esetleges egyéb perbeli cselekmények vonatkozásában.
58. A perfelvétel a perfelvételi tárgyalásig 187. § [A perfelvétel módjának meghatározása]
A bíróság a keresettel szembeni írásbeli ellenkérelem előterjesztését követően, az ügy körülményeitől függően:
a) a perfelvételi tárgyalás kitűzése előtt további írásbeli perfelvételt rendel el,
b) kitűzi a perfelvételi tárgyalást, vagy
c) további írásbeli perfelvétel elrendelése és perfelvételi tárgyalás kitűzése nélkül jár el.
188. § [További írásbeli perfelvétel elrendelése]
Ha a  bíróság további írásbeli perfelvételt rendel el, az  írásbeli ellenkérelmet kézbesíti a  felperesnek és megfelelő
határidő tűzésével felhívja, hogy az arra vonatkozó válasziratát terjessze elő.
189. § [A perfelvételi tárgyalás kitűzése és az idézés]
 (1) A bíróság kitűzi a perfelvételi tárgyalást és arra a feleket idézi, ha
a) további írásbeli előkészítést rendelt el és a  felperes a  válasziratot előterjesztette, vagy ennek hiányában
a válaszirat előterjesztésére megadott határidő lejárt, vagy
b) további írásbeli perfelvételt nem rendelt el és a perfelvételi tárgyalás mellőzése sem indokolt.
 (2) E törvény eltérő rendelkezése hiányában a perfelvételi tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy az idézésnek a felek részére
történő kézbesítése a  tárgyalás napját legalább tizenöt nappal megelőzze (a továbbiakban: tárgyalási időköz).
A tárgyalási időközt a bíróság sürgős esetben lerövidítheti.
(3) Ha a  bíróság a  perfelvételi tárgyalás kitűzése előtt nem rendelt el további írásbeli perfelvételt, az  idézéssel
egyidejűleg kézbesíti a felperesnek az alperes írásbeli ellenkérelmét.
(4) Ha a bíróság a perfelvételi tárgyalás kitűzése előtt további írásbeli perfelvételt rendelt el, és a felperes a válasziratát
előterjesztette, a  bíróság az  idézéssel egyidejűleg azt kézbesíti az  alperesnek és megfelelő határidő tűzésével
felhívhatja az alperest viszontválasz előterjesztésére.
(5) A  bíróság a  perfelvételi tárgyalás határnapját úgy állapítja meg, hogy az  előterjesztendő irat lehetőleg a  kitűzött
határnap előtt a többi félnek kézbesíthető legyen.
(6) A  fél köteles gondoskodni arról, hogy a  perfelvételi tárgyaláson tény- és bizonyítási kérdésekben személyesen
vagy képviselője útján nyilatkozatot tudjon tenni. A  bíróság erről, továbbá a  191.  § (4)  bekezdésében és
a 192. § (2) bekezdésében foglaltakról az idézésben tájékoztatja a felet.
59. A perfelvételi tárgyalás 190. § [A perfelvételi tárgyalás elmulasztásának következményei]
 (1) Ha a perfelvételi tárgyalást
a) valamennyi fél elmulasztotta, vagy
b) valamelyik fél elmulasztotta, és a jelen lévő fél nem kérte annak megtartását,
a bíróság az eljárást hivatalból megszünteti.
(2) Ha a perfelvételi tárgyalás a jelen lévő fél kérelmére megtartásra kerül,
a) úgy kell tekintetni, hogy a mulasztó fél a megjelent fél tárgyalást megelőzően vagy tárgyaláson előterjesztett
tényállítását, jogállítását, illetve bizonyítékát nem vitatja, valamint kérelme, indítványa teljesítését nem
ellenzi, kivéve, ha korábban ezekkel ellentétes nyilatkozatot tett,
b) úgy kell tekinteni, hogy a  mulasztó fél keresete vagy ellenkérelme megalapozásához egyéb perfelvételi
nyilatkozatot nem kíván, illetve nem tud tenni,
c) a mulasztó féllel közöltnek kell tekinteni a tárgyaláson jelen lévő fél nyilatkozatát, a tárgyaláson csatolt, illetve
kézbesíthető iratot, és
d) a  perfelvétel lezárható, kivéve, ha a  perfelvételi tárgyalást e  törvényben meghatározott okból el kell
halasztani.
191. § [A perfelvételi tárgyalás menete]
 (1) A  bíróság a  perfelvételi tárgyalás kezdetén összegzi a  jogvita szempontjából lényeges nyilatkozatokat. A  felek
az összegzésre észrevételt tehetnek.
 (2) Ha az  alperes az  ellenkérelmében az  eljárás megszüntetését kérte, és erről a  bíróság még nem határozott,
a  bíróság először ebben a  kérdésben tárgyal és határoz. A  bíróság a  megszüntetés iránti kérelem tárgyalása
mellett elrendelheti az  érdemi védekezés vonatkozásában is a  perfelvétel folytatását, kivéve, ha az  eljárás
megszüntetésének a felek mulasztása, közös kérelme vagy a felperes elállása folytán van helye. A bíróság az eljárás
megszüntetése iránti kérelem elutasításáról az eljárást befejező határozatában is rendelkezhet.
(3) A  bíróság a  szükséges körben felhívja a  feleket, és lehetőséget biztosít arra, hogy perfelvételi nyilatkozataikat
előadják.
(4) A fél jogi képviselője mellett a fél, a törvényes képviselője és a nem jogi képviselő meghatalmazottja a tényállítás,
a bizonyíték és a bizonyítási indítványok tekintetében hatályos nyilatkozatot tehet.
192. § [A perfelvételi tárgyalás elhalasztása]
 (1) A bíróság elhalasztja a perfelvételi tárgyalást, ha
a) a  fél a  tárgyalást elmulasztotta és az  ellenfél a  tárgyaláson a  kereseti, viszontkereseti kérelem fajtáját,
a jogállítását megváltoztatta vagy a kereseti, viszontkereseti kérelmét, illetve beszámítás útján érvényesített
követelése összegét felemelte,
b) a fél a tárgyaláson az a) pontban meghatározott nyilatkozatát oly módon változtatta meg, hogy a tárgyaláson
jelen lévő ellenfélnek az ellenkérelem vagy annak módosítása, illetve nyilatkozata előterjesztésére megfelelő
időt kell biztosítani,
c) a fél a perfelvételi nyilatkozatát a tárgyaláson önhibáján kívüli okból nem tudja teljeskörűen megtenni, vagy
d) a perfelvétel lezárásának e törvény szerinti egyéb akadálya van.
(2) A perfelvételi tárgyalás elhalasztásának az (1) bekezdés b) és c) pontja alapján nincs helye önmagában azért, mert
a  fél képviselője a nyilatkozatot azért nem tudja megtenni, mert a  jelen nem lévő fél vagy annak más képviselője
rendelkezik a szükséges ismeretekkel.
(3) A  bíróság a  perfelvételi tárgyalást elhalasztó végzésében megjelöli a  halasztás okát, a  folytatólagos perfelvételi
tárgyalás határnapját nyomban – a  189.  § (5)  bekezdésében foglaltak alkalmazásával – kitűzi, arra a  feleket idézi,
és a  tárgyaláson lefolytatott perfelvétel eredményéhez képest felhívja a  felet, hogy megfelelő határidőn belül
az előkészítő iratát terjessze elő.
193. § [A folytatólagos perfelvételi tárgyalás]
A folytatólagos perfelvételi tárgyalásra a  perfelvételi tárgyalás elmulasztásának a  következményeire, a  perfelvételi
tárgyalás menetére és elhalasztására vonatkozó szabályokat alkalmazni kell.
60. A perfelvétel lezárása perfelvételi tárgyaláson 194. § [A perfelvétel lezárása]
 (1) Ha a felek a perfelvételi nyilatkozataikat megtették, és a perfelvételi tárgyalás elhalasztásának nincs helye, a bíróság
a perfelvételt végzéssel lezárja; a bíróság e végzéséhez kötve van.
 (2) A  perfelvétel lezárása előtt a  bíróság a  feleket erre figyelmezteti és lehetőséget biztosít további nyilatkozataik
megtételére. 195. § [Egyezség létrehozásának megkísérlése a perfelvételi tárgyaláson és közvetítői eljárás útján]
A perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően a  bíróság – ha annak sikerére esély mutatkozik – megkísérli
a  felek között egyezség létrehozását. A  bíróság tájékoztatást nyújt a  közvetítés igénybevételének lehetőségéről,
annak módjáról és előnyeiről, az esetleges megállapodás bírósági egyezségbe foglalásának lehetőségéről, valamint
a szünetelés szabályairól.
196. § [Áttérés az érdemi tárgyalásra]
Ha a  felek között a  195.  §-ban foglaltak alapján nem jött létre egyezség és az  eljárás nem szünetel, a  bíróság
nyomban megtartja vagy – ha ezt az  ügy körülményei nem teszik lehetővé – kitűzi az  érdemi tárgyalást, és arra
a feleket idézi.
61. Perfelvételi tárgyalás mellőzése 197. § [Tájékoztatás a perfelvételi tárgyalás mellőzéséről]
 (1) Ha a bíróság úgy ítéli meg, hogy a felek a keresetlevélben és az írásbeli ellenkérelemben megtett nyilatkozatokkal
a jogvita kereteit meghatározták, tájékoztatja a feleket, hogy a perfelvételt további írásbeli perfelvétel és perfelvételi
tárgyalás mellőzésével kívánja lezárni, továbbá egyidejűleg
a) a felperesnek kézbesíti az írásbeli ellenkérelmet,
b) figyelmezteti a feleket a perfelvétel lezárásának a következményére, és
c) tájékoztatja a feleket, hogy ha ezt bármelyikük tizenöt napon belül írásban kéri, perfelvételi tárgyalást tart.
(2) A bíróság perfelvételi tárgyalást tűz ki és arra a feleket idézi, ha azt bármelyik fél határidőben kéri.
198. § [A perfelvétel lezárása perfelvételi tárgyalás nélkül]
Ha a felek határidőben nem kérték a perfelvételi tárgyalás tartását, a bíróság – tárgyaláson kívül – végzéssel lezárja
a perfelvételt és kitűzi az érdemi tárgyalást, amelyre a feleket idézi. A perfelvételt lezáró végzéshez a bíróság kötve
van.
62. A perfelvétel iratai 199. § [Az írásbeli ellenkérelem]
 (1) Az ellenkérelem bevezető részében fel kell tüntetni:
a) az eljáró bíróság nevét és a bírósági ügyszámot,
b) a  felek nevét, lakóhelyét vagy székhelyét, perbeli állását, az  alperesnek a  keresetlevélben fel nem tüntetett
azonosító adatait,
c) az alperes jogi képviselőjének nevét, székhelyét, telefonszámát, elektronikus levélcímét, több jogi képviselő
esetén a hivatalos iratok átvételére kijelölt jogi képviselő nevét is.
 (2) Az ellenkérelem érdemi részében – ha azzal a fél a perben védekezni kíván – fel kell tüntetni:
a) alaki védekezés esetén
aa) az eljárás megszüntetésére alapot adó okot, az azt megalapozó jogszabályhelyet és tényeket,
ab) a  tényeket alátámasztó és rendelkezésre álló bizonyítékokat, bizonyítási indítványokat
az e törvényben meghatározott módon,
b) érdemi védekezés esetén
ba) a  beszámítás kivételével valamennyi anyagi jogi kifogást a  jogalap megjelölése útján és az  azt
megalapozó tényeket, továbbá az ezek közötti összefüggés levezetésére vonatkozó jogi érvelést,
bb) a kereseti kérelem vitatott részét,
bc) a keresetlevélben feltüntetett tényekre, bizonyítékokra és bizonyítási indítványokra vonatkozó vitató
nyilatkozatot és a védekezést megalapozó tényeket,
bd) a  keresettel érvényesített jog, a  tényállítás és a  kereseti kérelem közötti összefüggést cáfoló jogi
érvelést, és
be) a  védekezést – ideértve az  anyagi jogi kifogást is – megalapozó tényeket alátámasztó és
rendelkezésre álló bizonyítékokat, illetve bizonyítási indítványokat az e törvényben meghatározott
módon.
(3) Az ellenkérelem záró részében fel kell tüntetni:
a) az ellenfél – állítási, illetve bizonyítási szükséghelyzetre hivatkozással rögzített – felhívására tett nyilatkozatot,
illetve csatolt bizonyítási eszközt, vagy ezek hiányában a felhívásban foglaltak nem teljesítésének indokát,
b) a  fél perben eljáró törvényes képviselője – ha az eltér az ellenfél által feltüntetettől – és meghatalmazottja
képviseleti jogát megalapozó tényeket és azok bizonyítékait.
 (4) Keresethalmazat esetén a (2) bekezdés b) pontja szerinti kötelezettséget keresetenként kell teljesíteni.
 (5) Az ellenkérelemben feltüntethető az ellenfélhez intézett, indokolt felhívás
a) állítási szükséghelyzet esetén valamely tény állításához szükséges információ szolgáltatására, vagy
b) bizonyítási szükséghelyzet esetén bizonyítási eszköz csatolására.
(6) Ha a  fél a  vele szemben érvényesített jogot és kérelmet elismeri, a  (2)–(5)  bekezdésben foglaltak helyett
e nyilatkozatát kell feltüntetni.
200. § [Az írásbeli ellenkérelem mellékletei]
Az ellenkérelemhez csatolni kell:
a) a 171. §-ban meghatározott fajtájú, az ellenkérelemhez kapcsolódó mellékleteket, és
b) az ellenfél felhívásának teljesítése esetén azon bizonyítékokat, amelyekre a felhívás vonatkozott.
201. § [Válaszirat, viszontválasz]
 (1) A válasziratban a bíróság felhívásának megfelelő körben fel kell tüntetni
a) az  arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a  fél az  ellenkérelemben szereplő tény-, illetve jogállításokat,
kérelmeket, továbbá a bizonyítékokra, bizonyítási indítványokra vonatkozó állításokat mennyiben és milyen
okból vitatja,
b) az ellenfél – állítási, illetve bizonyítási szükséghelyzetre hivatkozással rögzített – felhívására tett nyilatkozatot,
illetve csatolt bizonyítási eszközt, vagy ezek hiányában a felhívás nem teljesítésének indokát, és
c) a bíróság anyagi pervezetése szerinti felhívásra vonatkozó nyilatkozatot.
 (2) A  fél válasziratban külön felhívás nélkül is tehet az  (1)  bekezdés körébe nem tartozó perfelvételi nyilatkozatot, és
a 199. § (5) bekezdése szerinti felhívást intézhet az ellenfélhez.
 (3) Ha a fél az ellenkérelemre tekintettel keresetet kíván változtatni, a válasziratban fel kell tüntetni a keresetváltoztatást
tartalmazó nyilatkozatot.
 (4) A  válaszirathoz mellékelni kell a  feltüntetett és rendelkezésre álló, valamint az  ellenkérelem szerinti felhívásban
feltüntetett bizonyítékot.
 (5) A  viszontválaszra a  válasziratra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy az  ellenkérelmen
a válasziratot, a keresetváltoztatáson az ellenkérelem-változtatást kell érteni.
202. § [Előkészítő irat]
Az előkészítő iratban azt a  perfelvételi nyilatkozatot kell feltüntetni, amelynek ilyen formában történő
előterjesztésére a bíróság a felet felhívta.
203. § [Perfelvételi irat előterjesztése és kézbesítése]
 (1) A fél perfelvételi iratot – ideértve a 63. alcím szerinti perfelvételi iratokat is – akkor terjeszthet elő, ha arra a bíróság
felhívta, vagy azt törvény lehetővé teszi. Az ennek megsértésével előterjesztett irat – e törvény eltérő rendelkezése
hiányában – hatálytalan.
(2) Ha a fél az e törvényben vagy a bíróság felhívásában meghatározott valamely perfelvételi nyilatkozatot nem tüntet
fel a perfelvételi iratban, úgy kell tekinteni – mindaddig, amíg nyilatkozatot nem tesz –, hogy
a) a fél az ellenfél érintett tényállítását, jogállítását, illetve bizonyítékát nem vitatja, az ellenfél érintett kérelme,
illetve indítványa teljesítését nem ellenzi, kivéve, ha korábban ezzel ellentétes nyilatkozatot tett, és
b) a  fél keresete vagy ellenkérelme megalapozásához nem kíván, illetve nem tud az  érintett perfelvételi
nyilatkozat szerinti tényállítást, jogállítást, kérelmet, bizonyítékot vagy bizonyítási indítványt előterjeszteni.
 (3) Ha a  bíróság a  felet valamely perfelvételi irat előterjesztésére először hívja fel, egyidejűleg figyelmezteti az  irat
hiányosságának, előterjesztése elmulasztásának a következményeire.
 (4) Több – ugyanolyan vagy eltérő fajtájú – perfelvételi iratot külön beadványban kell előterjeszteni.
 (5) A bíróság a perfelvételi tárgyalás kitűzését követően előterjesztett perfelvételi iratot kézbesíti a feleknek, ha pedig
a kézbesítés a perfelvételi tárgyalás határnapjáig már nem lehetséges, azt a tárgyaláson adja át.
63. A perfelvétel további iratai és szabályai viszontkereset, beszámítás esetén
204. § [Viszontkereset]
 (1) Az alperes a felperes ellen – a keresettel érvényesíteni kívánt joggal azonos jogviszonyból eredő joga iránt – írásban
előterjesztett viszontkereset-levéllel viszontkeresetet indíthat. A viszontkereset-levelet a kereset közlésétől számított
negyvenöt napon belül vagy a bíróság által az ellenkérelem előterjesztésére meghosszabbított határidőn belül, de
legkésőbb az írásbeli ellenkérelem, illetve beszámítást tartalmazó irat előterjesztésével egyidejűleg kell benyújtani.
Más jogviszonyból eredő jog iránt akkor terjeszthető elő viszontkereset, ha a kereset tekintetében a per eldöntése
függ a viszontkereset elbírálásától vagy a viszontkereset eldöntése függ a kereset elbírálásától.
(2) Törvényszék előtt nincs helye járásbíróság hatáskörébe tartozó viszontkereset indításának, kivéve a  vagyonjogi
perben vagyonjogi igény iránt indított viszontkeresetet. Járásbíróság előtt olyan viszontkeresetet, amely a követelés
egész összegére tekintettel a  törvényszék hatáskörébe tartozna, csak akkor lehet indítani, ha a  viszontkeresettel
érvényesített követelés beszámításra is alkalmas, és a  követelés összegének a  felperes kereseti követelését
meghaladó részére a járásbíróságnak hatásköre van.
(3) Vagyonjogi perben az  eljáró bíróság a  viszontkeresetre egyéb illetékességi ok hiányában is illetékes, kivéve, ha
a viszontkereset elbírálása más bíróság kizárólagos illetékességébe tartozik.
(4) Nincs helye viszontkereset indításának az  alperes által más perben a  felperes követelésével szemben már
beszámított követelés esetében.
(5) E törvény eltérő rendelkezése hiányában a viszontkeresetre a keresetre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
205. § [A viszontkereset-levél]
A viszontkereset-levél tartalmi elemeire és mellékleteire a keresetlevélre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
206. § [A viszontkereset-levél visszautasítása]
 (1) A bíróság visszautasítja a viszontkereset-levelet, ha
a) azt az alperes e törvény rendelkezéseinek megsértésével terjesztette elő,
b) a keresetlevél visszautasításának a 176. § (1) és (2) bekezdésében foglalt valamely oka áll fenn, vagy
c) törvény egyéb rendelkezése értelmében nincs helye viszontkeresetnek.
(2) A  viszontkereset-levél részbeni visszautasításának és áttételének nincs helye. A  viszontkereset-levél
visszautasításáról szóló végzéssel szemben külön fellebbezésnek van helye.
(3) A  viszontkereset-levél visszautasítása esetén a  viszontkereset-levél előterjesztéséhez fűződő joghatások
fennmaradnak, ha azt az  alperes a  visszautasító végzés jogerőre emelkedésétől számított nyolc nap alatt
szabályszerűen – a  már megfelelően becsatolt mellékletek kivételével – újra előterjeszti. A  határidő elmulasztása
esetén igazolásnak nincs helye. A  visszautasító végzés jogerőre emelkedése előtt előterjesztett új viszontkeresetlevélre a 178. § (2) bekezdésének rendelkezése irányadó.
(4) Az  ismételten nem e  törvénynek megfelelően benyújtott viszontkereset-levelet a  bíróság visszautasítja; a  bíróság
e végzését köteles indokolni.
207. § [Viszontkeresettel szembeni írásbeli ellenkérelem]
A viszontkeresettel szembeni írásbeli ellenkérelem tartalmi elemeire és mellékleteire a keresettel szembeni írásbeli
ellenkérelem szabályait kell alkalmazni.
208. § [Viszontkeresettel szembeni ellenkérelem elmulasztásának következménye]
Ha a  felperes a  viszontkeresettel szemben ellenkérelem előterjesztését elmulasztja és beszámítást tartalmazó
iratot vagy nyilatkozatot sem terjeszt elő, illetve azt a  bíróság visszautasítja, a  bíróság a  felperest a  vele közölt
viszontkereseti kérelemnek megfelelően hivatalból bírósági meghagyással kötelezi, kivéve, ha az  eljárás
megszüntetésének van helye. A  181.  § (2) és (3)  bekezdését és a  182.  § rendelkezéseit a  viszontkereset
vonatkozásában is alkalmazni kell.
209. § [A beszámítás]
 (1) Az  alperes a  felperes követelésével szembeni ellenkövetelését a  kereset közlésétől számított negyvenöt napon
belül vagy a bíróság által az ellenkérelem előterjesztésére meghosszabbított határidőn belül írásban előterjesztett
beszámítást tartalmazó iratban számíthatja be. Ha az alperes írásbeli ellenkérelmet, illetve viszontkereset-levelet is
előterjesztett, a beszámítást tartalmazó iratot legkésőbb ezzel egyidejűleg kell előterjeszteni.
(2) A követeléssel szemben nincs helye olyan ellenkövetelés beszámításának,
a) amelynek keresetként történő elbírálása más bíróság kizárólagos joghatósága alá, vagy – vagyonjogi
követelés kivételével – hatáskörébe, illetve kizárólagos illetékességébe tartozna,
b) amelynek érvényesítése iránt az  alperes más pert indított, és abban a  perben a  perindítás joghatása már
beállt vagy azt jogerősen elutasították, vagy
c) amelyet az  alperes más perben a  felperessel szemben beszámításként már előterjesztett vagy azt
az ellenkövetelés fennállta tekintetében érdemben jogerősen elbírálták.
 (3) Egymással eshetőleges vagy vagylagos viszonyban álló több beszámítás nem terjeszthető elő.
 (4) Az  alperes beszámítani kívánt követelésével szemben a  felperes részéről beszámításnak (a továbbiakban:
ellen-beszámítás) nincs helye, kivéve, ha a  felperes a  beszámításra vonatkozó nyilatkozatát az  alperesi beszámítás
előterjesztését megelőzően már közölte az alperessel.
(5) A  viszontkereseti követeléssel szemben a  felperes által előterjeszthető beszámításra és az  ellen-beszámításra
az (1)–(4) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6) A  fél az  (1)  bekezdésben meghatározott határidő után beszámítással – ideértve az  ellen-beszámítást is – írásban
vagy a tárgyaláson szóban akkor élhet, ha a (2)–(4) bekezdés szerinti kizáró ok nem áll fenn, és
a) a beszámítást az ellenfél elismeri,
b) a beszámítani kért követelés a beszámítás előterjesztésére előírt határidő leteltét követően járt le, vagy
c) a beszámítani kért követelés a fél által indított más perben hozott jogerős ítéleten alapul.
(7) A beszámítást a (6) bekezdés b) pontja esetén az ellenkövetelés lejártától, a (6) bekezdés c) pontja esetén az ítélet
jogerőre emelkedésétől számított harminc napon belül, de legkésőbb az  elsőfokú ítélet meghozatalát megelőző
tárgyalás berekesztéséig kell előterjeszteni; e határidő elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.
(8) Ha a  fél a  tárgyaláson szóban él beszámítással, azt a  beszámítást tartalmazó iratra vonatkozó szabályoknak
megfelelő tartalommal kell előadni.
(9) E törvény eltérő rendelkezése hiányában a beszámításra a keresetre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
210. § [A beszámítást tartalmazó irat]
 (1) A  beszámítást tartalmazó iratra a  keresetlevél tartalmára és mellékletére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni
azzal, hogy az  érdemi részben fel kell tüntetni annak kimutatását is, hogy az  ellenkövetelés a  kereseti követelést
milyen időponttal, mennyiben és miként szünteti meg.
(2) Ha a fél az ellenkövetelését a pert megelőzően nem számította be, az (1) bekezdés szerinti számítást a beszámítás
bíróságra történő előterjesztése időpontjával kell elvégezni.
211. § [A beszámítást tartalmazó irat vagy nyilatkozat visszautasítása]
A bíróság a beszámítást tartalmazó iratot vagy nyilatkozatot visszautasítja a 206. § (1) bekezdés a) és b) pontjában
foglalt esetekben. Egyebekben a visszautasításra a 206. § (2)–(4) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
212. § [A beszámítással szembeni írásbeli ellenkérelem]
A beszámítással szembeni írásbeli ellenkérelem tartalmi elemeire és mellékleteire a  keresettel szembeni írásbeli
ellenkérelem szabályait kell alkalmazni. Ha a  fél a  beszámítással szemben írásbeli ellenkérelmet nem terjeszt elő,
a 203. § (2) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.
213. § [A perfelvétel menetének további szabályai viszontkereset, illetve beszámítás esetén]
 (1) A bíróság a perfelvételre alkalmas viszontkereset-levelet, illetve a beszámítást tartalmazó iratot a perfelvétel 187. §
a) vagy b) pontja szerinti menetében az  írásbeli ellenkérelemmel együtt vagy annak hiányában önállóan kézbesíti
a  felperesnek és megfelelő határidő tűzésével felhívja, hogy a  viszontkeresettel, illetve a  beszámítással szemben
az írásbeli ellenkérelmet terjessze elő.
(2) További írásbeli perfelvétel elrendelése esetén, ha a felperes az írásbeli ellenkérelmet előterjeszti – ennek hiányában,
ha az  írásbeli ellenkérelem előterjesztésére megadott határidő lejárt – a  bíróság kitűzi a  perfelvételi tárgyalást és
az  idézéssel egyidejűleg felhívhatja az  alperest, hogy az  írásbeli ellenkérelemre vonatkozó válasziratát is terjessze
elő.
(3) Ha az  alperes a  keresettel szemben előterjeszt írásbeli ellenkérelmet, a  bíróság a  187.  § a) vagy b)  pontja szerint
folytatja a  perfelvételt akkor is, ha a  viszontkereset-levél, illetve a  beszámítást tartalmazó irat perfelvételre való
alkalmassága érdekében még további intézkedésre van szükség.
(4) A bíróság a perfelvételre utóbb alkalmassá vált viszontkereset-levelet és beszámítást tartalmazó iratot a perfelvétel
állásától függően tárgyaláson kívül vagy tárgyaláson kézbesíti és megfelelő határidővel felhívja a  felet, hogy
a  viszontkeresettel, illetve beszámítással szemben az  ellenkérelmet írásban vagy az  írásbeli ellenkérelemre előírt
tartalommal tárgyaláson szóban adja elő. A  bíróság elhalasztja a  perfelvételi tárgyalást, ha az  ellenkérelem
előterjesztésére megfelelő határidőt kell biztosítani.
(5) A  (4)  bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni akkor is, ha a  fél a  beszámítását vagy ellenbeszámítását
a 209. § (6) bekezdése szerint terjesztette elő.
XIII. FEJEZET
ÉRDEMI TÁRGYALÁSI SZAK 64. Az érdemi tárgyalási szak általános rendelkezései
214. § [Az érdemi tárgyalási szak tartalma és az annak során tehető perfelvételi nyilatkozatok]
 (1) Az  érdemi tárgyalási szakban a  bíróság a  jogvitának a  perfelvétel során meghatározott keretei között bizonyítást
folytat le és eldönti a pert.
 (2) A  fél az  érdemi tárgyalási szakban csak e  törvényben meghatározott esetben tehet vagy változtathat meg
perfelvételi nyilatkozatot. 65. A kereset- és ellenkérelem-változtatás, utólagos bizonyítás
215. § [A keresetváltoztatás megengedhetőségének feltételei]
 (1) A perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően a kereset, viszontkereset vagy beszámítás megváltoztatásának
(e fejezetben a  továbbiakban együtt: keresetváltoztatás) az  elsőfokú ítélet meghozatalát megelőző tárgyalás
berekesztéséig törvény eltérő rendelkezése hiányában akkor van helye, ha
a) tényállítás megváltoztatása esetén a fél olyan tényre hivatkozik, amely önhibáján kívül, a perfelvételt lezáró
végzés meghozatala után
aa) jutott tudomására, illetve következett be, vagy
ab) tudomására jutó, illetve bekövetkező tényre tekintettel válik a  per eldöntése szempontjából
jelentőssé,
b) jogállítás, illetve kérelem megváltoztatása esetén azt az a) pont szerint megváltoztatott és a megváltoztatott
jogállítással, illetve kérelemmel közvetlen okozati összefüggésben álló tény indokolja, vagy
c) a  keresetváltoztatást a  bíróságnak a  perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követő anyagi pervezetése
indokolja és azzal okozati összefüggésben áll,
és a  megváltoztatott kereset ugyanabból a  jogviszonyból ered, továbbá a  bíróság hatásköre és illetékessége
a megváltoztatott keresetre is fennáll.
(2) A perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően bekövetkezett tény miatti tényállítás-változtatásnak nincs helye,
ha az azon alapuló jog a 172. § (2) bekezdése alapján érvényesíthető lett volna.
(3) Ha a  hatáskör a  per tárgyának értékétől függ, az  (1)  bekezdésnek a  hatáskörre vonatkozó feltétele nem akadálya
a kereset megváltoztatásának, és a hatáskör hiánya nem vehető figyelembe.
216. § [Az ellenkérelem-változtatás megengedhetőségének feltételei]
A perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően a  keresettel, viszontkeresettel, beszámítással szembeni
ellenkérelem megváltoztatásának (e fejezetben a továbbiakban együtt: ellenkérelem-változtatás) az elsőfokú ítélet
meghozatalát megelőző tárgyalás berekesztéséig törvény eltérő rendelkezése hiányában akkor van helye, ha
a) tényállítás megváltoztatása esetén a fél olyan tényre hivatkozik, amely önhibáján kívül, a perfelvételt lezáró
végzés meghozatala után
aa) jutott tudomására, illetve következett be, vagy
ab) tudomására jutó, illetve bekövetkező tényre tekintettel válik a  per eldöntése szempontjából
jelentőssé,
b) jogállítás megváltoztatása esetén azt az  a)  pont szerint megváltoztatott, és a  megváltozatott jogállítással
közvetlen okozati összefüggésben álló tény indokolja, c) elismerés megváltoztatása esetén azt az a) pont szerint megváltoztatott tény indokolja és e tény az elismerést
nyilvánvalóan okszerűtlenné teszi, vagy
d) az  ellenkérelem-változtatást a  bíróságnak a  perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követő anyagi
pervezetése indokolja és azzal közvetlen okozati összefüggésben áll.
217. § [A kereset-, illetve ellenkérelem-változtatás iránti kérelem]
 (1) A  fél a kereset-, illetve az ellenkérelem-változtatás engedélyezése iránti kérelmét írásban, a változtatásra okot adó
tényről történő tudomásszerzéstől számított tizenöt napon belül terjesztheti elő. E határidő elmulasztása miatt nincs
helye igazolásnak.
(2) A kereset-, illetve az ellenkérelem-változtatás engedélyezése iránti kérelemben fel kell tüntetni
a) a változtatás megengedhetőségének feltételeit, valamint a feltétel fennállását megalapozó tényeket,
b) a  keresetlevél, a  viszontkereset-levél, a  beszámítást tartalmazó irat (e fejezetben a  továbbiakban együtt:
keresetlevél), illetve az  írásbeli ellenkérelem tartalmi elemeire vonatkozó szabályok szerint a  keresetnek,
illetve az ellenkérelemnek a változtatással érintett részét, és
c) a  változtatásra okot adó tényről történő tudomásszerzés időpontját és módját, valamint azokat
a bizonyítékokat, amelyek ezeket és az önhiba hiányát valószínűvé teszik.
(3) Az  (1) bekezdés szerinti kérelemhez csatolni kell a változtatásra okot adó tényt alátámasztó, illetve a változtatásra
okot adó tényről történő tudomásszerzés időpontját, módját valószínűsítő bizonyítékokat.
218. § [A kereset- és az ellenkérelem-változtatás iránti kérelem vizsgálata]
 (1) A  bíróság – hiánypótlási felhívás kiadását mellőzve – visszautasítja a  kereset-, illetve az  ellenkérelem-változtatás
engedélyezése iránti kérelmet, ha az elkésett vagy nem tartalmazza a 217. §-ban meghatározottakat, továbbá, ha
a megváltoztatott kereset vonatkozásában e törvény szerint a keresetlevél visszautasításának lenne helye. A bíróság
a visszautasító végzését köteles indokolni.
(2) Ha a  fél a  visszautasító végzés kézbesítésétől számított nyolc napon belül, de legkésőbb az  elsőfokú ítélet
meghozatalát megelőző tárgyalás berekesztéséig a változtatás iránti kérelmet szabályszerűen – a már megfelelően
becsatolt mellékletek kivételével – újra előterjeszti, a kérelem előterjesztéséhez fűződő joghatások fennmaradnak.
A határidő elmulasztása esetén nincs helye igazolásnak.
(3) Ha ugyanaz a fél ismételt változtatás iránti kérelmet terjeszt elő, és azt a bíróság ismételten visszautasítja, a bíróság
a visszautasításról szóló végzésében a felet pénzbírsággal sújthatja.
219. § [A kereset- és az ellenkérelem-változtatás megengedhetőségének vizsgálata]
 (1) Ha a  fél a  kereset-, illetve ellenkérelem-változtatás iránti kérelmét szabályszerűen előterjesztette, a  bíróság – ha
a  változtatás feltételei fennállnak – a  változtatást engedélyezi és a  222.  §-ban foglaltak szerint jár el, ellenkező
esetben a változtatás iránti kérelmet elutasítja. A határozathozatal előtt a feleket írásban vagy az érdemi tárgyaláson
szóban meghallgathatja. A kérelem elutasítását a bíróság legkésőbb az ítéletében indokolja.
(2) A bíróság azt a felet, aki nyilvánvalóan alaptalan vagy ismételten alaptalan kereset-, illetve ellenkérelem-változtatás
iránti kérelmet terjeszt elő, a kérelmet elutasító végzésben pénzbírsággal sújtja.
220. § [Utólagos bizonyítás]
 (1) A  perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően a  fél az  elsőfokú ítélet meghozatalát megelőző tárgyalás
berekesztéséig akkor terjeszthet elő további bizonyítási indítványt, illetve bocsáthat rendelkezésre további
bizonyítékot, ha az
a) a keresete, ellenkérelme alapjául hivatkozott tény bizonyítására vagy ellenbizonyításra szolgál, feltéve, hogy
az utóbb keletkezett vagy arról önhibáján kívül utóbb szerzett tudomást,
b) valamely bizonyítási eszköz bizonyító erejének, bizonyítás eredményének cáfolatára szolgál, feltéve
hogy az  ellenbizonyítás lehetőségének módja, eszköze csak a  lefolytatott bizonyításból vált számára
felismerhetővé,
c) a  keresete, illetve ellenkérelme megváltoztatásának alapjául hivatkozott tény bizonyítására vagy
ellenbizonyításra szolgál, feltéve, hogy a  kereset-, illetve ellenkérelem-változtatást a  bíróság engedélyezi,
vagy
d) a bíróságnak a perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követő anyagi pervezetése folytán vált szükségessé.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja esetén a fél a bizonyítási indítványt vagy bizonyítékot az arról történő tudomásszerzéstől
számított tizenöt napon belül terjesztheti elő, egyidejűleg köteles a tudomásszerzés időpontját és az önhiba hiányát
valószínűsíteni.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja esetén a fél a bizonyítási indítványt vagy bizonyítékot a lefolytatott bizonyítástól számított
tizenöt napon belül terjesztheti elő, egyidejűleg köteles az ellenbizonyítási lehetőség utólagos felismerhetőségét és
az előterjesztett bizonyítási eszköz ellenbizonyításra való alkalmasságát valószínűsíteni.
(4) Az (1) bekezdés c) pontja esetén a változtatással érintett részben elrendelt kiegészítő perfelvétel során a perfelvételi
szak szabályai szerint terjesztheti elő a fél a bizonyítékait, ellenbizonyítékait.
(5) Az  (1)  bekezdés d)  pontja esetén a  fél a  bizonyítási indítványt vagy bizonyítékot a  bíróság anyagi pervezetési
cselekményének közlésétől számított tizenöt napon belül terjesztheti elő.
(6) A  (2), (3) és (5)  bekezdésben foglalt határidőt a  bíróság indokolt kérelemre tizenöt nappal meghosszabbíthatja.
Az utólagos bizonyítás előterjesztési határidejének elmulasztása esetén igazolásnak, illetve az előterjesztés hiányai
tekintetében hiánypótlási felhívás kiadásának nincs helye.
(7) Az e § rendelkezéseivel ellentétesen előterjesztett bizonyítékot vagy bizonyítási indítványt a bíróság figyelmen kívül
hagyja.
221. § [Feltételhez nem kötött perfelvételi nyilatkozatok]
 (1) A  fél az  ellenfél hozzájárulása és e  törvényben meghatározott feltételek nélkül írásban vagy tárgyaláson szóban
bármikor
a) leszállíthatja önállóan elbírálható kereseti követelésének – ideértve a  viszontkeresetet és beszámítást
is – összegét,
b) elismerheti az ellenfél jogállítását, kérelmét, vagy annak valamely részét, illetve beismerheti az ellenfél azon
tényállítását, melyet korábban vitatott,
c) visszavonhatja anyagi jogi kifogását, illetve azon tényállítását, melyet az ellenfél korábban vitatott, vagy
d) a bizonyítás lefolytatása előtt visszavonhatja bizonyítási indítványát.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint megváltoztatott nyilatkozat nem vonható vissza és a  megváltoztatást megelőző
nyilatkozatot újból előterjeszteni nem lehet; az ezzel ellentétes nyilatkozat hatálytalan.
66. A perfelvétel kiegészítése 222. § [A perfelvétel kiegészítése]
 (1) A  bíróság a  kereset-, illetve az  ellenkérelem-változtatás, továbbá a  keresetkiterjesztés engedélyezéséről szóló
végzésében a  változással érintett részben elrendeli a  perfelvétel kiegészítését. A  bíróság e  végzését tárgyaláson
kívül vagy az érdemi tárgyaláson is meghozhatja, a kiegészítő perfelvételi tárgyalást az érdemi tárgyalással együtt
– akár nyomban – is megtarthatja.
(2) Kereset-, illetve ellenkérelem-változtatás esetén a  bíróság az  (1)  bekezdésben foglalt intézkedésével egyidejűleg
kézbesíti a  változtatás iránti kérelmet a  változtatással élő fél ellenfelének és megfelelő határidővel felhívja, hogy
a szükséges perfelvételi nyilatkozatot előkészítő iratban vagy kiegészítő perfelvételi tárgyaláson szóban adja elő. Ezt
követően a  kiegészítő perfelvétel módjának meghatározására és lefolytatásra a  perfelvételre vonatkozó szabályok
irányadók.
(3) Keresetkiterjesztés esetén a  bíróság az  (1)  bekezdésben foglalt intézkedésével egyidejűleg a  személyváltozással
összefüggő kereset vonatkozásában a kereset közlésére és a perfelvételre vonatkozó szabályok szerint jár el.
(4) Az  érdemi tárgyalási szak perfelvétel kiegészítésével nem érintett része folytatásának nem akadálya a  perfelvétel
kiegészítésének az elrendelése. A bíróság a perfelvétel kiegészítésével érintett bizonyítási cselekmények sorrendjét
módosíthatja vagy azokat a kiegészítő perfelvétel lezárását követő időre halaszthatja.
(5) A kiegészítő perfelvételi tárgyalás elmulasztása esetén az érdemi tárgyalás elmulasztásának a következményeit kell
alkalmazni.
(6) A perfelvétel kiegészítése esetén
a) a perfelvételi tárgyalásra történő idézésre,
b) a perfelvételi tárgyalás menetére és elhalasztására,
c) a folytatólagos perfelvételi tárgyalásra,
d) a perfelvételi nyilatkozat elmulasztásának következményeire, és
e) a perfelvétel perfelvételi tárgyaláson történő lezárására
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(7) Ha a fél az érdemi tárgyalási szakban él beszámítással, a bíróság az (1)–(6) bekezdésben foglaltaknak megfelelően
jár el azzal, hogy a  felet a  beszámítással szembeni ellenkérelem szóban történő előadására vagy írásban történő
előterjesztésére hívja fel.
67. Az érdemi tárgyalás 223. § [Az érdemi tárgyalás kitűzése és elmulasztásának következményei]
 (1) A  bíróság az  érdemi tárgyalást és a  folytatólagos érdemi tárgyalást több, akár egymást követő tárgyalási napokra
is kitűzheti. Ha az  érdemi tárgyaláson a  bizonyítás lefolytatása nem vagy csak részben lehetséges, a  bíróság
a tárgyalást elhalasztja és nyomban kitűzi a folytatólagos érdemi tárgyalás határnapját, amelyre a feleket idézi.
(2) Ha a  bíróság a  perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően az  érdemi tárgyalást nyomban megtartja,
a tárgyalás elmulasztása esetén a 121. § (1) bekezdésének b) pontja nem alkalmazható.
(3) A tárgyalást elmulasztó fél tekintetében a 190. § (2) bekezdésének rendelkezéseit az érdemi tárgyalásra alkalmazni
kell. Ezeket a rendelkezéseket kell alkalmazni a tárgyaláson lefolytatott bizonyítási cselekményekre is.
224. § [A tárgyalás berekesztése]
 (1) Ha a  per vagy valamely külön eldöntésre alkalmas kérdés a  határozathozatalra megérett, a  bíróság a  tárgyalást
berekeszti.
 (2) A tárgyalás berekesztése előtt az elnök a feleket erre figyelmezteti.
 (3) A  bíróság a  berekesztett tárgyalást a  határozat kihirdetése előtt újból megnyithatja, ha valamely kérdés további
tárgyalása szükséges. Újból meg kell nyitni a  tárgyalást és a  225.  §-nak megfelelően kell eljárni, ha a  tárgyalás
berekesztése és a határozat meghozatala között a tanács tagjainak személyében változás állt be.
XIV. FEJEZET
A PERFELVÉTELI ÉS AZ ÉRDEMI TÁRGYALÁSI SZAKBAN ALKALMAZANDÓ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK
68. A tárgyalásra vonatkozó általános rendelkezések 225. § [Iratismertetés]
 (1) Ha a  perfelvételi tárgyalást követően valamely tárgyaláson a  tanács tagjainak személyében változás állt be,
az elnök ismerteti a  felek által előterjesztett kérelmeket, a korábbi tárgyalásokról készült írásbeli jegyzőkönyveket,
a jegyzőkönyvek írásbeli kivonatait, valamint a lefolytatott bizonyítási cselekményeket és a per egyéb iratait; a felek
az ismertetésre észrevételt tehetnek.
(2) A  bíróság tájékoztatást ad a  perfelvételi tárgyaláson a  perfelvételi tárgyalásig, illetve valamennyi tárgyaláson
az előző tárgyalás óta keletkezett iratokról és ismerteti azokat, amelyek kézbesítésére még nem került sor; a  felek
észrevételt tehetnek, vagy további iratok ismertetését kérhetik.
226. § [A tárgyalás kitűzése]
 (1) Ha e  törvény eltérően nem rendelkezik, a  tárgyalást – ideértve a  folytatólagos tárgyalást is – úgy kell kitűzni,
hogy az  az e  törvény szerint kitűzésre okot adó perbeli cselekménytől számított legkésőbb négy hónapon belül
megtartható legyen.
(2) A  tárgyalási időpontra vonatkozó rendelkezéseket nem kell alkalmazni, ha a  fél részére a  tárgyalásra szóló idézést
külföldre kell kézbesíteni és a kézbesítéshez szükséges idő a tárgyalás határidőn belül történő megtartását nem teszi
lehetővé.
(3) A  tárgyalást rendszerint a  bíróság hivatalos helyiségébe kell kitűzni, fontos okból azonban a  tárgyalás más, akár
az illetékességi területen kívüli helyre is kitűzhető.
(4) A  bíróság a  tárgyalásra idézi azt is, akinek igénye érvényesítése iránt az  ügyész, illetve a  perindításra feljogosított
személy pert indított; nem akadálya a tárgyalás megtartásának e személy távolléte akkor sem, ha az idézés számára
nem volt kézbesíthető.
227. § [A tárgyalás menete és a felek jelenléte]
 (1) A bíróság az első kitűzött határnapon megnyitja a tárgyalást.
 (2) A  bíróság valamennyi tárgyaláson a  tárgyalás megkezdése után először a  megjelent felek számbavétele
és az  idézések szabályszerűségének vizsgálata után megállapítja, hogy valamelyik fél részéről a  tárgyalást
– a (3) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – elmulasztottnak kell-e tekinteni. Ha igen, a bíróság dönt a tárgyalás
elmulasztásának következményei tárgyában, míg az  idézés szabályszerűtlensége esetén a  tárgyalást elhalasztja és
a tárgyalás határnapját nyomban újra kitűzi, arra a feleket idézi.
(3) Ha a fél jogi képviselője szabályszerű idézés ellenére nem jelent meg, valamint, ha a  jogi képviselőként megjelent
személy a képviseleti jogát nem igazolja vagy képviselőként nem járhat el, a fél részéről a tárgyalást elmulasztottnak
kell tekinteni akkor is, ha személyesen vagy más képviselője megjelent. Ha a  képviseleti jog igazolása nem
szabályszerű, a bíróság rövid határidővel felhívja a megjelent személyt a képviseleti jog szabályszerű igazolására.
(4) Ha a  szabályszerűen idézett fél nevében – a  jogi képviselő mellett – képviselőként megjelent személy a  perbeli
képviseleti jogát nem igazolja vagy képviselőként nem járhat el, a  képviseleti jog igazolására vagy törvénynek
megfelelő képviselő állítására vonatkozó hiánypótlásnak nincs helye. Ha a  képviseleti jog igazolása nem
szabályszerű, a bíróság rövid határidővel felhívja a megjelent személyt a képviseleti jog szabályszerű igazolására.
(5) A  (3) és (4)  bekezdés szerinti szabályszerű igazolás hiányában a  bíróság a  tárgyalást megtarthatja, a  jelen lévő fél
kérelmére megtartja. Ha a  megadott határidőben a  képviseleti jogot szabályszerűen nem igazolták, a  megjelent
személy valamennyi perbeli cselekménye hatálytalan és a mulasztásra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
Ha a bíróság a  tárgyalást berekesztette, a bíróság csak a határozata kihirdetését tűzi ki, amelyről a  feleket értesíti.
A határozat kihirdetésének nem akadálya, ha az értesítés kézbesítése nincs igazolva.
(6) A mulasztás esetére megállapított következmények alkalmazásának helye van akkor is, ha
a) az  idézést az  alperesnek a  tagállamokban a  polgári és kereskedelmi ügyekben a  bírósági és bíróságon
kívüli iratok kézbesítéséről (iratkézbesítés), és az 1348/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2007. november 13-i 1393/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kellett kézbesíteni,
de a  kézbesítés megtörténtéről kézbesítési igazolás nem érkezett vissza, feltéve, hogy a  rendelet 19.  cikk
(2) bekezdésében foglalt feltételek fennállnak, vagy
b) az idézést a 2005. évi XXXVI. törvénnyel kihirdetett, a polgári és kereskedelmi ügyekben keletkezett bírósági
és bíróságon kívüli iratok külföldön történő kézbesítéséről szóló, Hágában, 1965. november 15. napján kelt
Egyezmény alapján kellett kézbesíteni, de a  kézbesítés megtörténtéről kézbesítési igazolás nem érkezett
vissza, feltéve, hogy az Egyezmény 15. cikk második bekezdésében foglalt feltételek fennállnak.
228. § [Az idézés szabályszerűségének utólagos megállapítása és jogkövetkezményei]
 (1) Ha a  tárgyalás határnapjáig az  idézésre vonatkozó kézbesítési bizonyítvány (a továbbiakban: tértivevény) nem
érkezik vissza, ezért nem állapítható meg, hogy a fél részéről a tárgyalást elmulasztottnak kell-e tekinteni, a bíróság
a tárgyalást megtarthatja – a jelen lévő fél kérelmére megtartja –, ha annak egyéb törvényes akadálya nincs.
(2) Ha a bíróság a tárgyalást megtartotta és a visszaérkezett tértivevény alapján az idézés
a) nem szabályszerű, a tárgyalást a szükséges keretben meg kell ismételni; az új tárgyalás eredményéhez képest
a  tárgyalás alapján hozott határozat hatályban tartása vagy teljes, illetve részbeni hatályon kívül helyezése
kérdésében is határozni kell,
b) szabályszerű, a mulasztásra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
 (3) Ha a (2) bekezdés b) pontja esetén a bíróság a tárgyalást berekesztette, a bíróság csak a határozata kihirdetését tűzi
ki, amelyről a feleket értesíti. A határozat kihirdetésének nem akadálya, ha az értesítés kézbesítése nincs igazolva.
 (4) Ha a bíróság a tárgyalást nem tartja meg, azt elhalasztja és a tárgyalás határnapját nyomban újra kitűzi, arra a feleket
idézi. Ha a  visszaérkezett tértivevény alapján a  jogi képviselő idézése szabályszerű volt, a  bíróság alkalmazza
a mulasztás esetére irányadó rendelkezéseket.
229. § [A tárgyalás elhalasztása tárgyalás megtartása nélkül]
 (1) A  bíróság a  feleknek a  kitűzött határnap előtt legkésőbb három nappal előterjesztett, indokolt közös kérelmére
a tárgyalást elhalasztja. Később előterjesztett közös kérelemre a tárgyalás kivételesen fontos okból halasztható el.
 (2) A  bíróság a  kitűzött tárgyalást hivatalból – a  tárgyalást megelőzően vagy a  tárgyaláson – a  tárgyalás megtartása
nélkül csak fontos vagy a bíróság érdekkörében felmerült okból, az ok megjelölésével halaszthatja el.
 (3) A  tárgyalás elhalasztása esetén a  bíróság az  új tárgyalási határnap kitűzéséről egyidejűleg intézkedik és
az elhalasztott tárgyalásra idézetteket – ha erre mód van – előzetesen értesíti.
230. § [A fél személyes meghallgatása]
 (1) A bíróság – ha ez a per eldöntéséhez, illetve a tényállás megállapításhoz szükséges – az eljárás bármely szakaszában
hivatalból elrendelheti a természetes személy fél, illetve törvényes képviselője, valamint a nem természetes személy
fél törvényes képviselője személyes meghallgatását.
(2) A  fél meghallgatásakor a  bíróság a  fél személyi adatait a  személyazonosításra alkalmas iratok megtekintésével
állapítja meg. Ha a személyazonosság tekintetében kétsége merül fel, a bíróság a fél által
a) a  személyazonosságának és lakcímének igazolása érdekében rendelkezésre bocsátott adatai nyilvántartási
adatokkal való egyezőségéről, és
b) a  személyazonosságának igazolására alkalmas, bemutatott hatósági igazolványának és tartózkodásra
jogosító okmányának a nyilvántartási adatokkal való egyezőségéről, valamint érvényességéről
elektronikus úton vagy az adatbázisok közvetlen elérésével is meggyőződhet.
(3) A  felet a  meghallgatása előtt figyelmeztetni kell az  igazmondási kötelezettségére, valamint annak megsértése
következményeire.
(4) A  perbeli cselekvőképességgel nem rendelkező tizennegyedik életévét betöltött kiskorú felet, továbbá
a tizennegyedik életévét be nem töltött, de ítélőképessége birtokában lévő kiskorú felet a bíróság szükség esetén
– kizárólag ténykérdésekre vonatkozóan – meghallgathatja.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti meghallgatás előtt a  kiskorú felet a  (3)  bekezdésben foglaltakról a  korára, érettségére
figyelemmel, számára érthető módon tájékoztatja.
69. Nyilvánosság a tárgyaláson 231. § [A tárgyalás nyilvánossága]
 (1) A  bíróság – ha törvény eltérően nem rendelkezik – a  felek közötti jogvitát nyilvános tárgyaláson bírálja el és
a tárgyaláson hozott ítéletét nyilvánosan hirdeti ki.
 (2) A bíróság hivatalból vagy a  fél indokolt kérelmére az egész tárgyalásról vagy annak egy részéről a nyilvánosságot
kizárja, ha az  minősített adat védelmében, üzleti titok vagy törvényben meghatározott más titok megőrzése,
a  közerkölcs védelmében, kiskorú védelmében vagy a  fél személyiségi jogainak védelme érdekében indokolt.
A bíróság a tárgyalásnak a tanúmeghallgatással érintett részéről a nyilvánosságot különösen indokolt esetben akkor
is kizárhatja, ha a  tanú adatainak zártan kezelését rendelte el és a zárt tárgyaláson történő meghallgatása a  tanú,
illetve hozzátartozója életének, testi épségének a megóvása érdekében feltétlenül szükséges.
(3) A bíróság a nyilvánosságot kizáró végzését köteles indokolni.
232. § [Felvételkészítés a tárgyaláson]
 (1) A  nyilvános tárgyalásról a  sajtószabadságról és a  médiatartalmak alapvető szabályairól szóló törvény szerinti
médiatartalom-szolgáltató, a  nyilvánosság tájékoztatása érdekében a  (2)–(5)  bekezdésben meghatározott
feltételekkel, a bíróság által meghatározott módon kép- és hangfelvételt készíthet.
(2) A  bíróság felhívása esetén a  felvétel készítője köteles hitelt érdemlő módon igazolni, hogy médiatartalomszolgáltató érdekében eljáró személy. Ha ez nem igazolható, illetve nem ellenőrizhető, a bíróság a felvétel készítését
megtiltja.
(3) A  bíróság tagjairól, a  jegyzőkönyvvezetőről és az  ügyészről, valamint törvény eltérő rendelkezése hiányában
az  állami vagy helyi önkormányzati feladatot, illetve jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó,
e feladatkörében eljáró személyről hozzájárulása nélkül készíthető kép- és hangfelvétel.
(4) Az  ügyész kivételével a  felekről és más perbeli személyekről, ezek képviselőiről, továbbá a  tanúról, szakértőről,
és szemletárgy birtokosáról csak kifejezett hozzájárulásuk esetén készíthető kép- és hangfelvétel, valamint
a  természetes személy fél teljes neve csak hozzájárulásával tüntethető fel médiatartalomban. Szükség esetén
a  bíróság e  személyeket a  hozzájárulásról nyilatkoztatja; ennek megtörténtét, valamint a  nyilatkozat tartalmát
a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
(5) Az  e  §-ban foglaltak betartásáról és a  (4)  bekezdésben említett személyek személyiségi jogainak védelméről
a tárgyaláson az elnök a rendfenntartás keretében gondoskodik.
70. Pervezetés 233. § [Alaki pervezetés]
 (1) E  törvény keretei között az  elnök határozza meg a  tárgyaláson és tárgyaláson kívül teljesítendő perbeli
cselekményeket, azok sorrendjét, idejét, és gondoskodik a rend fenntartásáról.
 (2) A tárgyalást az elnök vezeti. Az elnök hallgatja meg a feleket és más személyeket, akikhez kérdéseket az eljáró tanács
tagjai is intézhetnek, valamint a felek és képviselőik kérdéseket indítványozhatnak.
(3) Az elnök a felek és képviselőik kérelmére engedélyezi, hogy a meghallgatott személyhez közvetlenül intézhessenek
kérdéseket. A kérdés megengedhetősége felől az elnök határoz. Az elnök ügyel arra, hogy a tárgyalás ne terjedjen
ki az üggyel összefüggésben nem álló körülményekre és az ügyre nem tartozó, úgyszintén a meghallgatott személy
befolyásolására alkalmas kérdés feltevését, illetve az  arra történő feleletet megtiltja. Ha az  elnök erre vonatkozó
intézkedése – figyelmeztetés ellenére – nem vezet eredményre, a féltől, illetve képviselőjétől a szót megvonja.
234. § [A rendfenntartás általános rendelkezései]
 (1) A  tárgyalás és a  tárgyaláson kívüli perbeli cselekmények rendjének fenntartásáról, méltóságának megőrzéséről
az elnök gondoskodik.
 (2) A  tárgyalás rendjének fenntartására, méltóságának megőrzésére vonatkozó rendelkezéseket alkalmazni kell
a 236. § (1) bekezdésében meghatározott személyek által a bírósághoz előterjesztett beadványok tartalmára is.
 (3) Büntető vagy fegyelmi eljárás alapjául szolgáló rendzavarásról a  bíróság értesíti az  illetékes hatóságot, ha pedig
letartóztatásnak is helye van, intézkedik az elkövető őrizetbe vétele iránt, és ezzel egyidejűleg feljelentést tesz.
 (4) A  tárgyalóterembe – a  rendőrség és a  büntetés-végrehajtási testület szolgálati feladatot ellátó tagjain kívül –
fegyverrel vagy rendbontásra alkalmas eszközzel senki nem léphet be.
235. § [A rendfenntartás hallgatóságot érintő intézkedései]
 (1) Az  elnök a  tárgyalás szabályszerű lefolytatása, méltóságának és biztonságának megőrzése érdekében, helyszűke
esetén meghatározhatja a hallgatóság létszámát.
 (2) Az  elnök rendreutasítja a  hallgatóság azon tagjait, akik a  tárgyalás rendjét megzavarják. Ismételt vagy súlyosabb
rendzavarás esetén, úgyszintén, ha a  hallgatóság tagjának az  állapota vagy megjelenése sérti a  tárgyalás
méltóságát, őt az elnök a tárgyalásról kiutasítja, illetve kivezetteti.
236. § [A rendfenntartás feleket és egyéb perbeli személyeket érintő intézkedései]
 (1) A felet, a képviselőt, más perbeli személyt, a tanút, a szakértőt és a szemletárgy birtokosát, ha a tárgyalás rendjét,
az eljárás menetét megzavarja, vagy a bíróságot, más felet vagy képviselőt, egyéb perbeli személyt, tanút, szakértőt,
szemletárgy birtokosát sértő magatartást tanúsít, az  elnök rendreutasítja. Ismételt vagy súlyosabb cselekmény
esetén, valamint ha az  állapotuk vagy megjelenésük a  tárgyalás vagy a  bíróság méltóságát sérti, őket a  bíróság
pénzbírsággal sújtja.
(2) A  bíróság az  (1)  bekezdésben említett személyeket az  ismételt vagy súlyosabb cselekmény esetén – akár
a  pénzbírság kiszabásával egyidejűleg, akár anélkül vagy azt követően – a  tárgyalásról kiutasíthatja, illetve
kivezettetheti. Kiutasításnak, illetve kivezettetésnek van helye akkor is, ha az  (1)  bekezdésben említett személyek
állapota vagy a megjelenése a pénzbírság kiszabását követő folytatólagos tárgyalások bármelyikén sérti a tárgyalás
méltóságát. A kiutasítás hatálya az elrendelésétől kezdve – a bíróság rendelkezésétől függően – az adott tárgyalási
határnapra, annak egy részére, vagy az egész eljárásra terjed ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben foglalt rendelkezéseket kiskorú fél, kiskorú érdekelt vagy kiskorú tanú vonatkozásában
azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a) a rendreutasítás módjának igazodnia kell a kiskorú korához és érettségéhez,
b) a  tizennegyedik életévét betöltött kiskorúval szemben – ismételt vagy súlyosabb rendzavarás esetén –
a pénzbírság kiszabását az elnök különösen indokolt esetben alkalmazza.
 (4) A  fél, illetve jogi vagy nem jogi képviselőjének kiutasítása esetén a  bíróság a  tárgyalást elhalasztja, kivéve, ha
a  kiutasított fél vagy jogi képviselője a  tárgyalás megtartását kéri. Ha a  kiutasítás az  egész eljárásra kiterjed,
a  bíróság a  felet felhívja, hogy a  tárgyalásra képviseletéről a  kitűzött határidő alatt gondoskodjék. A  felhívás
eredménytelensége esetén a  féllel szemben a  mulasztás következményeit kell alkalmazni. Tanú vagy szakértő
kiutasítása esetén a 272–274. § rendelkezései irányadók.
237. § [Anyagi pervezetés]
 (1) Ha a  fél perfelvételi nyilatkozata – e  § alkalmazásában ideértve a  keresetlevélben feltüntetett nyilatkozatokat is –
hiányos, nem kellően részletezett vagy ellentmondó, a bíróság közrehat abban, hogy a fél a perfelvételi nyilatkozatát
teljeskörűen előadja, illetve annak hibáit kijavítsa.
(2) Ha a  perfelvételi nyilatkozat nem terjed ki valamely lényeges tény vonatkozásában a  bizonyításra vagy a  felek
között vita van abban, hogy valamely tény bizonyítása mely felet terheli, a bíróság az (1) bekezdésben foglaltakon
túl tájékoztatja a feleket a bizonyíték rendelkezésre bocsátása, illetve a bizonyítás indítványozása elmulasztásának,
valamint a bizonyítás esetleges sikertelenségének következményéről is.
(3) A bíróság hozzájárul a jogvita kereteinek tisztázásához azzal, hogy a felek tudomására hozza, ha
a) az általuk hivatkozott jogszabályi rendelkezést eltérően értelmezi,
b) a rendelkezésre álló adatok alapján olyan tényt észlel, amelyet hivatalból kell figyelembe venni, vagy
c) jogszabály szerint a kérelemhez nincs kötve,
és lehetőséget biztosít a feleknek nyilatkozataik megtételére.
(4) A  bíróság az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott esetekben az  ügy körülményeitől függően a  félhez intézett
kérdéssel, nyilatkozattételre felhívással, illetve tájékoztatással járul hozzá ahhoz, hogy a  felek eljárási
kötelezettségeiket teljesíthessék.
(5) A  bíróság a  felek kérelmének és jogállításának korlátain belül gyakorolja az  anyagi pervezetést, amelyet a  felek
perbeli cselekményeik megtételekor szabadon felhasználhatnak.
71. Egyezség 238. § [Egyezségi kísérlet a perben és tájékoztatás a közvetítői eljárásról]
 (1) A  bíróság a  per bármely szakaszában megkísérelheti, hogy a  felek a  jogvitát vagy a  vitás kérdések egy részét
egyezséggel rendezzék.
 (2) A  bíróság – ha annak sikerére esély mutatkozik, különösen, ha a  felek bármelyike kéri – tájékoztatja a  feleket
a  közvetítői eljárás lényegéről, igénybevételének lehetőségéről, feltételeiről és ezzel összefüggésben a  szünetelés
szabályairól. Ha a  felek a  közvetítői eljárás során megállapodást kötnek, azt a  szünetelés időtartamán belül
a  bírósághoz egyezségként történő jóváhagyás végett benyújthatják. Ebben az  esetben a  bíróság az  eljárást
folytatja és a 239. § (1) bekezdése szerint jár el.
239. § [Az egyezség és jóváhagyása]
 (1) Ha az egyezség – ideértve a 238. § (2) bekezdésében meghatározott megállapodást is – megfelel a jogszabályoknak,
a bíróság azt végzéssel jóváhagyja, ellenkező esetben a jóváhagyást megtagadja, és az eljárást folytatja.
 (2) Az  egyezséget jóváhagyó vagy azt megtagadó végzés ellen külön fellebbezésnek van helye. A  jóváhagyó végzés
elleni fellebbezésnek az  egyezség végrehajtására, a  megtagadó végzés elleni fellebbezésnek pedig az  eljárás
folytatására nincs halasztó hatálya.
(3) A bíróság által jóváhagyott egyezségnek ugyanaz a hatálya, mint az ítéletnek.
72. Az eljárás megszüntetése 240. § [Az eljárás hivatalból történő megszüntetése]
 (1) A bíróság az eljárást – annak bármely szakaszában – hivatalból megszünteti, ha
a) a  keresetlevelet már a  176.  § (1)  bekezdés a)–i)  pontja és a  176.  § (2)  bekezdés a)–c)  pontja alapján vissza
kellett volna utasítani,
b) magyar bíróság joghatósága egyetlen joghatósági ok alapján sem állapítható meg, ugyanakkor a joghatóság
az alperes perbe bocsátkozásával megalapozható, de
ba) az alperes írásbeli ellenkérelmet nem terjesztett elő vagy
bb) az alperes a bíróság joghatóságának hiányát kifogásolja,
c) magyar bíróság joghatósága egyetlen joghatósági ok alapján sem állapítható meg és a bíróság joghatóságát
az alperes perbe bocsátkozása sem alapozhatja meg,
d) a fél törvényes képviselőjét mellőzték, és e hiányt a kitűzött határidő alatt sem pótolták,
e) megállapítja, hogy a  per más – az  e  törvény hatálya alá tartozó – ügyben eljáró bíróság hatáskörébe vagy
kizárólagos illetékességébe tartozik, kivéve, ha
ea) a  hatáskör a  per tárgyának értékétől függ és az  alperes hatásköri kifogás nélkül írásbeli
ellenkérelmet már előterjesztett, vagy
eb) az  illetékesség a  felek alávetésén alapul és az  alperes illetékességi kifogás nélkül írásbeli
ellenkérelmet már előterjesztett,
f ) a fél meghal vagy megszűnik, feltéve, hogy a jogviszony természete a jogutódlást kizárja,
g) a  perfelvételi, illetve a  folytatólagos perfelvételi tárgyalást a  felek elmulasztották vagy a  jelen lévő fél
a tárgyalás megtartását nem kéri,
h) a  felperes a  bíróság felhívása ellenére – ideértve a  73.  § (1)  bekezdése szerinti esetet is – a  hiányzó vagy
megszűnt jogi képviseletének pótlásáról a bíróság által megállapított határidő alatt nem gondoskodik, vagy
i) megállapítja, hogy az ügy közigazgatási ügyben eljáró bíróság hatáskörébe tartozik.
 (2) Az  (1)  bekezdés b)  pont ba)  alpontja alkalmazása során nem tekinthető írásbeli ellenkérelemnek a  fizetési
meghagyással szemben előterjesztett ellentmondás. Az  alperes az  (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontja szerinti
joghatósági kifogását legkésőbb az írásbeli ellenkérelmében, az érdemi védekezéssel egyidejűleg terjesztheti elő.
(3) Az (1) bekezdés e) és i) pontja esetén a bíróság az eljárás megszüntetésével egyidejűleg elrendeli az ügy iratainak
áttételét a  keresetlevél áttételére vonatkozó rendelkezések megfelelő alkalmazásával, kivéve, ha a  közigazgatási
ügyben eljáró bíróságnál az ügy már folyamatban van és az a saját hatáskörét megállapította.
(4) Az  (1)  bekezdés h)  pontja esetén, ha a  felperes a  bíróság felhívásában meghatározott határidőn belül pártfogó
ügyvédi képviselet engedélyezése iránti kérelmet terjesztett elő, a  kérelem elbírálásáról szóló határozat jogerőre
emelkedésétől kell számítani a jogi képviseletről történő gondoskodásra nyitva álló határidőt.
(5) A  félnek az  (1)  bekezdés szerinti vagy törvény más rendelkezése alapján hivatalbóli megszüntetési okra
hivatkozással előterjesztett, az  eljárás megszüntetésére irányuló kérelmét elutasító végzést a  bíróság legkésőbb
az ítéletében indokolja.
(6) Az  eljárást az  (1)  bekezdés vagy törvény más rendelkezése alapján hivatalból megszüntető végzés ellen külön
fellebbezésnek van helye.
241. § [Az eljárás kérelemre történő megszüntetése]
 (1) A bíróság az eljárást – a kereset közlését megelőzően is, annak bármely szakaszában – kérelemre megszünteti, ha
a) a felperes a teljes keresetétől elállt,
b) a felek ezt közösen kérték,
c) a megszűnt félnek nincs jogutódja, és bármelyik fél az eljárás megszüntetését kérte, vagy
d) a  bíróság a  felperest perköltség-biztosíték adására kötelezte, de a  felperes a  kitűzött határidő alatt
biztosítékot nem adott és az alperes a biztosíték adása iránti kérelemben az eljárás megszüntetését is kérte.
 (2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja esetén a  felperes az  alperes írásbeli ellenkérelmének előterjesztéséig az  alperes
hozzájárulása nélkül, ezt követően – a  (3) bekezdésben említett eset kivételével – csak az alperes hozzájárulásával
állhat el. Az írásban bejelentett elálláshoz a hozzájáruló nyilatkozatot egyidejűleg csatolni kell. Ennek elmulasztása
esetén a  bíróság az  alperest nyilatkozattételre hívja fel és figyelmezteti, hogy ha a  felhívásra az  abban megadott
határidőn belül nem nyilatkozik, a felperes kérelmének megfelelően az eljárást megszünteti.
(3) Az eljárás elállás miatti megszüntetése esetén nincs szükség az alperes hozzájárulására, ha az elállásra azért került
sor, mert az alperes a követelést az eljárás megindítását követően teljesítette.
(4) Az  eljárást az  (1)  bekezdés alapján vagy törvény más rendelkezése alapján megszüntető végzés ellen külön
fellebbezésnek van helye. Az  eljárás megszüntetésére irányuló kérelmet az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti
esetben elutasító végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
242. § [Az eljárás részbeni megszüntetése]
 (1) Ha az  eljárás hivatalból vagy kérelemre történő megszüntetésének oka csak a  kereset vagy viszontkereset,
illetve csak valamelyik fél vonatkozásában áll fenn, a  bíróság az  eljárást a  kereset vagy viszontkereset, illetve
a megszüntetési okkal érintett fél tekintetében részben szünteti meg.
(2) Ha a felperes az érdemi tárgyalási szakban a keresetétől kizárólag a kereseti kérelme valamely önállóan elbírálható
része tekintetében áll el, a bíróság az eljárást csak e rész tekintetében szünteti meg.
(3) Az eljárás részbeni megszüntetése esetén az eljárás megszüntetésére irányadó szabályokat kell alkalmazni.
243. § [A keresetlevél előterjesztéséhez fűződő joghatások és a perindítás joghatásainak fenntartása]
 (1) Az eljárásnak a 240. § (1) bekezdés a) és d) pontja, valamint a 241. § (1) bekezdés d) pontja szerinti megszüntetése
esetén a  keresetlevél előterjesztéséhez fűződő joghatások, valamint a  perindítás joghatásai fennmaradnak, ha
a  felperes a  megszüntető határozat jogerőre emelkedésétől számított harminc napon belül a  keresetlevelet
szabályszerűen – a  már megfelelően becsatolt mellékletek kivételével – újra előterjeszti vagy igényét egyéb
úton szabályszerűen érvényesíti. A  megszüntető végzés jogerőre emelkedése előtt előterjesztett keresetlevélre
a 178. § (2) bekezdésének rendelkezése irányadó.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott határidő elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.
XV. FEJEZET
ELTÉRŐ RENDELKEZÉSEK JÁRÁSBÍRÓSÁG HATÁSKÖRÉBE TARTOZÓ PERBEN JOGI KÉPVISELŐ NÉLKÜL
ELJÁRÓ FÉLRE
73. Jogi képviselet igénybevétele 244. § [Jogi képviselővel történő eljárás választása és áttérés a jogi képviselő nélküli eljárásra]
 (1) Ha a  fél járásbíróság hatáskörébe tartozó perben jogi képviselő közreműködését veszi igénybe, azt a  jogi
képviselővel történő eljárás választásának kell tekinteni és ennek időpontjától az  eljárás jogerős befejezéséig
– kivéve a (2) bekezdésben meghatározott esetet – a jogi képviseletet köteles fenntartani. Ha a fél a jogi képviselővel
történő eljárást választotta, rá a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott eltéréssel a  kötelező jogi képviselet
szabályait, valamint a XI–XIV. Fejezet rendelkezéseit az e fejezet szerinti eltérések nélkül kell alkalmazni akkor is, ha
a jogi képviselete megszűnik.
(2) Ha a  fél a  jogi képviselővel történő eljárást választotta, egy alkalommal áttérhet a  jogi képviselő nélküli eljárásra.
Az áttérés a fél bejelentésétől kezdve hatályos. A félnek a jogi képviselővel történő eljárás választására és az áttérésre
vonatkozó perbeli cselekménye a fél jogutódjával szemben nem hatályos.
(3) Ha a fél a jogi képviselővel történő eljárást választotta, a perben jogi képviselőnek kell tekinteni az ügyvédjelöltet és
a jogi előadót is.
(4) A bíróság az (1)–(3) bekezdésben foglaltakról a felet, illetve jogutódját a hozzá intézett első intézkedése alkalmával
tájékoztatja.
74. Általános rendelkezések 245. § [Az elsőfokú eljárás szabályainak alkalmazására utaló szabály]
Ha e törvény másként nem rendelkezik, a járásbíróság hatáskörébe tartozó perben jogi képviselő nélkül eljáró félre
a XI–XIV. Fejezet rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
75. A perindítás, a perfelvételi és érdemi tárgyalási szak
246. § [Beadványok benyújtása]
 (1) A félnek jogszabályban meghatározott, erre rendszeresített nyomtatványon kell előterjesztenie
a) a keresetlevelet,
b) a viszontkereset-levelet, valamint a beszámítást tartalmazó iratot, és
c) az írásbeli ellenkérelmet.
(2) A  felperes a  keresetet a  lakóhelye, székhelye, munkahelye szerinti vagy a  perre illetékes járásbíróságon, a  bíróság
elnöke által jogszabályban foglaltak szerint erre a célra meghatározott ügyfélfogadási időben szóban is előadhatja,
melyet a  bíróság az  erre rendszeresített nyomtatványon rögzít. Ha a  keresetet nem a  perre illetékes bíróság
rögzítette, azt – a kereset előadása időpontjának feltüntetésével – az illetékes bírósághoz haladéktalanul megküldi.
A keresetlevél beadása időpontjának a kereset szóbeli előadásának időpontját kell tekintetni.
(3) A  fél a  viszontkeresetet, a  beszámítást és az  ellenkérelmet tartalmazó nyilatkozatot a  perben eljáró bíróságon
a  (2)  bekezdésben meghatározott módon szóban is előadhatja, melyet a  bíróság az  arra rendszeresített
nyomtatványon rögzít.
(4) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott esetekben a felet perbeli eljárási jogairól és kötelezettségeiről a szükséges
tájékoztatással is el kell látni és az  esetleges hiányok pótlására nyomban fel kell hívni; ha a  fél a  hiányok pótlását
felhívás ellenére elmulasztja, a keresetet, illetve a nyilatkozatot hiányos tartalmával kell a nyomtatványon rögzíteni.
A szóbeli előadásról külön jegyzőkönyvet nem kell készíteni, kivéve, ha hiánypótlásra történő felhívásra került sor és
a hiányok pótlását a fél elmulasztotta.
(5) A fél a folyamatban lévő perben a (2) és (3) bekezdésben meghatározottakon kívüli egyéb kérelmet, nyilatkozatot is
előterjeszthet szóban a perben eljáró bíróságon a (2) bekezdésben meghatározott módon, amelyet jegyzőkönyvbe
kell foglalni.
(6) A  bíróság a  felet válaszirat, viszontválasz vagy előkészítő irat előterjesztésére csak akkor hívja fel, ha az  a  félnek
vagy jogi képviselőnek nem minősülő képviselőjének (a továbbiakban: nem jogi képviselő) nem okoz különösebb
nehézséget.
247. § [A beadványok tartalma]
 (1) A  félnek a  keresetlevélben, viszontkereset-levélben, beszámítást tartalmazó iratban, illetve az  írásbeli
ellenkérelemben az e törvény szerint kötelező tartalmi elemek közül nem kell feltüntetni a jogalapot, a jogi érvelést
és jogszabályhelyet.
(2) A  félnek az  érvényesíteni kívánt jogot, illetve az  anyagi jogi kifogást úgy kell megjelölni, hogy a  jogalap
beazonosítható legyen.
248. § [A beadványok hiányosságai]
 (1) A  bíróság – a  mulasztás következményére történő figyelmeztetés mellett – hiánypótlásra hívja fel a  felperest, ha
a keresetlevelet nem a jogszabály szerinti nyomtatványon terjeszti elő, illetve a 176. § (1) bekezdés j) vagy k) pontja
alapján a  keresetlevél visszautasításának lenne helye, kivéve a  247.  § (1)  bekezdésében meghatározott tartalmi
elemek hiányának esetét. Ha a felperes a hiányokat nem pótolta, a bíróság a keresetlevelet visszautasítja; e végzés
ellen külön fellebbezésnek van helye.
(2) A  bíróság a  kereset közlésekor – a  mulasztás következményére történő figyelmeztetés mellett – tájékoztatja
az alperest, hogy az írásbeli ellenkérelmet, viszontkereset-levelet és beszámítást tartalmazó iratot jogszabály szerinti
formanyomtatványon kell előterjeszteni. A  bíróság az  e  bekezdésben meghatározott beadványt visszautasítja, ha
azt az alperes nem a jogszabály szerinti formanyomtatványon terjeszti elő; e végzés ellen külön fellebbezésnek van
helye.
(3) A  bíróság – a  mulasztás következményére történő figyelmeztetés mellett – hiánypótlásra hívja fel a  felet, ha
viszontkereset-levél, illetve beszámítást tartalmazó irat visszautasításának lenne helye a 176. § (1) bekezdés j) vagy
k) pontjában foglalt valamely ok fennállása miatt, kivéve a 247. § (1) bekezdésében meghatározott tartalmi elemek
hiányát. Ha a  fél a  hiányokat nem pótolja, a  bíróság a  viszontkereset-levelet, illetve beszámítást tartalmazó iratot
visszautasítja; e végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
249. § [A felek jelenléte a tárgyaláson]
 (1) Ha a  perfelvételi tárgyaláson a  szabályszerűen idézett fél képviseletében megjelent nem jogi képviselő a  perbeli
képviseleti jogát nem igazolja vagy az nem szabályszerű, a bíróság megfelelő határidő tűzésével felhívja a megjelent
személyt a  képviseleti jog szabályszerű igazolására és a  felet a  megjelent személy eljárását jóváhagyó nyilatkozat
csatolására. Ha a  képviselőként megjelent személy a  felet törvény értelmében nem képviselheti, a  bíróság a  felet
megfelelő határidő tűzésével felhívja, hogy a  perben személyesen vagy törvénynek megfelelő meghatalmazott
útján járjon el és nyilatkozzon, hogy a megjelent személy eljárását jóváhagyja-e.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a bíróság a tárgyalást megtarthatja, a jelen lévő fél kérelmére megtartja.
 (3) Ha az  (1)  bekezdésben említett igazolást vagy nyilatkozatot a  megadott határidőben nem csatolták, a  fél
képviseletében megjelent személy által teljesített valamennyi perbeli cselekmény hatálytalan és a  mulasztásra
vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. Ha a  bíróság a  tárgyalást berekesztette, a  bíróság csak a  határozata
kihirdetését tűzi ki, amelyről a feleket értesíti. A határozat kihirdetésének nem akadálya, ha az értesítés kézbesítése
nincs igazolva.
250. § [A keresetváltoztatás és ellenkérelem-változtatás iránti kérelem]
A fél a  kereset-, viszontkereset-, beszámítás-változtatás, illetve a  keresettel, viszontkeresettel, beszámítással
szembeni ellenkérelem-változtatás iránti kérelmet tárgyaláson szóban is előadhatja.
251. § [Utólagos bizonyítás]
A 220. § (6) bekezdésének a hiánypótlásra és igazolásra vonatkozó rendelkezése nem alkalmazható.
252. § [Rendfenntartás]
A fél nem jogi képviselőjének kiutasítása esetén a tárgyalás megtartását a nem jogi képviselő is kérheti. Ha a bíróság
a  felet vagy nem jogi képviselőjét az  egész eljárásra kiterjedően kiutasítja, felhívja a  felet, hogy új képviselőről
gondoskodjon vagy a tárgyaláson személyesen jelenjen meg. A  jogi képviselő egész eljárásra kiterjedő kiutasítása
esetén, a  bíróság az  új képviselőről való gondoskodásra történő felhívás mellett – feltéve, hogy ennek törvényes
feltétele fennáll – arra is felhívja a  felet, hogy jelentse be, ha a  jogi képviselő nélküli eljárásra történő áttérés
lehetőségével kíván élni.
253. § [Anyagi pervezetés]
Az anyagi pervezetés szabályait azzal a kiegészítéssel kell alkalmazni, hogy a bíróság
a) elrendelheti a  fél személyes meghallgatását a  jogvita kereteinek meghatározásához, így különösen a  fél
tényállításai, jogállításai és kérelme, ellenkérelme, valamint bizonyítási lehetőségei tisztázása érdekében, és
b) a felet a bizonyításra szoruló tények vonatkozásában az e törvény szerinti bizonyítási lehetőségek, bizonyítási
eszközök és ezek feltételei tekintetében – szükség esetén – tájékoztatással látja el.
XVI. FEJEZET
A FIZETÉSI MEGHAGYÁSOS ELJÁRÁSSAL ÖSSZEFÜGGŐ PEREK
76. A perindítás 254. § [A keresetlevél visszautasítása és az eljárás megszüntetése a fizetési meghagyásos eljárás mellőzése miatt]
 (1) Csak a  közjegyző hatáskörébe tartozó, a  fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvényben
(a  továbbiakban: Fmhtv.) szabályozott fizetési meghagyásos eljárásban érvényesíthető – törvény eltérő
rendelkezése hiányában – a  kizárólag pénz fizetésére irányuló olyan lejárt követelés, amelynek pertárgyértéke
a hárommillió forintot nem haladja meg.
(2) Ha a  felperes a  keresetével kizárólag olyan követelést érvényesít, amelyet az  Fmhtv. alapján csak fizetési
meghagyásos eljárás útján lehet érvényesíteni, a bíróság a keresetlevél visszautasításával egyidejűleg tájékoztatja őt
a fizetési meghagyásos eljárás megindításának lehetőségéről és módjáról.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott esetben a  fizetési meghagyásos eljárás mellőzése miatt az  eljárás hivatalból
történő megszüntetésének nincs helye, ha az alperes ennek kifogásolása nélkül írásbeli ellenkérelmet terjesztett elő.
(4) A  perindítás előtti egyezségi kísérlet esetén és a  255.  § (2)  bekezdésében meghatározott esetekben
az  (1)  bekezdésben említett kizáró rendelkezés és pertárgyértékre vonatkozó korlátozás nem alkalmazható és
a keresetlevél 176. § (1) bekezdés b) pontja alapján történő visszautasításának nincs helye.
(5) Az  (1)  bekezdés nem zárja ki, hogy a  fél igényét a  kis értékű követelések európai eljárásnak bevezetéséről
szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott eljárásban vagy
választottbírósági eljárásban érvényesítse.
255. § [A fizetési meghagyásos eljárással indult per]
 (1) A  fizetési meghagyásos eljárás a  kötelezett által előterjesztett ellentmondás folytán – az  ellentmondással érintett
részben – perré alakul át.
 (2) A fizetési meghagyásos eljárást az (1) bekezdésben meghatározott eseten kívül akkor is per követi, ha
a) a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmet a közjegyző visszautasítja, vagy
b) a fizetési meghagyásos eljárást a közjegyző végzéssel megszünteti,
és ezt követően a jogosult a követelés érvényesítése iránt a bíróságnál pert indít.
(3) A  fizetési meghagyásos eljárással összefüggésben indult perben az  XI–XV. Fejezet rendelkezéseit az  e  fejezetben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
256. § [A keresetlevél előterjesztéséhez fűződő joghatások és a perindítás joghatásai]
 (1) A  fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem előterjesztésének ugyanaz a  hatálya, mint a  keresetlevél
előterjesztésének.
 (2) A fizetési meghagyás kézbesítésének ugyanaz a hatálya, mint a kereset közlésének.
 (3) A  255.  § (2)  bekezdésében meghatározott esetekben a  fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem
előterjesztésének joghatásai – a  255.  § (2)  bekezdés b)  pontja esetén a  meghagyás kézbesítésének joghatása is –
fennmaradnak, ha a  jogosult a  keresetlevelet a  közjegyző visszautasító vagy megszüntető végzésének jogerőre
emelkedésétől számított harminc napon belül, a  visszautasító, illetve a  megszüntető végzés csatolása mellett,
a bírósághoz előterjeszti. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
257. § [A keresetet tartalmazó irat]
 (1) A  felperes a  közjegyzőnek az  Fmhtv. 37.  § (3)  bekezdése szerinti felhívása kézbesítésétől számított tizenöt napon
belül köteles az  eljárási illetéket kiegészíteni és keresetét a  keresetlevélre, valamint mellékleteire vonatkozó
rendelkezéseknek megfelelő tartalmú iratban előterjeszteni a  közjegyző felhívásában megjelölt bíróságon. Az  irat
bevezető részében utalni kell – a  közjegyzői ügyszám feltüntetése mellett – a  per fizetési meghagyásos eljárási
előzményére, és az irathoz mellékelni kell a közjegyző felhívásának másolatát.
(2) Ha a  per járásbíróság hatáskörébe tartozik és a  felperes jogi képviselő nélkül jár el, a  keresetet tartalmazó iratot
jogszabályban meghatározott, erre rendszeresített nyomtatványon kell előterjeszteni; az  iratra a  247.  §-ban
foglaltakat alkalmazni kell. A felperes a keresetet a közjegyző felhívásában szereplő járásbíróságon, a bíróság elnöke
által jogszabályban foglaltak szerint erre a célra meghatározott ügyfélfogadási időben szóban is előadhatja, amelyet
a bíróság az erre rendszeresített nyomtatványon rögzít. A beadványra a 246. § (4) bekezdését alkalmazni kell.
258. § [A bíróság intézkedései a fizetési meghagyásos eljárás perré alakulását követően]
 (1) Ha a közjegyző valamely okból nem az Fmhtv. 37. § (3) bekezdése szerinti felhívásában szereplő bíróságnak küldte
meg a  fizetési meghagyásos eljárás iratanyagát (a továbbiakban: közjegyzői iratanyag), a  bíróság azt – az  áttétel
szabályainak mellőzésével – haladéktalanul megküldi a felhívás szerinti bíróságnak.
(2) Ha a felperes a keresetet tartalmazó iratot nem a közjegyző felhívásában megjelölt bíróságon nyújtja be, a bíróság
azt – az  áttétel szabályainak mellőzésével – haladéktalanul megküldi a  közjegyző felhívása szerinti bíróságnak és
erről a  felperest értesíti. A keresetet tartalmazó iratot akkor kell előterjesztettnek tekinteni, amikor az a közjegyző
felhívása szerinti bíróságra megérkezett.
(3) Ha a  közjegyző felhívásában megjelölt bíróság azt állapítja meg, hogy a  per más bíróság hatáskörébe, illetve
illetékességébe tartozik, az  eljárást megszünteti és elrendeli az  ügy áttételét; ez  irányadó akkor is, ha a  felperes
a közjegyző felhívásában megjelölt határidőben és bíróságon keresetet tartalmazó iratot nem nyújtott be.
(4) Ha a  felperes a  keresetet tartalmazó irathoz nem csatolta a  közjegyző felhívását, és a  közjegyző felhívásában
szereplő bíróság egyébként nem állapítható meg, továbbá a  bírósághoz közjegyzői iratanyag sem érkezett,
a  bíróság a  keresetet tartalmazó iratot visszautasítja. Jogi képviselő nélkül eljáró fél esetén ennek csak akkor van
helye, ha a  bíróság nyolc napos határidővel – a  mulasztás következményre történő figyelmeztetés mellett  –
felhívta a  felet a  közjegyzői felhívás becsatolására, és az  eredménytelenül eltelt. A  végzés ellen a  felperes külön
fellebbezéssel élhet. Ha utóbb a  közjegyző felhívásában szereplő bíróság megállapíthatóvá válik, a  bíróság
a visszautasító végzést megváltoztatja és megteszi a szükséges intézkedéseket.
(5) A  perre hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság visszautasítja az  ellentmondást és az  eljárást
megszünteti, ha a  közjegyző az  Fmhtv. 36.  § (5)  bekezdésében foglalt intézkedést elmulasztotta. A  végzés ellen
külön fellebbezésnek van helye. A bíróság jogerős végzéséhez a közjegyző kötve van. A bíróság a jogerős végzése
megküldésével egyidejűleg felhívja a  közjegyzőt a  fizetési meghagyás jogerejével kapcsolatos intézkedések
megtételére.
(6) Ha a perre hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság azt állapítja meg, hogy a közjegyző hatáskörébe tartozó
– a perré alakulás tényét érintő – kérelmet a közjegyző nem bírált el, felhívja a közjegyzőt a kérelem elbírálására és
ezzel egyidejűleg a kérelem jogerős elbírálásáig az eljárást felfüggeszti.
259. § [Az eljárás megszüntetése]
 (1) A bíróság – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – hiánypótlási felhívás mellőzésével az eljárást megszünteti,
ha a felperes a közjegyző felhívásának kézbesítésétől számított tizenöt napon belül
a) nem teljesíti illetékfizetési kötelezettségét, illetve a  keresetet tartalmazó iratot a  közjegyző felhívásában
megjelölt bíróságon nem terjeszti elő, vagy
b) csak részben teljesíti illetékfizetési kötelezettségét, illetve a  keresetet tartalmazó iratban nem tünteti fel
annak kötelező tartalmi elemeit, illetve nem csatolja annak kötelező mellékleteit, kivéve, ha a hiányzó elem
– ide nem értve a képviselő képviseleti jogának igazolását – a közjegyzői iratanyagból megállapítható.
(2) Ha a  felperes a  járásbíróság hatáskörébe tartozó perben jogi képviselő nélkül jár el, az  (1)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott esetben, valamint ha a keresetet tartalmazó iratot nem jogszabály szerinti nyomtatványon terjeszti
elő, az  eljárás megszüntetésének csak akkor van helye, ha a  bíróság tizenöt napos határidővel – a  mulasztás
következményére történő figyelmeztetés mellett – a felperest hiánypótlásra felhívta és az eredménytelenül eltelt.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
260. § [Az iratok kézbesítése]
A bíróság a 258. és 259. §-ban említett értesítéseit és határozatait a felek számára akkor is a fizetési meghagyásban,
illetve ellentmondásban, vagy a keresetet tartalmazó iratban feltüntetett képviselő számára kézbesíti, ha a képviselő
képviseleti joga nincs igazolva. Ha a feltüntetett képviselő neve vagy kézbesítési címe hiányos, az iratot a fél számára
kell kézbesíteni.
77. A fizetési meghagyásos eljárással összefüggő perekre vonatkozó egyéb szabályok
261. § [Perköltség és költségkedvezmények]
 (1) A  255.  § (1)  bekezdésében, valamint – a  256.  § (3)  bekezdésében meghatározott feltételek fennállása esetén –
a  255.  § (2)  bekezdésében meghatározott perben a  fizetési meghagyásos eljárás díja és a  fizetési meghagyásos
eljárásban szükségképpen felmerült másolati díj (e §-ban a továbbiakban együtt: díj) a perköltség részét képezi.
(2) A közjegyzőnek a felet költségkedvezményben részesítő jogerős végzése a peres eljárásra is hatályos.
 (3) Ha a közjegyző a felet a fizetési meghagyásos eljárás során költségkedvezményben részesítette, a díj megfizetéséről
és viseléséről a  255.  § (1)  bekezdésében foglalt esetben a  bíróság az  eljárást befejező határozatában határoz és
kötelezi a  felet a  költségkedvezmény folytán meg nem fizetett díjnak (e §-ban a  továbbiakban: meg nem fizetett
díj) a  Magyar Országos Közjegyzői Kamara (a továbbiakban: MOKK) részére történő megfizetésére. Ha az  eljárás
szünetelés folytán megszűnt, a  bíróság a  meg nem fizetett díjról külön végzésben határoz, és a  felperest kötelezi
annak a MOKK részére történő megfizetésére; e végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
(4) A  bíróság a  meg nem fizetett díj tárgyában hozott határozatát a  MOKK-nak is kézbesíti. A  meg nem fizetett díj
tárgyában hozott határozat ellen a MOKK fellebbezéssel élhet. Ha a bíróság elmulasztotta a meg nem fizetett díjról
történő rendelkezést, a  MOKK a  határozat jogerőre emelkedésétől számított öt éven belül kérheti a  határozat
kiegészítését.
(5) A díj tekintetében igénybe vehető kedvezményre az Fmhtv.-t, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályt,
a  peres eljárás során igénybe vehető további kedvezményekre e  törvényt, valamint az  e  törvény felhatalmazása
alapján kiadott jogszabályt kell alkalmazni. Ha a fél a per során költségkedvezményben részesül, ez a díj megfizetése
alól őt nem mentesíti.
262. § [A perré alakult eljárásban a kereset közlésére és a bírósági meghagyásra vonatkozó egyéb szabályok]
 (1) Ha a  258. és a  259.  §-ban foglalt intézkedések megtételére nincs szükség és a  felperes a  257.  § szerinti
kötelezettségeit teljesítette, az eljárást a 179. § alkalmazásával a kereset közlésére vonatkozó szabályok szerint kell
folytatni azzal az eltéréssel, hogy a keresetlevél alatt a felperes keresetet tartalmazó iratát kell érteni. A 179. §-ban
foglaltak alapján az alperesnek kézbesítendő iratokra a 260. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A 181. §-ban meghatározott esetekben a fizetési meghagyással szemben előterjesztett ellentmondás nem akadálya
a bírósági meghagyás kibocsátásának.
NEGYEDIK RÉSZ
BIZONYÍTÁS XVII. FEJEZET
A BIZONYÍTÁS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
78. A bizonyításra vonatkozó alapvető rendelkezések 263. § [A tényállás szabad megállapításának elve]
 (1) A  bíróság a  perben – törvény eltérő rendelkezése hiányában – alakszerű bizonyítási szabályokhoz, a  bizonyítás
meghatározott módjához vagy meghatározott bizonyítási eszközök alkalmazásához nincs kötve, szabadon
felhasználhatja a felek előadásait, valamint minden bizonyítékot, amely a tényállás megállapítására alkalmas.
(2) A  bíróságot határozatának meghozatalában más hatóság döntése vagy a  fegyelmi határozat, illetve az  azokban
megállapított tényállás – a 264. §-ban foglaltak kivételével – nem köti.
264. § [Más hatóság határozatához kötöttség]
 (1) Ha jogerősen elbírált bűncselekmény vagyoni jogi következményeiről polgári perben kell határozni, a  bíróság
a határozatában nem állapíthatja meg, hogy az elítélt nem követte el a terhére rótt bűncselekményt.
 (2) A  közigazgatási ügyben eljáró bíróság közigazgatási tevékenység jogszerűségének kérdésében hozott jogerős
döntése az e törvény hatálya alá tartozó ügyben eljáró bíróságot köti.
265. § [Bizonyítási érdek és bizonyítási szükséghelyzet]
 (1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a  perben jelentős tényeket annak a  félnek kell bizonyítania, akinek
érdekében áll, hogy azokat a bíróság valósnak fogadja el (a továbbiakban: bizonyítási érdek), továbbá a bizonyítás
elmaradásának vagy sikertelenségének a következményeit is ez a fél viseli.
(2) A fél bizonyítási szükséghelyzetben van, ha valószínűsíti, hogy
a) a bizonyítási indítványához nélkülözhetetlen adatokkal kizárólag az ellenérdekű fél rendelkezik, és igazolja,
hogy az ezek megszerzéséhez szükséges intézkedéseket megtette,
b) a  tényállítás bizonyítása számára nem lehetséges, de az  ellenérdekű féltől elvárható az  állított tények fenn
nem állásának a bizonyítása, vagy
c) a bizonyítás sikerességét az ellenérdekű fél neki felróhatóan hiúsította meg,
és az ellenérdekű fél nem valószínűsíti az a)–c) pontban foglaltak ellenkezőjét.
(3) Bizonyítási szükséghelyzet fennállása esetén a  szükséghelyzetben lévő fél által bizonyítandó tényt a  bíróság
valósnak fogadhatja el, ha annak tekintetében kételye nem merül fel.
266. § [Bizonyítás nélkül megállapítható tények]
 (1) A  bíróság az  ellenérdekű fél által beismert, a  felek által egyezően előadott, az  ellenfél által bírói felhívás ellenére
nem vitatott vagy e  törvény értelmében nem vitatottnak tekintendő tényállítást valósnak fogadhatja el, ha annak
tekintetében kételye nem merül fel.
(2) A  bíróság az  általa köztudomásúnak tekintett és az  olyan tényeket, amelyekről hivatalos tudomása van, akkor is
figyelembe veszi, ha azokra a felek nem hivatkoztak.
(3) A  bíróság a  törvényes vélelmeket – ideértve a  jogszabály szerint az  ellenkező bizonyításáig valósnak tekintendő
körülményeket – hivatalból veszi figyelembe.
(4) A  bíróság tájékoztatja a  feleket a  (2) és (3)  bekezdés alapján hivatalból figyelembe vett tényekről. A  (2) és
(3) bekezdésben foglalt esetekben – törvény eltérő rendelkezése hiányában – ellenbizonyításnak van helye.
79. A bizonyítás módjai és eszközei 267. § [A bizonyítás módjai]
A bizonyítás történhet különösen tanúbizonyítás, szakértői bizonyítás, okirati bizonyítás és szemle útján. A bíróság
bármilyen olyan egyéb bizonyítást is foganatosíthat, amely a  perben jelentős tények megállapítására alkalmas,
ha ez  a  jogvita eldöntése szempontjából célszerűnek mutatkozik, kivéve, ha a  bizonyításfelvétel adott módja
a közrendbe ütközik.
268. § [A bizonyítás eszközei]
 (1) A  bizonyítási eszköznek alkalmasnak kell lennie arra, hogy igénybevételével a  bíróság a  perben jelentős tények
megállapításához felhasználható, a mérlegelés során figyelembe vehető bizonyítékhoz juthasson.
 (2) Bizonyítási eszközként különösen tanú, szakértő, okirat, képfelvétel, hangfelvétel, kép- és hangfelvétel, valamint
egyéb tárgyi bizonyítási eszköz vehető igénybe.
 (3) Nem használható fel a bizonyítási eszköz, ha azt törvény
a) kizárja, vagy
b) feltételhez köti, kivéve, ha a feltétel fennállása megállapítható.
269. § [Jogsértő bizonyítási eszközök]
 (1) Jogsértő és a perben nem használható fel az a bizonyítási eszköz, illetve annak elkülöníthető része,
a) amelyet az  élethez és testi épséghez fűződő jog megsértésével vagy erre irányuló fenyegetéssel szereztek
meg, illetve állítottak elő,
b) amely egyéb jogsértő módon keletkezett,
c) amelyet jogsértő módon szereztek meg, vagy
d) amelynek a bíróság elé terjesztése személyiségi jogot sértene.
(2) A  bizonyítási eszköz nyilvánvalóan jogsértő, ha ez  a  rendelkezésre álló bizonyítékok és adatok alapján tényként
egyértelműen megállapítható. A  bizonyítási eszköz nyilvánvalóan jogsértő voltát a  bíróság hivatalból veszi
figyelembe és erről a feleket tájékoztatja.
(3) Ha a  bizonyítási eszköz nem nyilvánvalóan jogsértő, annak jogsértő voltát a  bizonyítási eszközt előterjesztő
fél ellenfele haladéktalanul köteles bejelenteni. A  perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően a  fél
akkor hivatkozhat a  bizonyítási eszköz jogsértő voltára, ha arról önhibáján kívül utóbb szerzett tudomást és
a tudomásszerzéstől számított tizenöt napon belül azt bejelenti.
(4) A jogsértő bizonyítási eszközt a bíróság – az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetet kivéve – kivételesen
a) a jogsérelem sajátosságát és mértékét,
b) a jogsérelemmel érintett jogi érdeket,
c) a jogsértő bizonyíték tényállás felderítésére gyakorolt hatását,
d) a rendelkezésre álló egyéb bizonyítékok súlyát, és
e) az eset összes körülményeit
mérlegelve figyelembe veheti.
(5) Ha a  jogsértő bizonyítási eszköz nem használható fel és a  perben jelentős tényt a  bizonyító fél más módon
bizonyítani nem képes, a bíróság a bizonyítási szükséghelyzet szabályait alkalmazhatja.
(6) A  jogsértő bizonyítási eszközre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni a  bizonyításban közreműködő személy
tényállításán, szakvéleményén, vallomásán vagy egyéb nyilatkozatán alapuló bizonyítékra is.
270. § [Más eljárásban felvett bizonyítás eredményének felhasználása]
 (1) A bíróság felhasználhatja a más eljárásban beszerzett bizonyítékot – ideértve a fél más eljárásban tett tényállítását
is  –, kivéve, ha a  bizonyítás felvételének a  módja, az  eljárás sajátosságait leszámítva, e  törvény rendelkezéseibe
ütközik.
(2) A bizonyíték felhasználhatóságának akadályát a bíróság kérelemre vizsgálja, kivéve, ha az nyilvánvaló. Ha valamelyik
fél a  más eljárásban beszerzett bizonyíték felhasználhatóságának akadályát állítja, a  bizonyítás e  tekintetben őt
terheli.
(3) A más eljárásban felvett bizonyítás eredményét a bíróság a tárgyaláson a szükséges terjedelemben ismerteti, és arra
a felek észrevételeket tehetnek. Ha a felhasználni kívánt bizonyíték bármely jelen lévő fél előtt korábban nem volt
ismert, a jelen lévő fél kérelmére a bíróság azt részletesebben is ismerteti.
80. A közreműködők és a velük szemben alkalmazható kényszerítő eszközök
271. § [A közreműködők kötelessége és jogai]
A tanú, a kirendelt szakértő, az okirat, illetve a szemletárgy birtokosa, és mindazok, akiknek a bizonyításban történő
részvételét a  bíróság szükségesnek tartja (a továbbiakban együtt: közreműködők), kötelesek közreműködni
a  bizonyítás felvételében. Ha törvény eltérően nem rendelkezik, kérelemre a  közreműködők jogosultak
a  közreműködésükkel összefüggésben felmerült költségeik megtérítésére, és – ha a  közreműködés a  hivatásuk
gyakorlásával valósul meg – megfelelő díjazásra. A költség, illetve a díj meghatározása tárgyában hozott végzéssel
szemben az érintett közreműködő és a felek külön fellebbezéssel élhetnek; a fellebbezésnek – a fellebbezéssel nem
érintett részben – a kifizetésre halasztó hatálya nincs.
272. § [A közreműködőkkel szemben alkalmazható kényszerítő eszközök]
 (1) A  bíróság azt a  közreműködőt, aki kötelezettségét megszegi anélkül, hogy azt – az  ok valószínűsítése mellett –
alapos okkal előzetesen kimentette volna,
a) az okozott költségek megtérítésére kötelezi,
b) pénzbírsággal sújthatja,
c) elrendelheti az elővezetését,
d) csökkentheti a díját,
e) értesítheti a mulasztásról elöljáróját, vezetőjét, munkáltatóját.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt kényszerítő eszközöket a bíróság együttesen is alkalmazhatja.
 (3) A  tizennegyedik életévét be nem töltött kiskorúval szemben kényszerítő eszközök nem alkalmazhatók, helyette
a törvényes képviselőjével szemben alkalmazható az (1) bekezdés a) és b) pontja.
273. § [Utólagos kimentés]
Ha a  közreműködő a  kötelezettsége megszegését a  kényszerítő eszköz alkalmazása után – az  ok valószínűsítése
mellett – alapos okkal kimenti vagy kötelezettségét teljesíti, a  bíróság az  intézkedést elrendelő végzést hatályon
kívül helyezi.
274. § [Perorvoslat]
A kényszerítő eszközt alkalmazó, illetve a kényszerítő eszközt alkalmazó végzés hatályon kívül helyezésére irányuló
kérelmet elutasító végzés ellen az  érintett közreműködő külön fellebbezéssel élhet. Az  elővezetést elrendelő
határozat fellebbezésre tekintet nélkül előzetesen végrehajtható.
XVIII. FEJEZET
A BIZONYÍTÁSI ELJÁRÁS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 81. A bizonyítás indítványozása és elrendelése
275. § [A bizonyítás indítványozása és a bizonyítási eszköz rendelkezésre bocsátása]
 (1) A  bizonyítási indítványban a  fél köteles megjelölni a  bizonyítani kívánt tényt, a  bizonyítási eszközt, a  bizonyítási
módot, és köteles röviden megindokolni azok bizonyításra való alkalmasságát.
 (2) Az okirat és a tárgyi bizonyítási eszköz rendelkezésre bocsátásakor a fél köteles megjelölni a bizonyítani kívánt tényt
és köteles röviden megindokolni a bizonyításra való alkalmasságát.
276. § [A bizonyítás elrendelése vagy mellőzése]
 (1) A bíróság a per eldöntéséhez szükséges tények megállapítása végett bizonyítást rendel el.
 (2) A bíróság bizonyítást hivatalból akkor rendelhet el, ha azt törvény megengedi.
 (3) A  bíróság a  fél által előterjesztett bizonyítási indítványhoz, a  bizonyítás felvétele tárgyában hozott határozatához
nincs kötve.
 (4) A bíróság mellőzi a bizonyítás elrendelését, ha
a) a  bizonyítási indítványt a  fél nem e  törvényben foglaltaknak megfelelően terjeszti elő, kivéve, ha törvény
eltérően rendelkezik,
b) a bizonyítással járó költségek előlegezésére kötelezett fél – felhívás ellenére – az előlegezési kötelezettségét
nem teljesítette.
(5) A bíróság mellőzi a bizonyítás elrendelését vagy a már elrendelt bizonyítás lefolytatását, ha az a  jogvita elbírálása
szempontjából szükségtelen.
82. A bizonyításfelvétel és a bizonyítás eredményének mérlegelése
277. § [A bizonyításfelvétel helye]
 (1) A bíróság csak a saját illetékességi területén vagy a székhelyén teljesítendő bírói cselekményeket foganatosíthatja
közvetlenül, más bíróság területén csak akkor járhat el, ha
a) ez a területének határán foganatosítandó cselekmény befejezése végett szükséges, vagy
b) a cselekmény közvetlen foganatosítását a sürgősség, kiskorú érdeke vagy más fontos érdek indokolja.
(2) Ha a  bíróság az  illetékességi területén kívül jár el, erről értesíti az  illetékes járásbíróságot, amely megkeresésre
a bizonyításfelvétel során segédkezik.
(3) A bizonyítási eljárást a bíróság rendszerint tárgyaláson folytatja le. Ha annak e törvényben meghatározott feltételei
fennállnak, a bizonyításfelvétel történhet elektronikus hírközlő hálózat igénybevételével.
(4) Ha a  bizonyításfelvétel tárgyaláson történő lefolytatása jelentős nehézséggel vagy aránytalanul nagy
költségtöbblettel járna, a bizonyításfelvétel történhet kiküldött bíró vagy megkeresett bíróság útján is.
278. § [A bizonyításfelvétel módja és a felek által gyakorolható jogosultságok]
 (1) A bíróság a felek bizonyítási indítványainak keretei között szabadon állapítja meg a bizonyítás felvételének módját,
eszközeit, az egyes bizonyítási cselekmények körét és sorrendjét.
 (2) A bizonyítás felvétele során a közreműködőket – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a bíróság nyilatkoztatja.
A  bíróság tagjai a  közreműködőkhöz és a  felekhez a  ténybeli nyilatkozataik valós tartalmának tisztázása,
a közreműködő szavahihetőségének és illetéktelen befolyástól való mentességének ellenőrzése, a tudomásszerzés
körülményeinek, illetve az  okirat vagy más bizonyítási eszköz hitelességét érintő körülményeknek a  feltárása
érdekében kérdéseket intézhetnek.
(3) A felek a bizonyításfelvételnél jelen lehetnek, azzal kapcsolatban észrevételeket és indítványokat tehetnek, a bíróság
számára további kérdések feltételét indítványozhatják. A  bíróság engedélyezheti, hogy egyes kérdéseket a  fél
közvetlenül tegyen fel a közreműködőnek.
(4) Ha e  törvény szerint a  fél a  bizonyítás felvétele során indítvány megtételére jogosult, az  indítvány az  érdemi
tárgyalási szakban is előterjeszthető. A 276. § (4) és (5) bekezdésében meghatározott ok fennállása esetén, továbbá
ha a fél az indítvány előterjesztésével alapos ok nélkül késlekedik, a bíróság az indítvány teljesítését mellőzi.
279. § [A bizonyítás eredményének mérlegelése]
 (1) A bíróság a perben jelentős tényeket a  felek tényállításainak és perben tanúsított magatartásának, valamint a per
tárgyalása során megismert bizonyítékoknak és egyéb peradatoknak az egybevetése, egyenként és összességében
történő értékelése alapján a meggyőződése szerint állapítja meg.
(2) Ha a  per során a  félnek és képviselőjének tényállításai eltérőek, ezt a  bíróság akként értékeli, mintha magának
a félnek a tényállításai lennének eltérők.
(3) A bíróság a kártérítés vagy egyéb tartozás összegét, ha az a szakértői vélemény vagy más bizonyíték alapján nem
állapítható meg, a per összes körülményeinek mérlegelésével belátása szerint határozza meg.
XIX. FEJEZET
A BIZONYÍTÁSFELVÉTEL KÜLÖNÖS SZABÁLYAI 83. Bizonyításfelvétel elektronikus hírközlő hálózat igénybevételével és kiküldött bíró útján
280. § [Az elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatás]
Ha a  bizonyításfelvétel során a  fél és más perbeli személy, a  tanú, valamint a  szakértő meghallgatása
szükséges, a  bíróság a  XLVII. Fejezet rendelkezései szerint a  meghallgatást elektronikus hírközlő hálózat útján is
foganatosíthatja.
281. § [Bizonyításfelvétel kiküldött bíró útján]
 (1) Kiküldött bíróként – ha e  törvény eltérően nem rendelkezik – a  bíróság eljáró tanácsának elnöke, egy vagy több
tagja, továbbá az eljáró bíróság egy vagy több bírája, bírósági titkára járhat el.
 (2) A bizonyításfelvétel kiküldött bíró útján történő foganatosítását elrendelő végzésben meg kell jelölni
a) a kiküldött bírót,
b) a bizonyításfelvétel időpontját,
c) a meghallgatandó személy nevét, címét, perbeli szerepét vagy a szemle helyszínét,
d) a bizonyítandó tényeket, és azokat a kérdéseket, amelyekre a meghallgatott személyt nyilatkoztatni kell,
e) azt az  okiratot vagy tárgyi bizonyítási eszközt, amelyet a  közreműködő a  meghallgatás helyszínén köteles
felmutatni.
 (3) A bíróság a végzésben elrendelheti, hogy
a) a  kiküldött bíró útján történő bizonyításfelvételre meghatározott helyszínen vagy az  érintett személy
tartózkodási helyén kerüljön sor,
b) a kiküldött bíró készítsen képfelvételt, hangfelvételt, illetve kép- és hangfelvételt a bizonyítási cselekményről.
 (4) A bíróság a meghallgatandó személyt és a feleket a bizonyításfelvétel kitűzött határnapjára megidézi.
 (5) A kiküldött bíró a bizonyítási cselekményről jegyzőkönyvet vesz fel.
84. Bizonyításfelvétel megkeresett bíróság útján 282. § [Megkeresett bíróság útján történő bizonyításfelvétel elrendelése]
 (1) A bíróság azt a járásbíróságot keresi meg, amelynek területén a meghallgatandó személyek laknak, illetve, amelynek
területén a  bizonyítás a  legcélszerűbben foganatosítható. Az  eljáró bíróság székhelyén működő járásbíróságot
a bizonyítás lefolytatása végett megkeresni nem lehet.
(2) A  bizonyításfelvétel megkeresett bíróság útján történő foganatosítását elrendelő végzésben meg kell jelölni
a  megkeresett bíróságot és a  281.  § (2)  bekezdés c)–e)  pontjában foglaltakat, továbbá a  bíróság elrendelheti
a  281.  § (3)  bekezdésében foglaltakat. A  megkeresett bírósággal az  elnök közli azokat a  kérdéseket, amelyeket
a  bizonyítás során tisztázni kell és azokat az  adatokat, amelyek a  bizonyítás lefolytatásához szükségesek, így
különösen az eljárásban résztvevők, továbbá a képviselőik nevét és egyéb szükséges azonosító adatait, a költségek
előlegezésére vonatkozó adatokat, a  szükséghez képest az  ügy vázlatos leírását és a  bizonyítandó tényállást,
valamint azt is, ha az eljárásban résztvevők valamelyike költségkedvezményben részesül.
(3) A megkeresett bírósághoz meg kell küldeni azokat az iratokat is, amelyek a megkeresés elintézéséhez szükségesek.
283. § [A megkeresett bíróság eljárása]
 (1) A megkeresett bíróság a bizonyítás lefolytatására határnapot tűz ki, és arra a meghallgatni kért személyeket idézi,
a feleket pedig a határnapról értesíti.
 (2) A  megkeresett bíróságon a  bizonyítást egyesbíró vagy bírósági titkár folytatja le. A  megkeresett bíróság – ha
e törvény másként nem rendelkezik – a megkereső bíróság jogait gyakorolja.
 (3) Ha a  megkeresés teljesítésére egészben vagy részben más bíróság illetékes, erről a  megkeresett bíróság
haladéktalanul értesíti a megkereső bíróságot.
 (4) A megkeresett bíróság a megkeresést tizenöt napon belül teljesíti. Ha a megkeresett bíróság a megkeresést tizenöt
napon belül nem intézte el, az elintézés akadályát a megkereső bírósággal közli.
 (5) A  megkeresett bíróság a  bizonyításról jegyzőkönyvet vesz fel, amelyben mind a  megkereső, mind a  megkeresett
bíróságot fel kell tüntetni. A  jegyzőkönyvet az  iratokkal együtt nyolc napon belül meg kell küldeni a  megkereső
bíróságnak.
XX. FEJEZET
TANÚK 85. A tanúkkal kapcsolatos általános rendelkezések
284. § [A tanúbizonyítási indítvány]
 (1) A tanúbizonyítási indítványban be kell jelenteni a tanú nevét és idézhető címét.
 (2) Ha a megidézni kért tanú kiskorú, be kell jelenteni az életkorát, törvényes képviselője nevét és idézhető címét is.
 (3) Ha a  perben a  bírót vagy más hivatalos személyt tanúként a  hivatali működése vagy azzal összefüggő ok miatt
kérik megidézni, az idézési címe a szolgálati helye szerinti bíróság vagy a hivatal címe. Ha a bíró vagy más hivatalos
személy szolgálati viszonya a per alatt megszűnik, az idézésre az általános szabályok az irányadók.
285. § [A tanú adatainak zártan kezelése a tanúbizonyítási indítvány megtétele során]
 (1) A tanú nevén kívül a tanú egyéb adatait külön lapon kell bejelenteni, kivéve, ha a tanú az adatainak feltüntetéséhez
előzetesen hozzájárult, vagy ha az  adatokat valamennyi peres fél ismeri, vagy azok valamely közhiteles
nyilvántartásból bárki számára megismerhetők.
(2) A hozzájárulásról vagy az adat ismertségéről az indítványozó félnek a tanúbizonyítási indítványban nyilatkoznia kell.
 (3) Különösen indokolt esetben a  tanúbizonyítási indítványban elegendő a  tanú neve helyett egyéb megjelölést
alkalmazni; az így megjelölt tanú nevét is a külön lapon kell bejelenteni.
 (4) A  külön lapot a  bíróság az  iratok között elkülönítve, zártan kezeli, annak tartalmát csak a  bíróság,
a  jegyzőkönyvvezető, illetve a  leíró és az  ügyész jogosult megismerni. A  bíróság biztosítja, hogy az  adatokat
bejelentő fél és az ügyész kivételével a felek és egyéb perbeli személyek számára a tanú személyi adatai az eljárás
egyéb adataiból se válhassanak megismerhetővé.
(5) Ha a  fél az  (1)–(3)  bekezdésben írt szabályok megszegésével terjeszti elő tanúbizonyítási indítványát, és a  tanú
az  erről történő tudomásszerzéstől számított tizenöt napon belül ezt kifogásolja, a  bíróság az  adat bejelentőjét
pénzbírsággal sújtja. Az adatbejelentéstől számított hat hónap eltelte után ezzel kapcsolatos kifogást előterjeszteni
nem lehet. Ha a  kifogás elkésett, azt a  bíróság hivatalból elutasítja, a  kifogást elutasító határozat ellen külön
fellebbezésnek van helye.
286. § [Az ellenérdekű fél kötelezése a tanú adatainak bejelentésére]
A bíróság a bizonyító fél kérelmére az ellenfelet is kötelezheti a tanú nevének és idézhető címének a bejelentésére,
ha a  bizonyító fél valószínűsíti, hogy az  általa nem ismert tanút az  ellenfél ismeri vagy ismernie kell. Ebben
az esetben az adatok zártan történő kezelését a tanú hozzájárulásának hiányában csak akkor lehet megszüntetni, ha
a bizonyító fél időközben egyéb úton megismerte a tanú személyi adatait.
287. § [A tanú idézése]
 (1) A  tanút az  elnök idézi meg. Az  idézésben megjelölhetők azok a  körülmények is, amelyekre a  tanú meghallgatása
irányul, és a tanú felhívható arra, hogy meghatározott feljegyzéseit, iratait vagy a bizonyításnál felhasználható egyéb
tárgyait hozza magával.
(2) A tanút az  idézésben tájékoztatni kell adatainak kezelési módjáról, az adatkezeléssel kapcsolatos jogairól, továbbá
arról, hogy a megjelenésével kapcsolatos költségek megtérítésére mennyiben tarthat igényt.
(3) A tizennegyedik életévét be nem töltött kiskorú tanút törvényes képviselője útján idézi a bíróság azzal a felhívással,
hogy a  tanú megjelenéséről gondoskodjék. A  tizennegyedik életévét betöltött kiskorú tanú idézéséről a  bíróság
a törvényes képviselőjét értesíti.
(4) Ha a tanú a bejelentett adatok téves volta miatt nem volt megidézhető, a bíróságnak a tanú ismételt megidézése
előtt meg kell vizsgálnia, hogy a téves bejelentés nem a per elhúzását célozta-e.
288. § [A törvényes képviselő meghallgatása]
A fél törvényes képviselőjét tanúként meghallgatni nem lehet, kivéve, ha az általa képviselt természetes személy fél
a perben perbeli cselekvőképességgel rendelkezik.
289. § [Tanúzási képtelenség]
 (1) Nem hallgatható meg tanúként, aki
a) védőként járt el, olyan kérdésről, amiről védőként szerzett tudomást,
b) a titoktartás alól felmentést nem kapott, olyan kérdésről, amely minősített adatnak minősül.
(2) A titoktartási kötelezettség az annak alapjául szolgáló jogviszony megszűnése után is fennmarad.
 (3) Azt, hogy a  titoktartás alól való felmentésre az  egyes esetekben mely hatóság vagy szerv illetékes, jogszabály
határozza meg.
 (4) Azokat a kérdéseket, amelyekre a felmentést kérik, a felmentésre irányuló megkeresésben meg kell jelölni.
 (5) E § rendelkezései ellenére meghallgatott tanú vallomása bizonyítékként figyelembe nem vehető.
290. § [A tanúvallomás megtagadása]
 (1) A tanúvallomást megtagadhatja:
a) a felek bármelyikének hozzátartozója,
b) az, aki a  tanúvallomás folytán magát vagy hozzátartozóját bűncselekmény elkövetésével vádolná, az  azzal
kapcsolatos kérdésben,
c) aki hivatásánál fogva titoktartásra köteles, ha a tanúvallomással titoktartási kötelességét sértené meg, kivéve,
ha az érdekelt e kötelesség alól felmentette,
d) az  üzleti titok megtartására köteles személy az  olyan kérdésben, amely tekintetében a  tanúvallomással
titoktartási kötelességét sértené meg, kivéve, ha a  tanúvallomással érintett adatok a  közérdekű és
közérdekből nyilvános adatok megismerhetőségére vonatkozó törvény rendelkezései alapján nem
minősülnek üzleti titoknak, vagy ha a per tárgyát annak eldöntése képezi, hogy az érintett adatok közérdekű,
illetve közérdekből nyilvános adatnak minősülnek-e,
e) a jogvitával érintett ügyben lefolytatott közvetítői eljárásban eljárt közvetítő, szakértő,
f ) a  médiatartalom-szolgáltató, valamint a  vele munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban álló személy, ha a  tanúvallomásával a  számára a  médiatartalom-szolgáltatói tevékenységgel
összefüggésben információt átadó személy kilétét felfedné, az azzal kapcsolatos kérdésben.
(2) Ha a  tanú több pertárs közül nem valamennyinek hozzátartozója, a  tanúságtételt a  többiekre nézve csak akkor
tagadhatja meg, ha a vallomás nem különíthető el.
(3) Az (1) bekezdés a) és b) pontja alapján a tanúságtétel nem tagadható meg, ha
a) a tanú a kérdéses jogviszonyban a felek valamelyikének jogelődje,
b) a kérdés olyan jogügyletre vonatkozik, amelynél
ba) a tanú mint valamelyik fél képviselője vagy mint ügyleti tanú maga is közreműködött, vagy
bb) valamelyik fél a tanúnak képviselője volt, vagy
c) a kérdés a tanú családtagjának származására, házasságára, életben létére, halálára, kiskorú családtagját érintő
szülői felügyelet gyakorlásának rendezésére, harmadik személynél történő elhelyezésére, kiadására vagy
családi viszonyon alapuló vagyonjogi ügyre vonatkozik.
(4) Az  (1)  bekezdés c)–f )  pontjában foglalt mentesség az  annak alapjául szolgáló viszony megszűnése után is
fennmarad. Az (1) bekezdés c) és d) pontjában foglalt kötelezettség megszűnik, ha a titok nem természetes személy
jogosultja megszűnt jogutód nélkül.
(5) Az  (1)  bekezdés a), valamint c)–f )  pontja esetén a  tanút mentességére meghallgatása előtt, illetve mihelyt
a mentesség kiderül, figyelmeztetni kell. Ennek megtörténtét, valamint a tanúnak a figyelmeztetésre adott válaszát
a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(6) Ha a  tanút az  e  §-ban meghatározott esetekben a  mentességére történő alapos hivatkozása ellenére vallomásra
kötelezik, vagy az  (5)  bekezdésben foglalt rendelkezést nem tartják meg, a  tanú vallomása bizonyítékként nem
vehető figyelembe.
291. § [A tanúzási képtelenség és a tanúvallomás megtagadásának előzetes bejelentése]
 (1) Ha a  tanú a  289.  § (1)  bekezdése értelmében nem hallgatható meg vagy a  290.  § (1)  bekezdése alapján nem
kíván vallomást tenni, ezt a bíróságon a kitűzött határnap előtt is bejelentheti. A megtagadás okát a bejelentéssel
egyidejűleg elő kell adni és egyben valószínűsíteni kell. A  bíróság egyéb valószínűsítő adat hiányában a  tanút
a megtagadás okára nézve is meghallgathatja.
(2) Abban a  kérdésben, hogy a  tanúvallomás megtagadásának helye van-e, a  meghallgatást foganatosító bíróság
határoz. A  határozathozatal előtt a  jelen lévő feleket meg kell hallgatni. Ha a  tanúmeghallgatást megkeresés
útján foganatosítják, a  megkereső bíróság a  megkeresett bíróság határozatát – kérelemre – megváltoztathatja.
A kérelemnek a tanú meghallgatására halasztó hatálya van.
(3) A  vallomástételre kötelező határozat ellen a  tanú külön fellebbezéssel élhet. A  fellebbezésnek a  tanú
meghallgatására halasztó hatálya van. A  vallomástételt nyilvánvalóan alaptalanul megtagadó tanút azonban
a  fellebbezést elbíráló bíróság pénzbírsággal sújthatja, a  pert tárgyaló bíróság pedig az  okozott költségek
megfizetésére kötelezheti.
86. A tanú meghallgatása lefolytatásának szabályai 292. § [A tanú meghallgatására vonatkozó általános előírások]
 (1) A megidézett, jelen lévő tanút a  tárgyalási napon meg kell hallgatni. Ettől eltérni csak rendkívül indokolt esetben
lehet.
 (2) A tanú a tárgyaláson és a bizonyítási eljárásnál a meghallgatása előtt nem lehet jelen, és meghallgatása után csak
a bíróság engedélyével távozhat el.
 (3) A meghallgatás megkezdése előtt a tanút figyelmeztetni kell a hamis tanúzás következményeire.
 (4) A  fogyatékossággal élő tanú meghallgatásának a  fogyatékosságára tekintettel, az  állapotának megfelelő módon
kell megtörténnie. A  fogyatékossággal élő tanú meghallgatása mellőzhető, ha az  állapota miatt tőle értékelhető
vallomás nem várható.
293. § [A tanú adatainak zártan kezelése a meghallgatás során és azt követően]
 (1) A  tanút a  meghallgatása megkezdése előtt nyilatkoztatni kell arról, hogy kívánja-e a  nevének kivételével
–  a  285.  § (3)  bekezdésében meghatározott esetben a  nevét is – a  284.  § (1) és (2)  bekezdésében, valamint
a  294.  §  (1)  bekezdésében meghatározott személyi adatainak zártan kezelését. Ha a  tanú ezt kéri, a  bíróság
zártan kezeli azon adatait, amelyeket a  tanút megidézni kérő fél ellenfele – az ügyészt ide nem értve – még nem
ismerhetett meg.
(2) Ha a tanú a bíróság felhívására a személyi adatainak zártan kezelését nem kéri, illetve külön felhívás nélkül is úgy
nyilatkozik, hogy személyi adatainak zártan kezelését nem kívánja, a  bíróság a  tanú személyi adatainak zártan
kezelését megszünteti; ez korlátozódhat a tanú neve zártan kezelésének megszüntetésére.
(3) Ha az eljárás során a bíróság megállapítja, hogy a tanút megidézni kérő fél ellenfele – az ügyészt ide nem értve –
a tanú személyi adatait ismeri, a bíróság a tanú személyi adatainak zártan kezelését megszünteti.
(4) A  tanú személyi adatainak zártan történő kezelése tárgyában a  meghallgatást foganatosító bíróság a  felek
meghallgatása nélkül dönt, külön határozatot hoznia azonban nem kell, a  jegyzőkönyvben elegendő
az (1)–(3) bekezdésben foglaltak megtörténtét rögzíteni.
294. § [A tanú azonosítása és meghallgatása]
 (1) A meghallgatás kezdetén a bíróság meggyőződik a tanú személyazonosságáról, és a nevét, születési helyét, idejét,
anyja nevét, lakóhelyét az adatkezelés módjának megfelelően a  jegyzőkönyvben vagy külön lapon rögzíti. A  tanú
adatait akkor is rögzíteni kell, ha egyébként a vallomástétel megtagadására jogosult.
(2) Ha a  bírót vagy más hivatalos személyt tanúként a  hivatali működése vagy azzal összefüggő ok miatt hallgatja
meg a  bíróság, a  meghallgatása előtt személyazonosságát a  nevének, feladatkörének, munkakörének, esetleges
vezetői megbízásának, a szolgálati helye szerinti bíróság vagy hivatal nevének és címének a  rögzítése mellett kell
megállapítani.
(3) A  bíróság a  tanú személyi adatait a  személyazonosításra alkalmas iratok megtekintésével állapítja meg. Ha
a személyazonosság tekintetében kétsége merül fel, a tanú által
a) a személyazonosságának és lakcímének igazolása érdekében a rendelkezésére bocsátott adatai nyilvántartási
adatokkal való egyezőségéről, és
b) a  személyazonosságának igazolására alkalmas, bemutatott hatósági igazolványa és tartózkodásra jogosító
okmánya nyilvántartási adatokkal való egyezőségéről, valamint érvényességéről
elektronikus úton vagy az adatbázisok közvetlen elérésével is meggyőződhet.
(4) A tanútól meg kell kérdezni, hogy a felekkel milyen viszonyban van, s ennek folytán vagy más okból nem elfogult-e.
A  tanúnak erre a  kérdésre akkor is válaszolnia kell, ha egyébként a  vallomástétel megtagadására jogosult. Ezután
a  vallomástételre köteles tanút a  per eldöntése szempontjából lényeges tényekre nézve részletesen meg kell
hallgatni, tisztázva azt is, hogy az általa előadottakról miként szerzett tudomást.
(5) A meghallgatás során mindvégig kiemelt figyelmet kell fordítani a tanú személyhez fűződő jogainak, így különösen
emberi méltóságának védelmére. A  bíróság a  tanúval szemben tiszteletlen magatartást tanúsító vagy ilyen
hangnemet használó személy részéről – a  236.  §-ban meghatározott intézkedésen túlmenően – ismételt esetben
további kérdések feltételét megtiltja vagy a közvetlen kérdezés jogát megvonja.
(6) Ha a  tanú vallomása más tanúnak vagy a  személyesen meghallgatott félnek az  előadásával ellentétben áll,
az ellentét tisztázását szükség esetén szembesítéssel kell megkísérelni.
295. § [A tanúhoz intézett kérdések]
Az elnök a tanú meghallgatását indítványozó fél kérelmére engedélyezheti, hogy a tanúhoz először a meghallgatást
indítványozó fél intézzen közvetlenül kérdéseket, majd – az  ellenérdekű fél ilyen tartalmú kérelme esetén –
az  ellenérdekű fél. Ez  esetben a  feleket követően az  elnök, valamint a  tanács többi tagja jogosult a  tanúhoz
kérdéseket intézni.
296. § [A tanú okirat-felmutatási kötelezettsége]
 (1) A  tanú a  meghallgatásakor a  birtokában lévő feljegyzést, okiratot, a  bizonyításnál felhasználható egyéb tárgyait,
illetve azoknak a peres ügyre vonatkozó részét köteles a bíróság felhívására megtekintés végett bemutatni, kivéve,
ha azt perben nem álló harmadik személy nevében tartja birtokában. A  feljegyzés, az  okirat, tárgyi bizonyíték
bemutatására kötelező határozatra a 291. § (3) bekezdésében foglaltakat alkalmazni kell.
(2) A bíróság szükség esetén elrendelheti az okirat, feljegyzés másolatának, kivonatának az iratokhoz történő csatolását.
Ha a tanú a másolatot, kivonatot csatolni nem tudja, annak elkészítéséről a bíróság gondoskodik.
297. § [A tanúvallomás rögzítése]
 (1) A  meghallgatás után a  tanú előtt a  jegyzőkönyvbe vett vallomását fel kell olvasni, kivéve, a  (2)  bekezdésben
meghatározott esetet, a  folyamatos felvétel készítésének esetét, továbbá, ha a  felolvasást sem a tanú, sem a  felek
nem kívánják. A felolvasás megtörténtét vagy annak mellőzését a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
(2) Ha a bíróság a tanú vallomását a jegyzőkönyvi tartalmat összefoglaló hangfelvételre rögzíti, a felvétel megkezdését
megelőzően a  tanút figyelmeztetni kell, hogy a  hangfelvételt kísérje figyelemmel. Tájékoztatni kell arról, hogy
a  felvétel közben, közvetlenül a kifogásolt rész elhangzását követően a  visszahallgatás, kiigazítás vagy kiegészítés
iránti igényét jelezheti. A hangfelvétel egészének visszahallgatása ebben az esetben nem kérhető.
(3) Ha a  tanú a  vallomás felolvasásakor vagy a  hangfelvétel felvétele során a  korábban előadott vallomását kiigazítja
vagy kiegészíti, a kiigazítást vagy kiegészítést indokolt esetben jegyzőkönyvbe kell foglalni.
298. § [A kiskorú tanú meghallgatása]
 (1) A tizennegyedik életévét be nem töltött kiskorút csak akkor lehet tanúként meghallgatni, ha a vallomásától várható
bizonyíték másként nem pótolható.
 (2) A  kiskorú tanú meghallgatásánál a  törvényes képviselője jelen lehet. A  meghallgatáskor a  figyelmeztetéseket
és tájékoztatásokat a  kiskorú tanú korára, érettségére figyelemmel, számára érthető módon kell közölni.
A meghallgatásnak megfelelő légkörben, a kiskorú számára érthető módon kell megtörténnie.
(3) A tizennegyedik életévét be nem töltött kiskorú meghallgatása esetén a hamis tanúzás következményeire történő
figyelmeztetés helyett az  igazmondás követelményéről kell tájékoztatást adni a  tanú korára és érettségére
figyelemmel, számára érthető módon. A  tizennegyedik életévét be nem töltött kiskorú tanú esetén a  személyi
adatainak zártan kezeléséről, valamint a vallomástétel megtagadásáról a nyilatkozatot a törvényes képviselője teszi
meg, valamint a vallomástételre kötelező határozat elleni fellebbezési jogot a törvényes képviselő gyakorolja.
(4) Ha a kiskorú tanú és a törvényes képviselője között érdekellentét van, a bíróság megkeresésére a gyámhatóság által
kirendelt eseti gyám gyakorolja a (2) és (3) bekezdésben meghatározott jogokat.
299. § [Költségtérítés]
 (1) A  tanúnak igénye lehet a  megjelenésével szükségképpen felmerült költségek megtérítésére. Erre a  tanút
meghallgatása után figyelmeztetni kell.
 (2) A tanúnak járó költségtérítés számításáról és részletes szabályairól jogszabály rendelkezik.
 (3) A  meghatározott tanúdíjat a  meghallgatást foganatosító bíróság az  annak fedezésére letett összegből nyomban
kiutalja. Ha a bíróság letétbe helyezést nem rendelt el, vagy a letett összeg nem elegendő, a meghatározott tanúdíj
előlegezésére az e törvény alapján a költség előlegezésére köteles felet kell kötelezni.
(4) Ha a tanút a bíróság székhelyétől eltérő településről idézték meg, a bíróság az útiköltséget a tanú részére előlegként
is kiutalhatja.
XXI. FEJEZET
SZAKÉRTŐK 87. A szakértő alkalmazásának szabályai
300. § [Szakértő alkalmazása]
 (1) Szakértőt kell alkalmazni, ha a  jogvita kereteinek a  meghatározásához vagy a  perben jelentős tény
megállapításához, megítéléséhez különleges szakértelem szükséges.
 (2) Szakértőként az  igazságügyi szakértőkről szóló törvény szerinti szakértőt vagy az  abban meghatározott eseti
szakértőt lehet alkalmazni.
 (3) Törvény eltérő rendelkezése hiányában szakértő a fél megbízása vagy kirendelés alapján, indítványra alkalmazható.
301. § [Szakértő kizárása]
 (1) Szakértőként nem járhat el,
a) akire a 12. § a)–c), e) vagy f ) pontjában meghatározott kizáró ok áll fenn,
b) aki az ügyben mint bíró vett részt,
c) aki olyan gazdasági társaságnak vagy szolgáltatónak tagja, alkalmazottja, amely az ügyben szakértőként már
korábban eljárt.
 (2) Szakértőként nem lehet alkalmazni azt a  gazdasági társaságot vagy szolgáltatót, amelynek tagjával vagy
vezető tisztségviselőjével szemben a  12.  § a)–c) vagy e)  pontjában, illetve vezető tisztségviselőjével szemben
a  12.  §  f )  pontjában meghatározott kizáró ok és azt a  szakértői intézményt, intézetet, testületet, szervet vagy
szervezetet sem, amelynek vezetőjével, elnökével szemben a 12. § a)–c), e) vagy f ) pontjában meghatározott kizáró
ok áll fenn.
(3) A kizárási okot a bíróság hivatalból veszi figyelembe és azt a szakértő és a fél is köteles a bíróságnak haladéktalanul
bejelenteni.
(4) A bíróság a kizárás tárgyában a felek meghallgatása után határoz. A perben kirendelt szakértő alkalmazása esetén
a bíróság a határozata előtt a szakértőt meghallgatja.
88. Magánszakértő alkalmazása 302. § [A magánszakértői vélemény]
 (1) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik a fél a megbízása alapján eljáró szakértő (a továbbiakban: magánszakértő)
által készített szakvélemény (a továbbiakban: magánszakértői vélemény) benyújtását indítványozhatja.
 (2) Ha a  bíróság az  indítványnak helyt ad, a  fél köteles a  magánszakértői véleményt a  bíróság felhívásában
meghatározott határidőn belül benyújtani. (3) A  bizonyító fél ellenfele akkor jogosult magánszakértői vélemény benyújtását indítványozni, ha a  bizonyító fél
magánszakértői vélemény benyújtását indítványozza.
(4) Több bizonyító fél, illetve a  bizonyító fél több ellenfele ugyanazon szakkérdés vonatkozásában csak egy
magánszakértőt alkalmazhat.
(5) Kirendelt szakértő vagy más eljárásban kirendelt szakértő alkalmazásának az  indítványozása esetén ugyanazon
szakkérdés vonatkozásában már nincs helye magánszakértő alkalmazásának.
303. § [A magánszakértő perbeli jogai és kötelezettségei]
 (1) A magánszakértő a perben jogosult
a) a feladata teljesítése érdekében a per irataiba betekinteni és azokról másolatot készíteni, és
b) a  tárgyaláson vagy egyébként a  bizonyításfelvételnél jelen lenni, ott a  magánszakértői vélemény
benyújtását követően a felekhez, az ellenfél magánszakértőjéhez és a közreműködőkhöz kérdések feltevését
indítványozni.
(2) A magánszakértő a perben köteles
a) a  megbízója ellenfelét értesíteni a  megbízás tárgyáról, a  vizsgálandó kérdések köréről, az  általa kitűzött
helyszíni szemléről és vizsgálatról,
b) lehetővé tenni, hogy az  ellenfél a  megbízás tárgyára vonatkozó nyilatkozatát, a  vizsgálat tárgya
szempontjából lényeges észrevételeit előterjessze,
c) a szakvéleményét az ellenfél vele közölt nyilatkozatát, észrevételeit is értékelő módon elkészíteni, és
d) a  tárgyaláson vagy egyébként a  bizonyításfelvételnél a  bíróság, a  felek, valamint az  ellenfél
magánszakértőjének a kérdéseire válaszolni. 304. § [A magánszakértői vélemény kiegészítése]
 (1) A  bíróság a  magánszakértői véleményt a  benyújtó fél ellenfele részére kézbesíti. A  benyújtó fél ellenfele
a magánszakértői véleményre vonatkozóan a magánszakértőhöz kérdéseket intézhet.
 (2) A fél
a) az ellenfél magánszakértői véleményre vonatkozó kérdéseinek a megválaszolása,
b) az  ellenfél magánszakértői véleményével szemben szakkérdésben fennálló ellentét indokainak
az ismertetése,
c) a magánszakértői vélemény egyéb aggályosságának a kiküszöböléséhez szükséges felvilágosítás megadása,
vagy
d) a magánszakértővel nem közölt, lényeges perbeli adatokra vonatkozó kérdések megválaszolása
érdekében az általa benyújtott magánszakértői vélemény írásbeli vagy szóbeli kiegészítését indítványozhatja.
(3) Ha a  magánszakértői vélemények között a  szakkérdésben ellentét áll fenn, bármelyik fél indítványozhatja, hogy
a  magánszakértők a  magánszakértői véleményeket az  ellentét indokainak az  ismertetése vonatkozásában
ugyanazon a tárgyaláson szóban egészítsék ki.
(4) Ha a  bíróság az  indítványnak helyt ad, a  fél köteles a  bíróság felhívásában meghatározott határidőn belül
a  magánszakértői vélemény kiegészítését benyújtani vagy a  magánszakértőjét a  bíróság felhívásában megjelölt
tárgyalásra előállítani.
(5) A bíróság a magánszakértő meghallgatása előtt megállapítja a magánszakértő személyazonosságát – igazságügyi
szakértő esetén a magánszakértő nevének, szakértői igazolványa számának és elérhetőségi címének rögzítésével –
továbbá azt, hogy a  felekkel milyen viszonyban van, és hogy nem áll-e fenn vele szemben kizáró ok, valamint
figyelmezteti a  magánszakértőt a  hamis szakvéleményadás jogkövetkezményére. A  kérdések vonatkozásában
a 308. § (2) bekezdését alkalmazni kell.
305. § [Új magánszakértő alkalmazása]
Magánszakértői vélemény benyújtását követően a  fél új magánszakértőt a  302.  § és a  304.  §-ban foglalt
szabályoknak megfelelően akkor alkalmazhat, ha
a) a bíróság a magánszakértőt a perből kizárta, vagy
b) a  megbízott személy törvény értelmében igazságügyi szakértői tevékenységet nem végezhet vagy
a szakkérdés megválaszolására törvény értelmében nem jogosult. 89. Más eljárásban kirendelt szakértő alkalmazása
306. § [Más eljárásban kirendelt szakértő alkalmazása]
 (1) A  bizonyító fél a  más eljárásban kirendelt szakértőnek a  szakkérdés tárgyában készített szakvéleménye
felhasználását indítványozhatja.
 (2) Ha a bíróság az indítványnak helyt ad, a bizonyító fél köteles a szakvéleményt a bíróság felhívásában meghatározott
határidőn belül benyújtani, vagy ha az célszerű, a bíróság intézkedik a szakvélemény beszerzése iránt.
 (3) A  felek a  szakvéleményre vagy a  szakértővel nem közölt, lényeges perbeli adatokra vonatkozóan kérdések
feltevését és azt is indítványozhatják, hogy a  szakértő a  szakvélemény aggályossága kiküszöböléséhez szükséges
felvilágosítást adja meg.
(4) Kirendelt szakértő vagy magánszakértő alkalmazásának az  indítványozása esetén ugyanazon szakkérdés
vonatkozásában már nincs helye más eljárásban kirendelt szakértő alkalmazásának.
90. Kirendelt szakértő alkalmazása 307. § [A szakértő kirendelésének feltételei]
 (1) A bíróság indítványra szakértőt rendel ki, ha az adott szakkérdés vonatkozásában
a) a  bizonyító felek egyike sem indítványozza magánszakértő vagy más eljárásban kirendelt szakértő
alkalmazását,
b) valamennyi magánszakértői vélemény aggályos, vagy
c) a más eljárásban kirendelt szakértő szakvéleménye aggályossága kiküszöböléséhez szükséges felvilágosítás
megadása vagy a feltenni indítványozott kérdések megválaszolása érdekében szükséges.
 (2) A  szakértő kirendelésére irányuló indítványban fel kell tüntetni azokat a  határozott kérdéseket, amelyeket
a szakértőnek a szakvéleményében meg kell válaszolnia. A fél az indítványát a kirendelésig kiegészítheti. Ugyanezen
időpontig az indítványozó fél ellenfele is jogosult kérdések feltevését indítványozni.
308. § [A szakértő kirendelése]
 (1) A  bíróság ugyanazon szakkérdésre rendszerint egy szakértőt rendel ki. A  307.  § (1)  bekezdés c)  pontja esetén
a korábban alkalmazott szakértőt, ha ez a szakértő személyében rejlő okból nem lehetséges, továbbá a kirendelés
minden más esetében a felek által közösen megjelölt szakértőt kell kirendelni. Megállapodás hiányában a szakértő
személyéről a bíróság dönt.
(2) A bíróság a felek által feltüntetett kérdésekkel érintett tényállítások tekintetében tehet fel a szakértőnek kérdést, és
a kirendelésből mellőzi az ügyre, valamint a szakértő szakismereteinek a körébe nem tartozó kérdéseket.
(3) A  bíróság a  kirendelésben a  szakértőt a  szakvélemény írásbeli előterjesztésére vagy kiegészítésére hívja fel.
Kivételesen, ha az  célszerűnek látszik, a  szakértőt a  tárgyalásra idézi. A  szakértő idézésének különösen akkor van
helye, ha a  jogvita kereteinek vagy a  véleménynyilvánításhoz szükséges adatoknak a  meghatározása a  szakértő
tárgyaláson való jelenlétét indokolja.
(4) Ha a  szakértői munka várhatóan nagy költsége miatt ez  szükséges, a  bíróság a  fél kérelmére a  szakértőt
a  kirendelésben elsődlegesen arra hívja fel, hogy szakértői feladatáról és annak várható költségeiről készítsen
munkatervet. A  bíróság a  szakértőt csak azt követően hívja fel a  szakvélemény írásbeli előterjesztésére vagy idézi
meg, ha a fél a munkaterv ismeretében, a bíróság felhívásában meghatározott határidőn belül úgy nyilatkozik, hogy
kéri a szakértői munka elvégzését. Ha a fél a szakértői munka elvégzését határidőn belül nem kéri, úgy kell tekinteni,
hogy a szakértő alkalmazására irányuló indítványát visszavonta.
309. § [A kirendelt szakértő kötelezettsége alóli mentessége]
A 289–291. § rendelkezéseit a kirendelt szakértőre is alkalmazni kell.
310. § [A kirendelt szakértő felmentése]
A bíróság a kirendelt szakértőt a kirendelés alól hivatalból felmenti, ha
a) a kirendelés alapján törvény értelmében nem jogosult eljárni, vagy az eljárását más fontos ok akadályozza,
b) a  szakértő a  szakkérdésről a  309.  § alapján nem nyilváníthat véleményt, illetve a  véleménynyilvánítást
a bíróság határozata szerint alappal megtagadta,
c) a  szakvélemény előterjesztése előtt a  fél a  szakértő alkalmazására irányuló indítványát visszavonta vagy
a bíróság a szakértői bizonyítás elrendelését vagy lefolytatatását mellőzte, vagy
d) jogszabályban meghatározott egyéb ok áll fenn.
311. § [Más szakértő kirendelése]
 (1) A bíróság – a  (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – hivatalból más szakértőt rendel ki, ha a szakértőt a perből
kizárta vagy a kirendelés alól felmentette.
 (2) Ha a  bíróság nem természetes személy nevében eljáró szakértőt zárt ki, más szakértőt csak akkor rendel ki, ha
a kirendelést a nem természetes személy visszautasította.
 (3) A 310. § c) pontja esetében nincs helye más szakértő kirendelésének.
312. § [A kirendelt szakértő jogai és a szakértői vizsgálat]
 (1) A  kirendelt szakértő a  feladata teljesítése érdekében a  tárgyaláson vagy egyébként a  bizonyításfelvételnél jelen
lehet, a felekhez és a közreműködőkhöz kérdések feltevését indítványozhatja.
 (2) A  bíróság elrendelheti, hogy a  szakértő a  véleményadáshoz szükséges vizsgálatot a  bíróság és esetleg a  felek
távollétében teljesítse.
 (3) A szakértői vizsgálat akadályozása esetén a bíróság a szemle akadályozására vonatkozó szabályokat alkalmazza.
313. § [Az írásbeli szakvélemény kiegészítése]
 (1) A bíróság a kirendelt szakértő írásbeli szakvéleményét a felek részére kézbesíti.
 (2) A  felek a  szakvéleményre vagy a  szakértővel nem közölt, lényeges perbeli adatokra vonatkozóan a  szakértőhöz
kérdések feltevését és azt is indítványozhatják, hogy a  szakértő a  szakvélemény aggályossága kiküszöböléséhez
szükséges felvilágosítást adja meg.
(3) Ha a  bíróság az  indítványnak helyt ad, a  kérdések megválaszolása, illetve a  szükséges felvilágosítás megadása
érdekében a  szakértőt a  szakvélemény írásbeli kiegészítésére hívja fel, vagy ha az  célszerűnek látszik, a  szakértőt
a tárgyalásra idézi. A kérdések vonatkozásában a 308. § (2) bekezdését alkalmazni kell.
314. § [A szóbeli szakvélemény és kiegészítése]
 (1) A szakértő meghallgatására a 304. § (5) bekezdése, míg a szakvélemény kiegészítésére a 313. § (2)–(3) bekezdése
irányadó.
 (2) Ha a  szakértő az  aggálytalan szakvéleményt a  tárgyaláson nem, vagy nem minden kérdésre kiterjedően adhatja
elő, a bíróság a szakvélemény előadására új határnapot tűz ki, vagy a szakértőt akár már a tárgyaláson, akár később
a szakvélemény írásbeli előterjesztésére hívja fel.
315. § [Új szakértő kirendelése]
 (1) Ha a kirendelt szakértő szakvéleménye aggályos és az aggályosság a szakértő által adott felvilágosítás ellenére sem
volt kiküszöbölhető, a bíróság indítványra új szakértőt rendel ki.
 (2) A  bíróság szakértői testületet rendelhet ki, ha az  új szakértő kirendelését követően további új szakértő
kirendelésének van helye és a szakkérdés jogszabály alapján a szakértői testület szakterületébe tartozik. A szakértői
testület által létrehozott bizottság tagjára a  kirendelt szakértőre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni azzal,
hogy a  tárgyalásra a  szakvélemény előterjesztésekor a  bizottság által megjelölt bizottsági tag vagy a  bizottság
képviselője idézhető.
91. A szakvélemény értékelése és a pervezetés 316. § [Az aggályos és az egyébként mellőzendő szakvélemény]
 (1) A kirendelt szakértő szakvéleménye aggályos, ha
a) hiányos, illetve nem tartalmazza a szakvélemény jogszabályban előírt kötelező tartalmi elemeit,
b) homályos,
c) önmagával, illetve a perbeli adatokkal ellentétes, vagy
d) egyébként a helyességéhez nyomatékos kétség fér.
(2) A magánszakértői vélemény aggályos, ha
a) az (1) bekezdésben meghatározott eset áll fenn,
b) a magánszakértő e törvény szerinti perbeli kötelezettségeit nem teljesítette,
c) annak kiegészítése az ellenfél kérdései vonatkozásában nem történt meg,
d) annak kiegészítése az ellenfél magánszakértői véleményével szemben a szakkérdés vonatkozásában fennálló
ellentét indokai tekintetében, szóban nem történt meg, vagy
e) közte és az  ellenfél magánszakértői véleménye között szakkérdésben ellentét áll fenn, és az  a)–d)  pontban
foglalt okok egyik magánszakértői vélemény tekintetében sem állnak fenn.
(3) A  kizárt vagy a  kirendelés alól felmentett szakértő szakvéleménye, az  aggályos magánszakértői vélemény vagy
kirendelt szakértőtől származó szakvélemény, valamint a  jelen fejezetben foglalt rendelkezések megsértésével
benyújtott magánszakértői vélemény vagy más eljárásban kirendelt szakértőtől származó szakvélemény a perben
bizonyítékként nem vehető figyelembe.
317. § [Pervezetés]
 (1) A bíróság felhívja a fél figyelmét, ha
a) szakértő alkalmazása szükséges,
b) jogszabály értelmében szakértő csak kirendelés útján alkalmazható,
c) a szakvélemény elkészítéséhez a perben nem szolgáltatott adatok szükségesek, vagy
d) a magánszakértői vélemény vagy a kirendelt szakértő szakvéleménye aggályos.
(2) Ha a bíróság a szakértőt hivatalból rendelte ki, szükség szerint hivatalból jogosult elvégezni minden olyan perbeli
cselekményt, amit a fél e fejezet szerint indítványozhat.
92. A szakértő díja és a kirendelt szakértő díjának a csökkentése
318. § [Szakértői díj]
 (1) Ha a magánszakértői vélemény aggályos, a fél a magánszakértő díját a perben nem számíthatja fel.
 (2) A munkaterv elkészítésének a költségét a bizonyító fél előlegezi. Ha a bizonyító fél a 308. § (4) bekezdése szerinti
felhívásban meghatározott határidőn belül a szakértői munka elvégzését nem kéri vagy a munkatervben megjelölt
szakértői díjat nem helyezi letétbe, a munkaterv elkészítésének a költségét nem számíthatja fel.
(3) A  307.  § (1)  bekezdés b) és c)  pontja, valamint a  313.  § (3)  bekezdése esetén a  szakértői díjat az  indítványozó fél
köteles előlegezni.
(4) A  kirendelt szakértő díjáról rendelkező végzés ellen a  szakértő és a  felek külön fellebbezéssel élhetnek.
A fellebbezésnek csak az azzal támadott összeg erejéig van halasztó hatálya.
319. § [A kirendelt szakértő díjának a csökkentése]
A bíróság a  272.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglalt kényszerítő eszköz alkalmazásakor a  kirendelt szakértő
munkadíját a határidő lejártát követő naptól kezdve naponta egy százalékkal csökkenti.
XXII. FEJEZET
OKIRATOK 93. Bizonyítás okirattal 320. § [Az okirat rendelkezésre bocsátása]
 (1) Ha a fél tényállításait okirattal kívánja bizonyítani, az okiratot beadványához kell csatolnia vagy a tárgyaláson be kell
mutatnia. Idegen nyelvű okirathoz csatolni kell annak legalább egyszerű magyar nyelvű fordítását is. Ha a lefordított
szöveg helyessége, illetve teljessége tekintetében kétely merül fel, hiteles fordítást kell alkalmazni; ennek hiányában
az okiratot a bíróság figyelmen kívül hagyja.
(2) A  bíróság a  bizonyító fél kérelmére az  ellenérdekű felet kötelezheti a  birtokában lévő olyan okirat rendelkezésre
bocsátására, amelyet a polgári jog szabályai szerint egyébként is köteles kiadni vagy bemutatni. Ilyen kötelezettség
az  ellenérdekű felet különösen akkor terheli, ha az  okiratot a  bizonyító fél érdekében állították ki, vagy az  rá
vonatkozó jogviszonyt tanúsít, vagy ilyen jogviszonnyal kapcsolatos tárgyalásra vonatkozik.
(3) Ha az okirat olyan személy birtokában van, aki a perben nem vesz részt, a bíróság a szemlére vonatkozó szabályok
alkalmazásával intézkedik az okirat beszerzése iránt.
(4) Ha az  okiratnak a  bíróság hivatalos helyiségében történő rendelkezésre bocsátása lehetetlen vagy aránytalanul
nehéz, az okiratot a bíróság a szemle szabályainak megfelelő alkalmazásával a helyszínen szemléli meg.
(5) Olyan tényre vonatkozóan, amely okirattal bizonyítható, a bíróság az egyéb bizonyítást mellőzheti.
321. § [Eredeti okirat, másolat, kivonat]
 (1) Az  eredeti okirat helyett annak hiteles vagy egyszerű másolatban történő rendelkezésre bocsátása is elegendő,
ha ezt az  ellenérdekű fél nem kifogásolja, és az  eredeti okirat rendelkezésre bocsátását a  bíróság sem tartja
szükségesnek.
(2) Ha a bizonyító fél által rendelkezésre bocsátott, az eredeti okiratról készített okirat (másolat, felvétel, adathordozó
útján készített okirat) teljes bizonyító erejű magánokiratnak vagy közokiratnak minősül, a bíróság az ellenérdekű fél
terhére értékeli, ha az ellenbizonyítás során a birtokában lévő eredeti okiratot nem bocsátja rendelkezésre.
(3) Ha könyvnek vagy egyéb nagyobb terjedelmű okiratnak csak egy része szolgál bizonyítékul, elegendő csupán ezt
a részt mint kivonatot rendelkezésre bocsátani, kivéve, ha a bíróság megítélése szerint bármely okból az okirat teljes
terjedelmű rendelkezésre bocsátása szükséges.
(4) A bíróság elrendelheti, hogy az eredeti okiratot vagy az arról készített másolatot, kivonatot az iratokhoz csatolják; ha
fontosabb eredeti okiratot kell az iratokhoz csatolni, a bíróság gondoskodik annak megőrzéséről.
(5) Az  iratokhoz csatolt okiratok és egyéb mellékletek kiadásáról a  bíróság – szükség esetén az  érdekeltek
meghallgatása után – dönt. Ha a bíróság szükségesnek tartja, az okirat vagy egyéb melléklet kiadását egyszerű vagy
hiteles másolat csatolásától teheti függővé.
322. § [Irat- és adatbeszerzés]
 (1) Bíróságnál, közjegyzőnél, más hatóságnál, közigazgatási szervnél vagy valamely szervezetnél lévő irat, illetve adat
beszerzése iránt a fél bizonyítási indítványára a bíróság intézkedik, ha az irat, illetve adat kiadását a fél közvetlenül
nem kérheti. Az eredeti okirat beszerzése mellőzhető, ha annak megtekintésére nincs szükség és a fél a tárgyaláson
annak hiteles vagy egyszerű másolatát bemutatja. Az okirat megküldése csak akkor tagadható meg, ha az minősített
adatot tartalmaz. A  közreműködő eljárási kötelezettsége megszegése esetén csak a  272.  § (1)  bekezdés b)  pontja
szerinti kényszerítő eszköz alkalmazásának van helye.
(2) Ha a  rendelkezésre bocsátott okirat az  azt megküldő nyilatkozata szerint olyan minősített adatot, üzleti titkot,
hivatásbeli titkot vagy törvényben meghatározott más titkot tartalmaz, amelynek felhasználásához a minősítő vagy
a titoktartás alóli felmentés megadására jogosult (a továbbiakban: titokgazda) nem járult hozzá, a bíróság megkeresi
a  minősítőt vagy a  titokgazdát a  minősített adat vagy titok megismerésének engedélyezése céljából, kivéve, ha
az okirat tartalma törvény rendelkezése alapján nem minősül üzleti titoknak, vagy a per tárgya annak az eldöntése,
hogy az okirat tartalma közérdekű adatnak minősül-e.
(3) Ha a titokgazda a megkeresés átvételétől számított nyolc napon belül nem nyilatkozik, megadottnak kell tekinteni
az  engedélyt; erre a  titokgazdát figyelmeztetni kell. Egyebekben a  tanúvallomás megtagadására vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni. Ha a  titokgazda határidőn belül úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá az  üzleti,
hivatásbeli vagy törvényben meghatározott más titok felek általi megismeréséhez, az  okiratnak ez  a  része nem
használható fel bizonyítékként.
(4) A  bíróság az  iratok beérkezéséről, valamint – a  titokgazda esetleges nyilatkozatától függően – az  iratok
megismerhetőségéről, illetve perben történő felhasználhatóságáról a feleket tájékoztatja.
(5) A  perben nem használható fel bizonyítékként az  a  minősített adatot tartalmazó okirat, illetve okiratrész, melynek
a fél általi megismeréséhez a minősítő nem járult hozzá.
(6) Az  (5)  bekezdés nem alkalmazható, ha a  pert a  megismerési engedély megtagadása miatt indították, vagy
a  per tárgya annak eldöntése, hogy az  okirat tartalma minősített adatnak minősül-e. Az  ilyen perben a  felperes,
a felperes oldalán beavatkozó személy és ezek képviselője a minősített adatot az eljárás során nem ismerheti meg.
A perben részt vevő egyéb személyek, valamint azok képviselői a minősített adatot csak akkor ismerhetik meg, ha
a nemzetbiztonsági ellenőrzésüket elvégezték.
(7) A  bíróság gondoskodik arról, hogy az  e  §-ban nem nevesített, törvény által védett egyéb adat ne kerüljön
nyilvánosságra, ne juthasson illetéktelen személy tudomására, az  adat törvényben meghatározott védelme
a bíróság eljárásában is biztosított legyen.
(8) A  bíróság az  (1)  bekezdésben foglaltak iránt az  ellenkérelem előterjesztését követően a  perfelvétel során is
intézkedhet.
94. Az okiratok fajtái 323. § [A közokirat]
 (1) A  közokirat olyan papír alapú vagy elektronikus okirat, amelyet bíróság, közjegyző vagy más hatóság, illetve
közigazgatási szerv ügykörén belül, a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelő módon állított ki.
(2) A közokiratot az ellenkező bizonyításáig valódinak kell tekinteni, a bíróság azonban az okirat kiállítóját hivatalból is
felhívhatja nyilatkozattételre az okirat valódisága tekintetében.
(3) A közokirat teljes bizonyító erővel bizonyítja
a) hogy a kiállító a benne foglalt intézkedést megtette vagy határozatot a benne foglalt tartalommal meghozta,
b) a közokirattal tanúsított adatok és tények valóságát,
c) a közokiratban foglalt nyilatkozat megtételét, annak idejét és módját.
(4) Elektronikus közokirat kiállításához az  is szükséges, hogy a  közokirat kiállítására jogosult az  elektronikus okiraton
– ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – minősített vagy minősített tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú
elektronikus aláírást vagy bélyegzőt, és amennyiben jogszabály így rendelkezik időbélyegzőt helyezzen el.
(5) Jogszabály egyéb okiratot vagy – adathordozótól függetlenül – más dolgot közokirattá nyilváníthat.
 (6) Közokirattal szemben is van helye ellenbizonyításnak, kivéve, ha azt törvény kizárja vagy korlátozza.
324. § [A közokiratról készült másolat bizonyító ereje]
 (1) Az  eredeti közokiratéval azonos bizonyító ereje van a  közokiratról készített másolatnak – a  másolatkészítés
technológiájától és adathordozótól függetlenül –, ha a másolatot közokirat kiállítására jogosult vagy megőrzésére
hivatott szerv, továbbá ha ezek ellenőrzése mellett más személy vagy szervezet készítette, valamint, ha azt
az E-ügyintézési tv. szerinti hiteles másolatkészítés központi elektronikus ügyintézési szolgáltatás szabályai szerint
készítették.
(2) Ha közokiratnak nem minősülő okiratról készül közokiratba foglalt másolat, a közokirat csupán azt bizonyítja, hogy
annak tartalma a közokiratnak nem minősülő eredeti okiratéval megegyezik.
325. § [A teljes bizonyító erejű magánokirat]
 (1) Teljes bizonyító erejű a magánokirat, ha
a) a kiállító az okiratot saját kezűleg írta és aláírta,
b) két tanú igazolja, hogy az  okirat aláírója a  részben vagy egészben nem általa írt okiratot előttük írta
alá, vagy aláírását előttük saját kezű aláírásának ismerte el; az  igazoláshoz az  okiraton mindkét tanú
elhelyezi az  aláírását, továbbá saját kezűleg, olvashatóan feltünteti a  nevét és lakóhelyét, ennek hiányában
tartózkodási helyét,
c) az okirat aláírójának aláírását vagy kézjegyét az okiraton bíró vagy közjegyző hitelesíti,
d) az okiratot a jogi személy képviseletére jogosult személy a rá vonatkozó szabályok szerint megfelelően aláírja,
e) ügyvéd vagy jogtanácsos az  általa készített okirat szabályszerű ellenjegyzésével bizonyítja, hogy az  okirat
aláírója a más által írt okiratot előtte írta alá vagy aláírását előtte saját kezű aláírásának ismerte el,
f ) az  elektronikus okiraton az  aláíró a  minősített vagy minősített tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú
elektronikus aláírását vagy bélyegzőjét helyezte el, és – amennyiben jogszabály úgy rendelkezik – azon
időbélyegzőt helyez el,
g) az  elektronikus okiratot az  aláíró a  Kormány rendeletében meghatározott azonosításra visszavezetett
dokumentumhitelesítés szolgáltatással hitelesíti, vagy
h) olyan, törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott szolgáltatás keretében jött létre, ahol
a  szolgáltató az  okiratot a  kiállító azonosításán keresztül a  kiállító személyéhez rendeli és a  személyhez
rendelést a  kiállító saját kezű aláírására egyértelműen visszavezethető adattal együtt vagy az  alapján
hitelesen igazolja; továbbá a  szolgáltató az  egyértelmű személyhez rendelésről kiállított igazolást
elektronikus dokumentumba kapcsolt, elválaszthatatlan záradékba foglalja és azt az okirattal együtt legalább
fokozott biztonságú elektronikus bélyegzővel és legalább fokozott biztonságú időbélyegzővel látja el.
(2) Ha az okirat aláírója nem tud olvasni, illetve nem érti azt a nyelvet, amelyen az okirat készült, csak akkor jön létre
teljes bizonyító erejű magánokirat, ha magából az  okiratból kitűnik, hogy annak tartalmát a  tanúk egyike vagy
a hitelesítő személy az okirat aláírójának megmagyarázta.
(3) A  teljes bizonyító erejű magánokirat az  ellenkező bizonyításáig teljes bizonyító erővel bizonyítja, hogy az  okirat
aláírója az abban foglalt nyilatkozatot megtette, illetve elfogadta vagy magára kötelezőnek ismerte el.
(4) A teljes bizonyító erejű magánokirat valódiságát csak akkor kell bizonyítani, ha azt az ellenfél kétségbe vonja, vagy
a valódiság bizonyítását a bíróság szükségesnek találja.
(5) Ha a teljes bizonyító erejű magánokiraton szereplő aláírás valódisága nem vitás vagy bizonyított, illetve a legalább
fokozott biztonságú elektronikus aláírás vagy bélyegző vagy zárt rendszerben alkalmazott bizalmi szolgáltatás
keretében a  kiállító saját kezű aláírására egyértelműen visszavezethető adatok ellenőrzésének eredményéből
más nem következik, az  aláírást vagy a  bélyegzőt megelőző szöveget – elektronikus okirat esetén az  aláírt vagy
bélyegzővel ellátott adatokat – az  ellenkező bizonyításáig meg nem hamisítottnak kell tekinteni, kivéve, ha
az okiratnak olyan rendellenességei vagy hiányai vannak, amelyek e vélelmet megdöntik.
(6) A  teljes bizonyító erejű magánokiraton szereplő aláírás valódiságát vagy a  szöveg meg nem hamisított voltát
–  kétség esetén – más olyan írással való összehasonlítás útján is meg lehet állapítani, amelynek valódisága nem
kétséges. A  bíróság ennek érdekében íráspróbát is elrendelhet, és szükség esetén annak eredményét, illetve
a vitatott okiratot, aláírást szakértővel is megvizsgáltathatja.
(7) Ha a  legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással vagy bélyegzővel ellátott elektronikus okirat aláírójának
vagy bélyegző létrehozójának azonossága, illetve az  okirat hamisítatlansága kétséges, ezek megállapítása
érdekében a bíróság elsősorban az elektronikus aláíráshoz vagy bélyegzőhöz tartozó tanúsítványt kibocsátó bizalmi
szolgáltatót keresi meg. Az elektronikus okirathoz kapcsolt időbélyegző által igazolt adatokkal kapcsolatos kétség
esetén a  bíróság elsősorban az  időbélyegzést végző bizalmi szolgáltatót keresi meg. Az  olyan zárt rendszerben
alkalmazott bizalmi szolgáltatás keretében kiállított elektronikus okirat esetén, ahol a  szolgáltató az  okiratot
a kiállító személyéhez rendeli és a személyhez rendelést a kiállító saját kezű aláírására egyértelműen visszavezethető
adatokkal együtt hitelesen igazolja, a bíróság elsősorban a zárt rendszer bizalmi szolgáltatóját keresi meg.
(8) Az  elektronikus okirat esetén az  aláírt vagy bélyegzővel ellátott adatokat az  ellenkező bizonyításáig meg nem
hamisítottnak kell tekinteni a tárolást végző szolgáltató igazolása alapján, ha a szolgáltató
a) a tárolásra átvételkor meggyőződött az elektronikus dokumentum hitelesítésének érvényességéről,
b) a  tárolást a  Kormány rendeletében meghatározott feltételeknek megfelelő, az  E-ügyintézési tv. szerinti
minősített archiválási szolgáltatás vagy elektronikus dokumentumtárolás központi elektronikus ügyintézési
szolgáltatás keretében végzi, és
c) a Kormány rendeletében meghatározottak szerint igazolja az elektronikus okirat hitelességét.
326. § [Az egyszerű magánokirat]
A magánokirathoz – ha azt nem a  325.  § (1)  bekezdése szerint állították ki – nem fűződik törvényi vélelem, és
annak bizonyító erejét a bíróság a bizonyítás általános szabályai szerint a tárgyalás és a bizonyítás összes adatának
figyelembevételével állapítja meg, kivéve, ha jogszabály
a) adott magánokirat bizonyító erejét másként szabályozza, vagy
b) az okirati bizonyításhoz meghatározott alakban kiállított okiratot ír elő.
327. § [A jogi személy által kiállított vagy őrzött okiratról készült másolat bizonyító ereje]
A jogi személy által kiállított vagy őrzött okiratról készített papír alapú vagy elektronikus másolat teljes bizonyító
erővel bizonyítja, hogy tartalma megegyezik az  eredeti okiratéval, feltéve, hogy a  jogi személy, amely az  okiratot
kiállította vagy azt őrzi, ezt szabályszerűen igazolta a  325.  § (1)  bekezdés d) vagy f )  pontjának megfelelő másolat
kiállításával. A jogi személy által készített másolat bizonyító ereje az eredeti okiratéval azonos, kivéve, ha a másolat
közokiratról készült.
XXIII. FEJEZET
SZEMLE 95. A szemle elrendelése 328. § [A szemle elrendelésének feltételei és idézés a szemlére]
 (1) Ha a perben jelentős tény megállapításához személy, tárgy, helyszín vagy esemény közvetlen megvizsgálása, illetve
megfigyelése szükséges, a bíróság szemlét rendel el.
 (2) Nem rendelhető el a  szemle, ha az  minősített adat védelmét sértené, diplomáciai sérthetetlenségbe, védelembe,
mentességbe ütközne, továbbá mindazon okokból, amelyek miatt a szemletárgy birtokosát tanúként meghallgatni
nem lehetne.
(3) Ha a  szemletárgy birtokosa a  peres felektől és a  velük egy tekintet alá eső személyektől különbözik, a  bíróság
a szemlére őt is megidézi.
(4) A  szemletárgy birtokosát a  bíróság felhívja a  szemle tárgyának bemutatására vagy a  szemle foganatosításának
lehetővé tételére, egyúttal tájékoztatja arról, hogy az emiatt felmerülő költségei és kára megtérítését igényelheti.
(5) Ha a  szemle tárgya más bíróság, hatóság, vagy ezek megbízása alapján magánszemély őrizetében van, a  bíróság
ezeket keresi meg a szemletárgy megküldése vagy a szemle foganatosításának lehetővé tétele érdekében.
329. § [Szemle lefolytatása elektronikus hírközlő hálózat útján]
A bíróság a  XLVII. Fejezetben foglaltak szerint elrendelheti a  szemle elektronikus hírközlő hálózat útján történő
lefolytatását.
330. § [A szemle lefolytatásának megtagadása]
 (1) A szemletárgy birtokosa megtagadhatja a szemle tárgyának bemutatását vagy a szemle foganatosításának lehetővé
tételét a 289. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetekben, továbbá, ha a tanúvallomás megtagadásának
lenne helye. Egyéb esetekben a megtagadás alaposságáról a bíróság mérlegeléssel dönt.
(2) Ha a szemletárgy birtokosa megtagadja a szemletárgy felmutatását, illetve a szemle foganatosításának a  lehetővé
tételét, a bíróság végzéssel határoz a szemle foganatosíthatóságáról.
(3) Ha a  bíróság a  megtagadás ellenében kívánja foganatosítani a  szemlét, a  szemletárgy birtokosát ennek tűrésére
kötelezi és figyelmezteti a szemle akadályozásának a jogkövetkezményeire; döntése előtt a feleket meghallgathatja
vagy lehetővé teheti, hogy írásban nyilatkozzanak.
(4) A  tűrésre kötelezett a  végzés ellen külön fellebbezéssel élhet. A  fellebbezés halasztó hatályú. A  végzést a  bíróság
maga is megváltoztathatja.
96. A szemle foganatosításának szabályai 331. § [A szemle foganatosítása]
 (1) A szemlét a bíróság a tárgyaláson vagy a helyszínen foganatosítja. A helyszíni szemle nem nyilvános, amennyiben
magánterületen kell foganatosítani. Ha a szemletárgy birtokosa lehetővé teszi a szemle nyilvánosságát, azt a bíróság
a nyilvánosság kizárásának eseteiben korlátozhatja.
(2) A  bíróság a  helyszínen is köteles gondoskodni a  szemle szabályszerű foganatosításáról. Ennek érdekében
alkalmazhatja a rendelkezésére álló kényszerítő eszközöket, szükség esetén a rendőrség közreműködését is igénybe
veheti a végrehajtási kényszer alkalmazásának szabályai szerint. A rendőri intézkedés költségét az illetékes rendőri
szerv felszólítására a szemlét akadályozó személy köteles megtéríteni.
(3) Ha a  szemle foganatosításában érdekelt fél figyelmeztetés ellenére is akadályozza a  szemle szabályszerű
foganatosítását, a  (2)  bekezdésben foglalt kényszerítő eszközök alkalmazása helyett a  bíróság a  szemlét
eredménytelennek nyilvánítja.
(4) Ha a szemle foganatosításában ellenérdekelt fél magatartására visszavezethető okból hiúsul meg a szemle, a bíróság
a  (2)  bekezdésben foglalt kényszerítő eszközök alkalmazása helyett a  bizonyítási szükséghelyzet szabályainak
alkalmazásával jár el.
332. § [A szemle eredményének rögzítése]
 (1) A  helyszíni szemle foganatosításáról, az  annak során elhangzott nyilatkozatokról és észrevételekről, valamint
a bíróság által észlelt tényekről a bíróság jegyzőkönyvet készít.
 (2) A  vizsgálat tárgyáról a  bíróság képfelvételt, hangfelvételt, illetve kép- és hangfelvételt, vázrajzot készíthet,
a  szemletárgy felett rendelkezni jogosult engedélyével mintát vehet vagy más alkalmas módon gondoskodhat
a  ténymegállapításainak szemléltethetőségéről. A  szemle foganatosítása során nyert tárgyi szemléltetőeszközök
a jegyzőkönyv mellékletei.
(3) A szemletárgy birtokosa személyi adatainak zártan kezelésére a tanúra vonatkozó szabályok alkalmazandók.
333. § [A szemle költségei]
A szemletárgy birtokosa a  szemle foganatosítása folytán felmerült kárának megtérítését is igényelheti.
A szemletárgy birtokosának költség- és kártérítési igényéről a bíróság a tanú költségtérítésére vonatkozó szabályok
szerint határoz.
XXIV. FEJEZET
AZ ELŐZETES BIZONYÍTÁS 97. Az előzetes bizonyítás elrendelése
334. § [Az előzetes bizonyítás elrendelésének feltételei]
Előzetes bizonyításnak van helye az érdekelt fél kérelmére a per megindítása előtt vagy annak folyamatban léte alatt
– a keresetlevél perfelvételre alkalmasságától kezdődően –, ha
a) a  bizonyítás a  per folyamán, illetve annak későbbi szakaszában nem lenne sikeresen lefolytatható, vagy
az jelentős nehézséggel járna,
b) a  bizonyítás előzetes lefolytatása a  per elkerülését, illetve észszerű időn belül történő befejezését elősegíti,
vagy
c) a bizonyítás előzetes lefolytatását jogszabály megengedi.
335. § [Illetékesség]
 (1) Az előzetes bizonyítás lefolytatására illetékes
a) a kérelmező lakóhelye szerint illetékes járásbíróság, vagy
b) az a járásbíróság, amelynek a területén a bizonyítás a legcélszerűbben lefolytatható.
(2) Ha a per folyamatban van, a per bírósága az előzetes bizonyítás lefolytatására kizárólagosan illetékes.
336. § [Az előzetes bizonyítás iránti kérelem]
 (1) Az előzetes bizonyítás elrendelésére irányuló kérelemben meg kell jelölni:
a) a felek nevét, lakóhelyét; ha az ellenérdekű fél ismeretlen, ennek okát,
b) a bizonyítani kívánt tényeket és az azokra vonatkozó bizonyítási eszközöket, bizonyítási módokat,
c) az előzetes bizonyítás lefolytatására irányuló határozott kérelmet,
d) az előzetes bizonyítás elrendelését a 334. § szerint megalapozó feltételt, és
e) azokat az adatokat, amelyekből a bíróság illetékessége megállapítható.
(2) Azt, hogy az ellenérdekű fél ismeretlen, továbbá, hogy az előzetes bizonyítás előfeltételei fennállnak, valószínűsíteni
kell.
337. § [A kérelem elbírálása]
 (1) A bíróság az előzetes bizonyítás elrendelése tárgyában az ellenérdekű fél szóbeli vagy írásbeli meghallgatása után
határoz, kivéve, ha
a) az ellenérdekű fél ismeretlen, vagy
b) az előzetes bizonyítás elrendelése sürgős.
(2) A meghallgatás határnapjára szóló idézéssel vagy az írásbeli nyilatkozattételre történő felhívással együtt küldi meg
a bíróság az előzetes bizonyítás elrendelése iránti kérelmet az ellenérdekű fél részére.
(3) Ha a  bíróság a  meghallgatást mellőzi, az  előzetes bizonyítás elrendeléséről vagy elutasításáról szóló végzéssel
együtt küldi meg az ellenérdekű fél részére az előzetes bizonyítás elrendelése iránti kérelmet.
(4) Az előzetes bizonyítást elutasító végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
98. Az előzetes bizonyítás lefolytatása 338. § [Az előzetes bizonyítás felvétele]
 (1) Az előzetes bizonyításra a bizonyítás szabályait kell alkalmazni.
 (2) A 334. § a) pontjában meghatározott esetben az előzetes bizonyítás során a bíróság soron kívül jár el.
 (3) Az előzetes bizonyítás során kizárólag a bíróság által kirendelt szakértő alkalmazható.
 (4) Az előzetes bizonyítás eredményét a perben bármelyik fél felhasználhatja.
339. § [Az előzetes bizonyítás költségei]
 (1) Ha a per folyamatban van, az előzetes bizonyítással összefüggésben felmerült költségekre a költségekre vonatkozó
általános szabályok az irányadók.
 (2) Ha az előzetes bizonyításra a per megindítása előtt kerül sor, az előzetes bizonyítás költségeit a kérelmező előlegezi
és viseli. ÖTÖDIK RÉSZ
HATÁROZATOK XXV. FEJEZET
A HATÁROZATOK FAJTÁI, TARTALMA ÉS KÖZLÉSE
99. A határozatok fajtái és tartalma 340. § [A határozatok fajtái]
A bíróság
a) e törvényben meghatározott esetben bírósági meghagyással,
b) a per érdemében ítélettel,
c) a per során felmerült minden más kérdésben végzéssel
határoz.
341. § [Az ítélet teljessége és fajtái]
 (1) Az ítéletben foglalt döntésnek ki kell terjednie a perben érvényesített valamennyi kereseti kérelemre.
 (2) A  bíróság egyes kereseti kérelmek felől vagy a  kereseti kérelemnek önállóan elbírálható egyes részei felől
részítélettel is határozhat, ha a  többi kérelem vagy kérelemrész, illetve a  beszámítás eldöntése végett további
tárgyalásra van szükség. A  részítélet a  később hozott ítélettel a  beszámításra, illetve a  viszontkeresetre vonatkozó
tárgyalás eredményéhez képest hatályon kívül helyezhető, hatályában fenntartható vagy megfelelően
megváltoztatható.
(3) A  bíróság a  látszólagos halmazatban álló kereset vagy keresetek elutasításáról részítélettel is határozhat,
ha a  halmazatban álló más kereset vonatkozásában további tárgyalására van szükség. A  további kereset
vonatkozásában a tárgyalás csak a részítélet jogerőre emelkedése után folytatható.
(4) Ha a  keresettel érvényesített jog fennállása és az  ennek alapján a  felperest megillető követelés összege vagy
mennyisége tekintetében a  vita elkülöníthető, a  bíróság a  jog fennállását közbenső ítélettel előzetesen is
megállapíthatja. Ebben az  esetben a  tárgyalás a  követelés összege vagy mennyisége vonatkozásában csak
a közbenső ítélet jogerőre emelkedése után folytatható.
(5) A bíróság e törvényben meghatározott esetben kiegészítő ítéletet hoz.
342. § [Az érdemi döntés korlátai]
 (1) Az érdemi döntés nem terjedhet túl a kereseti kérelmen, az ellenkérelmen és a beszámítási kérelmen. Ez a szabály
a főkövetelés járulékaira is irányadó.
 (2) Ha a követelés a polgári jog szabályai szerint a fél vagyonának csupán valamely részéből hajtható be, a bíróságnak
a határozatában ezt a részt is meg kell jelölnie.
 (3) Törvény eltérő rendelkezése hiányában az érdemi döntés nem terjedhet ki olyan jogra, amelyet a fél a perben nem
állított.
 (4) A bíróság az egymással eshetőleges viszonyban álló keresetekről csak azok előterjesztett sorrendjében dönthet.
343. § [Határozathozatal]
 (1) A  bíróság a  határozatát – ha tanácsban jár el – zárt tanácskozás után szavazással hozza meg, egyhangúság
hiányában szavazattöbbséggel dönt.
 (2) A  fiatalabb bíró az  idősebbet megelőzően, az  elnök utolsóként szavaz. A  szavazásnál kisebbségben maradó bíró
az írásba foglalt különvéleményét zárt borítékban a határozathoz csatolhatja. A különvéleményt csak a perorvoslat
tárgyában eljáró bíróság, a  fegyelmi eljárás kezdeményezésére jogosult személy, – fegyelmi eljárás során –
a  szolgálati bíróság, valamint a  Kúria jogegységi eljárás kezdeményezésére jogosult, illetve a  jogegységi eljárást
lefolytató tanácsa tekintheti meg.
344. § [Teljesítési határidő]
 (1) A bíróság a határozatban megállapított kötelezettség teljesítésére rendszerint tizenöt napos határidőt szab.
 (2) Ha ez  a  felek méltányos érdekeinek mérlegelése alapján, illetve a  kötelezettség természete miatt indokoltnak
mutatkozik, a bíróság a határozatában tizenöt napnál rövidebb vagy hosszabb teljesítési határidőt is megszabhat,
vagy elrendelheti a kötelezettségnek részletekben történő teljesítését is.
(3) Kivételes esetben az  elsőfokon eljárt bíróság a  fél indokolt kérelmére a  határozat jogerőre emelkedése után is
engedélyezheti a  részletekben történő teljesítést, illetve a  részletekben történő teljesítés módosítását, kivéve,
ha a  kötelezettség teljesítése iránt a  bírósági végrehajtásról szóló törvény szerint bírósági végrehajtási eljárás
van folyamatban. A  bíróság a  határozatát tárgyaláson kívül hozza meg, de határozathozatal előtt az  ellenfelet
meghallgatja. A bíróság határozata ellen külön fellebbezésnek van helye.
(4) A  bíróság részletekben történő teljesítés engedélyezése esetén úgy rendelkezik, hogy bármely részlet
megfizetésének elmulasztása esetén az egész hátralékos tartozás esedékessé válik.
(5) A  bíróság birtokperben a  felet a  birtokállapot helyreállítására, illetve a  birtoklás zavarásának megszüntetésére
az ellenfél kérelmére azonnali hatállyal kötelezi.
(6) A bíróság az ingatlan kiürítését elrendelő határozatban a kötelezett kérelmére különös méltánylást érdemlő esetben
legfeljebb hat hónapig terjedő teljesítési határidőt állapíthat meg, ha
a) az ingatlan a kötelezett lakóhelye, egyúttal az ő és közvetlen családtagjainak egyedüli lakóingatlana,
b) a  kérelemben a  kötelezett valószínűsítette, hogy a  saját és családja elhelyezését ideiglenesen sem tudja
biztosítani,
c) a per során nem sújtották pénzbírsággal, továbbá nem tanúsított rosszhiszemű magatartást, és
d) nem önkényesen elfoglalt lakást kell kiüríteni.
345. § [A teljesítési határidő számítása]
 (1) A teljesítés határideje a határozat közlését követő napon kezdődik.
 (2) Le nem járt szolgáltatásokra vonatkozó marasztalás esetén a teljesítés napja a lejárat napjával egyezik meg.
346. § [Az ítélet tartalma]
 (1) Az írásba foglalt ítélet bevezető részre, rendelkező részre, perorvoslati részre, indokolásra és záró részre tagolódik.
 (2) A bevezető rész
a) a bíróság megnevezését,
b) az ügy számát,
c) a képviselet fajtájára utalással a felet képviselő személy nevét és lakóhelyét, székhelyét, képviselet hiányában
a személyes eljárásra utalást,
d) a fél nevét és lakóhelyét, székhelyét,
e) a fél perbeli állását, és
f ) a per tárgyának a megnevezését
tartalmazza.
(3) A rendelkező rész tartalmazza a bíróság döntése szerinti rendelkezést. A perorvoslati rész tartalmazza, hogy az ítélet
ellen van-e helye fellebbezésnek, azt hol és mennyi idő alatt lehet benyújtani, továbbá a  fellebbezési tárgyalás
tartására irányuló kérelem szabályairól történő tájékoztatást.
(4) Az  indokolás a  bíróság által megállapított tényeket, a  feleknek a  per tárgyára vonatkozó kérelmét, illetve
nyilatkozatát és azok alapjának rövid ismertetését, az érdemi rendelkezés tartalmára történő utalást, továbbá a jogi
indokolást tartalmazza.
(5) A  jogi indokolás tartalmazza az  ítélet alapjául szolgáló jogszabályokat és szükség esetén azok értelmezését,
a  megállapított tényekre vonatkozó bizonyítékokat azokkal a  körülményekkel együtt, amelyeket a  bíróság
a  bizonyítékok mérlegelésénél irányadónak vett, a  tények megállapításának egyéb körülményeit, továbbá azokat
az okokat, amelyek miatt a bíróság valamely tényállítást nem talált bizonyítottnak, vagy amelyek miatt a felajánlott
bizonyítást mellőzte.
(6) Az ítélet a jogi indokolást követően az eljárás folyamán hozott végzés indokolását akkor tartalmazza, ha e törvény
szerint a végzés külön fellebbezéssel nem támadható, de a  bíróság azt e  törvény szerint köteles indokolni és arra
az ítélet meghozataláig nem került sor.
(7) A  záró rész tartalmazza az  ítélethozatal helyének és idejének megfelelő keltezést, továbbá az  egyesbírónak vagy
a tanács elnökének és tagjainak nevét és aláírását. Ha valamelyikük az aláírásban akadályozva van, a záró rész ezt és
az akadály megjelölését is tartalmazza.
347. § [Rövidített indokolást tartalmazó ítélet]
 (1) Az ítélet rövidített indokolást tartalmaz, ha
a) az ítélet jogról való lemondáson vagy a jog és a kérelem elismerésén alapul,
b) az ügy ténybeli és jogi megítélése egyszerű,
c) a fellebbezésre jogosultak e jogukról a határozat kihirdetését követően valamennyien lemondtak, vagy
d) ahhoz valamennyi fél hozzájárult.
(2) A rövidített indokolás kizárólag
a) a bíróság által megállapított tényeket,
b) a feleknek a per tárgyára vonatkozó kérelmét, illetve nyilatkozatát és azok alapjának rövid ismertetését,
c) az ítélet alapjául szolgáló jogszabályokat, és
d) a rövidített indokolás törvényi feltételére történő utalást
tartalmazza.
348. § [A bírósági meghagyás tartalma]
 (1) A bírósági meghagyásra a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel a 346. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
 (2) A perorvoslati részben a bíróság a feleket az ellentmondás benyújtásának lehetőségéről, határidejéről, a helyéről és
arról tájékoztatja, hogy a jogerős bírósági meghagyásnak ugyanaz a hatálya, mint az ítéletnek.
 (3) A bírósági meghagyás indokolása csak a mulasztás tényének a megállapítását tartalmazza.
 (4) A  tárgyaláson kibocsátott bírósági meghagyást a  bíróság az  írásbeli jegyzőkönyvbe foglalja. Ebben az  esetben
a bírósági meghagyás csak a rendelkező részt, a perorvoslati részt és az indokolást tartalmazza.
349. § [A végzés tartalma]
 (1) A végzésre a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel a 346. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
 (2) A végzés a képviseletre vonatkozó adatokat és a felek lakóhelyét csak a szükséghez képest tartalmazza.
 (3) Nem tartalmaz indokolást az egyezséget jóváhagyó végzés, továbbá az a végzés, amely ellen külön fellebbezésnek
nincs helye, kivéve, ha e törvény eltérően rendelkezik.
 (4) A tárgyaláson hozott végzést a bíróság jegyzőkönyvbe – folyamatos felvétel készítése esetén a jegyzőkönyv írásbeli
kivonatába is – foglalja. Ebben az  esetben a  végzés csak a  rendelkező részt, a  perorvoslati részt és az  indokolást
tartalmazza.
100. A határozatok kihirdetése és közlése 350. § [A határozatok kihirdetése]
 (1) A  bíróság a  tárgyaláson hozott határozatát a  tárgyaláson, a  tárgyalás berekesztése folytán hozott határozatát
– a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – a tárgyalás napján hirdeti ki.
 (2) A  tárgyaláson hozott határozat kihirdetése a  rendelkező rész ismertetéséből, a  határozat elleni fellebbezés
lehetőségéről, benyújtásának a helyéről és a határidejéről történő tájékoztatásból és az indokok ismertetéséből áll.
 (3) A  tárgyalás berekesztése folytán hozott határozat rendelkező részét – a  (4)  bekezdésben foglalt kivétellel –
a határozat kihirdetése előtt le kell írni és azt az egyesbírónak vagy a tanács elnökének és tagjainak alá kell írniuk.
A határozat kihirdetése a rendelkező rész felolvasásából, a határozat elleni fellebbezés lehetőségéről, benyújtásának
a helyéről és a határidejéről történő tájékoztatásból és az indokok rövid ismertetéséből áll.
(4) A  bíróság a  tárgyalás berekesztését követően az  ítélet meghozatalát és kihirdetését – legfeljebb harminc napra –
elhalaszthatja. Ebben az esetben a kihirdetés határnapját egyidejűleg kitűzi, a meghozott határozatot a kihirdetés
napjáig írásba foglalja és a határozatot a kihirdetés határnapján a (3) bekezdésben meghatározott módon kihirdeti.
(5) A  határozat kihirdetése során az  indokok ismertetése elmarad, ha a  határozatot e  törvény szerint nem kell
megindokolni.
(6) Ha az  ítélet kihirdetésekor valamennyi fél jelen van és a  (4)  bekezdésben foglaltak alkalmazására nem került sor,
a  bíróság az  ítélet kihirdetését követően valamennyi felet nyilatkoztatja arról, hogy hozzájárul-e ahhoz, hogy
az  írásba foglalt ítélet rövidített indokolást tartalmazzon. A  bíróság ennek megtörténtét, valamint a  nyilatkozatok
tartalmát a jegyzőkönyvben – folyamatos felvétel készítése esetén a jegyzőkönyv írásbeli kivonatában is – feltünteti.
A felek nyilatkozatára nincs szükség, ha valamennyi fél lemondott a fellebbezési jogáról.
351. § [A határozatok közlése]
 (1) A bíróság a határozatát – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetéssel közli.
 (2) A bíróság kézbesítés útján közli:
a) az ítéletet és a bírósági meghagyást a felekkel,
b) a tárgyaláson hozott végzést azzal a féllel, aki a tárgyalásra nem volt szabályszerűen megidézve,
c) a tárgyaláson hozott perfelvételt lezáró végzést és az olyan végzést, amely új határnap kitűzésére vonatkozik,
vagy amely ellen külön fellebbezésnek van helye, azzal a féllel, aki a tárgyalást elmulasztotta,
d) a tárgyaláson kívül hozott végzést az érdekelt féllel és
e) az  eljárás során hozott minden határozatot azzal a  személlyel, akinek érdekében az  ügyész, valamint
a perindításra feljogosított személy az eljárást megindította.
 (3) A  bíróság a  határozatot – kivéve, ha az  ítélet meghozatalát és kihirdetését elhalasztotta – annak meghozatalától
számított legkésőbb harminc napon belül írásba foglalja és az írásba foglalást követő három napon belül elrendeli
annak kézbesítését.
(4) Ha a bíróság az ítélet meghozatalát és kihirdetését elhalasztotta, az írásba foglalt ítéletet a kihirdetéskor jelen lévő
feleknek nyomban kézbesíti, a meg nem jelent felek részére pedig három napon belül elrendeli a kézbesítését.
(5) A  felek részére a  határozatnak nemcsak a  rendelkező részét, hanem indokolását is kézbesíteni kell, kivéve, ha
a határozatot e törvény szerint nem kell megindokolni.
(6) E § rendelkezéseit kell alkalmazni akkor is, ha a határozatot nem a felekkel, hanem más érdekelttel kell közölni.
101. A határozatok kijavítása, kiigazítása és kiegészítése 352. § [A kijavítás]
 (1) Ha a határozat névcserét, hibás névírást, szám- vagy számítási hibát, illetve más hasonló elírást tartalmaz, a bíróság
azt kérelemre vagy hivatalból bármikor kijavíthatja.
 (2) A bíróság a feleket a kijavítás tárgyában szükség esetén meghallgatja. Ha a fél a meghallgatásra kitűzött határnapot
vagy megállapított határidőt elmulasztja, az a határozathozatalt nem gátolja és a mulasztás miatt igazolásnak nincs
helye.
(3) A  kijavító határozatot a  kijavított határozatra és lehetőleg annak kiadmányaira is fel kell jegyezni. A  kijavító
határozattal egyidejűleg a kijavítást feltüntető határozatkiadmányt is kézbesíteni kell.
(4) A kijavítás tárgyában hozott határozat ellen külön fellebbezésnek van helye, ha a bíróság
a) az önálló fellebbezéssel támadható határozat rendelkező részét javítja ki, vagy
b) a határozat rendelkező részének kijavítása iránt előterjesztett kérelmet utasítja el.
(5) A  kijavítás iránt előterjesztett kérelemnek nincs halasztó hatálya a  határozat elleni fellebbezés előterjesztésére,
illetve a határozat végrehajtására.
353. § [Kijavítás a másodfokú bíróság által]
A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság határozatát a fellebbezést érdemben elbíráló határozatában is kijavíthatja.
354. § [A kiigazítás]
 (1) Ha fellebbezéssel nem támadható, illetve felülvizsgálatból kizárt ítélet indokolása homályos vagy ellentmondásos,
a bíróság azt a fél kérelmére kiigazíthatja. A kérelem az ítélet közlésétől számított tizenöt napon belül terjeszthető
elő. A kiigazítás iránt határozott kérelmet kell előterjeszteni, és abban meg kell jelölni, hogy a kiigazításnak milyen
okból és mennyiben van helye.
(2) A  bíróság visszautasítja a  kiigazítás iránti kérelmet, ha az  elkésett vagy olyan határozat ellen irányul, amely
vonatkozásában nincs helye kiigazításnak.
(3) A kiigazításra egyebekben a kijavítás szabályait kell alkalmazni.
355. § [Az ítélet kiegészítése]
 (1) A  bíróság az  ítéletet kérelemre kiegészítheti, ha abban nem határozott valamely kereseti kérelemről vagy annak
valamely része felől, továbbá – habár annak helye lett volna – a  perköltség viseléséről vagy az  ítélet előzetes
végrehajthatósága felől.
(2) Ha a  bíróság az  ítéletben nem rendelkezett olyan kérdésről, amelyről a  rendelkezés jogszabály értelmében
hivatalból kötelező, a mulasztást a hiányosság észlelését követően haladéktalanul pótolja. Az ítélet kiegészítésének
hivatalból van helye akkor is, ha a 365. § (2) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott végzés elleni fellebbezés
elbírálása tárgyában hozott döntés következtében az szükséges.
(3) A  kiegészítés iránti kérelem az  ítélet közlésétől számított tizenöt nap alatt terjeszthető elő. A  kiegészítés iránt
határozott kérelmet kell előterjeszteni, és abban meg kell jelölni, hogy a kiegészítésnek milyen okból és mennyiben
van helye. A  kérelemnek az  ítélet elleni fellebbezés beadására és az  ítélet végrehajtására nincs halasztó hatálya,
a bíróság azonban az ítélet végrehajtását a kiegészítési kérelem elintézéséig hivatalból is felfüggesztheti.
(4) A  bíróság visszautasítja a  kiegészítés iránti kérelmet, ha az  elkésett vagy az  ítéletnek olyan részére irányul, amely
vonatkozásában nincs helye kiegészítésnek. A végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
(5) A bíróság az ítélet kiegészítéséről tárgyalás alapján határoz, kivéve, ha
a) a kiegészítés iránti kérelmet visszautasítja,
b) a tárgyaláson kívüli elbíráláshoz valamennyi fél hozzájárult,
c) a fél az ítélet kiegészítését nem a kereseti kérelem vagy annak valamely része vonatkozásában kéri, vagy
d) a bíróság a tárgyaláson kívül hozott ítéletet egészíti ki vagy a kérelem erre irányul.
(6) A tárgyalás elmulasztása a határozathozatalt nem gátolja és a tárgyalás elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.
 (7) Ha az  ítélet kiegészítésének van helye, a  bíróság kiegészítő ítéletet hoz, a  kérelmet ellenkező esetben végzéssel
elutasítja. A végzés ellen külön fellebbezésnek van helye. A kiegészítő ítéletet az eredeti ítéletre és lehetőleg annak
kiadmányaira is fel kell jegyezni.
(8) Az ítélet jogerőre emelkedésétől számított öt év elteltével nincs helye kiegészítésnek.
356. § [A bírósági meghagyás és a végzés kiegészítése]
 (1) A  355.  § rendelkezései a  bírósági meghagyás kiegészítésére is irányadók azzal, hogy a  bíróság kiegészítés esetén
kiegészítő bírósági meghagyást bocsát ki, a felek meghallgatását pedig mellőzi.
 (2) A  355.  § rendelkezései a  végzés kiegészítésére is irányadók, azzal, hogy a  bíróság kiegészítés esetén is végzéssel
határoz, a felek meghallgatását pedig mellőzheti. XXVI. FEJEZET
A HATÁROZATOK JOGHATÁSAI
102. Kötőerő, jogerő 357. § [Az egyszerű kötőerő]
 (1) E  törvény eltérő rendelkezése hiányában a  bíróság a  saját határozatához abban a  perben, amelyben azt hozta
a határozat kihirdetésétől, ennek hiányában a közlésétől kezdve kötve van.
 (2) A  bíróság nincs kötve a  pervezetésre vonatkozó, valamint az  egyoldalú kérelmet visszautasító vagy elutasító
végzéshez, az olyan végzést azonban, amely határidőhöz kötött perbeli cselekményt utasít el, csak annak jogerőre
emelkedése előtt változtathat meg.
358. § [A jogerő]
 (1) A határozat a jogerőre emelkedését követően nem támadható meg fellebbezéssel.
 (2) Az  a  határozat, amely ellen nincs helye fellebbezésnek, a  kihirdetésével emelkedik jogerőre; azok a  határidők
azonban, amelyeket a  határozat jogerőre emelkedésétől kell számítani, a  határozatnak a  féllel történt közlésétől
kezdődnek.
(3) A fellebbezéssel megtámadható határozat a fellebbezési határidő leteltét követő naptól kezdve jogerős, ha az arra
jogosultak egyike sem nyújtott be fellebbezést, vagy a  benyújtott valamennyi fellebbezést a  bíróság jogerősen
visszautasította.
(4) A  fellebbezésre jogosult a  fellebbezési jogáról a  határozat kihirdetését, kihirdetés hiányában annak közlését
követően lemondhat. A  lemondó nyilatkozat nem vonható vissza. A  lemondás csak akkor hatályos, ha azt
valamennyi fellebbezésre jogosult bejelenti. Ha valamennyi arra jogosult a  fellebbezési jogáról a  határozat
kihirdetését követően lemond, a  határozat a  bejelentés napján, egyébként az  utolsó bejelentésnek a  bírósághoz
érkezését követő naptól kezdve jogerős.
(5) A határozat jogerőre emelkedésére a határidőben benyújtott fellebbezésnek halasztó hatálya van. Az egyik pertárs
fellebbezésének, csatlakozó fellebbezésének a hatálya a többi pertársra csak a 36. § és a 37. § a) pontja esetén terjed
ki. Ha azonban a fellebbezésre jogosult a határozatnak csak valamely része vagy rendelkezése ellen él fellebbezéssel,
a  határozatnak a  fellebbezéssel nem érintett része vagy rendelkezése jogerőre emelkedik. Jogerőre emelkedik
a határozatnak az a része is, amely ellen nincs helye fellebbezésnek.
(6) A fellebbezés visszavonása esetén a határozat a  fellebbezés visszavonására vonatkozó bejelentésnek a bírósághoz
történő beérkezése napján jogerős, ha a  fellebbezési határidő minden más fellebbezésre jogosulttal szemben
már lejárt. Ha viszont a  fellebbezési határidő a  fellebbezésre jogosultakkal szemben még nem járt le, a  határozat
a fellebbezési határidő leteltét követő naptól kezdve jogerős.
359. § [A jogerő tanúsítása]
 (1) Az  elsőfokon eljárt tanács elnöke a  jogerő időpontját a  határozat eredeti példányára vezetett vagy külön
határozatban tanúsítja.
 (2) Ha az  elsőfokon eljárt bíróság határozatának csak egyes személyekre vonatkozó vagy bizonyos tárgyú részei
emelkedtek jogerőre, a bíróság a végzésben ezt is kifejezésre juttatja.
 (3) A bíróság a határozat jogerőre emelkedéséről a felet, illetve az egyéb érdekeltet a jogerőre emelkedéstől számított
tizenöt napon belül értesíti. Az értesítés a jogerőt tanúsító végzés, ha pedig a fél, illetve az egyéb érdekelt részére
a határozatot még nem kézbesítették, a határozat jogerőt tanúsító végzést tartalmazó kiadmányának kézbesítésével
történik.
(4) Ha a  részjogerő valamely okból csak az  iratoknak a  másodfokú bírósághoz történő felterjesztése után állapítható
meg, a (3) bekezdésben foglalt intézkedést a másodfokú bíróság teszi meg.
360. § [Az anyagi jogerőhatás]
 (1) A  keresettel és az  ellenkövetelés fennállta tekintetében érdemben elbírált beszámítással érvényesített jog
tárgyában hozott ítélet jogereje kizárja, hogy ugyanabból a tényalapból származó ugyanazon jog iránt ugyanazok
a felek – ideértve azok jogutódait is – egymás ellen új keresetet indíthassanak, vagy az ítéletben már elbírált jogot
egymással szemben egyébként vitássá tehessék.
(2) Az  (1)  bekezdés rendelkezéseit abban az  esetben is alkalmazni kell, ha a  perben nem a  fél, hanem az  érdekében
eljáró ügyész vagy perindításra feljogosított személy keresete alapján hozott a  bíróság ítéletet, feltéve, hogy a  fél
részére az ítéletet szabályszerűen kézbesítették, és az a 358. § értelmében vele szemben is jogerőre emelkedett.
361. § [Az utóper]
 (1) Ha az ítélet az egyik felet olyan szolgáltatásra kötelezi, amely az ítélet meghozatala után jár le, az anyagi jogerőhatás
nem gátolja, hogy a  felek bármelyike keresetet indíthasson a  szolgáltatás mennyiségének vagy időtartamának
megváltoztatása iránt, ha azok a tények, amelyekre a bíróság az ítéletét alapította, utóbb lényegesen megváltoztak.
(2) Az  utóper folyamatban léte alatt a  másik fél által indított ugyanilyen perre a  folyamatban lévő per bírósága
kizárólagosan illetékes.
(3) A bíróság az utóperben a korábbi ítélettel megállapított szolgáltatást legfeljebb a kereset megindítását megelőző
hat hónaptól kezdődő időre változtathatja meg.
103. Előzetes végrehajthatóság 362. § [A fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánítandó határozatok]
 (1) Fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatónak kell nyilvánítani:
a) a tartásdíjban, járadékban és más hasonló célú időszakos szolgáltatásban marasztaló ítéletet,
b) a birtokháborítás megszüntetésére kötelező ítéletet,
c) az alperes által elismert követelésben marasztaló ítéletet,
d) a  közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban vállalt kötelezettségen alapuló pénzbeli
marasztalást tartalmazó ítéletet, ha az annak alapjául szolgáló összes körülményt ilyen okirattal bizonyították,
és
e) a nem pénzbeli marasztalást tartalmazó ítéletet, ha a felperesnek a végrehajtás elhalasztásából aránytalanul
súlyos vagy nehezen megállapítható kára származnék, és ha a felperes megfelelő biztosítékot nyújt.
(2) Az előzetes végrehajthatóság a perköltségre, a meg nem fizetett illetékre és az állam által előlegezett költségre nem
terjed ki.
363. § [Az előzetes végrehajthatóság mellőzhetősége]
 (1) A  bíróság a  362.  § (1)  bekezdés b)–e)  pontja esetén az  előzetes végrehajthatóság kimondását mellőzheti, ha
az  az alperesre aránytalanul súlyosabb terhet jelent, mint az  előzetes végrehajthatóság mellőzése a  felperesre.
Az  alperesnek az  erre irányuló kérelmét a  tárgyalás berekesztése előtt kell előterjesztenie. A  bíróság az  ítéletet
a körülményekhez képest részben is előzetesen végrehajthatónak nyilváníthatja.
(2) A bíróság – kivételesen indokolt esetben – mellőzheti az  ítélet előzetesen végrehajthatónak nyilvánítását az  ítélet
meghozatala előtt már lejárt részletek tekintetében.
HATODIK RÉSZ
PERORVOSLATOK ÉS AZZAL ÖSSZEFÜGGŐ ELJÁRÁSOK XXVII. FEJEZET
FELLEBBEZÉS
104. Általános szabályok 364. § [Az elsőfokú eljárás szabályainak alkalmazása]
E fejezet eltérő rendelkezése hiányában a  másodfokú eljárásban az  elsőfokú eljárásra vonatkozó szabályokat
kell alkalmazni azzal, hogy a  másodfokú eljárás nem különül el perfelvételi és érdemi tárgyalási szakra, valamint
a jegyzőkönyv folyamatos felvétel útján történő készítésének nincs helye.
365. § [A másodfokú eljárás megindítása]
 (1) A másodfokú eljárást a fellebbezőnek az elsőfokú bíróságnál írásban benyújtott fellebbezéssel kell megindítania.
 (2) Fellebbezésnek van helye
a) az elsőfokú bíróság ítélete ellen,
b) az elsőfokú bíróság végzése ellen, ha e törvény külön megengedi,
c) a  másodfokú bíróság olyan végzése ellen, amellyel szemben az  elsőfokú eljárás szabályai szerint külön
fellebbezésnek lenne helye,
d) a másodfokú bíróság fellebbezést, csatlakozó fellebbezést visszautasító végzése ellen.
(3) Ha e  törvény a  külön nem fellebbezhető végzésre indokolási kötelezettséget ír elő, azt a  fél az  ítélet elleni
fellebbezésben támadhatja.
(4) Az elnök határozata a fellebbezés szempontjából a bíróság határozatával egy tekintet alá esik.
 (5) Fellebbezéssel élhet a  fél, valamint az, akire a  határozat rendelkezést tartalmaz, a  rendelkezés rá vonatkozó része
ellen.
 (6) A fellebbezés határideje a határozat közlésétől számított tizenöt nap.
 (7) A fellebbezésnek a határozat végrehajtására halasztó hatálya van, kivéve, ha törvény vagy törvény alapján a bíróság
másként rendelkezik. 366. § [Az elsőfokú bíróság fellebbezéssel kapcsolatos intézkedései]
 (1) Ha a  fellebbezés elkésett, vagy olyan határozat ellen irányul, amely ellen a  fellebbező nem élhet fellebbezéssel,
az elsőfokú bíróság a fellebbezést visszautasítja; e végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
 (2) Ha a  fellebbezés hiányos, az  elsőfokú bíróság rövid határidő tűzésével a  felet hiánypótlásra hívja fel; a  határidő
meghosszabbításának nincs helye. Ha a fél a fellebbezés hiányait a kitűzött határidő alatt nem pótolja, azt a bíróság
visszautasítja; e végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
(3) Ha a  fellebbezési határidő valamennyi jogosulttal szemben lejárt, illetve ha a  fellebbezést valamennyi jogosult
hiánytalanul benyújtotta, az  elsőfokú bíróság a  fellebbezést – a  (4)  bekezdésben meghatározott esetet kivéve –
a per összes irataival együtt nyolc napon belül felterjeszti a másodfokú bírósághoz. Ha a fellebbezés a határozatnak
az előzetesen végrehajthatóvá nyilvánítása ellen is irányul, a fellebbezést haladéktalanul fel kell terjeszteni.
(4) Részítélet vagy végzés elleni fellebbezés esetén csak a szükséges periratokat kell felterjeszteni.
 (5) Ha a  fellebbezés mellett a  fél a  határozat meghozatalát megelőző tárgyalás vagy határidő elmulasztása miatt
igazolással él, a fellebbezést csak az igazolási kérelem elutasítása esetén kell a másodfokú bírósághoz felterjeszteni.
367. § [A másodfokú tanács elnökének intézkedései]
 (1) A  másodfokú tanács elnöke az  iratoknak a  másodfokú bírósághoz történő beérkezése után a  szükséghez képest
intézkedik az esetleges hiányok pótlása iránt, ha pedig a fellebbezést már az elsőfokú bíróságnak vissza kellett volna
utasítania, ennek megfelelően határoz.
(2) A másodfokú tanács elnöke határoz a végrehajtás felfüggesztése kérdésében, ha az elsőfokú bíróság a határozatot
e törvény ellenére nyilvánította előzetesen végrehajthatónak.
(3) Ha az  elsőfokú bíróság előtt a  határozat kijavítása, illetve kiegészítése iránt előterjesztett kérelem vagy igazolási
kérelem folytán eljárás van folyamatban, a másodfokú bíróság az előtte folyó eljárást a kijavítás, illetve a kiegészítés
vagy az  igazolás tárgyában hozott határozat jogerőre emelkedéséig, illetve az  ellene bejelentett fellebbezés
felterjesztéséig hivatalból is felfüggesztheti.
(4) A  másodfokú tanács elnöke a  másodfokú eljárás során végzéssel bármikor megállapíthatja, hogy a  határozatnak
fellebbezéssel meg nem támadott része jogerőre emelkedett.
368. § [A fellebbezés visszavonása]
 (1) A  fellebbező fél a  fellebbezését a  másodfokú határozat meghozatala előtt vagy – tárgyalás tartása esetén –
a másodfokú tárgyalás berekesztéséig visszavonhatja. A visszavont fellebbezést újból előterjeszteni nem lehet.
 (2) A  fellebbezés visszavonása esetén az  elnök az  iratokat visszaküldi az  elsőfokú bíróságnak. Ha az  a  fellebbezési
eljárással kapcsolatban szükséges, az elnök a perköltség viseléséről és a meg nem fizetett illeték, illetve az állam által
előlegezett költség megfizetéséről is határoz. E határozat ellen külön fellebbezésnek van helye.
105. Fellebbezés ítélet ellen 369. § [A másodfokú bíróság felülbírálati jogköre]
 (1) A másodfokú bíróság felülbírálhatja az elsőfokú bíróság eljárásának szabályszerűségét.
 (2) A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletével együtt felülbírálhatja az elsőfokú bíróságnak azt a végzését is,
amelyet ítéletében indokolt, vagy amely az ítélettel szembeni fellebbezésben támadható.
 (3) A másodfokú bíróság felülbírálhatja az elsőfokú bíróság ítélete anyagi jognak való megfelelőségét. Az anyagi jogi
felülbírálat során
a) a  bizonyítás eredményét okszerűtlennek minősítheti, és ennek alapján a  tényállást módosíthatja,
kiegészítheti,
b) a  fél által az  első- vagy másodfokú eljárásban hivatkozott tény megállapítására bizonyítást folytathat le, és
annak alapján a tényállást módosíthatja, kiegészítheti,
c) a  megállapított tényekből az  elsőfokú bíróságtól eltérő jogi következtetést vonhat le, a  megállapított
tényeket másként minősítheti,
d) jogszabálysértés megállapítása nélkül is felülmérlegelheti az  elsőfokú bíróságnak az  anyagi jogszabályok
szerinti mérlegelési jogkörben hozott döntését,
e) határozhat olyan kérdésben, amelyben az elsőfokú bíróság nem tárgyalt, illetve nem határozott.
(4) A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletének, illetve eljárásának az anyagi pervezetéssel összefüggő részét
csak az anyagi jogi felülbírálat részeként vizsgálhatja és minősítheti, úgy, hogy egyúttal elvégzi a saját anyagi jogi
álláspontja szerint helyes anyagi pervezetést. Ennek során
a) lehetőséget biztosíthat a  feleknek perfelvételi, illetve a  szakértői bizonyítással kapcsolatos nyilatkozat
előterjesztésére, és ezekhez kapcsolódóan bizonyítást folytathat,
b) a felek tudomására hozza az általa hivatalból észlelt tényt, vagy a felektől és az elsőfokú bíróságtól is eltérő
jogértelmezést, a kérelemtől jogszabály alapján való eltérés szükségességét, és lehetőséget biztosít e körben
nyilatkozataik megtételére, továbbá bizonyítást folytathat.
370. § [A másodfokú bíróság felülbírálati jogkörének korlátai]
 (1) A másodfokú bíróság felülbírálati jogkörét – a (2)–(4) bekezdésben foglalt eltéréssel – az erre irányuló fellebbezési
kérelemre, csatlakozó fellebbezésre, ellenkérelemre, azok korlátai között gyakorolja. Ilyen korlátnak minősülnek
a 371. § (1) bekezdés a)–d) pontjában megjelölt tartalmi követelmények körében előadottak.
(2) A másodfokú bíróság felülbírálati jogkörét erre irányuló fellebbezési kérelem, csatlakozó fellebbezés és fellebbezési
ellenkérelem korlátaira tekintet nélkül, hivatalból gyakorolja az ítélet kötelező hatályon kívül helyezésére okot adó
esetekben.
(3) Ha a másodfokú bíróság a fellebbezésben nem hivatkozott eljárási szabálysértést észlel, azt – a következményekre
vonatkozó figyelmeztetés mellett – a felek tudomására hozza és a fellebbező fél kérelmére veszi figyelembe.
(4) Ha a  másodfokú bíróság az  üggyel kapcsolatos, az  elsőfokú bíróságétól eltérő anyagi jogi álláspontjának
következményeként azt állapítja meg, hogy az elsőfokú bíróság által végzett anyagi pervezetés az érintett kérdéshez
kapcsolódóan nem volt megfelelő, ezt a felek tudomására hozza és a fellebbező fél kérelmére veszi figyelembe. Ilyen
esetben a másodfokú bíróság a továbbiakban a 369. § (4) bekezdésében meghatározottak szerint jár el.
371. § [A fellebbezés tartalma]
 (1) A fellebbezésben – a beadványra vonatkozó alaki kellékek mellett – fel kell tüntetni
a) a  fellebbezéssel támadott ítélet számát, valamint az  ítéletnek a  fellebbezéssel támadott rendelkezését vagy
részét,
b) határozott kérelmet arra, hogy az  elsőfokú ítélet kifogásolt rendelkezését vagy részét a  másodfokú bíróság
mennyiben változtassa meg, vagy helyezze hatályon kívül,
c) a másodfokú bíróságtól gyakorolni kért felülbírálati jogkört, az alapul szolgáló indokok kifejtésével,
d) az  anyagi vagy eljárási jogszabálysértést, jogszabályhely megjelölésével, kivéve, ha a  felülbírálati jogkör
gyakorlásának nem feltétele a jogszabálysértés.
 (2) Az  elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezését a  fél – az  ítélet megváltoztatására irányuló kérelem nélkül –
a 379–381. §-ban foglaltakra hivatkozva kérheti. 372. § [Fellebbezési ellenkérelem és csatlakozó fellebbezés]
 (1) A  fellebbező fél ellenfele a  fellebbezésre vonatkozóan ellenkérelmet terjeszthet elő, ha pedig a  fellebbezéssel
megtámadott ítélet megváltoztatását maga is kívánja, csatlakozó fellebbezést nyújthat be; erre és a (2) bekezdésben
foglaltakra a  fellebbezés kézbesítésekor a  felet figyelmeztetni kell. A  csatlakozó fellebbezéssel az  ítéletnek csak
az  a  része támadható, amelyet a  fellebbezés érint. Ha a  fellebbezés kizárólag az  ítélet hatályon kívül helyezésére
irányul, a csatlakozó fellebbezésben az ítélet megváltoztatása nem kérhető.
(2) A  fellebbezési ellenkérelmet és a  csatlakozó fellebbezést írásban, a  fellebbezés kézbesítésétől számított tizenöt
napon belül a  másodfokú bíróságnál kell előterjeszteni. Az  elnök a  fellebbező fél ellenfelének indokolt kérelmére
a fellebbezési ellenkérelem benyújtására előírt határidőt kivételesen, legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbíthatja.
A  371.  §, 373.  § és 374.  § rendelkezései a  fellebbezési ellenkérelemre, valamint a  csatlakozó fellebbezésre is
irányadóak.
(3) A  kizárt vagy elkésett csatlakozó fellebbezést a  másodfokú bíróság visszautasítja; e  végzés ellen külön
fellebbezésnek van helye. A fellebbezés visszautasítása, visszavonása esetén a fellebbezéssel szemben előterjesztett
fellebbezési ellenkérelem, illetve csatlakozó fellebbezés hatálytalanná válik.
373. § [A kereset- és ellenkérelem-változtatás, utólagos bizonyítás]
 (1) A  fellebbezésben és a  másodfokú eljárás során – a  (2)–(5)  bekezdésben foglalt kivételekkel – a  keresetet,
a viszontkeresetet és a beszámítást (e §-ban a továbbiakban együtt: kereset), illetve az ellenkérelmet megváltoztatni
nem lehet, utólagos bizonyításnak nincs helye. A  kereset-, illetve ellenkérelem-változtatást elutasító végzést
a másodfokú bíróság legkésőbb az ítéletében vagy az elsőfokú ítéletet hatályon kívül helyező végzésében indokolja.
(2) A  fél akkor változtathatja meg tényállítását, ha olyan tényre hivatkozik, amely önhibáján kívüli okból az  elsőfokú
ítélet meghozatalát megelőző tárgyalás berekesztését követően jutott tudomására vagy következett be, feltéve,
hogy az elbírálás esetén rá nézve kedvezőbb ítéletet eredményezett volna.
(3) A  fél akkor terjeszthet elő új bizonyítási indítványt, illetve bocsáthat rendelkezésre további bizonyítási eszközt, ha
az a (2) bekezdés szerint megváltoztatott tényállítás bizonyítására, vagy a keresete, ellenkérelme alapjául korábban
hivatkozott tény bizonyítására szolgál, feltéve, hogy az  önhibáján kívüli okból az  elsőfokú ítélet meghozatalát
megelőző tárgyalás berekesztését követően jutott tudomására vagy keletkezett.
(4) Ha az  elsőfokú bíróság a  felekkel előzetesen nem közölte az  ítéletben hivatalból figyelembe vett tényt vagy
a  felektől eltérő jogszabály értelmezését, illetve a  kérelemtől jogszabály alapján való eltérési szándékát, a  fél
a fellebbezésben, a csatlakozó fellebbezésben vagy a fellebbezési ellenkérelemben ezzel összefüggő kereset-, illetve
ellenkérelem-változtatással élhet, utólagos bizonyítást ajánlhat fel.
(5) Ha a  másodfokú bíróság közöl a  felekkel általa hivatalból észlelt tényt vagy a  felektől és az  elsőfokú bíróságtól is
eltérő jogértelmezést, illetve a  kérelemtől jogszabály alapján való eltérés szükségességét, a  fél ezzel összefüggő
kereset-, illetve ellenkérelem-változtatással élhet, utólagos bizonyítást ajánlhat fel.
374. § [Beszámítás előterjesztése]
A fellebbezésben és a  másodfokú eljárás során – a  másodfokú határozat meghozataláig, vagy tárgyalás tartása
esetén a  másodfokú tárgyalás berekesztéséig – beszámítás csak akkor terjeszthető elő, ha azt az  ellenfél elismeri,
vagy más perben hozott jogerős ítéleten alapul.
375. § [A fellebbezés és a csatlakozó fellebbezés megváltoztatása]
 (1) A  fellebbezési és a  csatlakozó fellebbezési kérelmet az  elsőfokú ítéletnek fellebbezéssel, illetve csatlakozó
fellebbezéssel nem érintett részére nem lehet kiterjeszteni, valamint a  371.  § (1)  bekezdés c) és d)  pontja szerint
megjelölt tartalmát – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – nem lehet megváltoztatni.
(2) A  fél a  fellebbezést, illetve a  csatlakozó fellebbezést – a  373. és 374.  § keretei között – a  másodfokú határozat
meghozataláig vagy tárgyalás tartása esetén a  másodfokú tárgyalás berekesztéséig akkor változtathatja meg, ha
az a másodfokú bíróság által a fél tudomására hozottak alapján megengedett, vagy engedélyezett kereset-, illetve
ellenkérelem-változtatás, valamint beszámítás folytán szükséges.
106. A fellebbezés elbírálása 376. § [A fellebbezés tárgyaláson kívüli elbírálása]
 (1) A bíróság a fellebbezést tárgyaláson kívül bírálja el, kivéve, ha
a) a felek bármelyike tárgyalás tartását kéri,
b) a bíróság azt indokoltnak tartja, vagy
c) tárgyaláson foganatosítható bizonyítást kell lefolytatni.
(2) A  fellebbező félnek a  tárgyalás tartására irányuló kérelmét a  fellebbezésében kell előterjesztenie. A  fellebbező fél
ellenfele a  fellebbezés kézbesítésétől számított tizenöt napon belül tárgyalás tartását kérheti; erre a  fellebbezés
kézbesítésekor figyelmeztetni kell.
(3) A felek kérelme alapján sem kell tárgyalást tartani, ha
a) az elsőfokú bíróság ítéletét a 379. és 380. §-ban meghatározott okból kell hatályon kívül helyezni,
b) a fellebbezés csak a perköltség viselésére vagy összegére, illetve a meg nem fizetett illeték vagy az állam által
előlegezett költség megfizetésére vonatkozik,
c) a  fellebbezés csak a  teljesítési határidővel vagy a  részletfizetés engedélyezésével, illetve az  előzetes
végrehajthatósággal kapcsolatos,
d) a fellebbezés csak az ítélet indokolása ellen irányul.
(4) A  fellebbezés tárgyaláson kívüli elbírálása esetén az  elnök a  fellebbezési ellenkérelmet, illetve a  csatlakozó
fellebbezést haladéktalanul közli az ellenféllel, aki arra tizenöt napon belül írásban teheti meg észrevételeit, illetve
nyújthatja be ellenkérelmét.
377. § [A fellebbezési tárgyalás kitűzése]
 (1) Ha a  fellebbezés tárgyaláson kívül nem bírálható el, a  másodfokú tanács elnöke a  tárgyalásra határnapot tűz
ki és arra idézi a  feleket, továbbá azokat, akik a  határozat ellen fellebbezéssel éltek. Az  ellenérdekű félnek és
a fellebbezéssel érintett pertársnak az idézéssel együtt – ha ez korábban még nem történt meg – meg kell küldeni
a fellebbezést is. Ha az elsőfokú eljárásban az ügyész részt vett, a tárgyalásra az illetékes ügyészt meg kell idézni.
(2) Ha az ügy körülményei ezt nem zárják ki, a tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy a tárgyalás az iratoknak vagy az ellenfél
tárgyalás tartását kérő nyilatkozatának a  másodfokú bírósághoz történő beérkezését követő négy hónapon belül
megtartható legyen. A  tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy a  fellebbezésnek az  ellenfél részére történő kézbesítése
a tárgyalás napját legalább tizenöt nappal megelőzze.
(3) Az idézésben figyelmeztetni kell a feleket, hogy távolmaradásuk a fellebbezés elintézését nem gátolja.
 (4) A bíróság pénzbírsággal sújthatja azt a felet, aki a tárgyalás tartását kérte, de a tárgyaláson nem jelenik meg.
378. § [A fellebbezési tárgyalás]
 (1) A  fellebbezési tárgyalás megnyitása és a  megjelentek számbavétele után az  elnök vagy az  általa kijelölt bíró
ismerteti az elsőfokú bíróság ítéletében foglaltakat, valamint a fellebbezést, csatlakozó fellebbezést és a fellebbezési
ellenkérelmet.
(2) A bíróság a szükséges körben felhívja a feleket, illetve lehetőséget biztosít arra, hogy nyilatkozataikat előadják.
 (3) Ha a  másodfokú bíróság bizonyítást rendel el, azt közvetlenül vagy megkeresés útján foganatosítja. Az  eljárásra
a  282.  § (2)  bekezdése azzal az  eltéréssel alkalmazandó, hogy az  ítélőtábla a  bizonyítás lefolytatása végett
az elsőfokon eljárt törvényszéket, ennek a székhelyén működő járásbíróságot is megkeresheti.
(4) Azokban az  esetekben, amikor bizonyítást e  törvény szerint az  elsőfokú bíróság helyett az  elnök is lefolytathat,
a másodfokú bíróság a bizonyítás lefolytatásával a tanács bármely tagját megbízhatja.
(5) A  fellebbezési tárgyalásra szabályszerűen megidézetteknek vagy valamelyiküknek az  elmaradása a  tárgyalás
megtartását és a fellebbezés elintézését nem gátolja. Ilyen esetben a tárgyalás elmulasztása miatt igazolásnak nincs
helye.
107. A másodfokú eljárásban hozott határozatok 379. § [Az ítélet kötelező hatályon kívül helyezése az eljárás megszüntetése miatt]
A másodfokú bíróság az  elsőfokú bíróság ítéletét végzéssel – teljes egészében vagy abban a  részében, amelyre
a  megszüntetés oka fennáll – hatályon kívül helyezi, és az  eljárást megszünteti, ha a  240.  § (1)  bekezdése vagy
a 241. § (1) bekezdése szerinti ok az elsőfokú vagy a másodfokú eljárásban fennáll. Ha az eljárás megszüntetésének
alapjául szolgáló hiány pótolható vagy az eljárás jóváhagyásával orvosolható, a felet erre az eljárás megszüntetése
előtt – megfelelő határidő tűzésével – fel kell hívni.
380. § [Az ítélet kötelező hatályon kívül helyezése eljárási szabálysértés miatt]
A másodfokú bíróság az  elsőfokú bíróság ítéletét végzéssel hatályon kívül helyezi, és az  elsőfokú bíróságot új
eljárásra és új határozat hozatalára utasítja, ha
a) az elsőfokú bíróság nem volt szabályszerűen megalakítva,
b) az ítélet meghozatalában olyan bíró vett részt, akivel szemben törvény értelmében kizáró ok áll fenn, vagy
c) az ítélet olyan orvosolhatatlan formai hiányosságban szenved, amely miatt érdemi felülbírálatra alkalmatlan.
381. § [Az ítélet mérlegelhető hatályon kívül helyezése eljárási szabálysértés miatt]
A másodfokú bíróság az  elsőfokú bíróság ítéletét végzéssel hatályon kívül helyezheti, és az  elsőfokú bíróságot új
eljárásra és új határozat hozatalára utasíthatja, ha szükséges az  elsőfokú eljárás megismétlése vagy kiegészítése,
mert az elsőfokú eljárás lényeges szabályainak megsértése az ügy érdemi eldöntésére kihatott, és annak orvoslása
a másodfokú eljárásban nem lehetséges, vagy nem észszerű.
382. § [Az ítélet helybenhagyása a fellebbezés megalapozatlansága esetén]
Ha a  fél az  ítélet megváltoztatására irányuló kérelem nélkül kizárólag az  ítélet hatályon kívül helyezését kérte és
fellebbezése megalapozatlan, a másodfokú bíróság ítéletével – az ügy érdemét nem érintve – az elsőfokú ítéletet
helybenhagyja.
383. § [Döntés az ügy érdemében]
 (1) A másodfokú bíróság – ha az ítélet hatályon kívül helyezésére e törvény szerint nincs szükség – az ügy érdemében
dönt.
 (2) Ha az  elsőfokú bíróság ítélete érdemben helyes, a  másodfokú bíróság ítéletével azt helybenhagyja, ellenkező
esetben az elsőfokú bíróság ítéletét egészben vagy részben megváltoztatja.
 (3) Ha a  másodfokú bíróság az  elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatja, felülbírálati jogkörének korlátai között
határozhat a  perben érvényesített jog, illetve az  azzal szemben felhozott védekezés alapjául szolgáló olyan
kérelmekről is, amelyeket az elsőfokú bíróság nem tárgyalt, illetve amelyről nem határozott.
(4) A  másodfokú bíróság részítélettel vagy közbenső ítélettel is rendelkezhet, ha ennek e  törvényben meghatározott
feltételei a másodfokú eljárásban fennállnak.
(5) A  másodfokú bíróság az  érdemben véglegesen elbírált kérelmekkel – ideértve a  részítéletet is – összefüggő
perköltség viseléséről dönt, ha a  perköltség minden elemének viseléséről való döntés feltételei fennállnak. Ha
a  keresetet elutasító ítélet elleni fellebbezés folytán hozott közbenső ítélettel a  kereset jogalapját megállapította,
a  másodfokú bíróság csupán a  perköltség összegét határozza meg, annak viselése kérdésében egyebekben
az elsőfokú bíróság dönt.
(6) A  másodfokú bíróság a  fellebbezési kérelem, csatlakozó fellebbezési kérelem és a  fellebbezési ellenkérelem
korlátaira tekintet nélkül, hivatalból határoz a  le nem rótt illeték, valamint az  állam által előlegezett és meg nem
térült költség megfizetéséről.
384. § [Döntés az anyagi pervezetéssel összefüggő felülbírálati jogkör keretében]
 (1) Az  elsőfokú bíróság ítéletének hatályon kívül helyezésére önmagában nem szolgálhat alapul, hogy a  másodfokú
bíróság az  elsőfokú bíróság anyagi pervezetésével nem ért egyet. Kizárólag ezen okból a  felek sem kérhetik
az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezését.
(2) A másodfokú bíróság a 369. § (4) bekezdésében meghatározott felülbírálati jogkörének gyakorlását követően
a) az ügy érdemében a rendelkezésre álló adatok alapján a 383. § szerint dönt, ha
aa) a fél nem nyilatkozik vagy a szükséges nyilatkozatot nem teszi meg, vagy
ab) a  fél nyilatkozata és az  elsőfokú eljárás szükség szerinti kiegészítése folytán az  elsőfokú eljárásnak
az ügy érdemi eldöntését befolyásoló hibája orvosolható,
b) az ítéletet hatályon kívül helyezi, ha az ügy érdemében az a) pont alapján dönteni nem lehet.
385. § [Egyezség és szünetelés joghatásai]
 (1) Ha a  másodfokú eljárásban megkötött egyezséget a  bíróság végzéssel jóváhagyja, egyúttal megállapítja, hogy
az elsőfokú bíróság ítélete abban a részében, amelyre az egyezség vonatkozik, hatályát veszti.
(2) Ha a per a másodfokú eljárásban szünetelés folytán megszűnik, a másodfokú bíróság végzéssel megállapítja, hogy
a fellebbezéssel megtámadott elsőfokú ítélet, illetve annak a fellebbezéssel megtámadott részei hatályukat vesztik.
386. § [Az eljárást befejező határozat tartalma]
 (1) A  másodfokú bíróságnak a  fellebbezés elbírálása tárgyában hozott határozatának tartalmára az  ítélet tartalmára
vonatkozó rendelkezéseket a (2)–(4) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
 (2) A hatályon kívül helyező végzésnek tartalmaznia kell
a) az elsőfokú bíróság megnevezését és ügyszámát,
b) az elsőfokú ítélet és a fellebbezés, csatlakozó fellebbezés, fellebbezési ellenkérelem ismertetését,
c) a  hatályon kívül helyezés okait, jogszabálysértés esetén a  megsértett anyagi vagy eljárási jogszabályhely
megjelölését is,
d) utasítást arra vonatkozóan, hogy az elsőfokú bíróságnak a perfelvételi vagy az érdemi tárgyalási szaktól kell
lefolytatnia az új eljárást, és hogy melyek a szükséges eljárási cselekmények.
 (3) A másodfokú bíróság a hatályon kívül helyező végzésében – a 379. §-ban foglalt eset kivételével – csak a perköltség
és a meg nem fizetett illeték, illetve az állam által előlegezett költség összegét határozza meg, azok viselése, illetve
megfizetése kérdésében egyebekben az elsőfokú bíróság dönt.
(4) A  másodfokú bíróság ítéletének tartalmaznia kell az  elsőfokú bíróság megnevezését és ügyszámát is. Ha
a másodfokú bíróság az elsőfokú ítéletet indokai alapján hagyja helyben, a másodfokú ítélet indokolásában csupán
erre a körülményre kell utalni.
387. § [Intézkedések a másodfokú határozat meghozatala után]
A másodfokú határozat írásba foglalása után az  iratokat a  bíróság nyolc napon belül megküldi az  elsőfokú
bíróságnak, amely az  iratok hozzá érkezését követő tizenöt napon belül közli a  felekkel a  másodfokú eljárást
befejező határozatot. Ha a másodfokú bíróság az ítélet kihirdetését elhalasztotta, a már írásba foglalt ítéletét a jelen
lévő feleknek nyomban kézbesíti és ezt a jegyzőkönyvben is feltünteti.
108. A járásbírósági eljárásban hozott ítélet elleni fellebbezés jogi képviselő nélkül eljáró félre
vonatkozó külön szabályai
388. § [A fellebbezés előterjesztése és tartalma]
Ha a  fél jogi képviselő nélkül jár el, a  fellebbezést az  elsőfokú bíróságon, a  bíróság elnöke által jogszabályban
foglaltak szerint erre a  célra meghatározott ügyfélfogadási időben szóban is előadhatja és a  fellebbezésben
a fellebbezés alapjául szolgáló jogszabálysértés feltüntetése során mellőzhető a jogszabályhelyre hivatkozás.
109. A végzés elleni fellebbezés szabályai 389. § [Az ítélet elleni fellebbezés szabályainak alkalmazása]
A végzés elleni fellebbezésre az  ítélet elleni fellebbezésre vonatkozó rendelkezéseket a  jelen alcímben foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni.
390. § [Eljárás a végzések elleni fellebbezés esetén]
 (1) Ha az  elsőfokú bíróság a  fellebbezéssel megtámadott végzéséhez nincs kötve, a  fellebbezésnek maga is eleget
tehet.
 (2) A  fellebbezést az  elsőfokú bíróság az  iratok felterjesztését megelőzően azzal a  figyelmeztetéssel kézbesíti
a fellebbező fél ellenfelének és az érintetteknek, hogy a fellebbezés átvételétől számított nyolc nap alatt az elsőfokú
bíróságnál észrevételt terjeszthetnek elő. A határidő indokolt esetben lerövidíthető.
(3) Csatlakozó fellebbezés előterjesztésének nincs helye.
 (4) Az  elsőfokú bíróság legkésőbb az  észrevételekre nyitva álló határidő letelte után az  iratokat – a  benyújtott
észrevételekkel együtt – felterjeszti a másodfokú bírósághoz. 391. § [A végzés elleni fellebbezés elbírálása]
 (1) A  fellebbezés tárgyában a  másodfokú bíróság tárgyaláson kívül határoz, azonban a  feleket a  szükséghez képest
meghallgathatja. (2) A megkeresett bíróság végzése elleni fellebbezést a megkereső bíróság másodfokú bírósága, ha pedig a megkeresés
a másodfokú bíróságtól ered, maga a megkereső bíróság bírálja el.
XXVIII. FEJEZET
PERÚJÍTÁS 110. A perújítási eljárásban alkalmazandó szabályok, a perújítás feltételei és a perújítási kérelem
392. § [A perújítási eljárásban alkalmazandó szabályok]
E fejezet eltérő rendelkezése hiányában a perújítási eljárás során a bíróság az alapperre vonatkozó szabályok szerint
jár el.
393. § [A perújítási okok]
A jogerős ítélet és az ítélet hatályával rendelkező határozatok ellen perújításnak van helye, ha
a) a  fél olyan tényre vagy bizonyítékra, illetve olyan jogerős bírói vagy más hatósági határozatra hivatkozik,
amelyet a  bíróság a  perben nem bírált el, feltéve, hogy az  – elbírálása esetén – rá kedvezőbb határozatot
eredményezhetett volna,
b) a  fél az  ítélet hozatalában részt vett bírónak, az  ellenfélnek vagy másnak a  bűncselekménye miatt törvény
ellenére lett pervesztes,
c) a  fél az  Emberi Jogok Európai Bíróságának az  1993. évi XXXI. törvénnyel kihirdetett, az  emberi jogok és
az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezményben vagy annak
kiegészítő jegyzőkönyveiben meghatározott valamely jog megsértését megállapító saját ügyében hozott
ítéletére hivatkozik, feltéve, hogy az  ügyében hozott jogerős ítélet ugyanezen a  jogsértésen alapul, és
az Emberi Jogok Európai Bíróságától elégtételt nem kapott, vagy a sérelem kártalanítással nem orvosolható,
d) a perben hozott ítéletet megelőzően ugyanarra a jogra nézve már korábban jogerős ítéletet hoztak,
e) a  keresetlevelet vagy más iratot a  fél részére a  hirdetményi kézbesítés szabályainak megsértésével
hirdetmény útján kézbesítették. 394. § [A perújítás megengedhetősége]
 (1) A  393.  § a)  pontja alapján a  perújítás csak akkor engedhető meg, ha a  fél önhibáján kívül nem volt abban
a  helyzetben, hogy a  perújítási kérelmében felhozott tényt, bizonyítékot vagy határozatot a  korábbi eljárás során
érvényesítse, így különösen, hogy azt ellentmondás, fellebbezés vagy csatlakozó fellebbezés keretében előadja.
(2) A  393.  § b)  pontja alapján perújításnak csak akkor van helye, ha a  perújítás okaként megjelölt bűncselekmény
elkövetését jogerős bírói ítélet megállapította, vagy ilyen ítélet hozatalát nem a bizonyítékok hiánya, hanem más ok
zárta ki.
(3) A 393. § e) pontja alapján csak az a fél élhet perújítással, akinek az iratot hirdetmény útján kézbesítették, és kizárólag
akkor, ha a  144.  § (2)  bekezdésében meghatározott jogkövetkezményeket a  bíróság az  elsőfokú eljárásban vagy
egyéb perorvoslatban a  fél hibáján kívül álló okból nem mondhatta ki, és a  fél a  hirdetményi kézbesítést követő
eljárást nem hagyta jóvá.
(4) A  lakás kiürítése iránti kérelemnek helyt adó, a  lakásbérlet felmondásának érvényességét megállapító ítélet ellen
– a per főtárgya tekintetében – perújításnak helye nincs.
(5) Az  ítélet elleni perújításra vonatkozó rendelkezések megfelelő alkalmazásával perújításnak a  bíróság által
jóváhagyott egyezség ellen is helye van, a 393. § a) pontja alapján azonban csak akkor, ha a perújító fél a perújítás
alapjául szolgáló tényről vagy bizonyítékról, határozatról az egyezség megkötésekor nem tudott.
395. § [A perújítási kérelem benyújtásának határideje]
 (1) A  perújítási kérelem előterjesztésének határideje hat hónap; ezt a  határidőt a  megtámadott ítélet jogerőre
emelkedésétől, ha pedig a  perújítás okáról a  fél csak később szerzett tudomást, vagy csak később jutott abba
a helyzetbe, hogy perújítással élhessen, ettől az  időponttól kell számítani. A  tudomásszerzés időpontját elegendő
valószínűvé tenni.
(2) Az  ügyész – ha az  eljárásban nem vett részt – az  alatt a  határidő alatt terjeszthet elő perújítási kérelmet, amely
a kérelem előterjesztésére a felek részére is rendelkezésre áll.
(3) Az  ítélet jogerőre emelkedésétől számított öt év elteltével – a  (4)  bekezdésben meghatározott esetet kivéve –
perújításnak helye nincs; e határidő elmulasztása miatt igazolással élni nem lehet.
(4) A  393.  § c)  pontja alapján a  perújítási kérelmet az  Emberi Jogok Európai Bírósága ítéletének átvételétől számított
hatvan napon belül kell benyújtani.
396. § [A perújítás sikeres alkotmányjogi panasz esetén]
A jogerős ítélet ellen a Kúria határozata alapján a XXX. Fejezetben meghatározottak szerint perújításnak van helye.
397. § [A perújítási kérelem]
 (1) A perújítási kérelmet a perben eljárt elsőfokú bíróságnál kell írásban benyújtani.
 (2) A  perújítási kérelemben meg kell jelölni azt az  ítéletet, amely ellen a  perújítás irányul, és azt, hogy a  fél milyen
tartalmú határozat meghozatalát kívánja. A  kérelemben meg kell jelölni a  perújítás alapjául szolgáló tényeket
és azok bizonyítékait, az  erre vonatkozó okiratokat csatolni kell. Ha a  kérelmet a  megtámadott ítélet jogerőre
emelkedésétől számított hat hónap eltelte után terjesztik elő, ennek okait elő kell adni.
398. § [Perújítás a jogerős fizetési meghagyás ellen]
 (1) A jogerős fizetési meghagyás ellen perújításnak van helye. A perújítási eljárás lefolytatására az a bíróság rendelkezik
hatáskörrel és illetékességgel, amelyik – ellentmondás esetén – elsőfokú bíróságként a  perré alakult eljárás
lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkezett volna.
(2) A 393. § e) pontját a jogerős fizetési meghagyással szemben előterjesztett perújítás esetén úgy kell alkalmazni, hogy
perújításnak akkor van helye, ha törvény ellenére a  kötelezettnek a  meghagyást hirdetményi úton kézbesítették.
A 394. § (3) bekezdése ebben az esetben is irányadó.
(3) Ha a  bíróság a  jogerős fizetési meghagyást hatályon kívül helyezte és új határozatot hozott, arról a  határozat
jogerőre emelkedését követően a határozat megküldésével értesíti az eljárt közjegyzőt.
111. A perújítás elbírálása 399. § [Intézkedések a perújítási kérelem beérkezése után]
 (1) Ha a  perújítási kérelmet a  megtámadott ítélet jogerőre emelkedésétől számított öt év elteltével vagy olyan
határozattal szemben terjesztették elő, amely ellen nincs helye perújításnak, a bíróság azt tárgyalás kitűzése nélkül
visszautasítja; e végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
(2) A  bíróság – ha a  hiánypótlás törvényi feltételei fennállnak – rövid határidő tűzésével elrendelheti a  perújítási
kérelem hiányainak pótlását.
(3) A  bíróság a  perújítási kérelmet, illetve a  hiányok pótlása után ismételten benyújtott kérelmet haladéktalanul
megküldi a  feleknek és a megtámadott ítélet ellen fellebbezésre jogosult egyéb érdekelteknek azzal a  felhívással,
hogy arra a kézbesítéstől számított tizenöt napon belül írásban észrevételeket terjeszthetnek elő.
(4) Ha a  perújítási kérelem előterjesztője a  perújítási kérelem hiányait a  bíróság felhívása ellenére a  megszabott
határidőn belül nem pótolja, a bíróság a perújítási kérelmet tárgyaláson kívül visszautasítja. A bíróság végzése ellen
külön fellebbezésnek van helye.
400. § [A perújítás feltételeinek vizsgálata]
 (1) A  bíróság hivatalból vizsgálja, hogy a  perújításnak a  393.  §-ban meghatározott előfeltételei fennállnak-e.
A megengedhetőség körében a 393. § a) pontjával kapcsolatban azt kell elbírálni, hogy a perújító fél által a perújítás
alapjául felhozottak valóságuk bizonyítása esetén alkalmasak lehetnek-e arra, hogy a  bíróság a  perújító félre
kedvezőbb határozatot hozzon.
(2) A  396.  § alapján előterjesztett perújítási kérelem esetén a  perújítás törvény erejénél fogva megengedett, arról
a bíróságnak külön határozatot hoznia nem kell.
401. § [Döntés a perújítás megengedhetőségéről tárgyaláson kívül]
 (1) A  bíróság a  perújítás megengedhetőségéről tárgyaláson kívül is határozhat, amennyiben az  ügy valamennyi
körülményét mérlegelve a  perújítási perfelvételi tárgyalás megtartását szükségtelennek tartja. A  bíróságnak
a megengedhetőség tárgyában hozott végzése ellen külön fellebbezésnek van helye. A bíróság az eljárást a végzés
jogerőre emelkedése után a perújítási perfelvételi tárgyalás kitűzésével folytatja. A perújítási perfelvételi tárgyalásra
a 402. § (4)–(6) bekezdésében foglaltak irányadók.
(2) Ha a  bíróság a  perújítást megengedte és a  perújítás sikere valószínűnek mutatkozik, a  bíróság a  megtámadott
ítélet végrehajtását, közbenső ítélet elleni perújítás esetén pedig az  alapper tárgyalását hivatalból is
felfüggesztheti. A  végrehajtás felfüggesztése tárgyában hozott végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
A feleket a felfüggesztés tárgyában meg kell hallgatni. A bíróság a felfüggesztés tárgyában hozott végzését utóbb
megváltoztathatja.
402. § [A perújítási perfelvételi tárgyalás]
 (1) Ha a bíróság tárgyaláson kívül nem döntött a perújítás megengedhetőségéről, perújítási perfelvételi tárgyalást tart.
 (2) A  perújítási perfelvételi tárgyaláson az  alapperben eljáró peres felek, valamint a  perújítást kérelmező – ha
a  perújítási kérelmet nem a  peres felek terjesztették elő – megjelenése kötelező. Ha a  perújítási kérelem
előterjesztője a  tárgyalást elmulasztja, a  bíróság a  perújítási kérelmet visszautasítja; e  végzés ellen külön
fellebbezésnek van helye.
(3) A  perújítási perfelvételi tárgyaláson a  bíróság először a  perújítás megengedhetőségének kérdésében határoz.
A  bíróságnak a  megengedhetőség tárgyában hozott végzése ellen külön fellebbezésnek van helye. A  perújítási
perfelvételi tárgyalást folytatni, illetve perújítási érdemi tárgyalást tartani csak a  bíróság végzésének jogerőre
emelkedése után lehet.
(4) Ha a bíróság megengedte a perújítást, folytatja a perújítási perfelvételi tárgyalást. Amennyiben az ügy körülményei
megengedik, a  perfelvételt lezáró végzés meghozatala után nyomban perújítási érdemi tárgyalást tarthat. Ha
a  bíróság nem tart azonnal perújítási érdemi tárgyalást, a  perújítási perfelvétel lezárása után határnapot tűz ki
a perújítási érdemi tárgyalásra.
(5) A  perújítással megtámadott ítélet végrehajtásának, közbenső ítélet elleni perújítás esetén pedig az  alapper
tárgyalásának a felfüggesztésére a 401. § (2) bekezdését kell alkalmazni.
(6) A perújítási perfelvételi tárgyalásra egyebekben a perfelvételi tárgyalás szabályait kell alkalmazni.
403. § [Eljárás a hirdetményi kézbesítés szabályainak megsértése esetén]
A 393.  § e)  pontjára hivatkozással előterjesztett perújítási kérelmet az  elsőfokú bíróság – ha azt hivatalból nem
utasította vissza – az  iratokkal együtt a  perújítás megengedhetősége tárgyában való döntés végett felterjeszti
a  másodfokú vagy a  felülvizsgálati bírósághoz, ha a  hirdetményi kézbesítés szabályait a  másodfokú vagy
a  felülvizsgálati eljárásban sértették meg. Ebben az  esetben az  eljárásnak csak az  érvénytelenséggel érintett
szakaszát kell megismételni. Egyebekben a  másodfokú vagy a  felülvizsgálati bíróság a  perújításra vonatkozó
rendelkezések megfelelő alkalmazásával jár el.
404. § [A perújítási érdemi tárgyalás]
 (1) A perújítás megengedése esetén a pert a perújítási kérelem korlátai között a perújítási érdemi tárgyaláson újból kell
tárgyalni. A keresetváltoztatásra a keresetváltoztatás másodfokú eljárásra vonatkozó rendelkezései az irányadóak.
 (2) A bíróság a per újbóli tárgyalásának eredményéhez képest a perújítási kérelemmel megtámadott ítéletet hatályában
fenntartja, illetve annak egészben vagy részben történő hatályon kívül helyezése mellett a  jogszabályoknak
megfelelő új határozatot hoz.
XXIX. FEJEZET
FELÜLVIZSGÁLAT 112. A felülvizsgálat feltételei és a felülvizsgálati eljárás általános rendelkezései
405. § [A felülvizsgálati eljárásban alkalmazandó szabályok]
 (1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a  felülvizsgálati eljárás során a  Kúria az  e  fejezetben foglalt eltérésekkel
a fellebbezésre vonatkozó szabályok alkalmazásával jár el.
 (2) A  felülvizsgálati eljárásban a  Kúria az  olyan végzést, amellyel szemben az  elsőfokú eljárás szabályai szerint külön
fellebbezésnek lenne helye, továbbá a felülvizsgálati kérelmet visszautasító végzést tanácsban hozza meg és köteles
azt indokolni.
406. § [A felülvizsgálat alapja és tárgyai]
 (1) A  jogerős ítélet vagy az  ügy érdemében hozott jogerős végzés (e fejezetben a  továbbiakban együtt: ítélet)
felülvizsgálatát a Kúriától – az ügy érdemére kiható jogszabálysértésre hivatkozással – a fél, valamint a rendelkezés
rá vonatkozó része ellen az kérheti, akire az ítélet rendelkezést tartalmaz.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak megfelelő alkalmazásával van helye felülvizsgálati kérelem benyújtásának
a  keresetlevelet a  176.  § (1)  bekezdés a)–i)  pontja és a  176.  § (2)  bekezdés b)–c)  pontja alapján visszautasító és
az eljárást a 240. § (1) bekezdés a)–c) és f ) pontja alapján megszüntető jogerős végzések ellen.
407. § [A felülvizsgálatból kizárt határozatok]
 (1) Nincs helye felülvizsgálatnak
a) az elsőfokon jogerőre emelkedett ítélet ellen, kivéve, ha azt törvény lehetővé teszi,
b) abban az  esetben, ha a  fél a  fellebbezési jogával nem élt és a  másik fél fellebbezése alapján a  másodfokú
bíróság az elsőfokú ítéletet helybenhagyta,
c) a  jogerős ítéletnek csupán a  kamatfizetésre, a  perköltségre, a  meg nem fizetett illeték vagy az  állam által
előlegezett költség megfizetésére, a  teljesítési határidőre, a  részletfizetésre vonatkozó rendelkezései ellen
vagy a jogerős ítéletnek csupán az indokolása ellen,
d) a Kúria által hozott ítélet ellen,
e) abban az esetben, ha azt törvény kizárja.
(2) Nincs helye felülvizsgálatnak, ha az elsőfokú bíróság ítéletét a másodfokú bíróság helybenhagyta
a) a  szomszédjogok megsértéséből eredő, valamint közvetlenül a  bíróság előtt megindított birtokperben,
továbbá a közös tulajdonban álló dolog birtoklásával és használatával kapcsolatos perben,
b) a XL. Fejezetben szabályozott végrehajtási perekben,
c) a  szülői felügyelet gyakorlásának rendezése, megváltoztatása, a  gyermek harmadik személynél történő
elhelyezése, elhelyezésének megváltoztatása, továbbá a gyermekkel való kapcsolattartás szabályozása iránti
perekben,
d) a társasház tulajdonostársi közösségének szervei által hozott határozatok megtámadása iránti perben.
408. § [A felülvizsgálat kizártsága egyes vagyonjogi perekben]
 (1) Nincs helye felülvizsgálatnak olyan vagyonjogi perben, amelyben a felülvizsgálati kérelemben vitatott érték, illetve
annak a 21. § (1)–(4) bekezdése alapján, továbbá a 21. § (5) bekezdésének az egyesített perekre történő megfelelő
alkalmazásával megállapított értéke az  ötmillió forintot nem haladja meg. Ez  az  értékhatártól függő kizárás nem
vonatkozik a közhatalom gyakorlásával kapcsolatos kártérítés, illetve sérelemdíj megfizetése iránt indított perekre,
valamint a tartási vagy élelmezési követelés, egyéb járadék iránt indított perekre.
(2) Nincs helye felülvizsgálatnak vagyonjogi perben, ha az  elsőfokú bíróság ítéletét a  másodfokú bíróság azonos
jogszabályi rendelkezésre és jogi indokolásra utalással hagyta helyben.
409. § [A felülvizsgálat kivételes engedélyezésének feltételei]
 (1) Ha a felülvizsgálatnak a 408. § alapján nem lenne helye – ugyanakkor törvény a felülvizsgálatot más okból nem zárja
ki – a felülvizsgálatot a Kúria kivételesen engedélyezheti.
 (2) A Kúria a felülvizsgálatot akkor engedélyezi, ha az ügy érdemére kiható jogszabálysértés vizsgálata
a) a joggyakorlat egységének vagy továbbfejlesztésének biztosítása,
b) a felvetett jogkérdés különleges súlya, illetve társadalmi jelentősége,
c) – a  másodfokú bíróság erről való döntése hiányában – az  Európai Unió Bírósága előzetes döntéshozatali
eljárásának szükségessége, vagy
d) a Kúria közzétett ítélkezési gyakorlatától eltérő ítéleti rendelkezés
miatt indokolt.
410. § [Az engedélyezés iránti kérelem]
 (1) A felülvizsgálat engedélyezése iránti kérelmet a fél az elsőfokú bíróságnál, az ítélet közlésétől számított negyvenöt
napon belül terjesztheti elő.
 (2) A felülvizsgálat engedélyezése iránti kérelemben meg kell jelölni:
a) azt az ítéletet, amellyel szemben a fél a felülvizsgálat engedélyezését kéri,
b) az ügy érdemére kiható jogszabálysértést, a megsértett jogszabály pontos megjelölésével, és
c) az engedélyezést megalapozó
ca) okokat, amelyek a  joggyakorlat egységének vagy továbbfejlesztésének biztosítása érdekében
indokolják a felülvizsgálat befogadásának engedélyezését,
cb) jogkérdés megjelölését, amelynek különleges súlya vagy társadalmi jelentősége indokolja
a befogadás engedélyezését,
cc) jogkérdés megjelölését, amely az  Európai Unió Bírósága előzetes döntéshozatali eljárásának
szükségességét indokolja, vagy
cd) ítéleti rendelkezést, amely a Kúria közzétett ítélkezési gyakorlatától eltér.
 (3) Az engedélyezés iránti kérelemre a felülvizsgálati kérelem előzetes megvizsgálására és visszautasítására vonatkozó
rendelkezések irányadók. Az  engedélyezés iránti kérelmet az  előterjesztő fél ellenfelének a  kérelem elbírálását
megelőzően nem kell megküldeni.
(4) A Kúria az engedélyezés iránti kérelmet visszautasítja, ha a kérelem a törvényi feltételeknek nem felel meg.
411. § [Döntés a felülvizsgálat engedélyezéséről]
 (1) Ha a  felülvizsgálat engedélyezése iránti kérelem érdemi elbírálásra alkalmas, a  Kúria háromtagú tanácsban,
tárgyaláson kívül határoz a felülvizsgálat engedélyezéséről vagy annak megtagadásáról.
 (2) A felülvizsgálat megtagadásáról szóló végzést röviden indokolni kell.
 (3) A  felülvizsgálat engedélyezése tárgyában hozott végzést a  Kúria kézbesíti az  engedélyezési kérelmet előterjesztő
félnek és – ha szükséges – felhívja, hogy a  végzés kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a  bíróságnak
benyújtott beadványon az illetéket a felülvizsgálati eljárás illetékére egészítse ki.
(4) Ha az engedélyezés iránti kérelmet előterjesztő fél a  (3) bekezdésben meghatározott felhívásnak nem tesz eleget,
a Kúria a felülvizsgálati eljárást megszünteti.
412. § [A felülvizsgálati kérelem előterjesztése]
 (1) A  felülvizsgálati kérelmet az  elsőfokú határozatot hozó bíróságnál az  ítélet közlésétől számított negyvenöt napon
belül kell benyújtani.
 (2) Ha a  felülvizsgálat a  408.  § rendelkezése szerint kizárt, a  felülvizsgálati kérelemhez csatolni kell a  felülvizsgálat
engedélyezése iránti kérelmet, amelyen az engedélyezés iránti kérelem illetékét kell leróni.
413. § [A felülvizsgálati kérelem tartalma]
 (1) A felülvizsgálati kérelemnek a beadványokra vonatkozó általános szabályok mellett tartalmaznia kell:
a) a felülvizsgálni kívánt ítélet számát,
b) a jogszabálysértés pontos megnevezésével, a jogszabályhely megjelölésével azt az eljárási, illetve anyagi jogi
szabálysértést, amely kihatott az ügy érdemi eldöntésére, valamint annak indokait, hogy a fél az új határozat
hozatalát vagy a határozat hatályon kívül helyezését milyen okból kívánja,
c) a  Kúria döntésére vonatkozó határozott kérelmet, hogy a  kérelmező milyen tartalmú döntés meghozatalát
kívánja, és
d) a  végrehajthatóság felfüggesztése iránti kérelmet tartalmazó felülvizsgálati kérelem esetén a  végrehajtásra
vonatkozó adatokat.
(2) A  felülvizsgálati kérelemben nincs helye kereset- és ellenkérelem-változtatásnak, utólagos bizonyításnak és
beszámítás előterjesztésének.
(3) A felülvizsgálati kérelmet nem lehet megváltoztatni; a kérelem mindaddig visszavonható, amíg a Kúria a határozatát
meg nem hozta, illetve – tárgyalás tartása esetén – a határozathozatal céljából a tárgyalást be nem rekesztette. Ha
a  felülvizsgálati eljárással kapcsolatban szükséges, a  Kúria a  perköltség viseléséről és a  meg nem fizetett illeték,
illetve az állam által előlegezett költség viseléséről is határoz.
(4) A felülvizsgálati eljárásban hiánypótlás elrendelésének nincs helye.
414. § [A felülvizsgálati kérelem felterjesztése]
 (1) Ha a  felülvizsgálati kérelem benyújtására nyitva álló határidő valamennyi féllel szemben lejárt, vagy ha
a  felülvizsgálati kérelmet valamennyi fél benyújtotta, az  elsőfokú határozatot hozó bíróság azt az  ügy irataival
együtt haladéktalanul felterjeszti a  Kúriához, és értesíti az  ellenérdekű felet, valamint – a  felülvizsgálati kérelem
megküldésével – a jogerős határozatot hozó bíróságot az eljárás megindításáról.
(2) A fél kérelmére a felülvizsgálati kérelem benyújtásáról az elsőfokú bíróság értesíti az ingatlanügyi hatóságot.
 (3) Ha a  végrehajtást már elrendelték vagy a  végrehajthatóság felfüggesztése iránti kérelmet terjesztettek elő,
a felülvizsgálati kérelmet a beérkezését követően haladéktalanul fel kell terjeszteni.
415. § [A felülvizsgálati kérelem visszautasítása]
 (1) A Kúria a felülvizsgálati kérelmet az eljárás bármely szakaszában visszautasítja, ha
a) azt nem az arra jogosult nyújtotta be,
b) az eljárási illetéket – kivéve a 411. § (3) bekezdésében foglaltakat – nem fizették meg,
c) a felülvizsgálati kérelem elkésett,
d) a felülvizsgálati kérelemnek nincs helye a 407. § alapján,
e) a  felülvizsgálati kérelemnek nincs helye a  408.  § alapján, és a  felülvizsgálati kérelem előterjesztője
a felülvizsgálati kérelemmel együtt nem nyújtott be engedélyezés iránti kérelmet,
f ) a  kérelem nem felel meg a  törvény által meghatározott követelményeknek, és az  ennek megfelelő
kiegészítése a kérelem benyújtására biztosított törvényes határidőn belül nem történt meg, vagy
g) a  kérelmet előterjesztő fél a  megadott lakóhelyéről (székhelyéről) nem idézhető, illetve onnan ismeretlen
helyre költözött.
 (2) Ha a felülvizsgálati kérelemben tartalmilag helyesen történik hivatkozás a megsértett jogszabályi rendelkezésre, de
a jogszabályhely megjelölése téves, ezen okból a felülvizsgálati kérelem nem utasítható vissza.
416. § [Döntés a határozat végrehajthatóságáról]
A felülvizsgálati kérelem benyújtásának a  határozat végrehajtására nincs halasztó hatálya, de a  határozat
végrehajthatóságát a  Kúria kérelemre kivételesen felfüggesztheti. A  végrehajthatóság felfüggesztéséről szóló
végzés meghozatala során a  bíróságnak különösen arra kell figyelemmel lennie, hogy a  végrehajtást követően
az  eredeti állapot helyreállítható-e, vagy hogy a  végrehajtás elmaradása nem okoz-e súlyosabb károsodást, mint
amilyennel a végrehajthatóság felfüggesztésének elmaradása járna.
417. § [Az eljárás felfüggesztése]
 (1) Ha a  felülvizsgálati kérelem elbírálása során az  eljáró tanács jogegységi eljárást kezdeményez, a  felülvizsgálati
eljárást a jogegységi eljárás befejezéséig a Kúria felfüggeszti.
 (2) Közbenső ítélet elleni felülvizsgálati kérelem esetén – ha annak sikere valószínűnek mutatkozik – a  Kúria
az  eljárás folytatását hivatalból is felfüggesztheti. A  bíróság a  felfüggesztés tárgyában hozott határozatát utóbb
megváltoztathatja.
418. § [Az Alkotmánybíróság értesítése]
Ha a  jogerős ítélet vagy a  jogerős ítélet alapját képező jogszabály ellen alkotmányjogi panaszt terjesztettek elő,
a  Kúria – az  elsőfokon eljárt bíróságnak az  alkotmányjogi panasz előterjesztéséről szóló értesítését követően –
haladéktalanul értesíti a felülvizsgálati eljárásról az Alkotmánybíróságot.
419. § [Csatlakozó felülvizsgálati kérelem és felülvizsgálati ellenkérelem]
 (1) A csatlakozó felülvizsgálati kérelem és az ellenkérelem előterjesztésére a csatlakozó fellebbezésre és ellenkérelemre
vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. Csatlakozó felülvizsgálati kérelmet a  fél csak akkor terjeszthet elő, ha
maga is jogosult lett volna felülvizsgálatot kérni.
(2) Ha a  felülvizsgálatnak a  Kúria engedélye alapján van helye, az  eredményes engedélyezési kérelmet előterjesztő
fél ellenfele a  csatlakozó felülvizsgálati kérelmet a  Kúria végzése által meghatározott jogértelmezési kérdéssel
összefüggő, az ügy érdemi elbírálására kiható jogszabálysértésre hivatkozással terjesztheti elő.
113. Az érdemi elbírálás szabályai 420. § [A felülvizsgálati kérelem érdemi elbírálása]
Ha a  felülvizsgálati kérelem elbírálása tárgyaláson történik, az  elnök a  tárgyalást úgy tűzi ki, hogy a  felülvizsgálati
kérelemnek a felek részére történő kézbesítése a tárgyalás napját legalább tizenöt nappal megelőzze. Az idézésben
figyelmeztetni kell a feleket, hogy távolmaradásuk a felülvizsgálati kérelem elbírálását nem akadályozza.
421. § [A legfőbb ügyész részvétele a felülvizsgálati eljárásban]
 (1) Az elnök jogkérdésben az iratok megküldése mellett, határidő tűzésével a legfőbb ügyészt álláspontjának kifejtésére
hívhatja fel.
 (2) A  legfőbb ügyész álláspontját a  felekkel közölni kell, akik arra az  elnök által tűzött határidőn belül észrevételt
tehetnek. Ezt a  szabályt kell alkalmazni akkor is, ha a  legfőbb ügyész nem az  elnök kezdeményezésére fejti ki
álláspontját.
(3) Abban az  eljárásban, amelyben a  legfőbb ügyész álláspontját kifejtette, részére a  Kúria felülvizsgálati határozatát
meg kell küldeni.
422. § [A bizonyítás és a tényállás megállapításának sajátos szabályai]
A felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének helye nincs, a  Kúria a  felülvizsgálati kérelem elbírálása során
a jogerős ítélet meghozatalakor rendelkezésre álló iratok és bizonyítékok alapján dönt.
423. § [A felülvizsgálati kérelem elbírálásának korlátai]
 (1) A Kúria a  felülvizsgálat során a  felülvizsgálati és csatlakozó felülvizsgálati kérelem korlátai között, az ott megjelölt
jogszabályok tekintetében vizsgálja a  jogerős ítélet jogszabálysértő voltát, kivéve, ha az  eljárást hivatalból
megszünteti, vagy ha a  határozatot hozó bíróság nem volt szabályszerűen megalakítva, illetve a  határozat
meghozatalában olyan bíró vett részt, akivel szemben törvény értelmében kizáró ok áll fenn.
(2) A felülvizsgálat a jogerős ítélet meghozataláig bekövetkezett és a jogerős ítélettel elbírált tényekre terjedhet ki.
 (3) A perújítási eljárásban hozott jogerős ítélet felülvizsgálata az alapperbeli ítéletre nem terjedhet ki.
424. § [A felülvizsgálati eljárásban hozott határozatok]
 (1) Ha a  felülvizsgálni kért határozat a  jogszabályoknak megfelel, vagy olyan eljárási szabálysértés történt, amelynek
az ügy érdemi elbírálására lényeges kihatása nem volt, a Kúria a megtámadott határozatot hatályában fenntartja.
 (2) Ha a  Kúria azt állapítja meg, hogy a  jogerős határozat megfelel a  jogszabályoknak és a  Kúria közzétett ítélkezési
gyakorlatának, a  határozat indokolásának elegendő csak erre a  körülményre utalnia, az  alkalmazott jogszabályok
feltüntetése mellett.
(3) Ha a határozat az ügy érdemére kiható módon jogszabálysértő, a Kúria a jogerős határozatot egészben vagy részben
hatályon kívül helyezi, és a  jogszabályoknak megfelelő új határozatot hoz, egyébként az  ügyben eljárt első- vagy
másodfokú bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasítja.
(4) Ha a Kúria az első- vagy másodfokú bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasítja, a hatályon kívül helyező
végzésben az új eljárás lefolytatására vonatkozóan kötelező utasításokat ad. Ebben az esetben csak a felülvizsgálati
eljárásban felmerült perköltség és a  meg nem fizetett illeték, illetve az  állam által előlegezett költség összegét
állapítja meg, azok viselése, illetve megfizetése kérdésében az új határozatot hozó bíróság dönt.
(5) Ha a  Kúria a  másodfokú bíróságot utasítja új eljárásra, határozatát a  másodfokú bíróság, egyébként pedig
az elsőfokú bíróság közli a felekkel, és intézkedik – a határozathoz képest – a végrehajthatóság vagy a végrehajtás
felfüggesztésének megszüntetése, illetve korlátozása iránt.
(6) Új eljárásra utasítás esetén a tárgyalás a Kúria határozatának ismertetésével, a Kúria határozatában meghatározott
perszakaszban kezdődik; a bíróság a továbbiakban a rá nézve irányadó szabályok szerint folytatja le az eljárást.
XXX. FEJEZET
AZ ALKOTMÁNYJOGI PANASZ ESETÉN KÖVETENDŐ ELJÁRÁS
114. Az elsőfokú bíróság eljárása 425. § [Az alkotmányjogi panasz továbbítása]
 (1) Ha a  fél az  Alkotmánybíróságról szóló törvényben foglaltak szerint alkotmányjogi panaszt terjeszt elő, azt
az elsőfokon eljárt bíróság haladéktalanul továbbítja az Alkotmánybírósághoz.
 (2) Ha az alkotmányjogi panaszban támadott határozat ellen felülvizsgálati eljárás is indul, az elsőfokon eljárt bíróság
az  alkotmányjogi panasz előterjesztéséről – a  panasz másolatának megküldése mellett – haladéktalanul értesíti
a Kúriát.
426. § [Az alkotmányjogi panaszban támadott határozat végrehajtásának felfüggesztése]
 (1) Az  elsőfokon eljárt bíróság az  alkotmányjogi panaszban támadott határozat végrehajtását az  Alkotmánybíróság
eljárásának befejezéséig felfüggesztheti, e határozat ellen külön fellebbezésnek van helye.
 (2) Az  elsőfokon eljárt bíróság az  alkotmányjogi panaszban támadott határozat végrehajtását az  Alkotmánybíróság
eljárásának befejezéséig felfüggeszti, ha az Alkotmánybíróság erre hívja fel a bíróságot.
 (3) A bíróság az alkotmányjogi panaszban támadott határozat végrehajtásának felfüggesztésről szóló végzést
a) az (1) bekezdés szerinti esetben annak jogerőre emelkedését,
b) a (2) bekezdés szerinti esetben annak meghozatalát
követően megküldi az Alkotmánybíróságnak.
115. A Kúria eljárása 427. § [Az alkotmányjogi panasz orvoslása]
 (1) Ha az Alkotmánybíróság
a) alkotmányjogi panasz eljárásban a  jogszabályt vagy jogszabályi rendelkezést megsemmisíti, és ezért az
–  az  Alkotmánybíróság eltérő döntése hiányában – az  Alkotmánybíróság eljárására okot adó ügyben nem
alkalmazható, vagy
b) megállapítja a bírói döntés alaptörvény-ellenességét és a bírósági határozatot megsemmisíti,
az alkotmányjogi panasz orvoslásának eljárási eszközét – az  Alkotmánybíróság határozata alapján és a  vonatkozó
eljárási szabályok megfelelő alkalmazásával – a Kúria állapítja meg.
(2) A Kúria az alkotmányjogi panasz orvoslása érdekében a következők szerint határoz:
a) ha az  Alkotmánybíróság anyagi jogszabályt vagy rendelkezést semmisített meg, és az  ügyben kizárólag
per vagy nemperes eljárás volt folyamatban, értesíti a  panasz indítványozóját, hogy harminc napon belül
perújítási kérelmet terjeszthet elő a perben eljárt elsőfokú bíróságnál,
b) ha az  Alkotmánybíróság eljárási jogszabályt vagy rendelkezést semmisített meg, megállapítja
az Alkotmánybíróság határozatából következő eljárási jog gyakorolhatóságát a vonatkozó eljárási szabályok
megfelelő alkalmazásával, és szükség esetén az eljárás azon szakaszának újbóli lefolytatását rendeli el – az azt
befejező határozat egyidejű hatályon kívül helyezésével –, amelynek kimenetelére az  alaptörvény-ellenes
jogszabály alkalmazása hatással lehetett,
c) ha az  Alkotmánybíróság a  bíróság határozatát megsemmisítette, az  Alkotmánybíróság határozatából
következően – a d) pontban foglalt kivétellel – az első- vagy a másodfokon eljárt bíróságot új eljárásra és új
határozat hozatalára utasítja, vagy a felülvizsgálati kérelem tárgyában új határozat hozatalát rendeli el,
d) ha az Alkotmánybíróság a bíróság határozatának megsemmisítése esetén a bírósági határozattal felülvizsgált
más hatóság által hozott döntést is megsemmisítette, a  megsemmisített döntést hozó hatóságot értesíti
a  szükséges intézkedések megtétele érdekében az  Alkotmánybíróság határozatának egyidejű megküldése
mellett, és erről a panasz indítványozóját is tájékoztatja.
428. § [Eljárási szabályok]
 (1) Az eredményes alkotmányjogi panasz alapján indított eljárásokat soron kívül kell lefolytatni.
 (2) Az eljárás a 427. § (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott esetben az indítványozó – az Alkotmánybíróság
határozatának részére történő kézbesítésétől számított harminc napon belül előterjeszthető – kérelmére,
a  427.  §  (2)  bekezdés c) és d)  pontjában meghatározott esetben hivatalból indul. A  427.  § (2)  bekezdés c) és
d)  pontjában meghatározott esetben az  elsőfokú határozatot hozó bíróság az  Alkotmánybíróság döntését az  ügy
irataival együtt haladéktalanul felterjeszti a Kúriához. A Kúria nemperes eljárásban határoz.
(3) A  Kúria indokolt esetben az  alkotmányjogi panasz indítványozóját, illetve az  Alkotmánybíróság határozatában
megjelölt ügyben lefolytatott eljárásban részt vevő ellenérdekű felet meghallgatja. A szabályszerűen megidézettek
vagy valamelyikük elmaradása az ügy elintézését nem gátolja.
HETEDIK RÉSZ
KÜLÖNLEGES ELJÁRÁSOK XXXI. FEJEZET
SZEMÉLYI ÁLLAPOTOT ÉRINTŐ PEREK KÖZÖS ELJÁRÁSI SZABÁLYAI
116. A személyi állapotot érintő perek meghatározása 429. § [Személyi állapotot érintő perek]
Személyi állapotot érintő peren – e rész alkalmazásában – a gondnoksági pereket, a házassági pereket, a származási
pereket, a szülői felügyelettel kapcsolatos pereket és az örökbefogadás felbontásával kapcsolatos pert kell érteni.
430. § [Az általános szabályok alkalmazása]
E törvény rendelkezéseit a személyi állapotot érintő perekben az e fejezetben és a XXXII–XXXVI. Fejezetben foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni.
117. Közös szabályok 431. § [Perindítás]
 (1) A  per tárgyalásáról a  fél kérelmére a  nyilvánosságot a  231.  § (2)  bekezdésében foglalt feltételek nélkül is ki lehet
zárni. Erre a bíróság a feleket köteles figyelmeztetni.
 (2) Az  a  korlátozottan cselekvőképes fél, akinek a  személyi állapotát a  per érinti, a  perben teljes perbeli
cselekvőképességgel rendelkezik.
 (3) Ha a félnek nincs perbeli cselekvőképessége, és közte, valamint a törvényes képviselője között érdekellentét áll fenn,
a bíróság – a származási perek körében meghatározott kivétellel – a fél képviseletére ügygondnokot rendel.
 (4) A  perben a  nem ügyvéd vagy ügyvédi iroda részére adott meghatalmazáson a  fél aláírását, illetve kézjegyét
közjegyző által hitelesíttetni kell. 432. § [Perfelvétel]
 (1) A perben
a) válaszirat és viszontválasz benyújtásának,
b) a keresethez való csatlakozásnak,
c) beavatkozásnak – ha e törvény kivételt nem tesz –,
d) bírósági meghagyás kibocsátásnak,
e) a perfelvételi tárgyalás 197. és 198. § szerinti mellőzésének
helye nincs.
(2) A perfelvételi tárgyaláson a fél személyes megjelenése kötelező. A bíróság a perben a feleket köteles személyesen
meghallgatni, kivéve, ha a  fél ismeretlen helyen tartózkodik, vagy ha a  meghallgatása elháríthatatlan akadályba
ütközik.
(3) Ha a felperes a perfelvételi tárgyaláson személyesen nem jelenik meg, a bíróság az eljárást hivatalból megszünteti.
Ha az  alperes személyesen nem jelenik meg, a  perfelvételi tárgyalást a  megjelent felperes kérelmére meg kell
megtartani, ellenkező esetben a bíróság az eljárást hivatalból megszünteti.
433. § [Keresettől elállás]
A felperes a  keresetétől az  eljárás bármely szakaszában az  alperes hozzájárulása nélkül is elállhat. Ha a  felperes
a  keresetétől az  elsőfokú eljárás befejezése után, de még az  ítélet jogerőre emelkedése előtt áll el, az  ítéletet
az  iratoknak a  fellebbezés folytán történő felterjesztése előtt az  elsőfokú, egyébként a  másodfokú bíróság helyezi
hatályon kívül.
434. § [Bizonyítás]
 (1) A bíróság az általa szükségesnek talált bizonyítást hivatalból is elrendelheti.
 (2) A  tanúvallomást a  tanú a  290.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján, a  tanúként meghallgatott orvos pedig
a 290. § (1) bekezdés c) pontja alapján nem tagadhatja meg.
435. § [Ideiglenes intézkedés]
 (1) A bíróság – szükség esetén – a felek erre irányuló kérelme hiányában is hozhat ideiglenes intézkedést.
 (2) Ha az  ismételten előterjesztett ideiglenes intézkedés iránti kérelem tárgya a  korábban elbírált kérelemmel
tartalmilag azonos, és a kérelmező nem valószínűsíti a kérelmet megalapozó új körülmény fennállását, az ideiglenes
intézkedés iránti kérelmet elutasító végzés esetén a 105. § (1) bekezdésének a végzés elleni fellebbezésre vonatkozó
rendelkezése nem alkalmazható.
XXXII. FEJEZET
GONDNOKSÁGI PEREK 118. A gondnoksági per meghatározása
436. § [A gondnoksági per]
Gondoksági peren a gondnokság alá helyezés, a gondnokság alá helyezés módosítása, a gondnokság alá helyezés
megszüntetése, a gondnokság alá helyezés felülvizsgálata és az előzetes jognyilatkozat felülvizsgálata iránt indított
pert kell érteni.
119. Gondnokság alá helyezés iránt indított per 437. § [Illetékesség]
A perre az a bíróság is illetékes, amelynek területén az alperes huzamos időn át bentlakásos szociális intézményben
vagy fekvőbeteg-gyógyintézetben tartózkodik, illetve amelynek területén az  alperes huzamos időn át,
életvitelszerűen tartózkodik.
438. § [A felek jogállása és képviselete]
 (1) A perben az alperes teljes perbeli cselekvőképességgel rendelkezik.
 (2) A perben az alperes részére a keresetlevél kézbesítésével egyidejűleg ügygondnokot kell kirendelni.
439. § [Perindítás]
 (1) A keresetlevélnek – a 170. §-ban meghatározottakon túl – tartalmaznia kell
a) azokat az adatokat, amelyekből a keresetindításra való jogosultság megállapítható,
b) az alperes ingatlanvagyonára vonatkozó adatokat,
c) – ha arról a felperesnek tudomása van – az alperes előzetes jognyilatkozatára vonatkozó adatokat, és
d) – ha a  kereset az  alperes cselekvőképességét részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezésre irányul –
legalább egy olyan ügycsoport megjelölését, amelyre nézve a felperes a gondnokság alá helyezést kéri.
 (2) Ha a felperes a gyámhatóság, a keresetlevélhez a 171. §-ban meghatározottakon túl csatolni kell
a) az alperes elmeállapotára vonatkozó szakorvosi véleményt, ennek hiányában a szakorvos nyilatkozatát arról,
hogy az alperes a vizsgálaton nem jelent meg,
b) az alperes lakóhelyén készített környezettanulmány során felvett jegyzőkönyvet,
c) az alperes gyámhatósági meghallgatásáról készült jegyzőkönyvet, és
d) az ideiglenes gondnokrendelés, illetve zárlat elrendelése esetén az erre vonatkozó határozatot is.
(3) A gondnokság alá helyezés iránt indított kereset csak ugyanazon személy gondnokság alá helyezésére vagy szülői
felügyeleti jogának megszüntetésére irányuló keresettel kapcsolható össze.
440. § [Alperesi ellenkérelem]
Az alperes ellenkérelmét szóban is előterjesztheti, legkésőbb a perfelvételi tárgyaláson.
441. § [A perindítást megelőzően tett intézkedések felülvizsgálata]
 (1) Ha a gyámhatóság a felperes és a perindítást megelőzően az alperes vagyonára zárlatot rendelt el vagy az alperes
számára ideiglenes gondnokot rendelt, a  bíróság a  keresetlevél bírósághoz érkezésétől számított harminc
napon belül megvizsgálja a  gyámhatóság által hozott intézkedések fenntartásának szükségességét. Ennek során
a  334.  §-ban meghatározott előfeltételek hiányában is előzetes bizonyítást rendelhet el, így különösen az  alperes
igazságügyi pszichiátriai szakértővel történő megvizsgálását.
(2) Ha az  előzetes bizonyítás az  elrendelésétől számított harminc napon belül nem fejeződik be, a  bíróság a  zárlatot,
illetve az ideiglenes gondnokrendelést legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti vizsgálat eredményeként a  bíróság a  zárlatot, illetve az  ideiglenes gondnokrendelést
a  per jogerős befejezéséig hatályában fenntartja, vagy a  gyámhatóság döntését megváltoztatva a  zárlatot, illetve
az ideiglenes gondnokrendelést megszünteti, és erről a feleket haladéktalanul értesíti.
442. § [Ideiglenes intézkedés]
 (1) Ha a  gondnokság alá helyezés szükségessége valószínű és az  alperes érdekének védelme ezt a  per folyamán
indokolttá teszi, a  bíróság a  Ptk. 2:25.  §-ában és 2:26.  §-ában meghatározott zárlatot, illetve ideiglenes
gondnokrendelést ideiglenes intézkedéssel elrendelheti, szükség esetén az  előzetes bizonyításra vonatkozó
rendelkezések megfelelő alkalmazásával.
(2) A zárlat, illetve az ideiglenes gondnokrendelés fenntartására, valamint elrendelésére vonatkozó végzés ellen külön
fellebbezésnek van helye, de azt a bíróság előzetesen végrehajthatónak nyilváníthatja.
(3) A  zárlatra, illetve az  ideiglenes gondnokrendelésre vonatkozó végzését a  bíróság a  szükséges intézkedések
megtétele, így az ideiglenes gondnok kirendelése érdekében megküldi a gyámhatóságnak.
(4) Az ideiglenes gondnokrendelés az alperes perbeli cselekvőképességét nem érinti.
443. § [Tárgyalás]
 (1) A  per tárgyalásáról a  nyilvánosságot a  felperes kérelmére is ki lehet zárni, ha az  alperes személyiségi jogainak
védelme érdekében ez indokolt.
 (2) Ha a  személyes megjelenésre idézett alperes az  érdemi tárgyaláson nem jelent meg, a  bíróság elrendelheti
az elővezetését, egyéb kényszerítő eszköz alkalmazásának azonban nincs helye.
 (3) Az alperes számára kézbesített idézésben a bíróság tájékoztatást ad az ügygondnok eljárásban betöltött szerepéről,
jogairól, kötelezettségeiről.
 (4) Az idézésnek és a per során az alperes számára kézbesített tájékoztatásnak a fél mentális állapotához kell igazodnia.
444. § [Bizonyítás]
 (1) A bíróság az alperes elmeállapotának vizsgálatára és a választójogból való kizárás megítélése tárgyában igazságügyi
pszichiátriai szakértőt rendel ki.
 (2) Ha a  szakértői vizsgálattal kapcsolatban az  alperes hosszabb ideig tartó megfigyelése szükséges, vagy az  alperes
a  szakértői vizsgálaton ismételt idézés ellenére sem jelenik meg, a  bíróság – a  szakértőnek az  elővezetés helyére
és időpontjára is kiterjedő javaslatát figyelembe véve – elrendelheti az  alperesnek a  szakértői vizsgálatra történő
elővezetését, vagy az  alperes megfelelő fekvőbeteg-gyógyintézetben történő, legfeljebb harminc nap időtartamú
elhelyezését. A végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
445. § [A gondnokság alá helyező ítélet]
Ha a bíróság az alperest gondnokság alá helyezi, erre irányuló kereseti kérelem hiányában is határoznia kell:
a) az  előzetes jognyilatkozat alkalmazása felől, ha az  előzetes jognyilatkozat ítélettel érintett része
alkalmazásának nincs törvényi akadálya,
b) arról, hogy a  cselekvőképességében a  jövedelemmel való szabad rendelkezés tekintetében részlegesen
korlátozott személy jövedelme mekkora hányadával rendelkezhet a gondnoka hozzájárulása nélkül, és
c) a választójogból való kizárás tárgyában.
446. § [A gondnokság alá helyezés hatálya]
 (1) A gondnokság alá helyezés, valamint a választójogból való kizárás hatálya a gondnokság alá helyezésről rendelkező
ítélet jogerőre emelkedését követő napon kezdődik.
 (2) Az  alperes gondnokság alá helyezését elrendelő jogerős ítéletet az  elsőfokú bíróság a  gondnok kirendelése és
az esetleg szükséges egyéb intézkedések megtétele végett közli a gyámhatósággal.
 (3) Ha a bíróság az alperes cselekvőképességét teljesen vagy az ingatlannal való rendelkezés tekintetében részlegesen
korlátozta, és az  alperesnek ingatlana van vagy ingatlanon haszonélvezeti joga áll fenn, továbbá ingatlanra
az  alperest érintő egyéb jog vagy tény van bejegyezve, feljegyezve, az  elsőfokú bíróság hivatalból intézkedik
a gondnokság alá helyezésnek az ingatlan-nyilvántartásba történő feljegyzése iránt.
(4) A bíróság a gondnokság alá helyezettek – a gondnokoltak nyilvántartására vonatkozó törvényben meghatározott –
adatairól számítógépes nyilvántartást vezet.
(5) A  gondnokság alá helyezést és a  választójogból való kizárást be kell vezetni a  gondnokoltakról a  bíróság által
vezetett nyilvántartásba.
(6) Az  előzetes jognyilatkozat teljes vagy részleges alkalmazását elrendelő, valamint az  előzetes jognyilatkozatok
nyilvántartásának adatait érintő egyéb jogerős határozatnak az  előzetes jognyilatkozatok nyilvántartására
vonatkozó törvényben meghatározott adatait, valamint azok változásait az  elsőfokú bíróság bevezeti az  előzetes
jognyilatkozatok nyilvántartásába, illetve szükség esetén törli onnan.
120. Gondnokság alá helyezés módosítása, megszüntetése és felülvizsgálata iránt indított per
447. § [Utaló szabály]
A perre – a jelen alcímben foglalt eltérésekkel – a gondnokság alá helyezés iránt indított per szabályai irányadók.
448. § [Felek a perben]
 (1) A  gondnokság alá helyezés megszüntetése, a  cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság
cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokságra változtatása, a  cselekvőképességet teljesen
korlátozó gondnokság cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezésre módosítása,
a  cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság esetén a  gondnokolt által önállóan nem gyakorolható
ügycsoportok módosítása, a  választójogból való kizárás, valamint a  választójogból való kizárás megszüntetése
iránt a  keresetet a  gondnokolt és az  ellen kell megindítani, akinek keresete folytán a  bíróság a  gondnokságot
elrendelte. Ha a gondnokság megszüntetését vagy módosítását, a választójogból való kizárást vagy a választójogból
való kizárás megszüntetését az  kéri, akinek a  keresete folytán a  bíróság a  gondnokságot elrendelte, a  keresetet
a gondnokolt ellen kell megindítani. Ha az, akinek keresete folytán a bíróság a gondnokságot elrendelte, meghalt
vagy ismeretlen helyen, illetve külföldön tartózkodik, a  keresetet a  bíróság által kirendelt ügygondnok ellen kell
megindítani.
(2) A  gondnokság alá helyezés kötelező felülvizsgálata iránti pert a  gyámhatóságnak hivatalból kell megindítania
a gondnokolt ellen.
449. § [Különös eljárási szabályok]
 (1) A  gondnokság alá helyezés kötelező felülvizsgálata esetén a  gyámhatóság keresete a  448.  § (1)  bekezdésében
meghatározottakon kívül a gondnokság alá helyezés fenntartására is irányulhat.
 (2) A  gondnokság alá helyezés megszüntetésére vagy módosítására irányuló per megindításának a  gondnokság alá
helyezés kötelező felülvizsgálatának időpontját megelőzően is helye van.
 (3) A gondnokság alá helyezett a perben teljes perbeli cselekvőképességgel rendelkezik.
 (4) Ha a bíróság a gondnokság alá helyezést módosítja, megszünteti, a választójogból kizár vagy a választójogból való
kizárást megszünteti, a gondnokoltak nyilvántartásában az alperesre vonatkozó adatokat az ítéletnek megfelelően
módosítani kell.
121. Az előzetes jognyilatkozat felülvizsgálata iránt indított per
450. § [Utaló szabály]
A perre – a jelen alcímben foglalt eltérésekkel – a gondnokság alá helyezés iránt indított per szabályai irányadók.
451. § [Perindítás]
 (1) A  pert a  gondnoknak a  gondnokolt ellen, míg a  gondnokoltnak a  gondnok ellen kell megindítania. Ha
a gyámhatóság vagy az ügyész a felperes, a pert a gondnokolt és a gondok ellen kell megindítani.
 (2) A  gondnokolt részére a  perben a  keresetlevél kézbesítésével egyidejűleg ügygondnokot kell kirendelni.
A gondnokolt a perben teljes perbeli cselekvőképességgel rendelkezik.
 (3) Ha a pert nem a gyámhatóság indítja, a keresetlevél megküldésével a gyámhatóságot erről értesíteni kell.
452. § [Ítélet]
 (1) Ha a  bíróság megállapítja, hogy a  Ptk. 2:41.  §-ában foglaltak fennállnak, a  gondnokság alá helyező ítélet előzetes
jognyilatkozat alkalmazására vonatkozó rendelkezését teljes körűen vagy részlegesen mellőzni rendeli.
 (2) A  per során hozott jogerős ítéletet az  elsőfokú bíróság a  szükséges intézkedések megtétele végett közli
a gyámhatósággal. XXXIII. FEJEZET
HÁZASSÁGI PEREK 122. A házassági perek különös szabályai
453. § [A házassági per]
 (1) Házassági peren a  házasság érvénytelenítése, továbbá érvényességének, létezésének vagy nemlétezésének
megállapítása iránt indított pereket, valamint a házassági bontópert kell érteni.
 (2) A  házasság érvényességének, illetve létezésének vagy nemlétezésének megállapítása iránt indított perekben
az érvénytelenítési perre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 454. § [Illetékesség]
 (1) A perre az a bíróság is illetékes, amelynek területén a házastársak utolsó közös lakóhelye volt.
 (2) Ha házassági per van folyamatban, kizárólag annak bírósága előtt indítható az ugyanarra a házasságra vonatkozó
újabb házassági per vagy a házassági perhez a 455. § (1) bekezdése szerint kapcsolható kereset.
455. § [Perindítás]
 (1) A  házasság felbontása iránti keresettel ugyanarra a  házasságra vonatkozó érvénytelenítési keresetet, továbbá
a  házastársak gyermekének származására, tartására és a  gyermeket érintő szülői felügyelet gyakorlásának
rendezésére, kapcsolattartásra, a  gyermek harmadik személynél történő elhelyezésére, a  házastársi tartásra,
a  házastársi közös lakás használatának rendezésére, valamint a  házastárs névviseléstől való eltiltására vonatkozó
keresetet lehet összekapcsolni.
(2) A keresetlevélnek – a 170. §-ban meghatározottakon túl – tartalmaznia kell
a) a  házasság megkötésére és a  házasságból származó, életben levő gyermekek születésére vonatkozó
adatokat, és
b) azokat az adatokat is, amelyekből a keresetindításra való jogosultság megállapítható.
(3) A  keresetlevélhez – a  171.  §-ban meghatározottakon túl – csatolni kell a  (2)  bekezdés szerinti adatokat igazoló
okiratokat.
(4) Az érvénytelenítési per megindításáról a keresetlevél megküldésével az ügyészt értesíteni kell.
456. § [A perfelvételi tárgyalás különös szabályai házassági bontóperben]
 (1) A fél személyes meghallgatása nem kötelező akkor sem, ha cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alatt
áll.
 (2) A bíróság a per bármely szakaszában, különösen a perfelvételi tárgyaláson, megkísérli a felek békítését. Ha a békítés
eredményre vezet, a bíróság az eljárást hivatalból megszünteti. Ebben az esetben a felek perköltség megtérítésére
nem kötelesek.
(3) A bíróság köteles a felek figyelmét felhívni a közvetítői eljárás igénybevételének lehetőségére és előnyeire.
 (4) Ha a  perfelvételi tárgyaláson a  felek nem békülnek ki, és perfelvételi nyilatkozataikat megtették, továbbá
a  perfelvételi tárgyalás elhalasztásának nincs helye, a  bíróság a  perfelvételt lezárja, és kitűzi az  érdemi tárgyalás
határnapját.
(5) A  perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően az  érdemi tárgyalás azonnali megkezdésének –  a  (6)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – helye nincs.
(6) A  pert – ha az  ügy körülményei egyébként lehetővé teszik – a  perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően
azonnal érdemben kell tárgyalni, ha a  fél személyes meghallgatása nem kötelező vagy a  feleknek nincs közös
kiskorú gyermeke.
457. § [Ideiglenes intézkedés]
A bíróság a perben ideiglenes intézkedéssel határozhat különösen
a) a  kiskorú gyermek tartása és tartózkodási helyének valamelyik szülőnél vagy harmadik személynél történő
kijelölése,
b) a szülői felügyelet gyakorlásának rendezése,
c) a szülő és gyermek közötti kapcsolattartás, és
d) a házastársak lakáshasználatának
kérdésében.
458. § [A mulasztás és az eljárás szünetelése]
 (1) Ha a  per érdemi tárgyalását a  felperes mulasztja el, a  bíróság az  eljárást hivatalból megszünteti, ha azonban
az ügyész a felperes, hivatalból új határnapot tűz ki.
 (2) Az  elmulasztott határnaptól, illetve az  elmulasztott határidő utolsó napjától számított tizenöt nap elteltével
igazolásnak nincs helye.
 (3) Nincs helye az eljárás szünetelésének a 121. § (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben.
 (4) A házassági bontóperben az eljárás felek megegyezése alapján történő szünetelésére háromnál több alkalommal is
sor kerülhet. 459. § [Ítélet]
 (1) A bíróságnak a házasságot érvénytelenítő vagy felbontó ítéletében – szükség esetén erre irányuló kereseti kérelem
hiányában is – határoznia kell a szülői felügyelet gyakorlásának rendezése, a gyermek harmadik személynél történő
elhelyezése, valamint a közös kiskorú gyermek tartása felől.
(2) A bíróság a házasságot érvénytelenítő vagy felbontó ítéletében megállapítja a házassági életközösség időtartamát,
ha azt a  házassági vagyonjogi per bírósága korábban, az  eljárást befejező érdemi határozatában vagy közbenső
ítéletében nem állapította meg.
(3) A bíróság a házasság felbontása felől – ha a felek a házasság felbontását a Ptk. 4:21. § (2) és (3) bekezdése alapján
egyező akaratnyilatkozattal kérték – azt követően dönthet, ha az ott meghatározott valamennyi kérdésben a felek
között egyezség jött létre és azt a bíróság jogerős végzésével jóváhagyta. Ha a házassági perben a névviseléstől való
eltiltás iránti kérelmet is előterjesztettek, arról a bíróság a házasság felbontásával vagy érvénytelenné nyilvánításával
egyidejűleg dönt.
(4) A perben részítélet meghozatalának nincs helye.
 (5) Az  elsőfokú bíróságnak fellebbezéssel meg nem támadott ítélete csak a  fellebbezési határidő utolsó napjától
számított tizenötödik nap elteltével emelkedik jogerőre. 460. § [Kapcsolódó intézkedések]
 (1) Ha valamelyik házastárs a  házassági bontóper jogerős befejezése előtt meghal, a  bíróság az  eljárást hivatalból
megszünteti és a perben esetleg meghozott ítéletet hatályon kívül helyezi.
 (2) Az elsőfokú bíróságnak a házasság érvénytelenítése iránt indított perben hozott ítéletét az ügyésszel akkor is közölni
kell, ha a perben nem vett részt, és az ügyész az ítélet ellen ilyenkor is fellebbezhet.
 (3) Az  elsőfokú bíróság a  keresetnek helyt adó ítélet jogerőre emelkedése után a  statisztikai jogszabályok szerinti
népmozgalmi adatokat tartalmazó adatlapot közli az illetékes anyakönyvvezetővel.
461. § [Perújítás és felülvizsgálat]
A házasságot érvénytelenítő vagy felbontó ítélet ellen az érvénytelenítés vagy felbontás kérdésében perújításnak és
felülvizsgálatnak helye nincs.
123. A házassági per kapcsolata a házassági vagyonjogi perrel
462. § [A házassági per és a házassági vagyonjogi per összekapcsolásának tilalma]
A házastársak vagyoni viszonyaival összefüggő kereset – a házastársi tartás és a házastársi közös lakás használatának
rendezése iránti kereset kivételével – (a továbbiakban: házassági vagyonjogi per) a  házassági perrel nem
kapcsolható össze.
463. § [Az életközösség fennállása időtartamának megállapítása]
 (1) Ha a  házassági vagyonjogi perben eljáró elsőfokú bíróság ítéletének meghozatala időpontjában vagy azt
megelőzően házassági per nincs folyamatban, a  házassági életközösség fennállásának időtartamát – az  eljárást
befejező érdemi határozatában – a  házassági vagyonjogi per bírósága állapítja meg. A  házassági életközösség
fennállása időtartamának megállapítása tekintetében közbenső ítélet hozható.
(2) Ha a  felek között egyidejűleg házassági per és házassági vagyonjogi per is folyamatban van, a  házassági
életközösség fennállásának időtartamát a házassági per bírósága állapítja meg. Ha a házassági vagyonjogi perben
a  felek között az  életközösség fennállásának időtartama vitás, a  bíróság a  házassági vagyonjogi per tárgyalását
a folyamatban lévő házassági per jogerős elbírálásáig felfüggesztheti.
XXXIV. FEJEZET
SZÁRMAZÁSI PEREK 124. A származási perek meghatározása
464. § [Származási perek]
Származási peren az apaság megállapítása, az apaság vélelmének megdöntése, valamint az anyaság megállapítása
iránt indított pert kell érteni.
125. A származási perek különös szabályai 465. § [Illetékesség]
A pert a kiskorú gyermek lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes bíróság előtt is meg lehet indítani.
466. § [A felek jogállása, képviselete, beavatkozás]
 (1) Az  apaság megállapítása és az  apaság vélelmének megdöntése iránti per megindításához a  gyámhatóság
a  gyermek törvényes képviseletének ellátására eseti gyámot rendel ki, ha a  perben gyermeke törvényes
képviselőjeként az anya nem járhat el vagy nem kíván eljárni.
(2) Az  apaság megállapítása és az  apaság vélelmének megdöntése iránti perben az  anya – ha nem peres fél –
beavatkozóként bármelyik félhez csatlakozhat. A  perindításról a  keresetlevél megküldésével az  anyát akkor is
értesíteni kell, ha nem peres fél; az értesítésben az anyát figyelmeztetni kell beavatkozási jogára.
(3) Ha a  pert a  bíróság által kirendelt ügygondnok ellen kell megindítani, az  egyenesági rokon beavatkozóként
bármelyik félhez csatlakozhat. Az  ügygondnok kirendeléséről a  bíróság értesíti a  gyámhatóságot, és tájékoztatja
a per adatai szerint ismert helyen lakó egyenesági rokonokat a beavatkozás lehetőségéről.
(4) Ha az  alperes a  per folyamán meghal, a  pert a  bíróság által kirendelt ügygondnokkal szemben kell folytatni.
Az egyenesági rokonokat a bíróság értesíti a beavatkozás lehetőségéről.
467. § [Perindítás]
 (1) Perindításnak a gyermek születése előtt is helye van, ítélet azonban csak a gyermek megszületése után hozható.
 (2) Az apaság megállapítására irányuló kereset – annak bírósága előtt – összekapcsolható a gyermek tartására irányuló
keresettel is. Az apaság megállapítása iránt az elsőfokú bíróság előtt folyamatban lévő perben a gyermek tartására
irányuló kereseti kérelem utóbb is előterjeszthető.
468. § [Eljárás apai elismerés esetén]
 (1) Ha apaság megállapítása iránt indított perben helye lehet annak, hogy az  alperes a  gyermeket teljes hatályú
nyilatkozattal a  magáénak ismerje el, erre őt a  perfelvételi tárgyaláson és a  bizonyítás lefolytatása után is
figyelmeztetni kell.
(2) Ha az  apa a  gyermeket a  magáénak ismeri el, és azok az  érdekeltek, akiknek hozzájárulására a  nyilatkozat
hatályához szükség van, a  tárgyaláson jelen vannak, figyelmeztetni kell őket, hogy hozzájárulásukat a  tárgyaláson
szóban is megadhatják. Az  apa elismerő nyilatkozatát az  egyéb érdekeltek hozzájárulásával együtt külön írásbeli
jegyzőkönyvbe kell foglalni és azt velük alá is kell íratni.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti figyelmeztetéssel együtt az apát és a többi érdekeltet is tájékoztatni kell a nyilatkozat,
illetve a hozzájárulás jelentőségéről és következményeiről; ennek megtörténtét a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
(4) A  tárgyaláson jelen nem lévő érdekelteket megfelelő határidő tűzésével fel kell hívni, hogy hozzájáruló
nyilatkozatukat a megszabott alakban mutassák be vagy a bíróságon foglaltassák írásbeli jegyzőkönyvbe.
(5) Elismerés esetén az  apát fel kell hívni a  megkívánt törvényi korkülönbség igazolására. A  gyámhatóság részéről
szükséges hozzájárulás vagy megerősítés iránt a gyámhatóságot hivatalból kell megkeresni.
(6) Az  elismerésről felvett írásbeli jegyzőkönyvet az  (5)  bekezdésben meghatározottak szerint beszerzett okiratokkal
kiegészítve – a  peres eljárás egyidejű felfüggesztése mellett – át kell tenni az  illetékes anyakönyvvezetőhöz. Ha
az  apát az  anyakönyvbe bejegyezték, az  eljárást meg kell szüntetni. Ha az  elismerő nyilatkozat alapján az  apát
az anyakönyvbe nem jegyzik be és az ennek okául szolgáló hiány nem pótolható, a bíróság az eljárás felfüggesztését
megszünteti, és a tárgyalást folytatja.
469. § [Tárgyalás]
 (1) Ha a személyes megjelenésre idézett fél a tárgyaláson nem jelenik meg, vagy a bíróság felhívására nem nyilatkozik,
vele szemben a közreműködőkkel szembeni kényszerítő eszközöket kell alkalmazni.
 (2) Az  apaság megállapítása és az  apaság vélelmének megdöntése iránti perben a  gyermek anyját – ha a  perben
félként vagy beavatkozóként nem vesz részt – tanúként kell meghallgatni; meghallgatása csak akkor mellőzhető, ha
cselekvőképtelen vagy meghallgatásának más elháríthatatlan akadálya van.
(3) Ha a  tárgyaláson a  kiskorú felperesnek a  gyámhatóság által kirendelt eseti gyámja nem jelenik meg, az  eljárás
megszüntetésének nincs helye. Ilyen esetben a  bíróság felhívja a  gyámhatóságot a  szükséges intézkedések
megtételére, illetve új eseti gyám kirendelésére.
470. § [Bizonyítás]
 (1) Ha a  bíróság a  származás megállapításához szükséges orvosszakértői vizsgálatot rendel el, a  vizsgálat tűrésére
bármelyik felet kötelezheti.
 (2) Ha az  orvosszakértői vizsgálatra kötelezett fél a  kijelölt szakértőnél vizsgálat, vérvétel vagy egyéb mintavétel
céljából nem jelenik meg, illetve a  vizsgálatot, a  vérvételt vagy egyéb mintavételt nem engedi meg, a  bíróság
a  közreműködőkkel szembeni kényszerítő eszközök közül az  okozott költségek megtérítésére kötelezheti vagy
pénzbírsággal sújthatja, de elővezetésnek helye nincs. Ugyanez a rendelkezés irányadó a kiskorú gyermek törvényes
képviselőjével szemben is, ha a  gyermeket vizsgálat, vérvétel vagy egyéb mintavétel végett nem állítja elő, vagy
a vizsgálatot, a vérvételt, egyéb mintavételt ő nem engedi meg.
(3) Előzetes bizonyításnak a 334. §-ban meghatározott előfeltételek hiányában is helye van.
 (4) Az  apaság vélelmének megdöntése iránti perben az  alperes – a  származás megállapításához szükséges
orvosszakértői vizsgálat költségei kivételével – nem köteles perköltség megtérítésére.
471. § [Perújítás és felülvizsgálat]
Az apaság vélelmét megdöntő ítélet ellen – az  apaság vélelmét megdöntő részében – perújításnak, valamint
felülvizsgálatnak nincs helye, ha az apaság vélelmének megdöntését követően a gyermeket valamely személy teljes
hatályú apai elismeréssel a magáénak ismerte el, vagy az apaságot jogerős bírói ítélet állapította meg.
XXXV. FEJEZET
SZÜLŐI FELÜGYELETTEL KAPCSOLATOS PEREK 126. A szülői felügyelettel kapcsolatos perek közös szabályai
472. § [A szülői felügyelettel kapcsolatos perek meghatározása]
A szülői felügyelettel kapcsolatos peren a  szülői felügyelet gyakorlásának rendezése, a  gyermek harmadik
személynél történő elhelyezése, valamint a szülői felügyelet megszüntetése és a visszaállítása iránt indított pert kell
érteni.
473. § [A kiskorú gyermek meghallgatása]
 (1) Ha a  bíróság a  perben a  kiskorú gyermek mint érdekelt meghallgatásáról dönt, indokolt esetben egyidejűleg
a kiskorú részére hivatalból ügygondnokot rendel. A bíróság a kiskorút a felek és a felek képviselői távollétében is
meghallgathatja.
(2) A  bíróság a  tizennegyedik életévét be nem töltött kiskorút a  törvényes képviselője útján idézi meg azzal
a  felhívással, hogy a  megjelenéséről gondoskodjék. A  tizennegyedik életévét betöltött kiskorú idézéséről akkor is
külön értesíti a bíróság a törvényes képviselőt, ha őt is idézte a tárgyalásra.
(3) A  kiskorú meghallgatásának megfelelő légkörben, a  gyermek korára és érettségére figyelemmel, számára érthető
módon kell megtörténnie. A meghallgatás kezdetén a kiskorútól meg kell kérdezni a nevét, születési helyét, idejét,
anyja nevét, lakóhelyét, majd tájékoztatni kell arról, hogy a meghallgatás során a valóságnak megfelelő előadásokat
kell tenni és arról, hogy a nyilatkozattételt, illetve az egyes kérdésekre a válaszadást megtagadhatja. Ha a bíróság
a kiskorú részére ügygondnokot rendelt, a tájékoztatásnak az ügygondnok eljárásban betöltött szerepére, jogaira és
kötelezettségeire is ki kell terjednie.
(4) A kiskorút az elnök hallgatja meg. A  felek a meghallgatást megelőzően indítványozhatnak kérdéseket akkor is, ha
a kiskorú meghallgatására a felek távollétében kerül sor. Az ügygondnok a kiskorú meghallgatása során kérdéseket
indítványozhat. Az  elnök engedélyezheti, hogy az  ügygondnok a  kiskorúhoz közvetlenül is intézhessen kérdést.
Az indítványozott vagy a kiskorúhoz közvetlenül intézett kérdések megengedhetősége felől az elnök határoz.
(5) A  meghallgatás végén, még a  kiskorú jelenlétében az  írásbeli jegyzőkönyvbe vett vallomást fel kell olvasni, vagy
ha a  jegyzőkönyv a  jegyzőkönyvi tartalmat összefoglaló hangfelvétel útján készül, azt a  kiskorú jelenlétében
kell rögzíteni. Ennek megtörténtét vagy mellőzését a  jegyzőkönyvben fel kell tüntetni. A  felolvasáskor, illetve
a  rögzítéskor a  kiskorú az  általa elmondottakat kiigazíthatja vagy kiegészítheti. A  jegyzőkönyv – az  elnök
engedélyével – az ügygondnok, vagy ha a meghallgatás a felek jelenlétében történik, a felek észrevételei alapján is
kiegészíthető és módosítható. Az ügygondnok, illetve a felek erre vonatkozó kérelmét – annak elutasítása esetén –
a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
(6) Ha a kiskorú meghallgatására a felek távollétében kerül sor, az elnök a felekkel ismerteti a meghallgatásról készült
jegyzőkönyvet.
127. A szülői felügyelet gyakorlásának rendezése iránt indított per
474. § [A szülői felügyelet gyakorlásának rendezése iránt indított per meghatározása]
A szülői felügyelet gyakorlásának rendezése iránt indított peren a  szülői felügyelet gyakorlásának rendezése,
a  felügyelet, továbbá egyes felügyeleti jogok gyakorlásának megváltoztatása, a különélő szülő feljogosítása egyes
felügyeleti jogok gyakorlása és a közös szülői felügyelet megszüntetése iránt indított pert kell érteni.
475. § [Illetékesség]
A pert a kiskorú gyermek lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes bíróság előtt is meg lehet indítani.
476. § [Perindítás]
A keresettel a gyermek tartására és a kapcsolattartás rendezésére irányuló kereset kapcsolható össze.
477. § [Határozatok]
Ha a  felek a  szülői felügyelet gyakorlásának rendezése tárgyában egyezséget kötöttek, a  bíróság azt végzéssel
jóváhagyja. A bíróságnak az egyezség jóváhagyása során, illetve ítéletében a felek kiskorú gyermekének érdekét kell
elsődlegesen figyelembe venni.
128. A gyermek harmadik személynél történő elhelyezése iránt indított per
478. § [A gyermek harmadik személynél történő elhelyezése iránt indított per meghatározása]
A gyermek harmadik személynél történő elhelyezése iránt indított peren a gyermek harmadik személynél történő
elhelyezése és az elhelyezés megváltoztatása iránt indított pert kell érteni.
479. § [Illetékesség]
A pert a kiskorú gyermek lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes bíróság előtt is meg lehet indítani.
480. § [Perindítás]
A kereset kizárólag ugyanazon szülő más gyermekének harmadik személynél történő elhelyezése, a  szülői
felügyeleti jog megszüntetése, valamint a gyermek tartása iránti keresettel kapcsolható össze.
481. § [Tárgyalás]
 (1) Azt a személyt, aki a gyermek nála történő elhelyezését kéri, a perben tanúként kell meghallgatni.
 (2) A perben hozott jogerős ítéletet a bíróság a szükséges intézkedések megtétele végett közli a gyámhatósággal.
129. A szülői felügyelet megszüntetése és visszaállítása iránt indított per
482. § [Illetékesség]
 (1) A  szülői felügyelet megszüntetése iránt indított pert a  kiskorú gyermek lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint
illetékes bíróság előtt is meg lehet indítani.
 (2) A szülői felügyelet visszaállítása iránt indított perre kizárólag az a bíróság illetékes, amely a szülői felügyeleti jogot
megszüntető határozatot hozta. 483. § [Perindítás]
 (1) A  szülői felügyelet megszüntetésére irányuló kereset kizárólag az  ugyanazon szülő más gyermeke feletti szülői
felügyelet megszüntetésére irányuló keresettel, a  gyermek tartására, a  szülői felügyeleti jog gyakorlásának
rendezésére, a gyermek harmadik személynél történő elhelyezésére irányuló keresettel vagy a szülő gondnokság alá
helyezésére irányuló keresettel kapcsolható össze.
(2) A szülői felügyeleti jog visszaállítása iránti kereset más keresettel nem kapcsolható össze.
484. § [Felek és a beavatkozás]
 (1) A  perben félként részt nem vevő szülő bármelyik félhez beavatkozóként csatlakozhat. Erről a  keresetlevél
megküldésével értesíteni kell, és egyben figyelmeztetni kell beavatkozási jogára.
(2) Ha a szülői felügyelet visszaállítása iránt nem az a szülő indít keresetet, akinek felügyeleti jogát megszüntették, ezt
a szülőt a perben külön bejelentés nélkül is a  felperes melletti beavatkozó jogállása illeti meg. A bíróság azonban
akkor is köteles őt személyesen meghallgatni, ha beavatkozóként a perben nem kíván részt venni.
485. § [Ideiglenes intézkedés]
A bíróság ideiglenes intézkedéssel elrendelheti a szülői felügyeleti jog megszüntetését, különösen a gyermek súlyos
veszélyeztetése esetén.
XXXVI. FEJEZET
AZ ÖRÖKBEFOGADÁS FELBONTÁSA IRÁNT INDÍTOTT PER
130. Az örökbefogadás felbontása iránti indított per különös szabályai
486. § [Illetékesség]
A pert a kiskorú gyermek lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes bíróság előtt is meg lehet indítani.
487. § [Perindítás]
Az örökbefogadás felbontása iránti kereset az örökbefogadással felvett családi név további viselése iránti keresettel
kapcsolható össze.
XXXVII. FEJEZET
A KISKORÚ GYERMEK TARTÁSA IRÁNT INDÍTOTT PER
131. A kiskorú gyermek tartása iránt indított per meghatározása
488. § [A kiskorú gyermek tartása iránti indított per]
Kiskorú gyermek tartása iránt indított peren a  kiskorú gyermekkel szemben fennálló tartási kötelezettség
megállapítása, megváltoztatása, valamint megszüntetése iránt indított pert kell érteni.
489. § [Az általános szabályok alkalmazása]
 (1) E  törvény rendelkezéseit a  kiskorú gyermek tartása iránt indított perben az  e  fejezetben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.
 (2) E fejezet alkalmazásában kiskorú gyermeken – legfeljebb a huszadik életévének betöltéséig – azt a tartásra jogosult
nagykorú gyermeket is érteni kell, aki középiskolai tanulmányokat folytat.
132. A kiskorú gyermek tartása iránt indított per különös szabályai
490. § [Illetékesség]
A pert a kiskorú gyermek lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes bíróság előtt is meg lehet indítani.
491. § [Perindítás]
 (1) A pert a különélő szülők bármelyike megindíthatja a másik szülő ellen.
 (2) A  kiskorú gyermek tartására irányuló kereset kizárólag az  ugyanazon szülők ugyanazon gyermeke feletti szülői
felügyeleti jog gyakorlásának rendezése iránti keresettel kapcsolható össze.
 (3) Ha a  felek között házassági per van folyamatban, kizárólag annak bírósága előtt indítható a  szülők közös kiskorú
gyermekének tartása iránti per. 492. § [Ideiglenes intézkedés és bizonyítás hivatalból]
 (1) A  bíróság – szükség esetén – bármely fél erre irányuló kérelme hiányában is határozhat ideiglenes intézkedéssel
tartás megállapításáról.
 (2) A bíróság az általa szükségesnek talált bizonyítást hivatalból is elrendelheti.
XXXVIII. FEJEZET
EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK ÉRVÉNYESÍTÉSE IRÁNT INDÍTOTT PEREK
133. Közös szabályok 493. § [Személyiségi jogok érvényesítése iránt indított perek e fejezet alkalmazásában]
E fejezet alkalmazásában személyiségi jogok érvényesítése iránt indított peren a sajtó-helyreigazítás, a képmáshoz
és a hangfelvételhez való jog érvényesítése és a közösséghez tartozással összefüggő személyiségi jog érvényesítése
iránt indított pert kell érteni.
494. § [Az általános szabályok alkalmazása]
E törvény rendelkezéseit az  e  fejezetben szabályozott személyiségi jogok érvényesítése iránt indított perekben
az e fejezetben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
134. Sajtó-helyreigazítás iránt indított per 495. § [Sajtószerv előtti kötelező előzetes eljárás]
 (1) A  sajtószabadságról és a  médiatartalmak alapvető szabályairól szóló törvény szerinti helyreigazító közlemény
közzétételét az  érintett személy vagy szervezet az  általa vitatott közlemény közzétételétől számított harminc
napos jogvesztő határidőn belül írásban kérheti a  médiaszolgáltatótól, a  sajtótermék szerkesztőségétől vagy
a  hírügynökségtől (a továbbiakban együtt: sajtószerv). A  kérelemben meg kell jelölni a  sérelmezett közleményt,
a valótlan, illetve hamis színben feltüntetett tényállításokat és – feltéve, hogy ezek közzétételét is igényli – a valós
tényeket.
(2) A határidőn belül írásban megérkezett helyreigazítás közzétételét csak akkor lehet megtagadni, ha
a) a helyreigazítást nem az arra jogosult kérte,
b) a kérelem nem tartalmazza az (1) bekezdésben meghatározottakat, vagy
c) a kérelemben előadottak valósága nyomban megcáfolható.
496. § [Perindítás]
 (1) Ha a helyreigazítás közzétételére irányuló kötelezettségét a sajtószerv határidőben nem vagy nem a helyreigazítási
kérelemnek megfelelően teljesíti, a  helyreigazítást igénylő ellene pert indíthat a  helyreigazító közlemény
közzététele iránt. Ha a  perindítást nem előzte meg a  sajtószerv előtti kötelező előzetes eljárás, a  bíróság
a keresetlevél visszautasításával egyidejűleg tájékoztatja a felperest az előzetes eljárás feltételeiről.
(2) A  perben a  sajtószerv félként jár el akkor is, ha egyébként nincs perbeli jogképessége. A  perre annak
a  törvényszéknek van hatásköre és kizárólagos illetékessége, amelynek területén az  alperes székhelye, illetve
lakóhelye található.
(3) A  keresetlevelet a  közlési kötelezettség utolsó napjától számított tizenöt napon belül kell benyújtani; e  határidő
elmulasztása esetén igazolásnak van helye.
(4) A keresetlevélnek – a 170. §-ban meghatározottakon túl – tartalmaznia kell
a) határozott tartalommal az igényelt helyreigazító közleményt
b) a  sérelmezett közlemény, a  valótlan, illetve hamis színben feltüntetett tényállítások és – feltéve, hogy
a felperes ezek közzétételét is igényli – a valós tények megjelölését, és
c) az  arra vonatkozó tények előadását, hogy a  felperes a  helyreigazítást törvényes határidőben igényelte
az alperestől.
 (5) A keresetlevélhez – a 171. §-ban meghatározottakon túl – csatolni kell
a) az arra vonatkozó igazolást, hogy a felperes a helyreigazítást törvényes határidőben igényelte az alperestől,
és
b) a kifogásolt közleményt tartalmazó sajtóterméket, ha az rendelkezésre áll.
 (6) A sajtó-helyreigazításra irányuló keresetet más keresettel összekapcsolni vagy egyesíteni nem lehet.
497. § [Perfelvétel]
 (1) Ha a  keresetlevél perfelvételre alkalmas a  bíróság legkésőbb a  keresetlevél előterjesztésétől számított tizenötödik
napra kitűzi a perfelvételi tárgyalást, amelyre a feleket idézi. Ha a keresetlevél csak a bíróság intézkedését követően
válik tárgyalásra alkalmassá, a tárgyalás kitűzésére előírt határidő kezdő időpontját ettől az időponttól kell számítani.
A tárgyalási időköz legalább három nap.
(2) A bíróság a perfelvételi tárgyalásra történő idézéssel egyidejűleg közli a keresetet az alperessel és felhívja a feleket,
hogy az  ügyre vonatkozó valamennyi okiratot és egyéb bizonyítási eszközt a  tárgyalásra hozzák magukkal,
az  alperest pedig arra is, hogy a  keresetre a  tárgyaláson adja elő az  írásbeli ellenkérelemnek megfelelő tartalmú
nyilatkozatát.
(3) Az alperes legkésőbb a perfelvételi tárgyalás határnapját megelőző három nappal korábban írásbeli ellenkérelmet
nyújthat be, feltéve, hogy azt egyidejűleg – ajánlott elsőbbségi postai küldeményként – a felperesnek is megküldi,
és ennek tényét igazolja. Az e rendelkezések megsértésével teljesített perbeli cselekmények hatálytalanok.
(4) Ha a  perfelvételi tárgyalást az  alperes elmulasztotta és írásbeli védekezést sem terjesztett elő, a  keresetet nem
vitatottnak kell tekinteni és a bíróság a perfelvétel lezárását követően ítéletével marasztalja az alperest, kivéve, ha
az eljárás megszüntetésének van helye. Ha a jelen lévő alperes korábban írásbeli ellenkérelmet nem terjesztett elő,
azt legkésőbb a perfelvételi tárgyaláson szóban köteles előadni.
(5) A  perfelvételi tárgyaláson a  perfelvétel folytatása akkor rendelhető el, ha a  perfelvétel lezárásának elháríthatatlan
eljárásjogi vagy a  bíróság, illetve a  fél körülményeiben, működésében rejlő objektív akadálya van. A  folytatólagos
perfelvételi tárgyalás időpontját tizenöt napon belüli határnapra kell kitűzni.
498. § [Érdemi tárgyalás]
 (1) A bíróság a perfelvételt lezáró végzés meghozatalát követően nyomban megtartja az érdemi tárgyalást. Bizonyítás
felvételének csak olyan bizonyítékokra vonatkozóan van helye, amelyek a  tárgyaláson rendelkezésre állnak,
vagy amelyeket a  felek legkésőbb a  perfelvételt lezáró végzés meghozataláig felajánlottak. A  perben utólagos
bizonyításnak nincs helye.
(2) Az érdemi tárgyalást akkor lehet elhalasztani, ha
a) ezt valamely fél kéri és a  már feltárt bizonyítékokkal vagy egyéb módon valószínűsíti, hogy az  általa
felajánlott bizonyítás alkalmas és eredményes lehet a  keresetben, illetve védekezésben előadottak
igazolására vagy cáfolatára, vagy
b) az elrendelt bizonyítás lefolytatásának a fél körülményein kívül eső akadálya van és a bizonyítást indítványozó
fél a  bizonyítás lefolytatását továbbra is kéri; a  távol lévő fél e  nyilatkozatának beszerzése érdekében
a tárgyalás elhalasztásának nincs helye.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott feltételek hiányában a  bíróság a  bizonyítás elrendelését, illetve lefolytatását
mellőzi.
(4) Az  érdemi tárgyalás elhalasztása esetén a  folytatólagos érdemi tárgyalást – ha ezt az  ügy körülményei nem zárják ki  –
az elhalasztott tárgyalás határnapját követő tizenöt napon belüli határnapra kell kitűzni.
(5) Ha a  folytatólagos érdemi tárgyalást valamennyi fél elmulasztja, vagy a  tárgyalást el nem mulasztó fél a  tárgyalás
megtartását nem kéri, és a  mulasztó fél egyik esetben sem kérte előzőleg a  tárgyalás távollétében történő
megtartását, az eljárás szünetelésének nincs helye, a bíróság az eljárást hivatalból megszünteti.
499. § [Ítélet]
 (1) Ha a bíróság a keresetnek helyt ad, ítéletében az alperest – a közzététel módjának és határidejének meghatározása
mellett – a  bíróság által meghatározott szövegű helyreigazító közlemény közlésére kötelezi. Ha a  sajtószervnek
nincs perbeli jogképessége, a perköltség megfizetésére a sajtótermékért szerkesztői felelősséget viselő természetes
vagy jogi személyt kell kötelezni.
(2) A bíróság az  ítéletét annak meghozatalától és kihirdetésétől számított tizenöt napon belül írásba foglalja, az  ítélet
meghozatalát és kihirdetését legfeljebb tizenöt napra halaszthatja el.
500. § [Egyéb kizáró és korlátozó rendelkezések]
 (1) A bíróság a per minden szakaszában – ideértve a felülvizsgálati eljárást is – soron kívül jár el.
 (2) A perben
a) igazolásnak – a 496. § (3) bekezdésben meghatározott esetet kivéve –,
b) viszontkeresetnek,
c) a felek megegyezésén alapuló szünetelésnek,
d) felfüggesztésnek,
e) bírósági meghagyás kibocsátásának,
f ) keresetkiterjesztésnek,
g) kereset- és ellenkérelem-változtatásnak, és
h) beavatkozásnak
nincs helye.
(3) A 121. § (1) bekezdés c)–f ) pontjában meghatározott esetekben a szünetelés tartama legfeljebb egy hónap.
501. § [Perorvoslatok]
 (1) A  másodfokú bíróság a  fellebbezést legkésőbb az  iratok beérkezésétől számított tizenöt napon belül köteles
elbírálni. A  fellebbező fél ellenfele a  fellebbezés kézbesítésétől számított három napon belül kérheti tárgyalás
tartását, és öt napon belül köteles előterjeszteni írásban a  fellebbezési ellenkérelmet és az  esetleges csatlakozó
fellebbezést.
(2) A Kúria a felülvizsgálati kérelmet legkésőbb az iratok beérkezésétől számított hatvan napon belül köteles elbírálni.
 (3) A sajtó-helyreigazítási perben hozott ítélet ellen perújításnak nincs helye.
135. A képmáshoz és a hangfelvételhez való jog érvényesítése iránt indított per
502. § [A sérelem orvoslása iránti kötelező előzetes eljárás]
 (1) Akiről hozzájárulása nélkül képmás, illetve hangfelvétel készül, a  készítésről történt tudomásszerzéstől, valamint
akiről a hozzájárulásával vagy hozzájárulása nélkül készült képmás, illetve hangfelvétel a hozzájárulása nélkül kerül
felhasználásra, a  felhasználásról történt tudomásszerzéstől számított harminc napos jogvesztő határidőn belül
írásban – napokban megadott határidővel – kérheti a készítőtől, illetve a felhasználótól
a) a jogsértés abbahagyását,
b) azt, hogy adjon megfelelő elégtételt, és ennek biztosítson saját költségén megfelelő nyilvánosságot,
c) a sérelmes helyzet megszüntetését, a jogsértést megelőző állapot helyreállítását és a jogsértéssel előállított
dolog megsemmisítését vagy jogsértő mivoltától való megfosztását.
 (2) A  sérelem orvoslása iránti kérelemben meg kell jelölni a  sérelmezett képmást, illetve hangfelvételt, felhasználás
esetén a  felhasználás idejét és módját, a  tudomásszerzés időpontját, valamint a  jogsértőtől követelt szankciót.
A  képmás, illetve hangfelvétel készítésének, illetve felhasználásának időpontjától számított három hónap eltelte
után a sérelem orvoslása iránti kérelem előterjesztésének nincs helye.
(3) A határidőn belül írásban megérkezett sérelem orvoslása iránti kérelem teljesítését csak akkor lehet megtagadni, ha
a) azt nem az arra jogosult kérte,
b) a kérelem nem tartalmazza a (2) bekezdésben meghatározottakat, vagy
c) a kérelemben előadottak valósága nyomban megcáfolható.
503. § [Perindítás]
 (1) Ha a  képmás, illetve hangfelvétel készítője, illetve felhasználója a  sérelem orvoslása iránti kérelemben foglaltakat
– az  arra biztosított határidőben – nem vagy nem a  sérelem orvoslása iránti kérelemnek megfelelően teljesíti,
a  kérelmet előterjesztő ellene pert indíthat. Ha a  perindítást nem előzte meg a  sérelem orvoslása iránti kötelező
előzetes eljárás, a  bíróság a  keresetlevél visszautasításával egyidejűleg tájékoztatja a  felperest az  előzetes eljárás
feltételeiről.
(2) A  perben a  képmás, illetve hangfelvétel készítője, illetve felhasználója félként jár el akkor is, ha egyébként nincs
perbeli jogképessége.
(3) A keresetlevelet a sérelem orvoslása iránti kérelemben megadott határidő utolsó napjától számított tizenöt napon
belül kell benyújtani; e határidő elmulasztása esetén igazolásnak van helye. Ez nem érinti a felperes azon jogát, hogy
az általános szabályok alapján pert indítson személyiségi jogának védelme iránt.
(4) A  keresetben a  felperes csak a  Ptk. 2:51.  § (1)  bekezdés a)–d)  pontjában foglaltak alkalmazását kérheti.
A  személyiségi jogok megsértése egyéb szankcióinak alkalmazása iránt külön per indítható. A  képmáshoz és
a hangfelvételhez való jog érvényesítése iránti keresetet más keresettel összekapcsolni vagy egyesíteni nem lehet.
(5) A keresetlevélnek – a 170. §-ban meghatározottakon túl – tartalmaznia kell
a) annak határozott megjelölését, hogy a felperes a Ptk. 2:51. § (1) bekezdés a)–d) pontjában foglalt szankciók
közül melynek az alkalmazását kéri,
b) a  sérelmezett képnek, illetve hangfelvételnek, valamint – felhasználás esetén – a  felhasználás idejének,
módjának és a tudomásszerzés időpontjának a megjelölését,
c) annak előadását, hogy a felperes a sérelem orvoslása iránti kérelmet törvényes határidőben igényelte.
(6) A keresetlevélhez – a 171. §-ban meghatározottakon túl – csatolni kell
a) az  arra vonatkozó igazolást, hogy a  felperes a  sérelem orvoslása iránti kérelmet törvényes határidőben
igényelte,
b) a  képmást, illetve a  hangfelvételt, felhasználás esetén a  megjelenési formától függő okirati vagy tárgyi
bizonyítékot, ha az rendelkezésre áll. 504. § [Utaló rendelkezés a sajtó-helyreigazítás iránti per szabályaira]
 (1) A  képmáshoz és hangfelvételhez való jog érvényesítése iránt indított perben az  ezen alcímben nem szabályozott
kérdésekre – az  illetékességre vonatkozó szabály kivételével és a  (2)  bekezdésben meghatározott kiegészítéssel –
a sajtó-helyreigazítás iránt indított perre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) Bizonyítás felvételének csak olyan bizonyítékokra vonatkozóan van helye, amelyek alkalmasak lehetnek arra,
hogy azokkal a  felperes bizonyítsa, hogy a  képmás vagy a  hangfelvétel elkészült, illetve azt felhasználták, illetve,
hogy azokkal az  alperes bizonyítsa, hogy a  felperes az  elkészítéséhez, illetve a  felhasználásához hozzájárult, vagy
a  felperes hozzájárulására törvény alapján nincs szükség. Bizonyítás felvételének van helye továbbá, ha az  az
objektív jogkövetkezmények alkalmazása körében szükséges.
136. A közösséghez tartozással összefüggő személyiségi jog érvényesítése iránti per
505. § [Perindítás]
 (1) A közösséget ért jogsérelemnek a Ptk. 2:54. § (5) bekezdésében szabályozott eseteiben a közösséghez tartozással
összefüggő személyiségi jog érvényesítése iránti perre annak a  törvényszéknek van hatásköre és kizárólagos
illetékessége, amelynek területén az alperes belföldi lakóhelye, ennek hiányában belföldi tartózkodási helye, vagy
– ha az alperes nem természetes személy – belföldi székhelye található. Ha az alperes ezekkel nem rendelkezik vagy
az illetékes bíróság nem állapítható meg, a perre a Fővárosi Törvényszék illetékes.
(2) A keresetlevélnek – a 170. §-ban meghatározottakon túl – tartalmaznia kell
a) a jogsértés megtörténtének időpontját és módját,
b) a felperes nyilatkozatát arról, hogy a jogsérelemmel érintett közösséghez tartozik.
(3) A  keresetben a  felperes kizárólag a  közösséget ért jogsérelemre alapított személyiségi jogsértés szankcióinak
alkalmazását kérheti, kivéve a jogsértéssel elért vagyoni előny átengedését. A keresetet csak ugyanabból a ténybeli
alapból származó közösséghez tartozással összefüggő személyiségi jog érvényesítésére vonatkozó keresettel lehet
összekapcsolni.
506. § [Egyesítés]
 (1) A  bíróság elrendeli az  előtte folyamatban lévő olyan perek egyesítését, amelyekben a  kereseti igény ugyanabból
a  ténybeli alapból származó közösséghez tartozással összefüggő személyiségi jog érvényesítése. A  különböző
bíróságok előtt folyamatban lévő ilyen pereket is egyesíteni kell azon bíróság előtt folyó perhez, amelyhez
a  keresetlevél legkorábban érkezett. Ha az  egyesített perek valamelyikében az  egyesítésig a  perfelvétel már
lezárásra került, az érintett ügy tekintetében a bíróság a perfelvételt újra megnyitja.
(2) A  felek a  tudomásszerzést követően haladéktalanul kötelesek bejelenteni az  (1)  bekezdés alapján egyesítendő
pereket; ennek elmulasztása esetén a bíróság a felet pénzbírsággal sújtja.
(3) Ha az (1) bekezdés alapján egyesített perben valamely felperes a közösséghez tartozással összefüggő személyiségi
jogsértésből eredő kár megtérítése iránti követelést is érvényesít, a bíróság elrendeli annak önálló ügyként történő
tárgyalását és azt a per jogerős elbírálásáig felfüggeszti. A bíróság a felfüggesztés megszüntetését követően a pert
az általános szabályok szerint tárgyalja.
507. § [Egyéb rendelkezések]
 (1) A felperes keresetlevélben foglalt nyilatkozata igazolja, hogy a jogsérelemmel érintett közösséghez tartozik; e tény
megállapítása végett bizonyítás felvétele nem szükséges.
 (2) A  bíróság a  személyiség lényeges vonásának minősülő, a  közösséghez tartozással összefüggő személyiségjegy
vonatkozásában azt vizsgálja, hogy a  közösséget bántó jogsérelem alkalmas lehet-e arra, hogy általában véve
a közösséghez tartozó személy személyiségi jogának a sérelmét is okozza.
(3) A perben nincs helye viszontkeresetnek és beavatkozásnak.
 (4) A  jogsértés körülményeire – különösen a  jogsértés súlyára, ismétlődő jellegére, a  felróhatóság mértékére,
a  jogsértés közösségre gyakorolt hatására – tekintettel meghatározott sérelemdíjat egy összegben kell megítélni,
ami a sérelemdíj iránti igényt érvényesítő felpereseket egyetemlegesen illeti meg.
XXXIX. FEJEZET
MUNKAÜGYI PEREK 137. A munkaügyi per meghatározása és az általános szabályok alkalmazása
508. § [A munkaügyi per]
 (1) Munkaügyi peren e fejezet alkalmazásában
a) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) alapján létesített,
b) a közalkalmazotti,
c) – törvényben foglalt kivételekkel – a szolgálati,
d) a közfoglalkoztatási,
e) a sporttörvény alapján kötött munkaszerződéses,
f ) a szakképzés során kötött tanulószerződésből eredő,
g) a nemzeti felsőoktatási törvény szerinti hallgatói munkaszerződésből eredő,
h) a szociális szövetkezettel és foglalkoztatási szövetkezettel létesített tagi munkavégzési
jogviszonyból (a továbbiakban együtt: munkaviszony) származó pert kell érteni.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl e  fejezet alkalmazásában munkaügyi per az  Mt. 285.  § (1)  bekezdése szerinti
további munkajogi igény érvényesítésével kapcsolatos per.
(3) Ha a  peres felek bármelyikének személye engedményezés, tartozásátvállalás, munkáltatói jogutódlás, illetve
a munkáltató személyében bekövetkező változás alapján módosul, a per változatlanul munkaügyi pernek minősül.
(4) Törvény az (1) és (2) bekezdésben foglaltakon túl más ügyekre is előírhatja a munkaügyi perre vonatkozó szabályok
alkalmazását.
(5) A  munkaügyi per csak a  munkavállaló és a  munkáltató közötti, a  munkaviszonnyal közvetlen kapcsolatban lévő,
az e törvény hatálya alá tartozó ügyben előterjesztett keresettel kapcsolható össze.
(6) A fél a pénzkövetelés iránti igényét fizetési meghagyás útján is érvényesítheti, kivéve, ha a per tárgya a jogviszony
keletkezése, módosítása, módosulása, megszűnése vagy a  munkaviszonyból származó kötelezettségeknek
a munkavállaló által történt vétkes megszegése, illetve fegyelmi vétség miatt alkalmazott jogkövetkezmény.
(7) A  felszámolás kezdő időpontjától a  felszámolás alatt álló munkáltatóval szemben a  munkavállaló a  felszámoló
által vitatott, a  felszámolás körébe tartozó vagyonnal kapcsolatos munkajogi igényen alapuló pénzkövetelését
munkaügyi perben érvényesítheti. A  felszámolás alatt álló munkáltatóval szembeni keresetlevelet a  követelés
vitatásáról szóló felszámolói közléstől számított harminc napon belül kell előterjeszteni; a  határidő elmulasztása
miatt e  törvény szerint igazolásnak van helye. A  keresetlevél előterjesztésének határidejét megtartottnak kell
tekinteni, ha a  bíróságnak címzett beadványt a  bíróság címére a  határidő utolsó napján ajánlott küldeményként
postára adták. Ha a  fél a  perben keresetváltoztatással él, a  keresetváltoztatás iránti kérelem előterjesztése nem
mentesíti a további munkajogi igényen alapuló pénzkövetelés hitelezői igényként történő bejelentési kötelezettség
alól.
509. § [Az általános szabályok alkalmazása]
 (1) E törvény rendelkezéseit a munkaügyi perekben az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
 (2) A perben a keresethez csatlakozásnak nincs helye.
138. A munkaügyi perek különös szabályai 510. § [A munkaügyi perben eljáró bíróságok összetétele]
Munkaügyi perben az elsőfokú bíróság – törvény eltérő rendelkezése hiányában – ülnökök közreműködésével jár el.
511. § [A bírák kizárása]
 (1) A per elintézéséből – a 12. és 13. §-ban meghatározottakon túl – ki van zárva, és abban mint bíró nem vehet részt
a) az, aki a keresettel megtámadott intézkedést tette vagy a határozatot meghozta,
b) az a) pont alá eső személy hozzátartozója, és
c) az, aki a  fegyelmi vagy egyeztetési eljárásban részt vett, ideértve a  tanúként vagy szakértőként történő
részvételét is.
 (2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit a jegyzőkönyvvezető kizárására is alkalmazni kell.
512. § [A pertárgy értéke]
 (1) Ha a  munkaügyi perben a  munkaviszony létrejötte, fennállása, megszüntetése a  vitás, úgy, hogy annak
helyreállítását kérik, a  keresettel érvényesített követelés vagy más jog értékeként – a  ténylegesen megállapítható
összegtől függetlenül – az egyévi távolléti díjat kell figyelembe venni.
(2) Ha a per tárgya pénzkövetelés, a pénzkövetelés összegét, bérkülönbözet követelése esetén legfeljebb annak egyévi
összegét kell a keresettel érvényesített követelés vagy más jog értékeként figyelembe venni.
513. § [Hatáskör és illetékesség]
 (1) Ha valamelyik pertársra, illetve kereseti kérelem elbírálására a  munkaügyi perben eljáró bíróságnak, míg a  többi
pertársra, illetve kereseti kérelemre a  járásbíróságnak vagy törvényszéknek van hatásköre, a  per a  munkaügyi
bíróság hatáskörébe tartozik, feltéve, hogy a pertársaság vagy a keresethalmazat törvény által megengedett.
(2) Munkaügyi perben a  munkavállaló felperes a  pert az  alperesre általánosan illetékes bíróság helyett belföldi
lakóhelye, ennek hiányában belföldi tartózkodási helye szerint illetékes közigazgatási és munkaügyi bíróság előtt is
megindíthatja.
(3) Munkaügyi perben a munkavállaló felperes a pert az alperesre általánosan illetékes bíróság helyett megindíthatja
azon közigazgatási és munkaügyi bíróság előtt is, amelynek illetékességi területén huzamos ideig munkát végez
vagy végzett.
514. § [Felek és képviselet]
 (1) A perben fél lehet az a szakszervezet, munkáltatói érdekképviseleti szervezet vagy üzemi, közalkalmazotti tanács is,
amelynek egyébként nincs perbeli jogképessége.
 (2) Nem kötelező a  jogi képviselet – törvény eltérő rendelkezése hiányában – a  perben, ideértve a  fellebbezési és
perújítási eljárást is, valamint az ellenkérelmet előterjesztő fél számára a perrel összefüggő felülvizsgálati eljárásban.
 (3) Saját tagjainak munkaügyi perében meghatalmazottként eljárhat a munkavállalói érdek-képviseleti szervezet.
515. § [Intézkedések a keresetlevél alapján]
 (1) A bíróság a megtámadott határozat vagy jognyilatkozat végrehajtását kérelemre, indokolt esetben felfüggesztheti.
 (2) A  bíróság a  megtámadott határozat vagy jognyilatkozat végrehajtását hivatalból is felfüggesztheti, ha a  peres
jogvitával összefüggésben valamely személy különös méltánylást érdemlő, jogvédelmet megalapozó érdeke ezt
indokolja.
516. § [Soronkívüliség]
 (1) A  megszüntetett munkaviszony helyreállítására irányuló perben, valamint a  felszámolás alatt álló munkáltatóval
szembeni igény elbírálása esetén a bíróság soron kívül jár el.
 (2) Soron kívüli eljárás esetén, a perfelvétel során
a) az ellenkérelem, illetve a viszontkereset előterjesztésére meghatározott határidő tizenöt nap,
b) a tárgyalási időközre meghatározott határidő nyolc nap,
c) a perfelvételi és a folytatólagos perfelvételi tárgyalás kitűzésére meghatározott határidő egy hónap.
(3) Az érdemi tárgyalás és a folytatólagos érdemi tárgyalás kitűzésére meghatározott határidő egy hónap.
517. § [A bíróság székhelyen kívüli eljárása]
A bíróság indokolt esetben a tárgyalást a székhelyén kívüli járásbíróság hivatalos helyiségébe is kitűzheti.
518. § [A felperes keresettől való elállása]
A felperes a  keresetétől az  eljárás bármely szakaszában az  alperes hozzájárulása nélkül is elállhat. Ha a  felperes
a  keresetétől az  elsőfokú eljárás befejezése után, de még az  ítélet jogerőre emelkedése előtt áll el, az  ítéletet
az  iratoknak a  fellebbezés folytán történő felterjesztése előtt az  elsőfokú, egyébként a  másodfokú bíróság helyezi
hatályon kívül.
519. § [Különös jogvédelmi igény]
A munkabér megfizetése, továbbá a munkáltatói igazolás kiadása iránti kérelem a 103. § (1) bekezdés d) pontjának
alkalmazásában különös méltánylást érdemlő oknak minősül.
520. § [Egyeztetés a perfelvételi tárgyaláson]
Ha a  perfelvételi tárgyaláson a  felek személyesen vagy képviselőik útján megjelentek, a  tárgyalás a  felek
megegyezésére irányuló egyeztetéssel kezdődik. Ebből a célból az elnök a jogvita egészét a felekkel megtárgyalja.
521. § [A munkajogviszony jogellenes megszüntetésének jogkövetkezménye iránt per]
 (1) Ha a  felperes az  Mt. 82.  § (1)  bekezdése alapján kártérítésként elmaradt jövedelem iránti igényt érvényesít,
a  keresetlevélben – a  170.  §-ban meghatározottakon túl – fel kell tüntetni az  elmaradt jövedelem tételeit
jogcímenként és összegszerűen elkülönítve, valamint munkaviszony körében elmaradt jövedelem címén igényelt
kártérítés esetén a munkavállaló tizenkét havi távolléti díjának megfelelő összeget.
(2) Ha a felperes az igényét az Mt. 82. § (1) bekezdésére vagy az Mt. 83. § (3) bekezdésére alapította, a perfelvételt lezáró
végzés meghozatalát követően keletkezett kár vagy elmaradt munkabér, egyéb járandóság érvényesítése esetén
a  keresetváltoztatás iránti kérelem előterjesztésének határideje a  követelés esedékességétől számított harminc
nap. Az  elsőfokú tárgyalás berekesztését követően esedékessé vált követelés tekintetében a  keresetváltoztatás
a  fellebbezésben, míg a  fellebbezés előterjesztését követően esedékessé vált követelés esetében
az esedékességétől számított tizenöt napon belül terjeszthető elő.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott esetekben a  fél a  keresetváltoztatással érintett részben utólagos bizonyítással
élhet, feltéve, hogy a bíróság a keresetváltoztatást engedélyezi.
522. § [Bizonyítás]
 (1) Munkaügyi perben a munkáltatónak kell bizonyítania
a) a  kollektív szerződés, az  igény elbírálásához szükséges belső szabályzatok, utasítások és a  jogvita
eldöntéséhez szükséges, a munkáltató működési körében keletkezett okiratok tartalmát,
b) az igényelt juttatással összefüggő számítások helyességét, ha az vitatott és
c) – bérvita esetén – a juttatás megfizetését.
(2) Ha a  munkajogi anyagi jogszabályok e  törvény rendelkezéseitől eltérően határozzák meg a  bizonyítási érdek
tartalmát, az az anyagi jogszabályok szerint alakul.
523. § [Felülvizsgálat]
 (1) Nincs helye felülvizsgálatnak, ha a felülvizsgálati kérelemben vitatott érték, illetve annak a 21. § (1)–(4) bekezdése
alapján, továbbá a  21.  § (5)  bekezdésének az  egyesített perekre történő megfelelő alkalmazásával megállapított
értéke a  teljes munkaidőre megállapított kötelező legkisebb havi munkabér (minimálbér) ötszörösét nem haladja
meg.
(2) Ha a felülvizsgálatnak az (1) bekezdés alapján nem lenne helye – ugyanakkor törvény a felülvizsgálatot más okból
nem zárja ki – a felülvizsgálati kérelem befogadását a Kúria kivételesen engedélyezheti a 409. § (2) bekezdésében
foglalt okokra tekintettel.
524. § [Perújítás]
Ha a perújítási kérelem előterjesztésére hat hónapon túl kerül sor, a munkavállaló
a) nem követelheti munkaviszonyának helyreállítását és az  eredeti munkakörben vagy munkahelyen történő
továbbfoglalkoztatását, és
b) nem támaszthat munkabér-követelést a perújítási kérelem benyújtását megelőző hat hónapon túli időre.
525. § [Munkavállalói költségkedvezmény]
 (1) Ha a  munkaügyi per által érintett munkaviszonyból származó távolléti díj nem haladja meg a  jogszabályban
meghatározott mértéket, a perben félként részt vevő munkavállaló munkavállalói költségkedvezményre jogosult.
 (2) A  felet a  munkavállalói költségkedvezmény alapján – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a  keresetlevél
előterjesztésétől kezdve, a  per egész tartamára, valamint a  végrehajtási eljárásra is kiterjedően költségmentesség
illeti meg. A  munkavállalói költségkedvezményre vonatkozó adatokat a  keresetlevélben fel kell tüntetni, illetve
ahhoz csatolni kell a szükséges iratokat. A fél jogosultságát a bíróság a csatolt iratok alapján hivatalból vizsgálja.
(3) A fellebbezés, illetve a felülvizsgálat ügyében eljáró bíróság – a fellebbezés, illetve a felülvizsgálati kérelem korlátaira
tekintet nélkül – hivatalból vizsgálja a munkavállalói költségkedvezményre jogosultság feltételeinek fennállását.
XL. FEJEZET
VÉGREHAJTÁSI PEREK 139. Közös szabályok 526. § [A végrehajtási perek meghatározása]
Végrehajtási peren a  végrehajtás megszüntetése és korlátozása iránt indított pert, a  végrehajtási igénypert,
a  foglalás tűrése iránt indított pert, a  követelés behajtása iránt indított pert és a  végrehajtási eljárásba történő
bekapcsolódás engedélyezése iránt indított pert kell érteni.
527. § [Az általános szabályok alkalmazása]
E törvény rendelkezéseit a végrehajtási perekben az e fejezetben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
140. Végrehajtás megszüntetése és korlátozása iránt indított per
528. § [A per tárgya]
 (1) Az  adós keresettel kérheti a  végrehajtási lappal és az  azzal egy tekintet alá eső végrehajtható okirattal elrendelt
végrehajtás megszüntetését vagy korlátozását, ha a perben közölni kívánt tény
a) akkor történt, amikor az  már nem volt közölhető a  végrehajtható okirat kiállításának alapjául szolgáló
határozat meghozatalát megelőző eljárásban, vagy
b) a végrehajtható okirat kiállításának alapjául szolgáló egyezség megkötése után következett be.
(2) Az adós keresettel kérheti a végrehajtási záradékkal ellátott okirattal és az azzal egy tekintet alá eső végrehajtható
okirattal elrendelt végrehajtás megszüntetését vagy korlátozását, ha
a) a végrehajtani kívánt követelés, illetve a végrehajtási jog elévült,
b) a követelés vagy annak egy része megszűnt,
c) a végrehajtást kérő a teljesítésre halasztást adott, és az időtartama nem járt le, vagy
d) az adós a követeléssel szemben beszámítható követelést kíván érvényesíteni.
529. § [Előzetes eljárás]
A pert akkor lehet megindítani, ha a végrehajtás megszüntetésére vagy korlátozására a perben közölni kívánt okból
a bírósági végrehajtásról szóló törvény szerint a bírósági végrehajtási eljárás keretében nincs lehetőség.
530. § [Illetékesség és pertárgyérték]
 (1) A perre kizárólag a végrehajtást elrendelő járásbíróság, ha pedig a végrehajtást nem járásbíróság rendelte el, az adós
lakóhelye szerinti járásbíróság az illetékes.
 (2) A per tárgyának az értéke a végrehajtási összeggel vagy annak azon részével egyezik meg, amelyre a végrehajtási
jog megszűnését állítják. 531. § [Perindítás]
 (1) A pert a végrehajtást kérő ellen kell megindítani.
 (2) A keresetlevélnek – a 170. §-ban meghatározottakon túl – tartalmaznia kell
a) a végrehajtható okiratot kiállító megnevezését és a végrehajtható okirat számát, valamint
b) a végrehajtást foganatosító végrehajtó nevét és székhelyét, továbbá a végrehajtási ügyszámot.
(3) A  végrehajtás korlátozása iránti pert megindító keresetlevélnek – a  170.  §-ban és a  (2)  bekezdésben
meghatározottakon túl – tartalmaznia kell a végrehajtani kívánt követelés azon részét, amelyre a fél a végrehajtást
korlátozni kívánja.
(4) A  keresetlevélhez – a  171.  §-ban meghatározottakon túl – csatolni kell azt a  végrehajtási eljárásban keletkezett
okiratot, amely a perindításnak az 529. § szerinti feltételét bizonyítja.
532. § [Az eljárás szünetelése]
 (1) A 121. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott esetekben nincs helye szünetelésnek. A 121. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott esetben a bíróság az eljárást hivatalból megszünteti.
 (2) A 121. § (1) bekezdés c)–f ) pontjában meghatározott esetekben a szünetelés tartama legfeljebb egy hónap.
533. § [Soronkívüliség]
A bíróság a perben soron kívül jár el.
534. § [A végrehajtás felfüggesztése]
A perben eljáró bíróság a  végrehajtást kérelemre a  per jogerős befejezéséig felfüggesztheti. A  felfüggesztés
tárgyában hozott határozat ellen külön fellebbezésnek van helye. A  végrehajtás felfüggesztésére a  bírósági
végrehajtásról szóló törvény erre vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
535. § [A kereset közlése és a perfelvételi szak]
 (1) A  bíróság a  keresetlevelet – annak az  alperes részére történő kézbesítésével egyidejűleg – azzal küldi meg
az  ügyben eljárt végrehajtónak, hogy nyilatkozzon az  általa lefolytatott eljárási cselekményéről és az  eljárással
kapcsolatban felmerült költségeiről, díjáról, valamint az  azokat megalapozó körülményekről. A  végrehajtót
a tárgyalás határnapjáról értesíteni kell.
(2) Az  ellenkérelem, illetve a  viszontkereset előterjesztésére vonatkozó határidő tizenöt nap. Az  írásbeli ellenkérelem
benyújtására előírt határidő meghosszabbítására vonatkozó határidő legfeljebb tizenöt nap.
(3) A perfelvétel során további írásbeli perfelvétel elrendelésének nincs helye, és a tárgyalási időköz nyolc nap.
536. § [A tárgyalás kitűzése]
A tárgyalás kitűzésére vonatkozó határidő egy hónap.
537. § [Döntés a végrehajtási költségekről]
Ha a  végrehajtó a  nyilatkozatát a  perben előterjesztette, a  bíróság végrehajtást megszüntető ítéletében
a  végrehajtási költségek összegéről és megtérítéséről is dönt. A  bíróság ítélete ellen a  végrehajtási költségek
tekintetében a végrehajtó is fellebbezhet.
141. Végrehajtási igényper 538. § [A per tárgya]
 (1) Keresettel kérheti a  lefoglalt vagyontárgy foglalás alóli feloldását az, aki a  lefoglalt vagyontárgyra a  tulajdonjoga
vagy más olyan joga alapján tart igényt, amely akadálya a bírósági, közigazgatási vagy adóvégrehajtás során történő
értékesítésnek.
(2) Nem tarthat igényt a  lefoglalt vagyontárgyra az, aki a  végrehajtandó tartozásért az  adóssal egysorban felel.
Az a házastárs azonban, akinek a felelőssége csak a közös vagyonból rá eső vagyoni hányad erejéig áll fenn, igényt
tarthat a lefoglalt különvagyon tárgyára.
(3) A haszonélvező a haszonélvezeti joggal terhelt ingatlan foglalás alóli feloldását nem kérheti.
 (4) Közös tulajdonban lévő vagyontárgy foglalás alóli feloldását bármelyik tulajdonostárs önállóan is kérheti.
539. § [Illetékesség és pertárgyérték]
 (1) A  perre – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – kizárólag az  a  járásbíróság illetékes, amelynek területén a  foglalás
történt.
 (2) Ingatlanigényperre kizárólag az ingatlan fekvése szerinti járásbíróság illetékes.
 (3) A  per tárgyának az  értéke a  végrehajtani kívánt követelés értékével, vagy ha a  foglalás alól feloldani kívánt
vagyontárgy értéke kisebb, ez utóbbi értékkel egyezik meg.
540. § [Perköltség viselése]
A pernyertes felperes perköltségét a  pervesztes alperes csak akkor téríti meg, ha a  foglalásnál jelen volt, és
rosszhiszemű magatartást tanúsított. A  fellebbezési eljárásban felszámított perköltség tekintetében a  perköltség
viselésének általános szabályai az irányadók.
541. § [A végrehajtás felfüggesztése]
A perben eljáró bíróság a végrehajtást kérelemre – kizárólag az igényelt vagyontárgyra kiterjedően – a per jogerős
befejezéséig felfüggesztheti. A  felfüggesztés tárgyában hozott határozat ellen külön fellebbezésnek van helye.
A végrehajtás felfüggesztésére a bírósági végrehajtásról szóló törvény erre vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
542. § [Perindítás]
 (1) A  pert a  végrehajtást kérő ellen kell megindítani. Ha a  vagyontárgyat több végrehajtást kérő követelésének
végrehajtása végett foglalták le, a pert valamennyi végrehajtást kérő ellen meg kell indítani.
 (2) A  bíróságnak vagy a  bíróság gazdasági hivatalának a  bírósági végrehajtásról szóló törvény szerinti értesítésébe
foglalt bűnügyi követelés végrehajtása esetén – ideértve az ilyen követelés biztosítására elrendelt bűnügyi zárlatot
is – az igénypert az állam nevében a követelés jogosultjaként eljárni jogosult ellen kell megindítani.
(3) Ha a bűnügyi zárlatot polgári jogi igény biztosítására rendelték el, az igénypert a sértett, illetve magánfél ellen kell
megindítani.
(4) A perben fél lehet az a végrehajtást kérő is, amelynek egyébként nincs perbeli jogképessége.
 (5) A keresetlevélnek – a 170. §-ban meghatározottakon túl – tartalmaznia kell a végrehajtást foganatosító végrehajtó
nevét és székhelyét, továbbá a végrehajtási ügyszámot. 543. § [A kereset közlése és a viszontkereset]
 (1) A bíróság a halasztó hatályú igényperben a keresetlevél vizsgálata és a kereset közlése során soron kívül jár el.
 (2) A  bíróság a  keresetlevélnek az  alperes részére történő kézbesítésével egyidejűleg a  halasztó hatályú igényperről
a végrehajtót, ingatlanigényperről pedig az ingatlanügyi hatóságot is haladéktalanul értesíti.
 (3) A perben nincs helye viszontkeresetnek.
544. § [A bíróság döntése]
 (1) Ha a  bíróság az  igénykeresetnek helyt ad, az  igényelt vagyontárgyat feloldja a  foglalás alól. Ha a  vagyontárgyat
már értékesítették, és a vételárnak megfelelő összeg a végrehajtó letéti számláján rendelkezésre áll, a bíróság ezen
összeg kiutalását rendeli el.
(2) Ha a  bíróság a  haszonélvezeti joggal terhelt vagyontárgy iránt a  haszonélvező által indított igénykeresetnek
helyt ad, a  vagyontárgyat kizárólag a  haszonélvező vonatkozásában a  foglalás alól feloldja azzal, hogy azt csak
a haszonélvezeti jog megszűnése után lehet értékesíteni.
(3) Az  igényperben hozott jogerős határozatot a  végrehajtó részére, ingatlanigényper esetén pedig az  ingatlanügyi
hatóság részére is kézbesíteni kell.
545. § [Perújítás]
A perben hozott ítélet ellen – a per főtárgya tekintetében – perújításnak nincs helye.
546. § [Házastársi vagyonközösségi igényper tárgya]
Ha a  házastársi vagyonközösséghez tartozó vagyontárgyat olyan tartozásért foglalták le, amely kizárólag az  egyik
házastársat terheli, a másik házastárs igényperben kérheti a vagyontárgy foglalás alóli feloldását a közös vagyonból
rá eső hányad értékéig.
547. § [Illetékesség a házastársi vagyonközösségi igényperben]
Ha a végrehajtás során több, a házassági vagyonközösséghez tartozó vagyontárgyat foglaltak le, a  felperes a pert
az  539.  § szerint illetékes bíróságok közül bármelyik előtt megindíthatja. A  per folyamatban léte alatt ugyanazon
házassági vagyonközösséghez tartozó vagyontárgyra vonatkozó házastársi vagyonközösségi igényperre
a folyamatban lévő per bírósága kizárólagosan illetékes.
548. § [Házastársi vagyonközösségi igényper indítása]
A házastársi vagyonközösségi igénypert az adós (az igénylő felperes házastársa) ellen is meg kell indítani.
549. § [Érdemi döntés a házastársi vagyonközösségi igényperben]
 (1) A házastársi vagyonközösségi igényperben a bíróság a házastársi vagyonközösséghez tartozó valamennyi lefoglalt
vagyontárgy figyelembevételével dönt.
 (2) Ha a  bíróság az  igénykeresetnek helyt ad, az  igénylő közös vagyonból rá eső hányadának megfelelő értékű
meghatározott vagyontárgyakat feloldja a foglalás alól. Ha az igénylőt így nem lehet teljesen kielégíteni, a bíróság
meghatározott vagyontárgyat azzal a  feltétellel old fel a  foglalás alól, hogy az  igénylő a  közös vagyonból rá eső
hányad értékét meghaladó értékkülönbözetet tizenöt napon belül megfizeti a  végrehajtói letéti számlára. Ha ezt
az igénylő a perben nem vállalja, a bíróság a meghatározott vagyontárgy értékesítését és a közös vagyonból rá eső
hányad értékének megfelelő vételárrész igénylő részére történő kiutalását rendeli el.
(3) A foglalás alól feloldott vagyontárgyak az igénypert indító házastársnak, a fel nem oldott vagyontárgyak az adósnak
a különvagyonába kerülnek.
550. § [A közös tulajdonban lévő vagyontárggyal kapcsolatos igényper]
Az 549. §-t a közös tulajdonban lévő bármely vagyontárggyal kapcsolatos igényperben alkalmazni kell.
142. Foglalás tűrése iránti per 551. § [Viszontkereset]
A végrehajtást kérő által az  adós tulajdonában lévő ingóság lefoglalásának tűrése iránt harmadik személy ellen
a bírósági végrehajtásról szóló törvény szerint megindított perben viszontkeresetnek nincs helye.
552. § [Perköltség viselése]
Ha a harmadik személy a végrehajtó felhívása ellenére az adós ingóságára vonatkozó nyilatkozatot elmulasztotta,
a végrehajtást kérő perköltségét a per eredményére tekintet nélkül köteles megtéríteni.
143. Követelés behajtása iránti per 553. § [Viszontkereset]
A végrehajtást kérő által az  adóst harmadik személlyel szemben megillető követelés behajtása iránt a  harmadik
személy ellen a bírósági végrehajtásról szóló törvény szerint megindított perben viszontkeresetnek nincs helye.
554. § [Perköltség viselése]
Ha a  harmadik személy a  végrehajtó felhívása ellenére az  adós követelésére vonatkozó nyilatkozatot vagy
a  követelés összegének befizetését, illetve a  követelés tárgyának letétbe helyezését elmulasztotta, a  végrehajtást
kérő perköltségét a per eredményére tekintet nélkül köteles megtéríteni.
144. A végrehajtási eljárásba történő bekapcsolódás engedélyezése iránti per
555. § [Előzetes eljárás]
A zálogjogosult a  végrehajtási eljárásba történő bekapcsolódásának engedélyezése iránt akkor indíthat pert,
ha a  bíróság a  kérelmét a  bírósági végrehajtásról szóló törvény szerinti végrehajtási eljárásban azért utasította el,
mert az adós vagy a végrehajtást kérő a zálogjoggal biztosított követelés jogalapját és összegszerűségét – önálló
zálogjog eseten a jogalapot és az összegszerűséget – vitatta, és állítását valószínűsítette.
556. § [Illetékesség]
A perre kizárólag az a bíróság illetékes, amely a zálogjogosult kérelmét a végrehajtási eljárásban elutasította.
557. § [Perindítás]
 (1) A pert a jogalapot vagy összegszerűséget vitató adós, illetve végrehajtást kérő ellen kell megindítani.
 (2) A keresetlevélnek – a 170. §-ban meghatározottakon túl – tartalmaznia kell a végrehajtást foganatosító végrehajtó
nevét és székhelyét, továbbá a végrehajtási ügyszámot.
 (3) A  keresetlevélhez – a  171.  §-ban meghatározottakon túl – csatolni kell azt a  bírósági határozatot, amely
a perindításnak az 555. §-ban foglalt feltételét bizonyítja.
558. § [Soronkívüliség]
A bíróság a perben soron kívül jár el.
559. § [A végrehajtás felfüggesztése]
A perben eljáró bíróság a végrehajtást a per jogerős befejezéséig felfüggesztheti. A felfüggesztés tárgyában hozott
határozat ellen külön fellebbezésnek van helye. A  végrehajtás felfüggesztésére a  bírósági végrehajtásról szóló
törvény erre vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
560. § [A kereset közlése, a perfelvétel és a tárgyalás kitűzése]
 (1) Az  ellenkérelem előterjesztésére vonatkozó határidő tizenöt nap. Az  írásbeli ellenkérelem benyújtására előírt
határidő meghosszabbítására vonatkozó határidő legfeljebb tizenöt nap.
 (2) A perben viszontkeresetnek nincs helye.
 (3) A perfelvétel során további írásbeli perfelvétel elrendelésének nincs helye és a tárgyalási időköz nyolc nap.
 (4) A tárgyalás kitűzésére vonatkozó határidő egy hónap.
561. § [Az érdemi döntés]
A kereset elbírálására a  bírósági végrehajtásról szóló törvénynek a  kielégítési jog megnyílta megállapítására
vonatkozó szabályait alkalmazni kell.
XLI. FEJEZET
A JEGYZŐ BIRTOKVÉDELMI ÜGYBEN HOZOTT HATÁROZATÁNAK MEGVÁLTOZTATÁSA IRÁNT INDÍTOTT PER
145. Az általános szabályok alkalmazása 562. § [Az általános szabályok alkalmazása]
E törvény rendelkezéseit a  jegyző birtokvédelmi ügyben hozott határozatának (e fejezetben a  továbbiakban:
birtokvédelmi határozat) megváltoztatása iránt indított perben az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
146. A jegyző birtokvédelmi ügyben hozott határozatának megváltoztatása iránt indított per különös
szabályai
563. § [A bíró kizárása]
 (1) A per elintézéséből – a 12. és 13. §-ban foglalt eseteken kívül – ki van zárva, és abban mint bíró nem vehet részt
a) az, aki mint ügyintéző a birtokvédelmi határozat meghozatalában részt vett,
b) az a) pont szerinti személynek a hozzátartozója,
c) a birtokvédelmi határozatot hozó jegyző által vezetett hivatal volt dolgozója, a munkaviszonya megszűnését
követő két évig, és
d) az, akit a birtokvédelmi határozat meghozatala iránti eljárásban tanúként vagy szakértőként meghallgattak.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit a jegyzőkönyvvezető kizárására is alkalmazni kell.
564. § [A szakértő kizárása]
A perben szakértőként nem járhat el az a személy sem, akivel szemben az 563. § (1) bekezdés a)–c) pontjában foglalt
kizáró ok áll fenn.
565. § [Illetékesség]
A perre a birtokvédelmi határozatot hozó jegyző székhelye szerinti bíróság kizárólagosan illetékes.
566. § [Perindítás]
 (1) A keresetlevélnek – a 170. §-ban meghatározottakon túl – tartalmaznia kell
a) a  megváltoztatni kért birtokvédelmi határozatot hozó jegyző által vezetett hivatal megnevezését és
a birtokvédelmi határozat számát, valamint
b) az  arra történő utalást, ha a  birtokvédelmi határozat meghozatala iránti eljárásban a  jogi képviselő olyan
meghatalmazást csatolt, amely a per vitelére is vonatkozik.
(2) A  keresetlevelet a  birtokvédelmi határozatot hozó jegyzőhöz kell benyújtani. A  jegyző a  keresetlevelet az  ügy
irataival együtt nyolc napon belül a bírósághoz felterjeszti.
(3) Ha a  fél a  keresetlevél benyújtására megállapított határidőt elmulasztotta, igazolással élhet. Az  igazolási kérelem
tárgyában a  bíróság határoz. A  jegyző a  hozzá elkésetten benyújtott keresetlevelet nem utasíthatja el, hanem azt
a bírósághoz kell felterjesztenie, abban az esetben is, ha a fél igazolási kérelmet nem terjesztett elő.
(4) Ha a fél a keresetlevelet a perre hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz nyújtja be és a birtokvédelmi
eljárás azonosításához szükséges adatok rendelkezésre állnak, a bíróság a keresetlevél beérkezésétől számított nyolc
napon belül megkeresi az  ügyben eljárt jegyzőt az  iratok felterjesztése iránt. A  jegyző a  bíróság megkeresésének
nyolc napon belül köteles eleget tenni. A keresetlevelet határidőben benyújtottnak kell tekinteni, ha azt a Ptk.-ban
meghatározott keresetindítási határidő alatt a  bírósághoz benyújtották. Ha a  fél a  keresetlevelet nem a  perre
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz nyújtja be, a  bíróság elrendeli a  keresetlevélnek a  perre
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz történő áttételét.
567. § [A birtokvédelmi határozat végrehajtásának felfüggesztése]
 (1) A birtokvédelmi határozat végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelemről a bíróság soron kívül határoz, szükség
esetén a feleket meghallgatja.
 (2) A  végrehajtás felfüggesztése tárgyában hozott végzés ellen külön fellebbezésnek van helye. A  bíróságnak
a végrehajtás felfüggesztését elrendelő végzése fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
 (3) A bíróság a végrehajtás felfüggesztését elrendelő végzését haladéktalanul megküldi a jegyzőnek.
568. § [Bírósági meghagyás kibocsátásának tilalma]
A birtokvédelmi határozat megváltoztatása iránti perben bírósági meghagyás kibocsátásának nincs helye.
569. § [Ítélet]
 (1) Ha a birtokvédelmi határozat érdemben helyes, a bíróság a keresetet elutasítja, ellenkező esetben a birtokvédelmi
határozatot egészben vagy részben megváltoztatja.
 (2) Ha a  bíróság a  birtokvédelmi határozatot megváltoztatja, a  birtokvédelmi határozattal elbírált hasznok, károk és
költségek tekintetében akkor is határoznia kell, ha az érdekelt fél csak a birtoklás kérdésében terjeszt elő keresetet.
 (3) Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
570. § [Az elektronikus kapcsolattartás szabályai]
 (1) A  XLVI. Fejezet rendelkezéseit a  birtokvédelmi határozat megváltoztatása iránt indított perben az  e  §-ban foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni.
 (2) Ha a fél a keresetlevelet a birtokvédelmi határozatot hozó jegyzőnél terjeszti elő, a birtokvédelmi határozatot hozó
jegyző köteles gondoskodni
a) a  határozat alapjául szolgáló ügy iratainak digitalizálásáról, ha a  keresetlevél elektronikusan került
előterjesztésre, és
b) a  hozzá benyújtott keresetlevél és a  mellékleteit képező papír alapú okiratok digitalizálásáról, valamint
a papír alapú okiratok megőrzéséről, továbbá a határozat alapjául szolgáló ügy iratainak digitalizálásáról, ha
a keresetlevél papír alapon került előterjesztésre.
(3) Ha a  fél a  keresetlevelet a  perre hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz nyújtja be, a  bíróság
az 566. § (4) bekezdésében foglaltak szerinti eljárása során hívja fel a birtokvédelmi határozatot hozó jegyzőt, hogy
az iratokat digitalizált formában terjessze fel.
NYOLCADIK RÉSZ
KOLLEKTÍV IGÉNYÉRVÉNYESÍTÉSSEL KAPCSOLATOS PEREK XLII. FEJEZET
A KÖZÉRDEKBŐL INDÍTOTT PER
147. A közérdekből indított per szabályainak és az általános szabályoknak az alkalmazása
571. § [A közérdekből indított per szabályainak alkalmazása]
E fejezet rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha a  közérdek védelme érdekében perindításra felhatalmazást
adó törvény úgy rendelkezik, hogy az  ilyen közérdekből indított pert (a továbbiakban: közérdekű per) e  fejezet
rendelkezései alapján kell lefolytatni.
572. § [Az általános szabályok alkalmazása]
E törvény rendelkezéseit a közérdekű perben az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
148. Különös szabályok 573. § [A bíróság összetétele, felek, beavatkozás]
 (1) Ha a  közérdekű per különös bonyolultsága indokolja, az  egyesbíró a  perfelvételt lezáró végzés meghozataláig
kivételesen elrendelheti, hogy az  ügyben három hivatásos bíróból álló tanács járjon el. A  tanács elé utalt ügyben
utóbb egyesbíró nem járhat el.
(2) Közérdekű perben nem minősülnek félnek azok a személyek, akik érdekében, illetve akik igénye érvényesítése iránt
a közérdekű pert megindították (a továbbiakban: jogosultak).
(3) Közérdekű perben beavatkozásnak nincs helye. 574. § [Perindítás]
 (1) A keresetlevélnek – a 170. §-ban meghatározottakon túl – tartalmaznia kell a közérdekű perrel érintett jogosultakat,
és azt, hogy milyen módon kell igazolniuk az egyedi jogosultaknak az érintett jogosulti csoporthoz való tartozásukat
ahhoz, hogy az ítélet alapján javukra teljesítés történhessen, illetve az ítélet rájuk alkalmazható legyen.
(2) Az érintett jogosultakat azoknak a tényeknek és körülményeknek az előadásával kell meghatározni, amelyek révén
a jogosultak érintett csoportja behatárolható, illetve a jogosultak azonos módon való érintettsége megállapítható.
(3) A  perben megállapítás iránti kereset akkor is előterjeszthető, ha az  egységes marasztalás nem lehetséges, mert
az  érintett jogosultak vonatkozásában a  marasztalás összege, illetve az  ezt megalapozó tények nem azonosak,
azonban a megállapítani kért jog tekintetében fennáll az azonosság.
575. § [Az eljárás megszüntetése]
Ha a  jogosulti érintettség azonossága nem áll fenn, az  eljárást hivatalból meg kell szüntetni. Az  eljárást akkor is
hivatalból meg kell szüntetni, ha az érintett jogosulti csoporthoz való tartozás igazolásának módja nem határozható
meg egységesen, illetve nincs olyan egységes igazolási mód, amely a bíróság álláspontja szerint alkalmas az érintett
jogosulti csoporthoz való tartozás bizonyítására.
576. § [Egyesítés]
Ha több felperes több olyan közérdekű pert indított, amelyek vonatkozásában a jogosulti kör, az érvényesített jog
és az  alperes személye azonos, a  bíróság elrendelheti, illetve bármelyik fél kérelmére elrendeli e  közérdekű perek
egyesítését. Egyesítésnek akkor is helye van, ha a  perek különböző, de azonos hatáskörű bíróság előtt vannak
folyamatban. Ilyen esetben a  kizárólagosan illetékes, ennek hiányában az  alperes lakóhelye szerinti bíróság
rendelheti el az egyesítést. Egyéb okból egyesítésnek nincs helye.
577. § [Az ítélet tartalma]
 (1) Az ítéletben – az 574. § (1) bekezdésével összhangban – meg kell határozni az érintett jogosultakat, akikre az ítélet
hatálya kiterjed, továbbá az érintett jogosulti körhöz való tartozásuk igazolásának módját.
 (2) A  felperes pernyertessége esetén az  ítéletben az  alperest az  érintett jogosultak javára kell a  teljesítésre kötelezni.
A perköltség tekintetében a felperest kell kötelezni pervesztesség, illetve jogosítani pernyertesség esetén.
578. § [Anyagi jogerőhatás]
 (1) A közérdekű perben hozott ítélet anyagi jogerőhatással rendelkezik az alperes új keresetindítása vonatkozásában,
továbbá az  érintett jogosultak közül azoknak az  új keresetindítása vonatkozásában, akik esetében a  következő
feltételek teljesülnek:
a) az alperes az érintett jogosultat az ítélet közlésétől számított harminc napon belül egyedileg, írásban értesíti
a perben hozott jogerős ítéletről,
b) az alperes az értesítésben tájékoztatást ad arról is, hogy az  ítélet anyagi jogerőhatása az érintett jogosultra
is kiterjed, kivéve, ha a  jogosult az értesítés kézhezvételétől számított hatvan napon belül írásban bejelenti
az alperes számára, hogy az egyéni keresetindítás jogát fenn kívánja tartani, és
c) az érintett jogosult nem tette meg a b) pont szerinti bejelentést.
 (2) Az érintett jogosultak közül azokat a jogosultakat, akiket az alperes személyesen nem értesített az (1) bekezdésben
meghatározott módon, úgy kell tekinteni, mint aki az egyéni keresetindításhoz való jogát fenntartotta.
 (3) Ha érintett jogosultnak minősülő személy által indított egyedi vagy társult per a  közérdekű perben hozott ítélet
jogerőre emelkedése előtt jogerősen nem fejeződött be, az  (1)  bekezdés szerinti értesítést az  alperes e  per
keretében tett nyilatkozattal köteles teljesíteni, melyre a felperes harminc napon belül köteles nyilatkozni. A bíróság
a felperesi nyilatkozat alapján határoz az eljárás további menetéről.
(4) Ha a felperes nyilatkozata alapján a közérdekű perben hozott ítélet anyagi jogerőhatása az egyedi vagy társult perre
is kiterjed, a bíróság az eljárást hivatalból megszünteti. Ha a közérdekű perben az alperes pervesztes lett, az egyedi
vagy társult per megszüntetésekor az alperest kell a perköltség megtérítésére kötelezni.
579. § [A közérdekű per hatása az elévülésre]
A közérdekű per megindítása az  érintett jogosultak vonatkozásban a  követelés érvényesítésének minősül a  Ptk.
6:25.  § (1)  bekezdés c)  pontja alkalmazásában. A  kereset elutasítása esetén az  elévülés a  kereset megindításától
az elutasítás időpontjáig nyugszik annak a jogosultnak a vonatkozásában, aki az egyéni keresetindításhoz való jogát
az 578. §-ban meghatározott módon fenntartotta.
XLIII. FEJEZET
TÁRSULT PER 149. A társult per meghatározása és az általános szabályok alkalmazása
580. § [A társult per meghatározása]
Társult per az e fejezet szabályai szerint indított és lefolytatott per.
581. § [Az általános szabályok alkalmazása]
E törvény rendelkezéseit a társult perben az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
150. Különös szabályok 582. § [A bíróság összetétele, a felek képviselete]
 (1) Ha a  törvényszék hatáskörébe tartozó társult per különös bonyolultsága vagy kiemelt társadalmi jelentősége
indokolja, az egyesbíró a perfelvételt lezáró végzés meghozataláig kivételesen elrendelheti, hogy az ügyben három
hivatásos bíróból álló tanács járjon el. A tanács elé utalt ügyben utóbb egyesbíró nem járhat el.
(2) A perben kötelező a jogi képviselet. 583. § [A társult perben elbírálható ügyek]
 (1) Legalább tíz felperes egy vagy több olyan jogát, amely tartalmában azonos valamennyi felperes vonatkozásában (a
továbbiakban: reprezentatív jog), társult per formájában érvényesítheti, ha a reprezentatív jogot megalapozó tények
érdemben valamennyi felperes vonatkozásában azonosak (a továbbiakban: reprezentatív tények), és a  társult pert
a bíróság engedélyezi.
(2) Társult per csak a következő esetekben indítható:
a) fogyasztói szerződésből eredő követelés érvényesítése céljából,
b) a XXXIX. Fejezet szerinti munkaügyi perben, vagy
c) emberi tevékenységen vagy mulasztáson alapuló, előre nem látható környezetterhelés által közvetlenül
okozott egészségkárosodásból fakadó igények vagy vagyoni kárigények érvényesítése esetén.
584. § [Az engedélyezés iránti kérelem és a keresetlevél tartalma]
 (1) A társult per engedélyezése iránti kérelmet a keresetlevélben kell előterjeszteni. A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a társult felpereseket és társulásuk tényét,
b) annak a  felperesnek a  megjelölését, aki a  perben felperesként egyedül eljár a  társult felperesek nevében
(a továbbiakban: reprezentatív felperes), továbbá a helyettes reprezentatív felperest,
c) a jogi képviselőnek a reprezentatív felperes által adott, a per vitelére szóló meghatalmazásra utalást,
d) a reprezentatív jogot,
e) a reprezentatív tényeket,
f ) annak az eszköznek, módszernek a meghatározását, amely alkalmas igazolni, hogy a felperesek mindegyike
olyan személy, akinek vonatkozásában a  reprezentatív tények fennállnak, és ennek alapján a  reprezentatív
jog őket megilleti (e fejezetben a továbbiakban: összekapcsolás), és
g) a társult perlési szerződésre utalást. (2) A kérelemhez mellékelni kell az (1) bekezdés c) pontja szerinti meghatalmazást és az (1) bekezdés g) pontja szerinti
társult perlési szerződést.
(3) A társult pert megindító keresetlevelet és az engedélyezés iránti kérelmet a reprezentatív felperes terjesztheti elő.
 (4) Marasztalás iránti keresetben a felperesek követeléseit felperesenként kell megjelölni.
585. § [Döntés az engedélyezésről]
 (1) A bíróság a társult per engedélyezése iránti kérelmet elutasítja, ha a perfelvétel során azt állapítja meg, hogy
a) a felperesek száma kevesebb, mint tíz,
b) az ügy tárgya nem az 583. § (2) bekezdése szerinti jogvita,
c) az állított jog nem reprezentatív,
d) a jogállítást megalapozó tények nem reprezentatívak,
e) az összekapcsolás igazolására megjelölt eszköz, módszer erre a célra alkalmatlan,
f ) a  társult per engedélyezése nem célszerű, mivel a  c)–e)  pontok bármelyikében meghatározott kérdésben
való döntés vagy az  összekapcsolás tényleges igazolásának idő-, illetve munkaigénye olyan jelentős lenne,
melyre tekintettel a társult per hatékonysági előnyei feltehetően elenyésznének.
(2) Az (1) bekezdés alá nem tartozó esetekben az engedélyt meg kell adni.
 (3) A  társult per engedélyezéséről leghamarabb a  keresetlevél benyújtásától számított hatvan napon belül lehet,
legkésőbb pedig a  perfelvételi szak lezárásával egyidejűleg kell határozni. A  társult pert engedélyező végzésben
rögzíteni kell az  elbírálandó reprezentatív jogot, a  reprezentatív tényeket és az  összekapcsolás igazolásának
eszközét, valamint az összekapcsolás tényleges igazolására adott határidőt.
(4) Az engedély iránti kérelem elutasítása esetén az eljárást egyidejűleg meg kell szüntetni. A keresetlevél beadásának
jogi hatályai fennmaradnak azoknak a  felpereseknek a  vonatkozásában, akik a  végzés jogerőre emelkedésétől
számított harminc nap alatt a  keresetlevelüket akár egyénileg, akár a  társult per szabályai szerint szabályszerűen
benyújtják, vagy követelésüket egyéb úton szabályszerűen érvényesítik.
(5) Az  engedély iránti kérelemről döntő, illetve az  eljárást megszüntető végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
A  másodfokú bíróság a  fellebbezést harminc napon belül bírálja el. Az  eljárás csak a  végzés jogerőre emelkedése
után folytatható.
586. § [A társult perlési szerződés]
 (1) A társult per megindítása előtt az  igényüket ebben a formában érvényesíteni kívánó jogosultaknak írásban társult
perlési szerződést kell kötniük. A társult perlési szerződésnek tartalmaznia kell
a) a társult per felpereseit (e §-ban a továbbiakban: felek),
b) a reprezentatív felperes kijelölését,
c) a reprezentatív felperes helyettesének kijelölését,
d) a társult per vitelére meghatalmazott jogi képviselőt,
e) a  társult perlési szerződés megkötésével és a  társult per előkészítésével kapcsolatos költségek, továbbá
a társult per perköltsége előlegezésének, viselésének, megosztásának szabályait,
f ) a feleknek a peranyag szolgáltatással kapcsolatos kötelezettségeit,
g) a  reprezentatív felperes felelősségére vonatkozó szabályokat, különösen a  szakszerűtlen pervitelből
következő károkért való helytállás módját, eszközét,
h) annak szabályait, hogy a  társult per megindítása után új felek csatlakozhatnak-e a  társult perlési
szerződéshez, illetve a szerződő felek felmondhatják-e egyedileg a társult perlési szerződést,
i) az  egyezségkötés kifejezett tilalmát vagy az  egyezségkötésre való kifejezett felhatalmazást azzal, hogy
egyezségkötésre felhatalmazás esetén meg kell jelölni azt a minimum összeget és egyéb feltételt, amelynek
az  egyezségben szerepelnie kell; a  felek azt is kiköthetik, hogy az  egyezségkötéshez az  egyezségtervezet
megküldésével hozzájárulásukat kell kérni,
j) az  arra vonatkozó kikötést, hogy a  reprezentatív felperes meghatározott perbeli nyilatkozatainak, perbeli
cselekményeinek megtételéhez a felek előzetes jóváhagyása szükséges-e,
k) annak szabályait, hogy a reprezentatív felperes milyen módon tájékoztatja perviteléről a  feleket, és hogyan
biztosítja a felek tájékozódási lehetőségét, valamint a pervitel ellenőrzését,
l) azt, hogy a társult perben a felperesek számára megítélt, illetve jóváhagyott egyezség alapján a felpereseket
megillető pénzösszeg, egyéb dolog vagy jog a felpereseket eredeti követelésük arányában illeti meg,
m) a társult perben hozott ítélet anyagi jogerőhatásáról szóló tájékoztatást, a lefedett jog és tényalap konkretizálásával,
n) a társult perlési szerződés megszűnésének eseteit, feltételeit.
(2) A felek az (1) bekezdés l) pontjában foglaltakkal ellentétes felosztási tervben nem egyezhetnek meg.
 (3) Ha a  társult perlési szerződés az  (1)  bekezdésben előírtakat nem tartalmazza vagy a  szerződés tartalmában
ellentétes valamely kötelezően alkalmazandó kikötéssel, a  bíróság a  keresetlevelet visszautasítja. A  visszautasítás
előtt hiánypótlásra felhívásnak nincs helye. E  végzés ellen külön fellebbezésnek van helye. A  keresetlevél
beadásának jogi hatályai fennmaradnak azoknak a  felpereseknek a  vonatkozásában, akik a  végzés jogerőre
emelkedésétől számított harminc nap alatt a  keresetlevelüket akár egyénileg, akár a  társult per szabályai szerint
benyújtják vagy követelésüket egyéb úton szabályszerűen érvényesítik.
(4) A bíróságnak nem feladata ellenőrizni, hogy a reprezentatív felperes a társult perlési szerződésnek megfelelően jár-e
el a perben.
587. § [Belépés a perbe, kilépés a perből, félbeszakadás]
 (1) A  társult perbe új felperesként belépni, illetve a  társult perből kilépni csak a  perfelvételi szakban lehet, és csak
a  bíróság engedélyével. A  bíróságtól az  esetleges perbelépések és kilépések engedélyezését a  reprezentatív
felperes egy alkalommal, összesítetten kérheti. A  bíróság az  engedélyt akkor adja meg, ha a  belépések, illetve
a  kilépések következtében nem áll be olyan változás a  társult per engedélyezéséről való döntésre hatással bíró
körülményekben, mely a  korábbi perfelvételi cselekmények megismétlését vagy tartalmuk jelentős módosítását
tenné szükségessé. A  belépés és kilépés igazolására a  belépő felpereseknek a  társult perlési szerződéshez való
csatlakozó nyilatkozatát, kilépéshez pedig a kilépő felperesek felmondását kell csatolni.
(2) A reprezentatív felperes halála, jogutódlással vagy jogutód nélküli megszűnése esetén a keresetlevélben megjelölt
helyettes járhat el a  továbbiakban reprezentatív felperesként. E  tényt a  helyettes reprezentatív felperes köteles
bejelenteni a  bíróság számára. Bármely más felperes halála, jogutódlással vagy jogutód nélküli megszűnése
esetén az  eljárás nem szakad félbe; ha a  reprezentatív felperes a  jogutódot bejelenti, a  bíróság az  adott felperes
jogutódjának javára, illetve terhére rendelkezik ítéletében.
588. § [Az iratok megtekintése]
A társult perlési szerződésbe alperes és beavatkozó nem tekinthet be, továbbá arról másolatot nem készíthet.
589. § [A felpereseket megillető perbeli jogok egységessége]
 (1) A  társult perben a  felpereseket megillető jogokat – a  (3)  bekezdésben meghatározott kivétellel – kizárólagosan
a  reprezentatív felperes gyakorolhatja. A  reprezentatív felperes e  jogainak szerződéssel való bármely korlátozása
a reprezentatív felperes nyilatkozatainak, perbeli cselekményeinek érvényességét és hatályosságát nem érinti.
(2) A felpereseket megillető perbeli jogok egységesek és csak egységesen gyakorolhatók.
 (3) A  felperesek jogosultak a  tárgyaláson történő részvételre a  nyilvánosság kizárása esetén is, továbbá az  iratokba
betekinthetnek. 590. § [A per tárgya, az ítélet tartalma, fellebbezés, perújítás]
 (1) A bíróság a társult perben a felperesek keresetéről egységesen dönt, határozatát a reprezentatív jog tekintetében,
a reprezentatív tények vonatkozásában megállapított tényállás alapján hozza meg.
 (2) A bíróság az ítéletében azoknak a felpereseknek a javára marasztalja alperest, akik vonatkozásban az összekapcsolás
tényleges igazolása az előírt határidőben megtörtént.
 (3) A perköltség tekintetében a reprezentatív felperest kell kötelezni, illetve jogosítani.
 (4) Ha a  bíróság egy vagy több felperes keresetét az  összekapcsolás igazolásának eredménytelensége miatt
utasítja el, az  ítéletet ebből az  okból a  reprezentatív felperes csak az  érintett felperesekre kiterjedő hatállyal is
megfellebbezheti. E szabályt megfelelően alkalmazni kell perújítás esetén is.
591. § [Azonos tárgyú perek egymáshoz való viszonya]
 (1) Ha több olyan társult per is folyamatban van, amelyek azonos jog- vagy ténykérdések elbírálását igénylik, e társult
pereket egymásra tekintettel felfüggeszteni nem lehet.
 (2) Közérdekű per és társult per tárgyazonossága esetén a  bíróság a  társult pert a  reprezentatív felperes kérelmére
a  közérdekű perre tekintettel, annak jogerős befejezéséig felfüggesztheti. A  közérdekű perben hozott határozat
jogerőre emelkedése után az 578. § (3) bekezdését kell alkalmazni.
(3) Egy társult perben hozott ítélet anyagi jogerőhatással nem rendelkezik sem egy másik, azonos tárgyú társult perre,
sem az azonos tárgyú, a társult felperesektől különböző személyek által indított, de azonos tárgyú egyedi perekre,
sem az azonos tárgyú közérdekű perre nézve.
KILENCEDIK RÉSZ
NEMZETKÖZI POLGÁRI ELJÁRÁSJOGI SZABÁLYOK XLIV. FEJEZET
KÜLFÖLDI ELEM ESETÉN ALKALMAZANDÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
151. Bevezető rendelkezések 592. § [Hatály]
E fejezet rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha nemzetközi szerződés vagy az Európai Unió kötelező jogi aktusa
eltérően nem rendelkezik.
152. Külföldön kiállított okiratok bizonyító ereje belföldi eljárásban
593. § [Külföldön kiállított közokirat]
A 323.  § rendelkezéseit a  külföldi közokiratra is alkalmazni kell, feltéve, hogy azt a  kiállítás helye szerint illetékes
magyar külképviseleti hatóság felülhitelesítette, hacsak a  kiállítás helye szerinti állammal hatályos nemzetközi
szerződés eltérő követelményt nem ír elő.
594. § [Külföldön kiállított magánokirat]
A 325. § rendelkezéseit a külföldön kiállított magánokiratokra is alkalmazni kell azzal, hogy
a) a jogügylet bizonyítása céljából kiállított okirat a kiállítási hely joga szerint fennálló bizonyító erejét akkor is
megtartja, ha a 325. § rendelkezéseinek nem felel meg,
b) a  meghatalmazásnak, valamint a  peres eljárás céljára kiállított nyilatkozatoknak és az  igazságügyért felelős
miniszter rendeletében a szükséghez képest megjelölt egyéb magánokiratoknak csak akkor van a 325. §-ban
meghatározott bizonyító ereje, ha azokat a  kiállítás helye szerint illetékes magyar külképviseleti hatóság
hitelesítette vagy felülhitelesítette, hacsak a  kiállítás helye szerinti állammal hatályos nemzetközi szerződés
eltérő követelményt nem ír elő.
153. A perköltség-biztosíték és a költségkedvezmények 595. § [Perköltség-biztosíték]
 (1) Az  a  felperes, akinek lakóhelye, székhelye vagy szokásos tartózkodási helye nem az  Európai Unió tagállamában,
az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államban, valamint nemzetközi szerződés alapján
velük egy tekintet alá eső államban van, az alperes kérelmére, az alperes perköltsége fedezése céljából biztosítékot
köteles adni, kivéve, ha
a) a magyar állam által kötött nemzetközi megállapodás másként rendelkezik,
b) a felperes személyes költségmentességben részesült, vagy
c) a  felperesnek az  alperes által elismert követelése, vagy a  belföldi ingatlan- vagy egyéb közhitelű
nyilvántartásba bejegyzett vagyona megfelelő biztosítékul szolgál.
 (2) Ha az alperes viszontkeresettel élt, a perköltség fedezése céljából nem köteles biztosítékot adni.
 (3) Az alperes a biztosíték adása iránti kérelmet az írásbeli ellenkérelmében terjesztheti elő, ezt követően csak akkor, ha
a biztosítékadási kötelezettség feltételeiről önhibáján kívül csak később szerzett tudomást.
 (4) A megfelelő biztosítékul szolgáló vagyon értékét a felperesnek kell megjelölnie és valószínűsítenie.
 (5) Ha a  bíróság a  kérelemnek helyt ad, meghatározza a  biztosíték összegét és megfelelő határidő tűzésével arra
hívja fel a  felperest, hogy a meghatározott összeget a bíróságnál helyezze letétbe. A bíróság a biztosíték összegét
az  alperes perköltségének valószínű összege, az  alperes által elismert követelés összege, illetve az  (1)  bekezdés
c) pontjában megnevezett vagyon értéke figyelembevételével állapítja meg.
(6) Ha az  (5)  bekezdésben meghatározott körülmények utóbb lényegesen módosulnak, a  bíróság bármelyik fél
kérelmére – az  ellenfél meghallgatása után – a  biztosíték összegét módosítja. Ennek során az  (5)  bekezdésben
foglaltaknak megfelelően jár el vagy elrendeli a  letétbe helyezett összeg meghatározott részének visszafizetését.
A visszafizetést elrendelő végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
(7) Ha a biztosíték adásának oka a per folyamán megszűnik, a bíróság a felperes kérelmére – az alperes meghallgatása
után – elrendeli a letétbe helyezett teljes összeg visszafizetését. E végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
596. § [Perköltség-biztosíték a másodfokú eljárásban]
 (1) További biztosíték adására a  fellebbezési eljárásban csak a  fellebbező felperest lehet kötelezni akkor, ha azt
az alperes kéri, és egyúttal valószínűsíti, hogy a követelés megítélt része elegendő biztosítékul nem szolgál.
 (2) Ha a  felperes az  (1)  bekezdés alapján hozott végzés ellenére biztosítékot nem nyújt, a  másodfokon eljáró tanács
elnöke az  alperesnek a  további biztosítékadás iránti kérelemben előterjesztett kérelmére a  felperes fellebbezését
visszautasítja.
597. § [Személyes költségmentesség és személyes költségfeljegyzési jog]
 (1) Az  Európai Unió tagállamának állampolgára és az  Európai Unión kívüli államnak az  Európai Unió tagállamában
jogszerűen tartózkodó állampolgára a  magyar állampolgárokra irányadó feltételek szerint, egyéb külföldi
állampolgár pedig nemzetközi szerződés alapján jogosult személyes költségmentességre és személyes
költségfeljegyzési jogra.
(2) Az  Európai Unió tagállamának állampolgára és az  Európai Unión kívüli államnak az  Európai Unió tagállamában
jogszerűen tartózkodó állampolgára esetén a költségmentesség a tárgyalásra történő utazás költségére is kiterjed,
ha a fél tárgyaláson történő jelenléte a törvény alapján kötelező.
(3) Ha külföldi állam joga a  magyar félnek a  tárgyi költségfeljegyzési jognál több kedvezményt biztosít a  külföldi
bíróság előtt, a perben ezen előnyösebb szabályokat kell alkalmazni a magyar bíróság előtt pereskedő külföldi féllel
szemben is.
XLV. FEJEZET
KÜLFÖLDI ELEM ESETÉN ALKALMAZANDÓ KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK
154. A kis értékű követelések európai eljárása 598. § [Általános szabályok alkalmazása]
A kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti
és tanácsi rendeletben (ezen alcímben a  továbbiakban: rendelet) nem szabályozott kérdésekre e  törvény
rendelkezéseit a jelen alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
599. § [Hatáskör, illetékesség]
Az eljárás a  törvényszék székhelyén működő járásbíróság, Budapesten a  Budai Központi Kerületi Bíróság
hatáskörébe és kizárólagos illetékességébe tartozik.
600. § [Perindítás]
 (1) A  felperes a  keresetet a  perre illetékes járásbíróságon szóban is előterjesztheti, amelyet a  bíróság az  erre
rendszeresített formanyomtatványon rögzít.
 (2) Ha a keresettel érvényesített követelés nem tartozik a rendelet tárgyi hatálya alá, a bíróság a jelen rész szabályainak
alkalmazása nélkül, az általános szabályok szerint jár el.
 (3) Ha a  viszontkereset tárgyának az  értéke a  viszontkereset bírósághoz történő benyújtásának az  időpontjában
e  törvénynek a  pertárgyérték meghatározására vonatkozó szabályai szerint meghaladja a  rendelet 2.  cikk
(1)  bekezdésében megállapított értékhatárt, a  bíróság a  keresetet és a  viszontkeresetet az  általános szabályok
szerint bírálja el.
(4) A keresetlevél tartalmára a rendelet rendelkezései az  irányadók. Az ott nem szabályozott kérdésekre e törvénynek
a keresetlevélre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) A fél által becsatolt okirat hiteles fordítására a bíróság csak akkor kötelezheti a felet, ha a tényállás más módon nem
állapítható meg.
601. § [Fellebbezés]
Az ítélet ellen fellebbezésnek van helye, amelynek elbírálására az általános szabályok az irányadók.
602. § [A rendelet szerinti felülvizsgálat]
 (1) A  rendelet 18.  cikk (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott felülvizsgálatra e  törvénynek a  mulasztás
igazolására vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. (2) A felülvizsgálati kérelem benyújtására nyitva álló határidő elmulasztása miatt igazolásnak helye nincs.
 (3) A felülvizsgálati kérelmet hivatalból elutasító végzés ellen fellebbezésnek helye nincs.
155. Az európai fizetési meghagyásos eljárás 603. § [Különös eljárási szabályok]
 (1) Az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti
és tanácsi rendeletben (ezen alcímben a  továbbiakban: rendelet) meghatározott európai fizetési meghagyásos
eljárásból perré alakult eljárás során e törvény rendelkezéseit az ezen alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A kérelemnek a rendelet 11. cikke szerint történő elutasítása esetén a jogosult a bíróságnál keresetet indíthat. Ebben
az  esetben az  európai fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem beadásának joghatásai fennmaradnak, ha
a keresetlevelet az elutasító végzés kézbesítésétől számított harminc napon belül a jogosult a bírósághoz benyújtja.
E  határidő elmulasztása ellen nincs helye igazolásnak. Az  európai fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem
előterjesztésének, illetve kézbesítésének ugyanaz a hatálya, mint a keresetlevél beadásának, illetve kézbesítésének.
(3) Az  ellentmondás folytán perré alakult európai fizetési meghagyásos eljárásban a  felperest a  bíróság felhívja arra,
hogy harminc napon belül az  eljárási illetéket egészítse ki a  peres eljárás illetékére és keresetét a  keresetlevélre,
valamint mellékleteire vonatkozó rendelkezéseknek megfelelő tartalmú iratban terjessze elő. A bíróság a  felhívást
azzal a  figyelmeztetéssel látja el, hogy az  abban foglaltak elmulasztása esetén az  eljárást hivatalból megszünteti.
Ha a  felperes jogosultként az  európai fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmében a  285.  § alkalmazásával
jelölt meg tanút, a bíróság arra is felhívja a felperest, hogy a tanú nevét és idézhető címét – ha az szükséges, egyéb
személyi adatait – az ott meghatározott módon jelentse be.
(4) Ha a rendelet szabályaiból más nem következik, a rendelet 20. cikk (2) bekezdésében meghatározott felülvizsgálatra
a perújítás megengedhetőségének vizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
TIZEDIK RÉSZ
AZ ELEKTRONIKUS TECHNOLÓGIÁK ÉS ESZKÖZÖK ALKALMAZÁSA
XLVI. FEJEZET
AZ ELEKTRONIKUS KAPCSOLATTARTÁS 156. A törvény rendelkezéseinek alkalmazása elektronikus kapcsolattartás esetén, valamint
az elektronikus kapcsolattartás igénybevétele
604. § [Utaló szabály]
E törvény rendelkezéseit az elektronikus kapcsolattartás során az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
605. § [Választható elektronikus kapcsolattartás]
 (1) A  perben az  elektronikus kapcsolattartásra nem köteles fél vagy a  jogi képviselőnek nem minősülő képviselője
–  az  (5)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  keresetlevelet, továbbá minden egyéb beadványt és ezek mellékletét,
valamint okiratot (e fejezetben a  továbbiakban együtt: beadvány) választása szerint elektronikus úton is
benyújthatja, az E-ügyintézési tv.-ben és végrehajtási rendeleteiben meghatározott módon.
(2) Az  elektronikus úton történő kapcsolattartásra vonatkozó bejelentést a  fél vagy a  képviselő az  eljárás bármely
szakaszában megteheti az  eljáró bíróságnál. A  beadvány elektronikus úton történő benyújtását az  (1)  bekezdés
szerinti elektronikus út vállalásának kell tekinteni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti elektronikus út választása esetén az eljárás folyamán – ideértve az eljárás minden szakaszát
és a rendkívüli perorvoslatot is – a fél, illetve képviselője köteles a bírósággal a kapcsolatot elektronikus úton tartani
és a bíróság is valamennyi bírósági iratot elektronikusan kézbesít a részére.
(4) Ha a  fél, illetve a  nem jogi képviselőnek minősülő képviselője nem vállalja az  elektronikus kézbesítést, de
az elektronikus kézbesítés a másik fél számára kötelező vagy azt vállalta, a bíróság a papír alapú okiratot benyújtó
fél, illetve képviselő beadványait digitalizálja és elektronikusan kézbesíti a másik fél számára.
(5) A  bíróság a  fél részére – feltéve, hogy az  elektronikus kapcsolattartásra személyében nem köteles vagy azt
nem vállalta – papír alapon kézbesíti a  bírósági iratot, ha a  fél az  eljárásban jogi képviselője vagy elektronikus
kapcsolattartást vállaló egyéb képviselője útján jár el és az  iratot nem a  képviselő, hanem a  fél részére kell
kézbesíteni, vagy a képviselő részére nem lehet kézbesíteni. A bíróság a  felet tájékoztatja arról, hogy a bírósággal
a kapcsolatot elektronikus úton is tarthatja.
606. § [Áttérés papír alapú kapcsolattartásra]
 (1) Ha jogi képviselő nélkül eljáró fél vagy jogi képviselőnek nem minősülő képviselője vállalta, hogy a  bírósággal
a kapcsolatot elektronikus úton tartja, utóbb, a beadvány papír alapú benyújtásával egyidejűleg kérheti a bíróságtól
a  papír alapú eljárásra történő áttérés engedélyezését. A  kérelemben valószínűsíteni kell, hogy a  fél, illetve a  jogi
képviselőnek nem minősülő képviselő körülményeiben olyan változás következett be, amely miatt az elektronikus
úton történő eljárás a továbbiakban számára aránytalan megterhelést jelentene.
(2) A papír alapú kapcsolattartásra történő áttérés engedélyezése esetén erről külön végzést hozni nem kell. Az áttérés
iránti kérelem elutasításáról a  bíróság végzéssel határoz, az  áttérés iránti kérelem elutasítását a  féllel, illetve
a  jogi képviselőnek nem minősülő képviselővel papír alapon közli. A  végzés ellen papír alapon is előterjeszthető
fellebbezésnek van helye. A  papír alapon benyújtott, az  (1)  bekezdés szerinti beadványt az  áttérés iránti kérelem
elutasítása esetén is szabályszerűen benyújtott beadványnak kell tekinteni, azt – az  ismételten alaptalan áttérés
iránti kérelem előterjesztésének esetét kivéve – elektronikus úton nem kell benyújtani.
(3) A  papír alapú kapcsolattartásra történő áttérés iránti kérelem elutasítása esetén azonos okból ismételten áttérés
iránti kérelmet nem lehet benyújtani, az ennek ellenére benyújtott áttérés iránti kérelmet a bíróság visszautasítja.
Ha a  jogi képviselő nélkül eljáró fél nyilvánvalóan alaptalanul terjeszt elő áttérés iránti kérelmet, az  azt elutasító
végzésben pénzbírsággal sújtható.
607. § [Jogutódlás az elektronikus kapcsolattartásban]
A jogi képviselő nélkül eljáró jogutód félre nem vonatkozik az, hogy a  jogelőd az  elektronikus kapcsolattartást
vállalta, vagy a jogelőd tekintetében a papír alapú kézbesítésre történő áttérés megtörtént.
608. § [Kötelező elektronikus kapcsolattartás]
 (1) Az  E-ügyintézési tv. alapján elektronikus úton történő kapcsolattartásra kötelezett minden beadványt kizárólag
elektronikusan – az E-ügyintézési tv.-ben és végrehajtási rendeleteiben meghatározott módon – nyújthat be
a bírósághoz, és a bíróság is elektronikusan kézbesít a részére.
(2) E  fejezet alkalmazása szempontjából jogi képviselőnek kell tekinteni a  75.  § (1)  bekezdésében meghatározott
személyeket, valamint az ügyvédjelöltet és a jogi előadót, ha e törvény szerint a perben eljárhat.
157. Elektronikus kapcsolattartás a szakértővel, a bírósággal, a közigazgatási szervvel és más
hatósággal
609. § [Elektronikus kapcsolattartás a szakértővel]
 (1) Az  E-ügyintézési tv. alapján elektronikus úton történő kapcsolattartásra nem kötelezett szakértő az  igazságügyi
szakértői névjegyzékbe történő bejelentéssel, az  igazságügyi szakértői névjegyzékben nem szereplő
– az E-ügyintézési tv. alapján elektronikus úton történő kapcsolattartásra nem kötelezett – szakértői tevékenységre
jogszabályban feljogosított állami szerv, intézmény vagy szervezet (e fejezetben a  továbbiakban együtt: szakértői
tevékenységet végző szerv) az  Országos Bírósági Hivatal részére történő bejelentéssel vállalhatja az  elektronikus
kapcsolattartást.
(2) Ha a  szakértő és a  szakértői tevékenységet végző szerv az  E-ügyintézési tv. alapján elektronikus úton történő
kapcsolattartásra köteles vagy azt az (1) bekezdés szerint vállalja – a  (3) és (4) bekezdésben foglaltak kivételével –
a  szakvéleményét és egyéb beadványait az  E-ügyintézési tv.-ben és végrehajtási rendeleteiben meghatározott
módon, elektronikusan kézbesíti a  bíróságnak és a  bíróság is valamennyi bírósági iratot elektronikusan kézbesít
a részére.
(3) A bíróság a szakértő, illetve a szakértői tevékenységet végző szerv indokolt kérelmére – a 613. § (3) bekezdésében
meghatározott okból, kivételesen – elektronikus kapcsolattartás esetén is engedélyt adhat a szakvélemény vagy egy
részének papír alapú benyújtására.
(4) A  bíróság papír alapon vagy adathordozón bocsátja rendelkezésre a  szakértő, illetve a  szakértői tevékenységet
végző szerv részére a  bírósági irat mellékletét, ha az  adathordozó jellegéből adódóan a  digitalizálás lehetetlen,
valamint ha a papír alapú okirat valódisága vitás vagy annak papír alapú megtekintése egyéb okból szükséges. Ha
a bíróság által elektronikus úton megküldött bírósági irathoz e bekezdés szerinti melléklet kapcsolódik, a határidőt
a melléklet átvételétől kell számítani.
(5) A bíróság felhívhatja a papír alapú kapcsolattartással eljáró szakértőt, illetve szakértői tevékenységet végző szervet,
hogy a  szakvéleményt adathordozón is nyújtsa be, ha azt elektronikus kapcsolattartással eljáró fél részére kell
kézbesítenie. A szakértő, illetve a szakértői tevékenységet végző szerv felel azért, hogy a papír alapú szakvélemény
tartalma megegyező legyen az adathordozón benyújtott dokumentum tartalmával.
610. § [A bíróságok egymás közötti és más szervekkel történő elektronikus kapcsolattartása]
 (1) A  bíróság – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – másik bírósággal, valamint törvény alapján elektronikus
ügyintézést biztosító szervvel, továbbá a  Kormány által kijelölt közfeladatot ellátó szervvel a  kapcsolatot
elektronikus úton tartja.
(2) Az  elektronikus kapcsolattartás alóli kivételt jelenti, ha a  kézbesíttetni rendelt okirat papír alapú bemutatása,
megtekintése szükséges; erre különösen akkor kerülhet sor, ha a papír alapú okirat valódisága vitás.
158. Az elektronikus kapcsolattartás eltérő szabályai 611. § [A képviseletre vonatkozó szabályok elektronikus kapcsolattartás esetén]
 (1) A  képviselő elektronikus kapcsolattartás esetén a  keresetlevél vagy az  első, a  bírósághoz benyújtott beadvány
mellékleteként csatolja az  elektronikus okiratként rendelkezésre álló vagy az  általa digitalizált meghatalmazást,
kivéve, ha a  képviselő meghatalmazása a  rendelkezési nyilvántartásban a  67.  § (3)  bekezdésében foglaltaknak
megfelelően szerepel. A  bíróság – ha e  tekintetben alapos kétsége merül fel – digitalizált meghatalmazás esetén
az eredeti meghatalmazás bemutatására hívja fel a képviselőt az egyezőség megállapítása érdekében.
(2) A  jogi képviselővel eljáró, de saját személyében elektronikus útra nem köteles fél a  jogi képviselet visszavonására
irányuló nyilatkozatát papír alapon is benyújthatja. A  jogi képviselet visszavonásával egyidejűleg a  fél nyilatkozik
arról, hogy a nyilatkozat benyújtását követően jogi képviselő igénybevételével vagy jogi képviselő nélkül jár el.
(3) Ha a  fél a  jogi képviselet visszavonását követően jogi képviselővel jár el, a  jogi képviselet visszavonásával
egyidejűleg csatolja a nyilatkozat benyújtását követően eljáró új jogi képviselő meghatalmazását.
612. § [A beadványokra vonatkozó előírások elektronikus kapcsolattartás esetén]
Ha a  perben a  kapcsolattartás elektronikus úton történik, a  határidő elmulasztásának következményeit
– a napokban, munkanapokban, hónapokban vagy években megállapított határidő esetén – nem lehet alkalmazni,
ha a  bírósághoz intézett beadványt legkésőbb a  határidő utolsó napján elektronikus úton az  informatikai
követelményeknek megfelelően előterjesztették.
613. § [Papír alapú okiratok elektronikus kapcsolattartás esetén]
 (1) Az  elektronikus úton történő kapcsolattartásra kötelezett és az  elektronikus kapcsolattartást választó fél, illetve
képviselő (a továbbiakban együtt: elektronikus úton kapcsolatot tartó) – ha a beadvány mellékletét képező okirat
nem elektronikus okiratként áll rendelkezésre – köteles gondoskodni a  beadvány mellékletét képező papír alapú
okirat digitalizálásáról és a papír alapú okirat megőrzéséről.
(2) A papír alapú okirat – jogszabályban meghatározott módon történő – digitalizálására a bíróságnak öt munkanap áll
rendelkezésére. Az irat digitalizálásához szükséges időt – legfeljebb azonban öt munkanapot – a határidő számítása
szempontjából figyelmen kívül kell hagyni.
(3) Ha a fél az elektronikus úton történő kapcsolattartást választotta vagy elektronikus útra kötelezett, az elektronikus
benyújtás alóli kivételt jelenti, ha az  eljárásban az  okirat papír alapú bemutatása, megtekintése szükséges; erre
különösen akkor kerülhet sor, ha a papír alapú okirat valódisága vitás. A papír alapú benyújtást a bíróság hivatalból
és a fél indítványára is elrendelheti.
(4) A bíróság az elektronikus úton benyújtott keresetlevél jogszabályban meghatározott módon készített papír alapú
másolatát kézbesíti az alperes részére, ha az alperes elektronikus kapcsolattartásra nem köteles vagy az elektronikus
kapcsolattartásra köteles alperes elektronikus kapcsolattartásra szolgáló elérhetősége nem ismert. A  bíróság
az  alperest tájékoztatja arról, hogy ellenkérelmét, viszontkeresetét vagy egyéb beadványát elektronikus úton is
benyújthatja vagy – ha arra köteles – elektronikus úton köteles benyújtani.
614. § [Kézbesítés elektronikus kapcsolattartás esetén]
 (1) Ha a  beadványt elektronikus úton nyújtják be, és az  illetéket jogszabályban foglaltak szerint olyan módon kell
megfizetni, amely alapján a  bíróság az  illeték megfizetéséről a  keresetlevél benyújtásával egyidejűleg nem szerez
tudomást, a  115.  § (2)  bekezdésében, valamint a  176.  § (1)  bekezdés k)  pontjában foglaltak alkalmazásának
a beadvány érkeztetését követő három munkanapon belül helye nincs.
(2) Ha az  irat azért nem kézbesíthető, mert az  elektronikus úton kapcsolatot tartó a  kézbesítési rendszer azon
szolgáltatása tekintetében nem kötött szolgáltatási szerződést vagy azt megszüntette, amelyen keresztül részére
a bírósági iratokat kézbesíthetik, az elektronikus úton kapcsolatot tartót a bíróság pénzbírsággal sújtja és a bírósági
iratot papír alapon kézbesíti.
(3) A  beadvány elektronikus levélcímről történő benyújtása nem minősül elektronikus úton történő benyújtásnak,
továbbá a bíróság csak e törvényben meghatározott esetben továbbíthat iratot a fél elektronikus levélcímére.
615. § [Az Országos Bírósági Hivatal informatikai rendszere és az elektronikus kapcsolattartással összefüggő adatkezelés]
 (1) Az  Országos Bírósági Hivatal az  erre szolgáló informatikai rendszer alkalmazásával biztosítja, hogy a  bírósággal
kézbesítési szolgáltatást nyújtó rendszer útján folyamatosan lehessen kapcsolatot tartani.
 (2) Az  Országos Bírósági Hivatal és a  bíróság jogosult az  elektronikus úton kapcsolatot tartóknak az  elektronikus
kapcsolattartás biztosítása céljából hozzá érkezett adatainak kezelésére. 616. § [Elektronikus bírósági irat]
A bíróság az  általa elektronikusan megküldött bírósági iratot a  belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz
kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló 2014. július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, törvényben vagy
kormányrendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő elektronikus bélyegzővel látja el. A  bíróság által
készített, törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő elektronikus bélyegzővel
ellátott irat közokirat.
617. § [A határidő számítása üzemzavar, üzemszünet esetén]
A törvényi, illetve a bíróság által napokban és munkanapokban megállapított határidőbe nem számít bele az a nap
– hónapokban és években megállapított határidő esetén az  a  lejárati nap –, amely során legalább négy órán
át jogszabályban meghatározottak szerinti üzemzavar vagy üzemszünet állt fenn. Ha az  órákban megállapított
határidő jogszabályban meghatározott üzemzavar vagy üzemszünet fennállása alatt járna le, a határidő a következő
munkanapon, a hivatali idő kezdetét követő első óra leteltével jár le.
618. § [Az elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó szabályok megszegésének következményei]
 (1) Ha az elektronikus úton kapcsolatot tartó beadványát
a) nem elektronikus úton, vagy
b) elektronikus úton, de nem az E-ügyintézési tv.-ben és végrehajtási rendeleteiben meghatározott módon
terjeszti elő – ha e  törvény másként nem rendelkezik –, a  bíróság a  keresetlevelet, a  fellebbezést, a  felülvizsgálati
kérelmet és a perújítási kérelmet visszautasítja, az egyéb beadványban foglalt nyilatkozat pedig hatálytalan.
(2) Ha fizetési meghagyásos eljárás jogosultja e  törvény alapján elektronikus úton kapcsolatot tartónak minősül és
az  ellentmondás előterjesztését követően a  keresetet tartalmazó iratot a  bíróság részére nem elektronikus úton
terjeszti elő, a bíróság az eljárást hivatalból megszünteti.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti visszautasító végzés és a  (2)  bekezdés szerinti megszüntető végzés ellen külön
fellebbezésnek van helye.
619. § [Az elektronikus formátumban rendelkezésre álló irat továbbítása]
 (1) Az 50. alcímben foglalt jogosultságok gyakorlása érdekében a fél, az ügyész és a perben részt vevő egyéb személy,
valamint azok képviselője írásban vagy a tárgyaláson kérheti, hogy a részére kiadható iratot elektronikus formában
az általa megjelölt elektronikus levélcímre továbbítsa a bíróság, ha az irat
a) elektronikus formában,
b) elektronikus okiratként vagy
c) a papíralapú okirat elektronikus másolataként
a bíróságnál rendelkezésre áll.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben az  irat továbbításáért nem kell illetéket fizetni. Az  irat akkor áll
elektronikus formában rendelkezésre, ha a  bíróság a  papír alapú iratot informatikai eszköz alkalmazásával
szerkesztette meg; az elektronikus formában rendelkezésre álló irat nem hiteles kiadmány, az bizonyítékként nem
használható fel.
620. § [Iratbetekintés elektronikus hozzáférés biztosítása útján]
Az 50. alcímben foglalt jogosultságok gyakorlása érdekében a bíróság az iratbetekintésre jogosultak számára a per
irataihoz történő elektronikus hozzáférés lehetőségét jogszabály rendelkezései alapján biztosítja.
621. § [A hangkapcsolatot biztosító elektronikus úton megtett nyilatkozat joghatása]
Kizárólag hangkapcsolatot biztosító elektronikus úton nyilatkozat nem tehető; az  ilyen módon tett nyilatkozat
hatálytalan.
XLVII. FEJEZET
AZ ELEKTRONIKUS HÍRKÖZLŐ HÁLÓZAT IGÉNYBEVÉTELE 159. Az elektronikus hírközlő hálózat igénybevételének elrendelése és az elektronikus hírközlő hálózat
útján történő meghallgatás helye
622. § [Az elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatás elrendelése]
 (1) A  bíróság a  fél indítványára vagy hivatalból végzéssel elrendelheti, hogy a  fél és más perbeli személy, a  tanú,
valamint a  szakértő meghallgatására, továbbá – ha az  ellen a  szemletárgy birtokosa nem tiltakozik – a  szemle
lefolytatására elektronikus hírközlő hálózat útján kerüljön sor, ha
a) az célszerűnek látszik, különösen, ha az az eljárás lefolytatását meggyorsítja,
b) a meghallgatás a tárgyalás, illetve a személyes meghallgatás kitűzött helyszínén jelentős nehézséggel vagy
aránytalanul nagy költségtöbblettel járna, vagy
c) ezt a tanú személyes védelme indokolja.
(2) Az elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatást elrendelő végzést a bíróság a tárgyalásra, a személyes
meghallgatásra vagy a  szemlére szóló idézéssel együtt kézbesíti a  megidézetteknek. Az  elektronikus hírközlő
hálózat útján történő meghallgatást elrendelő végzést a bíróság haladéktalanul megküldi az elektronikus hírközlő
hálózat útján történő meghallgatáshoz elkülönített helyiséget biztosító bíróságnak, illetve egyéb szervnek.
623. § [Az elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatás helye]
 (1) Az  elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatás során a  tárgyalás, a  személyes meghallgatás
vagy a  szemle kitűzött helyszíne és az  elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatás vagy szemle
(a továbbiakban együtt: elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatás) helyszíne között az összeköttetés
közvetlenségét a mozgóképet és a hangot egyidejűleg továbbító eszköz biztosítja.
(2) Az  elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatásra sor kerülhet a  tárgyalás, a  személyes meghallgatás
vagy a szemle kitűzött helyszíne és több egyéb elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatási helyszín
igénybevételével is, ha azok közvetlen összeköttetése biztosítható.
(3) Az elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatáshoz a helyiséget bíróság vagy egyéb – az elektronikus
hírközlő hálózat működésének és a  meghallgatás lefolytatása egyéb körülményeinek biztosításához szükséges
feltételekkel rendelkező – szerv bocsátja rendelkezésre.
160. Az elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatás lefolytatása
624. § [Jelenlét és azonosítás a meghallgatáson]
 (1) Az  elektronikus hírközlő hálózat útján meghallgatásra kerülő személynek és a  szemletárgy birtokosának
(a  továbbiakban együtt: elektronikus hírközlő hálózat útján meghallgatásra kerülő személy) – a  bíróság vagy
az egyéb szerv épületében – az erre a célra kialakított helyiségben kell megjelennie és a meghallgatás ideje alatt
jelen lennie.
(2) Az  elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatás esetén a  tárgyalás nyilvánosságára vonatkozó
rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy a  nyilvánosságot a  tárgyalás kitűzött helyszínén kell biztosítani.
Az elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatásra kialakított helyiségben
a) az elektronikus hírközlő hálózat útján meghallgatásra kerülő személy,
b) az, akinek a  jelenlétét az  elektronikus hírközlő hálózat útján meghallgatásra kerülő személyéhez
kapcsolódóan a  tárgyaláson vagy a  személyes meghallgatáson, illetve a  szemlén törvény lehetővé, illetve
kötelezővé teszi,
c) az  elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatáshoz szükséges technikai eszközök működését
biztosító, kezelő személy
lehet jelen.
 (3) Az  elektronikus hírközlő hálózat útján meghallgatásra kerülő személy személyazonosságát a  tárgyalást vezető
elnök, illetve a  személyes meghallgatást lefolytató elnök – ha a  személyes meghallgatást, illetve a  szemlét
bírósági titkár folytatja le, úgy a  bírósági titkár – állapítja meg. Az  elnök, illetve a  bírósági titkár állapítja meg azt
is, hogy az elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatásra kialakított helyiségben csak olyan személyek
tartózkodnak, akiknek a jelenlétét törvény lehetővé teszi, továbbá, hogy a meghallgatott személy nincs korlátozva
eljárási jogainak gyakorlásában.
(4) Az elektronikus hírközlő hálózat útján meghallgatásra kerülő személy személyazonosságának igazolása
a) az általa a személyazonosságának és lakcímének igazolása érdekében rendelkezésre bocsátott adatai alapján
és
b) a  személyazonosságának igazolására alkalmas hatósági igazolványának vagy tartózkodásra jogosító
okmányának jogszabályban meghatározott technikai eszközök közvetítésével történő bemutatásával
történik.
(5) Ha a  bíróság a  tanú adatainak zártan kezelését rendelte el, a  tanú személyazonosságának igazolására alkalmas
hatósági igazolványának vagy tartózkodásra jogosító okmányának jogszabályban meghatározott technikai
eszközök közvetítésével történő bemutatása során biztosítani kell, hogy azt csak a  tárgyalást vezető elnök – ha
a meghallgatást, illetve a szemlét bírósági titkár folytatja le, úgy a bírósági titkár – tekinthesse meg.
(6) A bíróság az elektronikus hírközlő hálózat útján meghallgatásra kerülő személy
a) személyazonosságának és lakcímének igazolása érdekében rendelkezésre bocsátott adatai nyilvántartási
adatokkal való egyezőségéről, és
b) személyazonosságának igazolására alkalmas, bemutatott hatósági igazolványa és tartózkodásra jogosító
okmánya nyilvántartási adatokkal való egyezőségéről és érvényességéről
elektronikus úton, vagy az adatbázisok közvetlen elérésével is meggyőződik.
625. § [A meghallgatás módja]
 (1) A  meghallgatás megkezdésekor az  elnök, illetve ha a  személyes meghallgatást vagy a  szemlét bírósági titkár
folytatja le, a  bírósági titkár tájékoztatja az  elektronikus hírközlő hálózat útján meghallgatott személyt, hogy
a meghallgatására elektronikus hírközlő hálózat útján kerül sor.
(2) Az elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatás során biztosítani kell, hogy a tárgyalás vagy a személyes
meghallgatás, illetve a  szemle kitűzött helyszínén jelen lévő résztvevők láthassák az  elektronikus hírközlő hálózat
útján történő meghallgatásra kialakított helyiségben a meghallgatott személyt, valamint a meghallgatott személlyel
egyidejűleg ott-tartózkodó valamennyi személyt. Biztosítani kell továbbá, hogy az  elektronikus hírközlő hálózat
útján történő meghallgatásra kialakított helyiségnek minden pontja látható legyen a  tárgyalás, a  személyes
meghallgatás, illetve a szemle kitűzött helyszínén jelen lévő elnök, illetve bírósági titkár számára.
(3) Az  elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatásra kialakított helyiségben tartózkodó meghallgatott
személy részére is biztosítani kell, hogy követhesse a tárgyalás menetét.
626. § [Titkos meghallgatás]
 (1) A  bíróság elrendelheti az  elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatásnak olyan módját, amelyből
a tanú személye, tartózkodási helye nem állapítható meg (a továbbiakban: titkos meghallgatás).
 (2) A  titkos meghallgatás során a  tanú személyének azonosítása során a  624.  § (5)  bekezdésében foglaltak szerint
kell eljárni, továbbá a  tanú személyazonosságának megállapítására alkalmas egyedi tulajdonságait a  közvetítés
során technikai úton el kell torzítani. A  titkos meghallgatás során az  elnök megtiltja az  olyan kérdés feltételét,
illetve az olyan kérdés megválaszolását, amely a közreműködő személyének és tartózkodási helyének azonosítását
eredményezheti.
627. § [Jegyzőkönyv]
Az elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatás esetén a tárgyalásról, személyes meghallgatásról, illetve
a  szemléről készült jegyzőkönyvnek ki kell terjednie az  elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatás
lefolytatása körülményeinek, valamint az  elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatásra kialakított
helyiségben jelen lévők személyének rögzítésére is.
TIZENEGYEDIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 628. § [Felhatalmazó rendelkezések]
 (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a bírósági ügyintéző által peres és nemperes eljárásban ellátható feladatokat
rendeletben állapítsa meg.
 (2) Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy
a) – az Országos Bírósági Hivatal elnöke véleményének kikérésével – a bírósági ügyvitel rendjére,
b) – az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – az ügygondnok részére járó díjazásra,
c) a bírósági letétkezelésre,
d) a tanú által a peres és nemperes eljárásban felszámítható költségekre,
e) az elővezetés végrehajtásával felmerült költség mértékére, megtérítésére,
f ) – az  informatikáért felelős miniszterrel egyetértésben, az  Országos Bírósági Hivatal elnöke véleményének
kikérésével –a tárgyalás (meghallgatás) elektronikus hírközlő hálózat útján történő megtartására,
g) a  polgári peres eljárásban használt elektronikus beadványok űrlapjának tartalmi és formai kellékeire,
az űrlaphoz csatolható mellékletekre, valamint az űrlapok közzétételének módjára,
h) a bíróságokkal történő elektronikus kapcsolattartásra és az elektronikus bírósági iratkezelésre,
i) – az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszterrel egyetértésben – az  ügyész, valamint a  perindításra
feljogosított személy, továbbá az  ügygondnok polgári eljárásbeli részvételével kapcsolatos költség
előlegezésére és viselésére,
j) a költségjegyzék tartalmára, vezetésére és benyújtására,
k) a feljegyzett illeték és az állam által előlegezett, továbbá a bírósági szervezet érdekkörében felmerült költség
megfizetésére,
l) – az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben – az ítéletről és az ítélettel szembeni perorvoslat során
hozott, az  alsóbb fokú bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasító végzésről adott anonimizált
másolat bíróságnak fizetendő díjára,
m) – a  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben – a  munkavállalói költségkedvezmény
vonatkozásában az  525.  §-ban meghatározott mértékre, valamint a  költségkedvezmény érvényesítésének
eljárási szabályaira,
n) az  eljárás anyagát rögzítő felvétel hitelesítésére, megtekintésére, illetve meghallgatására, az  arról történő
másolat készítésére és kiadására, valamint a felvétel tárolására, őrzésére és törlésére
vonatkozó részletes szabályokat rendeletben állapítsa meg. 629. § [Hatályba léptető rendelkezés]
Ez a törvény 2018. január 1. napján lép hatályba.
630. § [Átmeneti rendelkezések]
 (1) E törvény rendelkezéseit a 2018. január 1-jén és az azt követően indult ügyekben kell alkalmazni.
 (2) E törvény 94. alcímét a 2018. január 1-jén és az azt követően keletkezett okiratokra és másolatokra kell alkalmazni.
 (3) Ha a  címzett ellen a  jogerős határozat alapján a  bírósági végrehajtást megelőzően a  pénzforgalmi szolgáltatás
nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény 66.  §-a alapján pénzforgalmi úton történő behajtást kezdeményeztek,
és arról tudomást szerzett, a  140.  § szerinti kifogást a  pénzforgalmi úton történő behajtásról történő
tudomásszerzésétől számított tizenöt napon belül terjesztheti elő.
(4) A  159.  § (4)  bekezdésében foglalt rendelkezéseket 2019. december 31. napjáig azzal az  eltéréssel kell alkalmazni,
hogy a  bíróság – a  technikai feltételek rendelkezésre állása esetén – bármelyik fél kérelmére vagy hivatalból
elrendelheti a jegyzőkönyv folyamatos felvétel útján történő készítését.
631. § [Európai uniós követelményekre utaló rendelkezés]
E törvény
 1. a  tagállamok önálló vállalkozóként működő kereskedelmi ügynökökre vonatkozó jogszabályainak
összehangolásáról szóló, 1986. december 18-i 86/653/EGK tanácsi irányelvnek,
 2. a  vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól
szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések
összehangolásáról szóló, 1992. február 25-i 92/13/EGK tanácsi irányelvnek,
3. a  fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK
tanácsi irányelvnek,
4. a  megtévesztő reklámra vonatkozó 84/450/EGK tanácsi irányelvnek az  összehasonlító reklámra történő
kiterjesztése miatt történő módosításáról szóló, 1997. október 6-i 97/55/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek,
5. a feltételes hozzáférésen alapuló, vagy abból álló szolgáltatások jogi védelméről szóló, 1998. november 20-i
98/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
6. a  férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a  munkavállalás, a  szakképzés, az  előmenetel és
a  munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló 76/207/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló,
2002. szeptember 23-i 2002/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
7. a  határon átnyúló vonatkozású jogviták esetén az  igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése
érdekében az  ilyen ügyekben alkalmazandó költségmentességre vonatkozó közös minimumszabályok
megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/8/EK tanácsi irányelvnek,
8. a  környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a  90/313/EGK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
9. az  európai szövetkezet statútumának a  munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló,
2003. július 22-i 2003/72/EK tanácsi irányelvnek,
10. az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz
való jogáról, valamint az  1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a  64/221/EGK, a  68/360/EGK,
a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
11. a  belső piacon az  üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi
gyakorlatairól, valamint a  84/450/EGK tanácsi irányelv, a  97/7/EK, a  98/27/EK és a  2002/65/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a  2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
12. a  megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006. december 12-i 2006/114/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek,
13. a  fogyasztói érdekek védelme érdekében a  jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló,
2009. április 23-i 2009/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
14. a  polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló, 2008. május 21-i 2008/52/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
15. az  illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni
szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2009. június 18-i 2009/52/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek,
16. a  kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i
2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
17. az  alternatív befektetésialap-kezelőkről, valamint a  2003/41/EK és a  2009/65/EK irányelv, továbbá
az  1060/2009/EK és az  1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek,
18. a  nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26-i
2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
19. az  Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról polgári és kereskedelmi ügyekben szóló, 2001. május 28-i
2001/470/EK tanácsi határozatnak,
20. a polgári és kereskedelmi ügyekben az Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról szóló, 2001/470/EK tanácsi
határozat módosításáról szóló, 2009. június 18-i 568/2009/EK európai parlamenti és tanács határozatnak,
21. a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendeletnek,
22. a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyítás-felvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai között
együttműködéséről szóló, 2001. május 28-i 1206/2001/EK tanácsi rendeletnek,
23. a  házassági ügyekben és a  szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a  joghatóságról, valamint
a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendeletnek,
24. a  nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtó okirat létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i
805/2004/EK európai parlamenti és tanács rendeletnek,
25. az  európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai
parlamenti és tanács rendeletnek,
26. a  tagállamokban a  polgári és kereskedelmi ügyekben a  bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről
és az  1348/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 13-i 1393/2007/EK
európai parlamenti és tanács rendeletnek,
27. a  kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek,
28. a  tartással kapcsolatos ügyekben a  joghatóságról, az  alkalmazandó jogról, a  határozatok elismeréséről és
végrehajtásáról, valamint az  e  területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK
tanácsi rendeletnek,
29. az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, az alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok
elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az  öröklési ügyekben kiállított közokiratok elfogadásáról és
végrehajtásáról, valamint az európai öröklési bizonyítvány bevezetéséről szóló, 2012. július 4-i 650/2012/EU
európai parlamenti és tanács rendeletnek,
30. a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról
szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanács rendeletnek,
31. a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2015. május 20-i 2015/848/EU európai parlamenti és tanács rendeletnek
való megfelelést szolgálja.
632. § [Mentesség]
E törvény nem érinti a  diplomáciai és egyéb mentesség hatályát, valamint a  diplomáciai és egyéb mentességgel
kapcsolatban fennálló különös eljárási szabályokat.
633. § [Hatályon kívül helyező rendelkezés]
Hatályát veszti a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke