type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1237/2013. (IV. 23.) Korm. határozata a MAL Zrt. részére előírt hatósági és egyéb kötelezések végrehajtásának finanszírozásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a MAL Magyar Alumínium Termelő
és Kereskedelmi Zárkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MAL Zrt.) részére előírt hatósági és egyéb
kötelezések végrehajtásának finanszírozására 1500,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi
központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 5. Magyar Bányászati és Földtani Hivatal cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: 2014. június 30.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon arról, hogy
a  MAL Zrt. részére előírt hatósági és egyéb kötelezések végrehajtásából eredő feladatok további támogatásához
legfeljebb 2700,0 millió forint a 2013. év második féléve során rendelkezésre álljon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: 2013. július 31. orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2015. (XII. 7.) MEKH rendelete a szomszédos nem EU-tagállam földgázszállító rendszeréhez kapcsolódó határkeresztező gázvezeték betáplálási-kiadási pontján a havi megszakítható kapacitások felajánlási határidejéről.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133/A.  § 6.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Energetikai
és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § b)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § Az  e  rendeletben használt fogalmakat a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény és a  felhatalmazása alapján
kiadott jogszabályok, valamint a  földgázszállító rendszerekben alkalmazott kapacitásallokációs mechanizmusokat
szabályozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról és a  715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet kiegészítéséről szóló 984/2013/EU bizottsági rendelet alapján kell értelmezni.
2. § A  nem EU-tagállam földgázszállító rendszeréhez kapcsolódó határkeresztező gázvezeték betáplálási-kiadási
pontjára a  szállítási rendszerüzemeltető a  havi megszakítható kapacitásokat az  adott hónap első naptári napját
megelőző harmadik munkanapon köteles lekötésre felajánlani.
3. § Ez a rendelet 2015. december 8-án lép hatályba.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
22/2013. (IX. 6.) VM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében, valamint 38. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Dr. Kiss Elizát a Vidékfejlesztési Minisztérium hegyközségek megújításáért és a szőlő-bor ágazat fejlesztéséért felelős
miniszteri biztosnak nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a szőlő-bor ágazat fejlesztésének előmozdítása érdekében közreműködik:
a) az ágazati jogszabályok, különösen a hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény végrehajtásával
kapcsolatos jogszabályok, módszertani ajánlások, eljárásrendek, végrehajtási szabályok előkészítésében,
b) a vidékfejlesztési miniszter által eseti megbízás alapján kiadott feladatok lebonyolításában.
3. § A miniszteri biztos megbízatása 2013. szeptember 1. napjától 2013. december 31. napjáig terjedő időtartamra szól.
4. § Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
70/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Csillag  Ferenc rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország rijádi nagykövetségének a  vezetésére,
valamint Magyarországnak a  Bahreini Királyságban és a  Jemeni Köztársaságban való képviseletére kapott
megbízása érintetlenül hagyása mellett – felmentem Magyarországnak az Ománi Szultánságban való képviseletére
kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2015. (IV. 23.) AB határozata a Kúria Kvk.II.37.345/2015/3. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Kúria Kvk.II.37.345/2015/3. számú végzése alaptörvény-ellenes, ezért azt
megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
I. [1] 1. A Fidesz Ajkai Szervezete (képviseli: Stollár Mihály Ferenc, elnök) (a továbbiakban: indítványozó) az Alaptörvény
24. cikk (2) bekezdés d) pontja, az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a,
valamint a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a  továbbiakban: Ve.) 233.  §-a alapján 2015. április
16-án a Kúriánál az Alkotmánybírósághoz címezve alkotmányjogi panaszt nyújtott be a Kúria Kvk.II.37.345/2015/3.
számú végzése ellen.
[2] Alkotmányjogi panaszában kérte, hogy az  Alkotmánybíróság állapítsa meg a  Kúria végzésének alaptörvényellenességét, és semmisítse meg azt, mert sérti az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdésében foglalt véleménynyilvánítás
szabadságához való jogát, valamint a B) cikk (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvét.
[3] 2. Az  ügy előzményéhez tartozik, hogy egy magánszemély 2015. április 1-jén kifogást nyújtott be a  Veszprém
Megye 03. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottsághoz (a  továbbiakban: OEVB). Ebben
előadta, hogy a  Ve. 2.  § (1)  bekezdés e)  pontjára tekintettel a  Fidesz Ajkai Szervezete nem jóhiszeműen és nem
rendeltetésszerűen gyakorolta jogait akkor, amikor a közösségi oldalán 2015. március 29-én megosztott „Pad Ferenc
bemutatkozik” címmel egy videót. Szerinte a Fidesz Ajkai Szervezete a videóban szereplő közlésekkel („A cég vezetői
között ott ült Pad Ferenc”; „Pad Ferenc dolga az  lett volna, hogy megakadályozza a katasztrófát, de ő semmit sem
tett”) valótlan tényeket híresztel, továbbá a kifogást tevő becsületén túl a választók jogos érdekét is sérti, mert ezek
a közlések alkalmasak arra, hogy a közvéleményt, a választókat negatívan befolyásolják.
[4] Az indítványozó szerint a  vizsgált videó a  kifogást tevő és az  ún. „vörösiszap-katasztrófa” néven ismert esemény
közötti összefüggéseket mutatta be, tekintettel arra, hogy a  kifogást tevő a  2015. április 12-re kiírt országgyűlési
időközi választás egyik jelöltje, egyben a MAL Zrt. felügyelő bizottságának tagja volt a katasztrófa bekövetkezésekor.
[5] Az OEVB a  kifogást 38/2015. (IV. 02.) számú határozatával elutasította. Határozatában megállapította, hogy
a kifogást tevő jelölt a katasztrófa idején a MAL Zrt. felügyelő bizottságának tagja volt, ez pedig a közfelfogás szerint
egyenértékű, azonos megítélés alá esik a  társaság vezetőségi tagságával, figyelemmel arra is, hogy a  felügyelő
bizottságnak és tagjainak kötelezettségei közé tartozik minden, a  vállalat működésével kapcsolatos anomália
jelzése. Az OEVB köztudomású tényként kezelte, hogy a vállalat részéről senki sem tett semmit a tragédia elkerülése
érdekében.
[6] 3. A  kifogást tevő fellebbezése folytán eljárt Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) 67/2015. számú,
2015. április 8-án kelt határozatával az OEVB határozatát – az indokolás kiegészítésével – helybenhagyta.
[7] Az NVB az ügy elbírálása során irányadónak tekintette az Alkotmánybíróságnak az 5/2015. (II. 25.) AB határozatában,
valamint a  13/2014. (IV. 18.) AB határozatában kifejtett álláspontját, majd az  alkotmánybírósági határozatokban
foglaltakat is figyelembe véve vizsgálta az eljárás tárgyává tett kijelentések megjelenésének módját, körülményeit,
tárgyát, kontextusát, a közlés célját.
[8] Határozatában – az  OEVB határozatában foglaltakkal egyetértve, annak indokolását kiegészítve – megállapította,
hogy a  kifogásolt kijelentések az  időközi választással összefüggésben tett megszólalások, a  jelölt alkalmasságáról
szóló megnyilvánulások, ezáltal a  közügyek szabad vitatásával állnak összefüggésben. Ebből kifolyólag ezek
a  közlések a  véleménynyilvánítás szabadsága nyújtotta, magasabb szintű védelmet élveznek. A  videó kifogásolt
tartalma az  időközi országgyűlési képviselőválasztás jelöltjével, vagyis közszereplővel szembeni értékítéletet
kifejező olyan bírálat, melyből a jelölt politikusi mivoltának alkalmatlanságára kívánja felhívni a választók figyelmét
a videó megosztója.
[9] 4. Az NVB határozata ellen közvetlen érintettségére hivatkozással a kérelmező nyújtott be felülvizsgálati kérelmet,
melyben kérte annak megváltoztatását. Kérelmében többek között arra hivatkozott, hogy szerinte téves
az  a  megállapítás, hogy a  kifogásolt videóban véleménynyilvánítás hangzott el és nem tényállítás. Álláspontja
szerint a  véleménynyilvánítás szabadsága kampányidőszakban sem lehet teljesen korlátlan, a  jelölt becsületét,
méltóságát sértő közlésre – ha az  vélemény formájában is jelenik meg –, nem terjed ki a  véleménynyilvánítási
szabadság.
[10] A Kúria Kvk.II.37.345/2015/3. számú végzésével az  NVB határozatát – az  OEVB határozatra is kiterjedően –
megváltoztatta, és a  Fidesz Ajkai Szervezetét a  további jogsértéstől eltiltotta. Végzésében kimondta, hogy
alaptalanul állapította meg az  NVB és az  OEVB, hogy a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelménye
nem sérült. A  Kúria indokolásában kifejtette, hogy a  kifogásolt videóban az  OEVB és az  NVB által elbírált
megfogalmazás tartalmaz tényállításnak minősülő kijelentéseket, így azok nem állnak az  Alaptörvény IX.  cikk
(1)  bekezdésben megfogalmazott véleménynyilvánítás szabadságának védelme alatt. A  Kúria nem vitatta,
hogy a  videó közvetetten megfogalmaz értékítéletet, illetőleg véleményt is, így amikor közönyösnek állítja be
a MAL Zrt. ügyeiben a jelöltet, illetőleg amikor az országgyűlési posztra való alkalmatlanságát sugallja. Ezek a Kúria
szerint olyan vélemények, amelyek a  véleményszabadság körébe esnek és alkotmányos védelmet élveznek.
A  véleménynyilvánítás szabadsága ugyanakkor nem adhat teret valótlan tényállításokon alapulva, más személy
súlyos bűncselekménnyel való megvádolásához. Erre tekintettel megállapította, hogy a  vizsgált kijelentések
alkalmasak a  választói akarat befolyásolására, és sértik a  Ve. 2.  § (1)  bekezdés e)  pontjában foglalt választási
alapelvet.
[11] 5. Az  indítványozó ezt követően fordult az  Alkotmánybírósághoz a  Kúria végzése alaptörvény-ellenessége
megállapítása és megsemmisítése iránt.
[12] 5.1. Előadta, hogy a  Kúria további két ügyben a  jelen ügyben kifogásolt végzésével teljesen megegyező tartalmú
végzést hozott (lásd: Kvk.II.37.344/2015/3. számú és Kvk.II.37.346/2015/3. számú végzések), azonban egy
további ügyben helyben hagyta az  NVB – kifogást elutasító – határozatát, melyben az  adott ügyhöz hasonló
tartalmú politikai szórólapok vizsgálata képezte az  eljárás tárgyát, azonos kifogást tevő – kérelmező beadványai
alapján. A  Kúria a  Kvk.II.37.343/2015/3. számú döntését – a  támadott és a  fent hivatkozott további végzésekkel
azonos napon – 2015. április 13-án hozta meg. A  sérelmes szórólap az  alábbi közléseket tartalmazta: „Pad Ferenc
az iszapkatasztrófa idején a vezetőség tagja volt a MAL Zrt.-nél. Semmit sem tett a tragédia elkerüléséért.” Az utóbbi
esetben a  Kúria az  idézett mondatokat véleménynyilvánításként értékelte, ami az  indítványozó szerint azt jelenti,
hogy a véleménynyilvánítás szabadságának határait – és ezen keresztül annak jóhiszemű és tisztességes eljáráshoz
való viszonyát is – eltérően ítélte meg. Az indítványozó szerint a Kúria ezt a különbséget (tényközlés vagy értékítélet)
kizárólag azon az alapon tette, hogy a kifogásolt közlés hordozója eltérő volt, egyik esetben papír alapú szórólap,
a többi esetben pedig videó, azonban szerinte a véleménynyilvánítás szabadsága nem függhet attól, hogy az adott
tartalom milyen konkrét formában jelenik meg.
[13] Álláspontja szerint az  adott videó politikai véleményt tartalmaz, az  abban megjelenő kijelentéseket nem „jogi
tényként” közölte. Politikai véleményét az  Alaptörvény IX.  cikkében biztosított véleménynyilvánítás szabadságával
összefüggésben tette közzé, és, mivel véleményről van szó, igazságtartalma nem vizsgálható, szerinte a „vélemények
esetében a  hamisság bizonyítása értelmezhetetlen”. Ennek alátámasztásául hivatkozik a  30/1992. (V. 26.)
AB határozatra is.
[14] A 36/1994. (VI. 24.) AB határozat alapján kifejti azt is, hogy mivel a  sérelmes közlések közszereplőre vonatkoznak,
esetükben a  véleménynyilvánítás szabadsága nagyobb védelmet élvez. Ennek az  indítványozó szerint éppen
az a magyarázata, hogy a közszereplők épp a nekik jutó nagyobb figyelem miatt könnyebben meg tudják védeni
magukat a hamis állításokkal, negatív véleményekkel szemben.
[15] Az indítványozó szerint a  véleménynyilvánítás szabadságának a  politikai folyamatokban is kiemelt szerepe
van, hiszen a  vélemény – mind a  pozitív, mind a  negatív („negatív kampány”) – a  meggyőzés, a  választói akarat
befolyásolása eszköze lehet, sőt az  5/2015. (II. 25.) AB határozat alapján szerinte a  politikai vélemény – amellett,
hogy alkotmányos védelmet élvez – kifejezetten hasznos is.
[16] Az indítványozó arra is hivatkozik, hogy ha az Alkotmánybíróság nem állapítaná meg a Kúria döntése alaptörvényellenességét, az  a  politikai szereplőket jelentős öncenzúrára kényszerítené, valamint a  jövőbeni kampányok során
a véleménynyilvánítás leépülését eredményezné.
[17] 5.2. A  véleménynyilvánítási szabadság állított sérelmén túl az  indítványozó a  Kúria döntését ellentétesnek tartja
a  jogállamiság, illetőleg az  annak részét képező jogbiztonság elvével. Szerinte azáltal, hogy a  Kúria hasonló jogi
helyzet elbírálása során gyökeresen eltérő következtetésre jutott a véleménynyilvánítási szabadság által biztosított
védelem terjedelmét illetően, kiszámíthatatlanná vált, hogy a jelölő szervezetek tevékenységüket milyen szabályok
és korlátok mentén végezhetik.
II. [18] 1. Az alkotmányjogi panasz az Abtv.-ben meghatározott formai és tartalmi követelményeknek megfelel.
 [19] Az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság tanácsa mérlegelési jogkörben vizsgálja az alkotmányjogi
panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a  27.  § szerinti érintettséget,
a jogorvoslat kimerítését, valamint a 29–31. § szerinti feltételeket.
[20] Az Abtv. 27. §-ában meghatározott egyedi ügyben való érintettség megállapítható: az indítványt benyújtó személy
az  elnöke, hivatalos képviselője az  indítványozó szervezetnek, amely az  alkotmányjogi panasszal támadott
ügy kötelezettje. A  panasz az  Abtv. 27.  § b)  pontjában foglaltaknak is eleget tesz: az  indítványozónak további
jogorvoslati lehetőség nem áll rendelkezésére.
[21] Az alkotmányjogi panasz az  Abtv. 52.  § (1b)  bekezdés a)–f )  pontjaiban foglalt feltételeknek maradéktalanul
megfelel. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a panasz a törvényes határidőn belül, azaz a támadott végzés
kézhezvételétől számított 3 napon belül érkezett [Ve. 233. § (1) bekezdés].
[22] 2. Az Abtv. 29. §-a alapján az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának további feltétele, hogy az alkotmányjogi
panasz a  bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség lehetőségét vagy alapvető alkotmányjogi
jelentőségű kérdést vessen fel. E két feltétel alternatív jellegű, így az egyik fennállása önmagában is megalapozza
az  Alkotmánybíróság érdemi eljárását {erről lásd: 3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30], illetve 34/2013.
(XI. 22.) AB határozat, Indokolás [18]}. A  feltételek meglétének a  vizsgálata az  Alkotmánybíróság mérlegelési
jogkörébe tartozik.
[23] A jelen alkotmányjogi panasszal összefüggésben az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy a támadott végzésnek
a véleménynyilvánítás szabadságát érintő jogértelmezése felveti a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvényellenesség lehetőségét.
[24] 3. Az alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság az Ügyrend 31. § (6) bekezdését alkalmazva – a befogadási eljárás
lefolytatásának mellőzésével – érdemben bírálta el.
III. [25] Az alkotmányjogi panasz megalapozott. [26] 1. Az Alkotmánybíróság jelen ügyben azt vizsgálta, hogy a Kúria döntése és az abban foglalt jogértelmezés sérti-e
az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdésében deklarált véleménynyilvánítás szabadságát.
[27] A 25/2013. (X. 4.) AB határozat indokolásának [49] bekezdése értelmében az Alkotmánybíróságnak az alkotmányjogi
panasz alapján folytatott eljárásokban elsősorban jogvédelmi szerepe van, mert az  Abtv. 26–27.  § rendelkezései
értelmében az  a  feladata, hogy az  Alaptörvényben biztosított alkotmányos alapjogoknak ténylegesen érvényt
szerezzen.
[28] Az Alkotmánybíróság az  Alaptörvény 24.  cikk (1)  bekezdésének értelmében az  Alaptörvény védelmének legfőbb
szerve. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdésének d) pontja alapján a bírói
döntéseket az  alkotmányosság szempontjából ellenőrizheti, és jogköre a  bírói döntést érdemben befolyásoló
alaptörvény-ellenesség vizsgálatára és kiküszöbölésére korlátozódik. Az  Alkotmánybíróság az  Abtv. 27.  §-ában
szabályozott hatáskörében eljárva a bírói döntés és az Alaptörvény összhangját biztosítja.
[29] 2. Az Alkotmánybíróság már több döntésében foglalkozott a véleménynyilvánítási szabadság kampánytevékenység
során érvényesülő korlátaival.
[30] 2.1. Így a  60/2003. (XI. 26.) AB határozatban a  testület megállapította, hogy „[a] médiának a  közvélemény
befolyásolásában különösen nagy szerepe van, és különösen fontos az, hogy a választási kampányok időszakában
a  műsorszolgáltatás keretében érvényesülhessen a  véleménynyilvánítás szabadságának, valamint a  közérdekű
adatok megismerésének joga.” [ABH 2003, 620, 621.]
[31] Az Alkotmánybíróság a  7/2014. (III. 7.) AB határozatában (a  továbbiakban: Abh1.) átfogóan és részletezően
értékelte a  közszereplők személyiségi jogainak korlátozhatóságát a  közügyek szabad vitatását biztosító alapjogok
gyakorlása érdekében. A  választási kampány a  közügyek szabad vitatásának egyik, a  választójog szabályai körébe
vont megnyilvánulása. Az  indítványozó által megosztott videó a  Ve. 140.  §-a szerinti, ott külön nem nevesített
kampányeszközök egyike. A kampányeszközökkel a  jelöltek és jelölő szervezetek közvetlenül a választópolgárokat
szólítják meg, hogy a  kampányeszközök tartalmával őket informálják és a  döntésüket elősegítsék. A  választási
kampány során tehát nemcsak egyszerűen a  közügyeket vitatják meg az  emberek, hanem tájékozódnak annak
érdekében, hogy a szavazás napján megfontolt döntést tudjanak hozni.
[32] Az Alkotmánybíróság az  Abh1.-ben kifejtette, hogy a  közügyek szabad megvitatásához fontos társadalmi érdek
fűződik. Az  Abh1. ezen fontos társadalmi érdek érvényesülésének alaptörvényi összefüggéseit megragadva,
hangsúlyozta: „az Alaptörvény megerősítette az alkotmánybírósági gyakorlatban kialakult azt az értelmezést, mely
szerint a  szólás- és sajtószabadság kettős igazolással bír, azaz az  egyéni önkifejezés, illetve a  politikai közösség
demokratikus működése szempontjából egyaránt kulcsfontosságú. Az Alaptörvényben megerősített kettős igazolás
pedig azt jelenti, hogy a  véleményszabadságnak az  alapjogok körében elfoglalt kitüntetett helyére vonatkozó
értelmezés is változatlanul érvényes” {Indokolás [23]}.
[33] Az 1/2013. (I. 7.) AB határozatban pedig azt mondta ki az  Alkotmánybíróság, hogy „[a] politikai reklám
a  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény értelmében tartalmilag
valamely párt, politikai mozgalom vagy a  kormány népszerűsítését szolgáló vagy támogatására ösztönző, illetve
azok nevét, célját, tevékenységét, jelszavát, emblémáját népszerűsítő műsorszám. Legtipikusabban tehát a politikai
reklámozás mindenekelőtt a  választáson induló pártok, jelölő szervezetek véleménynyilvánítását érinti. […]
[A]z Alaptörvény IX.  cikke mindenkinek biztosítja a  szabad politikai véleménynyilvánítás jogát, amely
megnyilvánulhat politikai reklámok közzétételében is” {Indokolás [93]–[94]}.
[34] 2.2. Az  5/2015. (II. 25.) AB határozatban (a  továbbiakban: Abh2.) a  testület a  fenti okfejtésre visszautalva mondta
ki általános érvénnyel, hogy „az Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésében elismert véleménynyilvánítási szabadság
kiterjed a  választási kampány során a  jelöltek és a  jelölő szervezetek által folytatott kampánytevékenységre.”
{Indokolás [23]}
[35] Az Abh2.-ben a  testület rámutatott, hogy „[v]álasztási kampányban tipikusan a  közszereplők egymás közti
kontextusában kell értelmezni és megítélni a  véleménynyilvánítási szabadságot, illetve annak korlátait.
Ez  mindenekelőtt annyit jelent, hogy az  egymással versengő jelöltek igyekeznek előnyt szerezni, s ennek elérése
érdekében nyíltan és akár kendőzetlenül is megnyilvánulhatnak. Társadalmi érdek, hogy a  kampányban nemcsak
a  közügyeket, hanem az  egyes jelöltek alkalmasságát és a  jelölő/támogató szervezet programját is megvitassák.
Ez  alkalmanként kemény verbális csatározásokat is jelenthet, de ez  része a  kampány során megvalósuló
véleménynyilvánítási szabadságnak.” {Indokolás [26]}
[36] Az Abh2.-ben is megerősítette az Alkotmánybíróság a 31/2014. (X. 9.) AB határozatban rögzített azon álláspontját,
miszerint a  választási kampányban a  másik jelöltet negatív színben feltüntető kijelentések a  véleménynyilvánítási
szabadság körébe tartoznak, ha ezzel a választópolgárok döntési lehetőségét kívánják elősegíteni {lásd: Indokolás
[30]}.
[37] Az Alkotmánybíróság gyakorlatában tehát fokozott alkotmányos védelmet élveznek az olyan értékítéletek, amelyek
a közügyekre vonatkozó vélemények ütközésében kapnak hangot.
[38] Az Alkotmánybíróság ugyanakkor az  Alaptörvény IX.  cikk (4)  bekezdésében foglaltakra is figyelemmel többször
kihangsúlyozta azt is, hogy a  véleménynyilvánítás szabadsága nem nyújt védelmet az  olyan öncélú, a  közügyek
vitatásának körén kívül eső, így a magán-, vagy családi élettel kapcsolatos közlésekkel szemben, amelyek kizárólag
az  emberi státusz nyilvánvaló és súlyos becsmérlésében (vagyis az  emberi méltóság korlátozhatatlan magjának
megsértése), a másik személy puszta megalázásában, vagy bántó és sértő kifejezések használatában nyilvánulnak
meg {lásd: 7/2014. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [60] és [62]; 13/2014 (IV. 18.) AB határozat, Indokolás [40]}.
[39] 3. A  választási eljárás során a  választási szervek kifogást elbíráló döntéseit felülvizsgáló bíróságok a  választásra
irányadó jogszabály, illetve a  választás és a  választási eljárás alapelveinek megsértését vizsgálják eljárásukban,
melynek során a  választási eljárási rendszer sajátosságai, így különösen a  szoros eljárási határidők következtében
széleskörű bizonyítási eljárást nem folytatnak le.
[40] A választási eljárás jogorvoslati rendszerében eljáró bíróságoknak is figyelemmel kell lenniük az  Alaptörvény
28.  cikkére, vagyis a  jogalkalmazás során a  jogszabályok szövegét elsősorban azok céljával és az  Alaptörvénnyel
összhangban kell értelmezniük.
[41] A jelen ügyben vizsgált bírói döntés azt állapította meg, hogy a  közzétett videó hamis tényállításokat tartalmaz,
illetve, hogy a  véleménynyilvánítás szabadsága nem adhat teret valótlan tényállításokon alapulva, más
személy súlyos bűncselekménnyel való megvádolásához; majd ezek alapján azt a  következtetést vonta le, hogy
az  egyik jelölő szerv indítványozó által képviselt városi szervezete a  Ve.-ben alapelvként deklarált jóhiszemű és
rendeltetésszerű joggyakorlás elvét megsértette, és eltiltotta a további jogsértéstől.
[42] Az Alkotmánybíróság fent ismertetett gyakorlatával összhangban azt vizsgálta meg, hogy a  közzétett videó és
az abban foglalt közlés a közügyek szabad vitatásának körébe esik-e.
[43] A konkrét közlés körülményeinek, tárgyának és céljának figyelembevételével az  Alkotmánybíróság azt állapította
meg, hogy a  választási kampány során közzétett videó és annak közlései egyértelműen a  véleménynyilvánítás
szabadságának fokozott védelmét élvező közügyek szabad vitatásának fogalmi körébe tartoznak. A Kúria a döntése
meghozatalakor tehát nem volt tekintettel arra, hogy a  jelölő szerv indítványozó által képviselt városi szervezete
politikai véleményként tette közzé a videót egy választási kampány során. Az értékítélet illetve a tényállítás közötti
különbségtétel alkotmányossági relevanciája az  Abh1.-ben kifejtettek szerint a  következő: „A véleménynyilvánítás
szabadsága az  értékítéletet kifejező, az  egyén személyes meggyőződését közlő megszólalásokra attól függetlenül
kiterjed, hogy a  vélemény értékes vagy értéktelen, helyes vagy helytelen, tiszteletre méltó vagy elvetendő.
A  tényállítást tartalmazó megnyilvánulások szintén részei a  szólásszabadságnak. Egyrészt valamely tény közlése
is kifejezhet személyes véleményt, másrészt tényközlések nélkül a  véleményformálás is ellehetetlenülne. A  szólásés sajtószabadság határainak megvonásánál mindazonáltal indokolt különbséget tenni az  értékítéletek és
a  tényállítások védettsége között [36/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 219, 230.]. Az  indítványozó tehát
értékítéletet közvetített, amely nem az ellenérdekelt jelölt büntetőjogi felelősségre vonására irányult.
[44] Az Alkotmánybíróság hangsúlyozza, hogy a  jelen, kifejezetten politikai jellegű választási ügyben eljárva a konkrét
ügy összes értékelt körülményére figyelemmel volt, és döntését erre tekintettel hozta meg.
[45] 4. A  fentiekben kifejtettek alapján az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  Kúria Kvk.II.37.345/2015/3. számú
végzése sérti az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdésében foglalt véleménynyilvánítás szabadságához való jogot, ezért
a végzést megsemmisítette.
[46] 5. Mivel az  Alkotmánybíróság a  Kúria végzésének alaptörvény-ellenességét az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdése
alapján megállapította, a  végzésnek az  Alaptörvény hivatkozott további rendelkezésével összefüggő tartalmi
vizsgálatát mellőzte.
[47] 6. Az  Alkotmánybíróság e  határozatának a  Magyar Közlönyben történő közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdés
második mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2015. április 20. Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
39/2015. (XII. 17.) BM utasítása a Magyar Államkincstár központosított illetményszámfejtő rendszerének és a belügyi szervek elektronikus személyügyi nyilvántartó rendszereinek összehangolásából adódó feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló kormányrendeletnek a központosított illetményszámfejtés kiterjesztésével összefüggő módosításáról szóló 243/2015. (IX. 8.)
Korm. rendelet végrehajtása érdekében a következő utasítást adom ki:
1. § Ezen utasítás hatálya kiterjed:
a) a Belügyminisztérium hivatali szervezeteire (a továbbiakban: BM), valamint
b) a belügyminiszter által irányított, felügyelt minisztériumi szervekre és önálló belügyi szervekre, kivéve
az Alkotmányvédelmi Hivatalt és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatot [a b) alpont tekintetében a továbbiakban
együtt: belügyi szervek].
2. § A Magyar Államkincstár központosított illetményszámfejtő rendszere (a továbbiakban: KIRA) útján kell biztosítani
a BM-nél és belügyi szerveknél foglalkoztatott
a) kormánytisztviselők,
b) állami vezetők,
c) közalkalmazottak,
d) igazságügyi alkalmazottak,
e) munkaviszonyban,
f ) hivatásos szolgálati jogviszonyban,
g) munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban állók
személyi juttatásainak (illetmények és a  jogviszony alapján járó egyéb juttatások), egészségbiztosítási ellátásainak
(úgymint táppénz, gyed, csecsemőgondozási díj, baleseti táppénz), valamint a munkáltatókat terhelő közterheknek
elszámolását.
3. § (1) Ezen utasítás kiadásakor a KIRA-rendszerbe rögzíthető modulok (kommunikációs felületek) a következők: munkaügyi
adatok, távollét adatok, mozgóbér adatok, beosztás adatok, egyéb juttatás adatok, levonás adatok (intézményi
levonások). A  KIRA-ba történő adatközlés végrehajtható direkt módon a  Magyar Államkincstár által üzemeltetett
online felületen keresztül (interaktív adatközlés), illetve indirekt módon a KIRA-rendszerhez biztosított ún. interfész
adatkapcsolattal (elektronikus adatközlés). Utóbbi tekintetében az  adatközlést a  KIRA mindenkori interfész
specifikációjában foglalt szabályok és eljárások (struktúra leírás Excel formában .xlsx, valamint xml séma definíciós
állomány .xsd) figyelembevételével kell végrehajtani.
(2) A BM személyi állományába tartozó állami vezetők munkaügyi adatai az  illetmény számfejtése tekintetében, jelen
utasítás alkalmazásakor, kizárólag interaktív adatközléssel rögzíthetők a KIRA-ban.
4. § A BM és a belügyi szervek vezetői a központi, illetve területi személyügyi és gazdasági szervek közötti kommunikáció
elősegítése és a  KIRA-rendszer alkalmazásával összefüggésben keletkező többletfeladatok elláthatósága, valamint
a szakterületek közötti folyamatos, naprakész és gördülékeny munkavégzés érdekében kijelölnek szakterületenként
legalább egy, legfeljebb három, azaz központi, területi, illetve szükség szerint helyi szervenként összesen legfeljebb
hat főt (a továbbiakban: intézményi KIRA-koordinátor) a  személyi állományból, akik kölcsönösen rendelkeznek
betekintési jogosultsággal a  személyügyi nyilvántartó rendszer személyes és munkaügyi adatokat tartalmazó
moduljaiba, illetve a  KIRA-rendszer munkaügyi interfész által feltölthető és adatellenőrzésre alkalmas felületeibe.
Fentieken túl a  személyügyi szervtől kijelölt intézményi KIRA-koordinátor (a továbbiakban: személyügyi
KIRA-koordinátor) a  személyügyi nyilvántartáshoz, a  gazdasági szervtől kijelölt intézményi KIRA-koordinátor
(a  továbbiakban: gazdasági KIRA-koordinátor) pedig a  KIRA-rendszerhez rendelt, szükséges mértékű adatrögzítési
jogosultsággal is rendelkezik.
5. § (1) A  BM, valamint a  belügyi szervek központi és területi személyügyi szervei (a továbbiakban: személyügyi szerv)
a kezelésükben lévő személyügyi nyilvántartó rendszerben naprakészen nyilvántartják a KIRA munkaügyi moduljával
interfészen keresztül történő adatközléshez szükséges valamennyi – jogszabályban rögzített – adatot, amely magában
foglalja a  4.  §-ban körülírt, a  munkaügyi modulra vonatkozó specifikációban meghatározott kötelező, illetve
az  illetményszámfejtés hibátlan elvégzéséhez szükséges, elvárt adatokat (a továbbiakban: munkaügyi adatok),
különös tekintettel a munkáltatói intézkedéssel hatályba lépő valamennyi illetményadatra.
(2) Amennyiben valamely, az (1) bekezdésben meghatározott adat nem áll rendelkezésre a személyügyi nyilvántartásban,
úgy a személyügyi szerv soron kívül intézkedik az adatnak személyes közlés útján, közokirat bemutatását követően
vagy adatközlő lapon történő pótlásáról a személyi állomány vonatkozásában.
(3) A KIRA-rendszerbe történő munkaügyi adatközlés akkor válik szükségessé a személyi állomány tagja vonatkozásában,
ha az  (1)  bekezdés szerinti munkaügyi adatok tekintetében adatváltozás következik be, illetve új munkaviszony
létesítése esetén.
(4) A KIRA-ba interfészen történő adatközlés a személyügyi nyilvántartó rendszerből adatleválogatás útján kinyert .xml
adatfájl segítségével történik (a továbbiakban: munkaügyi adatfájl). A munkaügyi adatfájl csak az utolsó leválogatás
után bekövetkezett adatváltozással érintett személyi állomány munkaügyi adatait tartalmazza. Az  így előállított
adathalmazt a  KIRA-rendszerbe legfeljebb naponta egy alkalommal lehet, de legalább havonta, a  tárgyhó utolsó
napját megelőző munkanapon egy alkalommal kell feltölteni. Az  adatfeltöltés időpontjainak megválasztásakor
figyelemmel kell lenni arra, hogy a munkaügyi adatfájlba kerülő esetleges szerkezeti és tartalmi hibák, hiányosságok
még a  tárgyhó utolsó napját megelőzően ellenőrizhetők és javíthatók, illetve ismételt adatküldéssel a  Magyar
Államkincstár hónap végi pénzügyi zárását (a tárgyhó utolsó munkanapja) megelőzően a KIRA-ban véglegesíthetők
legyenek. Új munkaviszony létesítése estén az  adatokat, a  biztosítotti bejelentési kötelezettségre is figyelemmel,
legkésőbb a  jogviszony-létesítő okmány hatálybalépését megelőző munkanapon kell adatközléssel továbbítani
a KIRA-ba.
(5) A személyügyi nyilvántartásból a  személyügyi KIRA-koordinátor a  (4)  bekezdésben meghatározott gyakorisággal
elvégzi a munkaügyi adatfájl leválogatását, majd eljuttatja azt a gazdasági KIRA-koordinátor részére, aki rögzíti azt
a  KIRA-interfészen keresztül. A  KIRA-ból kinyerhető jegyzék fájlt, amely tartalmazza az  esetleges hibákat, illetve
a  betöltés sikerességére vonatkozó értesítést a  gazdasági KIRA-koordinátor soron kívül eljuttatja a  személyügyi
KIRA-koordinátor részére. A  személyügyi szerv az  így birtokába kerülő jegyzékfájlt feldolgozza, és szükség szerint,
figyelemmel a (4) bekezdésben foglaltakra, elvégzi a javításokat, hiánypótlásokat. A személyügyi KIRA-koordinátor ezt
követően ismételten leválogatja a  munkaügyi adatfájlt, majd eljuttatja a  gazdasági KIRA-koordinátor részére
az ismételt adatközlés érdekében.
(6) Adatellenőrzés céljából a  személyi állományra vonatkozó munkáltatói intézkedések egy példányát annak
jóváhagyását követően a személyügyi szerv megküldi a vele együttműködő gazdasági szerv részére. Amennyiben
a munkáltatói intézkedésben foglaltak interfész adatkapcsolattal kerülnek rögzítésre a KIRA-ban, úgy az esetleges
interaktív adatrögzítést elkerülendő, a  munkáltatói intézkedés a  gazdasági szerv részére küldendő példányán, jól
látható módon fel kell tüntetni a „KIRA-interfész adategyeztetés céljából” megjegyzést. Amennyiben a munkáltatói
intézkedés jellegéből vagy annak hatályából (pl. visszamenőleges hatály), illetve az  interfész adatkapcsolattal
összefüggő technikai hibából adódóan soron kívüli, interaktív adatrögzítést igényel a  KIRA-rendszerben, úgy
a „KIRA  adatrögzítés céljából” megjegyzést kell elhelyezni a  munkáltatói intézkedés gazdasági szervnek küldendő
példányán.
(7) Az (1)  bekezdésben meghatározott adatkörrel összefüggésben a  személyügyi szerv ezen utasítás hatálybalépését
követően, a  személyügyi nyilvántartás és a  KIRA-rendszer közötti adatszinkronizálhatóság érdekében, kizárólag
a személyügyi nyilvántartó rendszerben rögzített adatokról készíthet munkáltatói intézkedést.
6. § (1) A BM, valamint a belügyi szervek központi és területi gazdasági szerveinek (a továbbiakban: gazdasági szerv) feladatai
a személyi állomány vonatkozásában
a) a KIRA-rendszerben saját hatáskörben szükség szerint rögzíti, ellenőrzi és jóváhagyja a  távollét, mozgóbér,
munkarend, levonás adatok (intézményi levonások) és egyéb juttatás modulok 3.  §-ban meghatározott
adatkörét, interaktív és/vagy interfészen történő adatkommunikáció segítségével,
b) kezeli és alkalmazza a  KIRA online interaktív felületét, azon elvégzi az  illetményszámfejtéshez szükséges
adatrögzítéseket,
c) a munkaügyi adatfájl KIRA-rendszerben történő feltöltését követően ellenőrzi és felügyeli a  kapott adatok
tartalmi megfelelőségét az illetményszámfejtés elvégezhetősége szempontjából.
(2) Amennyiben az  adatellenőrzés hibákat, hiányosságokat tár fel, úgy a  gazdasági szerv soron kívül tájékoztatja
a  gazdasági KIRA-koordinátort, aki feltárja a  hiba valószínű okát, és erről szükség szerint értesíti a  személyügyi
KIRA-koordinátort, és alkalmazza az 5. § (5) bekezdésben körülírt eljárási rendet.
(3) A gazdasági szerv a  személyi állomány tagjának személyes, illetve munkaügyi adataiban (különös tekintettel
a bankszámla adatokra) bekövetkező változásokról nem fogadhat el a személyi állomány tagjától szóbeli bejelentést.
Amennyiben a személyi állomány tagja írásban fordul a gazdasági szervhez adatainak megváltozását illetően, úgy
az  írásos megkeresést a  személyügyi szerv részére késedelem nélkül továbbítani szükséges. A  személyügyi szerv
az adatváltozások jellegétől függően a személyügyi nyilvántartásban, a gazdasági szerv a KIRA-rendszerben rögzíti
az adatváltozás tényét, valamint az intézményi KIRA-koordinátorok bevonásával együttműködnek abban, hogy a csak
személyügyi nyilvántartásban rögzített adatváltozás legkésőbb a  soron következő interfész adatközléssel
a  KIRA-rendszerben is megjelenjen. A  személyügyi szervhez érkező, az  illetményszámfejtést is befolyásoló
adatváltozásokról a személyügyi szerv késedelem nélkül értesíti a vele együttműködő gazdasági szervet.
(4) A gazdasági szerv karbantartja a KIRA-rendszerben meghatározott intézményi azonosítók és adatok körét (témaszám,
főkönyvi számlaszám, törzsszám, szervezeti egységkód, COFOG, KIRA-végpontazonosító stb.), amelyek változása
esetén haladéktalanul értesítést küld a személyügyi szerv részére. Ezen adatok első alkalommal történő egyeztetését
jelen utasítás hatálybalépését követően soron kívül kezdeményezi a  személyügyi szervnél, a  személyügyi
nyilvántartásban lévő adatok felülvizsgálata céljából.
7. § (1) A  rendelkezési állományban lévő hivatásos és kirendelt közalkalmazotti személyi állományra vonatkozóan ezen
utasítás alkalmazása során figyelemmel kell lenni arra, hogy
a) a rendelkezési állományba helyezett személyi állomány tagjának illetményszámfejtését az  a  belügyi szerv
(a Belügyminisztériumba történő kinevezés esetén a BM) végzi, amelyik az illetmény tekintetében a pénzügyi
terhet viseli,
b) a munkaügyi adatfájl előállítása a személyi állomány tagjának illetményszámfejtését végző BM, illetve belügyi
szerv személyügyi szervénél történik.
(2) Abban az esetben, ha a rendelkezési állományban lévő személyi állomány tagjára vonatkozó munkáltatói intézkedést
nem az  (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott belügyi szerv készíti, úgy a  munkáltatói intézkedés tartalmáról
az  (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott személyügyi szervet – a  munkáltatói intézkedés megküldésével –
tájékoztatni kell.
8. § A személyügyi szerv és a  gazdasági szerv vezetői ezen utasítás végrehajtatása során kötelesek szorosan
együttműködni.
9. § Ezen utasításban foglaltakat a személyi állománnyal ismertetni kell.
10. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdés kivételével – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A 11. § 2016. január 1-én lép hatályba.
11. § Hatályát veszti a büntetés-végrehajtási szervezet egységes iratkezelési és titokvédelmi szabályzatáról szóló 7/2008.
(IK 2.) IRM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1/2012. (II. 16.) PSZÁF utasítása a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § a) pontjában, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában biztosított jogkörömnél fogva a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének
működési rendjét a következők szerint szabályozom. 1. § A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete szervezeti felépítését és működési rendjét a jelen utasítás mellékletét
képező Szervezeti és Működési Szabályzatban foglaltak szerint állapítom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2012. február 1-jétől kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszti a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 60/2010. számú
elnöki utasítás. Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
143/2011. (VII. 20.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Váradi László rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság bejrúti nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2010. október 21. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
65/2010. (VII. 30.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között az energiaellátás biztonságának növelése érdekében történő szénhidrogénipari együttműködésről, a közös államhatár mentén lévő szénhidrogén-előfordulások közös kutatásáról, valamint a közös államhatár mentén lévő szénhidrogén-előfordulások kitermeléséről szóló megállapodások létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között az energiaellátás biztonságának
növelése érdekében történő szénhidrogénipari együttműködésről, a közös államhatár mentén lévő szénhidrogénelőfordulások közös kutatásáról, valamint a közös államhatár mentén lévő szénhidrogén-előfordulások kitermeléséről
 szóló megállapodások (a továbbiakban: megállapodások) létrehozásával;
2. felhatalmazom az energiapolitikáért felelős minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az energiapolitikáért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhatalmazom a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a megállapodások létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom az energiapolitikáért felelős minisztert és a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a megállapodások létrehozását követően a megállapodások szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozatok
tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1714/2015. (X. 5.) Korm. határozata az Egységes Szabadalmi Bíróságról szóló megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért az  Egységes Szabadalmi Bíróságról szóló megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv
(a továbbiakban: Jegyzőkönyv) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Jegyzőkönyv szövegének – a megerősítés
fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. felhívja az  igazságügyi minisztert, valamint a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Jegyzőkönyv szövegének
végleges megállapítását követően, az  Egységes Szabadalmi Bíróságról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló
kormány-előterjesztésben a Jegyzőkönyv kihirdetésének előkészítéséről is gondoskodjanak.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1663/2017. (IX. 13.) Korm. határozata a gyámhatóságok megerősítéséről és a gyermekjogi képviselők létszámának emeléséről.
A Kormány a gyámhatóságok és a gyermekjogi képviselet megerősítése érdekében elrendeli
 1. a másodfokon eljáró gyámügyi ügyintézők létszámának 2018. január 1-jétől történő emelését és ennek keretében
összesen huszonegy új gyámügyi ügyintézői státus létrehozását, olyan módon, hogy a gyámügyi ügyintézők száma
a) a megyei kormányhivataloknál egy-egy fővel és
b) Budapest Főváros Kormányhivatalánál két fővel
bővüljön,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. január 1.
2. a gyermekjogi képviselők létszámának öt fővel történő emelését 2018. január 1-jétől.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. január 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1089/2011. (IV. 13.) Korm. határozata a Nemzetközi Beruházásbiztosítási Ügynökségnél a Magyar Köztársaságot képviselő kormányzótanácsi tagok felmentéséről, valamint új kormányzótanácsi tagok kinevezéséről.
A Kormány 1. a Nemzetközi Beruházásbiztosítási Ügynökség Kormányzótanácsában Nátrán Rolandot a Magyar Köztársaságot
képviselő kormányzóvá 2011. április 4-i hatállyal kinevezi; 2. a Nemzetközi Beruházásbiztosítási Ügynökség Kormányzótanácsában Varga Zsuzsannát a Magyar Köztársaságot
képviselő helyettes kormányzói tisztségből felmenti és egyidejűleg dr. Örlős Lászlót a Magyar Köztársaságot képviselő
helyettes kormányzóvá 2011. április 4-i hatállyal kinevezi; 3. felhívja a külügyminisztert, hogy az 1. és 2. pontban foglaltakról az érintett nemzetközi pénzügyi intézményt
tájékoztassa. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
89/2010. (IX. 24.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között Komárom és Komárno (Révkomárom) között a Duna folyamon új közúti határhíd építéséről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti
hatáskörömben eljárva, a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között Komárom és Komárno
(Révkomárom) között a Duna folyamon új közúti határhíd építéséről szóló egyezmény (a továbbiakban: egyezmény)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert és a külügyminisztert, hogy az egyezmény létrehozását követően
az egyezmény végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2013. (XII. 4.) KIM határozata a Magyar Közlöny szerkesztőbizottsága tagjának felkéréséről.
Az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 6. § (8) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva az alábbi határozatot hozom:
A Magyar Közlöny szerkesztőbizottságába az Országgyűlés Hivatala részéről dr. Soltész István helyett dr. Bárány Tibort
kérem fel.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1224/2017. (IV. 25.) Korm. határozata a MECSEKÉRC Környezetvédelmi Zártkörűen Működő Részvénytársasággal összefüggésben gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra a „Fenntartható és költséghatékony termálvíz visszasajtolás kútkiképzési technológiájának kifejlesztése” című támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
a  MECSEKÉRC Környezetvédelmi Zártkörűen Működő Részvénytársaság konzorciumvezetőként a  GINOP-2.2.1-15
azonosító számú, „K+F versenyképességi és kiválósági együttműködések” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt
megvalósítására irányuló felhívásra a  „Fenntartható és költséghatékony termálvíz visszasajtolás kútkiképzési
technológiájának kifejlesztése” című támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
35/2008. (HK 8.) MH KKK PK intézkedése az MH Katonai Közlekedési Központ gyakorló karjelzésének rendszeresítéséről.
A csapat karjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – az MH Katonai Közlekedési Központ (a továbbiakban: MH KKK) gyakorló karjelzés rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett gyakorló karjelzést rendszeresítem, viselését az
MH KKK hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az MH KKK pk. által rendszeresített gyakorló karjelzés szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű
színes grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint az MH Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség gondoskodik a jóváhagyott
gyakorló karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés
tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az MH KKK
személyi állományának karjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Mogyorósi József mk. alezredes s. k.,
MH Katonai Közlekedési Központ parancsnokhelyettes


text:
15/2006. (IV. 3.) OM rendelete az alap- és mesterképzési szakok képzési és kimeneti követelményeiről.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
153. §-a (2) bekezdésének b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján – a Magyar Rektori Konferencia, a Főiskolai
Főigazgatói Konferencia és a Művészeti Egyetemek Rektori Széke egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. § A felsőoktatásban megszerezhető végzettségi szinteket
leíró általános (nem szakspecifikus) jellemzőket (kompetenciákat) e rendelet 1. számú melléklete határozza meg.
2. § A felsőoktatási alapképzési szakok képzési és kimeneti
követelményeit e rendelet 2. számú melléklete határozza
meg.
3. § A felsőoktatási mesterképzési szakok képzési és kimeneti követelményeit – tanári szakképzettséget adó mesterképzési szak (a továbbiakban: tanári szak) kivételével –
e rendelet 3. számú melléklete határozza meg.
4. § (1) A tanári szak általános képzési és kimeneti követelményeit e rendelet 4. számú melléklete határozza meg.
(2) A tanári szakon megszerezhető tanári szakképzettségek jegyzékét a felsőoktatási alap- és mesterképzésről, valamint a szakindítási eljárás rendjéről szóló 289/2005.
(XII. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: kormányrendelet) 3. számú melléklete tartalmazza.
(3) A tanári szakra történő belépés feltételeire a kormányrendelet 12. §-ának (5) bekezdése az irányadó. Az ettől eltérő egyedi szabályokat a felsőoktatási intézmény tanulmányi és vizsgaszabályzatában határozza meg.
A rendelet mellékletekkel teljes szövegét a Magyar Közlöny 2006. évi
36. számának II. kötete tartalmazza, melyet az előfizetők kérésre megkapnak
(telefon: 266-9290/237 és 238 mellék; fax: 338-4746; postacím: 1394 Budapest 62, Pf. 357).
(4) A tanári szak három eleméről, azok kreditértékéről,
valamint az első és második tanári szakképzettség megszerzésére irányuló szakterületi modulok felvételének általános kereteiről a kormányrendelet 12–13. §-ai rendelkeznek.
5. § E rendelet 2–4. számú mellékleteiben meghatározott
alap- és mesterképzési szakokon az elsajátítandó szakmai
kompetenciák részét képezi a szaknak megfelelő informatikai írástudás (személyi számítógép, operációs rendszer,
szövegszerkesztő, táblázatkezelő, internet és az elektronikus levelezés használatával kapcsolatos ismeretek), továbbá az egészségfejlesztési alapismeretek, melyek magukban foglalják a környezet-, baleset- és fogyasztóvédelem
alapismereteit is.
6. § Az e rendelettel meghatározott képzési és kimeneti követelményeket kell alkalmazni a teljes idejű és részidős,
valamint a távoktatásként szervezett alap- és mesterképzésben is.
7. § (1) E rendelet 2006. július 1-jén lép hatályba.
(2) Az e rendeletben foglalt idegennyelvi követelményeket, valamint a gyakorlatigényes alapképzési szakokon
az összefüggő szakmai gyakorlat követelményét a 2006.
szeptember 1-jétől tanulmányaikat megkezdő hallgatókra
kell először alkalmazni.
(3) Az egyes tanári szakképzettségeken a képzés abban
az esetben indítható, amennyiben e rendelet 4. számú mellékletében meghatározott tanári szak képzési és kimeneti
követelményei kiegészülnek az egy vagy két tanári szakképzettség megszerzésére irányuló szakterületi modul
megválasztásának előfeltételeivel, szükség szerint az első
és második tanári szakképzettség társításának sajátos szabályaival, valamint az adott tanári szakképzettség megszerzésére irányuló szakterületi modulnak a tanári szak általános képzési és kimeneti követelményeitől eltérő sajátos követelményeivel.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
30/2013. (XI. 20.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarország semmilyen nemzetközi szerződést se mondhasson fel 2015. január 1. után?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. október 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A népszuverenitás gyakorlásának kivételes módja az  országos népszavazás, amelyet az  Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdésekben lehet tartani. Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény)
8.  cikkének (3)  bekezdése tartalmazza azon tárgykörök teljes körű felsorolását, amelyek nem bocsáthatók
országos népszavazásra. A  hivatkozott jogszabályhely a)  pontja alapján nem lehet országos népszavazást tartani
az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről.
Az Alaptörvény Q) cikkének (2)–(3) bekezdései szerint:
„(2) Magyarország nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és a magyar
jog összhangját.
(3) Magyarország elfogadja a  nemzetközi jog általánosan elismert szabályait. A  nemzetközi jog más forrásai
jogszabályban történő kihirdetésükkel válnak a magyar jogrendszer részévé.”
Az Alaptörvény T) cikkének (2) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik:
„Jogszabály a törvény, a kormányrendelet, a miniszterelnöki rendelet, a miniszteri rendelet, a Magyar Nemzeti Bank
elnökének rendelete, az  önálló szabályozó szerv vezetőjének rendelete és az  önkormányzati rendelet. Jogszabály
továbbá a  Honvédelmi Tanács rendkívüli állapot idején és a  köztársasági elnök szükségállapot idején kiadott
rendelete.”
Az Alaptörvény 1.  cikk (2)  bekezdésének d)  pontja az  Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó nemzetközi
szerződések kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásra vonatkozó szabályt tartalmazza.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint az  Alaptörvény hivatkozott rendelkezéseit egymásra tekintettel
kell értelmezni.
A Bizottság megállapítja, hogy a  beadványozó által benyújtott népszavazási kezdemény egyértelműen
az  Alaptörvény előzőekben idézett és hivatkozott rendelkezéseinek kiegészítésére és módosítására irányul, mely
az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontja szerint tiltott tárgykörnek minősül, ezáltal az  népszavazás tárgyává
nem tehető.
A Nemzeti Választási Bizottság rögzíti továbbá, hogy az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés d)  pontja alapján
népszavazás sem magáról a  nemzetközi szerződésről, sem az  abban vállalt kötelezettségekről nem tartható
alkotmányosan, teljesen függetlenül attól, hogy a  kezdeményezés egy már hatályos szerződésre vonatkozik-e,
illetve, hogy a népszavazás eredménye ellentmond, vagy éppen megerősíti az abban foglalt kötelezettségeket.
A Nemzeti Választási Bizottság – egyetértve az Alkotmánybíróság 18/2008. (III. 12.) AB határozatában kifejtettekkel
– megállapítja továbbá, hogy az  országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ívek hitelesítése
során az  Nsztv. 10.  § e)  pontja alapján vizsgálandó az  is, hogy a  népszavazási eljárás kezdeményezése megfelel-e
a  választási eljárásról szóló 1997.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: régi Ve.) 3.  §-ában szabályozott eljárási
alapelveknek, ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. A  választási eljárási
alapelvekben megfogalmazott követelmények, így a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének érvényesítése
a  népszavazási eljárás kezdeményezése során következik magából az  Alaptörvényből is. Ez  az  alapelv szoros
összefüggésben van a  választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak az  alkotmányos rendszerben
betöltött kiemelkedő szerepével, alkotmányos rendeltetésével és a hitelesítési eljárásnak a népszavazási eljárásban
betöltött szerepével. A  választópolgárok által kezdeményezett ügydöntő országos népszavazás a  közvetlen
hatalomgyakorlás intézménye, azzal az  alkotmányos céllal, hogy az  ország sorsát érintő legfontosabb, és egyben
az  Országgyűlés hatáskörébe tartozó ügyekben a  nép, mint a  hatalom birtokosa közvetlenül hozzon döntést.
A hitelesítési eljárás során kiemelten fontos ezért annak vizsgálata, hogy a benyújtott kezdeményezés a népszavazás
alkotmányos rendeltetésével összhangban van-e.
Az Alkotmánybíróság hivatkozott döntésében megállapította továbbá, hogy a  rendeltetésszerű joggyakorlás
követelményét a  jogtudomány és a  jogalkalmazói gyakorlat alapvetően a  polgári jogban a  joggal való visszaélés
tilalmának alapelvével összefüggésben munkálta ki. A rendeltetésszerű joggyakorlásnak, mint általános alapelvnek
az a lényege, hogy a jogosultságok gyakorlása nem irányulhat a jog rendeltetésével össze nem egyeztethető célra,
az alanyi jogok gyakorlása akkor számíthat törvényi védelemre és elismerésre, ha az a jogosultság rendeltetésének,
céljának megfelelően történik. A  joggal való visszaélés tilalma az  egész jogrendszerben érvényre jut, mely
az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből vezethető le. Így tehát érvényesül a közjogban is, és irányadó a jogalkotó,
a jogalkalmazó szervek és az ügyfelek magatartására is.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint továbbá a népszavazási kezdeményezés benyújtására vonatkozó
jogszabályok formális előírásainak megfelelő kezdeményezés is jogellenessé válik akkor, ha a  Bizottság a  konkrét
tényállások vizsgálata során, így különösen a  benyújtott kezdeményezés(ek) száma, elemzése, a  kezdeményező
eljárása, illetve a  kérdés megfogalmazása alapján olyan körülményeket tár fel, amelyek azt bizonyítják, hogy
a hitelesítési eljárás kezdeményezője nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésének megfelelően élt jogával.
Fentiek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy nem tekinthető jóhiszemű és rendeltetésszerű
joggyakorlásnak és nem egyeztethető össze a  népszavazás Alaptörvényben foglalt rendeltetésével az  olyan
kezdeményezői magatartás, amelynek során egy időben, ugyanabban a  tárgykörben úgynevezett népszavazási
kérdéssorozat kerül benyújtásra, amelyek megszövegezésében minimális, több esetben is mindössze egy szó
a különbség.
A Nemzeti Választási Bizottság tekintettel az  Nsztv. 10.  § b) és e)  pontjaiban foglaltakra – mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani és az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a régi Ve.-ben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az Alaptörvény Q) cikk (2)–(3) bekezdésein, a B) cikk (1) bekezdésén, a T) cikk (2) bekezdésén, az 1. cikk
(2) bekezdés d) pontján, a 8. cikk (3) bekezdés a) és d) pontján, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény
349.  § (1)  bekezdés c)  pontján és (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án és a  10.  § b) és e)  pontjain, a  régi Ve. 3.  §
d) pontján és a 124/A. § (3) bekezdés b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. § (1) bekezdésén,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. november 12. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
1852/2017. (XI. 15.) Korm. határozata a Komárom város külterületén fekvő földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Komárom város külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti 031/5, 031/6, 031/7, 031/8, 031/9, 031/10, 031/13, 031/14, 031/15, 031/16, 033/1, 033/2, 033/3, 033/4
helyrajzi számú földrészleteket, valamint az  ezen földrészletekből a  telekalakítási eljárások jogerős befejezését
követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
71/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (3)  bekezdésében és 220.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Magyar Levente helyettes államtitkár e  megbízatása a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
221. § (2) bekezdés a) pontja alapján történő áthelyezésére tekintettel a Miniszterelnökségen
– 2014. június 30-ai hatállyal – megszűnik, egyidejűleg
Magyar Leventét a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárává
– 2014. július 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2014. (II. 27.) NFM utasítása a taxi kártyák használatának szabályozásáról.
A taxi kártyák használatának és kezelésének a rendjét az alábbiak szerint állapítom meg:
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) szervezeti egységeire
és alkalmazottaira.
Értelmező rendelkezések 2. § Jelen utasítás alkalmazásában
a) adminisztrátor: az egyes szervezeti egységeknél a taxi kártya felvételére, a kártyaállomány kezelésére, őrzésére,
az  igénybe vevő részére történő átadására és a nyilvántartás vezetésére, elszámolás készítésére a szervezeti
egység vezetője által kijelölt alkalmazott;
b) alkalmazott: a Minisztérium kormányzati szolgálati jogviszonyban álló dolgozója és munkavállalója;
c) állami vezető: miniszter, államtitkár, közigazgatási államtitkár, helyettes államtitkár;
d) igénybe vevő: a taxi kártya felvételére és utazásra való felhasználására feljogosított alkalmazott;
e) KEF elszámoló: a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) alkalmazottja, aki végzi a taxi
kártyák kiadását, nyilvántartásának ellenőrzését, teljesítési igazolások kiküldését, aláírt teljesítési igazolások
ellenőrzését;
f ) szervezeti egység: az  államtitkári titkárság, a  közigazgatási államtitkári titkárság, a  helyettes államtitkári
titkárság, a miniszteri kabinet, a miniszteri titkárság;
g) taxi kártya: a  személyszállítás díjaként fizetendő összeg tekintetében használható készpénzt helyettesítő
fizetési eszköz. A taxi kártya szigorú számadású, egyedi sorszámozású plasztik kártya.
Általános rendelkezések 3. § (1) A taxi kártya hivatali célú utazásra vehető igénybe és használható fel, amikor
a) az ügyintézés sürgőssége, a szállítandó anyag, eszköz jellemzői vagy egyéb rendkívüli körülmény nem teszi
lehetővé tömegközlekedési eszköz igénybevételét, vagy
b) a tömegközlekedési eszköz igénybevétele a hivatali munka zökkenőmentességét, vagy az utazással érintett
alkalmazott teherbírását veszélyeztetné.
 (2) A  taxi kártya csak Budapesten és közigazgatási határától számított 20 km-es körzeten belül vehető igénybe.
A  munkáltatói jogkörrel rendelkező vezető engedélye alapján, a  taxi kártya távolabbi utazásra is igénybe vehető,
feltéve, hogy az nem minősül kiküldetésnek és az ilyen utazáshoz a KEF által biztosított kulcsos vagy taxi rendszerű
személygépkocsi használata akadályba ütközik.
(3) A  taxi kártya kizárólag a  kártyán feltüntetett szolgáltató személygépkocsi parkjához tartozó személygépkocsival
történő utazáshoz és szállításhoz használható fel.
(4) Taxi kártya nem vehető igénybe a napi munkába járáshoz, kiküldetéshez, továbbá nem hivatali ügyek intézéséhez.
A személyi használatra biztosított személygépkocsik jogosultjai taxi kártyát csak abban az esetben használhatnak,
amennyiben a személyi használatra biztosított gépkocsi valamilyen objektív külső körülmény miatt nem üzemel, vagy
a gépjárművezetésben valamilyen objektív külső körülmény (pl. személyi sérülés, betegség stb.) miatt korlátozottak.
Részletes rendelkezések 4. § (1) Az utazásra feljogosító taxi kártya tartalmazza a kibocsátó nevét, telefonszámát és a kártya sorszámát.
 (2) A szervezeti egység vezetője az 1. függelékben szereplő „Formalevél taxi kártya igényléséhez” elnevezésű nyomtatvány
kitöltésével igényelhet taxi kártyát. A nyomtatványon fel kell tüntetni az  igényelt taxi kártyák számát. A szervezeti
egység vezetője az  igényléssel egyidejűleg kijelöli a  kártyá(ka)t és a  nyilvántartás(oka)t kezelő adminisztrátort és
helyettesét, akik a kijelölést az aláírásmintájuk megadásával tudomásul veszik. A taxi kártyát a szervezeti egységnél
kijelölt adminisztrátor megőrzési felelőssége mellett a 2. függelékben szereplő „Átadás-átvételi jegyzőkönyv” aláírását
követően személyesen veszi át a KEF elszámolótól.
(3) Az  adminisztrátor vagy helyettesének személyében bekövetkező változást a  szervezeti egység vezetője köteles
haladéktalanul bejelenteni a  2. függelékben szereplő „Átadás-átvételi jegyzőkönyv” ismételt kitöltése és a  KEF
elszámolójának történő megküldése útján.
(4) Az átvett taxi kártyá(ka)t, és az utazási bizonylato(ka)t az adminisztrátor kezeli. Az adminisztrátor feladata továbbá,
az  utazásokról készített, az  utasítás 3. függeléke szerinti nyilvántartás naprakész vezetése. Az  adminisztrátor
nyilvántartását a  szervezeti egység vezetője, a  Minisztérium belső ellenőre és a  KEF elszámolója előzetes időpont
egyeztetéssel ellenőrizheti.
(5) A szervezeti egység vezetőjének személyében történő változást a szervezeti egység új vezetője köteles haladéktalanul
bejelenteni a  4. függelékben szereplő „Formalevél szervezeti egység vezetőjének személyében történt változás
bejelentéséhez” dokumentum KEF Gazdasági Igazgatójának történő megküldése útján.
5. § (1) A taxi kártyával történő utazás engedélyezése a szervezeti egység vezetőjének, illetve az általa erre felhatalmazott
személy feladata. Az adminisztrátor csak az utazásra írásban adott vezetői engedély birtokában adhat taxi kártyát
az igénybe vevőnek. Az engedélyt a vezető a 3. függelék, az „engedélyező aláírása” rovatának kitöltésével adja meg.
(2) A  taxi kártya átadásával egyidejűleg az  adminisztrátor tájékoztatja az  igénybe vevőt a  taxi kártya használatával
kapcsolatos kötelezettségeiről, a rendelkezésre álló összegről és a kártya PIN kódjáról.
(3) A taxi kártya kiadásakor az igénybe vevő a 3. függelék „igénybe vevő aláírása” rovatában aláírásával igazolja a kártya
átvételét. Az igénybe vevő az adminisztrátortól a taxi kártyát megőrzési és elszámolási kötelezettség mellett kapja
meg utazási célú felhasználásra.
(4) A taxi POS terminálja által kinyomtatott és a gépjárművezető által átadott bizonylat másodpéldányát az igénybe vevő
elszámolási kötelezettséggel megőrzi.
(5) A taxi kártyát az igénybe vevő más személyre nem ruházhatja át.
 (6) Az utazást követően az igénybe vevő a bizonylat másodpéldányát köteles haladéktalanul leadni a szervezeti egység
adminisztrátorának, akitől a taxi kártyát kapta. Az adminisztrátor az igénybe vevőtől átvett bizonylatot a taxi kártyához
tartozó nyilvántartó laphoz tűzi és a rajta szereplő összeget a megfelelő rovatba bevezeti.
(7) Amennyiben a  szervezeti egység kezelésében lévő taxi kártya a  felhasználás során elvész, lehetőség van annak
pótlására. A kártya pótlása díjköteles. Az esedékes pótlási díjat a KEF az Ellátási Portálján teszi közzé. A pótlási díjat
az elveszett kártya igénybe vevője köteles a KEF részére 8 munkanapon belül a megküldött csekk felhasználásával
postai úton vagy a KEF pénztárában személyesen befizetni.
(8) A taxi kártya elvesztése esetén az igénybe vevő haladéktalanul köteles munkaidőben a KEF elszámolót, munkaidőn
kívül a KEF Gépjármű-fenntartási és Üzemeltetési Főosztálya (a továbbiakban: KEF GÜF) Ellátási Portálján megnevezett
illetékes munkatársát telefonon értesíteni. Ezt követően az  igénybe vevő soron kívül köteles a  szervezeti egység
vezetője részére az  eseményről jegyzőkönyvet készíteni. A  jegyzőkönyv másolati példányát az  adminisztrátor
– a szervezeti egység vezetőjének aláírását követően – köteles a KEF elszámolójának haladéktalanul – elektronikus
formában is (e-mailben vagy faxon) – megküldeni. Az eredeti jegyzőkönyvet a kártya nyilvántartó lapjához kell csatolni
és azt három munkanapon belül le kell adni a  KEF elszámolójának. Ezt követően az  adminisztrátor az  1. függelék
szerinti igénylőlap KEF részére történő megküldésével új taxi kártyát igényelhet. A KEF Gazdasági Igazgatóság által
engedélyezett igénylés esetén a  KEF az  igény beérkezését követő egy munkanapon belül új taxi kártyát biztosít
az igénylő szervezeti egység számára.
(9) A  taxi kártya felhasználhatatlanságig történő megrongálódása esetén az  igénybe vevő soron kívül köteles
a  szervezeti egység vezetője részére az  eseményről jegyzőkönyvet készíteni. A  jegyzőkönyv másolati példányát
az adminisztrátor – a szervezeti egység vezetőjének aláírását követően – köteles a KEF elszámolójának megküldeni.
Az eredeti jegyzőkönyvet a kártya nyilvántartó lapjához kell csatolni és azt három munkanapon belül le kell adni a KEF
elszámolójának, aki a kártyát az átadás-átvételi jegyzőkönyv aláírásával veszi vissza. Ezt követően az adminisztrátor
az  1. függelék szerinti igénylőlap KEF részére történő megküldésével új taxi kártyát igényelhet. A  KEF Gazdasági
Igazgatóság által engedélyezett igénylés esetén a KEF az  igény beérkezését követő egy munkanapon belül új taxi
kártyát biztosít az igénylő szervezeti egység számára.
6. § Az  utazásra kiadott taxi kártya PIN kóddal működik. A  kártyához tartozó PIN kódot a  KEF elszámolója a  kártya
átadás-átvételekor közli az adminisztrátorral. A PIN kód titkosan kezelendő, csak a kártya igénybevételére feljogosított
személlyel közölhető. A  PIN kódot a  kártyán vagy mellette feltüntetni tilos. Az  utazás végén – készpénzfizetés
ellenében – készpénzes számla is kérhető a  gépjárművezetőtől, amelyet a  KEF nevére és címére kell kiállítani
(KEF, 1024 Budapest, Margit krt. 85–87.).
7. § (1) A  taxi kártyák felhasználásának pénzügyi fedezetét, az  ilyen módon történő utazások éves költségkeretét a  KEF
költségvetésében a Minisztérium részére ezen jogcímen rendelkezésre álló tárgyévi előirányzat erejéig, a szervezeti
egység létszámát figyelembe véve, a Minisztérium gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban:
gazdasági helyettes államtitkár) határozza meg.
(2) A  szervezeti egység részére jóváhagyott költségkeret – jelen utasításnak megfelelő – jogszerű és takarékos
felhasználását a  szervezeti egység vezetője, illetve az  általa megbízott személy köteles az  adminisztrátor(ok)
által vezetett nyilvántartás adatai alapján, folyamatosan figyelemmel kísérni, valamint a  felhasználásról köteles
negyedévente a  gazdasági helyettes államtitkárt tájékoztatni. Az  éves költségkeret csak a  gazdasági helyettes
államtitkár előzetes jóváhagyása esetén léphető túl. A  költségkeret – előzetes jóváhagyás nélküli – túllépéséért
a  szervezeti egység vezetője anyagi felelősséggel tartozik. A  szervezeti egység köteles a  munkáját, a  feladataik
ellátásához kapcsolódó utazásokat úgy megszervezni, hogy a  részére biztosított utazási költségkeretet az  adott
évben a jelen utasításnak megfelelően használja fel.
(3) A  Minisztérium szervezeti egységei taxi kártya használatának összegéről a  KEF Pénzügyi Főosztálya havonta
tájékoztatja a Minisztérium Gazdálkodási Főosztályának vezetőjét.
(4) A költségvetési év végén jelentkező esetleges megtakarítás a következő költségvetési évre nem vihető át.
8. § (1) A taxi szolgáltatótól havonta kapott részletes számlaösszesítő alapján a KEF elszámolója az egyes szervezeti egységek
részére, az adott hónap utazásainak részletezését és összköltségét tartalmazó kimutatást küld, amelyet a szervezeti
egység vezetője, illetve az általa megbízott személy soron kívül köteles összevetni az adminisztrátor(ok) által vezetett
nyilvántartással. A  kimutatás kézhezvételétől számított három munkanapon belül a  szervezeti egység vezetője
köteles az  összevetés eredményét aláírásával igazoltan (visszaigazolás) megküldeni a  KEF elszámolója, valamint
a Minisztérium Gazdálkodási Főosztály vezetője részére. Amennyiben a nyilvántartás és a kimutatás között eltérés
van, azt a KEF – szükség esetén a szolgáltató bevonásával – tisztázza.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti határidő betartásáért a  szervezeti egység vezetője felel. Visszaigazolás hiányában vagy
annak késedelmes teljesítése esetén a szervezeti egység a visszaigazolás pótlásáig, illetve a késedelem megszűntéig
a részére megállapított utazási keret felhasználására nem jogosult.
(3) A 4. § (4) bekezdésében meghatározott, ellenőrzésre jogosult személyek felhívására történő elszámolás a szervezeti
egységnél lévő, a taxi kártyák nyilvántartó lapjához tűzött igazolások alapján az adminisztrátor feladata és felelőssége.
9. § Az adminisztrátor köteles az utasításban foglaltaknak megfelelően kezelni a kártyákat, illetve vezetni a nyilvántartásokat.
Amennyiben az adminisztrátor a rábízott taxi kártyákkal nem tud elszámolni, a 4. § (4) bekezdésében meghatározott,
ellenőrzésre jogosult személy erről jegyzőkönyvet vesz fel, amelyet a  munkáltatói jogkör gyakorlójának kell
megküldeni. Az  adminisztrátor a  szabályzatban foglaltaktól eltérő magatartással okozott kárért felelősséggel
tartozik. Az adminisztrátor jogviszonyának vagy adminisztrátori kijelölésének megszűnése estén a taxi kártyákkal és
a naprakészen vezetett nyilvántartásokkal köteles a KEF kijelölt munkatársának elszámolni.
10. § A Minisztérium Gazdálkodási Főosztályának taxi kártyák biztosításával kapcsolatos feladatai:
a) a  KEF által megállapított tárgyévi előirányzat alapján a  szervezeti egységek taxi kártya használat éves
keretösszegét megállapítja, majd a szervezeti egységeket a felhasználható keret mértékéről értesíti,
b) a KEF Pénzügyi Főosztályának jelen utasítás 7. § (3) bekezdés szerinti havi adatszolgáltatása alapján a szervezeti
egységek taxi keret felhasználásának mértékét ellenőrzi, az ellenőrzés eredményéről a szervezeti egységeket 2
havonta tájékoztatja,
c) a szervezeti egységek vezetőinek jelen utasítás 7. § (2) bekezdés szerinti negyedéves tájékoztatását ellenőrzi,
d) a  szervezeti egységek vezetőinek jelen utasítás 8.  § (1)  bekezdés szerinti havi összevetésének eredményét
ellenőrzi. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a  taxi kártyák használatának szabályozásáról szóló
18/2012. (VI. 29.) NFM utasítás. Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1535/2018. (X. 29.) Korm. határozata a közigazgatás modernizációja érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány kiemelt célja a  hatékony állam, ezért évek óta több eszközzel is csökkenti a  bürokráciát. A  cél az, hogy kizárólag
annyian dolgozzanak a központi közigazgatásban, mint amennyire feltétlenül szükség van, tehát kevesebb tisztviselő legyen, de
magasabb bérért. Ennek részeként a Kormány egyetért azzal, hogy a minisztériumok és a miniszterek irányítása vagy felügyelete
alá tartozó szervek 2019. január 1. napjától kizárólag a  feladataik ellátásához elengedhetetlenül szükséges létszámmal
rendelkezzenek. A  tervezhető és hosszútávon fenntartható kormányzati létszámgazdálkodás kialakításával párhuzamosan
megtörténik a béremelés előkészítése is.
A fentiek érdekében a Kormány
 1. a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény, illetve a  munka törvénykönyvéről szóló 2012.  évi
I.  törvény alapján a  minisztériumoknál foglalkoztatottak körében a  feladatok folyamatos és magas színvonalú
fenntartása mellett összesen 2600 munkakörre kiterjedő létszámcsökkentést rendel el az  1.  melléklet szerint
akként, hogy annak eredményeképpen az egyes minisztériumok álláshelyeinek száma 2019. január 1. napjától nem
haladhatja meg a Kormány által meghatározott álláshelyek számát;
Felelős: a tárca nélküli miniszterek kivételével valamennyi miniszter
Határidő: a szükség szerinti felmentések, illetve felmondások elkészítése: legkésőbb 2018. október 31.
napjáig
 2. a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény, a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992.  évi
XXXIII.  törvény, továbbá a  munka törvénykönyvkönyvéről szóló 2012.  évi I.  törvény alapján a  2.  mellékletben
meghatározottak szerint a miniszterek irányítása vagy felügyelete alá tartozó szerveknél a feladatok folyamatos és
magas színvonalú fenntartása mellett a  foglalkoztatottak körében 4210 munkakörre kiterjedő létszámcsökkentést
rendel el akként, hogy annak eredményeképpen az egyes szervek álláshelyeinek száma 2019. január 1. napjától nem
haladhatja meg a Kormány által meghatározott álláshelyek számát;
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: a felmentések, illetve felmondásokkal kapcsolatosan szükséges miniszteri intézkedések
megtétele: soron kívül
 3. az 1. és 2. pont szerinti intézkedés során figyelembe kell venni az üres álláshelyeket is;
 4. felkéri a  minisztereket annak vizsgálatára, hogy a  létszámcsökkentéshez kapcsolódó, várható egyszeri kiadások
fedezete rendelkezésre áll-e a  minisztérium 2018. és 2019.  évi költségvetésében, illetve a  2018.  évi költségvetés
előrelátható esetleges maradványában, továbbá, hogy a  vizsgálat eredményéről a  pénzügyminisztert soron kívül
tájékoztassák;
Felelős: a tárca nélküli miniszterek kivételével valamennyi miniszter
Határidő: 2018. október 30.
5. megállapítja, hogy ha a  4.  pont szerinti vizsgálat alapján a  létszámleépítés egyszeri kiadásainak biztosítására
a  fejezeten belül előreláthatólag nincs mód, az  érintett miniszter a  pénzügyminiszter útján kezdeményezheti
a szükséges többletköltségek központi költségvetésből történő megtérítését;
Felelős: a tárca nélküli miniszterek kivételével valamennyi miniszter
Határidő: legkésőbb 2019. január 15. napjáig
6. felkéri a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökét, hogy folytasson ellenőrzést
a) az 1. és 2. pontban meghatározottakkal összhangban, az álláshelyek megszüntetésével kapcsolatban,
b) az  5.  pont szerint biztosított többletköltségek igénylésének megalapozottságával, valamint a  központi
forrásból biztosított forrás elszámolásának szabályszerűségével kapcsolatban.
Felelős: Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
Határidő: 2019. május 31. napjáig folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2013. (X. 31.) EMMI utasítása a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 2. §
(1) bekezdés d) pontjában, valamint 73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) a
Mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § A Szabályzatot a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal (a továbbiakban: NRSZH) honlapján is elérhetővé kell
tenni.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 27/2011.
(X. 7.) NEFMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
53/2013. (IV. 15.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya között az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közigazgatási és igazságügyi miniszternek a külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya között az  elítélt személyek
átszállításáról szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon résztvevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – a  külügyminiszterrel egyetértésben – az  Egyezmény
létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
184/2011. (HK 7.) MH MDK intézkedése az MH Műveleti és Doktrinális Központ csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. §-ban kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasítás (a továbbiakban: Utasítás), valamint a Magyar
Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló
9/2005. (III. 30.) HM rendelet rendelkezéseire – az MH
Műveleti és Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH
MDK) csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya
a) az MH MDK teljes személyi állományára, valamint
b) a korábban az MH MDK valamely beosztásába kine
vezett, de jelenleg a Magyar Honvédség hadrendjébe tartozó katonai szervezeteknél hivatásos és szerződéses szolgálatot teljesítő katonákra terjed ki.
2. A csapatkarjelzések viselését az 1. a) alpontban meghatározott személyi állományának engedélyezem. A köznapi csapatkarjelzés viselését az 1. b) alpontban meghatározott személyi állománynak engedélyezem. Az 1. a) és
b) alpontok alapján az ellátandók tervezett köre 100 fő.
3. A 2. pontban rendszeresített csapatkarjelzés szöveges
leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés mellékletei tartalmazzák.
4. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint az HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal gondoskodik a jóváhagyott
karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az MH MDK személyi
állományának csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
5. Az intézkedést az MH MDK személyi állománya teljes terjedelemben ismerje meg.
6. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba, és
a hatálybalépést követő 5. év december 31-én nem veszti
hatályát. Ezzel egyidejűleg az MH Műveleti Központ csapatkarjelzésének rendszeresítéséről szóló 207/2007.
(HK 17.) MH MK Pk intézkedés hatályát veszti.
Gulyás Zoltán ezredes s. k.,
parancsnok


text:
45/2014. (XI. 13.) MNB rendelete a „Zrínyi Miklós” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Zrínyi Miklós halálának 350. évfordulója alkalmából – „Zrínyi Miklós” megnevezéssel
5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. november 18. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 12,5 gramm, átmérője 30 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben Zrínyi Miklós – Jan Thomas festménye alapján készült – portréjának
ábrázolása látható. Az  emlékérme szélén, felső köriratban a  „MAGYARORSZÁG” felirat, alsó köriratban az  „5000”
értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. A felső és az alsó köriratot bal oldalon a „2014” verési évszám, jobb oldalon
a „BP.” verdejel választja el. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben Csáktornya vára látható, alatta egy folyó stilizált ábrázolásával. A  vár
ábrázolása fölötti vízszintes sorban, középen az  „1620–1664” felirat, a  folyó ábrázolása alatti, szalagot formáló
hullámos sávban a „CSÁKTORNYA” felirat olvasható, alatta, középen Hunyadi László tervezőművész mesterjegye
látható. Az emlékérme szélén, felső köriratban „ZRÍNYI MIKLÓS”, alsó köriratban a „SORS BONA, NIHIL ALIUD” felirat
olvasható. A  felső és az  alsó köriratot bal és jobb oldalon egy-egy pont választja el egymástól. Az  emlékérme
hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2014. november 18-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1067/2019. (II. 27.) Korm. határozata Magyarországnak az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében felállítandó Terrorizmus Elleni Koordinátorok Globális Hálózatához, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében már működő Terrorizmus Elleni Hálózathoz történő csatlakozásáról.
A Kormány
 1. egyetért Magyarországnak az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében felállítandó Terrorizmus Elleni Koordinátorok
Globális Hálózatához, valamint az  Egyesült Nemzetek Szervezete keretében már működő Terrorizmus Elleni
Hálózathoz (a továbbiakban együtt: Hálózatok) történő csatlakozásával;
2. felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy Magyarországnak a  Hálózatokhoz történő csatlakozása érdekében
jelölje ki a  Miniszterelnöki Kabinetiroda keretében kormányzati kommunikációért való felelősségi körében
a  nemzetközi terrorizmus elleni fellépés és a  kapcsolódó belbiztonsági kérdésekben nyilatkozattételre illetékes
személyt;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: azonnal 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy Magyarországnak a  Hálózatokhoz történő csatlakozása
érdekében jelölje ki a Külgazdasági és Külügyminisztériumban a nemzetközi terrorizmus elleni fellépés nemzetközi
vonatkozásainak összehangolása terén illetékes személyt;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  belügyminisztert, hogy Magyarországnak a  Hálózatokhoz történő csatlakozása érdekében jelölje ki
a  belügyminiszter vezetése vagy irányítása alatt álló szervnél a  nemzetközi terrorizmus és Magyarország azzal
szembeni gyakorlati fellépésének összehangolása terén eljárni jogosult személyt.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
126/2011. (VII. 5.) KE határozata egyetemi tanár rektori megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
100. §-ának a) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára a Pannon Egyetemen
dr. Friedler Ferenc egyetemi tanárt 2011. július 1-jétől 2015. június 30-áig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok ellátásával. Budapest, 2011. május 31.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
2093/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a Kormányzati Adatközpont működésével kapcsolatos költségek viseléséről.
A Kormány egyetért azzal, hogy a Kormányzati Adatközpont (a  továbbiakban: KAK) működtetése kapcsán felmerülő költségek
megosztása az alábbi elvek alapján történjen:
 1. meglévő, saját infrastruktúrán működő rendszerek KAK-ba történő telepítésével összefüggő migrációs költségeket
a rendszerek működtetéséért felelős szervezet viseli;
 2. a KAK működésével kapcsolatos költségeket
a) a KAK-ba betelepítésre kerülő, korábban önálló, saját infrastruktúrán működő rendszerek, és
b) az uniós források terhére újonnan létrehozott, eleve a KAK-ban létesülő rendszerek esetén
egyaránt a  rendszerek működtetéséért felelős szervezet viseli, a  KAK szolgáltatásainak a  betelepített rendszerek
általi igénybevételével arányosan;
3. a 2. pont szerinti költségvetési forrást az e-közigazgatásért felelős miniszter által vezetett tárca részére át kell adni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2018. (V. 31.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Bosznia-Hercegovina Miniszterek Tanácsa között a turizmus területén történő együttműködésről szóló Megállapodás hatálybalépéséről.
A 330/2017. (XI. 9.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2017. november 9-i 181. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és Bosznia-Hercegovina Miniszterek Tanácsa között a turizmus területén történő együttműködésről szóló
Megállapodás 9. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás a hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárások teljesüléséről szóló legutolsó írásbeli értesítés
kézhezvételét követő harmincadik (30.) napon lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges, belső jogi eljárás lezárultáról szóló Bosznia-Hercegovina Kormánya általi értesítés
kézhezvételének napja: 2018. május 16.
A Magyarország Kormánya és Bosznia-Hercegovina Miniszterek Tanácsa között a  turizmus területén történő
együttműködésről szóló Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. június 15.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  330/2017. (XI. 9.) Korm. rendelet 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és Bosznia-Hercegovina Miniszterek Tanácsa között a  turizmus területén történő
együttműködésről szóló Megállapodás 2018. június 15-én, azaz kettőezertizennyolc június tizenötödik napján lép
hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1520/2011. (XII. 30.) Korm. határozata a Semmelweis Tervben meghatározott egészségügyi struktúra-átalakításhoz kapcsolódó, a Semmelweis Egyetem részére a Korányi projekt megvalósítása érdekében a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet által átadandó forrásról.
A Kormány egyetért azzal, hogy a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet saját bevételi
többletéből 1900,0 millió forint a KMOP-4.3.1/A_2-09-2f-2010-0001 azonosítószámú projekt tartalmi kiegészítéséhez kerüljön
a Semmelweis Egyetem költségvetésében felhasználásra. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök