text:
100/2018. (VI. 8.) Korm. rendelete a nyomozás és az előkészítő eljárás részletes szabályairól.
A Kormány a  büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény 866.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
ELSŐ RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. FEJEZET
ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E  rendelet hatálya a nyomozó hatóságra, valamint a  rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat
ellátó szervére és a rendőrség terrorizmust elhárító szervére terjed ki.
(2) E rendelet az előkészítő eljárás lefolytatásának, a nyomozásnak, a leplezett eszközök alkalmazása indítványozásának,
illetve engedélyezésének, valamint az  ügyészségi nyomozás és az  előkészítő eljárás során az  ügyészséggel való
együttműködés szabályait tartalmazza.
2. A nyomozó hatóság vagy a nyomozó hatóság tagjának kizárása
2. § A nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője a nyomozó hatóság vagy a nyomozó hatóság tagjának kizárásáról
az arról hozott határozat megküldésével tájékoztatja az ügyészséget.
3. Határidő, határnap 3. § (1) A nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője gondoskodik a jogszabályban meghatározott, valamint a bíróság,
az ügyészség vagy a nyomozó hatóság által megállapított határidő vagy határnap megtartásáról.
(2) Ha a  határidő vagy a  határnap megtartásának szempontjából jelentősége van, az  elektronikus kapcsolattartás
során felmerült üzemzavar vagy üzemszünet esetén az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv üzemzavarról,
üzemszünetről közzétett tájékoztatását vagy az  üzemzavar, üzemszünet tényének igazolására alkalmas más iratot
kell az ügyiratok között kezelni, ezek hiányában az üzemzavarról, üzemszünetről feljegyzést kell készíteni.
4. Áttétel, egyesítés, elkülönítés 4. § (1) Az ügy áttételéről a nyomozó hatóság az áttételt elrendelő határozat megküldésével tájékoztatja az ügyészséget.
 (2) Ha az a nyomozó hatóság, amelyhez az ügyet áttették, hatáskörének, illetve illetékességének hiányát állapítja meg,
haladéktalanul intézkedik az eljáró nyomozó hatóság kijelölése iránt. A kijelölt nyomozó hatóságról az ügyészséget
tájékoztatni kell.
(3) Elkülönítés esetén az  elkülönítésről rendelkező határozat rendelkező részében egyértelmű azonosításra alkalmas
módon kell feltüntetni az alapügy adatait, valamint az elkülönített ügy adatait is.
(4) Ha az elkülönített ügy áttétele indokolt, az ügyek elkülönítése és áttétele egyazon határozatba is foglalható.
 (5) Rendszerint egyazon eljárást kell folytatni, és ebből a célból az ügyek egyesítésének lehet helye különösen
a) ha a bűncselekmény elkövetésében több személy vett részt, vagy
b) a  bűncselekménnyel összefüggésben elkövetett más bűncselekmény esetén, ideértve a  bűnpártolást,
orgazdaságot, illetve pénzmosást is.
 (6) Az ügyek elkülönítésének lehet helye különösen
a) eltérő hatáskörbe vagy illetékességbe tartozó bűncselekmények esetén, ha a  bizonyítási eszközök
elérhetőségére, illetve az eljárás időszerűségének biztosítására tekintettel ez célszerű, vagy
b) több terheltet, illetve több cselekményt érintő ügyben, ha a  nyomozás határideje egyes terheltek, illetve
cselekmények tekintetében lejár.
II. FEJEZET
A JEGYZŐKÖNYV ÉS A FELJEGYZÉS 5. A jegyzőkönyv tartalma
5. § (1) A  jegyzőkönyv a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Be.) 359. §-ában meghatározottak
mellett tartalmazza az alábbiakat is:
a) az eljárási cselekmény kezdő és befejező időpontját az óra és a perc megjelölésével,
b) annak tényét, ha az eljárási cselekményen jelen lévő személy az eljárási cselekmény megkezdését követően
érkezett, vagy annak befejezése előtt távozott, az érkezés és a távozás időpontjának megjelölésével,
c) a  nyomozó hatóság által az  eljárási cselekmény során tapasztalt tényeket, körülményeket, ha annak
a bizonyítás szempontjából jelentősége van, így különösen
ca) a megvilágítási, időjárási, környezeti és forgalmi viszonyokat,
cb) a  jelen lévő büntetőeljárásban részt vevő személy viselkedését, magatartását, nem szóbeli
megnyilvánulását, fizikai állapotát, elhelyezkedését és annak változását,
d) a  korábbi eljárási cselekmény tartalmának vagy jegyzőkönyvének ismertetése esetén, annak megismétlése
helyett, a korábbi eljárási cselekményre vagy jegyzőkönyvre, jegyzőkönyvrészletre történő utalást,
e) annak tényét, ha az  eljárási cselekményről kép-, hang- vagy kép- és hangfelvétel, illetve helyszínrajz vagy
vázlat készült, valamint ha telekommunikációs eszköz használatára került sor,
f ) az  eljárási cselekmény során keletkezett esetleges kárt, annak okát, a  kár mértékének megállapításához
szükséges adatokat és az elhárítással összefüggésben tett intézkedéseket és
g) a  büntetőeljárásban részt vevő személy indítványát, észrevételét tartalmazó beadvány előterjesztésének
tényét.
 (2) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, az  eljárási cselekményen jelen lévő büntetőeljárásban részt vevő személy
személyes adatait a  személyazonosságának megállapításához és a  későbbi elérhetőségének biztosításához
szükséges mértékben kell a  jegyzőkönyvben rögzíteni. A  büntetőeljárásban részt vevő személy hozzájárulásával,
későbbi rövid úton történő elérhetőségének biztosítása érdekében elektronikus elérhetősége is rögzíthető, azzal,
hogy amennyiben a büntetőeljárásban részt vevő személy személyes adatainak zárt kezelését kéri, az elektronikus
elérhetőségét is zártan kell kezelni.
(3) Az  eljárási cselekmény megszakítása esetén a  jegyzőkönyvben rögzíteni kell a  megszakítás kezdő és befejező
időpontját, valamint indokát. Ha a  megszakítás tartama alatt az  eljárási cselekmény lefolytatása szempontjából
lényeges esemény történik, azt utólag a jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(4) Amennyiben ennek nincs akadálya, a  jegyzőkönyvvel együtt kell kezelni az  eljárási cselekmény során készített
helyszínrajzot, vázlatot, kép-, hang- vagy kép- és hangfelvételt, illetve egyéb feljegyzést.
6. § (1) Ha az  eljárási cselekmény során hozott határozatot a  nyomozó hatóság jegyzőkönyvbe foglalja, azt
a jegyzőkönyvben elkülönítve, jól látható módon kell rögzíteni. Ha az eljárási cselekmény során hozott határozatot
a nyomozó hatóság külön határozatba foglalja, ennek tényére a jegyzőkönyvben utalni kell.
(2) A  nyomozó hatóság az  eljárási cselekmény során hozott, jegyzőkönyvbe foglalt határozatot a  jelen lévő
büntetőeljárásban részt vevő személyekkel kihirdetés útján közli.
(3) Ha az  eljárási cselekmény során hozott, jegyzőkönyvbe foglalt határozatot olyan személlyel kell közölni, aki
az eljárási cselekményen nincs jelen, a nyomozó hatóság a határozatot
a) a jegyzőkönyv kézbesítésével közli, vagy
b) a  jegyzőkönyv kivonatának kézbesítésével közli, ha a  jegyzőkönyv megismerése az  eljárás érdekeit
veszélyezteti, vagy a címzett a jegyzőkönyv teljes körű megismerésére nem jogosult.
6. A jegyzőkönyv elkészítése 7. § (1) A  jegyzőkönyvet úgy kell elkészíteni, hogy az  eljárási cselekményen történtek közérthető módon követhetők,
ellenőrizhetők legyenek.
(2) Az  eljárási cselekményen jelen lévő személy vallomását vagy más nyilatkozatát egyes szám első személyben
vagy olyan módon kell rögzíteni, hogy abból a  nyilatkozó személye és nyilatkozatának tartalma egyértelműen
megállapítható legyen.
(3) Kérdésre adott válasz esetén akkor mellőzhető a  kérdés lényegének jegyzőkönyvbe foglalása, ha a  válasz alapján
a kérdés tartalma megismerhető.
(4) A vallomás vagy nyilatkozat szó szerinti írásba foglalása esetén a feltett kérdéseket is szó szerint kell rögzíteni.
7. A jegyzőkönyv formája 8. § (1) A  jegyzőkönyvet utólagos módosítást kizáró módon kell elkészíteni. A  kézírással készített jegyzőkönyvről
számítógéppel szerkesztett példányt kell készíteni, és azt az ügyiratok között a jegyzőkönyvvel együtt kell kezelni.
(2) Ha a jegyzőkönyv többoldalas,
a) minden oldalt oldalszámmal kell ellátni,
b) papír alapon készült jegyzőkönyv esetén az oldalakat össze kell fűzni,
c) az elektronikus formában készült jegyzőkönyvet egyetlen adatállományba kell foglalni.
(3) A  Be. 360.  § (4)  bekezdésében megjelöltek mellett a  papír alapon készült jegyzőkönyvet az  eljárási cselekmény
befejezésekor jelen lévő, a büntetőeljárásban részt vevő más személy is aláírja. Ha a büntetőeljárásban részt vevő
személy az  eljárási cselekmény során eltávozik, lehetőség szerint biztosítani kell, hogy a  távozás időpontjának
megjelölésével az addig elkészült jegyzőkönyvet aláírhassa.
(4) Ha a (3) bekezdés szerinti személy a jegyzőkönyv aláírását megtagadja, a megtagadás tényét és annak közölt vagy
ismert indokát a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
9. § A jegyzőkönyv aláírásának kell tekinteni, ha az  elektronikus formában készült jegyzőkönyvet az  eljárási
cselekményen jelen lévő büntetőeljárásban részt vevő személy az elektronikus ügyintézésről szóló jogszabályokban
foglalt követelményeknek megfelelően elektronikusan hitelesíti.
8. A jegyzőkönyv kijavítása vagy kiegészítése 10. § (1) Papíralapú jegyzőkönyv kijavítása vagy kiegészítése során
a) a jegyzőkönyvet még részben sem szabad olvashatatlanná tenni,
b) a sorok közé kiegészítést írni nem szabad,
c) a  javítás folytán szükségtelenné vált szövegrészeket áthúzással, úgy kell törölni, hogy a  törölt szövegrész
az áthúzás után is olvasható maradjon,
d) a javításokat, kiegészítéseket az azt végzőnek – az időpont megjelölésével – alá kell írni.
(2) Ha a  papíralapú jegyzőkönyv kijavításáról vagy kiegészítéséről új jegyzőkönyv készül, abban egyértelmű
azonosításra alkalmas módon meg kell jelölni az eredeti jegyzőkönyv kijavított vagy kiegészített részét is. A kijavítás
vagy kiegészítés tényét, idejét az  eredeti jegyzőkönyvön is fel kell tüntetni, és meg kell jelölni a  kijavítással,
kiegészítéssel érintett jegyzőkönyv részletet is.
(3) Elektronikus formában készült jegyzőkönyv kijavítását, illetve kiegészítését a  kijavítandó, kiegészítendő rész
megjelölésével külön elektronikus okiratban kell elkészíteni, feltüntetve a  javított vagy kiegészített jegyzőkönyv
iktatószámát is.
9. A feljegyzés 11. § (1) Több intézkedésről, illetve a nyomozó hatóság több tagja által végzett intézkedésről egy feljegyzés is készíthető.
 (2) A nyomozó hatóság ügyiratával – így különösen annak kézbesítésével – kapcsolatos feljegyzés az eljárás és az eljáró
nyomozó hatóság adatait tartalmazó ügyiratra is feljegyezhető, ebben az esetben
a) a feljegyzésben ezeket az adatokat nem kell külön feltüntetni, és
b) az  egyszerű tartalmú, jól olvasható kézírással készített feljegyzésről nem szükséges számítógéppel
szerkesztett példányt készíteni.
 (3) A feljegyzésre az (1)–(2) bekezdésben foglalt eltérésekkel a jegyzőkönyvre vonatkozó szabályokat kell megfelelően
alkalmazni. III. FEJEZET
AZ ÜGYIRATKEZELÉS 10. Az ügyiratkezelés általános szabályai
12. § (1) Az  eljárás ügyiratait – a  (2)–(8)  bekezdésben meghatározott kivételekkel – az  eljárás során folyamatosan
a Mellékletben foglaltak szerint kell rendezni.
(2) Az  eljárási cselekmény előkészítésével, így különösen az  idézéssel, értesítéssel, az  eljárási cselekmény
engedélyezésével, technikai feltételeinek biztosításával, továbbá annak elvégzésével és az  eljárási cselekménnyel
kapcsolatos jogorvoslattal összefüggő ügyiratokat rendszerint együtt kell kezelni.
(3) Azonos típusú eljárási cselekmények esetén az  ügyiratokat az  eljárási cselekmények időbeli sorrendjének
megfelelően kell rendezni.
(4) Nemzetközi bűnügyi jogsegélykérelem alapján teljesített eljárási cselekmények ügyiratai együtt vagy – feltüntetve
a teljesítés jogsegély jellegét – az eljárási cselekmények jellegének megfelelően külön is kezelhetők.
(5) Az  ügyészség rendelkezése alapján, továbbá ha az  ügyiratok átláthatósága, könnyebb kezelhetősége érdekében
indokolt, az  (1)–(4)  bekezdés rendelkezéseitől el lehet térni. Az  ügyiratok eltérő rendezése különösen az  alábbi
esetekben lehet indokolt:
a) több cselekményt érintő eljárásban, ha az  egyes cselekményekhez tartozó ügyiratokat célszerű együtt
kezelni,
b) több terhelt esetén, ha a  terheltek sorrendjét célszerű az elkövetői minőségre, a gyanúsítás tárgyát képező
bűncselekmények számára figyelemmel meghatározni,
c) eltérő típusú eljárási cselekmények – így különösen tanú kihallgatása, tanút érintő kényszerintézkedések –
esetén, ha az ügyiratok együttes kezelése és megismerhetősége az eljárási cselekmények értékelését elősegíti,
d) a  vizsgálat során keletkezett ügyiratok esetén, ha a  vizsgálat kizárólag a  terhelt által előterjesztett érdemi
védekezés ellenőrzésére vagy bizonyítási indítvány teljesítésére irányult.
 (6) A  nyomozó hatóság az  ügyiratok részét képező tárgyi bizonyítási eszközöket és az  egyéb bűnjeleket
a bűnjelkezelésre vonatkozó jogszabályban foglaltak szerint kezeli.
 (7) Az  ügyiratok között elkülönítetten kell kezelni a  Be. 102.  §-a alapján zártan kezelt, valamint a  minősített adatok
védelméről szóló törvény szerinti minősített adatot tartalmazó ügyiratokat.
 (8) Az  eljárás ügyirataitól elkülönítetten kell kezelni azokat az  iratokat, amelyek a  Be. alapján nem képezik az  eljárás
ügyiratainak részét. 13. § A papíralapú ügyiratot annyi példányban kell elkészíteni, hogy a papíralapú ügyiratkezelés – ideértve az ügyiratok
kézbesítésének kötelezettségét is – biztosított legyen. A  papíralapú ügyirat példányszáma az  ehhez szükséges
példányszámú eredeti ügyirat elkészítésével, vagy az eredeti ügyiratról készült – indokolt esetben hiteles – másolat
vagy kiadmány készítésével is biztosítható.
11. A papíralapú és az elektronikus ügyiratok 14. § (1) A  papíralapú ügyiratokat, valamint az  elektronikus okiratokat – ideértve a  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó
hatóság által készített, valamint a bűnjelként kezelt kép-, hang-, illetve kép- és hangfelvételeket, valamint az egyéb,
bármilyen formátumban rendelkezésre álló elektronikus dokumentumokat – a 12. § megfelelő alkalmazásával, azok
jellegének megfelelően, külön-külön kell kezelni.
(2) A papíralapú ügyiratkezelés szabályait kell alkalmazni az ügyiratok között kezelt adathordozóra is.
 (3) A  papíralapú ügyiratokat legalább egy eredeti példányban kell elkészíteni. Ha az  ügyiratok csak papír alapon
állnak rendelkezésre, annyi másolati ügyiratpéldányról kell gondoskodni, hogy az  eljárás során az  előterjesztések
– különösen a  személyi szabadságot érintő bírói engedélyes kényszerintézkedésekkel, illetve a  jogorvoslatokkal
kapcsolatos előterjesztések – ügyintézése megfelelően biztosított legyen.
(4) Az  ügyészséggel folytatott elektronikus kapcsolattartás esetén az  ügyiratok papíralapú részéről mellőzhető
a papíralapú másolati ügyiratpéldány készítése, ha a papíralapú ügyiratokról elektronikus másolat készült.
(5) Amennyiben a papíralapú ügyiratok elektronikus formában vagy elektronikus másolatként is rendelkezésre állnak,
ezek, valamint az elektronikus okiratok felhasználásával – a 12. § megfelelő alkalmazásával – az ügyiratok egységes
elektronikus példányát (a továbbiakban: egységes elektronikus ügyirat) kell elkészíteni.
(6) A  nyomozó hatóság biztosítja, hogy az  egységes elektronikus ügyirat tartalmazza az  adathordozón rendelkezésre
álló ügyiratokat is. A  jogszabályban meghatározott központi tárhelyen tárolt ügyiratok nem képezik az  egységes
elektronikus ügyirat részét, a központi tárhelyen tárolt ügyiratokat az ügyiratjegyzéken kell feltüntetni, és biztosítani
kell az azokhoz történő megfelelő hozzáférést.
(7) Az  egységes elektronikus ügyirathoz ügyiratjegyzéket kell készíteni. Az  ügyiratjegyzék készítése mellőzhető, ha
annak elkészítését az eljárás időszerűségének biztosítása nem teszi lehetővé.
12. Az ügyiratok kezelése a tájékoztatással, illetve az előterjesztéssel kapcsolatos feladatok ellátása
során
15. § (1) Elektronikus kapcsolattartás esetén az  elektronikus ügyiratkezelő rendszer leállása, üzemszünet vagy üzemzavar
idején, vagy erre utaló körülmény észlelésekor – ha az eljárás időszerűségének biztosítása ezt elkerülhetetlenné teszi –
a  kapcsolattartást az  ügyiratok adathordozón történő továbbításával vagy papíralapú ügyiratok továbbításával kell
biztosítani.
(2) Ha az  ügyészség vagy a  nyomozó hatóság a  Be. 155.  § (3)  bekezdése alapján az  ügyiratok papír alapon történő
továbbításáról rendelkezik, a  nyomozó hatóság a  továbbiakban a  rendelkezéssel érintett ügyiratokat – ideértve
az elektronikus okiratokat is – papír alapon továbbítja. E  rendelkezés nem akadálya a  rendelkezéssel nem érintett
ügyirat vagy ügyiratrész elektronikus kapcsolattartás útján történő továbbításának.
16. § (1) Ha rendelkezésre áll az egységes elektronikus ügyirat, a nyomozó hatóság a tájékoztatással, illetve előterjesztéssel
kapcsolatos feladatait ennek felhasználásával teljesíti.
(2) Az  ügyészség eltérő rendelkezése hiányában a  tájékoztatással, illetve előterjesztéssel kapcsolatos feladatok
ellátása során megküldött egységes elektronikus ügyirat nem tartalmazza az ügyiratok között elkülönítetten kezelt
ügyiratrészt.
17. § (1) Elektronikus kapcsolattartás esetén a  nyomozó hatóságnak a  nyomozás befejezésére vagy az  eljárás
felfüggesztésére irányuló előterjesztése esetén az ügyészség eltérő rendelkezése hiányában a nyomozó hatóság
a) az ügyiratok papíralapú részét összefűzi, és folyamatos oldalszámozással látja el,
b) ügyiratjegyzéket készít az ügyiratok papíralapú és elektronikus részéhez, valamint az egységes elektronikus
ügyirathoz, és
c) az ügyészség részére megküldi az ügyiratok eredeti papíralapú és elektronikus részét, valamint az egységes
elektronikus ügyiratot.
 (2) Papíralapú kapcsolattartás esetén az (1) bekezdés rendelkezéseit megfelelően kell alkalmazni azzal, hogy a nyomozó
hatóság az előterjesztéshez a papíralapú ügyiratok két – egy eredeti és egy másolati – példányát csatolja.
13. Az ügyiratjegyzék 18. § (1) Az ügyiratjegyzék az ügyiratot azonosítható módon, lehetőség szerint az azzal közvetlenül érintett természetes vagy
jogi személy megjelölésével, az eljárási cselekmény típusának feltüntetésével tartalmazza.
(2) A nyomozó hatóság az ügyiratok papíralapú részének ügyiratjegyzékét az oldalszámozás alapulvételével, az ügyirat
kezdő oldalszámának feltüntetésével készíti el.
(3) A  nyomozó hatóság az  ügyiratok elektronikus részének és az  egységes elektronikus ügyirat ügyiratjegyzékét
oly módon készíti el, hogy az  egyes ügyiratok egyszerű, lehetőség szerint informatikai megoldáson alapuló
kereshetősége és kezelése biztosított legyen.
14. Az elveszett vagy megsemmisült ügyirat 19. § (1) Ha az  ügyirat elveszett vagy megsemmisült, a  nyomozó hatóság elsősorban a  rendelkezésre álló másolatok
felhasználásával, szükség esetén meghallgatással, kiadmányok, másolatok beszerzésével haladéktalanul intézkedik
annak pótlásáról. Az ügyirat pótlásának okáról és az e körben tett intézkedésekről feljegyzést kell készíteni, amelyet
a pótolt ügyirattal együtt kell kezelni.
(2) Mellőzhető az  ügyirat pótlása, ha az  eljárás befejeződött, annak folytatása nem várható, és az  eljárást befejező
határozat vagy annak pótlása rendelkezésre áll.
IV. FEJEZET
AZ ÜGYÉSZSÉG, A NYOMOZÓ HATÓSÁG ÉS A BÜNTETŐELJÁRÁSBAN ELJÁRÓ EGYÉB SZERVEK VISZONYA
15. Az ügyészség és a nyomozó hatóság együttműködése
20. § (1) Ha a  nyomozó hatóság az  ügyészség vagy a  bíróság hatáskörébe tartozó eljárási cselekmény elvégzését vagy
határozat meghozatalát tartja szükségesnek, annak érdekében a  nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője
az ügyészséghez előterjesztést tesz.
(2) Az előterjesztés tartalmazza
a) az eljáró nyomozó hatóság megnevezését, az ügyirat számát,
b) az eljárás alapjául szolgáló bűncselekmény megnevezését,
c) a javaslatot az ügyészségi vagy bírósági hatáskörbe tartozó eljárási cselekmény elvégzésére vagy határozat
meghozatalára és
d) mindazon körülményeket, amelyek ismerete a  javasolt eljárási cselekmény elvégzéséhez vagy határozat
meghozatalához szükséges, különösen
da) az eljárás alapjául szolgáló történeti tényállást,
db) a  bűncselekménynek a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a  továbbiakban: Btk.)
szerinti minősítését,
dc) a  büntetőeljárásban részt vevő, az  eljárási cselekménnyel vagy határozattal érintett személy
személyazonosításra alkalmas adatait,
dd) az  eljárási cselekmény elvégzésének vagy a  határozat meghozatalának alapjául szolgáló
jogszabályok megjelölését,
de) az eljárási cselekmény elvégzése vagy a határozat meghozatala szükségességének indokait, illetve
df ) ha az  eljárási cselekmény elvégzése vagy a  határozat meghozatala meghatározott határidőben
szükséges, a határidő megjelölését és ennek indokait.
 (3) Az  előterjesztést olyan időben kell megtenni, hogy az  eljárási cselekmény előkészítésére vagy a  határozat
meghozatalára megfelelő idő álljon rendelkezésre.
 (4) Ha a nyomozó hatóság szükségesnek tartja, az előterjesztés megtételével egyidejűleg az ügyészséggel egyeztetést
kezdeményez.
 (5) Az  előterjesztéshez az  ügyiratokat vagy annak a  javasolt eljárási cselekménnyel, illetve határozattal összefüggő
részét csatolni kell. 21. § Ha a nyomozó hatóság a Be. alapján engedély iránti indítványt tesz az ügyészséghez, az indítványra az előterjesztés
szabályait kell megfelelően alkalmazni. Az  indítványból mellőzhetőek azok az  adatok, amelyek a  csatolt
megkeresésben szerepelnek.
22. § (1) Az  ügyészség utasításának végrehajtása érdekében a  nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője megteszi
az  utasítás szakszerű, hiánytalan, törvényes és a  megjelölt határidőn belül történő végrehajtása érdekében
szükséges intézkedéseket. A  nyomozó hatóság az  utasítás végrehajtása érdekében szükség esetén egyeztetést
kezdeményez az ügyészséggel.
(2) A nyomozó hatóság az ügyészség szóban tett utasítását abban az esetben is végrehajtja, ha annak írásba foglalását
kérte.
(3) Ha az  ügyészség felügyeleti jogkörében a  megállapított törvénysértés orvoslására hívja fel a  nyomozó hatóságot,
a nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője haladéktalanul intézkedik a törvénysértés orvoslása érdekében.
23. § (1) Ha a Be. az ügyészség tájékoztatását írja elő, a nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője a tájékoztatást az ezt
megalapozó körülmény megjelölésével, jogszabályban meghatározott tartalommal nyújtja. A  nyomozó hatóság
a tájékoztatáshoz az ügyészség rendelkezése alapján csatolja az ügyiratokat vagy annak meghatározott részét.
(2) A tájékoztatásra egyebekben az előterjesztés szabályait kell megfelelően alkalmazni.
24. § (1) Az előterjesztés szabályait kell megfelelően alkalmazni, ha a nyomozó hatóság az ügyészség állásfoglalását kéri.
 (2) Ha a nyomozó hatóság azért kéri az ügyészség állásfoglalását, hogy az ügyészség az ügyben az eljárást magához
vonja, az állásfoglalás-kéréssel együtt egyeztetést kezdeményezhet. 25. § Ha az  ügyészség a  vádemelés után bizonyítási indítvány megtétele, bizonyítási eszköz felkutatása és biztosítása
érdekében adatgyűjtést végez, és ehhez a nyomozó hatóságot igénybe veszi, a nyomozó hatóság az adatgyűjtést
az ügyészség rendelkezései szerint végzi.
16. Más szerv megkeresése 26. § (1) Ha olyan eljárási cselekmény elvégzése indokolt, amelyet a  nyomozó hatóság, annak nyomozó szerve vagy
szervezeti eleme (e § alkalmazásában a továbbiakban: megkereső) illetékességi területén kívül szükséges elvégezni,
ennek érdekében a nyomozó hatóság egyes eljárási cselekmények elvégzésére az eljárási cselekmény helye szerint
illetékes más szervét vagy szervezeti elemét (e § alkalmazásában a továbbiakban: megkeresett) is megkeresheti.
(2) A megkeresést írásban kell megküldeni, abban közölni kell az eljárási cselekmény elvégzéséhez szükséges adatokat,
és a megkeresés teljesítéséhez szükséges terjedelemben csatolni kell az ügyiratokat. A megkeresés késedelmet nem
tűrő esetben szóban is közölhető, azonban azt utóbb írásba kell foglalni és a megkeresett részére meg kell küldeni.
(3) Ha a  megkeresés teljesítése jogszabályba ütközik, vagy annak egyéb akadálya van, a  megkeresett a  megkeresőt
erről tájékoztatja, és szükség esetén egyeztetést kezdeményez.
(4) A megkeresett a megkeresésben szereplő eljárási cselekményt a megkereső rendelkezése alapján, önállóan végzi el.
 (5) A  megkeresett az  eljárási cselekmény elvégzése során felmerülő, késedelmet nem tűrő esetben önállóan elvégzi
a megkereséssel összefüggő egyéb eljárási cselekményt is, és erről a megkeresőt haladéktalanul tájékoztatja.
 (6) Az eljárási cselekmény elvégzéséhez szükséges határozat meghozataláról – az (5) bekezdést kivéve – a megkereső
gondoskodik.
 (7) A  megkeresett az  eljárási cselekmény elvégzését követően az  eljárási cselekménnyel összefüggő ügyiratokat
megküldi a  megkeresőnek. A  megkereső és a  megkeresett eltérő megállapodása hiányában a  megkereső
gondoskodik az őrizetben lévő személy és a lefoglalt dolgok elszállításáról.
(8) Az  eljárási cselekménnyel összefüggésben a  Be.-ben foglaltak szerint előterjesztett jogorvoslatot a  megkeresett
– indokolt esetben az elvégzés során keletkezett ügyiratokkal együtt – a megkereső részére továbbítja.
17. A vagyonvisszaszerzésért felelős szerv megkeresése 27. § (1) A  nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője más nyomozó hatóság vagyonvisszaszerzésért felelős szervét
a 26. § megfelelő alkalmazásával keresheti meg, amennyiben az elkobozható vagy vagyonelkobzás alá eső vagyon
saját feladatkörben történő felderítése nehézséggel járna, vagy az a nyomozás lényeges elhúzódását eredményezné.
(2) Ha a  nyomozó hatóság más nyomozó hatóság vagyonvisszaszerzésért felelős szervét keresi meg, szükség esetén
a 28. § szabályai szerint közös nyomozócsoportot hozhatnak létre.
18. A közös nyomozócsoport 28. § (1) A  nyomozó hatóságok arra felhatalmazott vezetői megállapodással közös nyomozócsoportot hozhatnak létre.
A megállapodás érdekében a nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetői egyeztetést tartanak. Az egyeztetés nem
járhat az eljárás indokolatlan elhúzódásával.
(2) A megállapodás tartalmazza
a) a közös nyomozócsoportban részt vevő nyomozó hatóságok és nyomozó szervek megnevezését,
b) a közös nyomozócsoport vezetőjének megjelölését,
c) azon ügy vagy ügyek megjelölését, amely vagy amelyek nyomozására a közös nyomozócsoport létrejön,
d) a közös nyomozócsoport működésének időtartamát, amennyiben ez eltér a nyomozás befejezésétől,
e) a d) pont szerinti esetben a megállapodás meghosszabbításának lehetőségét és annak módját,
f ) a közös nyomozócsoport létszámát és összetételét,
g) a közös nyomozócsoport által okozott károkért való felelősség viselésének szabályait,
h) a közös nyomozócsoport működésével felmerülő tervezhető költségeket, a működéshez szükséges technikai
feltételeket és a költségek viselésének, a technikai feltételek biztosításának módját,
i) a közös nyomozócsoport működési feltételeinek leírását,
j) a megállapodással kapcsolatos viták rendezésének menetét, és
k) a közös nyomozócsoport megszűnése esetén
ka) a nyomozást folytató, hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozó hatóságot, vagy
kb) azt, hogy a megszűnését megelőzően a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozó hatóság
kijelölésére a közös nyomozócsoport előterjesztést tesz.
 (3) A megállapodást az ügyészségnek a jóváhagyás kérdésében való döntés érdekében meg kell küldeni.
 (4) A  nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetőjének e  rendeletben meghatározott feladatait a  közös
nyomozócsoport vezetője látja el.
 (5) Közös nyomozócsoport létrehozásának van helye különösen, ha
a) a  gyanúsítottak személye részben vagy egészben megegyezik a  különböző nyomozó hatóságok által
folytatott nyomozásban,
b) a  nyomozás tárgya olyan bűnszervezetben elkövetett bűncselekmény, amely bűnszervezet tevékenysége
több nyomozó hatóság hatáskörébe tartozó bűncselekmény elkövetésére irányul, illetve
c) a  nyomozás tárgyát képező bűncselekmény kiemelkedő tárgyi súlya alapján vagy más okból a  nyomozó
hatóságok közötti szorosabb együttműködés szükséges.
(6) Ha a nyomozás során olyan körülmény merül fel, amely alapján a közös nyomozócsoport létrehozására vonatkozó
megállapodás módosítása vagy újabb megállapodás megkötése indokolt, a  megállapodást a  nyomozó hatóság
arra felhatalmazott vezetői a megállapodás megkötésére vonatkozó szabályok szerint módosíthatják. Ha az eljárást
felfüggesztették, a nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetői döntenek a közös nyomozócsoport fenntartásáról
vagy megszüntetéséről, ennek érdekében a közös nyomozócsoport vezetője javaslatot készít.
(7) A közös nyomozócsoport megszűnik, ha
a) a nyomozás befejeződött,
b) az ügyészség a nyomozást magához vonta, vagy
c) a megállapodásban meghatározott időtartam meghosszabbítás nélkül lejárt.
(8) A közös nyomozócsoport az abban részt vevő nyomozó hatóságok arra felhatalmazott vezetőinek megállapodása
alapján megszüntethető. A  megszüntetésre a  közös nyomozócsoport létrehozására vonatkozó szabályokat kell
megfelelően alkalmazni. A  megszüntetésről szóló megállapodás tartalmazza a  nyomozást folytató hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező nyomozó hatóságot, vagy azt, hogy hatásköri vagy illetékességi összeütközés esetén
a közös nyomozócsoport a nyomozó hatóság kijelölésére előterjesztést tesz.
V. FEJEZET
RENDÉSZETI INTÉZKEDÉSEK, MÁS HATÓSÁG KÖZREMŰKÖDÉSE 19. Az eljárási cselekmények és a rendészeti intézkedések viszonya
29. § (1) Ha a  büntetőeljárás során a  nyomozó hatóság megállapítja, hogy a  rendőrségről szóló törvény vagy a  Nemzeti
Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: NAV tv.) szerinti intézkedés (a továbbiakban
együtt: rendészeti intézkedés) alkalmazásának törvényi feltételei fennállnak, az arra jogosult hatóságnál rendészeti
intézkedést kezdeményez, vagy azt a nyomozó hatóság tagja maga végrehajthatja, ha arra jogosult.
(2) A  nyomozó hatóság a  Be. alapján elrendelt intézkedés vagy eljárási cselekmény elvégzése érdekében, ha annak
törvényi feltételei fennállnak, rendészeti intézkedésről – így különösen igazoltatásról, elfogásról, helyszín
biztosításáról, kényszerítő eszköz alkalmazásáról – rendelkezhet, vagy a nyomozó hatóság tagja azt maga hajthatja
végre, ha arra jogosult.
(3) A rendészeti intézkedés tényére az eljárási cselekményről készült jegyzőkönyvben vagy a feljegyzésben utalni kell.
A rendészeti intézkedésről készült iratokat szükség esetén a jegyzőkönyvhöz vagy feljegyzéshez csatolni kell.
(4) A  nyomozó hatóság tagja nem alkalmazhat rendészeti intézkedést, ha az  annak alapjául szolgáló cselekménnyel,
körülménnyel összefüggésben a Be. alapján intézkedés vagy eljárási cselekmény végezhető.
30. § (1) A  nyomozó hatóság a  rendészeti intézkedés során, szükség esetén a  rendészeti intézkedést végrehajtó szerv
megfelelő tájékoztatásával gondoskodik arról, hogy a  rendészeti intézkedéssel érintett, büntetőeljárásban részt
vevő személy – különösen a  bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy és a  terhelt –
büntetőeljárási jogait is megfelelően gyakorolhassa.
(2) A rendészeti intézkedés befejezését követően a nyomozó hatóság feladata a büntetőeljárásban részt vevő személy
megfelelő közreműködésének, jelenlétének biztosítása, amely érdekében a Be. szabályai szerint jár el.
31. § (1) A  nyomozó hatóság biztosítja, hogy az  eljárási cselekménnyel egyidejűleg vagy azt követően az  arra jogosult
hatóság saját hatáskörben rendészeti intézkedést végezzen, vagy más hatósági eljárást folytasson, ha
az a büntetőeljárás lefolytatásának érdekeit nem veszélyezteti.
(2) A nyomozó hatóság a büntetőeljárás eredményes lefolytatása érdekében a rendészeti intézkedés vagy más hatósági
eljárás elvégzésének korlátozása vagy megszakítása érdekében intézkedhet.
32. § A NAV tv. 36/L. § (1) bekezdése szerinti lefoglalás végrehajtása során e rendelet megfelelő alkalmazásával kell eljárni,
azzal, hogy
a) a Be. 368. § (3) bekezdése szerinti határozatot a lefoglalást elrendelő szerv hozza meg,
b) a  lefoglalással összefüggésben bejelentett jogorvoslat elbírálása érdekében a  Be. alapján hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező nyomozó hatóság intézkedik, és
c) a lefoglalás elrendelésével megindult nyomozás elrendeléséről a feljegyzést utólag a nyomozás lefolytatására
hatáskörrel, illetékességgel rendelkező nyomozó hatóság készíti el. 20. Az eljárási cselekmények elvégzése érdekében a rendőrség vagy más hatóság közreműködésének
kezdeményezése
33. § (1) Az  eljárási cselekmények eredményes elvégzése, feltételeinek biztosítása érdekében az  általános rendőrségi
feladatok ellátására létrehozott szerv vagy más hatóság közreműködése kezdeményezhető.
(2) Ha az  eljárási cselekmény eredményes elvégzése, feltételeinek biztosítása érdekében rendészeti intézkedés is
szükséges, a 29. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
VI. FEJEZET
NEMZETKÖZI BŰNÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS 21. A nemzetközi bűnügyi jogsegély és a bűnüldöző szervek nemzetközi együttműködésének
általános szabályai
34. § (1) A  nyomozó hatóság nemzetközi bűnügyi jogsegély kezdeményezésére tesz előterjesztést az  ügyészséghez, ha
az eljárás során
a) bizonyítási eszköz külföldön történő beszerzése, illetve eljárási cselekmény külföldön történő elvégzése,
b) bizonyítási eszköz beszerzéséhez, illetve eljárási cselekmény elvégzéséhez külföldi nyomozó hatóság
közreműködése vagy
c) nemzetközi, illetve európai elfogatóparancs kibocsátása
szükséges.
(2) Az előterjesztés mellőzhető, ha a nemzetközi bűnügyi jogsegély keretében teljesítendő eljárási cselekmény az elérni
kívánt célhoz képest aránytalan terhet jelentene vagy az  eljárás aránytalan elhúzódását eredményezné, mással
pótolható, továbbá ha a nemzetközi bűnügyi jogsegély iránti kérelem előterjesztésétől eredmény nem várható.
(3) A nyomozó hatóság a nemzetközi bűnügyi jogsegély indokoltságáról az ügyészséggel egyeztethet.
35. § (1) A  nyomozó hatóság annak megállapítása érdekében, hogy rendelkezésre állnak-e a  34.  § (1)  bekezdése szerinti
bizonyítási eszközök, azok hol találhatók, beszerzésük érdekében milyen eljárási cselekmények és milyen
feltételekkel teljesíthetők, a  bűnüldöző szervek nemzetközi együttműködésének szabályai szerint a  külföldi
bűnüldöző hatóságot közvetlenül is megkeresheti.
(2) Az  (1)  bekezdést – az  ügyészség jóváhagyásával – megfelelően alkalmazni kell a  nemzetközi bűnügyi jogsegély
előterjesztését követően a  jogsegélykérelem teljesítésével, akadályával kapcsolatos információk beszerzése, illetve
a jogsegélykérelem teljesítésének elősegítése érdekében.
(3) A  nyomozó hatóság a  megkeresésről, illetve annak eredményéről feljegyzést készít, ha az  írásban nem áll
rendelkezésre.
36. § (1) A  nyomozó hatóság a  büntetőeljárás során a  külföldi bűnüldöző hatóságnak a  bűnüldöző szervek nemzetközi
együttműködésének szabályai szerint előterjesztett megkereséséről és a  megkeresés alapján nyújtott
tájékoztatásról feljegyzést készít, ha a  megkeresés és az  annak alapján nyújtott tájékoztatás írásban nem áll
rendelkezésre.
(2) A  vizsgálat során a  külföldi bűnüldöző hatóságnak az  (1)  bekezdés szerinti megkereséséről az  ügyészséget
haladéktalanul tájékoztatni kell.
22. Nemzetközi bűnügyi jogsegély kezdeményezése 37. § (1) A nemzetközi bűnügyi jogsegély kezdeményezésére irányuló előterjesztés az alábbiakat is tartalmazza:
a) a nemzetközi bűnügyi jogsegély keretében teljesíteni kért eljárási cselekményeket,
b) az eljárási cselekmények teljesítéséhez szükséges rendelkezésre álló adatokat,
c) annak megjelölését, ha egy eljárási cselekményt meghatározott módon, időben vagy a  nyomozó hatóság
tagjának részvételével indokolt elvégezni, ennek indokai megjelölésével,
d) annak megjelölését, hogy a  Be. alapján az  eljárási cselekmény elrendeléséről az  ügyészség vagy bíróság
jogosult rendelkezni, az e döntéshez szükséges indokokkal együtt, illetve
e) a 35. § (1) bekezdése szerinti megkeresést és annak eredményét.
(2) A  nemzetközi bűnügyi jogsegély kezdeményezésére irányuló előterjesztéshez az  annak teljesítéséhez szükséges
ügyiratokat a külföldi igazságügyi hatósághoz történő továbbításra alkalmas módon csatolni kell.
(3) A  nemzetközi, illetve európai elfogatóparancs kibocsátására irányuló előterjesztésnek tartalmaznia kell
a bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy vagy a terhelt külföldi tartózkodására utaló
adatokat, körülményeket is.
(4) A nemzetközi, illetve európai elfogatóparancs kibocsátására irányuló előterjesztéshez – az európai elfogatóparancs
kibocsátására irányuló előterjesztés esetén az  ügyészségi jóváhagyás érdekében – csatolni kell a  belföldi
elfogatóparancsot.
(5) A büntetőeljárás átadására irányuló előterjesztésnek tartalmaznia kell az alábbiakat is:
a) az  eljárásban kezelt bűnjelek megjelölését, a  bűnjelkezelésre vonatkozó adatokat, valamint a  bűnjelek
továbbításának tervezett módját,
b) annak megjelölését, ha a bűnjelek vagy bűnjelként kezelt tárgyi bizonyítási eszközök – ideértve az ügyiratok
között, nem bűnjelként kezelt eredeti iratot is – átadása akadályba ütközik, vagy annak visszaszolgáltatása
szükséges, e körülmény indokainak megjelölésével.
(6) A büntetőeljárás átadására irányuló előterjesztéshez az ügyiratokat a 17. § (1) bekezdése szerint kell csatolni.
 (7) Az (5) bekezdés b) pontjában megjelölt esetben lehetőség szerint más módon, így különösen másolat készítésével,
szemle elvégzésével, szakértői vizsgálattal kell biztosítani az  átadásra nem kerülő tárgyi bizonyítási eszközre,
bűnjelre vonatkozó információ átadását.
(8) Hivatalos irat kézbesítésére irányuló előterjesztéshez csatolni kell a  kézbesítendő ügyiratot, valamint
annak a  nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló törvény vagy az  Európai Unió tagállamai közötti bűnügyi
együttműködésről szóló törvény szerinti fordítását is.
(9) A  nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló törvény vagy az  Európai Unió tagállamai közötti bűnügyi
együttműködésről szóló törvény szerinti közös nyomozócsoport létrehozásának kezdeményezésére irányuló
előterjesztésnek tartalmaznia kell az alábbiakat is:
a) a külföldi büntetőeljárásra, valamint a külföldi büntetőeljárást folytató szervekre vonatkozó adatokat,
b) a  nyomozó hatóság azon tagjának megnevezését, elérhetőségét, akinek a  közös nyomozócsoportban
történő részvételét javasolják. MÁSODIK RÉSZ
ELJÁRÁSI CSELEKMÉNYEK VII. FEJEZET
ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK
23. Az eljárási cselekmények elvégzésének alapvető szabályai 38. § (1) Az eljárási cselekményt úgy kell előkészíteni és lefolytatni, hogy az eljárás észszerű időn belül befejezhető legyen,
az eljárási cselekmény megismétlése vagy újabb eljárási cselekmény elvégzése lehetőleg ne váljon szükségessé.
(2) Az eljárási cselekmény – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – csak kivételesen és csak rövid időre szakítható
meg.
(3) Az  eljárási cselekményt megszakítás helyett be kell fejezni, és – indokolt esetben – új eljárási cselekményt kell
végezni, ha
a) nem biztosítható, hogy az eljárási cselekmény változatlan körülmények között folytatható, illetve
b) a megszakítás előre nem látható ideig tartana.
(4) A  (3)  bekezdés esetén az  új eljárási cselekményről készült jegyzőkönyvben az  előző eljárási cselekmény óta
bekövetkezett változásokat is rögzíteni kell.
39. § (1) Az  eljárási cselekmény megkezdésekor a  nyomozó hatóság számba veszi a  megjelenteket, és a  jelenlévőket
tájékoztatja az értesített, de meg nem jelent személyekről – különösen a védőről és a segítőről –, a  távolmaradás
ismert okáról, valamint arról, ha a távolmaradás az eljárási cselekmény elvégzésének nem akadálya.
(2) Folytatólagos eljárási cselekmény során a  tájékoztatást, figyelmeztetést csak a  szükséges mértékben kell
megismételni.
40. § (1) Az  eljárási cselekményt olyan körülmények között kell lefolytatni, amelyek kizárják az  eljárási cselekmény
lefolytatásának vagy az eljárási cselekmény során jelen lévő személyek befolyásolását.
(2) Az  eljárási cselekmény során törekedni kell az  ellentmondások tisztázására, ennek érdekében a  szükséges
mértékben korábbi eljárási cselekmények eredménye is ismertethető, ha az  az eljárás érdekeit – így különösen
bizonyítási cselekmény lefolytatásának eredményességét – nem sérti.
(3) Az  eljárási cselekményt úgy kell lefolytatni, hogy az  eljárási cselekményen jelen lévők megfelelő módon
követhessék az eljárási cselekmény végrehajtását, az eljárási jogaikat gyakorolhassák – így különösen észrevételeket,
indítványokat tehessenek – és kötelezettségeiket teljesíthessék.
(4) Az eljárási cselekmény lefolytatása során is minden szükséges intézkedést meg kell tenni az elkövető felkutatása és
elfogása céljából.
41. § Ha a  tanú kihallgatása során bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsíthatóvá válik, a  tanú
kihallgatását be kell fejezni, és az  eljárási cselekmény a  gyanúsítotti kihallgatásra vonatkozó szabályok szerint
folytatható.
24. Az eljárási cselekményekkel kapcsolatos tájékoztatás 42. § (1) A  büntetőeljárásban részt vevő személyt, ha annak feltételei fennállnak, az  első kapcsolatba kerüléskor, de
legkésőbb az  őt érintő első eljárási cselekmény megkezdésekor megfelelően, közérthetően tájékoztatni kell
a  jogairól, és figyelmeztetni kell a  kötelességeire. Az  eljárás során a  továbbiakban a  büntetőeljárásban részt
vevő személy kérésére, vagy ha azt a  nyomozó hatóság egyéb okból szükségesnek tartja, az  érintett jogairól és
kötelességeiről felvilágosítás adható.
(2) A tájékoztatás írásos tájékoztató átadásával is megtörténhet. Az  írásbeli tájékoztató átadása nem érinti a Be. 74. §
(3) bekezdés c) pontja szerinti kötelezettséget.
(3) Ha a  Be. olyan figyelmeztetést ír elő, amelynek közlése és jegyzőkönyvbe foglalása az  eljárási cselekmény során
kötelező, a figyelmeztetés szóbeli közlése írásbeli tájékoztató átadása esetén sem mellőzhető.
(4) A  tájékoztatásnak – a  büntetőeljárásban részt vevő személy jogaihoz igazodóan – ki kell terjednie legalább
az alábbiakra:
a) a jogi segítségnyújtás igénybevételének lehetőségére, ha azt jogszabály lehetővé teszi,
b) a személyes adatok zárt kezelésének lehetőségére,
c) a sértett és a tanú tekintetében a különleges bánásmód megállapításának lehetőségére,
d) az eljárási cselekményen való jelenléti jogra,
e) arra, hogy az eljárás során tájékoztatást kérhet, kérdést tehet fel,
f ) arra, hogy a nyomozó hatóság előtti megjelenéséről és annak időtartamáról igazolást kérhet,
g) a megjelenéssel kapcsolatban felmerült költségek megtérítésének lehetőségére,
h) arra, hogy az eljárási cselekmény során megismert adatok és az eljárási cselekményen tapasztaltak személyes
adatnak, illetve védett adatnak minősülnek, annak kezelése csak jogszabályban meghatározottak szerint
lehetséges, és
i) az ügyiratok megismerésére való jogosultságra.
 (5) A  tájékoztatás lényegét és annak megtörténtét jegyzőkönyvbe kell foglalni vagy arról feljegyzést kell készíteni.
Ha a tájékoztatásra írásbeli tájékoztató átadásával került sor, a jegyzőkönyvben elegendő ennek tényére utalni.
 (6) A  nyomozó hatóság az  elektronikus kapcsolattartásra nem köteles büntetőeljárásban részt vevő személy kérésére
külön tájékoztatást nyújt az elektronikus kapcsolattartás vállalásának lehetőségéről és következményeiről.
 (7) A büntetőeljárásban részt vevő személy segítője vonatkozásában a tájékoztatást a segített és a segítő jogaira nézve
is megfelelően teljesíteni kell. 25. Az eljárási cselekmény elvégzésének biztosítása
43. § (1) Az eljárási cselekmény elvégzésének biztosítása érdekében a Be. alapján elrendelt testi kényszer alkalmazását a 29. §
(2)  bekezdése alapján a  nyomozó hatóság arra jogosult tagja saját hatáskörben hajtja végre, vagy a  rendészeti
intézkedés elvégzéséről rendelkezik.
(2) A testi kényszer elrendelését jegyzőkönyvbe kell foglalni, az alkalmazott rendészeti intézkedés jegyzőkönyvezésére
a 29. § (3) bekezdése az irányadó.
(3) Testi kényszer elrendelése esetén a  büntetőeljárásban részt vevő személyt tájékoztatni kell, hogy indítványára
a nyomozó hatóság a testi kényszer elrendeléséről határozatot hoz.
44. § (1) Rendbírság kiszabását vagy testi kényszer alkalmazását megelőzően a  büntetőeljárásban részt vevő személyt
figyelmeztetni kell, hogy ha a  rendbírság kiszabására vagy testi kényszer alkalmazására okot adó magatartást
a figyelmeztetést követően is tovább folytatja, vagy kötelezettségét továbbra sem teljesíti, vele szemben rendbírság
kiszabására vagy testi kényszer alkalmazására kerül sor.
(2) Súlyos vagy ismételt esetben rendbírság kiszabható vagy testi kényszer alkalmazható figyelmeztetés nélkül is.
 (3) Az  eljárás rendjének megzavarásával kapcsolatos körülményeket, valamint a  nyomozó hatóság e  körben tett
intézkedését az eljárási cselekményről készült jegyzőkönyvbe kell foglalni.
 (4) Ha a  büntetőeljárásban részt vevő személy az  eljárás rendjének súlyos vagy ismételt megzavarásával hivatásának
vagy foglalkozásának szabályát megszegi, a nyomozó hatóság indokolt esetben erről írásban tájékoztatja a fegyelmi
jogkör gyakorlóját.
45. § (1) Az  eljárási cselekmény elvégzését akadályozó vagy zavaró, a  büntetőeljárásban részt nem vevő személyt
figyelmeztetni kell, hogy vele szemben a Be. alapján testi kényszer vagy rendbírság alkalmazásának van helye, ha
akadályozó vagy zavaró magatartását a figyelmeztetést követően is tovább folytatja.
(2) Súlyos vagy ismételt esetben testi kényszer figyelmeztetés nélkül is alkalmazható az  akadályozó vagy zavaró
magatartást tanúsító személynek az eljárási cselekmény helyszínéről történő eltávolítása érdekében.
(3) Rendbírság kiszabását megelőzően lehetőség szerint az akadályozó vagy zavaró magatartást tanúsító személynek
az eljárási cselekmény helyszínéről történő eltávolítása érdekében kell intézkedni.
(4) Az  eljárás rendjének megzavarásával kapcsolatos körülményeket, valamint a  nyomozó hatóság e  körben
tett intézkedését jegyzőkönyvbe kell foglalni, testi kényszer alkalmazása és rendbírság kiszabása esetén
az (1) bekezdésben megjelölt személy a továbbiakban egyéb érdekeltként vesz részt az eljárásban.
26. A talált nyomok, anyagmaradványok és bizonyítási eszközök kezelése
46. § (1) A talált nyomok, anyagmaradványok és bizonyítási eszközök
a) leírását, egyéb azonosításukra alkalmas adatait,
b) pontos, számmal is azonosított helyét,
c) rögzítésének, illetve biztosításának tényét
úgy kell az eljárási cselekményről készült jegyzőkönyvben feltüntetni, hogy azok az eljárás későbbi szakaszában is
kétséget kizáró módon azonosíthatók, illetve felismerhetők legyenek.
(2) A nyomokat, anyagmaradványokat és egyéb lefoglalt dolgokat a bűnjelkezelésről szóló jogszabályokban foglaltak
szerint kell kezelni.
(3) A nyomozó hatóság az eljárási cselekményen jelen lévő személy által átadott iratot, egyéb bizonyítási eszközt – ide
nem értve a 104. § szerinti beadványt − lefoglalja.
27. Tolmács igénybevétele 47. § (1) Ha a büntetőeljárásban részt vevő személy nem magyar anyanyelvű, kérelmére tolmácsot akkor is ki kell rendelni, ha
ismeri a magyar nyelvet.
(2) Ha az eljárási cselekmény során tolmácsot kell igénybe venni, a jegyzőkönyv tartalmazza az alábbiakat is:
a) a tolmács nevét, elérhetőségét és igazolványszámát, ez utóbbi hiányában azonosításához szükséges további
személyes adatait,
b) a tolmácsolás nyelvét,
c) a tolmács nyilatkozatát a Be. 191. § (1) bekezdésében meghatározott kizárási okokra,
d) a büntetőeljárásban részt vevő személy nyilatkozatát arról, hogy a tolmácsolást megértette-e.
(3) A  nyomozó hatóság lehetőség szerint a  tolmács igénybevétele nélkül is meggyőződik arról, hogy
a büntetőeljárásban részt vevő személy a tolmácsolást megértette-e.
28. Külföldi állampolgár részvételével tartott eljárási cselekmény 48. § (1) A  külföldi állampolgár részvételével tartott eljárási cselekmény során lehetővé kell tenni, hogy államának konzuli
tisztviselője jelen lehessen.
(2) A  külföldi állampolgár részvételével tartott eljárási cselekményről kérelemre az  állampolgársága − ha az  érintett
több állam állampolgára, az  általa megjelölt állampolgársága − szerinti külképviseletet a  nyomozó hatóság arra
felhatalmazott vezetője a  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztériumon keresztül akkor értesíti, ha
az érintett ezt az eljárási cselekményt megelőzően kéri.
(3) A  külképviseletet az  eljárási cselekményről abban az  esetben is haladéktalanul értesíteni kell, ha a  külföldi
állampolgár a (2) bekezdés szerinti kérelmét olyan időpontban terjesztette elő, hogy állama konzuli tisztviselőjének
a megjelenése az eljárási cselekményen már nem biztosítható.
49. § Ha a  nyomozó hatóság a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény
szerint az  idegenrendészeti hatóságnál a  harmadik országbeli állampolgárnak, illetve rá tekintettel más
személynek a humanitárius célból történő tartózkodási engedéllyel való ellátását indítványozza, erről az  indítvány
megküldésével tájékoztatja az ügyészséget.
29. Eljárási cselekmény elvégzése határozat nélkül 50. § (1) A halaszthatatlan eljárási cselekményről készült jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az alábbiakat is:
a) a döntés közlésének tényét és módját,
b) a  jogorvoslati jogra, a  jogorvoslat előterjesztésére rendelkezésre álló határidőre történt figyelmeztetést és
az eljárási cselekményen jelenlévők arra tett nyilatkozatát.
 (2) Az eljárási cselekményről utólag hozott határozatban fel kell tüntetni az alábbiakat is:
a) azt, hogy akikkel a döntést kihirdetés útján közölték, a jogorvoslatot a kihirdetéstől számított határidőn belül
terjeszthetik elő abban az esetben is, ha részükre a határozat utóbb kézbesítésre kerül,
b) azt, hogy akikkel a  határozatot kizárólag kézbesítés útján közlik, a  jogorvoslatot a  kézbesítéstől számított
határidőn belül terjeszthetik elő,
c) a halaszthatatlanság tényét és az eljárási cselekmény elvégzésének időpontját.
30. Szaktanácsadó igénybevétele 51. § (1) Szaktanácsadó különösen az alábbi esetekben vehető igénybe:
a) az információs rendszerben tárolt vagy továbbított adattal kapcsolatos eljárási cselekmény során,
b) az elektronikus adat megőrzésére kötelezés végrehajtása során annak megállapítására, hogy az elektronikus
adat biztonságos tárolásának feltételei fennállnak-e,
c) az  elektronikus hírközlő hálózat útján közzétett adat forrásának azonosítására szolgáló adatok
megállapítására, illetve
d) annak megállapítására, hogy a  növényi alapú tárgyi bizonyítási eszköz kábítószernek minősülő anyagot
tartalmaz-e.
 (2) Vér-, illetve vizeletminta vételéhez, valamint a  test sérthetetlenségét érintő mintavételhez szaktanácsadót kell
igénybe venni azzal, hogy a szaktanácsadó nem végezhet műtétnek minősülő beavatkozást.
 (3) Vér-, illetve vizeletminta vételéhez szaktanácsadóként egészségügyi intézmény erre feljogosított alkalmazottja is
igénybe vehető.
 (4) Az  (1)  bekezdés d)  pontja esetén botanikus vagy növénytermesztésben jártas, kellő szakértelemmel és megfelelő
szakirányú végzettséggel rendelkező személyt vagy intézményt kell szaktanácsadóként igénybe venni.
 (5) A nyomozó hatóság a szaktanácsadó igénybevételének elrendeléséről feljegyzést készít, vagy azt a szaktanácsadó
közreműködésével érintett eljárási cselekményről készült jegyzőkönyvbe foglalja.
 (6) Ha a  szaktanácsadó a  kötelezettségét nem teljesíti, ebből az  okból rendbírság kiszabásának nincs helye, ebben
az esetben haladéktalanul más szaktanácsadó igénybevételéről kell gondoskodni.
31. A büntetőeljárási cselekvőképesség vizsgálata 52. § (1) Az  eljárási cselekmény a  törvényes képviselő távollétében nem folytatható, illetve új eljárási cselekmény nem
végezhető, ha ahhoz olyan nyilatkozatot kell beszerezni, amelyre a  büntetőeljárásban részt vevő személy
büntetőeljárási cselekvőképessége nem terjed ki. E  nyilatkozat beszerzése érdekében az  eljárási cselekményen
a törvényes képviselő jelenlétét biztosítani kell.
(2) Ha a  büntetőeljárásban részt vevő személy az  eljárási cselekmény lefolytatásához szükséges nyilatkozat tételére
büntetőeljárási cselekvőképességgel rendelkezik, azonban a polgári jog szabályai szerint teljes cselekvőképességgel
nem rendelkezik, az eljárási cselekményről a törvényes képviselőt a Be. 72. § (4) bekezdésében foglaltak biztosítása
érdekében értesíteni kell.
53. § (1) A büntetőeljárásban részt vevő személy büntetőeljárási cselekvőképességét akkor kell vizsgálni, ha ennek hiányára
utaló adat, körülmény merül fel, így különösen a büntetőeljárásban részt vevő személy életkora, mentális állapota
vagy a rendelkezésre álló okiratok alapján.
(2) Ha a  Be. 73.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában foglalt körülmények miatt a  törvényes képviselő büntetőeljárásból
való kizárása indokolt, a  kizárásra, valamint az  ügygondnok kirendelésére soron kívül előterjesztést kell tenni
az ügyészséghez. A kizárásról szóló döntés elleni jogorvoslatnak nincs halasztó hatálya, a döntéstől az ügygondnok
jár el.
(3) A  polgári jog szabályai szerint teljes cselekvőképességgel nem rendelkező büntetőeljárásban részt vevő személyt
érintő eljárási cselekmény befejezése esetén a  törvényes képviselővel együttműködve kell gondoskodni
a büntetőeljárásban részt vevő személy útbaindításáról, átadásáról vagy otthonába kíséréséről.
54. § (1) A nyomozó hatóság a kiskorú törvényes képviselőjének a szülői felügyeletet gyakorló szülőt tekinti, ha a képviseleti
jogának hiányára vonatkozó adat nem merül fel.
(2) A gyámság alá tartozó kiskorú törvényes képviseletét a gyám látja el. A nevelésbe vett kiskorú törvényes képviselője
a  gyámhatóság által kirendelt gyermekvédelmi gyám. Az  ideiglenes hatállyal elhelyezett kiskorú törvényes
képviselője – gyámhatóság eltérő intézkedése hiányában – a szülő.
(3) Az  ideiglenes hatályú elhelyezésről hozott határozatot, valamint a  gyám képviseleti jogának igazolására
a gyámhatóságnak vagy a bíróságnak a gyám kirendelését is tartalmazó határozatát be kell szerezni.
(4) A törvényes képviselővel közölt határozat rendelkező részében fel kell hívni a figyelmét, ha a törvényes képviselőt
önálló panaszjog illeti meg.
(5) Ha az 52. § (1) bekezdése alapján a törvényes képviselő jelenléte nem kötelező, és a késedelem nem jár veszéllyel,
az értesítés, valamint az eljárási cselekmény előkészítése, illetve elvégzése során lehetőség szerint úgy kell eljárni,
hogy a törvényes képviselő a kiskorú részvételével tartott eljárási cselekményen jelen lehessen.
(6) A  tizennyolcadik életév betöltésével vagy házasságkötés folytán nagykorúvá váló és cselekvőképes személy
törvényes képviselete megszűnik, és a  korábban eljárt törvényes képviselő e  minőségéből eredő jogait már nem
gyakorolhatja.
32. A bűncselekmény törvényi tényállását megvalósító gyermekkorúra vonatkozó szabályok
55. § (1) A  bűncselekmény törvényi tényállását megvalósító, gyermekkor miatt nem büntethető személyt, amennyiben
az  szükséges, tanúként kell kihallgatni. A  gyermekkorú kihallgatása során biztosítani kell a  büntetőeljárási
cselekvőképességre és a különleges bánásmód körébe tartozó intézkedésekre vonatkozó szabályok érvényesülését.
(2) A  bűncselekmény törvényi tényállását megvalósító gyermekkorú részvételével tartott egyéb eljárási cselekmény
során a gyermekkorúra az egyéb érdekeltre vonatkozó szabályok az irányadók.
VIII. FEJEZET
ADATSZERZŐ TEVÉKENYSÉG 33. Adatkérés 56. § (1) A nyomozó hatóság az adatkérés Be. 262. §-a szerinti ügyészségi engedélyezésére vagy utólagos engedélyezésére
vonatkozó indítványához csatolja az  adatszolgáltatásra vonatkozó kérelmet is. Az  adatszolgáltatásra vonatkozó
kérelmet ügyészségi engedélyezésre alkalmas módon kell előkészíteni.
(2) Egy indítványhoz több adatszolgáltatót érintő, illetve egy adatszolgáltatón belül több adatra vonatkozó kérelem
is csatolható. A  különböző adatszolgáltatókat érintő adatszolgáltatásra vonatkozó kérelmeket adatszolgáltatóként
külön kell elkészíteni.
(3) Késedelmet nem tűrő adatkérés esetén ennek tényét fel kell tüntetni a kérelemben, azonban a halaszthatatlanság
indokát a  megkeresett adatszolgáltató részére nem kell megjelölni. Az  utólagos engedélyezésre vonatkozó
indítvány tartalmazza a halaszthatatlanság indokát is.
(4) Az  adatszolgáltatásra vonatkozó kérelemben megfelelő kiemeléssel kell felhívni a  megkeresett adatszolgáltató
figyelmét arra, ha a  nyomozó hatóság kifejezetten rendelkezett arról, hogy a  megkeresett adatszolgáltató
az adatkérésről másnak nem adhat tájékoztatást (a továbbiakban: felfedés tilalma).
(5) A  felfedés tilalmának indokoltságát folyamatosan vizsgálni kell, ha annak indoka megszűnt, a  nyomozó hatóság
a megkeresett adatszolgáltató tájékoztatása mellett rendelkezik annak megszüntetéséről.
34. Feltételes adatkérés 57. § (1) A  feltételes adatkérést megelőzően a  megkeresett szervvel – különösen a  feltétel pontos meghatározása
tekintetében – egyeztetés folytatható.
(2) A feltételes adatkérésre és annak meghosszabbítására vonatkozó indítványra az 56. § (1) bekezdése az irányadó.
35. Adatgyűjtés 58. § (1) Az adatgyűjtés keretében a felvilágosításkérés végrehajtására a nyomozó hatóság az általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szerv tagját is igénybe veheti.
(2) Ha az  adatgyűjtést több személy végezte, az  adatgyűjtésről készült feljegyzést a  nyomozó hatóság egy,
az  adatgyűjtésben részt vett tagja is elkészítheti. Ebben az  esetben a  feljegyzésben meg kell jelölni
az adatgyűjtésben részt vevő személyeket is.
(3) Az  adatgyűjtést végző személy az  eljárásáról és megállapításairól, valamint az  adatgyűjtésről készült feljegyzésről
tanúként kihallgatható.
36. Előzményi iratok és más hatósági iratok beszerzése
59. § A büntetőeljárással, illetve a  büntetőeljárás tárgyát képező cselekménnyel összefüggő, a  büntetőeljárást
megelőzően vagy azzal egyidőben folytatott hatósági vagy más közigazgatási eljárás iratait − így különösen
a rendészeti intézkedések iratait − az adatkérés szabályai szerint kell beszerezni, ha azok nem állnak rendelkezésre.
IX. FEJEZET
BIZONYÍTÁSI ESZKÖZÖK 37. A tanúvallomás 60. § (1) A  tanút folytatólagos kihallgatása esetén tájékoztatni kell, hogy a  korábbi tanúzási figyelmeztetések továbbra is
érvényesek. A nyomozó hatóság a tanú kérésére a figyelmeztetést megismétli és elmagyarázza.
(2) A  tanú folytatólagos kihallgatása esetén tisztázni kell, hogy adataiban és a  mentességére vonatkozó
körülményekben bekövetkezett-e változás.
61. § (1) Ha a Be. 170. § (1) bekezdés c) pontja szerinti kizáró ok nem állapítható meg, cselekvőképtelen személy – ideértve
a tizennegyedik életévét be nem töltött személyt is – csak akkor hallgatható ki tanúként, ha vallomása más módon
nem pótolható. A  cselekvőképtelen személy tanúzási képességét a  mentális állapotára és életkorára figyelemmel
fokozott körültekintéssel kell vizsgálni.
(2) Cselekvőképtelen tanú kihallgatása során nem mellőzhető a  törvényes képviselő jelenléte. A  figyelmeztetéseket
a  tanú életkorára és mentális állapotára tekintettel, a  törvényes képviselőt bevonva kell közölni. A  tanúvallomás
megtagadásával kapcsolatos nyilatkozatot is a törvényes képviselő teszi meg.
(3) A Be. 176. § (1) bekezdés c) pontja szerinti figyelmeztetést úgy kell közölni, hogy a tizennegyedik életévét be nem
töltött tanú kihallgatása esetén abból kiderüljön, hogy hamis tanúzás miatt nem büntethető.
62. § (1) Ha a  nyomozó hatóság engedélyezi, hogy a  tanú írásban tegyen vallomást, az  engedélyben fel kell tüntetni
az alábbiakat:
a) a tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy a tanú az írásbeli tanúvallomását benyújthatja
aa) postai úton, ha a vallomását saját kezűleg leírja és aláírja,
ab) elektronikus kapcsolattartás keretében, ha a  vallomását minősített vagy minősített tanúsítványon
alapuló fokozott biztonságú elektronikus aláírásával látja el,
ac) jellegének megfelelően postai úton vagy elektronikus kapcsolattartás keretében, ha a  vallomását
hitelesítteti, és
b) a  vallomástétel benyújtásának határidejét és a  figyelmeztetést arra, hogy ha a  tanú az  írásbeli vallomását
határidőben nem nyújtja be, a  nyomozó hatóság a  kihallgatása céljából idézheti, vagy a  kihallgatása
érdekében más módon is intézkedhet.
(2) Írásbeli tanúvallomás
a) hivatalból is engedélyezhető, különösen a tanúk nagy száma vagy a megjelenésével kapcsolatos nehézségek
miatt,
b) külföldön tartózkodó tanú részére is engedélyezhető,
c) engedélyezése esetén is megfelelően alkalmazni kell a  tanúzási figyelmeztetésre vonatkozó, valamint
a Be. 180. § (4) bekezdésében foglalt rendelkezéseket,
d) engedélyezése során az engedélyben a tanúhoz kérdések intézhetők,
e) engedélyezhető a  kérdéseket is magában foglaló, az  írásbeli vallomás elkészítésére és benyújtására is
alkalmas nyomtatvány közlésével is,
f ) engedélyezése ellen jogorvoslatnak nincs helye.
(3) Ha a terhelt vagy a védő tanú kihallgatását indítványozza, és a nyomozó hatóság írásbeli tanúvallomást engedélyez,
erről a  terheltet, illetve a védőt tájékoztatja. Ha az  írásbeli tanúvallomás engedélyezése során a nyomozó hatóság
kérdéseket tett fel, a terheltet és a védőt a kérdésekről is tájékoztatni kell.
38. A szakvélemény 63. § (1) A  szakértőt kirendelő határozat a  Be.-ben, az  igazságügyi szakértőkről szóló 2016. évi XXIX. törvényben
(a továbbiakban: Szaktv.) és más jogszabályban meghatározottak mellett az alábbiakat is tartalmazza:
a) ha arra sor kerül, a szakértői vélemény előterjesztésének a Be. 151. § (3) bekezdése szerinti módjára történő
felhívást,
b) amennyiben ez  indokolt, a  személy testének sérthetetlenségét érintő vizsgálatra, illetve mintavételre
vonatkozó rendelkezést,
c) annak megjelölését, ha a  szakértői vizsgálattal érintett büntetőeljárásban részt vevő személy személyes
adatainak zárt kezelését kérte, és ezzel kapcsolatban a  szakértő felhívását, hogy a  személyes adatok zárt
kezelését eljárása során a lehetséges módon biztosítani köteles, illetve
d) mintavétel elrendelését akkor is, ha a  Be. 320.  § (5)  bekezdése alapján a  megfelelő minta biztosítása
a  szakértői vizsgálatot követően az  eljárás későbbi szakaszában végzett eljárási cselekmény szempontjából
indokolt.
(2) A  szakértő nem bízható meg eljárási cselekmény elvégzésével. Ha a  szakvélemény elkészítéséhez eljárási
cselekmény elvégzése szükséges, azt a nyomozó hatóság rendeli el, és – amennyiben a szakértő jelenléte indokolt,
az ő részvételével – végzi el.
(3) A nyomozó hatóság
a) a szakvélemény előterjesztésének várható időpontjáról, illetve határidejéről,
b) a szakértőnek átadandó ügyiratokról, egyéb adatokról és
c) a szükséges eljárási cselekmények elvégzéséről
a szakértővel egyeztethet, amiről feljegyzést készít.
64. § (1) A  nyomozó hatóság a  szakvélemény előterjesztésének határidejét – indokolt esetben a  szakértő előzetes
nyilatkozata alapján – a  törvényi határidőn belül, a  szakértői feladat elvégzéséhez ténylegesen szükséges
időtartamban állapítja meg.
(2) A  nyomozó hatóság a  szakvélemény előterjesztésének határidejét a  törvényi határidőn belül módosíthatja, azt
követően a szükséges mértékben meghosszabbíthatja.
65. § (1) Ha a  szakértő a  Szaktv. 45.  § (4)  bekezdése szerint előzetesen arról tájékoztatja a  nyomozó hatóságot, hogy
a szakvélemény előterjesztése az előírt határidőben nem teljesíthető, a nyomozó hatóság egyeztethet a szakértővel
az előterjesztés akadályairól és a szakvélemény előterjesztésének várható időpontjáról.
(2) A  nyomozó hatóság az  egyeztetés alapján megteszi a  szükséges intézkedéseket a  szakvélemény határidőben
történő előterjesztésének biztosítása érdekében, vagy más szakértő kirendeléséről gondoskodhat.
(3) Ha a  nyomozó hatóság elfogadja a  szakértő előzetes tájékoztatását az  önhibáján kívüli akadályozottságáról,
a szakértő mulasztását – az elfogadott időre és okból – igazoltnak kell tekintetni, és rendbírság kiszabásának nincs
helye.
(4) Önhibán kívüli akadályozottság megállapításának különösen akkor van helye, ha
a) a vizsgálattal érintett büntetőeljárásban részt vevő személy nem jelent meg a vizsgálaton,
b) a  szakkonzultáns határidőre nem teljesítette kötelezettségét, és akadályozottságát előzetesen nem jelezte,
illetve
c) több szakértő, illetve más szakértő utólagos bevonása látszik szükségesnek.
66. § A szakvélemény kiegészítésére – így annak elrendelésére, határidejére – a kirendelésre vonatkozó szabályokat kell
megfelelően alkalmazni.
67. § (1) Ha arra a kérdésre, amelyre a szakértő kirendelése indokolt, rendelkezésre áll más eljárásban készült szakvélemény
vagy szakvéleménynek minősülő magánszakértői vélemény, gondoskodni kell annak beszerzéséről, és indokolt
esetben az azt készítő szakértőt kell kirendelni, és felvilágosítás adására vagy a szakvélemény kiegészítésére felhívni.
(2) Más szakértőt kell kirendelni, ha az (1) bekezdés alkalmazásának akadálya van.
X. FEJEZET
BIZONYÍTÁSI CSELEKMÉNYEK 39. Általános szabályok 68. § (1) Ha az  a  bizonyítási cselekmény jellegére tekintettel jelentőséggel bír, a  bizonyítási cselekményről készült
jegyzőkönyv az alábbiakat is tartalmazza:
a) a bizonyítási cselekmény helyének megközelítési irányát és módját,
b) a bizonyítási cselekmény helyszínének ismertetését, és
c) annak leírását, hogy a bizonyítási cselekménnyel érintett személyek, tárgyi bizonyítási eszközök hol, milyen
körülmények között helyezkednek el, illetve azokat hol, milyen körülmények között találták meg.
 (2) Ha biztosítható, hogy a bizonyítási cselekmény változatlan körülmények között folytatható, a bizonyítási cselekmény
hosszabb időre is megszakítható. Ilyen esetben a  bizonyítási cselekmény folytatásakor meg kell győződni
a körülmények változatlanságáról, az esetleges változásokat jegyzőkönyvbe kell foglalni.
69. § (1) A  bizonyítási cselekmény megkezdése előtt, annak jellegétől függően – indokolt esetben az  érintett személy
kihallgatásával –, a szükséges mértékben tisztázni kell
a) a  bizonyítási cselekmény lefolytatása szempontjából lényeges és a  bizonyítási cselekmény elvégzésével
felderítendő kérdéseket,
b) a  bizonyítási cselekménnyel érintett személy látó-, halló- és egyéb észlelő képességét, állapotát, valamint
az észlelés időpontjához képest ezekben bekövetkezett esetleges változásokat,
c) a hallási, látási viszonyokat, illetve egyéb észlelési körülményeket, ha azoknak az észleléskor vagy az eljárás
tárgyát képező cselekmény időpontjában jelentősége volt, vagy az  eljárási cselekmény elvégzésének
időpontjában jelentősége lesz, illetve
d) az  észlelés körülményeit, az  észlelt személy vagy tárgy ismertetőjegyeit, jellegzetességeit, azonosításra
alkalmas ismérveit.
(2) Ha annak a  bizonyítási cselekmény eredménye szempontjából jelentősége van, lehetőség szerint biztosítani kell,
hogy a  bizonyítási cselekményt az  észlelés vagy az  eljárás tárgyát képező cselekmény időpontjának megfelelő
körülmények – így különösen hasonló látási, hallási, időjárási viszonyok – között végezzék el. A  bizonyítási
cselekmény előkészítése során biztosítani kell, hogy az  eredményes elvégzéshez szükséges eszközök, tárgyi
bizonyítási eszközök a helyszínen rendelkezésre álljanak.
(3) Ha a  bizonyítási cselekménnyel érintett személy előzetes kihallgatása nem mellőzhető, késedelmet nem tűrő
esetben az  érintett személy a  bizonyítási cselekmény részeként, közvetlenül az  eljárási cselekmény megkezdését
követően is kihallgatható. A  Be.-nek a  kihallgatott személy vallomástételével kapcsolatos tájékoztatására,
figyelmeztetésére, törvényi akadályaira vonatkozó rendelkezéseit ebben az esetben is megfelelően kell alkalmazni,
a kihallgatott személy vallomását a bizonyítási cselekményről készült jegyzőkönyvbe kell foglalni.
70. § (1) Ha e rendelet eltérően nem rendelkezik, a több személyt érintő bizonyítási cselekményt külön-külön kell elvégezni.
 (2) Az érintett személyek együttes jelenlétében is elvégezhető a bizonyítási cselekmény, ha
a) az  a  bizonyítási cselekmény eredményes lefolytatása érdekében célszerű, vagy az  a  bizonyítási cselekmény
eredményes lefolytatását nem veszélyezteti, és
b) az eljárási cselekmény zavartalansága megfelelő módon biztosítható, és az érintettek befolyásolása kizárható.
71. § (1) Ha a  bizonyítási cselekmény lefolytatása érdekében szükséges, – hozzájárulásával – érdektelen kívülálló személy
(a továbbiakban: kívülálló személy) közreműködése is igénybe vehető.
(2) A  kívülálló személyt nem lehet a  bizonyítási cselekmény helyszínén való tartózkodásra kötelezni. Ha a  kívülálló
személy a  továbbiakban nem kíván közreműködni, ebből az  okból rendbírság kiszabásának nincs helye, ebben
az esetben más kívülálló személy igénybevételéről kell gondoskodni.
(3) A kívülálló személyt a közreműködését megelőzően tájékoztatni kell, hogy
a) az eljárási rendjét köteles megtartani, az eljárási cselekmény lefolytatását nem zavarhatja, akadályozhatja, és
b) az általa az eljárási cselekmény során megismert adatok és az eljárási cselekményen tapasztaltak személyes
adatnak, illetve védett adatnak minősülnek, annak kezelése csak jogszabályban meghatározottak szerint
lehetséges.
(4) A  kívülálló személy személyes adatait a  későbbi elérhetőséghez szükséges mértékben kell rögzíteni, kérelmére
biztosítani kell személyes adatainak zárt kezelését.
40. A szemle 72. § Ha az  elkövető vagy más személy, így különösen tanú azonosítása érdekében vagy a  cselekmény jellegére
figyelemmel indokolt, az  érintett személy testén lévő egyedi azonosításra alkalmas tulajdonsága − így különösen
a tetoválás, testékszer, sajátos elváltozás − szemle keretében vizsgálható.
41. A helyszíni kihallgatás 73. § (1) A helyszíni kihallgatás során biztosítani kell, hogy az érintett önállóan mutassa meg a helyszínre érkezés és a távozás
útvonalát, a  helyszínt és az  ahhoz tartozó tárgyak, tárgyi bizonyítási eszközök helyét és elhelyezkedésüket, illetve
a kérdéses cselekményt.
(2) Több személyt érintő helyszíni kihallgatást egy időben csak akkor lehet lefolytatni, ha az  elkerülhetetlenül
szükséges.
42. A felismerésre bemutatás 74. § (1) A  bemutatásra kerülő személyt a  bemutatás megkezdését megelőzően fel kell hívni, hogy a  bemutatásra
kerülő személyek között a  választása szerinti helyet foglalja el. E  közlésnek és az  elhelyezkedés megjelölésének
a jegyzőkönyvből ki kell tűnnie.
(2) Ha a felismerésre bemutatás képfelvétel alapján történik, a bemutatásra kerülő személyekről vagy tárgyakról készült
felvételt sorszámmal kell ellátni. A képfelvételt a  jegyzőkönyv mellékletét képező tablóban a  felismerőnek történt
bemutatás előtt véglegesen rögzíteni kell.
(3) A  felismerésre együttesen bemutatott személyekről vagy tárgyakról képfelvételt kell készíteni, és azt
a jegyzőkönyvhöz kell csatolni, kivéve, ha
a) a felismerésre bemutatás képfelvétel alapján történik, vagy
b) az eljárási cselekményről kép- és hangfelvétel készül.
(4) Nem lehet képfelvétel alapján felismerésre bemutatni azt a személyt, illetve tárgyat, akit, illetve amelyet az érintett
részére a  Be. 267.  § (3)  bekezdése alapján kép- vagy kép- és hangfelvétel alkalmazásával adatgyűjtés során már
bemutattak, vagy akiről, illetve amelyről készült képfelvételt körözési eljárásban közzétettek.
(5) Személy vagy tárgy azonosítása érdekében nem lehet felismerésre bemutatni azt a  személyt, illetve tárgyat, akit,
illetve amelyet a  felismerő személy korábban elvégzett eljárási cselekmények során vagy azzal összefüggésben
személyesen láthatott.
43. Személy vagy tárgy kiválasztása 75. § (1) A nyomozó hatóság kiválasztást rendel el, ha
a) egy vagy több személy vagy tárgy megtekintéssel történő azonosítása vagy
b) több, fő ismertetőjegyeiben eltérő személy vagy tárgy azonosítása, így különösen, ha bűncselekmény
elkövetőjeként azonosított személyek elkövetés során tanúsított magatartásának vagy lefoglalt tárgyak
tulajdonjogának megállapítása érdekében
szükséges.
 (2) A kiválasztás során a szemlére vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
 (3) Ha a kiválasztás képfelvétel alapján történik, a képfelvételt a jegyzőkönyvhöz kell csatolni.
 (4) A  kiválasztásra bemutatott személyről, illetve tárgyról képfelvételt kell készíteni, és azt a  jegyzőkönyvhöz kell
csatolni, kivéve, ha
a) a kiválasztás képfelvétel alapján történik,
b) a kiválasztásról kép- és hangfelvétel készül,
c) a tárgy más eljárási cselekménnyel azonosítható, így különösen, ha azt lefoglalták, vagy
d) a  bemutatott személyek vagy tárgyak nagy száma, mérete vagy egyéb fizikai tulajdonsága miatt ez  nem
lehetséges. (5) Tárgy kiválasztás több érintett együttes jelenlétében is lefolytatható, ha ez az eljárás érdekeit nem veszélyezteti.
 (6) A kiválasztásnak nem akadálya, ha a bemutatott személyek vagy tárgyak fő ismertetőjegyei eltérnek.
76. § (1) A  kiválasztást megelőzően az  érintettet nem kell kihallgatni, ha a  kiválasztás célja annak megállapítása, hogy
a  bemutatott személy vagy tárgy az  érintett környezetében, lakóhelyén, a  megtalálása helyén vagy környékén
ismert-e.
(2) Több személy vagy tárgy kiválasztását megelőzően az  érintettet ki kell hallgatni, ha ez  az eljárási cselekmény
eredményes lefolytatását indokolatlanul nem késlelteti.
(3) Ha több személy vagy tárgy kiválasztása képfelvételeket tartalmazó album bemutatásával történik,
a  képfelvételeket a  kiválasztás előtt véglegesen rögzíteni kell, sorszámmal kell ellátni. Az  album jegyzőkönyvhöz
csatolása mellőzhető, ha a  kiválasztás eredménye más módon – így különösen az  azonosított képfelvétel
csatolásával, az  albumrészlet rögzítésével, az  album egyedi azonosítójának feltüntetésével – is egyértelműen
bemutatható.
77. § Holttest, holttestrész kiválasztása a bűncselekmény helyszínén, illetve a holttest vizsgálatának helyén is elvégezhető.
Ha a  holttesten található nyomok rögzítésére sor került, az  eljárási cselekmény elvégzése előtt gondoskodni kell
a  holttest arcának, testének, illetve testrészeinek elfogadható, a  kiválasztásra alkalmas állapotba hozásáról, így
különösen a holttest megtisztításáról, a holttest-restauráció elvégzéséről.
44. A szembesítés 78. § (1) Ha arra korábban nem került sor, és az nem nyilvánvaló, a szembesítendőket nyilatkoztatni kell arra, hogy ismerik-e
egymást, ha igen, honnan. Tisztázni kell azt is, hogy milyen viszonyban vannak egymással.
(2) A  vallomások között levő ellentmondásokra a  szembesítés résztvevői egymást követően, a  nyomozó hatóság
irányításával, külön-külön tesznek vallomást.
(3) A szembesítés során a korábbi vallomásokat csak az ellentét feloldásához szükséges mértékben kell megismételni.
Ha a  szembesítés során a  korábbi vallomásokhoz képest eltérés mutatkozik, ennek okát a  nyomozó hatóság
a szembesítés során a jegyzőkönyvben rögzíti.
(4) A  szembesítés során a  nyomozó hatóság engedélyével és irányításával a  szembesítettek egymáshoz, a  védő
a szembesítettekhez kérdéseket intézhetnek.
(5) Szembesítés három vagy több személy részvételével csak különösen indokolt esetben és akkor tartható, ha
az eljárási cselekmény zavartalansága biztosítható.
(6) A szembesítés csak kivételes esetben, rövid időre szakítható meg.
45. A műszeres vallomásellenőrzés 79. § (1) A  műszeres vallomásellenőrzéshez (e § alkalmazásában a  továbbiakban: vizsgálat) a  tanú vagy a  terhelt
a hozzájárulását írásban teheti meg, vagy azt jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(2) A  nyomozó hatóság a  tanút, illetve a  terheltet a  folytatólagos kihallgatás szabályai szerint figyelmezteti, valamint
a hozzájárulás előtt vagy az írásos nyilatkozat átvételekor tájékoztatja arról, hogy hozzájárulását a vizsgálat bármely
szakaszában, hátrányos következmények nélkül visszavonhatja.
(3) Ha a terhelt vagy a tanú a hozzájárulását
a) a vizsgálat előtt szóban visszavonja, a vizsgálat nem kezdhető meg,
b) a vizsgálat alatt visszavonja, a vizsgálatot be kell fejezni.
(4) A  nyomozó hatóság a  vizsgálat megkezdése előtt tájékoztatja a  tanút, illetve a  terheltet a  vizsgálat lényegéről és
menetéről. A nyomozó hatóság e tájékoztatáshoz a szaktanácsadó közreműködését is igénybe veheti.
(5) A vizsgálati helyiségben a vizsgálat lefolytatásához szükséges technikai személyzet is jelen lehet.
 (6) Ha a  tanú vagy a  terhelt nem magyar anyanyelvű, a  vizsgálatot tolmács alkalmazásával a  tanú vagy a  terhelt
anyanyelvén, illetve az általa megjelölt nyelven kell lefolytatni.
 (7) A  nyomozó hatóság a  vizsgálatról jegyzőkönyvet készít. A  jegyzőkönyv csak a  vizsgálat megtörténtét, idejét,
a  hozzájárulást, illetve a  jelenlévőket tartalmazza. Az  eljárási cselekményen a  szaktanácsadói vizsgálatot
megelőzően vagy azt követően tett nyilatkozatokat is jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(8) A szaktanácsadó által a vizsgálat menetéről készített feljegyzést a jegyzőkönyvvel együtt kell kezelni.
46. Az ittas vagy bódult állapot megállapítása 80. § Ha a bizonyítás vagy a büntetőjogi felelősség megállapítása szempontjából jelentősége van, és adat merül fel arra
nézve, hogy a büntetőeljárásban részt vevő személy ittas vagy bódult állapotban van, az ennek megállapításához
szükséges eljárási cselekményeket haladéktalanul el kell végezni.
81. § (1) Az ittas állapotot az érintett hozzájárulásával az alkoholfogyasztás kimutatására alkalmas, rendszeresített eszközzel
lehet ellenőrizni.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti ellenőrzés eredménye alkoholfogyasztásra utal, és az  alkoholos befolyásoltság
mértékének megállapítása szükséges, vagy az ittas állapot megállapításához ez indokolt, az érintett hozzájárulásával
hiteles elektromos légalkoholmérő berendezéssel (a  továbbiakban: hiteles mérőeszköz) kell ellenőrzést végezni.
Ennek során két mérést kell végrehajtani úgy, hogy a második mérésre az első méréstől számított legalább 30, de
legfeljebb 45 perc elteltével kerüljön sor.
(3) A hiteles mérőeszközzel történő ellenőrzés megkezdése előtt az ellenőrzés alá vont személyt írásban nyilatkoztatni
kell arra, hogy az  ellenőrzést megelőzően fogyasztott-e kábító hatású anyagot, és arra, hogy egészségi
állapota akadályozza-e hiteles mérőeszköz alkalmazását, egyúttal tájékoztatni kell, hogy amennyiben hiteles
mérőeszköz alkalmazására nem kerülhet sor, úgy vér- és vizeletminta vétele iránt lehet intézkedni. A nyilatkozatot
és a  tájékoztatás tudomásulvételét az  ellenőrzés alá vont személlyel alá kell íratni. Ha a  nyilatkozat aláírását
az ellenőrzés alá vont személy megtagadja, azt a nyilatkozat megtagadásának kell tekinteni.
(4) Az (1) és (2) bekezdés szerinti ellenőrzésről a nyomozó hatóság feljegyzést készít, vagy azt az eljárási cselekményről
készült jegyzőkönyvbe foglalja. A  hiteles mérőeszközzel végzett ellenőrzés eredményét igazoló iratokat, valamint
a (3) bekezdés szerinti nyilatkozatot a feljegyzéshez vagy a jegyzőkönyvhöz kell csatolni.
(5) Ha az  ittasságnak a  hiteles mérőeszközzel történő ellenőrzése az  eljárás tárgyát képező cselekménnyel
összefüggésben szükséges, a  (2)–(4)  bekezdés rendelkezéseit azzal kell alkalmazni, hogy az  első mérést
a cselekményt követő 30 percen belül kell végrehajtani.
82. § (1) Az  alkohol, valamint a  kábító hatású anyag fogyasztásának megállapítására vonatkozó szakértői vizsgálatra és
az  ehhez szükséges vérmintavételre, valamint a  lehetőleg közel azonos időben végzett vizeletminta-vételre
− a legrövidebb időn belül − akkor kell intézkedni, ha
a) az  ellenőrzött személy nyilatkozata vagy az  eljárás adatai alapján kábító hatású anyag fogyasztásának
gyanúja merült fel,
b) az ellenőrzött személy ba) a  81.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti közreműködést vagy a  81.  § (3)  bekezdése szerinti nyilatkozat
megtételét megtagadja,
bb) olyan állapotban van, amely gátolja a hiteles mérőeszközzel történő ellenőrzését, illetve nyilatkozat
megtételét,
bc) a  hiteles mérőeszköz alkalmazása során úgy nyilatkozott, hogy egészségi állapota miatt vele
szemben hiteles mérőeszköz alkalmazására nem kerülhet sor,
bd) a hiteles mérőeszköz mérési eredményét kétségbe vonja, vagy véralkohol-vizsgálatot kér,
c) a nyomozó hatóság ezt szükségesnek tartja, vagy
d) egyéb okból indokolt, így
da) amennyiben az  ittasságnak a  hiteles mérőeszközzel történő ellenőrzése az  eljárás tárgyát képező
cselekménnyel összefüggésben szükséges, és az  a  cselekményt követő 30 percen belül nem
hajtható végre,
db) amennyiben az  ittasságnak a  hiteles mérőeszközzel történő ellenőrzése az  eljárás tárgyát képező
cselekménnyel összefüggésben szükséges, és az  érintett a  cselekmény helyszínét elhagyta, vagy
megalapozottan feltehető, hogy a cselekményt követően szeszes italt fogyasztott,
dc) az  érintett ellenőrzése súlyos testi sértéssel vagy súlyosabb kimenetellel járó közlekedési baleset
okozásával, illetve a  közlekedéssel kapcsolatos segítségnyújtás elmulasztásával, cserbenhagyással
összefüggésben indokolt, és a 81. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzés eredménye, illetve az erre utaló
körülmények alapján az alkoholfogyasztás gyanúja fennáll.
(2) Az  (1)  bekezdés b) és d)  pontjában foglaltakat megfelelően kell alkalmazni, ha a  hiteles mérőeszközt
a büntetőeljárás megindítása előtt rendészeti intézkedésként alkalmazták, vagy azt tervezték.
(3) Ha a vizeletminta önkéntes biztosítása nem lehetséges, kétszeri vérmintavételről kell intézkedni úgy, hogy a második
vérmintavételre az első vérmintavételtől számított legalább 30, de legfeljebb 45 perc elteltével kerüljön sor.
(4) Ha a  vérmintavétel az  érintett személy állapota miatt meghiúsult, intézkedni kell az  orvosi ellátás során levett
vérmintának – az orvosi célú felhasználását követő – lefoglalása és vizsgálata iránt.
(5) Ha alkohol, valamint kábító hatású anyag fogyasztásának gyanúja egyaránt felmerül, az ehhez kapcsolódó szakértői
vizsgálathoz szükséges mintákat külön-külön kell biztosítani.
83. § Ha az  ittas vagy bódult állapotban lévő büntetőeljárásban részt vevő személy alkohol, illetve kábító hatású anyag
fogyasztásának megállapítása céljából szakértői vizsgálat indokolt, az  ehhez szükséges minta biztosítását – vér-,
illetve vizeletminta vételét – a  nyomozó hatóság szemle elrendelésével végzi, amely során szaktanácsadót kell
igénybe venni.
47. A szagazonosítás 84. § (1) Menekülő elkövető nyomon követése, menekülési útvonalának felderítése, tárgyi bizonyítási eszközök felkutatása,
szagazonosítás, kábítószer megtalálása, valamint holttest felkutatása céljából bűnügyi szolgálati kutya alkalmazható.
(2) A  bűnügyi szolgálati kutya igénybevételét, tevékenységét, tevékenységének eredményét a  nyomozó hatóság
az eljárási cselekményről készült jegyzőkönyvbe foglalja, vagy arról feljegyzést készít.
(3) A  nyomozó hatóság az  (1)  bekezdésben meghatározott célból személyről vagy tárgyról a  szemle elrendelésével
szagmintát vehet, vagy a szagmaradványt hordozó tárgyat lefoglalhatja.
(4) A  bűncselekmény helyszínén rögzített szagmaradvány, illetve a  (3)  bekezdés szerint vett szagminta alapján
a nyomozó hatóság bűnügyi szolgálati kutya alkalmazásával szagazonosítást végezhet, amelyről feljegyzés készít.
XI. FEJEZET
VAGYONT ÉRINTŐ KÉNYSZERINTÉZKEDÉSEK 48. Általános szabályok
85. § (1) A  kutatásról, lefoglalásról, illetve motozásról készített jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az  eljárási cselekmény
lefolytatásának menetét is, így különösen:
a) az  érintett felszólítását a  keresett dolog átadására, illetve a  bűncselekmény elkövetőjének kézre kerítése
érdekében foganatosított kutatás esetén a  keresett személy elrejtőzési helyének közlésére, és az  érintett
felszólítást követően tett nyilatkozatát,
b) ha az érintett a keresett dolgot nem adja át, illetve nem közli a keresett személy hollétét, a figyelmeztetést
arra vonatkozóan, hogy ez nem akadálya az eljárási cselekmény folytatásának.
(2) Ha a  vagyont érintő kényszerintézkedés során jelentősége van, hogy a  bizonyítási eszköz honnan vagy milyen
állapotban került elő, akkor a szemlére vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(3) A  vagyont érintő kényszerintézkedés elrendelésének az  érintettel való közléséről a  végrehajtás megkezdése előtt
kell gondoskodni.
(4) Ha a  kutatás, lefoglalás vagy zár alá vétel elrendeléséhez szükséges bírósági vagy ügyészségi határozat
meghozatala az  eljárási cselekmény eredményességét veszélyeztető késedelemmel járna, azt a  nyomozó hatóság
arra felhatalmazott vezetője rendeli el, és haladéktalanul előterjesztést tesz az  ügyészségnek, amely tartalmazza
a halaszthatatlanság indokait is.
(5) A késedelmet nem tűrő eljárási cselekmény végrehajtásáról készült jegyzőkönyvet haladéktalanul meg kell küldeni
az ügyészségnek.
49. A kutatás 86. § (1) Az  információs rendszer átvizsgálása során biztosítani kell az  információs rendszer útján – védelmi eszköz vagy
informatikai megoldás megkerülése vagy kijátszása nélkül – hozzáférhető adatok megismerését és rögzítését is,
függetlenül az  adatok elhelyezkedésétől. Az  információs rendszer útján hozzáférhető adatok megismerése és
rögzítése során biztosítani kell a megismert adatok változatlanságát.
(2) A  kutatással érintettnek kell tekinteni azt, aki a  dologgal bármilyen jogcímen rendelkezni jogosult, különösen
a tulajdonost, birtokost és használót is. A kutatást elsősorban annak a jelenlétében kell végrehajtani, aki a kutatással
leginkább és közvetlenül érintett, ez azonban nem akadálya a többi érintett jelenlétének.
(3) Ha az átvizsgálandó dolgok jellege vagy az átvizsgálás időszerűsége miatt indokolt, a lefoglalásra, és szükség esetén
a lefoglalt dolog csomagolására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
50. A motozás 87. § Motozás során a  testüregek szemrevételezése – az  altesten levő testüregek kivételével – orvos közreműködése
nélkül is történhet.
51. A lefoglalás 88. § A nyomozó hatóság az  eljárás során folyamatosan vizsgálja a  lefoglalás indokoltságát, megszüntetésének
lehetőségét, illetve kötelezettségét.
89. § (1) Ha a  lefoglalt tárgyi bizonyítási eszközök tételes felsorolása az  eljárási cselekmény indokolatlan elhúzódását
eredményezné, a  lefoglalt dolgokat a  (2)  bekezdésben meghatározottak szerint kell becsomagolni, illetve
hitelesíteni.
(2) Az  eljárási cselekmény során a  tárgyi bizonyítási eszközöket tartalmazó csomagot az  érintett jelenlétében
a  helyszínen kell lezárni. A  lezárást a  nyomozó hatóság tagjának és az  érintettnek, illetve az  érintett segítőjének
az  aláírásával és az  aláírás időpontjának a  feltüntetésével hitelesíteni kell. A  hitelesítés megtörténtének, illetve
megtagadásának tényét a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
(3) Az  érintettet értesíteni kell arról, hogy hol és mikor kerül sor a  csomag felbontására, vagy arról, hogy a  csomag
felbontására szakértői vizsgálat során kerül sor.
(4) A csomag felbontása során a szemle szabályai szerint kell eljárni, amelyen az érintett jelen lehet.
 (5) A  szemle során a  lezárt csomag bontatlanságát meg kell megvizsgálni, majd a  felbontást követően azonosításra
alkalmas módon jegyzőkönyvben kell felsorolni a lefoglalt tárgyakat.
 (6) A  csomag felbontását követően a  nyomozó hatóság a  lefoglalt tárgyak megvizsgálása után dönt a  lefoglalás
indokoltságáról, és szükség esetén a lefoglalás megszüntetéséről.
 (7) Ha a  csomag felbontását a  szakértő végzi, a  nyomozó hatóság ezt megelőzően a  csomagot nem bonthatja ki,
a csomagot eredeti állapotában kell a szakértő részére átadni. Ebben az esetben a nyomozó hatóság a csomagban
kezelt egyes tárgyak lefoglalásának indokoltságáról és szükség esetén a  lefoglalás megszüntetéséről a  szakértői
vizsgálat eredménye alapján dönt.
52. Az elektronikus adat megőrzésére kötelezés 90. § (1) Az elektronikus adat megőrzésére kötelezésről szóló határozat tartalmazza az alábbiakat is:
a) a megőrzendő adatok azonosításra alkalmas megjelölését,
b) a Be. 316. § (4) és (8) bekezdésében meghatározott kötelezettségekre történő figyelmeztetést,
c) ha a nyomozó hatóság az adatot a Be. 316. § (5) bekezdése szerinti elektronikus aláírással vagy bélyegzővel
látja el, az erre történő utalást.
 (2) A  nyomozó hatóság a  megőrzésre kötelezettnek a  megőrzésre kötelezés végrehajtásáról történő tájékoztatását
követően annak végrehajtását ellenőrizheti. Az  ellenőrzésről, valamint ha a  megőrzésre kötelezést a  Be. 316.  §
(5)  bekezdése szerinti elektronikus aláírás vagy bélyegző elhelyezésével a  nyomozó hatóság maga hajtja végre,
a nyomozó hatóság jegyzőkönyvet vagy feljegyzést készít.
(3) Az  elektronikus adat más információs rendszerbe vagy adathordozóra történő átmásolása akkor engedélyezhető,
ha biztosított a  másolat hitelessége és az  adatok megváltoztathatatlanságát biztosító módon történő rögzítése.
E kérdésben a nyomozó hatóság a megőrzésre kötelezettel egyeztethet.
(4) Az  eredeti elektronikus adatot tartalmazó információs rendszerre vagy adathordozóra vonatkozó korlátozások
feloldásáról, valamint az átmásolás engedélyezésének megtagadásáról a nyomozó hatóság határozatot hoz.
53. A zár alá vétel 91. § (1) Ha a  sértett a  zár alá vételre vonatkozó indítványát a  nyomozó hatóságnál teszi meg, a  nyomozó hatóság azt
az  ügyiratok megküldésével együtt – az  indítvány hiányosságától függetlenül – haladéktalanul továbbítja
az  ügyészségnek. A  nyomozó hatóság tájékoztatja a  sértettet az  ügyiratok továbbításáról, valamint arról is, ha
az indítvány hiányos.
(2) A nyomozó hatóság zár alá vétel elrendelésére irányuló előterjesztése tartalmazza az alábbiakat is:
a) a zár alá vételt megalapozó vagyonelkobzás feltételeinek fennállására vonatkozó adatokat,
b) a zár alá vétellel érintett személyre és érintettségére vonatkozó adatokat,
c) a zár alá vétellel érintett vagyonra vonatkozó adatokat, illetve
d) a Be. 326. §-a szerinti zár alá vétel esetén az azt alátámasztó indokokat.
92. § (1) A  Be. 326.  §-a szerinti zár alá vétel elrendelése esetén az  elkülönítés érdekében haladéktalanul meg kell kezdeni
a vagyon vizsgálatát.
(2) A vizsgálat alapján a nyomozó hatóság az elkülönítésről határozatot hoz, amelyben megállapítja, hogy a zár alá vétel
megszűnt. Ezt követően azon vagyonrész vonatkozásában, amelyre a zár alá vétel feltételei
a) továbbra is fennállnak, az elrendelés érdekében az általános szabályok,
b) nem állnak fenn, annak visszaadása, kiadása érdekében a feloldásra vonatkozó szabályok
szerint intézkedik.
54. Az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele 93. § (1) Az elektronikus adat önkéntes eltávolítása érdekében történő felhívásnak a törvényi feltételek fennállása esetén is
csak akkor van helye, ha várható, hogy a szolgáltató azt teljesíti.
(2) A nyomozó hatóság a felhívásról szóló megkeresésben tájékoztatja a szolgáltatót
a) az elektronikus adat eltávolításának okairól,
b) az elektronikus adat forrásának azonosítására szolgáló adatokról és
c) arról, hogy az önkéntes eltávolítás megtagadása esetén az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné
tételének elrendelése érdekében intézkedik.
 (3) A  nyomozó hatóság indokolt esetben a  megkeresett szolgáltatóval előzetesen egyeztethet az  adatokról, amelyről
feljegyzést készít.
 (4) Ha az elektronikus adat önkéntes eltávolítása nem célszerű, vagy az nem vezetett eredményre, a nyomozó hatóság
előterjesztést tesz az ügyészségnek az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének elrendelésére.
 (5) Az előterjesztésnek tartalmaznia kell az alábbiakat is:
a) az elektronikus adat forrásának azonosítására szolgáló alábbi adatokat:
aa) IP címet IPv4 vagy IPv6 szabvány szerint és alhálózati maszkot,
ab) domain nevet,
ac) URI címet,
ad) portszámot,
b) az  elektronikus adatot tároló szolgáltató nevének és címének, illetve elnevezésének és székhelyének,
telephelyének vagy fióktelepének, a cégjegyzék- vagy egyéb nyilvántartási számának, továbbá a képviseletre
jogosult nevének és címének a megjelölését,
c) az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele elrendelésének a  domain név alatt található
elektronikus adatok teljes körére fennállása esetén az erre a tényre való utalást.
(6) Az  (5)  bekezdés b)  pontja esetében, ha a  szolgáltató külföldi, a  székhelye szerinti államban működő nyilvántartás
adatait szükséges beszerezni.
(7) Ha a nyomozó hatóság az eljárást megszünteti, haladéktalanul előterjesztést tesz az ügyészségnek
a) az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének megszüntetése és az  elektronikus adat
visszaállítása iránt, ha annak további fenntartása már nem indokolt, vagy
b) vagyonelvonásra irányuló eljárás indítványozása érdekében, ha annak helye van.
(8) E § alkalmazásában
a) elektronikus adat: a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatók által az  elektronikus hírközlő
hálózat útján közzétett olyan adat, amely egyedi azonosítók – IP cím és URI cím, domain név és portszám –
alapján beazonosítható,
b) IP cím: egyedi hálózati azonosító, amely a hozzátartozó alhálózati maszkkal együtt meghatározza, hogy mely
hálózati címen érhető el az elektronikus adat,
c) domain név: az internet egy meghatározott részét, tartományát egyedileg leíró megnevezés,
d) URI cím: egységes erőforrás azonosító, amely egyetlen címben foglalja össze az  interneten megtalálható
elektronikus adat azonosításához szükséges legfontosabb információkat, mint a protokoll, a domain név vagy
IP cím, a portszám és az elérési út a célszerveren,
e) portszám: a  TCP/IP és az  UDP, illetve SCTP protokollokban az  adott célszerveren a  logikai csatlakozást
meghatározó jelzőszám,
f ) protokoll: a  hálózati kommunikációt leíró szabályok rendszere, amely meghatározza, hogy a  TCP/IP
protokollon belül mely hálózati szabályrendszer alapján történik a kommunikáció.
HARMADIK RÉSZ
AZ ELŐKÉSZÍTŐ ELJÁRÁS XII. FEJEZET
AZ ELŐKÉSZÍTŐ ELJÁRÁS MEGINDULÁSA ÉS LEFOLYTATÁSA
94. § Ha az  előkészítő eljárást a  rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerve vagy
a rendőrség terrorizmust elhárító szerve folytatja, eljárásukra a nyomozó hatóságra vonatkozó rendelkezéseket kell
megfelelően alkalmazni.
55. Az előkészítő eljárás megindításának alapja 95. § (1) Az előkészítő eljárást folytató szerv hivatalból rendel el előkészítő eljárást különösen az általa vagy más hatóság által
folytatott büntetőeljárás során felmerült információkról vagy más eljárásban felmerült adatokról kapott tájékoztatás
elemzése, értékelése alapján. Az előkészítő eljárást folytató szerv a hivatalos tudomás alapjául szolgáló tájékoztatást
követő öt munkanapon belül dönt az előkészítő eljárás megindításáról.
(2) A  feljelentés elutasítása esetén a  feljelentést elutasító szerv nyomban dönt az  előkészítő eljárás feljelentésben
foglalt információ alapján történő elrendeléséről, ha az előkészítő eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel
rendelkezik, vagy a 129. § (2) bekezdése alapján jár el. Az előkészítő eljárás megindításának és folytatásának nem
akadálya, ha a feljelentés elutasítása ellen panasszal éltek.
(3) Előkészítő eljárás nem folytatható a feljelentés kiegészítés vagy a nyomozás tárgyát képező cselekményre.
 (4) Ha az előkészítő eljárás elrendelésére tett kezdeményezésben foglalt információk alapján a bűncselekmény gyanúja
megállapítható, az előkészítő eljárást folytató szerv a nyomozást elrendeli, vagy a nyomozás elrendelése érdekében
intézkedik.
56. Az előkészítő eljárás elrendelése 96. § (1) Az  előkészítő eljárás elrendeléséről az  előkészítő eljárást folytató szerv arra felhatalmazott vezetője dönt, és arról
feljegyzést készít. Ha az  előkészítő eljárás késedelmet nem tűrő eljárási cselekmény elvégzésével indul meg,
az  előkészítő eljárás megindulásáról az  előkészítő eljárást folytató szerv arra felhatalmazott vezetője huszonnégy
órán belül feljegyzést készít.
(2) A  feljegyzés tartalmazza az  előkészítő eljárást folytató szerv megnevezését, az  ügy számát, az  előkészítő
eljárás elrendelésének idejét és az  előkészítő eljárás határidejét, továbbá az  előkészítő eljárás tárgyát képező
bűncselekmény megjelölését.
(3) Ha az  előkészítő eljárás a  Be. 340.  § (3)  bekezdés c)  pontjában meghatározott titkos információgyűjtést folytató
szerv kezdeményezése alapján indul, az  előkészítő eljárást folytató szerv vizsgálja, hogy a  kezdeményezés
a  Be.  259–260.  §-ában meghatározott határidőn belül történt-e. A  határidő megsértése esetén erről az  előkészítő
eljárást folytató szerv feljegyzést készít.
(4) A Be. 340. § (3) bekezdés c) pontjában meghatározott titkos információgyűjtést folytató szervet az előkészítő eljárás
elrendeléséről vagy annak mellőzéséről – szükség esetén a mellőzés indokainak megjelölésével – tájékoztatni kell.
57. Az előkészítő eljárás lefolytatása 97. § (1) Az előkészítő eljárást folytató szerv az előkészítő eljárás ügyiratai között kezeli az előkészítő eljárás alapjául szolgáló
ügyiratokat, különösen
a) a  feljelentés elutasítása alapján indult előkészítő eljárás esetén a  feljelentést és a  feljelentést elutasító
határozatot, illetve
b) a hivatalos tudomás alapjául szolgáló tájékoztatás ügyiratait.
(2) Ha a titkos információgyűjtést folytató szerv a titkos információgyűjtés eredményének felhasználását az előkészítő
eljárás során kezdeményezi, az  előkészítő eljárást folytató szerv megvizsgálja, hogy a  kezdeményezés
a  Be.  259–260.  §-ában meghatározott határidőn belül történt-e. A  határidő megsértése esetén erről az  előkészítő
eljárást folytató szerv feljegyzést készít.
(3) Bírói vagy külső engedélyhez kötött titkos információgyűjtés esetén az  előkészítő eljárást folytató szerv
a  (2)  bekezdés szerinti vizsgálatról, illetve a  titkos információgyűjtés büntetőeljárásban történő felhasználásáról
a feljegyzést az érkezéstől számított három munkanapon belül készíti el.
98. § (1) Ha az előkészítő eljárást folytató szervnek az előkészítő eljárás elrendelésének alapjául szolgáló információk alapján
az  előkészítő eljárás lefolytatására nincs hatásköre vagy illetékessége, a  hatáskörrel és illetékességgel rendelkező
előkészítő eljárást folytató szervnél az  előkészítő eljárás lefolytatását kezdeményezi, vagy a  kezdeményezést
e szervhez továbbítja.
(2) Ha az  előkészítő eljárást folytató szerv az  előkészítő eljárás elrendelését követően megállapítja, hogy másik
előkészítő eljárást folytató szerv jogosult eljárni, az ügyet az eljárás lefolytatására jogosult szervhez átteszi.
(3) Ha a hatásköri vagy illetékességi összeütközés
a) a rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerve,
b) a rendőrség terrorizmust elhárító szerve,
c) az általános nyomozó hatóság vagy
d) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
között merül fel, a  korábban intézkedő szerv székhelye szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező
ügyészséghez kell előterjesztést tenni az előkészítő eljárást folytató szerv kijelölésére.
(4) Ha az előkészítő eljárást folytató szerv azt állapítja meg, hogy az előkészítő eljárás lefolytatására azonos előkészítő
eljárást folytató szerv más szerve vagy szervezeti eleme jogosult eljárni, a hatáskört és illetékességet megalapozó
körülményekről, valamint az eljárni jogosult szervről, illetve szervezeti elemről egyeztetést kezdeményez.
(5) Ha az  előkészítő eljárást a  rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerve olyan
ügyben folytatja, amelynek tárgya a Be. 30. §-ában meghatározott bűncselekmény, az ügyiratokat a további eljárás
lefolytatása érdekében az ügyészségnek akkor küldi meg, ha az ügyészség az eljárás lefolytatását magához vonja.
Ezzel összefüggésben egyeztetés kezdeményezhető.
99. § (1) Az előkészítő eljárást folytató szerv feljegyzést készít, ha az előkészítő eljárás adatai alapján megállapítható, hogy
a) az előkészítő eljárás lefolytatásának feltételei más bűncselekményre is fennállnak, vagy
b) az előkészítő eljárás tárgyát képező bűncselekmény helyett az előkészítő eljárás lefolytatásának feltételei más
bűncselekmény tekintetében állnak fenn.
 (2) Az  előkészítő eljárást folytató szerv az  (1)  bekezdés a)  pontja esetén indokolt esetben az  ügyek elkülönítéséről
határoz. 100. § (1) Az  előkészítő eljárás 99.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti kiterjesztése, az  előkészítő eljárás tárgyát képező
bűncselekmény minősítésének megváltozása és az ügyek elkülönítése az előkészítő eljárás határidejét nem érinti.
(2) Az  ügyek egyesítése esetén a  határidőt az  egyesített ügyek közül a  legkorábban megindított előkészítő eljárás
elrendelését alapul véve kell megállapítani.
(3) Az előkészítő eljárás felfüggesztése az előkészítő eljárás határidejét nem érinti.
XIII. FEJEZET
AZ ÜGYÉSZSÉGI FELÜGYELET ÉS AZ ELŐKÉSZÍTŐ ELJÁRÁS BEFEJEZÉSE
58. Az ügyészségi felügyelet 101. § Ha az  előkészítő eljárást a  rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerve folytatja,
a  szerv szervezeti elemének székhelye szerint illetékességgel rendelkező ügyészséghez tesz előterjesztést, illetve
küld tájékoztatást.
102. § A Be. 344.  § (4)  bekezdése szerinti tájékoztatást az  előkészítő eljárást folytató szerv az  előkészítő eljárás
szükségességét megalapozó adatokat, az előkészítő eljárás során beszerzett adatokat, valamint a tervezett eljárási
cselekményeket és az alkalmazni kívánt leplezett eszközöket tartalmazó feljegyzés megküldésével teljesíti.
59. Az előkészítő eljárás befejezése 103. § (1) Ha az előkészítő eljárás adatai alapján bűncselekmény gyanúja nem állapítható meg, az előkészítő eljárást folytató
szerv az eljárás megszüntetéséről feljegyzést készít, és azt megküldi az ügyészségnek.
(2) Ha az előkészítő eljárás adatai alapján bűncselekmény gyanúja megállapítható, az előkészítő eljárást folytató szerv
a) a nyomozást elrendeli, vagy
b) a  nyomozás elrendelésére hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozó hatóságnál, illetve
ügyészségnél a nyomozás elrendelését kezdeményezi.
 (3) Az  előkészítő eljárást folytató szerv a  (2)  bekezdés szerinti intézkedéséről az  előkészítő eljárás felügyeletét ellátó
ügyészséget tájékoztatja.
 (4) A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott kezdeményezés esetén az előkészítő eljárás lefolytatására rendelkezésre
álló határidő alatt az előkészítő eljárás a nyomozás elrendeléséig folytatható.
NEGYEDIK RÉSZ
A NYOMOZÓ HATÓSÁG NYOMOZÁSA XIV. FEJEZET
A NYOMOZÁS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
60. Beadványok 104. § (1) A  nyomozó hatóság a  hozzá érkezett beadvány – különösen a  feljelentés, az  észrevétel, az  indítvány, a  panasz,
a kifogás, a kezdeményezés, a meghatalmazás és a bejelentés – átvételét követően megvizsgálja, hogy a beadvány
az  arra jogosulttól származik-e, és a  beadvány megnevezésétől függetlenül annak tartalma alapján teszi meg
a szükséges intézkedéseket.
(2) Ha a nyomozó hatóság a beadvány vizsgálata alapján megállapítja, hogy a beadvány alapján szükséges intézkedés
nem tartozik a hatáskörébe vagy illetékességébe, jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a beadványt továbbítja
a  hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervhez. A  beadvány továbbításával egyidejűleg a  nyomozó hatóság
a beadvány másolatát és a továbbítás igazolására alkalmas iratot az ügyiratok között kezeli.
(3) A  nyomozó hatóság a  beadvány továbbításának tényéről, valamint a  hatáskörrel és illetékességgel rendelkező
hatóságról, egyéb szervről a  beadványt benyújtó személyt tájékoztatja. Ha a  beadvány azonos személy által
korábban tett beadvánnyal azonos tartalmú, a  nyomozó hatóság a  beadványt tevő személyt a  beadvány
továbbításáról csak kérelemre tájékoztatja.
(4) A  nyomozó hatóság a  beadványhoz csatolt iratok, okiratok vagy egyéb tárgyi bizonyítási eszközök esetén annak
bizonyításbeli szerepéhez képest
a) a tárgyi bizonyítási eszköz lefoglalásáról dönt, vagy
b) a tárgyi bizonyítási eszközt nem képező iratot a beadvánnyal együtt az ügyiratok között kezeli.
(5) A nyomozó hatóság a (4) bekezdés b) pontja esetén az eredeti iratot – indokolt esetben másolat készítése mellett –
a beadványt tevő személy kérelmére visszaadhatja.
105. § A nyomozó hatóság a tényállás tisztázásához szükséges megalapozott bizonyítási indítványt teljesíti. Ha az indítvány
nem megalapozott, a  nyomozó hatóság az  indítvány előterjesztőjét kérelemre tájékoztatja a  megalapozatlanság
indokairól.
106. § Ha az  indítvány elbírálása a  bíróság vagy az  ügyészség hatáskörébe tartozik, és a  nyomozó hatóság az  indítvány
alapján nem tesz azzal egyező tartalmú előterjesztést, jogszabály eltérő rendelkezése hiányában azt – indokolt
esetben álláspontjának kifejtése mellett – haladéktalanul továbbítja az  elbírálásra jogosult bíróságnak vagy
ügyészségnek.
107. § A nyomozó hatóság a  büntetőeljárásban részt vevő személynek a  nyomozó hatóság intézkedése, valamint
az intézkedésének elmulasztása elleni észrevételét megvizsgálja, és ha azt
a) alaposnak tartja, a sérelmezett helyzet megszüntetése érdekében szükséges intézkedést megteszi, vagy
b) nem tartja alaposnak, a büntetőeljárásban részt vevő személyt erről tájékoztatja.
61. A megismerési jog korlátozása 108. § (1) Az  ügyiratok Be. 100.  §-a szerinti megismerésének vagy a  megismerés módjának korlátozásáról rendelkező
határozatban – az eljárás érdekeire is figyelemmel – a korlátozással érintett ügyiratot azonosításra alkalmas módon
kell megjelölni.
(2) A nyomozó hatóság egy határozatban rendelkezhet a megismerés több ügyiratra vonatkozó korlátozásáról.
 (3) Nem kell határozatot hozni a  megismerés módjának korlátozásáról, ha a  megismerés biztosítása az  indítványtól
eltérő, de az indítványt előterjesztő által elfogadott módon történik.
62. Az előzményi iratok és más hatósági iratok beszerzése
109. § Ha azok nem állnak rendelkezésre, a  nyomozó hatóság az  59.  § alapján intézkedik a  büntetőeljárással, illetve
a  büntetőeljárás tárgyát képező cselekménnyel összefüggő, a  büntetőeljárást megelőzően vagy azzal egyidőben
folytatott hatósági vagy más közigazgatási eljárás iratainak beszerzése iránt.
63. Az eljárás felfüggesztése 110. § Ha az  eljárás felfüggesztésének okai nem állnak fenn valamennyi gyanúsított tekintetében, az  eljárás nem
függeszthető fel, ilyen esetben a nyomozó hatóság a felfüggesztési okkal érintett gyanúsított tekintetében az ügy
elkülönítéséről határozhat, és az elkülönített ügyben az eljárást felfüggesztheti.
64. A sértett részvétele a nyomozásban 111. § A nyomozó hatóság a  sértettel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettségét – a  tájékoztatás időszerűségének
biztosítása mellett – a sértettet érintő eljárási cselekmény során is teljesítheti.
112. § (1) Ha a  sértett a  Be. 51.  § (2)  bekezdésében foglaltakról az  eljárási cselekmény során nyilatkozik, a  nyilatkozatot
jegyzőkönyvbe kell foglalni, az írásban tett nyilatkozatot az ügyiratok között kell kezelni.
(2) Ha a  sértett arról nyilatkozik, hogy a  továbbiakban az  eljárásban a  sértetti jogait nem kívánja gyakorolni
(a  továbbiakban: sértetti lemondás), a  nyomozó hatóság – a  sértetti lemondás visszavonásáig – a  sértettel
kapcsolatos értesítési és tájékoztatási kötelezettségét nem teljesítheti.
(3) A  sértetti lemondás nem érinti a  sértettet vagyoni érdekeltként vagy egyéb érdekeltként megillető jogokat és
kötelezettségeket, ezért a nyomozó hatóság a sértettel mint vagyoni érdekelttel vagy egyéb érdekelttel kapcsolatos
értesítési és tájékoztatási kötelezettségét ezt követően is teljesíti.
(4) A  sértett minden olyan nyilatkozatát, amely a  sértetti jogainak gyakorlására irányul, a  sértetti lemondás
visszavonásának kell tekinteni.
113. § A sértett figyelmét a  feljelentés megtételekor, illetve a kihallgatásakor fel kell hívni arra, hogy a polgári jogi igény
érvényesítésének szándékát a  vádemelés előtt is bejelentheti. A  figyelmeztetést és az  arra tett nyilatkozatot
jegyzőkönyvbe kell foglalni.
114. § Ha a nyomozás megindítását követően derül ki, hogy a cselekmény csak magánindítványra büntethető,
a) tisztázni kell, hogy a magánindítvány pótolható-e,
b) haladéktalanul intézkedni kell a  magánindítvány előterjesztésére jogosult nyilatkozatának beszerzése
érdekében, és
c) az eljárást meg kell szüntetni, ha a magánindítvány nem pótolható, vagy az arra jogosult azt nem terjeszti elő.
65. Jelenlét az eljárási cselekményen 115. § (1) A  nyomozó hatóság engedélyezheti, hogy az  eljárási cselekményen a  jogász osztatlan szakon, illetve a  Nemzeti
Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Karán hallgatói jogviszony keretében szervezett szakmai gyakorlatát
töltő személy jelen legyen.
(2) A nyomozó hatóság az (1) bekezdésben meghatározott személy jelenlétét nem engedélyezi, ha
a) ahhoz az eljárási cselekményen jelen lévő büntetőeljárásban részt vevő személyek nem járulnak hozzá,
b) vele szemben a Be. 32. § (1) vagy (3) bekezdésében meghatározott kizárási ok merül fel.
(3) A  nyomozó hatóság engedélyezheti, hogy az  eljárási cselekmény elvégzése érdekében az  eljárási cselekményen
a rendőrség vagy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal állományába tartozó technikai működést biztosító személyzet jelen
legyen, ha vele szemben a Be. 32. § (1) vagy (3) bekezdésében meghatározott kizárási ok nem merül fel.
66. Európai elfogatóparancs, illetve nemzetközi elfogatóparancs kibocsátása 116. § Ha megállapítható, hogy a  megalapozottan gyanúsítható személlyel vagy a  terhelttel szemben más eljárásban
európai elfogatóparancsot, illetve nemzetközi elfogatóparancsot bocsátottak ki, a  nyomozó hatóság csak
törvényben meghatározott kizáró ok esetén mellőzi európai elfogatóparancs, illetve nemzetközi elfogatóparancs
kibocsátásának kezdeményezését.
67. A szignalizáció 117. § (1) Ha a Be. 111. §-a szerinti eljárás kezdeményezése vagy lefolytatása szükséges, az eljárás kezdeményezésére, illetve
lefolytatására jogosult szervet a nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője tájékoztatja.
(2) A szignalizációt úgy kell teljesíteni, hogy az a büntetőeljárás érdekeit ne sértse.
 (3) A  szignalizáció során tett tájékoztatás a  további bírósági vagy közigazgatási eljárás, illetve más eljárás
kezdeményezéséhez vagy lefolytatásához elengedhetetlenül szükséges tényeket és körülményeket tartalmazza.
 (4) A  családvédelmi koordinációért felelős szervhez intézett szignalizáció nem mellőzhető, ha annak a  hozzátartozók
közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló törvényben meghatározott feltételei fennállnak.
 (5) A gyermekjóléti szolgálathoz, továbbá a gyermek lakóhelye szerint illetékes gyámhatósághoz intézett szignalizáció
nem mellőzhető, ha a  nyomozó hatóság a  szülő vagy a  törvényes képviselő által a  gyermek- vagy fiatalkorú
sérelmére elkövetett bűncselekmény gyanúja miatt nyomozást indít.
(6) A szignalizáció teljesítésével kapcsolatos ügyiratokat a nyomozó hatóság az eljárás ügyiratai között kezeli.
68. A fogva tartott személyekkel kapcsolatos rendelkezések 118. § A nyomozó hatóság önállóan, a  bíróság rendelkezése vagy az  ügyészség utasítása alapján jogszabályban
meghatározottak szerint intézkedik a  büntetőeljárásban részt vevő személy eljárási cselekményen
történő jelenlétének biztosítása, kísérése és az  eljárási cselekményt követő visszaszállítása érdekében, ha
a büntetőeljárásban részt vevő személy
a) személyi szabadságot érintő kényszerintézkedés hatálya alatt áll,
b) szabadságvesztés vagy elzárás büntetését tölti,
c) javítóintézeti nevelés hatálya alatt áll, vagy
d) személyi szabadságát szabálysértési eljárással vagy más hatósági eljárással összefüggésben elvonták.
119. § (1) A  nyomozó hatóság a  tizennyolcadik életévét be nem töltött személyt a  javítóintézetből vagy a  büntetésvégrehajtási intézetből abban az esetben szállítja ki, ha az eljárási cselekmény elvégzése
a) más nyomozó hatóság, a  nyomozó hatóság más szervének vagy szervezeti elemének megkeresése útján,
vagy
b) a fogva tartás helyén
nem teljesíthető.
(2) Ha fogva levő, tizennyolcadik életévét be nem töltött személy eljárási cselekményen történő személyes jelenlétének
biztosítása szükséges, a  nyomozó hatóság szükség esetén a  fogva tartást végrehajtó intézettel való egyeztetést
követően az eljárási cselekményt úgy tervezi meg, úgy készíti elő és úgy végzi el, hogy az eljárási cselekmény más
büntetés-végrehajtási intézetben vagy rendőrségi fogdán való elhelyezés nélkül, a  lehető legrövidebb időn belül
befejezhető legyen.
(3) A  fogva levő tizennyolcadik életévét be nem töltött személy személyes jelenlétével tartandó eljárási cselekmény
előkészítése során be kell szerezni az  ügyészség, valamint a  fogva tartás alapjául szolgáló határozat szerinti
rendelkezési jogkör gyakorlójának engedélyét.
120. § (1) Ha a  nyomozó hatóság a  kiszállítás vagy a  fogdán történő elhelyezés alapjául szolgáló eljárási cselekményt
elvégezte, – saját hatáskörben vagy az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv útján –
haladéktalanul gondoskodik
a) a kiszállított személy fogva tartást végrehajtó intézetbe történő visszaszállítása érdekében, vagy
b) a  rendőrségi fogdán elhelyezett személy fogva tartást végrehajtó intézetbe történő visszaszállítása
érdekében, tekintet nélkül arra, hogy a  rendőrségi fogdán történő elhelyezés engedélyezett időtartama
eltelt-e.
(2) A nyomozó hatóság tájékoztatja a fogva tartást végrehajtó intézetet az eljárási cselekmény elvégzése során a fogva
tartással összefüggésben felmerült, különösen a fogva tartás biztonságát vagy a fogva tartott személy egészségét
érintő körülményről.
69. A perújítási nyomozás különös szabályai 121. § Ha a perújítási nyomozást a bíróság rendeli el, a nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője
a) az előterjesztést, a tájékoztatást és az állásfoglalás-kérést a bíróságnak küldi meg, szükség esetén a bírósággal
egyeztet, és
b) az  ügyészség hatáskörébe tartozó eljárási cselekmény elvégzésére irányuló előterjesztést – ideértve
a leplezett eszközök alkalmazására irányuló előterjesztést is – a bíróságnak küldi meg.
XV. FEJEZET
A NYOMOZÁS LEFOLYTATÁSÁNAK SZABÁLYAI 70. A nyomozás megindításának feltétele
122. § A nyomozó hatóság bűncselekmény gyanúja alapján indít nyomozást, ha a büntetőeljárás lefolytatásának törvényi
akadálya nem állapítható meg.
71. A nyomozás megindítása a nyomozó hatóság hivatalos tudomása alapján
123. § (1) Ha a nyomozó hatóságnak a hivatali hatáskörében, valamint a nyomozó hatóság tagjának a hivatali minőségében
tudomására jutott adatok alapján nyomozás megindítása szükséges, a  nyomozó hatóság a  tudomására jutott
adatokról és az adatok megismerésének módjáról feljegyzést készít.
(2) A titkos információgyűjtést folytató szerv és az előkészítő eljárást folytató szerv kezdeményezése esetén a nyomozó
hatóság a hivatalos tudomásszerzéséről nem köteles feljegyzést készíteni.
(3) Ha a nyomozás titkos információgyűjtést folytató szerv kezdeményezése alapján indul, a nyomozó hatóság vizsgálja,
hogy a  kezdeményezés a  Be. 259–260.  §-ában meghatározott határidőn belül történt-e. A  határidő megsértése
esetén erről a nyomozó hatóság feljegyzést készít.
(4) A  titkos információgyűjtést folytató szerv és az  előkészítő eljárást folytató szerv kezdeményezése esetén
a  kezdeményező szervet a  nyomozás elrendeléséről vagy annak mellőzéséről – szükség esetén a  mellőzés
indokainak megjelölésével – tájékoztatni kell.
(5) Ha a  nyomozó hatóságnak a  hivatalos tudomásszerzéssel érintett cselekmény vonatkozásában a  nyomozás
megindítására nincs hatásköre vagy illetékessége, a  nyomozás megindítására hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező ügyészségnél, nyomozó hatóságnál a  nyomozás megindítása érdekében a  feljegyzés vagy
kezdeményezés továbbításával intézkedik.
(6) A nyomozó hatóság késedelmet nem tűrő esetben az (5) bekezdés szerinti intézkedést megelőzően haladéktalanul
elvégzi azt a  szükséges eljárási cselekményt, amelynek elmulasztása vagy későbbi elvégzése az  eljárás
eredményességét veszélyeztetné. A  nyomozó hatóság szükség esetén intézkedik a  személy-, illetve tárgykörözés
elrendelése, szemle tartása, illetve ittas vagy bódult állapot megállapításához szükséges minta vétele érdekében.
(7) A  nyomozó hatóság a  hozzá megküldött feljegyzés vagy kezdeményezés továbbításáról tájékoztatja a  feljegyzést
vagy kezdeményezést küldő nyomozó hatóságot, titkos információgyűjtést folytató szervet vagy előkészítő eljárást
folytató szervet.
72. A feljelentés 124. § (1) A  feljelentés olyan írásban, a  hatóságnak vagy hivatalos személynek címzett beadvány, illetve a  hatóság vagy
hivatalos személy előtt szóban, személyesen tett nyilatkozat, amely
a) büntetőeljárás lefolytatására jogosult szerv előtt meghatározott vagy ismeretlen személy által elkövetett
bűncselekmény gyanújára utaló tényállítást, vagy erre utaló adatot, illetve
b) büntetőeljárás lefolytatására jogosult szerv, hatóság vagy hivatalos személy előtt a  büntetőeljárás
lefolytatására irányuló indítványt
tartalmaz. (2) Ha a  feljelentés magánindítványra büntetendő bűncselekmény gyanújára utal, a  nyomozó hatóság megvizsgálja,
hogy a  feljelentő a  magánindítvány előterjesztésére jogosult-e, és a  magánindítvány előterjesztésére jogosult
nyilatkozatát beszerzi.
125. § (1) A  nyomozó hatóság a  szóban tett feljelentés során és annak jegyzőkönyvbe vételekor törekszik a  gyanú
fennállásának megítéléséhez szükséges tények minél részletesebb tisztázására. Ennek érdekében a  nyomozó
hatóság a  feljelentőt a  szükséges részletességgel nyilatkoztatja különösen a  bűncselekmény tényállási elemeire,
az elkövetés körülményeire, az elkövető személyére, az általa ismert bizonyítási eszközökre és azok helyére.
(2) A nyomozó hatóság a feljelentőt felszólítja, hogy a birtokában levő bizonyítási eszközöket a nyomozó hatóságnak
adja át. A  feljelentő által átadott bizonyítási eszközöket a  nyomozó hatóság az  ügyiratok között kezeli, vagy ha
a büntetőeljárás megindításának feltételei fennállnak, szükség esetén lefoglalja azokat.
126. § (1) A nyomozó hatóság a feljelentéssel összefüggésben megvizsgálja, hogy
a) a feljelentés tárgyát képező bűncselekmény miatt van-e büntetőeljárás folyamatban,
b) a feljelentés elbírálása a nyomozó hatóság hatáskörébe és illetékességébe tartozik-e,
c) a feljelentés bűncselekmény gyanújának megállapítására alkalmas-e,
d) a feljelentés alapján a büntetőeljárás megindításának van-e törvényi akadálya, és
e) ha a büntetőeljárás megindításának feltételei fennállnak, késedelmet nem tűrő eljárási cselekmény elvégzése
szükséges-e.
 (2) Ha a  nyomozó hatóság megállapítja, hogy a  feljelentés tárgyát képező bűncselekmény miatt büntetőeljárás van
folyamatban, a  feljelentést a  folyamatban levő büntetőeljárásban tett beadványként kezeli, és erről a  feljelentőt
tájékoztatja. E  tájékoztatást a  nyomozó hatóság a  beadvánnyal összefüggésben tett intézkedésről történt
tájékoztatással együtt is teljesítheti.
127. § Ha a  nyomozó hatóság több bűncselekmény gyanújára utaló feljelentés alapján valamely bűncselekmény miatt
feljelentéskiegészítést rendel el, e bűncselekmény gyanúját csak a feljelentéskiegészítés szabályai szerint vizsgálja.
73. A feljelentés kiegészítése 128. § (1) A feljelentés kiegészítését a nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője feljegyzéssel rendeli el.
 (2) A  nyomozó hatóság a  feljelentőtől a  Be. 380.  § (2)  bekezdése szerinti felvilágosítást írásban kéri, szükség esetén
a  feljelentőt meghallgatja. A nyomozó hatóság a meghallgatás időpontjáról a  feljelentőt azzal a figyelmeztetéssel
értesíti, hogy távolléte esetén a feljelentést a rendelkezésre álló adatok alapján bírálja el.
(3) Ha a nyomozó hatóság a feljelentéskiegészítés során a feljelentővel rövid úton egyeztet, erről feljegyzést készít.
 (4) Ha az  ügyészség a  feljelentés kiegészítését a  nyomozó hatóság önálló eljárására utalja, a  nyomozó hatóság
a  feljelentéskiegészítés lefolytatását követően önállóan dönt a  nyomozás elrendeléséről vagy a  feljelentés
elutasításáról.
74. A feljelentés elutasítása és az előkészítő eljárás
129. § (1) A nyomozó hatóság a feljelentés elutasítása esetén megvizsgálja az előkészítő eljárás megindításának feltételeit.
 (2) Ha a  nyomozó hatóság a  feljelentés tárgyát képező cselekmény miatt előkészítő eljárás elrendelésére nem
rendelkezik hatáskörrel, illetve illetékességgel, a  feljelentés másolatát, valamint a  feljelentést elutasító határozatot
– álláspontjának kifejtése mellett – tájékoztatásul megküldi az előkészítő eljárás elrendelésére jogosult szervnek.
75. A nyomozás elrendelése 130. § (1) A nyomozás elrendeléséről a nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője feljegyzéssel dönt.
 (2) Ha a  nyomozás megindítására késedelmet nem tűrő eljárási cselekmény elvégzésével kerül sor, – a  32.  §-ban
meghatározott eset kivételével – az  eljárási cselekményt elrendelő nyomozó hatóság a  nyomozás elrendeléséről
szóló feljegyzést utólag készíti el.
(3) A nyomozás elrendeléséről szóló feljegyzés tartalmazza az eljáró nyomozó hatóságot, az ügy számát, a nyomozás
megindításának időpontját és a nyomozás tárgyát képező bűncselekmény megjelölését.
131. § Ha a nyomozás megindításakor rendészeti vagy más hatósági intézkedés van folyamatban, annak korlátozása vagy
megszakítása érdekében a nyomozó hatóság abban az esetben intézkedhet, ha az intézkedés a nyomozás érdekeit
sérti.
132. § A nyomozó hatóság a  nyomozás során késedelem nélkül intézkedik minden olyan eljárási cselekmény elvégzése
érdekében, amelynek elmulasztása vagy későbbi elvégzése az eljárás eredményességét veszélyeztetné.
76. A felderítés 133. § A nyomozó hatóság a  felderítés során különösen a  bűncselekmény tárgyi és alanyi oldalához tartozó tényeket,
az  elkövető kilétének és tartózkodási helyének megállapításához szükséges tényeket, valamint a  joghátrány
alkalmazása szempontjából különös jelentőséggel bíró tényeket vizsgálja.
134. § (1) A nyomozó hatóság nyomozási tervet készít
a) bonyolult ténybeli és jogi megítélésű ügyben,
b) közös nyomozócsoport létrehozása esetén, illetve
c) a nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetőjének döntése alapján.
(2) A nyomozási terv tartalmazza
a) a  nyomozás tárgyát képező bűncselekmény történeti tényállásának – a  bűncselekmény törvényi tényállási
elemeihez igazodó – rövid leírását és a bűncselekmény Btk. szerinti minősítését,
b) annak leírását, hogy milyen körben, összefüggésben és részletességgel kell tisztázni a bizonyítandó tényeket,
c) a tényállás felderítése szempontjából szükséges eljárási cselekményeket,
d) az eljárási cselekménnyel elérni kívánt célt,
e) az eljárási cselekmények végrehajtásáért felelős személyt,
f ) az eljárási cselekmények elvégzésének határidejét,
g) a vagyonvisszaszerzés érdekében tervezett intézkedéseket, eljárási cselekményeket és
h) az alkalmazni tervezett leplezett eszközöket.
(3) A nyomozó hatóság a nyomozási tervet az eljárás állásának megfelelően felülvizsgálja, indokolt esetben módosítja,
illetve kiegészíti.
135. § (1) Ha a  nyomozó hatóság nyomozási tervet készít, a  Be. 351.  § (2)  bekezdésében meghatározott beszámolási
kötelezettségét a nyomozási terv megküldésével teljesíti.
(2) Nyomozási terv hiányában a  nyomozó hatóság a  Be. 351.  § (2)  bekezdésében meghatározott beszámolója
tartalmazza
a) a  nyomozás tárgyát képező bűncselekmény történeti tényállásának – a  bűncselekmény törvényi tényállási
elemeihez igazodó – rövid leírását és a bűncselekmény Btk. szerinti minősítését,
b) annak leírását, hogy milyen körben, összefüggésben és részletességgel kell tisztázni a bizonyítandó tényeket,
c) a tényállás felderítése szempontjából szükséges eljárási cselekményeket, valamint
d) a már elvégzett eljárási cselekmények felsorolását és eredményük rövid ismertetését.
136. § (1) Ha a  titkos információgyűjtést folytató szerv a  titkos információgyűjtés eredményének felhasználását a  nyomozás
során kezdeményezi, a  nyomozó hatóság megvizsgálja, hogy a  kezdeményezés a  Be. 259–260.  §-ában
meghatározott határidőn belül történt-e. A határidő megsértése esetén erről a nyomozó hatóság feljegyzést készít.
(2) Bírói vagy külső engedélyhez kötött titkos információgyűjtés esetén a  nyomozó hatóság az  (1)  bekezdés szerinti
vizsgálatról, illetve a titkos információgyűjtés büntetőeljárásban történő felhasználásáról a feljegyzést az érkezéstől
számított három munkanapon belül készíti el.
77. A gyanúsítotti kihallgatás és a védő részvétele
137. § (1) A  rendőrségről szóló törvény, illetve a  NAV tv. alapján előállított személy előállítása, elővezetése addig tart,
ameddig a  nyomozó hatóság az  előállított, elővezetett személyt átveszi. Ezt követően az  előállított, elővezetett
személy személyi szabadsága csak a  Be. szabályai szerint korlátozható, jelenléte az  eljárási cselekmény során
a Be. alkalmazásával biztosítható.
(2) A  nyomozó hatóság gondoskodik arról, hogy a  bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható
személy a Be. 386. §-ában szereplő jogait gyakorolhassa.
(3) Ha az  előállítást vagy az  elővezetést a  nyomozó hatóság rendeli el, a  nyomozó hatóság az  előállítást, elővezetést
végrehajtó szervvel együttműködve gondoskodik arról, hogy az  előállítás vagy az  elővezetés végrehajtása során
a végrehajtó szerv a védővel való kapcsolatfelvétel lehetőségét biztosítsa.
138. § (1) Ha a  nyomozó hatóság az  eljárási cselekményt közvetlenül megelőzően vagy annak során észleli, hogy
a  büntetőeljárásban védő részvétele kötelező, de a  gyanúsítottnak vagy a  bűncselekmény elkövetésével
megalapozottan gyanúsítható személynek nincs védője vagy védőt kíván meghatalmazni,
a) az  eljárási cselekményt megelőzően vagy szükség esetén az  eljárási cselekmény megszakításával és
megfelelő idő biztosításával lehetővé teszi, hogy a  gyanúsított vagy a  bűncselekmény elkövetésével
megalapozottan gyanúsítható személy védőt hatalmazhasson meg, vagy
b) védőt rendel ki.
 (2) Meghatalmazás esetén a nyomozó hatóság ellenőrzi annak elfogadását.
 (3) A nyomozó hatóság az (1)–(2) bekezdésben foglaltakat követően haladéktalanul gondoskodik a védő értesítéséről,
és a gyanúsított számára megfelelő időt – legalább egy órát – biztosít, hogy a védőjével rövid úton tanácskozzon.
 (4) Ha a védővel való tanácskozás alapján a gyanúsított a kihallgatás megkezdéséhez hozzájárul, a nyomozó hatóság
a kihallgatást abban az esetben is megkezdheti, ha a Be. 387. § (3) bekezdésében megállapított határidő nem telt el.
A tanácskozás körülményeit és a gyanúsított hozzájárulásával kapcsolatos nyilatkozatot jegyzőkönyvbe kell foglalni.
139. § (1) A nyomozó hatóság a Be. 44. § f ) pontja alapján különösen abban az esetben rendel ki védőt, ha a gyanúsított vagy
a bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy
a) a  megértésben, a  megértetésben, a  törvényben meghatározott jogok gyakorlásában vagy kötelezettségek
teljesítésében, a büntetőeljárásban való hatékony részvételében akadályozott vagy korlátozott,
b) védelme a büntetőeljárásban részt vevő más személyhez fűződő viszonyára tekintettel indokolt.
(2) Ha a  gyanúsított vagy a  bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy azért indítványozza
védő kirendelését, mert jövedelmi és vagyoni viszonyai miatt nem tud a védelme érdekében védőt meghatalmazni,
a nyomozó hatóság tájékoztatja, hogy a védő kirendelésére a költségkedvezmény jogi segítségnyújtó szolgálat által
történt engedélyezését követően kerülhet sor.
140. § (1) Ha a  Be. 47.  § (1)  bekezdése alapján a  nyomozó hatóság helyettes védőt rendel ki, a  védői részvétellel érintett
eljárási cselekmény a helyettes védő jelenléte nélkül nem végezhető el.
(2) Ha a Be. 46. § (1) bekezdése alapján kijelölt kirendelt védő az eljárási cselekményen megjelenik, a nyomozó hatóság
a helyettes védőt a kirendelés alól felmenti.
(3) A  kirendelt védő Be. 46.  § (1)  bekezdése szerinti kijelöléséig lehetőség szerint biztosítani kell, hogy helyettes
védőként ugyanaz az ügyvéd járjon el.
141. § A nyomozó hatóság tolmács kirendelésével biztosítja, hogy
a) a  fogva tartott gyanúsított vagy a  bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy
a fogva tartás helyén, illetve
b) a szabadlábon lévő gyanúsított vagy a bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy
az eljárási cselekményt megelőzően vagy azt követően
a védővel való kapcsolattartás során a nyelvhasználat jogát gyakorolhassa.
142. § (1) A  nyomozó hatóság a  gyanúsított vagy a  bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy
bűnügyi előéletére vonatkozó adatok beszerzése során a  bűnügyi nyilvántartási rendszer adatainak ellenőrzése
mellett a szabálysértési nyilvántartási rendszer adatait is beszerzi.
(2) A  bűnügyi előéletre vonatkozó adatok alapján a  szükséges terjedelemben be kell szerezni a  gyanúsított vagy
a  bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy korábbi elítélésére és a  szabálysértési
felelősségének megállapítására vonatkozó iratokat, ha azoknak a  bűncselekmény minősítése vagy a  büntetőjogi
jogkövetkezmények alkalmazása szempontjából jelentősége van.
(3) A  szükséges terjedelemben be kell szerezni a  folyamatban lévő más büntetőeljárásra vonatkozó adatokat és
ügyiratokat, ha azoknak a  büntetőeljárási jogszabályok alkalmazása – különösen a  személyi szabadságot érintő
kényszerintézkedés feltételeinek megállapítása – szempontjából jelentősége van.
143. § (1) Ha a gyanúsított vagy a bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy magyar állampolgár,
a  nyomozó hatóság beszerzi az  Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben
hozott ítéletek nyilvántartásában szereplő adatokat.
(2) Ha a gyanúsított vagy a bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy az Európai Unió más
tagállamának állampolgára, a  nyomozó hatóság a  bűnügyi nyilvántartó szerv útján beszerzi az  állampolgársága
szerinti tagállam bűnügyi nyilvántartására – ideértve a  más tagállamok ítéletének nyilvántartására – vonatkozó
adatait.
(3) A nyomozó hatóság előterjesztést tesz az ügyészséghez, ha az  (1) vagy a  (2) bekezdésben szereplő adatok, illetve
az eljárás adatai alapján
a) olyan tagállami ítéletről szerez tudomást, amelynek megfeleltetése, vagy
b) olyan külföldi ítéletről szerez tudomást, amelynek elismerése
szükséges.
144. § (1) A  nyomozó hatóság a  gyanúsítást a  bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személlyel
– a  bizonyítási eszközök ismertetése nélkül, az  elkövetés helyének és idejének megjelölésével – a  cselekmény
történeti tényállása lényegének és a  Btk. szerinti minősítésének közlésével végzi. A  cselekmény történeti
tényállásának lényegét akként kell közölni, hogy annak alapján a  bűncselekmény törvényi tényállásának egyes
elemei megállapíthatók legyenek.
(2) Ha a gyanúsítás tárgyát képező bűncselekmény elkövetési magatartását más jogszabály határozza meg, a nyomozó
hatóság a  gyanúsítást úgy közli, hogy annak alapján megítélhető legyen a  más jogszabály rendelkezéseinek
megsértése is, egyúttal megjelöli az elkövetési magatartást meghatározó jogszabályt is.
(3) Ha a  gyanúsítás tárgyát több, térben és időben elkülönülő cselekmény képezi, az  egyes cselekményeket és ezek
Btk. szerinti minősítését a gyanúsítás során külön kell közölni.
(4) A  gyanúsítottat a  gyanúsítás során – a  Be. 39.  §-ának megfelelően – tájékoztatni kell jogairól, és figyelmeztetni
kell kötelezettségeire, amelyre a  42.  § (1)–(3)  bekezdés rendelkezéseit megfelelően kell alkalmazni azzal, hogy
az írásbeli tájékoztató a bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy részére a gyanúsítotti
kihallgatását megelőzően is átadható.
145. § (1) Ha a  rendelkezésre álló adatok, illetve bizonyítási eszközök alapján a nyomozás során korábban közölt gyanúsítás
tárgyát képező cselekmény vagy annak Btk. szerinti minősítése megváltozott, a  nyomozó hatóság a  folytatólagos
gyanúsítotti kihallgatás során a  korábbi gyanúsítás módosuló részeinek megjelölésével közli az  újabb gyanúsítás
teljes szövegét. Ha kizárólag a bűncselekmény Btk. szerinti minősítése módosult, a nyomozó hatóság nem köteles
újból ismertetni a gyanúsítás tárgyát képező cselekményt.
(2) Ha a  gyanúsított a  rendelkezésre álló adatok, illetve bizonyítási eszközök alapján a  nyomozás során korábban
közölt gyanúsítás tárgyát képező cselekmény mellett másik bűncselekmény elkövetésével is megalapozottan
gyanúsítható, ezt a  nyomozó hatóság az  (1)  bekezdés megfelelő alkalmazásával közli. Ilyen esetben az  újabb
gyanúsításban külön kell közölni a  gyanúsítás tárgyát képező másik bűncselekményt is. A  nyomozó hatóság nem
köteles a korábbi gyanúsítás megismétlésére, ha annak módosítására nem kerül sor.
(3) A  korábbi gyanúsítás módosítása vagy újabb bűncselekmény megalapozott gyanújának közlése esetén
a  gyanúsítottat figyelmeztetni kell, hogy a  gyanúsítás módosításával vagy az  újabb gyanúsítással szemben
panasszal élhet.
(4) A nyomozó hatóság a gyanúsítás módosítása vagy újabb bűncselekmény megalapozott gyanújának közlése esetén
– az ügyészség eltérő rendelkezése hiányában – az eljárás ügyiratait a Be. 390. §-a szerint megküldi az ügyészségnek.
146. § (1) Ha a  nyomozó hatóság a  gyanúsítás ellen bejelentett panaszt alaposnak tartja, a  gyanúsítást módosítja,
az  eljárást a  gyanúsítottal szemben megszünteti, vagy az  eljárás megszüntetése érdekében előterjesztést tesz
az ügyészséghez.
(2) Ha az ügyészség a gyanúsítás elleni panaszt elbíráló határozatban megállapítja, hogy a gyanúsítás törvényi feltételei
nem álltak fenn, a  nyomozó hatóság a  korábbi gyanúsítottat az  eljárás során tanúként hallgathatja ki, ha az  az
önvádra kötelezés tilalmát nem sérti. E  személy újabb gyanúsítotti kihallgatására akkor kerülhet sor, ha az  utóbb
beszerzett adatok és bizonyítási eszközök alapján a gyanúsítotti kihallgatás törvényi feltételei megállapíthatók.
(3) Ha a  gyanúsítás elleni panaszt elbíráló határozatban az  ügyészség megállapítja, hogy a  gyanúsítás törvényi
feltételei nem álltak fenn, és a vizsgálat folytatásának más oka nem állapítható meg, a nyomozó hatóság az eljárást
a továbbiakban a felderítés szabályai szerint folytathatja.
147. § (1) A nyomozó hatóság a gyanúsított kihallgatását követően az ügyiratokkal együtt
a) megküldi az ügyészségnek a nyomozási tervet, vagy
b) a nyomozás befejezésére, illetve az eljárás felfüggesztésére tesz előterjesztést.
(2) Ha a felderítés során nem készült nyomozási terv, a nyomozó hatóság az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott
célból nyomozási tervet készít. A nyomozási tervre a 134. § (2)–(3) bekezdés rendelkezéseit megfelelően alkalmazni
kell.
(3) A  nyomozási tervben és a  nyomozás befejezésére, illetve az  eljárás felfüggesztésére tett előterjesztésben fel kell
tüntetni az alábbiakat is:
a) az eljárásban fennálló kényszerintézkedéseket és azok határidejét,
b) a gyanúsított, a védő és a sértett nevét, illetve elérhetőségét,
c) az  eljárásban részt vevő különleges bánásmódot igénylő személy nevét, illetve – azonosításra
alkalmas – megjelölését,
d) a nyomozás során benyújtott, el nem bírált indítványok és panaszok megjelölését és
e) a vizsgálat során szükségesnek tartott eljárási cselekményekre vonatkozó javaslatot.
(4) A  nyomozó hatóságnak a  nyomozás befejezésére, illetve az  eljárás felfüggesztésére tett előterjesztése
a  (3)  bekezdésben foglaltak mellett tartalmazza a  javasolt határozat törvényi feltételeinek fennállásával
összefüggésben a bizonyítási eszközök megjelölését, lényegi tartalmát és értékelését is.
148. § (1) A  nyomozó hatóság a  nem magyar állampolgár gyanúsított ügyében a  gyanúsított kihallgatásáról, az  eljárás
felfüggesztéséről és megszüntetéséről, valamint a  személyi szabadságot érintő kényszerintézkedésekről
huszonnégy órán belül tájékoztatja az idegenrendészeti hatóságot.
(2) A tájékoztatás tartalmazza
a) a gyanúsított aa) természetes személyazonosító adatait,
ab) állampolgárságát,
ac) úti okmányának – illetve ha van, a vízumának – a számát,
ad) tartózkodási engedélyének számát, érvényességének idejét,
ae) állandó külföldi lakóhelyét,
af ) magyarországi lakcímét és tényleges tartózkodási helyét,
b) az eljáró nyomozó hatóság megnevezését és az ügy számát,
c) a bűncselekmény Btk. szerinti minősítését és elkövetésének idejét,
d) a  gyanúsítottat érintő eljárási cselekmény időpontját és a  személyi szabadságot érintő kényszerintézkedés
határidejét és
e) a gyanúsított fogva tartása esetén a fogva tartás helyét.
(3) Ha a gyanúsított más állam állampolgára, indítványára a 48. § (2) bekezdésében meghatározott módon tájékoztatni
kell az általa megjelölt külképviseletet.
149. § Ha a  nyomozó hatóság a  nyomozás során a  gyanúsítottal eltérő időpontban több gyanúsítást közölt, a  Be. 351.  §
(3)  bekezdésében meghatározott határidő fennállását az  egyes gyanúsítások időpontjához képest külön-külön
vizsgálja. A gyanúsítás módosítása a Be. 351. § (3) bekezdésében meghatározott határidőt nem érinti.
78. A vizsgálat 150. § (1) A  nyomozó hatóság a  vizsgálat során megvizsgálja különösen a  bűncselekmény elkövetési magatartását
megvalósító gyanúsítotti cselekményt, a  gyanúsított elkövetéskori tudattartalmát, a  társadalomra veszélyességet
jellemző tényeket, a gyanúsítottat terhelő és mentő, valamint a súlyosító és enyhítő körülményeket.
(2) A  nyomozó hatóság a  gyanúsított védekezésében foglalt bizonyítási indítványok teljesítését a  bizonyítás
szempontjából jelentős azon bizonyítékok tekintetében mellőzheti, amelyek már rendelkezésére állnak.
(3) Az  ügyészség hozzájárulásával mellőzhető a  további bizonyítási eszköz beszerzése a  gyanúsítás tárgyát képező
olyan tényekre nézve, amelyek valóságát a  gyanúsított a  vallomásában, és – ha az  eljárásban védő vesz részt –
a védő együttesen elfogadja.
(4) A nyomozó hatóság a bizonyítási eszközöket olyan időben szerzi be, és az eljárási cselekményeket úgy végzi el, hogy
az ügyészségnek a nyomozás befejezése vagy az eljárás felfüggesztése kérdésében való döntésre legalább három
hónap rendelkezésre álljon. Ha a nyomozó hatóság ebben az időben az eljárását nem tudja befejezni, az ügyészség
eltérő rendelkezésének hiányában a  nyomozási terv megküldésével együtt előterjesztést tesz a  nyomozás
határidejének meghosszabbítására.
151. § A nyomozó hatóság a  vizsgálat során önállóan elvégzett eljárási cselekményről az  ügyészség eltérő rendelkezése
hiányában a nyomozási terv megküldésével tájékoztatja az ügyészséget.
152. § (1) A  nyomozó hatóság az  ügyiratok megismerhetőségét a  gyanúsítottnak és a  védőnek a  gyanúsítás közlésétől
a Be. 100. §-ában meghatározottak szerint folyamatosan biztosítja.
(2) Az  eljárás érdekeire tekintettel a  nyomozó hatóság az  ügyiratok megismerhetőségét a  gyanúsított és a  védő
indítványa nélkül, hivatalból is biztosíthatja.
(3) A nyomozó hatóság tájékoztatja a terheltet és a védőt arról, ha az (1)–(2) bekezdés alkalmazásával az eljárás addig
rendelkezésre álló valamennyi ügyiratának a megismerhetőségét biztosította.
153. § (1) Ha a  nyomozó hatóság az  eljárás valamennyi ügyiratának a  megismerhetőségét a  152.  § alapján az  eljárás során
biztosította, a  Be. 352.  § (1)  bekezdésében meghatározott időközt a  152.  § (3)  bekezdése szerinti tájékoztatás
időpontjától kell számítani.
(2) Ha a nyomozó hatóság a 152. § alapján az ügyiratok megismerhetőségét nem másolat kézbesítésével teljesítette,
a  gyanúsítottat és a  védőt értesíteni kell, hogy az  ügyiratok másolatának kézbesítését indítványozhatja. Ebben
az esetben a nyomozó hatóság az ügyiratok másolatát az indítványt követő tíz napon belül kézbesíti, és a Be. 352. §
(1) bekezdésében meghatározott időközt az értesítés időpontjától kell számítani.
154. § (1) Ha a nyomozó hatóság az eljárás valamennyi ügyiratának a megismerhetőségét a 152. § alapján nem biztosította,
a Be. 352. § (1) bekezdésében meghatározott kötelezettsége teljesítése érdekében a gyanúsítottat és a védőt értesíti
arról, hogy mely időpontban és milyen módon biztosítja az eljárás valamennyi ügyiratának a megismerését.
(2) A  nyomozó hatóság a  Be. 352.  § (1)  bekezdésében meghatározott kötelezettsége teljesítése érdekében
a  gyanúsítottal és a  védővel előzetesen egyeztethet arról, hogy mely megismerési mód révén kívánja az  eljárás
valamennyi ügyiratát megismerni.
(3) Ha a  nyomozó hatóság a  Be. 352.  § (1)  bekezdésében meghatározott kötelezettségét az  ügyiratok másolatának
kézbesítésével biztosítja, az (1) bekezdés szerinti értesítés mellőzhető.
(4) A  Be. 352.  § (1)  bekezdésében meghatározott időközt az  (1)  bekezdés szerinti értesítésben megjelölt időponttól
vagy a (3) bekezdés szerinti esetben az ügyiratok másolatának a kézbesítésétől kell számítani.
(5) Ha a  nyomozó hatóság az  (1)  bekezdés alapján az  ügyiratok megismerhetőségét nem másolat kézbesítésével
teljesíti, de az értesítés alapján, az abban megjelölt időpontig a gyanúsított vagy a védő az ügyiratok másolatának
kézbesítését indítványozza, a  nyomozó hatóság az  ügyiratok másolatát tíz napon belül kézbesíti. A  Be. 352.  §
(1) bekezdésében meghatározott időközt ebben az esetben a kézbesítés időpontjától kell számítani.
155. § (1) A  Be. 352.  § (1)  bekezdésében meghatározott kötelezettsége teljesítését megelőzően a  nyomozó hatóság
a  gyanúsítottat és a  védőt bármikor nyilatkozat tételére kérheti arról, hogy a  Be. 352.  § (2)  bekezdésében
meghatározottak szerint hozzájárul-e az időköz rövidítéséhez vagy mellőzéséhez.
(2) Ha a  gyanúsított és a  védő az  időköz rövidítéséhez vagy mellőzéséhez hozzájárult, a  hozzájárulást követően
keletkezett ügyiratok tekintetében a megismerési jogot ebben az esetben is a Be. 352. § (1) bekezdése szerint kell
biztosítani, kivéve, ha a gyanúsított és a védő ezen ügyiratok tekintetében is hozzájárul az időköz rövidítéséhez vagy
mellőzéséhez.
(3) Ha a  gyanúsított vagy a  védő az  (1) és (2)  bekezdés szerinti hozzájárulást követően az  ügyiratok megismerése
érdekében indítványt terjeszt elő, a nyomozó hatóság azt a Be. 100. §-ában meghatározottak szerint teljesíti.
79. A terhelti együttműködés 156. § (1) Ha a bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy, illetve védője a gyanúsítotti kihallgatást
megelőzően olyan nyilatkozatot tesz, amelyben ügyészségi határozat vagy intézkedés kilátásba helyezésére,
egyezség megkötésére irányuló kezdeményezés előterjesztésének szándékára utal, a nyomozó hatóság
a) röviden felvilágosítást nyújthat a nyilatkozat szerinti jogintézmény alkalmazásának törvényi feltételeiről,
b) tájékoztatja a  nyilatkozattevőt, hogy kezdeményezését a  gyanúsítás közlését követően, célszerűen
a gyanúsítotti kihallgatást követően terjesztheti elő, és
c) a nyilatkozatról rövid úton tájékoztatja az ügyészséget, és erről a nyilatkozattevőt tájékoztatja.
(2) Ha az  eljárás adatai alapján a  nyomozó hatóság ügyészségi intézkedés vagy határozat kilátásba helyezését vagy
egyezség megkötését tartja indokoltnak vagy célszerűnek, erről az  ügyészséget – késedelmet nem tűrő esetben
rövid úton – tájékoztatja. A tájékoztatás tartalmazza a gyanúsítotti kihallgatás tervezett időpontját, az indokoltnak
vagy célszerűnek tartott intézkedést, valamint annak indokait is. Erről a gyanúsított és a védő nem tájékoztatható.
(3) A  nyomozó hatóság a  bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy idézését, elfogását,
előállítását, körözésének elrendelését vagy vele szemben elfogatóparancs kibocsátását megelőzően is tájékoztatást
nyújthat a (2) bekezdés szerinti álláspontjáról.
157. § (1) Ha a  gyanúsított, illetve védője a  gyanúsítotti kihallgatás során ügyészségi határozat vagy intézkedés kilátásba
helyezését vagy egyezség megkötését kezdeményezi, ez  az eljárási cselekmény folytatásának nem akadálya,
azonban a  nyomozó hatóság erről haladéktalanul – késedelmet nem tűrő esetben rövid úton – tájékoztatja
az ügyészséget. A kezdeményezőt tájékoztatni kell
a) az ügyészség tájékoztatásának módjáról és idejéről,
b) arról, hogy a kezdeményezés továbbítása nem jelenti a kezdeményezés ügyészségi elfogadását, és
c) arról, hogy a kezdeményezés az eljárás folytatásának nem akadálya.
(2) Az ügyészség tájékoztatása érdekében a gyanúsított kihallgatása megszakítható.
 (3) A  kezdeményezés a  kihallgatásról készült jegyzőkönyvbe nem foglalható, arról külön jegyzőkönyvet vagy
feljegyzést kell készíteni. (4) Az  (1)–(3)  bekezdést megfelelően kell alkalmazni a  gyanúsított, illetve védője által a  gyanúsítotti kihallgatást
követően, az  eljárás során más időpontban, szóban vagy írásban tett kezdeményezés tekintetében azzal, hogy
írásbeli kezdeményezés esetén a kezdeményező tájékoztatására a kezdeményező jelenlétében folytatott következő
eljárási cselekmény alkalmával is sor kerülhet.
(5) Ha az eljárás adatai alapján a gyanúsítotti kihallgatás során vagy azt követően az eljárás során bármikor a nyomozó
hatóság ügyészségi intézkedés vagy határozat kilátásba helyezését vagy egyezség megkötését tartja indokoltnak,
erről az  ügyészséget – késedelmet nem tűrő esetben rövid úton – tájékoztatja. A  tájékoztatás tartalmazza
az  indokoltnak vagy célszerűnek tartott intézkedést, valamint annak indokait is. Az  ügyészség tájékoztatása
érdekében a gyanúsított kihallgatása vagy a folyamatban lévő más eljárási cselekmény megszakítható.
(6) A gyanúsított vagy védője az (5) bekezdés szerinti intézkedésről nem tájékoztatható.
158. § (1) A  nyomozó hatóság az  ügyészségi intézkedés vagy határozat kilátásba helyezésére vagy egyezség megkötésére
irányuló ügyészségi kezdeményezést az ügyészség utasítása szerint közli a gyanúsítottal és védőjével.
(2) Az  eljárási cselekmény során a  nyomozó hatóság az  ügyészség írásbeli kezdeményezését a  gyanúsított és a  védő
részére átadja, az  átadás tényét jegyzőkönyvbe foglalja, egyúttal gondoskodik a  kezdeményezés jegyzőkönyvvel
együtt történő kezeléséről. Az  ügyészség írásbeli átadásra nem alkalmas kezdeményezését a  nyomozó hatóság
az  eljárási cselekmény során szóban közli a  gyanúsítottal és védőjével, egyúttal a  tájékoztatást az  eljárási
cselekményről készült jegyzőkönyvbe foglalja.
(3) Ha a terhelt vagy a védő az ügyészség kezdeményezésével kapcsolatban az eljárási cselekmény során nyilatkozatott
tesz, azt jegyzőkönyvbe kell foglalni. Erről a  nyomozó hatóság a  jegyzőkönyv megküldésével tájékoztatja
az ügyészséget.
159. § (1) Ha az  eljárás tárgyát képező bűncselekmény tekintetében a  Btk. 29.  §-a alapján a  tevékeny megbánás feltételei
fennállnak, a  gyanúsítottat a  gyanúsítás közlésekor tájékoztatni kell a  közvetítői eljárás lefolytatásának
lehetőségéről, feltételeiről, lényegéről, következményeiről. A tájékoztatást jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott eseten kívül is tájékoztatni kell a  gyanúsítottat a  közvetítői eljárásról, illetve
a bűncselekmény következményei jóvátételének lehetőségéről, ha
a) a sértett közvetítői eljárás lefolytatását indítványozta,
b) feltehető, hogy a gyanúsított a bűncselekmény következményeinek jóvátételét kívánja, vagy
c) a közvetítői eljárás Be. 412. § (2) bekezdésében meghatározott feltételei fennállnak.
(3) A gyanúsított, illetve védője közvetítői eljárás lefolytatására irányuló indítványa esetén – amennyiben arra az eljárás
korábbi szakaszában még nem került sor – a  nyomozó hatóság a  sértettet tájékoztatja a  terhelt indítványáról, és
nyilatkoztatja, hogy a  közvetítői eljárás lefolytatásához hozzájárul-e. Ha arra még nem került sor, vagy az  egyéb
okból indokoltnak tűnik, ennek során a  sértettet tájékoztatni kell a  közvetítői eljárás lényegéről, folyamatáról,
következményeiről.
(4) Akkor is be kell szerezni a sértett nyilatkozatát, ha a sértett korábban indítványozta a közvetítői eljárás lefolytatását,
vagy ahhoz hozzájárult, azonban az  eljárás adatai alapján a  korábbi nyilatkozatának fenntartásával kapcsolatban
észszerű kétely merül fel.
(5) Ha a  sértett korábban úgy nyilatkozott, hogy a  közvetítői eljárás lefolytatásához nem járul hozzá, a  gyanúsított
vagy a  védő közvetítői eljárás lefolytatására irányuló indítványáról akkor kell tájékoztatni, ha az  eljárás adatai
alapján – különösen az  azóta eltelt időre, a  gyanúsított személyére vagy nyilatkozatának tartalmára tekintettel –
valószínűsíthető, hogy a sértett korábbi nyilatkozatát megváltoztatja, és a közvetítői eljáráshoz hozzájárul.
(6) Ha a  sértett a  gyanúsítotti kihallgatást követően a  közvetítői eljárás lefolytatását indítványozza vagy ahhoz
hozzájárul, erről a gyanúsítottat tájékoztatni kell, egyúttal a gyanúsítottat nyilatkoztatni kell arról, hogy a közvetítői
eljárás lefolytatásához hozzájárul-e. Ha arra még nem került sor, vagy az  egyéb okból indokoltnak tűnik,
a  gyanúsítottat tájékoztatni kell a  közvetítői eljárás lényegéről, folyamatáról, következményeiről. A  gyanúsított
tájékoztatása akkor sem mellőzhető, ha a  sértett nyilatkozatának megismerése előtt úgy nyilatkozott, hogy
közvetítői eljárás lefolytatását nem indítványozza, vagy ahhoz nem járul hozzá.
(7) A  nyomozó hatóság a  közvetítői eljárás lefolytatására irányuló indítványt, illetve hozzájárulást azt követően
továbbítja az  ügyészséghez, hogy az  indítvánnyal összefüggésben a  gyanúsított és a  sértett nyilatkozata is
rendelkezésre áll. Ha a  sértett és a  gyanúsított indítványa, illetve hozzájárulása is rendelkezésre áll, azokat
a nyomozó hatóság haladéktalanul továbbítja az ügyészséghez.
XVI. FEJEZET
A SZEMÉLYI SZABADSÁGOT ÉRINTŐ KÉNYSZERINTÉZKEDÉSEK 80. Az őrizet
160. § (1) Az őrizet elrendeléséről a nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője dönt.
 (2) A nyomozó hatóság az őrizet elrendeléséről hozott határozatában feltünteti az alábbiakat is:
a) az őrizet elrendelésének idejét a nap, az óra és a perc megjelölésével,
b) az őrizet elrendelését megelőző hatósági fogva tartás kezdő időpontját a nap, az óra és a perc megjelölésével,
c) az őrizet lejáratának időpontját a nap, az óra és a perc megjelölésével, és
d) az eljárás tárgyát képező bűncselekmény elkövetési magatartását.
(3) A nyomozó hatóság az őrizet határidejét abban az esetben is az őrizet elrendelését megelőző hatósági fogva tartás
kezdő időpontjától számítja, ha azt követően, de az őrizet elrendelését közvetlenül megelőzően a gyanúsított vagy
a  bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy jelenlétét igénylő eljárási cselekményt
végez.
(4) A  nyomozó hatóság az  őrizet elrendeléséről hozott határozatot a  gyanúsítottnak, illetve a  jelen lévő védőnek
kihirdeti, és a határozatot átadja. A nyomozó hatóság tolmács kirendelésével és a határozat lefordítása érdekében
szükséges intézkedések megtételével biztosítja, hogy a gyanúsított a nyelvhasználat jogát gyakorolhassa.
(5) A nyomozó hatóság az őrizet elrendeléséről az ügyészséget a határozat megküldésével tájékoztatja.
161. § (1) A  nyomozó hatóság az  őrizet elrendelését követően haladéktalanul felhívja a  gyanúsítottat, hogy jelölje meg,
az őrizet elrendeléséről és a fogva tartás helyéről kit kíván értesíteni.
(2) A nyomozó hatóság engedélyezheti, hogy a gyanúsított rövid úton, közvetlenül értesítse a megjelölt személyt, vagy
a megjelölt személyt a nyomozó hatóság – rövid úton – értesíti, illetve az értesítéséhez a gyanúsított fogva tartását
végrehajtó intézményt is igénybe veheti.
(3) Ha a  nyomozó hatóság a  gyanúsított által megjelölt személy értesítését megtagadja, erről feljegyzést készít.
Ha az  őrizet elrendelésétől számított nyolc órán belül nem azonosítható olyan személy, akinek az  értesítése
biztosítható, a nyomozó hatóság a gyanúsított által megjelölt személyek értesítésének megtagadásáról határozatot
hoz. Ha a  gyanúsított ezt követően olyan személyt jelöl meg, akivel kapcsolatban az  értesítésnek nincs akadálya,
a nyomozó hatóság az utóbb megjelölt személyt értesíti.
(4) A nyomozó hatóság a megjelölt személy értesítéséről feljegyzést készít.
 (5) Ha a gyanúsított arról nyilatkozik, hogy az őrizet elrendeléséről és a fogva tartás helyéről senkit nem kíván értesíteni,
ez a nyilatkozata az őrizet elrendeléséről meghozott határozaton is feljegyezhető.
162. § (1) Ha a nyomozó hatóság azt indokoltnak tartja, a személyi szabadságot érintő bírói engedélyes kényszerintézkedésre
legkésőbb az őrizet határidejének lejárta előtt harminchat órával előterjesztést tesz az ügyészséghez.
(2) Az előterjesztés tartalmazza az alábbiakat is:
a) őrizetben levő gyanúsított esetén
aa) az  őrizet elrendelését megelőző hatósági fogva tartás kezdő időpontját a  nap, az  óra és a  perc
megjelölésével,
ab) az őrizet elrendelésének idejét a nap, az óra és a perc megjelölésével,
ac) az őrizet lejártának időpontját a nap, az óra és a perc megjelölésével,
b) a személyi szabadságot érintő bírói engedélyes kényszerintézkedésre való javaslatot,
c) az esetleges enyhébb kényszerintézkedés alkalmazását kizáró indokokat,
d) a  védő adatait az  elérhetőségének feltüntetésével, és azzal, hogy a  gyanúsított védelmét kirendelés vagy
meghatalmazás alapján látja el,
e) a fogva tartás helyét,
f ) a gyanúsítás vagy az őrizet ellen bejelentett panaszt, és a nyomozó hatóság arra vonatozó álláspontját,
g) az  ügyiratok megismerésének biztosításával kapcsolatos adatokat, és az  annak gyakorlása érdekében tett
indítványokat, és
h) annak tényét, ha a terhelt óvadék megállapítására irányuló indítványt tett.
81. A bűnügyi felügyelet 163. § (1) A bűnügyi felügyelet elrendelésére irányuló előterjesztés tartalmazza a nyomozó hatóság álláspontját
a) a bűnügyi felügyelet elrendelése esetén alkalmazható magatartási szabályokról,
b) a kisebb korlátozással járó magatartási szabályok alkalmazását kizáró indokokról és
c) a terhelt mozgását nyomon követő technikai eszköz telepítésének feltételeiről
is.
(2) Ha a  nyomozó hatóság a  bűnügyi felügyelet elrendelése esetén szükségesnek tartja annak kizárását, hogy
a  gyanúsított a  kijelölt területet, helyet a  mindennapi élet szokásos szükségleteinek biztosítása, munkavégzés
vagy gyógykezelés céljából elhagyja, a  kizárást megalapozó tények feltüntetésével indokait az  előterjesztésben
részletesen leírja.
164. § (1) A  bűnügyi felügyelet meghosszabbítására, a  magatartási szabályok módosítására vagy a  bűnügyi felügyelet
megszüntetésére irányuló előterjesztésre a  bűnügyi felügyelet elrendelésére vonatkozó szabályokat az  e  §-ban
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  nyomozó hatóság a  bűnügyi felügyelet meghosszabbítására tett előterjesztést olyan határidőben küldi meg
az  ügyészséghez, hogy az  – az  ügyészségnek az  indítvány megtételére előírt határidőt megelőzően – legkésőbb
három munkanappal megérkezzen. Ha a  bűnügyi felügyeletet érintő új körülmény ezt követően merül fel, arról
a nyomozó hatóság haladéktalanul tájékoztatja az ügyészséget.
(3) Ha a bűnügyi felügyelet megszüntetését vagy kisebb korlátozással járó magatartási szabály előírását megalapozó
körülmény merül fel, a nyomozó hatóság ennek érdekében haladéktalanul előterjesztést tesz az ügyészséghez.
(4) Ha a  bűnügyi felügyelet megszüntetésére vagy a  magatartási szabályok megváltoztatására a  terhelt vagy a  védő
a  nyomozó hatóságnál tesz indítványt, a  nyomozó hatóság az  indítványt az  arra vonatkozó álláspontjának
kifejtésével haladéktalanul megküldi az ügyészséghez.
165. § A nyomozó hatóság a  bűnügyi felügyelet magatartási szabályainak a  megszegéséről és a  nyomozó hatóság
intézkedéséről – ideértve rendbírság kiszabását vagy az  őrizet elrendelését is – haladéktalanul tájékoztatja
az ügyészséget.
82. A távoltartás 166. § (1) A  távoltartás elrendelésére, meghosszabbítására, a  távoltartás magatartási szabályainak megváltoztatására
és a  távoltartás megszüntetésére irányuló előterjesztésre a  bűnügyi felügyelet szabályait a  (2)  bekezdésben
meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Tisztázni kell, és az előterjesztésben fel kell tüntetni
a) a távoltartással érintett személy magatartási szabályokkal kapcsolatos személyi körülményeit, és
b) a távoltartás elrendelésére figyelemmel a gyanúsított lakhatására vonatkozó adatokat
is.
167. § Ha a  távoltartás elrendelésére, a  távoltartás magatartási szabályainak megváltoztatására vagy a  távoltartás
megszüntetésére a  sértett tesz indítványt, azt a  nyomozó hatóság az  álláspontjának kifejtésével az  ügyiratok
megküldésével haladéktalanul továbbítja a bíróságnak, és erről tájékoztatja az ügyészséget.
168. § A nyomozó hatóság a távoltartás magatartási szabályainak a megszegéséről és a nyomozó hatóság intézkedéséről
– ideértve rendbírság kiszabását vagy az őrizet elrendelését is – haladéktalanul tájékoztatja az ügyészséget, a sértett
indítványára elrendelt távoltartás esetén a bíróságot is.
83. A letartóztatás 169. § (1) A letartóztatás elrendelésére, megszüntetésére és enyhébb kényszerintézkedésre irányuló előterjesztésre a bűnügyi
felügyelet szabályait az e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  letartóztatás elrendelésére irányuló előterjesztés tartalmazza a végrehajtás helyére és körülményeire vonatkozó,
a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló törvény
szerinti, a végrehajtást érintő rendelkezésekre vonatkozó javaslatot és azok indokait is.
(3) Ha a  nyomozó hatóság a  letartóztatás elrendelését megelőzően vagy annak végrehajtása során a  letartóztatás
rendőrségi fogdán történő végrehajtására tesz előterjesztést, abban feltünteti az elhelyezés tervezett időtartamát,
az ezalatt elvégzendő eljárási cselekmények felsorolását, és azoknak a körülményeknek a megjelölését is, amelyek
a rendőrségi fogdán történő elhelyezést az eljárási cselekmények elvégzése érdekében indokolttá teszik.
(4) Ha a  nyomozó hatóság a  letartóztatás elrendelését megelőzően vagy annak végrehajtása során a  letartóztatás
Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézetben történő végrehajtására tesz előterjesztést, abban feltünteti
a pszichiátriai kezelés szükségességét alátámasztó tényeket és bizonyítási eszközöket is.
XVII. FEJEZET
A FIATALKORÚ ELLENI BÜNTETŐELJÁRÁS 84. A tájékoztatás
170. § (1) A fiatalkorút a jogairól és a kötelességeiről az első kapcsolatba kerüléskor – így különösen az idézéssel együtt vagy
az  előállításakor – írásos tájékoztató átadásával kell tájékoztatni. A  tájékoztató átadása csak különösen indokolt
esetben mellőzhető. Ebben az  esetben a  nyomozó hatóság a  lehető legrövidebb időn belül pótolja a  tájékoztató
átadását.
(2) A  nyomozó hatóság a  tájékoztatóban foglaltak lényegét röviden szóban is ismerteti, meggyőződik róla, hogy azt
a fiatalkorú megértette-e, és a fiatalkorú kérésére további felvilágosítást nyújt.
85. A szignalizáció 171. § (1) A  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a  továbbiakban: Gyvt.) 17.  §
(2) bekezdésében meghatározott jelzési kötelezettség vagy hatósági eljárás kezdeményezésének alapjául szolgáló
körülmény észlelése esetén a nyomozó hatóság haladéktalanul intézkedik a jelzés megtétele vagy a kezdeményezés
iránt.
(2) A  nyomozó hatóság a  fiatalkorú gyanúsítotti kihallgatásáról a  gyermekjóléti szolgálatot, továbbá a  fiatalkorú
lakóhelye szerint illetékes gyámhatóságot tájékoztatja, e  tájékoztatással egyidejűleg kezdeményezi a  védelembe
vételt, illetve intézkedik a megelőző pártfogás elrendeléséről szóló határozat beszerzése iránt.
(3) A nyomozó hatóság a fiatalkorú ügyében a Gyvt. alapján tett intézkedéséről az azt igazoló ügyirat megküldésével
haladéktalanul tájékoztatja az ügyészséget.
86. A bizonyítás 172. § (1) A  környezettanulmány elkészítése érdekében a  nyomozó hatóság a  fiatalkorú lakcíme szerint illetékes
kormányhivatal pártfogó felügyelőjét keresi meg.
(2) A nyomozó hatóság a pártfogó felügyelőt tájékoztatja:
a) a környezettanulmány elkészítéséhez szükséges személyes adatokról, elérhetőségről, így
aa) a fiatalkorú nevéről, tényleges tartózkodási helyéről,
ab) a fiatalkorú törvényes képviselőjének nevéről, lakcíméről,
ac) a fiatalkorú, valamint törvényes képviselője telefonos vagy egyéb elérhetőségéről, ha az ismert,
b) az eljárás alapjául szolgáló cselekmény Btk. szerinti minősítéséről és az elkövetés időpontjáról,
c) az  oktatási intézmény, illetve a  munkahely megnevezéséről és elérhetőségéről, ahol a  fiatalkorú tanulói
jogviszonyban vagy munkaviszonyban áll,
d) a környezettanulmány elkészítésének határidejéről, ha a bíróság elé állításra figyelemmel a nyomozó hatóság
harminc napnál rövidebb határidőt állapított meg. 173. § A fiatalkorú életkorát elsősorban személyazonosításra szolgáló fényképes közokirattal kell megállapítani.
174. § Ha az  eljárás során derül ki, hogy a  gyanúsított gyermekkor miatt nem büntethető, vele szemben haladéktalanul
intézkedni kell az eljárás megszüntetése iránt, és a továbbiakban a bűncselekmény törvényi tényállását megvalósító
gyermekkorúra vonatkozó szabályok szerint lehet eljárni.
87. A kényszerintézkedések 175. § (1) A  törvényes képviselő tájékoztatása a  fiatalkorú őrizetének elrendeléséről akkor mellőzhető, ha a  Be. 275.  §
(1) bekezdése alapján a fiatalkorú a törvényes képviselő tájékoztatását kérte, és az már megtörtént.
(2) A  pártfogó felügyelet alatt álló fiatalkorú őrizetének elrendeléséről a  szignalizációra vonatkozó rendelkezések
szerint tájékoztatni kell a fiatalkorú pártfogó felügyelőjét is.
(3) Fiatalkorú őrizetének megszüntetése vagy a  fiatalkorút érintő eljárási cselekmény befejezése esetén a  törvényes
képviselőt értesíteni kell, és vele együttműködve kell gondoskodni a  fiatalkorú útba indításáról, átadásáról vagy
otthonába kíséréséről. A  javítóintézetben, gyermekotthonban, bentlakásos intézményben nevelt fiatalkorút
a törvényes képviselő vagy az intézmény megbízottjának távolmaradása esetén – ideiglenes jelleggel – az illetékes
területi gyermekvédelmi szakszolgálatnak vagy az általa megjelölt gyermekotthonnak kell átadni.
176. § (1) Személyi szabadságot érintő bírói engedélyes kényszerintézkedés indítványozására tett előterjesztésben fel kell
tüntetni a fiatalkorú gondozását ellátó személy nevét és elérhetőségét is.
(2) Ha a  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló
törvény alapján a fiatalkorú letartóztatása javítóintézetben vagy büntetés-végrehajtási intézetben is végrehajtható,
a letartóztatás indítványozására tett előterjesztés tartalmazza azokat a körülményeket is, amelyek indokolttá teszik,
hogy a letartóztatás végrehajtására hol kerüljön sor.
(3) A  fiatalkorú letartóztatásának javítóintézetben történő végrehajtása esetén a  nyomozó hatóság előterjesztést
tesz az ügyészségnek, ha az elvégzendő eljárási cselekményekre figyelemmel a fiatalkorú rendőrségi fogdán vagy
büntetés-végrehajtási intézetben történő ideiglenes elhelyezése indokolt.
XVIII. FEJEZET
EGYÉB KÜLÖN ELJÁRÁSOK 88. Eljárás mentességet élvező személyek ügyében
177. § (1) A  nemzetközi jogon alapuló mentesség fennállásának kérdésében – azt valószínűsítő adat felmerülése esetén –
a nyomozó hatóság a külpolitikáért felelős minisztertől adatszolgáltatást kér.
(2) Ha a  büntetőeljárás során adat merül fel arra, hogy az, akinek az  eljárási cselekményen történő jelenlétének
biztosítása, így különösen tanúként kihallgatása szükséges, vagy a  tervezett kényszerintézkedéssel közvetlenül
érintett személy nemzetközi jogon alapuló mentességet élvező személy, a  nyomozó hatóság haladéktalanul
előterjesztést tesz az  ügyészséghez a  nemzetközi jogon alapuló mentesség felfüggesztésére jogosult döntésének
beszerzése érdekében.
89. A bíróság elé állítás 178. § Ha a nyomozó hatóság a bíróság elé állítás feltételeit látja megállapíthatónak, az ügyészséggel történő egyeztetést
követően haladéktalanul előterjesztést tesz a  nyomozás befejezésére. Az  előterjesztés tartalmazza a  bíróság elé
állítás feltételeire vonatkozó adatokat is.
90. Eljárás a távollévő vagy a külföldön tartózkodó terhelttel szemben
179. § (1) Ha a  nyomozó hatóság megállapítja, hogy a  gyanúsított vagy a  bűncselekmény elkövetésével megalapozottan
gyanúsítható személy távollévő terheltté nyilvánításának feltételei fennállnak, ennek érdekében előterjesztést tesz
az ügyészségnek. Az előterjesztés tartalmazza a gyanúsított vagy a bűncselekmény elkövetésével megalapozottan
gyanúsítható személy felkutatására tett intézkedéseket, és ha rendelkezik védővel, a védő adatait.
(2) A  nyomozó hatóság az  előterjesztést az  (1)  bekezdésben foglaltak mellett a  nyomozási terv vagy a  nyomozás
befejezésére tett előterjesztés szerinti tartalommal küldi meg.
180. § (1) Ha az ügyészség a bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személyt nem nyilvánítja távollévő
terheltnek, a nyomozó hatóság a nyomozást a felderítés szabályai szerint folytatja.
(2) Ha az  ügyészség a  gyanúsítottat nem nyilvánítja távollévő terheltnek, a  nyomozó hatóság – az  ügyészség eltérő
rendelkezése hiányában – az eljárást felfüggesztheti.
(3) Ha az  ügyészség a  bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személyt távollévő terheltté
nyilvánítja, de a nyomozást nem fejezi be, a nyomozó hatóság a nyomozást a vizsgálat szabályai szerint folytatja.
(4) Távollévő terheltté nyilvánítás esetén a  nyomozó hatóság a  Be. 352.  § (1)  bekezdésében meghatározott jogokat
a távollévő terhelt védőjének biztosítja.
181. § A nyomozó hatóság a  távollévő terhelttel szembeni vádemelésre akkor tesz előterjesztést, ha annak a  Be. 747.  §
(3) bekezdés c) pontjában meghatározott feltétele változatlanul fennáll.
182. § A külföldön tartózkodó terhelttel szembeni vádemelésre tett előterjesztés tartalmazza
a) a gyanúsított külföldi tartózkodására vonatkozó adatokat, és
b) a  gyanúsított jelenlétének biztosítására tett intézkedéseket vagy az  ezek alkalmazását kizáró adatokat,
körülményeket
is. 91. A magánvádas eljárás 183. § (1) Ha a  feljelentő a  nyomozó hatóságnál magánvádas bűncselekmény miatt kíván feljelentést tenni, a  nyomozó
hatóság tájékoztatja arról, hogy a  feljelentést a  bíróságon kell megtenni. Ha a  feljelentő a  tájékoztatás ellenére
a nyomozó hatóság előtt kíván feljelentést tenni, vagy írásban tesz magánvádas bűncselekmény miatt feljelentést,
akkor a nyomozó hatóság a feljelentést továbbítja az ügyészségnek.
(2) Ha a  bíróság magánvádas eljárásban nyomozást rendelt el, a  nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője
az előterjesztést – ideértve az ügyészség hatáskörébe tartozó eljárási cselekmény elvégzésére irányuló előterjesztést
is –, a tájékoztatást és az állásfoglalás kérést a bírósághoz küldi meg, szükség esetén a bírósággal egyeztet.
92. A vagyonelvonásra irányuló eljárás 184. § (1) A  nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője a  Be. 819.  § (1)  bekezdésében meghatározott vagyonelvonásra
irányuló eljárás érdekében akkor rendel el vagyonkutatást, ha a  Be. 820.  § (1)  bekezdésében meghatározott
feltételek fennállnak. A vagyonkutatásra e Rész rendelkezéseit az e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Ha a  nyomozó hatóság nem rendel el vagyonkutatást, de a  Be. 819.  § (1)  bekezdés b) vagy c)  pontjában
meghatározott feltételek megállapíthatók, a nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője az ügyészség Be. 822. §
(1) bekezdésében meghatározott indítványának megtételére irányuló előterjesztést tesz.
(3) A  vagyonkutatás megindításáról feljegyzést kell készíteni. Ha a  nyomozó hatóság késedelmet nem tűrő okból
eljárási cselekmény elvégzésével indít vagyonkutatást, arról az ügyészséget tájékoztatja.
185. § (1) Ha a  nyomozó hatóság olyan vagyonról szerez tudomást, amely a  jogerős ügydöntő határozattal kimondott
vagyonelkobzás alá tartozik, de amelynek végrehajtására nem került sor, a  Be. 819.  § (2)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott eljárás megindítása érdekében előterjesztést tesz az ügyészséghez.
(2) Ha a  nyomozó hatóság olyan körülményt állapít meg, amely alapján büntetőeljárásban jogerős ügydöntő
határozattal elbírált elkobzásnak, vagyonelkobzásnak vagy elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné
tételének van helye, de az intézkedéssel érintett dolog, vagyon vagy elektronikus adat a jogerős ügydöntő határozat
meghozatalkor nem állt rendelkezésre, a  Be. 819.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott eljárás megindítása
érdekében előterjesztést tesz az ügyészséghez.
(3) A  nyomozó hatóság vagyonvisszaszerzésért felelős szerve nem tesz előterjesztést, ha az  eljárás lefolytatásának
a Be. 819. § (3) bekezdés c) vagy d) pontjában meghatározott akadályát állapítja meg.
(4) A  vagyonkutatás során a  nyomozó hatóság vagyonvisszaszerzésért felelős szerve az  ügyiratok megismerési jogát
elsősorban a vagyoni érdekeltnek biztosítja.
ÖTÖDIK RÉSZ
LEPLEZETT ESZKÖZÖK XIX. FEJEZET
BÍRÓI ÉS ÜGYÉSZI ENGEDÉLYHEZ NEM KÖTÖTT LEPLEZETT ESZKÖZÖK
93. A leplezett eszközök elrendeléséről készített feljegyzés 186. § (1) Bírói és ügyészi engedélyhez nem kötött leplezett eszköz alkalmazását a  leplezett eszközök alkalmazására
feljogosított szerv (a  továbbiakban: alkalmazó szerv) arra felhatalmazott vezetője – a  (2)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – alkalmazási terv alapján rendeli el, amelyről feljegyzést készít.
(2) Alkalmazási terv készítése nélkül, feljegyzéssel rendeli el az alkalmazó szerv arra felhatalmazott vezetője a Be. 215. §
(2) bekezdése alapján a bűncselekményre vonatkozó információ gyűjtését, valamint ellenőrzését.
(3) Az elrendelésről készített feljegyzés az alábbiakat is tartalmazza:
a) a leplezett eszköz – több leplezett eszköz egyidejű alkalmazása esetén a leplezett eszközök – megjelölését,
b) a  leplezett eszköz jellegének megfelelően az  alkalmazásával érintett személy, tárgy, hely, esemény
megjelölését,
c) a leplezett eszköz jellegének megfelelően a végrehajtás tervezett időpontját, időtartamát,
d) annak megjelölését, ha a  leplezett eszköz végrehajtása során titkosan együttműködő személy vagy fedett
nyomozó igénybevételére kerül sor,
e) az alkalmazó szerv arra felhatalmazott vezetője nevét, rendfokozatát, beosztását és
f ) az elrendelés időpontját.
(4) Több bírói és ügyészi engedélyhez nem kötött leplezett eszköz egyidejű vagy összehangolt alkalmazásának
elrendelése esetén egy feljegyzés is készíthető.
(5) Valótlan vagy megtévesztő információ közlése esetén az  elrendelésről készített feljegyzés tartalmazza a  valótlan
vagy megtévesztő információ tartalmát is.
(6) Titkosan együttműködő személy igénybevétele során az  általa szolgáltatott adatokat tartalmazó feljegyzés,
alkalmazási terv, valamint az együttműködő által szolgáltatott információn alapuló indítvány vagy előterjesztés nem
tartalmazza az együttműködő személyazonosító adatait, valamint olyan adatot, amelyből az együttműködő kilétére
lehetne következtetni.
(7) Késedelmet nem tűrő esetben a feljegyzést és az alkalmazási tervet a leplezett eszköz elrendelését követően, három
napon belül kell írásba foglalni. Ebben az  esetben a  feljegyzés tartalmazza az  utólagos írásba foglalás tényét és
a halaszthatatlanság indokait is.
94. A leplezett eszköz alkalmazási terve 187. § (1) A leplezett eszköz alkalmazási terve tartalmazza
a) a leplezett eszköz alkalmazásának indokait, célját,
b) az eredményes végrehajtáshoz szükséges adatokat, a végrehajtás ütemezését,
c) a  végrehajtásban közreműködő más szervek megjelölését, e  szervek közreműködésének igénybevételére
– így különösen a szolgálati jegyre, rendelkezésre álló kapacitásra – vonatkozó adatokat,
d) a végrehajtás technikai eszköz útján történő rögzítésének szükségességét,
e) a lelepleződés esetén teendő intézkedéseket,
f ) a beavatkozás eseteinek meghatározását és
g) az alkalmazás előrelátható költségeit.
(2) Több leplezett eszköz egyidejű vagy összehangolt alkalmazása esetén egy alkalmazási terv is készíthető.
 (3) Csapda alkalmazása esetén az alkalmazási terv tartalmazza az alábbiakat is:
a) a csapda fajtájának megjelölését,
b) az alkalmazás tervezett helyét,
c) az alkalmazásában részt vevő személyek magatartási szabályait és
d) a csapda felszámolásának módját.
(4) Sértett vagy más személy helyettesítésére irányuló leplezett eszköz alkalmazása esetén az  alkalmazási terv
tartalmazza az alábbiakat is:
a) a sértett hozzájárulásával kapcsolatos adatokat, valamint
b) a helyettesítő személy magatartási szabályait és a védelme érdekében szükséges intézkedéseket.
95. A rejtett figyelés 188. § (1) Ha a  rejtett figyelés során megfigyelt cselekmény – különösen a  megfigyelt tárgyi bizonyítási eszköz birtokban
tartása, szállítása, átadása – önmagában is bűncselekményt valósíthat meg, a  végrehajtás során titkosan
együttműködő személy igénybevétele nem engedélyezhető, ha fennáll a  veszélye annak, hogy a  titkosan
együttműködő személy a megfigyelt cselekmény elkövetőjévé válik.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti rejtett figyelést előreláthatólag Magyarország határát átlépve kell folytatni, vagy
a  végrehajtás során erre utaló adat merül fel, a  rejtett figyelést a  nemzetközi bűnügyi jogsegély ellenőrzött
szállításra vonatkozó szabályainak alkalmazásával kell előkészíteni, illetve lefolytatni.
(3) Ha a rendelkezésre álló adatok alapján a rejtett figyelés során megfigyelt cselekmény önmagában nem valósít meg
bűncselekményt, és a rejtett figyelést előreláthatólag Magyarország határát átlépve kell folytatni, vagy a végrehajtás
során erre utaló adat merül fel, a  rejtett figyelést a  bűnüldöző szervek nemzetközi együttműködésének határon
átnyúló figyelésre vonatkozó szabályai alkalmazásával kell előkészíteni, illetve lefolytatni.
XX. FEJEZET
ÜGYÉSZI ENGEDÉLYHEZ KÖTÖTT LEPLEZETT ESZKÖZÖK 96. Általános szabályok
189. § (1) Ügyészi engedélyhez kötött leplezett eszköz alkalmazását az  alkalmazó szerv arra felhatalmazott vezetője
– jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – alkalmazási terv alapján rendeli el, amelyről feljegyzést készít.
(2) A feljegyzést az ügyészi engedélyezésre alkalmas módon kell elkészíteni.
 (3) A  leplezett eszköz alkalmazásának elrendeléséről az  alkalmazás tervezett megkezdése előtt olyan időben kell
rendelkezni, hogy az ügyészi engedélyezésre legalább hetvenkét óra rendelkezésre álljon.
 (4) Az ügyészi engedélyhez kötött leplezett eszköz alkalmazási tervét a 187. § (1)–(2) bekezdésének megfelelően kell
elkészíteni.
 (5) A leplezett eszköz alkalmazása a 190. §-ban meghatározott kivétellel az ügyészi engedély hiányában nem kezdhető
meg.
 (6) Az  alkalmazó szerv arra felhatalmazott vezetője az  alkalmazás elrendelésével egyidejűleg, az  alkalmazási terv
és a  (2)  bekezdésnek megfelelően elkészített feljegyzés megküldésével tesz indítványt az  ügyészi jóváhagyásra.
Az indítvány papíralapú megküldése esetén a feljegyzést két példányban kell megküldeni az ügyészségnek.
(7) Amennyiben az  ügyészi engedélyhez kötött leplezett eszköz elrendelésére más leplezett eszközzel együtt vagy
annak érdekében kerül sor, az alkalmazási terv tartalmazza az érintett más leplezett eszköz megjelölését és az annak
engedélyezésével kapcsolatos adatokat is.
190. § (1) Késedelmet nem tűrő esetben az  ügyészi engedélyhez kötött leplezett eszköz alkalmazása az  alkalmazó szerv
arra felhatalmazott vezetőjének döntése alapján ügyészi engedély nélkül, annak elrendelésével egyidejűleg is
megkezdhető. Ebben az esetben az elrendelésről szóló feljegyzés tartalmazza az alábbiakat is:
a) annak tényét, hogy az alkalmazás megkezdésére ügyészi engedély hiányában került sor, és
b) az alkalmazás megkezdésének időpontját, órában meghatározva.
(2) Ha a  leplezett eszköz alkalmazásának halaszthatatlan megkezdése különösen indokolttá teszi, az  elrendelésről
szóló feljegyzés és az  alkalmazási terv utólag is írásba foglalható. Az  utólag írásba foglalt feljegyzés tartalmazza
az utólagos írásba foglalás tényét és indokait is.
(3) Az  alkalmazási terv utólagos írásba foglalásának lehetősége sem érinti az  alkalmazó szerv kötelezettségét, hogy
a  titkosan együttműködő személyt vagy a  fedett nyomozót foglalkoztató szerv állásfoglalását beszerezze titkosan
együttműködő személy vagy fedett nyomozó igénybevétele esetén.
(4) Az  (1)  bekezdés rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni abban az  esetben is, ha az  ügyészi engedélyhez
kötött leplezett eszköz alkalmazása megkezdésének késedelmet nem tűrő indoka az  ügyészi engedélyre irányuló
indítvány előterjesztése után merül fel. A megkezdésről szóló döntés az elrendelő feljegyzésre is feljegyezhető, vagy
a megkezdésről új feljegyzés készíthető. A megkezdésről az ügyészséget rövid úton haladéktalanul tájékoztatni kell,
és az utólagos ügyészi engedélyezés iránt indítványt kell tenni.
(5) Büntetőjogi felelősségre vonás elkerülésének kilátásba helyezése esetén a  megállapodás ügyészi engedély nélkül
késedelmet nem tűrő esetben sem köthető meg.
191. § (1) Az  alkalmazó szerv azonnal megszünteti az  ügyészi engedélyhez kötött leplezett eszköz alkalmazását, ha
az  ügyészség megállapítja, hogy annak törvényi feltételei nem állnak fenn. Ebben az  esetben az  alkalmazó szerv
az ügyészség eltérő rendelkezése hiányában a leplezett eszköz befejezésére vonatkozó szabályok szerint jár el.
(2) Az  alkalmazó szerv abban az  esetben is azonnal megszünteti az  ügyészi engedélyhez kötött leplezett eszköz
alkalmazását, ha az  ügyészség a  leplezett eszköz utólagos engedélyezésére irányuló indítványt utasítja el.
Ebben az  esetben az  alkalmazó szervnek a  leplezett eszköz alkalmazása során beszerzett adatokat törölnie kell,
és az  ügyészség eltérő rendelkezése hiányában az  engedélyezéssel, valamint az  adatok törlésével kapcsolatos
ügyiratokat az eljárás ügyiratai között kell kezelni.
97. Fizetési műveletek megfigyelése 192. § (1) Fizetési műveletek megfigyelésének elrendeléséről az alkalmazó szerv arra felhatalmazott vezetője határozatot hoz,
feljegyzés és alkalmazási terv készítése nem kötelező.
(2) A fizetési műveletek megfigyelésének elrendeléséről szóló határozat rendelkező részében meg kell jelölni
a) ha az alkalmazó szerv a fizetési művelet felfüggesztéséről is rendelkezik, megjelölve a felfüggesztés tartamát is,
b) az adatok továbbításának módját és határidejét és
c) az alkalmazó szerv kapcsolattartásra kijelölt tagjának adatait, elérhetőségét is.
(3) Az  alkalmazó szerv a  (2)  bekezdés b)  pontja szerint az  adattovábbítás módjaként elektronikus kapcsolattartást
határoz meg, kivéve, ha az  ügy körülményei alapján – különösen a  minősített adat kezelésére figyelemmel – más
kapcsolattartási mód meghatározása indokolt.
(4) Az  alkalmazó szerv a  (3)  bekezdésben meghatározott kapcsolattartási mód megfelelő meghatározása érdekében
a szolgáltatóval egyeztethet.
(5) A fizetési műveletek megfigyelésének elrendeléséről szóló határozatban a szolgáltatót tájékoztatni kell arról, hogy
a határozattal szemben jogorvoslatot terjeszthet elő.
(6) Az  alkalmazó szerv a  fizetési műveletek megfigyelésének elrendeléséről szóló határozatot elektronikus
kapcsolattartás útján kézbesíti a  szolgáltatónak, kivéve, ha az  ügy körülményei alapján – különösen a  minősített
adat kezelésére figyelemmel – más módon történő kézbesítés indokolt.
(7) Ha a  fizetési művelet felfüggesztéséről az  alkalmazó szerv utólag rendelkezik, a  határozatra a  (2)–(6)  bekezdést
kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a  felfüggesztéssel kapcsolatos utólagos rendelkezés a  fizetési műveletek
megfigyelésének határidejét nem érinti.
(8) A  fizetési műveletek megfigyelését meghosszabbító határozatra a  (2)–(6)  bekezdést kell megfelelően alkalmazni
azzal, hogy
a) a  meghosszabbítás iránti indítványt az  alkalmazó szerv a  határidő lejárta előtt legalább tíz nappal terjeszti
elő, és
b) az  indítvány tartalmazza a  fizetési műveletek megfigyelésének határidejére vonatkozó adatot, valamint
a fizetési műveletek megfigyelése végrehajtása során beszerzett adatok összefoglalását is.
193. § (1) Az alkalmazó szerv a 192. § (2) bekezdés c) pontja szerinti kapcsolattartó személyét úgy jelöli ki, hogy a szolgáltató
kapcsolatfelvételre irányuló kezdeményezése esetén a  szükséges intézkedéseket az  alkalmazó szerv legkésőbb
tizenkét órán belül megtehesse. Ennek érdekében több kapcsolattartó személy is kijelölhető.
(2) Az  alkalmazó szerv a  határozatban – a  192.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti személlyel történő kapcsolattartás
végett – a szolgáltatót kapcsolattartó személy kijelölésére is felhívhatja.
(3) Az  alkalmazó szerv tájékoztatja a  szolgáltatót, hogy a  192.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti kapcsolattartó
személyével rövid úton történő kapcsolattartás során kizárólag a  fizetési műveletek megfigyelésével, különösen
a  határozatban megjelölt feltétel bekövetkezésével kapcsolatos tájékoztatás nyújtható, a  192.  § (2)  bekezdés
b) pontja szerinti adatok ilyen módon nem továbbíthatók.
98. A büntetőjogi felelősségre vonás elkerülésének kilátásba helyezése
194. § (1) Büntetőjogi felelősségre vonás elkerülésének kilátásba helyezése esetén alkalmazási terv készítése nem kötelező.
 (2) Az  alkalmazó szerv a  büntetőjogi felelősségre vonás elkerülése kilátásba helyezésének indokoltsága, lehetősége
tárgyában az  ügyészséggel előzetesen egyeztetést folytathat. Az  egyeztetés a  megállapodás engedélyezésére
jogosult – a  felelősségre vonás elkerülésének kilátásba helyezésével érintett bűncselekmény miatt indult
büntetőeljárást felügyelő, irányító vagy annak lefolytatására hatáskörrel, illetékességgel rendelkező – ügyészségnél
kezdeményezhető azzal, hogy amennyiben a  bizonyítékok, információk rendelkezésre bocsátásával érintett
büntetőeljárás felügyeletére más ügyészség (a  továbbiakban: eredményt felhasználó ügyészség) rendelkezik
hatáskörrel és illetékességgel, az egyeztetésbe ez utóbbi is bevonható.
(3) Ha az alkalmazó szerv büntetőjogi felelősségre vonás elkerülésének kilátásba helyezését tervezi, erről az alkalmazó
szerv arra felhatalmazott vezetője haladéktalanul tájékoztatja a  megállapodás engedélyezésére jogosult
ügyészséget. Ha a tájékoztatás alapján az ügyészség a megállapodás ügyészi engedélyezésének lehetőségét kizárja,
az alkalmazó szerv az elkövetőt a megállapodás tervezett megkötéséről nem tájékoztathatja.
(4) Ha a büntetőjogi felelősségre vonás elkerülésének kilátásba helyezését az elkövető kezdeményezi, a  (3) bekezdést
kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a kezdeményezőt tájékoztatni kell arról, ha az ügyészség a megállapodás
ügyészi engedélyezésének lehetőségét kizárja.
(5) Az alkalmazó szerv a megállapodásról és annak feltételeiről az elkövetővel akkor kezdeményezhet egyeztetést, ha
a megállapodás engedélyezésére jogosult ügyészség az ügyészi engedély lehetőségét nem zárja ki. Az elkövetővel
történő egyeztetés során az alkalmazó szerv a megállapodás engedélyezésére jogosult és az eredményt felhasználó
ügyészséggel is egyeztethet.
(6) A  büntetőjogi felelősségre vonás elkerülésének kilátásba helyezését az  alkalmazó szerv arra felhatalmazott
vezetője az (5) bekezdés szerint előkészített megállapodás tervezetének jóváhagyásával rendeli el. A megállapodás
tervezetét az ügyészi engedélyezésre alkalmas módon kell elkészíteni.
(7) Az alkalmazó szerv a megállapodás engedélyezésére irányuló indítványához csatolja a (6) bekezdésnek megfelelően
elkészített megállapodást. Az indítvány előterjesztéséről tájékoztatni kell az eredményt felhasználó ügyészséget is.
(8) Az elkövetővel a megállapodás megkötésére csak a megállapodás tervezetének ügyészi engedélyezését követően
kerülhet sor.
(9) Ha az ügyészi engedélyt követően a megállapodás megkötésére az alkalmazó szerv által meghatározott határidőn
belül nem kerül sor, erről a megállapodást engedélyező ügyészséget haladéktalanul tájékoztatni kell.
(10) Indokolt esetben – ha annak törvényi feltételei fennállnak – a  megállapodással érintett ügy az  eredmény
felhasználásával érintett alapügytől a megállapodás megkötését megelőzően is elkülöníthető.
99. A hozzájárulással alkalmazott megfigyelés 195. § (1) A hozzájárulással alkalmazott megfigyelésre irányuló indítványhoz csatolni kell az érintett hozzájárulását tartalmazó
jegyzőkönyvet vagy írásbeli hozzájárulását is.
(2) Ha az alkalmazás végrehajtása során az érintett a hozzájárulását visszavonja, a leplezett eszköz alkalmazását azonnal
meg kell szüntetni, és erről az ügyészséget is tájékoztatni kell.
100. Az álvásárlás 196. § Álvásárlás esetén az alkalmazási terv tartalmazza az alábbiakat is:
a) az álvásárlás fajtájának megjelölését,
b) az  álvásárlás során részt vevő személy magatartási szabályait és a  védelme érdekében szükséges
intézkedéseket,
c) az álvásárlás során megszerezni kívánt tárgyi bizonyítási eszköz tervezett kezelésére vonatkozó adatokat.
101. Fedett nyomozó, titkosan együttműködő személy vagy az alkalmazó szerv tagjának alkalmazása
197. § (1) Ha a  fedett nyomozó alkalmazásának elrendelésére más leplezett eszköz alkalmazása érdekében került sor,
az elrendelésről az alkalmazó szerv arra felhatalmazott vezetője egy feljegyzésben is rendelkezhet.
(2) Fedett nyomozó alkalmazása estén az alkalmazási terv tartalmazza az alábbiakat is:
a) a fedett nyomozó magatartási szabályait,
b) a fedett nyomozó védelme érdekében szükséges intézkedéseket.
(3) Fedett nyomozó alkalmazásának meghosszabbítása esetén az  (1)–(2)  bekezdést kell megfelelően alkalmazni
azzal, hogy a  meghosszabbításra irányuló indítvány tartalmazza a  fedett nyomozó alkalmazásának elrendelésére,
határidejére vonatkozó adatokat, valamint az alkalmazása során beszerzett adatok összefoglalását.
198. § (1) Ha az  alkalmazó szerv álvásárlás érdekében tagját vagy titkosan együttműködő személyt alkalmaz,
a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel, a 197. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(2) Ha az  alkalmazó szerv az  álvásárlás végrehajtása során titkosan együttműködő személy vagy az  alkalmazó szerv
tagjának igénybevételét tartja indokoltnak, az alkalmazási tervhez minden esetben csatolni kell a fedett nyomozót
foglalkoztató szerv állásfoglalását arról, hogy a leplezett eszköz végrehajtásához biztosítani tudják-e fedett nyomozó
közreműködését. Késedelmet nem tűrő esetben a  fedett nyomozót foglalkoztató szerv állásfoglalása rövid úton is
beszerezhető.
102. Fedőokirat, fedőintézmény és fedőadat felhasználása 199. § (1) Ha a fedőokirat, fedőintézmény, fedőadat felhasználására más leplezett eszköz alkalmazása érdekében került sor,
a) az elrendelésről az alkalmazó szerv arra felhatalmazott vezetője egy feljegyzésben is rendelkezhet,
b) az alkalmazó szerv egy alkalmazási tervet készít.
(2) Fedőokirat, fedőintézmény, fedőadat felhasználása esetén az alkalmazási terv tartalmazza az alábbiakat is:
a) a fedőokirat, fedőintézmény, fedőadat adatait,
b) a fedőokirat kiállításában, a fedőintézmény létrehozásában, a fedőadat elhelyezésében közreműködő szervek
megjelölését,
c) a  fedőokirat kiállításához, a  fedőintézmény létrehozásához, a  fedőadat elhelyezéséhez várhatóan szükséges
időtartamot.
 (3) Az  alkalmazó szerv a  (2)  bekezdésben meghatározott adatok beszerzése érdekében a  (2)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott szervvel egyeztethet. XXI. FEJEZET
BÍRÓI ENGEDÉLYHEZ KÖTÖTT LEPLEZETT ESZKÖZÖK
103. Bírói engedélyhez kötött leplezett eszközök alkalmazásának elrendelése
200. § (1) Bírói engedélyhez kötött leplezett eszközök alkalmazására az  alkalmazó szerv arra felhatalmazott vezetője
az alkalmazás tervezett időpontját megelőzően legalább öt nappal tesz előterjesztést.
(2) Ha a  bírói engedélyhez kötött leplezett eszköz alkalmazásának megkezdése az  (1)  bekezdésben meghatározott
időtartamon belül indokolt, az alkalmazó szerv az ügyészséggel történt egyeztetés alapján tesz előterjesztést bírói
engedélyhez kötött leplezett eszköz alkalmazására vagy az  alkalmazás ügyészség által történő elrendelésére és
utólagos engedélyeztetésére.
(3) Az előterjesztés tartalmazza a Be. 236. § (2) bekezdésében megjelölteket is.
 (4) A  bírói engedélyhez kötött leplezett eszköz alkalmazásának ügyészség által történő elrendelésére és utólagos
engedélyeztetésére irányuló előterjesztésnek tartalmaznia kell a haladéktalan elrendelés indokát is.
201. § (1) Bírói engedélyhez kötött leplezett eszköz alkalmazása esetén alkalmazási terv készítése kötelező
a) titkos kutatás esetén,
b) ha az  alkalmazás jellege ezt indokolttá teszi, így különösen, ha a  végrehajtás külső szerv vagy személy
bevonásával, külső helyszínre történő behatolással jár, vagy
c) ha az ügyészség azt szükségesnek tartja.
(2) Az alkalmazási tervet a 187. § (1)–(2) bekezdésének megfelelően kell elkészíteni.
 (3) Ha az alkalmazó szerv alkalmazási tervet készít, azt az engedélyezésre irányuló előterjesztéshez csatolni kell.
104. Bírói engedélyhez kötött leplezett eszközök alkalmazásának meghosszabbítása és kiterjesztése
202. § (1) Bírói engedélyhez kötött leplezett eszköz alkalmazásának meghosszabbítására az  alkalmazó szerv az  alkalmazás
határidejének lejárta előtt tíz nappal tesz előterjesztést az ügyészségnek.
(2) Az előterjesztésnek tartalmaznia kell az alábbiakat is:
a) a bírói engedélyhez kötött leplezett eszközök határidejére vonatkozó adatokat,
b) a folyamatban lévő bírói engedélyhez kötött leplezett eszközök megjelölését,
c) a bírói engedélyhez kötött leplezett eszközök alkalmazása során beszerzett adatok összefoglalását.
203. § A leplezett eszközök alkalmazásának kiterjesztésére vonatkozó előterjesztésre a  200–201.  § rendelkezéseit kell
megfelelően alkalmazni azzal, hogy az előterjesztés tartalmazza a Be. 241. § (3) bekezdésében foglaltakat is.
XXII. FEJEZET
EGYÜTTMŰKÖDÉS A LEPLEZETT ESZKÖZÖK VÉGREHAJTÁSA SORÁN
105. A kijelölt rendőri szerv és nemzetbiztonsági szolgálat közreműködése
204. § (1) Ha a  leplezett eszköz alkalmazásának végrehajtásához a  közreműködésre kijelölt rendőri szerv, illetve
a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény által kijelölt nemzetbiztonsági szolgálat közreműködése szükséges,
az alkalmazó szerv arra felhatalmazott vezetője a közreműködő szervet megkeresi.
(2) Az  alkalmazó szerv arra felhatalmazott vezetője az  alábbi leplezett eszközök alkalmazásának végrehajtása
érdekében kizárólag a nemzetbiztonsági szolgálatot keresi meg:
a) küldemény titkos megismerése,
b) lehallgatás,
c) információs rendszer titkos megfigyelése.
(3) A  megkeresés indokolt esetben – a  leplezett eszköz végrehajtásának előkészítése érdekében – a  leplezett eszköz
alkalmazásának engedélyezése előtt is előterjeszthető.
(4) A  leplezett eszköz alkalmazásának végrehajtásával összefüggésben az  alkalmazó szerv a  közreműködő szervvel
egyeztethet.
(5) A közreműködő szerv közreműködését az alkalmazási tervben fel kell tüntetni.
106. A rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervének, valamint
a rendőrség terrorizmust elhárító szervének közreműködése
205. § (1) A  rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerve, illetve a  rendőrség terrorizmust
elhárító szerve a nyomozó hatóság megkeresése alapján, a nyomozó hatóság rendelkezései szerint működik közre
a leplezett eszköz alkalmazásának végrehajtásában.
(2) A megkeresést a nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője írásban terjeszti elő. Késedelmet nem tűrő esetben
a  megkeresés utólag, három napon belül is írásba foglalható. A  nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője
a megkeresés teljesíthetőségéről vagy annak körülményeiről előzetesen egyeztethet.
(3) Ha a megkeresett szerv közreműködése akadályba ütközik, erről a megkereső nyomozó hatóságot tájékoztatja, ezt
követően a közreműködés lehetséges formájáról, mértékéről egyeztetést folytathatnak.
(4) A közreműködés során a megkeresett szerv a megkereső nyomozó hatóság rendelkezése szerint jár el, ennek során:
a) a leplezett eszköz alkalmazását maga is végrehajthatja, és
b) a  leplezett eszközök alkalmazásával kapcsolatos feladatok, döntések előkészítésével, az ügyintézésben való
közreműködéssel, a  leplezett eszköz alkalmazása eredményének elemzésével segítséget nyújt a  leplezett
eszközök alkalmazása során.
(5) A  megkeresett szerv saját hatáskörben leplezett eszköz alkalmazásáról vagy más eljárási cselekmény elvégzéséről
nem dönthet. A megkeresett szerv a leplezett eszközök alkalmazásának biztosítása érdekében a nyomozó hatóság
rendelkezése alapján önállóan végezhet a Be. 267. §-a szerinti adatgyűjtést.
(6) Ha a  nyomozó hatóság a  közreműködést a  továbbiakban nem tartja szükségesnek, erről a  megkeresett szervet
tájékoztatja.
(7) A közreműködés legfeljebb a leplezett eszközök alkalmazásának befejezéséig, illetve a leplezett eszköz alkalmazása
eredményének kiértékeléséig tarthat.
206. § A rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervének vagy a  rendőrség terrorizmust
elhárító szervének a  Be. 244.  § (4)  bekezdése szerinti közreműködésére a  205.  § rendelkezéseit kell megfelelően
alkalmazni azzal, hogy
a) a közreműködésre megkeresés nélkül kerül sor, és
b) a  közreműködő szerv akkor is eljárhat, ha a  nyomozás tárgyát képező bűncselekmény nem tartozik
a rendőrségről szóló törvény szerint a hatáskörébe. XXIII. FEJEZET
A LEPLEZETT ESZKÖZÖK ALKALMAZÁSA SORÁN KELETKEZETT ÜGYIRATOK KEZELÉSE
207. § (1) Az  alkalmazó szerv a  leplezett eszköz alkalmazásának előkészítésével, elrendelésével, végrehajtásával kapcsolatos
valamennyi ügyiratot az eljárás ügyirataitól elkülönítetten kezel. Az elkülönített ügyiratrészen egyértelműen fel kell
tüntetni az elkülönített kezelés tényét.
(2) Az (1) bekezdést megfelelően kell alkalmazni abban az esetben is, ha a leplezett eszköz alkalmazásával összefüggő
adatoknak a minősített adatok védelméről szóló törvény szerinti minősítését rendelték el.
(3) Az  elkülönített ügyiratkezelés az  ügyészség ezzel kapcsolatos rendelkezéséig, vagy a  leplezett eszközök
alkalmazásának befejezéséig tarthat.
(4) Az  elkülönített ügyiratkezelés megszüntetését követően az  eljárás ügyiratai közé a  Be. 249.  § (1)  bekezdésében
megjelölt ügyiratokat kell elhelyezni, a  leplezett eszközök előkészítésével, elrendelésével, végrehajtásával
kapcsolatos egyéb ügyiratokat – az  ügyészség eltérő rendelkezése hiányában – a  12.  § (8)  bekezdése alapján ezt
követően is elkülönítetten kell kezelni.
(5) Amennyiben a  büntetőeljárás elrendelését a  büntetőeljárás megindulását megelőzően folytatott titkos
információgyűjtés alapján kezdeményezték, és az  eljárás elrendelésekor a  titkos információgyűjtés folytatásaként
leplezett eszközök alkalmazását rendelik el, a  titkos információgyűjtés – kezdeményezés során megküldött –
előzményi ügyiratait az (1)–(3) bekezdés megfelelő alkalmazásával a leplezett eszközök alkalmazása során kelezett
ügyiratokkal együtt kell kezelni.
HATODIK RÉSZ
AZ ÜGYÉSZSÉGI NYOMOZÁS ÉS ELŐKÉSZÍTŐ ELJÁRÁS SORÁN AZ ÜGYÉSZSÉG ÉS MÁS
SZERVEK EGYÜTTMŰKÖDÉSE
XXIV. FEJEZET
AZ ÜGYÉSZSÉG ÉS A NYOMOZÓ HATÓSÁG EGYÜTTMŰKÖDÉSE
107. A nyomozó hatóság utasítása 208. § (1) Az  ügyészség által folytatott előkészítő eljárás és nyomozás során az  ügyészség utasításának végrehajtásáról
a nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője gondoskodik.
(2) A  nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetője a  késedelmet nem tűrő esetben szóban előterjesztett utasítás
írásba foglalását kérheti. Az írásba foglalás iránti kérelemnek az utasítás végrehajtására nincs halasztó hatálya.
(3) Ha a nyomozó hatóság arra felhatalmazott vezetőjének álláspontja szerint az ügyészség utasítása törvénysértő, erről
az  utasítást adó ügyészséget tájékoztatja. A  tájékoztatást követően fenntartott utasítás írásba foglalása kérhető,
amelynek az utasítás végrehajtására nincs halasztó hatálya.
209. § Az ügyészség eltérő rendelkezése hiányában az  eljárási cselekmény végrehajtására irányuló ügyészségi utasítást
a 26. § megfelelő alkalmazásával kell végrehajtani.
210. § (1) A 208. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni, ha az ügyészség utasítása a nyomozó hatóságnak az ügyészség
által végzett eljárási cselekmény során történő közreműködésre – ideértve, ha az az eljárási cselekmény technikai,
illetve személyi feltételeinek, valamint zavartalanságának biztosítására – irányul.
(2) A  közreműködés során a  nyomozó hatóság tagja az  eljárási cselekményen jelen lehet, az  ügyészség rendelkezése
szerint intézkedik az eljárási cselekmény elvégzése érdekében, és nyújt segítséget annak lefolytatásához.
(3) A  nyomozó hatóságnak az  ügyészség által végzett eljárási cselekmény során jelen lévő tagja Be. szerinti
intézkedésről, illetve eljárási cselekményről önállóan nem dönthet.
(4) Az  ügyészség rendelkezése alapján az  ügyészség által elrendelt intézkedés vagy eljárási cselekmény elvégzése
érdekében a nyomozó hatóság tagja rendészeti intézkedést a 29. § alapján hajthat végre.
XXV. FEJEZET
KÖZREMŰKÖDÉS AZ ÜGYÉSZSÉGI NYOMOZÁS ÉS ELŐKÉSZÍTŐ ELJÁRÁS SORÁN
108. A rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnüldözési feladatokat ellátó szervének, valamint
a rendőrség terrorizmust elhárító szervének közreműködése
211. § (1) Az  ügyészség megkeresése alapján a  rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerve,
illetve a  rendőrség terrorizmust elhárító szerve az  ügyészség rendelkezése szerint közreműködik az  ügyészség
által folytatott előkészítő eljárás vagy nyomozás során. Az ügyészség a megkeresés teljesíthetőségéről vagy annak
körülményeiről előzetesen egyeztethet.
(2) A megkeresett szerv arra felhatalmazott vezetője a késedelmet nem tűrő esetben szóban előterjesztett megkeresés
utólagos írásba foglalását kérheti. Az írásba foglalás iránti kérelemnek a közreműködésre nincs halasztó hatálya.
(3) Ha a  megkeresett szerv közreműködése akadályba ütközik, erről az  ügyészséget haladéktalanul tájékoztatni kell,
a közreműködés lehetséges formájáról, mértékéről az ügyészséggel egyeztetés kezdeményezhető.
(4) A közreműködés során a megkeresett szerv az ügyészség rendelkezése szerint jár el, ennek során
a) részt vesz az  eljárási cselekmények, döntések előkészítésében, az  eljárási cselekmények eredményének
elemzésében, értékelésében,
b) a  megkeresett szerv tagja az  ügyészség által végzett eljárási cselekményen jelen lehet, ahol a  210.  §
(2) bekezdése szerint járhat el,
c) az ügyészséget tájékoztatja, ha a közreműködéssel kapcsolatos rendelkezést törvénysértőnek tartja.
(5) A  (4)  bekezdés c)  pontja esetén az  ügyészség rendelkezésének írásba foglalása kérhető, amelynek a  rendelkezés
végrehajtására nincs halasztó hatálya.
(6) A  megkeresett szerv saját hatáskörben Be. szerinti intézkedés, illetve eljárási cselekmény elrendeléséről nem
dönthet. A megkeresett szerv az ügyészség rendelkezése alapján a büntetőeljárás eredményes lefolytatása céljából
a Be. 267. §-a szerinti adatgyűjtést önállóan végezhet.
109. A nyomozó hatóság, a rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnüldözési feladatokat ellátó
szervének, valamint a rendőrség terrorizmust elhárító szervének közreműködése a leplezett eszközök
alkalmazása során
212. § (1) Az  ügyészség megkeresése alapján a  nyomozó hatóság, a  rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési
feladatokat ellátó szerve, illetve a  rendőrség terrorizmust elhárító szerve az  ügyészség rendelkezése szerint
közreműködik a  leplezett eszköz alkalmazása során. A  közreműködésre a  205.  § és a  211.  § rendelkezéseit kell
megfelelően alkalmazni.
(2) Az  (1)  bekezdés irányadó abban az  esetben is, ha a  rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat
ellátó szerve, illetve a rendőrség terrorizmust elhárító szerve közreműködésére a Be. 244. § (4) bekezdése alapján,
az ügyészség erre irányuló megkeresése nélkül kerül sor. A megkeresett szerv ebben az esetben akkor is eljárhat, ha
a nyomozás tárgyát képező bűncselekmény a rendőrségről szóló törvény szerint nem tartozik a hatáskörébe.
HETEDIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 110. Hatálybalépés 213. § Ez a rendelet 2018. július 1-jén lép hatályba.
214. § E rendelet más jogszabályban alkalmazandó rövid megjelölése: Nyer.
111. Az Európai Unió jogának való megfelelés 215. § Ez a rendelet
a) a  Tanács által az  Európai Unióról szóló szerződés 34.  cikkének megfelelően létrehozott, az  Európai Unió
tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 2000. május 29-i egyezménynek,
b) az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB
tanácsi kerethatározatnak,
c) a  büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogról szóló, 2010. október 20-i
2010/64/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
d) a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló, 2012. május 22-i 2012/13/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek,
e) a  bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok
megállapításáról és a  2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
f ) a  büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló, 2014. április 3-i 2014/41/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek,
g) a  büntetőeljárás során gyanúsított vagy vádlott gyermekek részére nyújtandó eljárási biztosítékokról szóló,
2016. május 11-i (EU) 2016/800 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 112. Hatályon kívül helyező rendelkezés
216. § Hatályát veszti a közös nyomozócsoportok létrehozásáról és működéséről szóló 31/2004. (BK 21.) BM–PM együttes
utasítás.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök