text:
158/2010. (V. 6.) Korm. rendelete a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékek exportjával összefüggő intézkedésekről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (1) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. §
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a Kormány a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. elektronikus exportbizonyítvány: az ügyfél kérésére elektronikus felhasználási móddal nyilvántartásba vett
exportengedély;
2. exportadó: adott termékek kiviteléhez kapcsolódóan a mennyiségi egységre vetített, közösségi jogszabály által
meghatározott befizetési kötelezettség;
3. exportbizonyítvány: a kiviteli eljárást megindító ügyfél részére az Európai Közösség területéről kiszállítható árura,
a meghatározott mennyiség – a feldolgozott mezőgazdasági termékek esetén az export-visszatérítés összegének –
erejéig, a feltüntetett időbeli hatállyal kiállított okirat, valamint a visszatérítés elő ze tes rögzítés melletti igénybevételét
szolgáló elő ze tes rögzítésű bizonyítvány;
4. export-visszatérítés: adott termékek kiviteléhez nyújtott, mennyiségi egységre vetített, közösségi jogszabály által
meghatározott visszatérítési támogatás;
5. non-Annex I. termékek: az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 1. számú mellékletében nem szereplő, egyes
feldolgozott mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékek;
6. recept: az ügyfél Non-Annex I. termékek vonatkozásában a feldolgozott termék gyártásakor használt,
export-visszatérítésben részesíthető alaptermékek mennyiségéről szóló nyilatkozata alapján, a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal által elfogadott és nyilvántartásba vett termékösszetétel-igazolás.
2. § (1) Az exportbizonyítvány iránti kérelmet a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalhoz (a továb biak ban: MVH)
a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és elő ze tes rögzítési igazolások
rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. április 23-i
376/2008/EK bizottsági rendelet (a továb biak ban: 376/2008/EK bizottsági rendelet) I. számú mellékletében
meghatározott adattartalmú, az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett, valamint a kormányzati
portálról is elérhető formanyomtatványon – a 376/2008/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) bekezdésére figyelemmel –
postai úton, személyesen, telefaxon, vagy elektronikus kérelem formájában lehet benyújtani. A kérelem MVH általi
elektronikus fogadásának tényét a központi elektronikus szolgáltató rendszerben az ügyfél értesítési tárhelyére
történt feltöltés jelenti, beérkezésének időpontját pedig az értesítési tárhelyére kapott automatikus értesítés igazolja.
(2) Az exportbizonyítvány iránti kérelmen fel kell tüntetni az ügyfél-regisztrációs számot.
(3) Az exportbizonyítvány iránti kérelmen az ügyfél – az exportbizonyítvány felhasználási módjának megjelölésével –
köteles megadni, hogy az engedélyt elektronikus vagy papír alapú okiratként kívánja-e használni.
(4) Az exportbizonyítványokat és azok kivonatait az MVH állítja ki.
3. § (1) A kiállított exportbizonyítvány adatait az MVH elektronikus úton közli a vámhatósággal.
(2) A kiállított exportbizonyítványt az MVH elektronikus úton közli az ügyféllel, egyúttal értesítést küld az ügyfél Egységes
Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben megadott elektronikus levelezési (e-mail) címére.
(3) E rendelet hatálya alá tartozó eljárásokban – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 28/B. § (6) bekezdésében foglaltaktól eltérően – az ügyfél részére elektronikus úton megküldött
dokumentum átvételét az ügyfélnek nem kell visszaigazolnia.
4. § (1) Az MVH nyilvántartásában elektronikus felhasználási móddal szereplő exportbizonyítvány használata esetén az ügyfél
nem köteles papír alapú engedély bemutatására a kiviteli irányú vámkezelés során.
(2) Az exportbizonyítvány hatálya alatt az exportengedély tulajdonosának kérelmére az MVH dönt a korábban kiállított
engedély felhasználási módjának megváltoztatásáról.
5. § (1) Export-visszatérítés iránti kérelmet (a továb biak ban: visszatérítési kérelem) az árunyilatkozat – a Vám- és
Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága által kiadott kitöltési útmutatóban (a továb biak ban: VPOP útmutató)
foglaltakra figyelemmel történő – kitöltésével kell benyújtani a vám eljá rást végző vám- és pénzügyőri hivatalhoz
a kiviteli vám eljá rás alkalmával előírt egyéb okmányokkal együtt.
(2) A vámhatóság az elektronikus visszatérítési kérelem és az elektronikus árunyilatkozat adatait – a vám eljá rás során
felmerült tények rögzítését köve tően – elektronikus úton megküldi az MVH-nak.
(3) Az árunyilatkozat 44. rovatában a VPOP útmutatóban foglaltakra figyelemmel kell feltüntetni az adatokat,
kódszámokat.
(4) Ha a mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak
megállapításáról szóló, 2009. július 7-i 612/2009/EK bizottsági rendelet (a továb biak ban: 612/2009/EK bizottsági
rendelet) 4. cikke, vagy más közösségi rendelet elő írása szerint az export-visszatérítés igényléséhez nem kötelező
exportbizonyítványt alkalmazni, akkor az exportőr a VPOP útmutatóban foglaltakra figyelemmel köteles feltüntetni
a megfelelő technikai kódot az elektronikus áru-nyilatkozaton.
6. § (1) Az ügyfél az export-visszatérítés elő ze tes kifizetését az árunyilatkozat 44. rovatában feltüntetett, a VPOP útmutatóban
megadott megfelelő kód használatával igényelheti, a 612/2009/EK bizottsági rendeletben meghatározott mértékű
biztosíték MVH-nál történő nyújtásával.
(2) Előzetes kifizetés nem teljesíthető, ha a kifizetendő összeg nem haladja meg a 2000 eurót.
7. § Konténeres tengeri szállítás esetén megérkezési bizonyítékként a fuvarokmány helyett elfogadható az annak
tartalmával megegyező, szállítási tevékenységre szakosodott fél által nyújtott információ, feltéve, hogy az általa
működtetett információs rendszer, mint az 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más
testületek akkreditációja és az EMGA és az EMVA számláinak elszámolása tekintetében történő alkalmazására
vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 21-i 885/2006/EK bizottsági rendelet
(a továb biak ban: 885/2006/EK bizottsági rendelet) I. melléklet 3.B) pontjában meghatározott és az adott időszakra
vonatkozóan érvényes nemzetközileg elfogadott szabványok egyikében definiált követelményeknek megfelel.
8. § (1) A harmadik országokba történő megérkezés igazolása alól az ügyfél a 612/2009/EK bizottsági rendelet 24. cikkében
meghatározott esetekben mentesül.
(2) Távoli visszatérítési zónába történő export esetén, konténeres tengeri szállításkor megérkezési bizonyítékként
a kirakodási okmány helyett elfogadható az annak tartalmával megegyező, szállítási tevékenységre szakosodott és
a kirakodásért is felelős fél által nyújtott információ, feltéve, hogy az általa működtetett információs rendszer, mint
a 885/2006/EK bizottsági rendelet I. melléklet 3.B) pontjában meghatározott és az adott időszakra vonatkozóan
érvényes nemzetközileg elfogadott szabványok egyikében definiált követelményeknek megfelel.
(3) Távoli visszatérítési zónába történő export esetén az (1) bekezdés szerinti mentesség tárgyában az MVH dönt.
9. § Ha közvetlenül és kötelezően alkalmazandó uniós jogi aktus normatív exportadó megfizetését rendeli el, azt
a vámkezeléssel egyidejűleg a vámhatóság részére kell megfizetni.
10. § Az élő szarvasmarha közösségi vámterületről történő kivitelénél a 1254/1999/EK rendelete részletes szabályairól
az export-visszatérítés feltételét képező, az élő szarvasmarha szállítás alatti jólétének betartása vonatkozásában szóló,
2003. április 9-i 639/2003/EK bizottsági rendelet által meghatározott hatósági állatorvosi jelentést a Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal (a továb biak ban: MgSzH) hatósági állatorvosa állítja ki. Az ügyfél köteles a kiléptető ponton
tartózkodó hatósági állatorvost 24 órával a szállítmány megérkezése előtt értesíteni.
11. § (1) Kifejlett hímivarú szarvasmarhából származó friss vagy hűtött hús kivitele esetén a rendkívüli export-visszatérítés
igényléséhez szükséges vágási bizonyítványt az MgSzH Központja állítja ki.
(2) A vágási bizonyítvány iránti kérelmet a marha- és borjúhúsra vonatkozó rendkívüli export-visszatérítések feltételeinek
megállapításáról szóló, 2007. április 20-i 433/2007/EK bizottsági rendelet I. melléklete szerinti formanyomtatványon
kell az MgSzH Központjához benyújtani.
12. § (1) Kifejlett hímivarú szarvasmarhából származó friss vagy hűtött hús kicsontozását legkésőbb a munkafolyamat
megkezdése előtt öt munkanappal az MgSzH Központjánál be kell jelenteni.
(2) A Kicsontozott Hús Bizonyítvány iránti kérelmet az egyes csontozott marhahúsokra nyújtott különleges
export-visszatérítésekre vonatkozó feltételek megállapításáról szóló, 2007. november 21-i 1359/2007/EK bizottsági
rendelet I., illetve II. számú melléklete szerinti formanyomtatványon kell az MgSzH Központjához benyújtani.
A bizonyítvány kiállítására a 11. § szerinti eljárás irányadó azzal, hogy a csontozás helyén helyszíni szemlét kell tartani.
(3) A 11. § (1) és (2) bekezdése szerinti bizonyítványok együttesen állíthatók ki és nyújtandók be a vámhatósághoz.
13. § (1) A 3448/93/EK tanácsi rendeletnek a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes
mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ilyen visszatérítések összegének
megállapítására szolgáló szempontok tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK
bizottsági rendelet II. számú mellékletében szereplő Non-Annex I. termékek visszatérítéssel történő kivitele esetén
a termék összetételéről a vám eljá rás megkezdésekor az MVH központi szerve által rendszeresített, és az MVH
honlapján közzétett formanyomtatványon kell nyilatkozni, amely tartalmazza:
a) a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény ben (a továb biak ban: Tv.) meghatározott
ügyfél-azonosító adatokat;
b) a vámokmány-azonosítót;
c) a támogatott alap-, vagy származtatott összetevő mennyiségét; és
d) a támogatott alap-, vagy származtatott összetevő termék-, vagy KN-kódját.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott termékek esetében a recept nyilvántartásba vétel iránti kérelmet az MVH központi
szervéhez, az MVH központi szerve által rendszeresített, és az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon kell
benyújtani, amely tartalmazza:
a) a Tv-ben meghatározott ügyfél-azonosító adatokat;
b) a támogatott alap-, vagy származtatott összetevő mennyiségét;
c) a támogatott alap-, vagy származtatott összetevő termék-, vagy KN-kódját; és
d) a gyártási receptúra adatokat.
(3) Az ügyfél kérheti a termék összetételének meghatározása céljából hatósági analízis elvégzését. Hatósági analízis
elvégzésére az MgSzH akkreditált laboratóriumai jogosultak.
(4) Az MVH a nyilvántartásba vételről dönt és a receptet nyilvántartási számmal látja el. A nyilvántartási számot
kiszállításkor fel kell tüntetni az elektronikus árunyilatkozat 44. rovatában.
(5) Az MVH a benyújtott termékösszetételről szóló nyilatkozatok valódiságát az alábbi módszerek alkalmazásával
ellenőrizheti:
a) készletnyilvántartások ellenőrzése,
b) gyártási eljárás ellenőrzése,
c) mintavételen alapuló laboratóriumi analízis alkalmazása.
(6) Az MVH abban az esetben, ha a bejelentett recept nem felel meg a valós helyzetnek, a recept nyilvántartásba vételt
visszavonja. Az ügyfél köteles a receptről szóló nyilatkozatban foglaltakban történő bármely változást az MVH részére
bejelenteni.
14. § Ha a Non-Annex I. termékeket az Európai Unió valamely más tagállamát nem érintve, közvetlenül Magyarországról
exportálják, az MVH a vonatkozó exportbizonyítványt elektronikus formában tárolja.
15. § E rendelet hatálya alá tartozó eljárásokban a Magyarországról induló és az Európai Unió valamely más tagállamát nem
érintő kiszállítás esetén a kilépés tényét igazoló nemzeti okmány a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló
2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i
2454/93/EGK bizottsági rendeletben meghatározott T5 ellenőrző okmánynak felel meg. A vámhatóság a kilépés
tényét igazoló okmányt továbbítja az MVH részére.
16. § Az Orosz Föderáció területére szállított egyes marhahús-, borjúhús- és sertéshússzállítmányok kivitele esetén az Orosz
Föderáció területére szállított egyes marhahús-, borjúhús- és sertéshús-szállítmányokra vonatkozó információközlési
rendszer létrehozásáról szóló, 2008. november 28-i 1180/2008/EK bizottsági rendeletben meghatározott adatokat
az ügyfélnek az MVH részére kell megküldeni.
17. § Az 1902 11 00 és 1902 19 KN kódszám alá tartozó száraztészta Amerikai Egyesült Államokba irányuló kiviteléhez
szükséges „P2” bizonyítványt az MVH állítja ki.
18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
19. § E rendelet
a) a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és elő ze tes rögzítési igazolások
rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. április 23-i
376/2008/EK bizottsági rendelet;
b) a mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak
megállapításáról szóló, 2009. július 7-i 612/2009/EK bizottsági rendelet;
c) a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok
megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet;
d) a mezőgazdasági termékekre vonatkozó exportlefölözések és terhek részletes közös alkalmazási szabályainak
megállapításáról szóló, 1989. január 19-i 120/89/EGK bizottsági rendelet;
e) a mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúrájának létrehozásáról szóló, 1987. december 17-i
3846/87/EGK bizottsági rendelet;
f) a marha- és borjúhúsra vonatkozó rendkívüli export-visszatérítések feltételeinek megállapításáról szóló, 2007.
április 20-i 433/2007/EK bizottsági rendelet;
g) az egyes csontozott marhahúsokra nyújtott különleges export-visszatérítésekre vonatkozó feltételek
megállapításáról szóló, 2007. november 21-i 1359/2007/EK bizottsági rendelet;
h) az Orosz Föderáció területére szállított egyes marhahús-, borjúhús- és sertéshús-szállítmányokra vonatkozó
információközlési rendszer létrehozásáról szóló, 2008. november 28-i 1180/2008/EK bizottsági rendelet;
i) az 1254/1999/EK rendelete részletes szabályairól az export-visszatérítés feltételét képező, az élő szarvasmarha
szállítás alatti jólétének betartása vonatkozásában szóló, 2003. április 9-i 639/2003/EK tanácsi rendelet;
j) a 3448/93/EK tanácsi rendeletnek a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes
mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ilyen visszatérítések összegének
megállapítására szolgáló szempontok tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK
bizottsági rendelet;
k) az Európai Közösséget létrehozó Szerződés I. mellékletében felsorolt egyes alaptermékek meghatározott
mennyiségeinek az aktív feldolgozással kapcsolatos intézkedések szerinti és a gazdasági feltételek elő ze tes
vizsgálata nélküli kihelyezése tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak
megállapításáról szóló, 2001. július 19-i 1488/2001/EK bizottsági rendelet;
l) a 19021100 és a 190219 KN-kód alá tartozó, száraztésztatermékek formájában exportált gabona
export-visszatérítési rendszere alkalmazásának különleges részletes szabályai megállapításáról szóló,
2006. december 12-i 88/2007/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 20. § Hatályát veszti a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékek exportjával összefüggő intézkedések végrehajtásának
általános szabályairól szóló 29/2004. (II. 28.) Korm. rendelet (a továb biak ban: 29/2004. (II. 28.) Korm. rendelet).
21. § A 29/2004. (II. 28.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés 2010. június 30-ig alkalmazható.
22. § (1) E rendelet 20. §-a e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(2) E rendelet 21. §-a 2010. július 1-jén hatályát veszti.
(3) Ez a § a (2) bekezdésben meghatározott napot követő napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
8/2009. (XII. 18.) MSZH közleménye a „IV. GYERMEK – JÁTÉK nemzedékek a gyermekekért” kiállításon bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
Az 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, az 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a 2001. évi
XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és az 1991. évi XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján
közzéteszem, hogy a Magyar Alkotóművészek Országos Egyesülete által a 2009. december 17. és 2010. január 17.
között Budapesten megrendezendő „IV. GYERMEK – JÁTÉK nemzedékek a gyermekekért” pályázati kiállításon
bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban
meghatározott kiállítási kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Magyar Szabadalmi Hivatal elnöke


text:
8/2015. (III. 4.) EMMI utasítása a lakáscélú támogatások rendszeréről szóló szabályzatról szóló 5/2013. (II. 12.) EMMI utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti a lakáscélú támogatások rendszeréről szóló szabályzatról szóló 5/2013. (II. 12.) EMMI utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
2008. LVIII. törvény az Országos Rádió és Televízió Testület 2007. költségvetésének végrehajtásáról.
Az Országgyűlés az Országos Rádió és Televízió Testület 2007. évi költségvetéséről szóló 2006. évi CXXIV. törvényben meghatározott költségvetése végrehajtásáról a
következő törvényt alkotja.
A főösszegek alakulása 1. § (1) Az Országgyűlés az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: ORTT) 2007. évi költségvetése végrehajtását 1 493,730 MFt, azaz egymilliárdnégyszázkilencvenhárommillió-hétszázharmincezer forint bevétellel és 1 468,325 MFt, azaz egymilliárd-négyszázhatvannyolcmillió-háromszázhuszonötezer forint kiadással jóváhagyja.
(2) Az ORTT 2007. évi költségvetése végrehajtásának
mérlegét e törvény 1. és 2. melléklete tartalmazza.
A bevételek részletezése 2. § (1) Az ORTT általános működési és felhalmozási kiadásainak fedezetére a Műsorszolgáltatási Alap által – a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a továbbiakban: Rttv.) 84. § (2) és (3) bekezdése alapján – átutalt
összes támogatás 1 023,868 MFt, azaz egymilliárd-huszonhárommillió-nyolcszázhatvannyolcezer forint.
(2) A Műsorszolgáltatási Alaptól kapott rendkívüli finanszírozás 404,848 MFt, azaz négyszáznégymilliónyolcszáznegyvennyolcezer forint.
(3) Az ORTT intézményi működési és felhalmozási bevétele 10,456 MFt, azaz tízmillió-négyszázötvenhatezer
forint.
(4) Az előző években képzett pénzmaradvány elszámolt bevétele 53,601 MFt, azaz ötvenhárommillió-hatszázegyezer forint.
(5) A címzett támogatás bevétele 0,457 MFt, azaz négyszázötvenhétezer forint.
(6) A lakásépítési kölcsön visszatérülése miatt elszámolt bevétel 0,500 MFt, azaz ötszázezer forint volt.
A törvényt az Országgyűlés a 2008. október 6-i ülésnapján fogadta el.
A kiadások részletezése 3. § (1) Az ORTT általános működési kiadásai összesen
1 407,613 MFt, azaz egymilliárd-négyszázhétmillió-hatszáztizenháromezer forint, a felhalmozási kiadás 60,712 MFt,
azaz hatvanmillió-hétszáztizenkettőezer forint.
(2) A működési kiadásokból 838,896 MFt, azaz nyolcszázharmincnyolcmillió-nyolcszázkilencvenhatezer forint
a személyi juttatás, 262,433 MFt, azaz kettőszázhatvankétmillió-négyszázharmincháromezer forint a munkaadókat terhelő járulék és 306,284 MFt, azaz háromszázhatmillió-kettőszáznyolcvannégyezer forint a dologi kiadás.
A pénzmaradvány jóváhagyása 4. § (1) Az Országgyűlés az ORTT 2007. évi módosított
pénzmaradványát az éves mérleg források oldalán szereplő összegével egyezően 25,407 MFt, azaz huszonötmillió-négyszázhétezer forint értékben hagyja jóvá.
(2) A pénzmaradvány összege a 2007. évi kötelezettségvállalások 2008. évre áthúzódó pénzügyi teljesítésének
fedezetére használható fel.
Költségvetésen kívüli ORTT kezelésű bevételek
és kiadások alakulása
5. § (1) Az ORTT költségvetésen kívüli, ORTT kezelésű 2007. évi bevétele 6 885,206 MFt, azaz hatmilliárd-nyolcszáznyolcvanötmillió-kettőszázhatezer forint.
(2) Az ORTT költségvetésen kívüli, ORTT kezelésű
2007. évi kiadása 6 881,153 MFt, azaz hatmilliárd-nyolcszáznyolcvanegymillió-százötvenháromezer forint.
(3) Az (1) bekezdésben megállapított bevételek és a
(2) bekezdésben megállapított kiadások részletezését
e törvény 3. és 4. melléklete tartalmazza.
A Műsorszolgáltatási Alap költségvetésének
végrehajtása 6. § Az Országgyűlés az Rttv. 32. §-ában és a 77. §
(6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az ORTT zárszámadásának mellékleteként jóváhagyja a Műsorszolgáltatási Alap 2007. évi költségvetése végrehajtásának mérlegét (5. melléklet).
Záró rendelkezés 7. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
25/2016. (IX. 20.) KKM utasítása a Nemzeti Befektetési Ügynökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjára, a Nemzeti Befektetési Ügynökségről szóló 183/2014. (VII. 25.) Korm. rendelet 1. §-ára, továbbá az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. §-ára figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Befektetési Ügynökség Szervezeti és Működési Szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom
meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Nemzeti Befektetési Ügynökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 3/2015. (I. 30.)
KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
20/2011. (VIII. 31.) KüM határozata a Magyar Köztársaság és a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya közötti Budapesten, 2010. október 5-én aláírt Együttműködési Keretegyezmény kihirdetéséről szóló 62/2011. (IV. 13.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 62/2011. (IV. 13.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2011. évi 39. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság és a Szaúd-Arábiai
Királyság Kormánya közötti Budapesten, 2010. október 5-én aláírt Együttműködési Keretegyezmény 13. cikke az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„E Keretegyezmény azon későbbi értesítés kézhezvételének napján lép hatályba, amellyel a Szerződő Felek
értesítették egymást arról, hogy a hatálybalépéshez szükséges eljárásaikat befejezték.”
A későbbi jegyzék kézhezvételének napja: 2011. 07. 20.
A Keretegyezmény hatálybalépésének napja: 2011. 07. 20. A fentiekre tekintettel, összhangban a 62/2011. (IV. 13.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a
Magyar Köztársaság és a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya közötti Budapesten, 2010. október 5-én aláírt
Együttműködési Keretegyezmény kihirdetéséről szóló 62/2011. (IV. 13.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2011. július 20-án,
azaz kettőezer-tizenegy július huszadikán lépnek hatályba.
Dr. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
28/2017. (V. 30.) FM rendelete az élelmiszer-vállalkozások által működtetendő önellenőrzési rendszerre vonatkozó követelményekről.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 45. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 2. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendeletet az élelmiszer-vállalkozás által működtetendő önellenőrzési rendszerre kell alkalmazni.
 (2) E  rendeletet nem kell alkalmazni a  kistermelői élelmiszer-termelés, -előállítás és -értékesítés feltételeiről szóló
rendelet szerinti kistermelőkre. 2. § E rendelet alkalmazásában
a) önellenőrzés: az  élelmiszer-vállalkozás működéséhez kapcsolódó, az  élelmiszerek megfelelő minőségével,
az  élelmiszer-biztonsággal, az  azonosíthatósággal, a  nyomonkövetéssel és az  élelmiszerek jelölésével
kapcsolatos,
aa) az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvényben (a továbbiakban:
Éltv.), az  Éltv. felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban és az  Európai Unió közvetlenül
alkalmazandó jogi aktusaiban meghatározott követelmények, valamint
ab) az adott élelmiszer-vállalkozás tevékenységének jellegét, sajátosságait és méretét figyelembe vevő,
az  élelmiszer-vállalkozás által tevékenységére vonatkozóan kidolgozott követelményrendszerben
előírt kötelezettségek
teljesítésének élelmiszer-vállalkozás általi ellenőrzése, önellenőrzési rendszer működtetése által;
b) önellenőrzési rendszer: az  önellenzési terv felállítása és az  abban foglaltak végrehajtása dokumentumokkal
igazolva. 3. § (1) Az  élelmiszer-vállalkozásnak az  Éltv. 22.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott önellenőrzési kötelezettséget
legalább az e rendeletben meghatározott módon kell teljesítenie.
(2) Az élelmiszer-vállalkozásnak az önellenőrzés megvalósítása érdekében papíralapú vagy elektronikus, folyamatosan
végrehajtott, megfelelően részletes önellenőrzési tervvel kell rendelkeznie. Az  önellenőrzési tervnek tartalmaznia
kell legalább
a) az önellenőrzési terv által felölelt időszakot,
b) az önellenőrzés során alkalmazott módszert,
c) az elvégzett önellenőrzés igazolásának módját,
d) az önellenőrzés során keletkezett dokumentumok és az önellenőrzési terv megőrzésének idejét,
e) az ellenőrzés tárgyát,
f ) az ellenőrzött követelményeket,
g) az ellenőrzési időpontot vagy gyakoriságot,
h) az ellenőrzés, megfigyelés vagy mintavétel pontos helyét,
i) az ellenőrzésért és az önellenőrzési terv végrehajtásáért felelős személyt.
(3) Az önellenőrzési terv meghatározása során figyelembe kell venni
a) az élelmiszer-vállalkozás tevékenységét, méretét,
b) az élelmiszer-vállalkozás által előállított élelmiszer jellegét és mennyiségét,
c) az élelmiszer-vállalkozás által az élelmiszer előállításhoz felhasznált alapanyagok és az előállított élelmiszerek
humán-, állat- vagy növény-egészségügyi és élelmiszer-biztonsági kockázatát,
d) a forgalomba hozatal helyi, regionális, országos vagy nemzetközi jellegét.
(4) Az önellenőrzési terv felállítása során az élelmiszer-vállalkozás figyelembe veheti a minőségirányítási rendszereket,
az  ágazati szabványokat, a  jó higiéniai útmutatókat vagy egyéb előírásokat, valamint a  Nemzeti Élelmiszerláncbiztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) által kiadott útmutatókat és szakmai iránymutatások tartalmi elemeit.
(5) Az önellenőrzés során alkalmazott módszer lehet
a) érzékszervi vizsgálat,
b) meghatározott követelmények mérése, a  mért és észlelt eredmények értékelése és elemzése, ezek alapján
– ha szükséges – beavatkozás,
c) mintavétel és laboratóriumi vizsgálat,
d) az  élelmiszer-vállalkozás tevékenysége során az  önellenőrzéshez kapcsolódóan átvett, kapott, illetve
keletkezett dokumentumok, feljegyzések ellenőrzése, értékelése és elemzése, valamint ha szükséges,
az azokra épülő beavatkozás,
e) az átvevői, felhasználói és fogyasztói panaszok kivizsgálása, elemzése, valamint ha szükséges, az azokra épülő
beavatkozás.
(6) Amennyiben az élelmiszer-vállalkozás által működtetett
a) élelmiszer-biztonsági rendszerekben,
b) minőségirányítási rendszerekben,
c) az elfogadott nemzeti Jó Higiéniai Gyakorlatokra vonatkozó útmutatók alapján
keletkezett dokumentumok megfelelnek az e rendeletben az önellenőrzési rendszerrel kapcsolatban meghatározott
követelményeknek, e  rendelet végrehajtása érdekében nem szükséges új dokumentációs rendszert létrehozni és
működtetni.
4. § (1) Az  önellenőrzési tervben meghatározottak végrehajtását, valamint ha szükséges, az  azokra épülő beavatkozást
az  élelmiszer-vállalkozásnak papíralapú vagy elektronikus formában dokumentumokkal kell igazolnia és
azokat megőriznie az  önellenőrzéssel érintett telephelyén, a  hatósági ellenőrzés számára hozzáférhető módon,
az önellenőrzési tervben meghatározott ideig, de legalább 1 évig.
(2) Az  önellenőrzés során olyan dokumentációs rendszert kell alkalmazni, amely biztosítja a  3.  §-ban meghatározott
követelmények alapján az önellenőrzési tervben foglaltak végrehajtásának utólagos ellenőrizhetőségét.
5. § (1) Az  élelmiszer-vállalkozó önellenőrzési együttműködési megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) köthet
a NÉBIH-hel.
(2) A  megállapodás önkéntes, és annak megkötését mindkét fél kezdeményezheti. A  megállapodás telephelyenként
vagy az  élelmiszer-vállalkozás egészére köthető, és határozott időtartamra szól. A  megállapodás során a  NÉBIH
figyelembe veszi az illetékes élelmiszerlánc-felügyeleti szerv javaslatát.
(3) A megállapodás értelmében
a) az  élelmiszer-vállalkozó vállalja, hogy az  önellenőrzése keretében elvégzett vizsgálatok eredményeiről
a  megállapodásban rögzített időközönként, és meghatározott adattartalommal elektronikus úton
tájékoztatja a NÉBIH-et;
b) a  NÉBIH vállalja, hogy a  hatósági élelmiszerlánc-felügyeleti tevékenysége kapcsán kidolgozandó,
kockázatalapú éves hatósági, ellenőrzési és mintavételi tervek elkészítésekor figyelembe veszi az  a)  pont
alapján megküldött adatokat, amelyre tekintettel az élelmiszer-vállalkozó kockázati besorolását módosíthatja.
(4) A megkötött megállapodásról a NÉBIH tájékoztatja az illetékes élelmiszerlánc-felügyeleti szervet.
6. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
486/2016. (XII. 16.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/18379-2/2016. számú előterjesztésére – Brovdi Oleg (névmódosítás előtti
neve: Brovdi Oleg Ivánovycs; születési hely, idő: Ilonokújfalu [Ukrajna], 1992. június 13.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2016. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1155/2019. (III. 25.) Korm. határozata a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet terhére megvalósítandó előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva, a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím,
5. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások alcímet a 4. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma
tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kiadások jogcímcsoport, 1. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma rábízott
vagyonába tartozó társaságok tőkeemelése, pótbefizetése jogcímmel egészíti ki;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a Kvtv. 1. melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda
fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok címet, a 2. A  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. tulajdonosi
joggyakorlásával kapcsolatos bevételek és kiadások alcím, 1. A  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. tulajdonosi
joggyakorlása alá tartozó társaságok támogatása jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 3. az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a Kvtv. 1. melléklet XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda
fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Az NVTNM tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos bevételek
és kiadások alcímet a 11. Az NVTNM tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó társaságok támogatása jogcímcsoporttal,
valamint a  12. Az  NVTNM tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó társaságok tőkeemelése, pótbefizetése
jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 4. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli összesen 45 583 371 000 forint egyszeri
átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet terhére,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
érintett miniszterek Határidő: azonnal
 5. az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a Kvtv. 1. melléklet XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda
fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Az NVTNM tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos bevételek
és kiadások alcím, 10. A  Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kiadások
jogcímcsoport címrendi besorolását 21. Központi kezelésű előirányzatok cím, 4. alcímre módosítja.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2019. (IV. 17.) HM utasítása a Magyar–Orosz Kormányközi Hadisírgondozó Vegyes Bizottság Magyar Tagozata tagjainak kijelöléséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, valamint a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 36. § (2) bekezdés
d) pontjában, továbbá a kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozatban, a Magyar Köztársaság Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a háborúkban elesett
katonák és polgári áldozatok emlékének megörökítéséről, valamint sírjaik jogi helyzetéről szóló Megállapodás, valamint az ezzel
kapcsolatos pénzügyi finanszírozásról készített Jegyzőkönyv jóváhagyásáról szóló 2158/1996. (VI. 25.) Korm. határozatban
foglaltakra figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A Magyar–Orosz Kormányközi Hadisírgondozó Bizottság Magyar Tagozat (a továbbiakban: Magyar Tagozat) elnökéül
dr. Balogh András Józsefet, a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) jogi és igazgatási ügyekért felelős
helyettes államtitkárát jelölöm ki.
(2) A Magyar Tagozat tagjai a honvédelmi tárca képviseletében:
a) dr. Papp Ferenc ezredes, a  HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum Katonai Emlékezet és Hadisírgondozó
Igazgatóság igazgatója (a továbbiakban: HM HIM),
b) Maruzs Roland alezredes, a HM HIM Katonai Emlékezet és Hadisírgondozó Igazgatóság Belföldi Osztály
vezetője,
c) Völgyi Zoltán ezredes, a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály osztályvezetője,
d) Dudás Zoltán, a HM Parlamenti Titkárság titkárságvezetője és
e) dr. Karancsy Mónika Szilvia, a HM Jogi Főosztály munkatársa.
(3) A Magyar Tagozat tagjai – javaslat alapján – a társtárcák képviseletében:
a) Kopácsyné Daróczi Eszter, a Külgazdasági és Külügyminisztérium Oroszország, Kelet-Európa és Közép-Ázsiai
Főosztály munkatársa és
b) dr. Barabás Zoltán főosztályvezető-helyettes, a Belügyminisztérium Önkormányzati Helyettes Államtitkárság
munkatársa. 2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Magyar–Orosz Kormányközi Hadisírgondozó Vegyes Bizottság Magyar Tagozata tagjainak
kijelöléséről szóló 33/2016. (VII. 15.) HM utasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
2018. C. törvény a független Lengyelország helyreállításának centenáriumáról.
Az Országgyűlés tekintettel – a  magyar és a  lengyel nép évezredes barátságára, amely a  magyar és a  lengyel történelem ismétlődő
egybefonódásainak eredményeként alakult ki, és erősödött meg;
– a  magyar és a  lengyel nemzet közös, illetve egymást erősítő szabadságtörekvéseire, és az  ezek során
kölcsönösen tanúsított szolidaritásra;
– a lengyel nemzet és az önálló lengyel állam jelentőségére Közép-Európa történelmében;
attól a meggyőződéstől vezettetve, hogy az önálló lengyel állam újjászületése Magyarország és a magyar nemzet
érdekeivel is egybeesett,
a következő törvényt alkotja. 1. § Az Országgyűlés üdvözli a  függetlenség visszaszerzésének századik évfordulóját ünneplő Lengyelországot, és
tisztelettel hajt fejet a lengyel szabadság hősei előtt.
2. § Az Országgyűlés tisztelettel emlékezik a  lengyel függetlenség visszaszerzésében és védelmében tevőlegesen
résztvevő magyar emberekre.
3. § Az Országgyűlés megerősíti azon meggyőződést, hogy az állami önállóságát őrző Magyarország és Lengyelország
történelmi sorsközösségre épülő szoros kapcsolata elengedhetetlen előfeltétele úgy a  nemzeti érdekeink
érvényesítésének, mint Közép-Európa befolyása növekedésének az európai együttműködés rendszerében.
4. § Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy az oktatási rendszer irányítására vonatkozó jogkörében meghozza
mindazokat a döntéseket, amelyek elősegítik a lengyel–magyar barátság továbbélését a jövő nemzedékekben.
5. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1261/2018. (VI. 11.) Korm. határozata a mezőgazdasági és környezetügyi szakdiplomata-hálózat átfogó helyzetéről 2018-tól.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország hosszú távú külpolitikai stratégiájának részeként a  mezőgazdasági és
környezetügyi szakdiplomáciai feladatok ellátása, valamint az agrár- és élelmiszerpiaci, környezettechnológiai üzleti,
oktatási, tudományos együttműködések fejlesztése, valamint megerősítése céljából az  asztanai, berlini, bukaresti,
madridi, moszkvai, párizsi, pekingi, podgoricai, római, illetve washingtoni mezőgazdasági és környezetügyi
szakdiplomata állomáshelyek működése mellett Belgrád, London, Varsó, Tokió és Sanghaj állomáshelyeken is legyen
biztosított szakdiplomata;
Felelős: agrárminiszter
 pénzügyminiszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
2. engedélyezi, hogy a külgazdasági és külügyminiszter Magyarország podgoricai nagykövetségén jelenleg is működő
egy fő mezőgazdasági és környezetügyi szakdiplomata állomáshelyet 2018. június 1-jével áthelyezze Belgrádba
a  szakdiplomata feladatkörének Szerbiára való kiterjesztésével párhuzamosan, úgy, hogy az  áthelyezésből adódó
többletkiadásokat a Külgazdasági és Külügyminisztérium saját költségvetése terhére gazdálkodja ki;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
2018. június 1-jétől a  varsói szakdiplomata állomáshely egy fővel történő létesítéséhez szükséges 21 306 200 forint,
a  tokiói szakdiplomata állomáshely egy fővel történő létesítéséhez szükséges 32 955 085 forint, továbbá
a  sanghaji szakdiplomata állomáshely egy fővel történő létesítéséhez szükséges 27 580 256 forint, illetve
2018. augusztus 1-jétől a  londoni szakdiplomata állomáshely egy fővel történő létesítéséhez szükséges
22 699 556 forint, összesen 104  541 097 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018. évi
központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XII. Földművelésügyi
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 25. Nemzetközi
szervezetek tagsági díjai jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: agrárminiszter
 pénzügyminiszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
4. felkéri a  pénzügyminisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  asztanai, berlini, bukaresti, madridi,
moszkvai, párizsi, pekingi, római mezőgazdasági és környezetügyi szakdiplomata állomáshelyek működése mellett,
a  folyamatos működés érdekében 2019. január 1-jétől a  Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetésében
folyamatosan kerüljön biztosításra Belgrád és Washington, továbbá London, Tokió és Varsó magyar
nagykövetségein, illetve a  sanghaji magyar főkonzulátuson egy-egy fővel a  mezőgazdasági és környezetügyi
szakdiplomata állomáshelyek működésének 266 626 602 forint összegű fedezete beépülő előirányzatként, valamint
a 2019. évben 5 324 889 forint egyszeri jelleggel;
Felelős: pénzügyminiszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a 2019. évi költségvetési tervezés során
5. tekintettel az  aktuális agrár- és környezetügyi, külgazdasági prioritásokra engedélyezi, hogy az  Agrárminisztérium
és a Külgazdasági és Külügyminisztérium kölcsönös egyetértése mellett egy fővel Londonban és további egy fővel
Afrikában kerüljenek létrehozásra mezőgazdasági és környezetügyi állomáshelyek valamelyik jelenleg működő, de
ismételt betöltésre nem kerülő állomáshelyek meglévő forrása terhére;
Felelős: agrárminiszter
 pénzügyminiszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a madridi és párizsi állomáshelyeket jelenleg betöltő szakdiplomaták megbízatási idejének
lejártával összefüggésben
 6. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert a 3. pont szerinti szakdiplomata állomáshelyek létesítéséhez kapcsolódó
feladatok teljesítése érdekében a  szükséges beszerzési eljárások lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések
mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló
1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
562/2009. (HK 13.) MH HEK intézkedése Egységes NATO Előírás [STANAG 2408 – A vérellátás kézikönyve – 2. kiadás – AMedP–12(A)] nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
belső rendelkezései kiadásának és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasítás 4. § (2) bekezdésére, továbbá az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM
utasításra – az egészségügyi szakfeladatok egységes elvek
szerint történő végrehajtása érdekében az Egységes
NATO Előírás [STANAG 2408 – A vérellátás kézikönyve
– 2. kiadás – AMedP–12(A)] nemzeti bevezetésére az
alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
teljes állományára.
2. Jelen intézkedés mellékleteként, eredeti angol nyelven bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 1/2003. (HK 2.) HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott és a Honvédelmi
Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének
18/2003. (HK 13.) HVKFH közleményében hatályba léptetett STANAG 2408 – A vérellátás kézikönyve – 2. kiadás – AMedP–12(A) című dokumentumot.
3. A szabványosítási dokumentum egyrészt betekintést
nyújt 16 NATO nemzet teljes vér gyűjtésével, feldolgozásával és elosztásával kapcsolatos képességeibe, másrészt
útmutatást ad egy önkéntes sürgősségi véradási rendszer
létrehozásához a Szövetséges Európai Parancsnokság
nemzetei számára háború idején.
4. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Szilágyi Zsuzsanna orvos ezredes s. k.,
mb. parancsnokhelyettes (preventív igazgató)


text:
2004. XIV. törvény az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek az áruk szabad áramlását biztosító rendelkezéseihez kapcsolódó kölcsönös elismerés alkalmazásáról.
Az Országgyűlés az Európai Közösséget létrehozó szerződésben, illetve az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban foglalt kötelezettségekkel összhangban,
az európai közösségi jog által nem harmonizált területeken
az áruk szabad áramlásának biztosítása érdekében a következő törvényt alkotja:
1. § E törvény alkalmazásában
a) áru: az Európai Közösséget létrehozó szerződés
(a továbbiakban: EK-Szerződés) 28. cikkének hatálya alá
eső dolog, így különösen minden olyan dolog, amelynek
értéke pénzben kifejezhető, és amely kereskedelmi forgalom tárgyát képezheti;
b) kényszerítő követelmény: az Európai Bíróság által az
EK-Szerződés 28. cikke alkalmazásában ilyenként elismert
érdek, így különösen a közerkölcs, a közrend, a közbiztonság, az emberi egészség és élet védelme, az állatok és növények egészségének és életének védelme, a művészi, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek
védelme, a szellemi és kereskedelmi tulajdon védelme, a
fogyasztók védelme, a környezet védelme, az adóügyi ellenőrzés hatékonyságának biztosítása, a kereskedelmi ügyletek tisztességességének biztosítása, a média sokszínűségének biztosítása, a kultúra védelme, a munkakörülmények
javítása;
c) technikai jellegű előírás: valamely áru jellemzőire, így
különösen összetételére, külső megjelenésére, csomagolására, megjelölésére, megfelelőségének tanúsítására vonatkozó olyan előírás, amelynek való megfelelés az áru behozatalának, forgalomba hozatalának, forgalmazásának,
használatának feltételét képezi;
d) ügyfél: az, aki a 2. §-ban foglalt rendelkezésre valamely eljárásban jogot, illetve kötelezettség alóli mentesülést kíván alapítani.
2. § (1) Az e törvény mellékletében felsorolt jogszabályokban meghatározott technikai jellegű előírásoknak
nem kell megfelelniük azoknak az áruknak, amelyeket
a) az Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő és/vagy hoztak forgalomba, vagy
A törvényt az Országgyűlés a 2004. március 29-i ülésnapján
fogadta el.
b) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban (a továbbiakban: EGT-megállapodás) részes valamely EFTA-államban állítottak elő,
az ott irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az
irányadó előírások a mellékletben szereplő, az adott árura
vonatkozó jogszabályban foglalt technikai jellegű előírás
által érvényesíteni kívánt kényszerítő követelmény tekintetében egyenértékű védelmet nyújtanak.
(2) Ha a védelem egyenértékűsége az adott árura vonatkozó jogszabályban foglalt technikai jellegű előírásoknak
csak egy része tekintetében állapítható meg, az árunak meg
kell felelnie a fennmaradó technikai jellegű előírásoknak.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásának van helye
olyan jogszabályban foglalt technikai jellegű előírásoknak
való megfelelés tekintetében is, melyet e törvény melléklete nem tartalmaz, feltéve, hogy az érintett technikai jellegű
előírás vonatkozásában európai közösségi jogszabály nem
valósít meg harmonizációt.
3. § (1) A törvény mellékletében foglalt, illetve a 2. §
(3) bekezdése szerinti jogszabályok alkalmazására irányadó eljárási rendelkezéseket a 2. § hatálya alá eső esetekben is alkalmazni kell, a (2)—(6) bekezdésben foglalt eltérésekkel, illetve kiegészítésekkel.
(2) A hatóság az eljárása során az adott jogszabály technikai jellegű előírásainak való megfelelés helyett csak a 2. §
(1) bekezdésében említett védelem egyenértékűségét köteles vizsgálni, illetve értékelni, és erről köteles határozni.
(3) Az egyenértékűség megállapíthatósága érdekében az
Európai Unió tagállama, Törökország, illetve az EGTmegállapodásban részes EFTA-állam érintett előírásait az
ügyfél köteles az eljáró hatóság rendelkezésére bocsátani;
az eljáró hatóság — amennyiben szükséges — előírhatja
magyar nyelvű fordítás csatolását is.
(4) Az ügyfél köteles bizonyítani azt, hogy az áru a
(3) bekezdésben említett előírásoknak megfelel, feltéve,
hogy az érintett magyar technikai jellegű előírásnak való
megfelelést is neki kellene bizonyítania az adott eljárásban.
Ha az előírást kibocsátó államban irányadó eljárásban az
áru megfelelőségét már megállapították, a bizonyítási kötelezettség teljesítéséhez elegendő az ebben az eljárásban
kibocsátott, a megfelelőséget megállapító okirat rendelkezésre bocsátása. Az eljáró hatóság — amennyiben szükséges — előírhatja magyar nyelvű fordítás csatolását is.
Ha ilyen okirat nem áll rendelkezésre, de az áru megfelelőségének megállapíthatósága céljából az előírást kibocsátó államban az ott előírt módon vizsgálatokat végeztek el,
ezek eredménye a magyar hatóság eljárásában felhasználható.
(5) Ha az egyenértékűség nem állapítható meg, az eljáró
hatóság az érintett jogszabálynak való meg nem felelés
esetére meghatározott jogkövetkezményeket alkalmazza,
kivéve, ha a 2. § (2) bekezdésének alkalmazásával az áru
jogszabálynak való megfelelése megállapítható.
(6) Ha az eljáró hatóság az Európai Unió tagállama,
Törökország, illetve az EGT-megállapodásban részes
EFTA-állam valamely előírása tekintetében a védelem
egyenértékűségét megállapította, az erről szóló tájékoztatást — amennyiben ilyennel rendelkezik — internetes honlapján jól azonosítható módon közzéteszi.
4. § (1) E törvény a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződés kihirdetéséről szóló törvény hatálybalépésének napján
lép hatályba.
(2) E törvény a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az EK-Szerződés
28. cikkével összeegyeztethető rendelkezéseket tartalmaz.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
28/2003. (III. 11.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Jordán Hasemita Királyság Kormánya között a terrorizmus, a tiltott kábítószer-kereskedelem és a szervezett bűnözés elleni harcban történő együttműködésről szóló, Budapesten, 1999. szeptember 20-án aláírt Megállapodás kihirdetéséről.
(A Megállapodás jóváhagyásáról szóló jegyzékváltás
2003. január 23. napján megtörtént, a Megállapodás 2003.
február 22-én lépett hatályba.)
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a
Jordán Hasemita Királyság Kormánya között a terrorizmus, a tiltott kábítószer-kereskedelem és a szervezett bűnözés elleni harcban történő együttműködésről szóló,
Budapesten, 1999. szeptember 20-án aláírt Megállapodást
e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás magyar nyelvű szövege a következő:
,,Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Jordán
Hasemita Királyság Kormánya között
a terrorizmus, a tiltott kábítószer-kereskedelem
és a szervezett bűnözés elleni harcban történő
együttműködésről A Magyar Köztársaság Kormánya és a Jordán Hasemita
Királyság Kormánya (a továbbiakban: Felek),
— attól a törekvéstől vezérelve, hogy hozzájáruljanak
kétoldalú kapcsolataik fejlesztéséhez,
— meggyőződve a szervezett bűnözés és főként a tiltott
kábítószer-kereskedelem, illetve a terrorizmus elleni harcban és annak hatékony megelőzésében kifejtett együttműködés jelentőségéről,
— célul tűzve ki a közös erőfeszítések növelését a terrorizmus elleni harcban,
— törekedve a nemzetközi szervezett bűnözés elleni
fellépés összehangolására,
— figyelemmel az e területen megkötött meghatározó
nemzetközi szerződésekre,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk (1) A Felek, belső jogszabályi rendelkezéseik figyelembevételével, együttműködnek a terrorizmus, a tiltott
kábítószer-kereskedelem és a szervezett bűnözés elleni
harcban, ezek megelőzésében és üldözésében.
(2) A Felek különösen azokban az esetekben működnek
együtt, amelyekben a bűncselekmények vagy azok előkészületei az egyik Fél államának felségterületén valósulnak
meg, és a megszerzett adatok a másik Fél államának felségterületére utalnak.
2. Cikk A Felek, belső jogszabályi rendelkezéseik figyelembevételével, valamint a jelen Megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a terrorizmus elleni harcban:
(1) információkat és adatokat cserélnek a tervezett vagy
elkövetett terrorakciókról, a résztvevő személyekről, a végrehajtás módjáról és a használt technikai eszközökről;
(2) információkat és adatokat cserélnek azokról a terrorista csoportokról és azok tagjairól, akik cselekményeiket
az egyik Fél államának területén, a másik Fél hátrányára,
érdekei ellen tervezik, hajtják végre, illetve hajtották végre,
továbbá azon információkról, adatokról, amelyek a terrorizmus leküzdéséhez és a közbiztonságra súlyos veszélyt
jelentő bűncselekmények elhárításához szükségesek.
3. Cikk A kábítószerek és pszichotrop anyagok, valamint a prekurzorok tiltott termesztése, előállítása, feldolgozása,
kivitele, behozatala, átszállítása és tiltott kereskedelme
megakadályozásának érdekében, a Felek, belső jogszabályi
rendelkezéseik figyelembevételével:
(1) közlik egymással a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott termesztésében résztvevő személyek adatait,
rejtekhelyeit, szállítási eszközeit, elkövetési módozatait,
valamint az ilyen bűncselekmények lényeges részleteit,
amennyiben azok szükségesek a közrendet súlyosan veszélyeztető bűntettek megelőzéséhez vagy megakadályozásához;
(2) értesítik egymást a tiltott nemzetközi kereskedelemben használt szokásos módszerekről és más lényeges
tényekről;
(3) kicserélik a kábítószerrel való visszaélésre és forgalmazásra vonatkozó kriminalisztikai és kriminológiai tudományos kutatási eredményeiket;
(4) egymás rendelkezésére bocsátják a visszaélésre alkalmas természetes, illetve szintetikus eredetű kábítószerek és pszichotrop anyagok mintáit;
(5) kicserélik a kábítószerek, a pszichotrop anyagok és
prekurzorok legális kereskedelme ellenőrzésének során
szerzett tapasztalataikat, különös tekintettel a lehetséges
jogtalan felhasználásra;
(6) hatályos jogszabályi rendelkezéseik alapján, összehangolt rendőri intézkedéseket foganatosítanak — beleértve az ellenőrzött szállítást — a kábítószerek, pszichotrop anyagok és prekurzorok tiltott termesztésének, kereskedelmének megakadályozására.
4. Cikk A bűnözés, különösen a szervezett bűnözés megakadályozásában, felderítésében a Felek:
(1) közlik egymással a szervezett bűnözésben résztvevő
személyek adatait, az elkövetők kapcsolatait, a bűnszervezetek és csoportok felépítését, a jellegzetes elkövetői és
csoport magatartásokat, a tényállásokat, különösen az elkövetés időpontját, helyét és módszerét, a megtámadott
létesítményeket, a megsértett büntető jogszabályok leírását, a meghozott intézkedéseket, valamint egyéb más lényeges részleteket, amennyiben ezek szükségesek a bűntettek
megelőzéséhez, megakadályozásához.
(2) megkeresésre a megkeresett Fél jogszabályai által
megengedett rendőri intézkedéseket foganatosítanak;
(3) a nyomozás során, a jelen Megállapodás és belső
jogszabályi rendelkezéseik figyelembevételével, valamint
összhangban a hatályos bűnügyi jogsegély és kiadatási
egyezményekkel, összehangolt rendőri intézkedéseket
foganatosítanak, személyi, infrastrukturális és szervezési
támogatást nyújtanak egymásnak;
(4) adatokat és tapasztalatokat cserélnek a nemzetközi
szervezett bűnözés új elkövetési módszereiről, formáiról;
(5) kicserélik a kriminalisztikai, kriminológiai és más
lényeges bűnügyi kutatási eredményeiket, kölcsönösen
tájékoztatják egymást a nyomozások tapasztalatairól,
munkamódszereik és eszközeik felhasználásáról;
(6) kérelemre információkat és mintákat bocsátanak
egymás rendelkezésére a bűncselekményekből származó,
illetve a bűncselekmények elkövetéséhez használt tárgyakról;
(7) szakembereket küldhetnek egymáshoz közös, illetve
kölcsönös képzésre vagy továbbképzésre, magasabb szintű
szakismeretek megszerzése, a bűnözéssel szemben alkalmazott eszközök és módszerek megismerése céljából;
(8) amennyiben szükséges személyes találkozókon
egyeztetik az összehangolt lépések előkészítését és elősegítését.
5. Cikk A Felek közötti együttműködés kiterjed továbbá:
(1) információk cseréjére a jelen Megállapodás tárgyát
képező bűncselekményekre vonatkozó jogi szabályozás területén;
(2) a bűncselekményből származó jövedelmekre vonatkozó információk cseréjére;
(3) a külföldiekre és a migrációra vonatkozó tapasztalatok és jogszabályok cseréjére;
(4) az embercsempészés vagy illegális munkaerő-kereskedelem elleni fellépésben a másik Fél számára szükséges
információk cseréjére.
6. Cikk (1) A Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást a
jelen Megállapodás végrehajtására felhatalmazott központi hatóságokról.
(2) A jelen Megállapodás rendelkezései szerint a kijelölt
központi hatóságok saját hatáskörükben közvetlen együttműködhetnek és ennek során meghatározhatják az együttműködés konkrét területeit és a kapcsolattartás módját,
amit külön végrehajtási jegyzőkönyvekben rögzíthetnek.
(3) Eltérő megállapodás hiányában az együttműködő
központi hatóságok közötti kapcsolat és információcsere
angol nyelven történik.
7. Cikk Az együttműködés során átadott személyes adatok
védelmére — a Felek hatályos belső jogszabályi rendelkezéseinek figyelembevételével — a következő feltételeket
kell alkalmazni:
(1) a Felek írásbeli kérelemre személyes adatokat adhatnak át egymásnak. A kérelemben meg kell jelölni a kért
adatok körét és felhasználásuk célját;
(2) az átvevő Fél az adatokat csak a Megállapodásban
meghatározott célokra, és az átadó Fél által meghatározott
feltételekkel használhatja fel;
(3) az átadó Fél kérésére az átvevő Fél tájékoztatást
nyújt az átadott adatok felhasználásáról és az így elért
eredményekről;
(4) személyes adatok kizárólag a bűnüldöző hatóságoknak és más, a terrorizmus, a kábítószer és szervezett bűnözés elleni harcban illetékes hatóságoknak továbbíthatók.
Az adatok más hatóságoknak történő továbbadása csak az
átadó hatóság előzetes engedélyével történhet;
(5) az átadó Fél köteles az átadandó adatok helyességéről meggyőződni, valamint arról, hogy az átadás szükséges-e
és arányban áll-e az átadás céljával. Azonkívül, hogy a
másik Fél belső jogszabályaiban meghatározott adatátadásra vonatkozó korlátozásokat is be kell tartani, az átvevő Felet haladéktalanul értesíteni kell, ha bebizonyosodik,
hogy téves vagy át nem adható adatok is átadásra kerültek.
Az átvevő Fél köteles a szükséges helyesbítés átvezetésére
vagy az át nem adható adatok haladéktalan megsemmisítésére;
(6) a jogosult személyek kérelmére a Felek felvilágosítást adnak a személyüket érintő adatokról és azok tervezett
felhasználásáról. Ez a felvilágosítási kötelezettség nem áll
fenn, ha az adott ország joga nem teszi kötelezővé. A személyes adatokról történő felvilágosítás adásánál az átadó
Fél országának belső jogi előírásai az irányadóak;
(7) a Felek biztosítják, hogy az érintettek, adatvédelemmel kapcsolatos jogaik megsértése esetén az adatkezeléssel érintett Fél joga szerint független bírósághoz fordulhassanak, valamint kártérítési igénnyel élhessenek;
(8) az átadó Fél az átadáskor közli a saját jogrendjében
érvényes adattörlési határidőket. Ezektől függetlenül a közölt személyes adatokat az adatátadás céljának teljesülésekor törölni kell. Az átvett adat törléséről és annak okáról
az átadó Felet azonnal értesíteni kell. Az átvett adatot a
jelen Megállapodás megszűnésekor törölni kell;
(9) mindkét Fél köteles a személyes adatok átadásáról,
átvételéről és törléséről nyilvántartást vezetni;
(10) a Felek kötelesek az átadott személyes adatokat
hatásosan védeni az illetéktelen hozzáférés, megváltoztatás és nyilvánosságra hozatal ellen.
8. Cikk (1) A Felek a jelen Megállapodás végrehajtása során az
átvett minősített adatokra, információkra vonatkozóan az
átadó Fél által meghatározott azonos minősítési jelölést és
azonos védelmet biztosítják.
(2) A Magyar Fél esetében a minősített adat jelölése
titokfajtától függően TITKOS vagy SZIGORÚAN
TITKOS.
A Jordán Fél esetében a minősített adat jelölése titokfajtától függően SECRET vagy TOP SECRET.
(3) A Felek vállalják a jelen Megállapodás alapján átvett
minősített adatok és információk védelmét érintő, belső
jogszabályaikban meghatározott, a személyi biztonságra,
az adatbiztonságra, az adatok fizikai védelmére, az őrzésbiztonságra, valamint a kommunikációs biztonságra vonatkozó előírások betartását.
(4) A jelen Megállapodás alapján átadott információk
harmadik ország részére történő továbbadása, nyilvánosságra hozatala csak az átadó Fél írásos hozzájárulásával
lehetséges.
9. Cikk (1) A jelen Megállapodás előmozdítása és ellenőrzése
céljából, a Felek Vegyes Bizottságot állítanak fel. A Vegyes
Bizottságba jelölt tagokról a Felek diplomáciai úton értesítik egymást.
(2) A Vegyes Bizottság üléseire szükség szerint kerül
sor. Bármely Fél kezdeményezheti a Vegyes Bizottság
összehívását. A Vegyes Bizottság üléseit felváltva tartja a
Magyar Köztársaság és a Jordán Hasemita Királyság államának területén.
(3) A Vegyes Bizottság üléseinek költségeit, az utazási
költségek kivételével, a fogadó Fél viseli.
10. Cikk Bármely Fél a megkeresés teljesítését, az együttműködési intézkedést, támogatását, részben vagy egészben megtagadhatja, vagy azt bizonyos feltételektől teheti függővé,
ha az nemzeti szuverenitását korlátozza, a közbiztonságát
vagy más alapvető érdekeit veszélyezteti, illetve nemzeti
jogrendjét sérti.
11. Cikk A Felek felhatalmazzák belügyminisztereiket, hogy
kijelöljék a másik Fél országos hatóságával kapcsolatot
fenntartó nemzeti kontakt pontot.
12. Cikk A jelen Megállapodás rendelkezései nem érintik a Magyar Köztársaság vagy a Jordán Hasemita Királyság által
kötött egyéb két-, illetve többoldalú nemzetközi szerződéseket.
13. Cikk (1) A jelen Megállapodás jóváhagyásra szorul. A Megállapodás a diplomáciai jegyzékek cseréjét követő harmincadik napon lép hatályba.
(2) A Megállapodás határozatlan időre szól, és azt bármelyik Fél diplomáciai úton felmondhatja. A Megállapodás a felmondást tartalmazó nyilatkozat átvételét követő
hat hónap elteltével veszti hatályát.
(3) A jelen Megállapodás módosítását bármelyik Fél
kezdeményezheti. A jelen Megállapodás módosítását a Felek külön megállapodásban szabályozzák.
Készült Budapesten, 1999. szeptember 20-án, két eredeti példányban, magyar, arab és angol nyelven. Mindhárom
nyelvű szöveg egyaránt hiteles. Vita esetén az angol nyelvű
szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság A Jordán Hasemita Királyság
 Kormánya nevében Kormánya nevében’’
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, rendelkezéseit azonban 2003. február 22-től kell
alkalmazni.
(2) E rendelet végrehajtásáról a belügyminiszter és a
pénzügyminiszter gondoskodik.
Budapest, 1999. november 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
318/2017. (XI. 7.) Korm. rendelete a Budapest XIII. kerületében megvalósuló, az OTP Bankcsoport új irodaházának megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában,
az 5.  § (1)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
62. § (1) bekezdés 5. és 6. pontjában,
az 5.  § (2)  bekezdése tekintetében a  kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93.  § (1)  bekezdés b) és
h) pontjában,
az 5.  § (3)  bekezdése tekintetében a  tűz elleni védekezésről, a  műszaki mentésről és a  tűzoltóságról szóló 1996. évi
XXXI. törvény 47.  § (1)  bekezdés a)  pontjában, valamint az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 6. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Budapest közigazgatási területén elhelyezkedő, az ingatlan-nyilvántartás
szerinti 26092/1 helyrajzi számú, természetben a  Budapest XIII. kerület, Madarász Viktor utca 12–16. szám alatti
ingatlanon, illetve az  ezen ingatlanból telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított ingatlanokon
irodaház megvalósítására irányuló beruházással (a továbbiakban: Beruházás) függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) a Beruházás keretében vagy ahhoz kapcsolódóan útépítési, közműfejlesztési és -csatlakozási munkák
érdekében az (1) bekezdés szerinti ingatlannal szomszédos ingatlanokat érintik, valamint
b) a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg, illetve az előzetes vizsgálati eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével –
tizenöt nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § (1) A  Beruházással érintett építmények, önálló rendeltetési egységek esetében az  országos településrendezési
és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: OTÉK) és a  vonatkozó
településrendezési eszközöket azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  tetőkert telekre előírt legkisebb
zöldfelületbe történő beszámításakor a  tetőkert összterületéből zöldfelületként számítható rész értékei
az OTÉK 5. számú melléklet 1. pontja szerint kategóriánként 25%-kal növelhetők.
(2) A Beruházással összefüggésben a kulturális örökség védelmével kapcsolatos szabályokról szóló 496/2016. (XII. 28.)
Korm. rendeletet a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) örökségvédelmi bejelentési eljárás lefolytatására nincs szükség,
b) egyszerűsített előzetes régészeti dokumentáció készíthető, amelynek elkészítéséhez próbafeltárásra nincs
szükség.
 (3) A  Beruházással összefüggésben az  OTÉK-ot és az  Országos Tűzvédelmi Szabályzatról szóló miniszteri rendeletet
a következők figyelembevételével, illetve eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a tervezett épület átriumában a  3% füstelvezetés és légpótlás megvalósítása mellett a  függőleges
tűzterjedési gátak, valamint a függőleges tűzszakasz határoknál a vízszintes tűzterjedési gátak alakítandók ki,
az átriumban a határoló homlokzatokon a tűzgátló falak, illetve tűzgátló válaszfalak kialakítási kötelezettsége
a tűzterjedési gátakon kívül nem szükséges,
b) az átrium hő- és füstelvezető felületeinek kiosztása során az átrium légterén keresztül haladó tűzszakasz határ
vonalvezetését nem kell figyelembe venni,
c) a központi szellőző rendszerek leállítását az épület zónás kiürítéséhez kell igazítani,
d) a pinceszinti gépjárműtároló tűzszakaszokban füstszakaszok nélküli hő- és füstelvezetés megvalósítható,
e) a pinceszinti gépjárműtárolókban a légpótló nyílások elhelyezési magasságára nincs korlátozás.
6. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 8. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
8. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdésében a „telekalakítási eljárás jogerős befejezését” szövegrész helyébe a „telekalakítási eljárás
keretében hozott döntés véglegessé válását” szöveg lép.
(2) Hatályát veszti a 3. § (4) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök