text:
779/B/2006. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : Az Alkotmánybíróság Érd Város Önkormányzat Képviselő-testületének az önkormányzati tulajdonú víziközműből szolgáltatott ivóvíz és a biztosított csatornaszolgáltatás díjainak megállapításáról szóló 6/1994. (II. 25.) ÖK. számú rendelet 2. § (3)–(5) bekezdés alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó Érd Város Önkormányzat Képviselő-testületének (a továbbiakban: Képviselő-testület) az
önkormányzati tulajdonú víziközműből szolgáltatott ivóvíz és a biztosított csatornaszolgáltatás díjainak megállapításáról szóló, többször módosított és egységes szerkezetben lévő 6/1994. (II. 25.) ÖK. számú rendelete
(a továbbiakban: Ör.) alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte, mert álláspontja szerint
„a rendeletnek a rendelkezésre állási díjról szóló szabálya ellentétes az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésével”.
Ennek oka, hogy az árak megállapításáról szóló 1990. évi
LXXXVII. törvény (a továbbiakban: Ámt.) 7. § (1) bekezdése alapján az önkormányzat bár jogosult vízdíjat
meghatározni, azonban a törvény nem teszi lehetővé a fogyasztás nélkül történő fizetési kötelezettség megállapítását.
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy az Ör.-t az indítvány benyújtását követően a Képviselő-testület az önkormányzati tulajdonú víziközműből szolgáltatott ivóvíz és a biztosított csatornaszolgáltatás díjainak megállapításáról szóló 60/2006. (XII. 22.)
számú rendelettel – a díjösszegek tekintetében, az alapdíj
fogalmát nem érintve – 2007. január 1. napjával módosította. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlatának megfelelően nem a rendelkezést hatályba léptető, hanem a
módosítás révén az új rendelkezést magába foglaló (inkorporáló) jogszabály alkotmányellenességét vizsgálja
meg. [8/2003. (III. 14.) AB határozat, ABH 2003, 74, 81.;
28/2005. (VII. 14.) AB határozat, ABH 2005, 290, 297.;
67/2006. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2006, 971, 977.]
Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság az alkotmányossági vizsgálatot az egységes szerkezetben lévő Ör.
tekintetében folytatta le.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. Az Ámt. indítvány elbírálásakor figyelembe vett rendelkezései:
„7. § (1) A mellékletben felsorolt termékekre, szolgáltatásokra (a továbbiakban együtt: termék) az ott feltüntetett
miniszter, illetve a helyi önkormányzat (a továbbiakban:
hatósági ár megállapítója) legmagasabb árat vagy legalacsonyabb árat (a továbbiakban együtt: hatósági ár) állapít
meg.”
„8. § (1) A legmagasabb árat – a (2) bekezdésben szabályozott kivétellel – úgy kell megállapítani, hogy a hatékonyan működő vállalkozó ráfordításaira és a működéshez
szükséges nyereségre fedezetet biztosítson, tekintettel az
elvonásokra és a támogatásokra is.
(...)
(3) A legalacsonyabb árat úgy kell megállapítani, hogy
az legalább a hatékonyan működő vállalkozó ráfordításaira fedezetet biztosítson, tekintettel az elvonásokra és a támogatásokra is.”
3. Az Ör. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (3) A lakossági fogyasztók fogyasztási helyenként
(lakásonként és elkülönült fogyasztási helyenként) az
alábbi mértékű alapdíjat kötelesek fizetni:
Ivóvíz szolgáltatás
(Ft/hó) Csatornahasználat
(Ft/hó) 250 250 (4) A közületi fogyasztók a bekötési vízmérő átmérője
szerint minimálisan az alábbi mértékű alapdíjat kötelesek
fizetni:
(...)
(5) A helyi önkormányzati fenntartású közszolgáltató intézmények (iskolák, óvodák, szociális, gyermekjóléti és
sport intézmények) lakossági alapdíjat fizetnek.”
4. Az Ör. elbíráláskor hatályos rendelkezései:
„2. § (3) A lakossági fogyasztók fogyasztási helyenként
(lakásonként és elkülönült fogyasztási helyenként) az
alábbi mértékű alapdíjat kötelesek fizetni:
Ivóvíz szolgáltatás
(Ft/hó) Csatornahasználat
(Ft/hó) 261 261 A díj az ÁFA-t nem tartalmazza.
(4) A közületi fogyasztók a bekötési vízmérő átmérője
szerint minimálisan az alábbi mértékű alapdíjat kötelesek
fizetni:
(...)
A díjak az ÁFA-t nem tartalmazzák.
(5) A helyi önkormányzati fenntartású közszolgáltató
intézmények (iskolák, óvodák, szociális, gyermekjóléti és
sport intézmények) lakossági alapdíjat fizetnek.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság azt vizsgálta meg, hogy a támadott Ör.-ben megállapított alapdíj rendelkezés alkotmányellenes-e, az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése rendelkezésének sérelme folytán.
A helyi önkormányzatok rendeletalkotási hatáskörét az
Alkotmány és a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) szabályozza. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem
lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. Az Ötv.
16. § (1) bekezdése értelmében a képviselő-testület rendeletalkotási joga a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá a törvényi felhatalmazásban meghatározott kérdésekre terjed ki.
A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény
(a továbbiakban: Vtv.) 13. § (3) bekezdése szerint a közüzemi szolgáltatással nyújtott vízért díjat kell fizetni, az
önkormányzati víziközműből szolgáltatott ivóvíz díja
azonban nem szabad megállapodástól függ, hanem az
Ámt. 7. § (1) bekezdése és mellékletének B) pontjában
meghatározott listában szereplő 05511. számú tétel szerinti hatóság határozza meg, ami – az Ámt. hivatkozott szabályai alapján – a települési önkormányzat. Az Ámt. 11. §
(1) bekezdése szerint a hatósági árat, valamint annak alkalmazási feltételeit jogszabályban kell közzétenni. Az Ámt.
8. §-a a legmagasabb és a legalacsonyabb hatósági ár meghatározásának szempontjait úgy állapítja meg, hogy a vállalkozó működésének fedezete biztosított legyen. A hatósági ár megállapítása „történhet tételesen vagy a hatósági
ár kiszámítására vonatkozó előírásokkal”. (Ámt. 9. §) A
hatósági ár alkalmazási feltételei között szereplő „fizetési
feltételek”-ről nincs további rendelkezés.
2. Az Alkotmánybíróság korábbi határozatában áttekintette a vízdíj meghatározásával kapcsolatos önkormányzati rendeletek alkotmányosságát vitató indítványok
ügyében hozott határozatainak megállapításait.
(821/B/2004. AB határozat, a továbbiakban: Abh.)
Az első AB határozat, amely a vízszolgáltatás terén kéttényezős (,,készentartási díjat” is magába foglaló) díjat bevezető önkormányzati rendelet alkotmányosságát vizsgálta, egyértelműen kimondta, hogy „az Ámt. hatósági ármegállapítási szabályai nem írják elő sem az egytényezős
ármegállapítás (mint amilyen a villamos áram, vagy a gázszolgáltatás díja), de a többtényezős (alapdíjra és a szolgáltatás mennyiségéhez akár differenciáltan is igazodó díjra osztott, mint amilyent a távbeszélő díjra vagy a távfűtési
díj megállapítása során alkalmaznak) ármegállapítás kötelezettségét sem”. (1108/H/1995. AB határozat, ABH
1996, 722, 723.) A határozat azt is megállapítja, hogy nem
segíti a szabályok értelmezhetőségét a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló
38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 17. § (3) bekezdésének
fogalmazása, amely szerint a „vízhasználat szempontjából
a bekötési vízmérőn mért vízmennyiség az irányadó”.
(ABH 1996, 722, 723.) Az Alkotmánybíróság az alkotmányossági vizsgálatot az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében,
44/A. § (2) bekezdésében, illetve a 70/A. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés szempontjából végezte el, és az indítványt elutasító döntést hozott. Hasonló szempontokat
tartalmazó indokolással utasította el az Alkotmánybíróság
a 2/B/1998. AB határozatban a szolgáltatási alapdíjat, a
447/H/1996. AB határozatban az átalány jellegű rendelkezésre állási díjat, a 678/B/2000. AB határozatban a lakossági készenléti díjat, az 551/B/2001. AB határozatban az
alapdíjat, továbbá a 414/B/1999. határozatban a készenléti
díjat bevezető önkormányzati rendeleti előírás megsemmisítésére irányuló indítványt.
„A fenti AB határozatokból tehát levezethető az Alkotmánybíróság azon következetesnek tekinthető gyakorlata,
mely szerint a két- vagy többtényezős díjmegállapítást az
Alkotmánybíróság önmagában nem tekinti alkotmányellenesnek, illetve a fogyasztástól független díjelem (alapdíj/rendelkezésre állási díj) önkormányzati rendeletekben
való szabályozása nem jelenti az önkormányzat részéről az
indítványozó által megjelölt magasabb szintű jogszabályokban adott felhatalmazás túllépését és ebből követke
zően nem sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sem.
Ugyanakkor a vízdíj kiszámításánál a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányossága érdekében mindenképpen figyelemmel kell lenni a fogyasztott víz mennyiségére.”
(Abh.; ABK 2008. június, 990.)
3. Jelen esetben a támadott önkormányzati rendelkezés
az Ámt. alapján kibocsátott, hatósági ármegállapítást tartalmaz. A rendeletalkotásra, az ár meghatározására az Ámt.
– már hivatkozott – 7. § (1) bekezdéséhez kapcsolódóan a
törvény melléklete I. részének B) pontja tartalmaz felhatalmazást. Az indítványozó az Ámt. 8. § (1) bekezdésében
meghatározott ármegállapítási hatáskör túllépésre is hivatkozik azzal, hogy a „törvény [Ámt.] nem teszi lehetővé a fogyasztás nélkül történő fizetési kötelezettség megállapítását”.
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a támadott Ör.
többtényezős díjmegállapítása, amelyben a szolgáltatónál a
tényleges fogyasztástól függetlenül is felmerülő, a vízközmű
hálózat folyamatos működtetéséhez szükséges költségeit az
alapdíjban érvényesíti, összhangban van a magasabb szintű
jogszabályokkal, így az indítványozó által is hivatkozott
Ámt 7. § (1) bekezdésével, valamint a 8. § (1), (3) bekezdésének és a Vtv. 13. § (3) bekezdésének rendelkezéseivel. Az
alapdíj a rendelkezésre állás ellenértékeként azt garantálja,
hogy a fogyasztó folyamatosan, szükség szerint bármikor
igénybe veheti a vízszolgáltatást, amely a közműves ivóvíz
mellett a tűzoltási célú vízfelhasználást is magában foglalja.
Következésképpen az Ör. alapdíjat megállapító rendelkezése nem sértik az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését, így az
Alkotmánybíróság az Ör. 2. § (3)–(5) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására és a megsemmisítésre
irányuló indítványt elutasította.
Budapest, 2008. december 8. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
362/2014. (IX. 23.) KE határozata miniszteri kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja és a  16.  cikk (7)  bekezdése alapján –  a  miniszterelnök javaslatára  –
Szijjártó Pétert 2014. szeptember 23-ai hatállyal külgazdasági és külügyminiszterré kinevezem.
Budapest, 2014. szeptember 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
84/2014. (XII. 23.) HM utasítása a honvédelmi miniszter éves értékelő és feladatszabó vezetői értekezlete előkészítésének és végrehajtásának feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdés a) pontja alapján
a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalok, a miniszter közvetlen alárendeltségébe, illetve
közvetlen irányítása alá tartozó szervezetek, a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény,
továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezetei feladatellátásban érintett állományára
terjed ki.
2. § (1) A miniszter minden év első negyedévében éves értékelő és feladatszabó vezetői értekezletet (a továbbiakban:
értekezlet) tart, amelynek előkészítésére munkacsoportot jelöl ki.
(2) A munkacsoport feladata, hogy ezen utasítás hatálya alá tartozó szervek, szervezetek között koordinálja az értekezlet
előkészítését és zökkenőmentes lebonyolítását, biztosítsa az értekezlet megtartásához szükséges – előkészítő és a
nyilvánosságnak szánt – dokumentumok meglétét, háttéranyagok kidolgozását.
3. § (1) A munkacsoport vezetője a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztályvezetője, helyettese a Honvéd Vezérkar
(a továbbiakban: HVK) Vezérkari Iroda irodavezetője.
(2) A munkacsoport tagjai
a) a HM sajtófőnöke,
b) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség csoportfőnöke,
c) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár parancsnoka,
d) az MH Egészségügyi Központ parancsnoka,
e) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatója
által kijelölt személyek.
4. § (1) A HM Miniszteri Kabinet minden év november 15-ig a munkacsoport vezetője részére megadja a következő évre
tervezett értekezlet időpontját.
(2) A munkacsoport vezetője az értekezlet előkészítésére ütemtervet készít, amely tartalmazza az értekezlet időpontját
és helyszínét, az előkészítés feladatait, a feladatok végrehajtásának határidejét, valamint a végrehajtásért felelős
szervek, szervezetek nevét.
(3) A munkacsoport vezetője minden év november 30-ig a HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT)
részére felterjeszti az ütemtervet, amelyet a HM KÁT a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) egyetértésével
hagy jóvá.
(4) Az értekezlet előkészítésével kapcsolatos döntéseket – szükség szerint a miniszter előzetes jóváhagyásával –
a HM KÁT hozza meg.
5. § A munkacsoport az értekezlet szervezését olyan számvetéssel végzi, hogy a HVKF helyettese az előkészítési feladatokat
az értekezlet időpontját megelőző 5 munkanapon belül főpróba keretében ellenőrzi.
6. § (1) A 4. § (1) és (3) bekezdését a 2016-ban és az azt követő években megtartásra kerülő értekezletek előkészítésénél kell
alkalmazni.
(2) A munkacsoport vezetője a 2015-ben megtartásra kerülő értekezlet ütemtervét ezen utasítás hatálybalépését követő
3. munkanapig terjeszti fel – a HVKF útján – a HM KÁT részére.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
396/2012. (XII. 20.) Korm. rendelete a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál foglalkoztatott kormánytisztviselők és pénzügyőrök képesítési előírásairól.
A Kormány a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 81. § (1) bekezdés c) pontjában, valamint a 6. §
tekintetében a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 14. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál (a továbbiakban: NAV) kormánytisztviselőnek, illetve pénzügyőrnek az nevezhető ki,
aki rendelkezik – a (2) bekezdésben foglaltakra is tekintettel – a munkakör ellátásához szükséges, az 1. mellékletben a
feladatkörre meghatározott képesítések valamelyikével. (2) Az 1. melléklet alkalmazásában az abban nevesített valamely szakképzettségnek, szakképesítésnek tartalmilag
megfeleltethető szakképzettséggel, szakképesítéssel, végzettséggel rendelkezőket képesítettnek kell tekinteni.
2. § A munkáltató alkalmazási feltételként együttesen, illetve külön-külön további szakképesítést, szakmai vagy
közigazgatási gyakorlatot, továbbá idegen nyelv ismeretet is előírhat.
3. § Az 1. melléklet szerinti képesítési előírások alól felmentést kivételesen indokolt esetben, a NAV alapfeladatainak
biztosítása érdekében a NAV elnöke adhat. 4. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
5. § A 2012. december 31-én a NAV állományába tartozó kormánytisztviselőt, illetve pénzügyőrt a betöltött munkaköre
ellátására képesítettnek kell tekinteni. 6. § A közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése a következő f)
ponttal egészül ki: (Nem terjed ki a rendelet hatálya)
„f) a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál foglalkoztatott kormánytisztviselőkre.”
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2010. (II. 19.) SZMM utasítása a Bölcsődék Napja megünnepléséről.
A Bölcsődék Napja megünnepléséről a következő utasítást adom ki:
1. § Figyelemmel arra, hogy a kisgyermekek számára napközbeni ellátást nyújtó bölcsőde intézményének meghatározó
szerepe van az anyák munkavállalásában és a gyermekek szakszerű, egészséges fejlődést segítő gondozásában – a
Pesti Első Bölcsődei Egylet által létrehozott első magyar bölcsőde 1852. április 21-én Budapesten történő
megnyitásának tiszteletére – április 21-ét a Bölcsődék Napjává nyilvánítom.
2. § Elrendelem, hogy a szociális és munkaügyi miniszter által adományozható szakmai elismerések a bölcsődei dolgozók
részére minden év április 21-én kerüljenek átadásra. Felkérem továbbá a bölcsődéket fenntartó szervezeteket, a
bölcsődék szakmai szervezeteit, hogy minden év április 21-én méltó keretek között emlékezzenek meg az 1. §-ban írt
jeles eseményről és a bölcsődékről. 3. § Ez az utasítás 2010. március 15-én lép hatályba.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
1318/2016. (VII. 1.) Korm. határozata az M3 metró pótlását szolgáló autóbuszokról.
A Kormány
 1. fontosnak tartja, hogy az  M3 metró pótlását szolgáló autóbuszok gyártásánál, illetve az  erre vonatkozó
szolgáltatásvásárlásnál a nemzetgazdasági, iparpolitikai szempontok kiemelten érvényesüljenek;
 2. ennek érdekében egyetért azzal, hogy Budapest Főváros Önkormányzata számára a  budapesti M3 metróvonal
járműpótlását szolgáló 150 darab járműre vonatkozóan a  szolgáltatás megrendelésével járó esetleges
többletköltségek fedezetét központi költségvetési támogatás nyújtásával biztosítsa;
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy Budapest Főváros Önkormányzata
bevonásával a  2.  pont végrehajtása érdekében az  autóbuszos járműpótlás szolgáltatásvásárlással történő
megvalósítását megelőzően egyeztetést folytassanak le, a szolgáltatásvásárlás során jelentkező többletköltségeket
vizsgálják meg, és azokat számszerűsítsék;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal,
később a költségvetési tervezés során évente folyamatosan
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  pont szerinti költségvetési támogatás forrásának
Budapest Főváros Önkormányzatával egyeztetett összegű biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évi költségvetési kötelezettségvállalással kapcsolatban a felmerülés ütemében,
a következő évek tekintetében a költségvetési tervezés során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1263/2011. (VIII. 4.) Korm. határozata az Európai Városok Tudáshálózata Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulásban való részvételhez történő hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárulását adja ahhoz, hogy a Belügyminisztérium – a bemutatott egyezmény- és alapszabály-tervezet szerinti –
Európai Városok Tudáshálózata Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulásban (EUKN EGTC) tagként részt vegyen.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1440/2017. (VII. 4.) Korm. határozata a 2016. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. § (5) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  2016. évi kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési
maradványokból a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett 90 315 000 forint felhasználását;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a felhasználásra engedélyezett összegből az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1188/2013. (IV. 9.) Korm. határozata a KEOP-2.1.1/2F/09-11-2011-0007 azonosító számú („Mályvádi árvízi szükségtározó fejlesztése” című) projekt támogatási összege növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-2.1.1/2F/09-11-2011-0007 azonosító számú, „Mályvádi árvízi szükségtározó
fejlesztése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt támogatási összegének megnövelését,
 2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződés módosításának – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1511/2019. (VIII. 26.) Korm. határozata a Budapest Diákváros – Déli Városkapu Fejlesztési Programban érintett belügyi vagyonkezelésű ingatlanok kiváltásához szükséges ingatlanok biztosításával kapcsolatos további intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Budapesti Atlétikai Aréna és kapcsolódó sportlétesítményei megvalósítása érdekében
érintett, 1.  mellékletben szereplő ingatlanokon ellátott belügyi, ezen belül vízügyi és rendőrségi funkció
megvalósítását szolgáló létesítmények – a 4. pontban nevesített létesítmények kivételével – kiváltásra kerüljenek;
2. a vízügyi funkciók ideiglenes elhelyezése tekintetében az alábbiakat határozza meg:
2.1. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a Budapest Diákváros – Déli Városkapu Fejlesztési Program,
valamint a  Kemény Ferenc Sportlétesítmény-fejlesztési Program keretében megvalósuló beruházások
érdekében szükséges költözések költségének finanszírozásáról egyszeri jelleggel a  Magyarország
2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi igazgatóságok cím javára 100 000 000 forint összegben;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében
2.2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a belügyminiszter bevonásával – gondoskodjon a Budapest Diákváros –
Déli Városkapu Fejlesztési Program keretében megvalósuló beruházások érdekében érintett ingatlanokon
történő közfeladat-ellátás átmeneti elhelyezésével kapcsolatos költségek finanszírozásáról beépülő
jelleggel a  központi költségvetés XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi igazgatóságok cím javára
223 800 000 forint összegben;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
Határidő: a 2020. évben a központi költségvetés végrehajtása során, a 2021–2023. években az adott évi
központi költségvetés tervezése során
2.3. felhívja a  belügyminisztert hogy – a  vízgazdálkodási feladatok zökkenőmentes ellátása, a  vízügyi feladatok
ellátásához kapcsolódó lakhatási igények átmeneti kezelése céljából, a  nemzeti vagyon kezeléséért
felelős tárca nélküli miniszter és a  pénzügyminiszter bevonásával – tegye meg a  szükséges intézkedéseket
a kiváltásra kerülő lakóingatlanokban elhelyezett bérlők lakhatásának biztosítása érdekében;
Felelős: belügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2020. március 31.
2.4. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a Budapest Diákváros – Déli Városkapu Fejlesztési Program
keretében megvalósuló beruházások érdekében kiváltásra kerülő 19 darab szolgálati lakás bérlői ideiglenes
elhelyezésének finanszírozásáról beépülő jelleggel a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
17. Vízügyi igazgatóságok cím javára 200 000 000 forint összegben;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében
2.5. felhívja a  belügyminisztert, hogy készítsen jelentést a  Kormány részére a  2–3.  pontban foglaltak
végrehajtásáról;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2020. november 30.
2.6. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszterrel
együttműködve, a folyamatos működés fenntartása érdekében gondoskodjon az átmeneti elhelyezésről;
Felelős: belügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2020. március 31.
3. a rendőrségi funkciók ideiglenes elhelyezése tekintetében az alábbiakat határozza meg:
3.1. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a Budapest Diákváros – Déli Városkapu Fejlesztési Program,
valamint a  Kemény Ferenc Sportlétesítmény-fejlesztési Program keretében megvalósuló beruházások
érdekében szükséges költözések költségének finanszírozásáról egyszeri jelleggel a  Kvtv. 1.  melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím javára 120 000 000 forint összegben;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében
3.2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a belügyminiszter bevonásával – gondoskodjon a Budapest Diákváros –
Déli Városkapu Fejlesztési Program keretében megvalósuló beruházások érdekében érintett ingatlanokon
történő közfeladat-ellátás átmeneti elhelyezésével kapcsolatos költségek finanszírozásáról beépülő
jelleggel a központi költségvetés XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím javára 768 000 000 forint
összegben;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
Határidő: a 2020. évben a központi költségvetés végrehajtása során, a 2021–2023. években az adott évi
központi költségvetés tervezése során
3.3. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszterrel
együttműködve, a folyamatos működés fenntartása érdekében gondoskodjon az átmeneti elhelyezésről;
Felelős: belügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2020. május 31.
4. a vízügyi funkciók végleges elhelyezése érdekében egyetért azzal, hogy a  Közép-Duna-völgyi Vízügyi
Igazgatóság (a  továbbiakban: KDVVIZIG) által vagyonkezelt és üzemeltetett Kvassay vízlépcső és felépítményei
át nem helyezhetőek, nem kiválthatóak, szükséges az  eredeti helyükön történő megtartásuk, ennek érdekében
gondoskodni kell a  Budapest XXI. kerület, belterület 210001 helyrajzi számú ingatlan telekmegosztásáról,
a  szükséges terület magyar állam 1/1 arányú tulajdonának és a  KDVVIZIG 1/1 arányú vagyonkezelésének
biztosításáról;
Felelős: belügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2020. március 31.
 5. felhívja a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és a  nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztost és
a  belügyminisztert, hogy a  rendőrségi funkciók érintett részének végleges elhelyezése céljából gondoskodjanak
a  szükséges intézkedések megtételéről annak érdekében, hogy a  Budapesti Rendőr-főkapitányság Duna
Budapesti Mellékágai Körzeti Megbízotti Csoportja elhelyezése a  KKBK Kiemelt Kormányzati Beruházások
Központja Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság bevonásával, a  Budapest Diákváros-Déli Városkapu
Fejlesztési Programmal érintett területen a  Ráckevei- (Soroksári-) Duna-ágon – a  rendőrség szakmai igényeinek
megfelelően – megvalósuljon;
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
 belügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében
6. a vízügyi és rendőrségi funkciók végleges elhelyezése érdekében az alábbiakat határozza meg:
6.1. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az érintett miniszterek és a kiemelt
budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos bevonásával vizsgálja
meg az 1. pontban szereplő és az 1. mellékletben felsorolt belügyi ingatlanokon lévő, áthelyezhető funkciók
áttelepítéséhez szükséges és alkalmas ingatlanok körét, valamint a  magyar állam tulajdonába kerülésének
feltételeit, és készítsen megvalósíthatósági tanulmányt;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter
agrárminiszter
kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2020. április 30. 6.2. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter és a  kiemelt
budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos bevonásával készítsen
előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont szerinti, valamint az  1.  mellékletben felsorolt belügyi
vagyonkezelésű ingatlanokon lévő, áthelyezhető funkciók áttelepítésére alkalmas ingatlanok biztosításához
szükséges intézkedésekről, és tegyen javaslatot a  vízügyi és rendőrségi funkciók végleges elhelyezését
biztosító beruházás előkészítésének folytatására, annak ütemezett forrásigényének bemutatásával;
Felelős: belügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2020. június 30.
6.3. a 6.1.  alpontban meghatározott megvalósíthatósági tanulmány, valamint a 6.2.  alpont szerint kijelölésre
kerülő ingatlanokon megvalósuló beruházások előkészítési fázisainak megvalósítójaként a  Beruházási
Ügynökséget jelöli ki;
6.4. a megvalósíthatósági tanulmány elkészítése érdekében a  Beruházási Ügynökség által vállalható
kötelezettségek felső korlátjáról szóló 1776/2018. (XII. 21.) Korm. határozat 1.  pontja szerinti
kötelezettségvállalási keret terhére a  Beruházási Ügynökség által vállalható kötelezettség összegét
200 000 000 forintban határozza meg;
6.5. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a pénzügyminiszter bevonásával
a 2020. év során gondoskodjon a 6.1. alpont szerinti megvalósíthatósági tanulmány elkészítéséhez szükséges,
legfeljebb a 6.4. alpont szerinti összeg rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2010. (II. 23.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Új-Zéland Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az igazságügyi és rendészeti miniszter, a szociális és munkaügyi miniszter és a külügyminiszter együttes előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Magyar Köztársaság Kormánya és Új-Zéland
Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 3. felhívom az igazságügyi és rendészeti minisztert, valamint a szociális és munkaügyi minisztert, hogy a Megállapodás
kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a Megállapodás végleges szövegének megállapítását követően terjesszék
a Kormány elé. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2016. (III. 1.) MNB rendelete a Magyar Nemzeti Bank előtti egyes engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi eljárásokban, valamint bejelentéseknél alkalmazandó formanyomtatványokról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 173. § d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Nemzeti
Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem
el:
1. § (1) A  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról 2013. évi CCXXXVII. szóló törvény (a  továbbiakban: Hpt.)
hatálya alá tartozó, a  hitelintézetet, valamint az  önkéntes betétbiztosítási, intézményvédelmi alapot érintő alábbi
engedélyezési és jóváhagyási eljárásokban, valamint bejelentéseknél a  Magyar Nemzeti Bank (a  továbbiakban:
MNB) részére benyújtandó kérelem és bejelentés formanyomtatványát az 1. melléklet tartalmazza:
 1. hitelintézet alapításának engedélyezése,
 2. hitelintézet egyesülésének engedélyezése,
 3. hitelintézet szétválásának engedélyezése,
 4. hitelintézet alapszabályának módosítása,
 5. hitelintézet befolyásoló részesedése megszerzésének és növelésének engedélyezése,
 6. hitelintézet, harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe vezető állású személye megválasztásának,
kinevezésének, újraválasztásának, ismételt kinevezésének engedélyezése,
 7. hitelintézet működése megkezdésének engedélyezése,
 8. hitelintézet tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
 9. hitelintézet által kiemelt közvetítő (zálogközvetítő) – hitel és pénzkölcsön nyújtása pénzügyi szolgáltatás
meghatározott köre, kézi zálog kikötésével és ellenében történő kölcsönnyújtási tevékenység
(zálogkölcsönzés) keretében történő – igénybevételének, valamint a  zálogközvetítővel kötött megbízási
szerződés módosításának engedélyezése,
10. hitelintézet által kiemelt közvetítő – pénzváltási tevékenység keretében történő – igénybevételének,
valamint a pénzváltási tevékenységet végző kiemelt közvetítővel kötött megbízási szerződés módosításának
engedélyezése,
11. hitelintézet által kiemelt közvetítő – zálogkölcsönzésen és pénzváltáson kívüli pénzügyi szolgáltatás
keretében történő – igénybevételének, ilyen közvetítővel kötött megbízási szerződés módosításának,
a  hitelintézet által többes kiemelt közvetítő igénybevételének, valamint többes kiemelt közvetítővel kötött
megbízási szerződés módosításának engedélyezése,
12. hitelintézet képviseletének, fióktelepének, leányvállalatának (hitelintézet, pénzügyi vállalkozás, egyéb
vállalkozás) harmadik országban történő létesítésének engedélyezése,
13. hitelintézet által devizakülföldinek minősülő vállalkozásban befolyásoló részesedés megszerzésének
engedélyezése,
14. hitelintézet, harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe betétállománya, más visszafizetendő pénzeszköz
visszafizetésére irányuló szerződésállománya, pénzforgalmi szolgáltatási keretszerződés állománya
engedélyezése,
15. hitelintézet Hpt. 3.  § (1)  bekezdés b), c) és l)  pontjában meghatározott pénzügyi szolgáltatás nyújtására
irányuló, legalább húsz szerződést vagy legalább tízmilliárd forint tőketartozást vagy lízingdíj-követelést
tartalmazó szerződésállománya, követelésállománya átruházásának engedélyezése,
16. hitelintézet működése megszüntetésének engedélyezése, 17. hitelintézet jogszabály alapján készített hitelbiztosítéki érték-megállapítási szabályzatának, valamint
a szabályzat módosításának engedélyezése,
18. önkéntes betétbiztosítási, intézményvédelmi alap létesítő okirata, valamint a  létesítő okirat módosításának
jóváhagyása,
19. harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe alapításának engedélyezése,
20. harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe működésének engedélyezése,
21. harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
22. harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe által kiemelt közvetítő, többes kiemelt közvetítő
igénybevételének, valamint a  kiemelt közvetítővel, többes kiemelt közvetítővel kötött megbízási szerződés
módosításának engedélyezése,
23. harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe működése megszüntetésének engedélyezése,
24. hitelintézetben fennálló befolyásoló részesedésszerzés húsz, harminchárom vagy ötven százalékos határérték
alá csökkentésével, valamint megszüntetésével kapcsolatos bejelentés,
25. hitelintézet bankképviseletének áthelyezésével, megszűnésével és a  képviseletet ellátó személyének
változásával kapcsolatos bejelentés,
26. bankszünnap tartásával kapcsolatos bejelentés,
27. hitelintézet jegyzett tőkéjének felemelésére vonatkozó bejelentés,
28. kiszervezésre vonatkozó bejelentés,
29. összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet szoros kapcsolat létrejöttével, megszűnésével,
módosulásával kapcsolatos bejelentése,
30. hitelintézet pénzváltási tevékenységhez kapcsolódó bejelentése,
31. hitelintézet függő kiemelt közvetítője, belső ellenőre, belső ellenőrzési szervezet vezetője egyes adataiban
történt változás, kiemelt közvetítői és többes kiemelt közvetítői jogviszony megszűnésének bejelentése.
 (2) A  Hpt. hatálya alá tartozó, a  pénzügyi vállalkozást érintő alábbi engedélyezési eljárásokban, valamint
bejelentéseknél az MNB részére benyújtandó kérelem és bejelentés formanyomtatványát a 2. melléklet tartalmazza:
 1. pénzügyi vállalkozás alapításának és működése megkezdésének engedélyezése,
 2. pénzügyi vállalkozás tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
 3. pénzügyi vállalkozás átalakulásának, egyesülésének engedélyezése,
 4. pénzügyi vállalkozás szétválásának engedélyezése,
 5. pénzügyi vállalkozás vezető állású személye megválasztásának, kinevezésének, újraválasztásának, ismételt
kinevezésének engedélyezése,
 6. pénzügyi vállalkozásban befolyásoló részesedés megszerzésének és növelésének engedélyezése,
 7. pénzügyi vállalkozás által kiemelt közvetítő (zálogközvetítő) – hitel és pénzkölcsön nyújtása pénzügyi
szolgáltatás meghatározott köre, kézi zálog kikötésével és ellenében történő kölcsönnyújtási tevékenység
(zálogkölcsönzés) keretében történő – igénybevételének, valamint a  zálogközvetítővel kötött megbízási
szerződés módosításának engedélyezése,
8. pénzügyi vállalkozás által kiemelt közvetítő – zálogkölcsönzésen kívüli pénzügyi szolgáltatás keretében
történő nem zálogkölcsönzés keretében történő – igénybevételének, ilyen közvetítővel kötött megbízási
szerződés módosításának, a pénzügyi vállalkozás által többes kiemelt közvetítő igénybevételének, valamint
többes kiemelt közvetítővel kötött megbízási szerződés módosításának engedélyezése,
9. pénzügyi vállalkozás Hpt. 3.  § (1)  bekezdés b), c) és l)  pontjában meghatározott pénzügyi szolgáltatás
nyújtására irányuló, legalább húsz szerződést vagy legalább tízmilliárd forint tőketartozást vagy lízingdíjkövetelést tartalmazó szerződésállománya, követelésállománya átruházásának engedélyezése,
10. pénzügyi vállalkozás működése megszüntetésének engedélyezése,
11. pénzügyi vállalkozás egyes adataiban történt változás bejelentése,
12. pénzügyi vállalkozásban történő befolyásoló részesedés megszerzésére, elidegenítésére, módosulására
vonatkozó bejelentés,
13. pénzügyi vállalkozás függő kiemelt közvetítője egyes adataiban történt változás, kiemelt közvetítői és többes
kiemelt közvetítői jogviszony megszűnésének bejelentése.
 (3) A Hpt. hatálya alá tartozó, a független közvetítőt érintő alábbi engedélyezési eljárásokban, valamint bejelentéseknél
az MNB részére benyújtandó kérelem és bejelentés formanyomtatványát a 3. melléklet tartalmazza:
1. többes kiemelt közvetítői tevékenység engedélyezése,
2. többes ügynöki tevékenység engedélyezése,
3. alkuszi tevékenység engedélyezése,
4. többes ügynök tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
5. független közvetítői engedély visszaadásának engedélyezése,
6. független közvetítő egyes adataiban történt változás bejelentése.
2. § A  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.), a kollektív befektetési formákról és kezelőikről,
valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2014. évi XVI. törvény (a  továbbiakban: Kbftv.),
a  tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a  továbbiakban: Tpt.) hatálya alá tartozó, a  befektetési vállalkozást,
az  árutőzsdei szolgáltatót, a  befektetési alapkezelőt (ÁÉKBV-alapkezelő/ABAK), a  tőzsdét, a  központi értéktárat,
a  központi szerződő felet, a  pénzügyi intézményt, az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztárat, a  foglalkoztatói
nyugdíjszolgáltató intézményt, a  magánnyugdíjpénztárat és a  biztosítót érintő alábbi engedélyezési, jóváhagyási
és nyilvántartásba vételi eljárásokban, valamint bejelentéseknél az MNB részére benyújtandó kérelem és bejelentés
formanyomtatványát a 4. melléklet tartalmazza:
 1. befektetési vállalkozás tevékenységének engedélyezése,
 2. befektetési vállalkozás tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
 3. befektetési vállalkozás és árutőzsdei szolgáltató állomány-átruházásának engedélyezése,
 4. árutőzsdei szolgáltató tevékenységének, tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
 5. befektetési vállalkozásban, ÁÉKBV-alapkezelőben minősített befolyás megszerzésének és növelésének
engedélyezése,
 6. ÁÉKBV-alapkezelő tevékenységének engedélyezése,
 7. ÁÉKBV-alapkezelő tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
 8. alternatív befektetési alapkezelő (ABAK) tevékenységének engedélyezése,
 9. alternatív befektetési alapkezelő (ABAK) tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
10. befektetési alapkezelőnél ügyvezető, igazgatóság tagja, felügyelőbizottság tagja, teljes tevékenységet
irányító személy, a  befektetéskezelési tevékenységet, a  befektetési eszközök és tőzsdei termékek
kereskedését irányító személy megválasztásának, kinevezésének, újraválasztásának engedélyezése,
11. tőzsde, központi értéktár, központi szerződő fél szabályzatának, szabályzata módosításának jóváhagyása,
12. befektetési vállalkozásnál vezető állású személyek megválasztásának, kinevezésének, újraválasztásának
engedélyezése,
13. befektetési vállalkozásnál és árutőzsdei szolgáltatónál bejelentés köteles személy megválasztásának,
kinevezésének, újraválasztásának bejelentése,
14. befektetési alapkezelőnél bejelentés köteles személy megválasztásának, kinevezésének, újraválasztásának
bejelentése,
15. befektetési vállalkozás, árutőzsdei szolgáltató, befektetési alapkezelő (ÁÉKBV-alapkezelő/ABAK)
kiszervezésének bejelentése,
16. tőzsdénél vezető állású személy megválasztásának, kinevezésének, újraválasztásának bejelentése,
17. központi szerződő fél, központi értéktár, tőzsde, befektetési vállalkozás, árutőzsdei szolgáltató,
piacműködtető és befektetési alapkezelő elnevezésének, székhelyének bejelentése,
18. központi szerződő fél, központi értéktár, tőzsde, befektetési vállalkozás, árutőzsdei szolgáltató és befektetési
alapkezelő telephelyének, fióktelepének, képviseletének megnyitása és megszűnése, valamint fióktelep
létesítésének időpontja és helye bejelentése,
19. befektetési vállalkozás, befektetési alapkezelő, kollektív befektetési forma, központi értéktár, pénzügyi
intézmény, önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény,
magánnyugdíjpénztár, biztosító értékpapír-kölcsönzési tevékenységének a  tevékenység megkezdését
megelőző bejelentése,
20. Bszt. szerinti függő ügynök és további közvetítő nyilvántartásba vétele,
21. Kbftv. szerinti közvetítő és további közvetítő nyilvántartásba vétele,
22. befektetési vállalkozás, árutőzsdei szolgáltató üzletkötőjének nyilvántartásba vétele,
23. befektetési vállalkozás, hitelintézet, befektetési alapkezelő, Magyar Államkincstár, árutőzsdei szolgáltató
adatbiztonsági követelményeket rögzítő szabályzatának szabályzata módosításának jóváhagyása. 3. § A  hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a  648/2012/EU
rendelet módosításáról szóló 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban:
CRR) hatálya alá tartozó, a  hitelintézetet és a  befektetési vállalkozást érintő alábbi engedélyezési eljárásokban
az MNB részére benyújtandó kérelem formanyomtatványát az 5. melléklet tartalmazza:
1. tőkeelem elsődleges alapvető tőkeinstrumentumnak való minősítésének engedélyezése,
2. az évközi vagy év végi nyereség elsődleges alapvető tőkébe való beszámításának engedélyezése,
3. elsődleges alapvető tőkeinstrumentum csökkentésének, visszaváltásának, visszavásárlásának, lehívásának
engedélyezése,
4. kiegészítő alapvető tőkeinstrumentum, járulékos tőkeinstrumentum szerződéses futamidejének lejárta előtti
lehívásának, visszaváltásának, visszafizetésének, visszavásárlásának, csökkentésének engedélyezése,
5. szerződéses nettósítás kockázatcsökkentésként való elismerésének engedélyezése.
4. § (1) A biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bit.) hatálya alá tartozó, a biztosítót
érintő alábbi engedélyezési eljárásokban, valamint bejelentéseknél az  MNB részére benyújtandó kérelem és
bejelentés formanyomtatványát a 6. melléklet tartalmazza:
 1. biztosító alapításának engedélyezése,
 2. biztosítási tevékenység megkezdésének engedélyezése,
 3. biztosítási tevékenység módosításának engedélyezése,
 4. biztosítási tevékenység megszüntetésének engedélyezése,
 5. biztosító vezető állású személye, egyéb vezetője foglalkoztatásának, megbízásának, illetve kinevezésének,
megválasztásának engedélyezése,
 6. biztosítási tevékenységgel közvetlenül összefüggő tevékenység megkezdésének engedélyezése,
 7. biztosítási állomány átruházásának engedélyezése,
 8. biztosító egyesülésének, szétválásának és részvénytársasággá történő átalakulásának engedélyezése,
 9. harmadik országban működő biztosító alapításának, harmadik országban székhellyel rendelkező
biztosítóban történő részesedés megszerzésének, harmadik országban fióktelep létesítésének
engedélyezése,
10. biztosító szavatoló tőkehiánya másik biztosítási ágból történő pótlásának engedélyezése,
11. a  Bit. HATODIK RÉSZE hatálya alá tartozó kisbiztosító (a  továbbiakban: kisbiztosító) számviteli
biztosítástechnikai tartalékai törvényben meghatározott mértéket meghaladó befektetésének,
az eszközkategóriáktól való eltérés engedélyezése,
12. biztosítóban történő minősített befolyás megszerzésének és növelésének engedélyezése,
13. vezérügynök foglalkoztatásának vagy megbízásának engedélyezése,
14. biztosítóban történő, öt százalékot meghaladó, de engedélykötelesnek nem minősülő részesedésszerzés
bejelentése,
15. biztosító alapszabálya módosításának bejelentése,
16. biztosító kárrendezési megbízottjával kapcsolatos bejelentése,
17. hitelintézetben, pénzügyi vállalkozásban, befektetési vállalkozásban vagy befektetési alapkezelőben tíz
százalékot el nem érő mértékű részesedésszerzésének bejelentése,
18. biztosító saját jegyzett tőkéjének tíz százalékát meghaladó mértékben történő részesedésszerzésének
bejelentése,
19. biztosító tagállami fióktelep létesítésének, megszüntetésének bejelentése,
20. biztosító tagállami fióktelepe adataiban bekövetkezett változás bejelentése,
21. biztosító határon átnyúló tevékenységével kapcsolatos bejelentése,
22. biztosító részvénytársaságban fennálló minősített befolyással kapcsolatos bejelentés,
23. biztosító részvénytársaságban fennálló tulajdoni részesedéshez, szavazati joghoz kapcsolódó, előnyöket
biztosító megállapodással kapcsolatos bejelentés.
 (2) A  Bit. hatálya alá tartozó, a  többes ügynököt és a  független biztosításközvetítőt (a  továbbiakban: alkusz) érintő
alábbi engedélyezési eljárásokban az  MNB részére benyújtandó kérelem formanyomtatványát a  7.  melléklet
tartalmazza:
1. többes ügynöki és alkuszi tevékenység engedélyezése,
2. többes ügynöki és alkuszi tevékenység felfüggesztésének engedélyezése,
3. többes ügynöki és alkuszi tevékenység irányításáért felelős természetes személy foglalkozatásának
engedélyezése. 5. § (1) Az  Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény (a  továbbiakban: Öpt.) hatálya alá
tartozó, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárat érintő alábbi engedélyezési és jóváhagyási eljárásokban, valamint
bejelentéseknél az MNB részére benyújtandó kérelem és bejelentés formanyomtatványát a 8. melléklet tartalmazza:
 1. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár tevékenységének engedélyezése,
 2. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár átalakulásának engedélyezése,
 3. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár tevékenysége lezárásának engedélyezése,
 4. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár kiegészítő vállalkozási tevékenyégének engedélyezése,
 5. önkéntes nyugdíjpénztár választható portfóliós rendszere bevezetésének, módosításának engedélyezése,
 6. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár ingatlanértékelővel kötött szerződésének jóváhagyása,
 7. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár ügyvezetőjének a  felsőfokú végzettség és szakmai gyakorlat
követelménye alóli felmentése engedélyezése,
 8. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár vezető tisztségviselőre, ügyvezetőre, helyettes ügyvezetőre, kötelező
alkalmazottra vonatkozó bejelentése,
 9. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár megszüntetésére irányuló szándék bejelentése,
10. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár által az Öpt. 37. § (5) bekezdése szerinti tulajdoni részesedés átmeneti
megszerzésére vonatkozó bejelentés,
11. önkéntes nyugdíjpénztár választható portfóliós rendszere működtetésének megszüntetésére vonatkozó
bejelentése,
12. önkéntes kölcsönös biztosító pénztár tárgyi feltételeiben bekövetkezett változásra vonatkozó bejelentése,
13. önkéntes nyugdíjpénztár választható portfóliós rendszerének működtetése szüneteltetésére, folytatására
vonatkozó bejelentése.
 (2) A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvény 1997. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Mpt.)
hatálya alá tartozó, a  magánnyugdíjpénztárat érintő alábbi engedélyezési és jóváhagyási eljárásokban, valamint
bejelentéseknél az MNB részére benyújtandó kérelem és bejelentés formanyomtatványát a 9. melléklet tartalmazza:
1. magánnyugdíjpénztár átalakulásának engedélyezése,
2. magánnyugdíjpénztár tevékenysége lezárásának engedélyezése,
3. magánnyugdíjpénztár ingatlanértékelővel kötött szerződésének jóváhagyása,
4. magánnyugdíjpénztár aktuáriusának a szakképesítés és a gyakorlati idő követelménye alóli felmentése,
5. magánnyugdíjpénztár vezető tisztségviselőre, ügyvezetőre, helyettes ügyvezetőre, kötelező alkalmazottra,
megbízottra vonatkozó bejelentése,
6. magánnyugdíjpénztár által az Mpt. 67. § (1) bekezdése szerinti tulajdoni részesedés átmeneti megszerzésére
vonatkozó bejelentés,
7. magánnyugdíjpénztár számára letétkezelői szolgáltatást végző hitelintézet nevének és befektetési
számlaszámának bejelentése,
8. magánnyugdíjpénztár megszüntetésére irányuló szándék bejelentése.
6. § (1) Az  egyes fizetési szolgáltatókról szóló 2013. évi CCXXXV. törvény (a  továbbiakban: Fszt.) hatálya alá tartozó,
a  pénzforgalmi intézményt érintő alábbi engedélyezési eljárásokban, valamint bejelentéseknél az  MNB részére
benyújtandó kérelem és bejelentés formanyomtatványát a 10. melléklet tartalmazza:
1. pénzforgalmi intézmény tevékenységének engedélyezése,
2. pénzforgalmi intézmény tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
3. pénzforgalmi intézmény fióktelepe vezető állású személye megválasztásának, kinevezésének,
újraválasztásának, ismételt kinevezésének engedélyezése,
4. pénzforgalmi intézmény fizetési művelet érdekében átvett pénzeszköz szerződéses állománya átruházásának
engedélyezése,
5. pénzforgalmi intézmény kiszervezésének bejelentése,
6. pénzforgalmi intézményben történő befolyásoló részesedés megszerzésére, elidegenítésére, módosulására
vonatkozó bejelentés,
7. pénzforgalmi intézmény által pénzforgalmi közvetítő igénybevétele, a  pénzforgalmi közvetítővel kötött
megbízási szerződés módosítása bejelentése,
8. pénzforgalmi intézmény egyes adataiban történt változás bejelentése.
(2) Az  Fszt. hatálya alá tartozó, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézményt érintő alábbi engedélyezési eljárásokban,
valamint bejelentéseknél az MNB részére benyújtandó kérelem és bejelentés formanyomtatványát a 11. melléklet
tartalmazza:
1. elektronikuspénz-kibocsátó intézmény tevékenységének engedélyezése,
2. elektronikuspénz-kibocsátó intézmény tevékenységi köre módosításának engedélyezése,
3. elektronikuspénz-kibocsátó intézmény fióktelepe vezető állású személye megválasztásának, kinevezésének,
újraválasztásának, ismételt kinevezésének engedélyezése,
4. elektronikuspénz-kibocsátó intézmény fizetési művelet érdekében átvett pénzeszköz szerződéses állománya
átruházásának engedélyezése,
5. elektronikuspénz-kibocsátó intézmény kiszervezésének bejelentése,
6. elektronikuspénz-kibocsátó intézményben történő befolyásoló részesedés megszerzésére, elidegenítésére,
módosulására vonatkozó bejelentés,
7. elektronikuspénz-kibocsátó intézmény által pénzforgalmi közvetítő igénybevétele, a  pénzforgalmi
közvetítővel kötött megbízási szerződés módosítása bejelentése,
8. elektronikuspénz-kibocsátó intézmény egyes adataiban történt változás bejelentése.
(3) Az  Fszt. hatálya alá tartozó, az  utalványkibocsátót érintő alábbi bejelentéseknél az  MNB részére benyújtandó
bejelentés formanyomtatványát a 12. melléklet tartalmazza:
1. utalványkibocsátó forgatható utalvány kibocsátására irányuló tevékenysége megkezdésének és
befejezésének bejelentése,
2. utalványkibocsátó jegyzett tőkéje változásának bejelentése.
7. § Az  e  rendelettel előírt formanyomtatvány szerinti kérelmet, illetve bejelentést a  kérelem benyújtására jogosult,
illetve a bejelentésre kötelezett az 1–6. §-ban hivatkozott jogszabályoknak az adott kérelemre, illetve bejelentésre
vonatkozó rendelkezésében meghatározott mellékletekkel, postai úton az  MNB 1534 Budapest BKKP Pf. 777
levelezési címére vagy személyesen az MNB 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. szám alatt működő ügyfélszolgálatán
nyújtja be, illetve teljesíti az MNB részére.
8. § Az  e  rendelet szerinti formanyomtatványokat az  MNB a  honlapján elektronikusan letölthető formátumban
közzéteszi, valamint ügyfélszolgálatán papír alapon elérhetővé teszi.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
10. § A  Tpt. 411.  §-a szerinti elszámolóház az  ott meghatározott feltétel beálltáig a  központi értéktárra vonatkozó
formanyomtatványok alkalmazására köteles.
11. § Hatályát veszti a  Magyar Nemzeti Bank előtti egyes engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi
eljárásokban, valamint bejelentéseknél alkalmazandó formanyomtatványokról szóló 40/2014. (X. 29.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1183/2012. (VI. 5.) Korm. határozata a Kormány és a Magyar Cserkészszövetség közötti együttműködés kereteinek meghatározásáról.
A Kormány 1. elismeri a Magyar Cserkészszövetség és a Magyar Cserkészszövetségek Fórumának az elmúlt 100 év során szerzett
érdemeit a magyar ifjúság nevelése, valamint a magyar nemzeti nyelv és kultúra megőrzése területén,
2. egyetért azzal, hogy a miniszterelnök a Kormány nevében a Magyar Cserkészszövetséggel az 1. melléklet szerinti
együttműködési megállapodást aláírja, Felelős: miniszterelnök Határidő: 2012. június 15.
3. egyetért azzal, hogy a miniszterek a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló törvénynek
megfelelő stratégiai partnerségi megállapodást kössenek a Magyar Cserkészszövetséggel, és folyamatos
egyeztetéseket folytassanak a Magyar Cserkészszövetséggel az együttműködés újabb területeinek meghatározása
céljából, Felelős: feladatkörükben érintett miniszterek Határidő: 2012. december 31.
4. felhívja a minisztereket, hogy feladatkörükben eljárva e kormányhatározattal összhangban alakítsák ki az ágazati
együttműködés kereteit a Magyar Cserkészszövetséggel, Felelős: feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: 2012. december 31. 5. törekszik arra, hogy a Magyar Cserkészszövetség taglétszámának növelése érdekében a miniszterek ágazati
feladataihoz igazodó költségvetési támogatás nyújtásának lehetőségét biztosítsa. Felelős: feladatkörükben érintett miniszterek
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a központi költségvetésről szóló törvény tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
459/2016. (XII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Hodosy Annamáriát 2016. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
20/2014. (V. 23.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján 2014. május 7. napjától az  új Kormány
megalakulásáig terjedő időtartamra Kara Ákost – a  Győr‐Moson‐Sopron Megyei Közgyűlés alelnöki tisztségének
egyidejű fenntartása mellett – miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos az  egyes közlekedésfejlesztési projektekkel összefüggő közigazgatási hatósági ügyek
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok kijelöléséről
szóló 345/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet 1.  melléklet 4.1.  pontjában foglaltaknak megfelelően nemzetgazdasági
szempontból kiemelt jelentőségű üggyé minősített és a  Kormány a  Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő
fejlesztéséhez kapcsolódó állami infrastruktúra megépítésére vonatkozó kötelezettségvállalásról szóló 1092/2014.
(II. 28.) Korm. határozatával támogatott Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztése során ellátja
a) az EU-támogatásra számot tartó, 2007. évi kezdésre ütemezett nagyprojektek előkészítésének költségvetési
támogatásáról szóló 1067/2005. (VI. 30.) Korm. határozat által nevesített nagyprojekt kapcsán kötött támogatási
szerződés szerint a  Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő építésének előkészítésével kapcsolatos
koordinációs feladatokat;
b) összehangolja a  Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztéséhez kapcsolódó állami infrastruktúra
beruházást a befektetői betelepülések elősegítése érdekében.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét az infrastruktúráért felelős államtitkár útján – a vagyonpolitikáért felelős államtitkár
bevonásával – a nemzeti fejlesztési miniszter irányítja.
4. § A  miniszteri biztos munkájába – a Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztésével kapcsolatos feladatok
koordinációjának ellátásában – a MAHART Magyar Hajózási Zrt. (a továbbiakban: MAHART Zrt.), a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.), az Észak-dunántúli Vízügyi Igazgatóság (a továbbiakban: ÉDUVIZIG),
a  MÁV Magyar Államvasutak Zrt., a  Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. (a továbbiakban: NIF Zrt.) és a  Központi
Statisztikai Hivatal vezetőin keresztül az intézmények megfelelő szakértelemmel rendelkező munkatársát szakértői
közreműködőként – a szükséges mértékben – bevonhatja.
5. § (1) A  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a  tulajdonosi
joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni,
a rendelkezésükre álló szükséges információkat, dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára
biztosítani.
(2) A  más minisztériumok irányítása alatt álló – az  egyes közlekedésfejlesztési projektekkel összefüggő közigazgatási
hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok
kijelöléséről szóló 345/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó – szervek vonatkozásában a  szükséges
egyeztetések lefolytatására a miniszteri biztos jogosult.
6. § A  miniszteri biztos feladatát – a Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztéshez kapcsolódó állami
infrastruktúra megépítésére vonatkozó kötelezettségvállalásról szóló 1092/2014. (II. 28.) Korm. határozatban foglaltak
szerint – az MNV Zrt., a NIF Zrt., az ÉDUVIZIG, valamint a MAHART Zrt. útján látja el.
7. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 10/2014. (III. 31.) NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
17/2011. (VI. 15.) KüM határozata az Élelmiszersegély Egyezmény kihirdetéséről szóló 153/2007. (VI. 27.) Korm. rendelet 2–3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 153/2007. (VI. 27.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2007. június 27-i, 81. számában kihirdetett, az
Élelmiszersegély Egyezmény XXIII. cikk b) pontja az alábbiak szerint rendelkezik az Egyezményhez való csatlakozásról:
„Miután az Egyezmény a XXIV. cikkel összhangban hatályba lépett, a III. cikk e) bekezdésében említett kormányokon
kívül más kormányok is csatlakozhatnak hozzá, méghozzá olyan feltételek mellett, ahogyan azt a Bizottság
megfelelőnek tartja. A csatlakozási okmányokat a letéteményesnél kell letétbe helyezni.”
A csatlakozási okmány letétbe helyezésének időpontja: 2007. augusztus 22.
Az Egyezmény hatálybalépésének időpontja: 2007. augusztus 22. A fentiekre tekintettel, összhangban a 153/2007. (VI. 27.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
az Élelmiszersegély Egyezmény kihirdetéséről szóló 153/2007. (VI. 27.) Korm. rendelet 2–3. §-ai 2007. június 27-én,
azaz kettőezer-hét június huszonhetedikén léptek hatályba. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
363/2015. (VIII. 26.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Kovács István rendőr dandártábornokot 2015. augusztus 20-ai hatállyal
rendőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2015. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
24/2018. (X. 11.) KKM utasítása a Külgazdasági és Külügyminisztérium nemdohányzó intézménnyé nyilvánításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában foglalt jogkörömben eljárva, a  nemdohányzók
védelméről és a  dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvény
4.  §  (6)  bekezdésére, valamint a  munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 38.  §-ára figyelemmel a  következő utasítást
adom ki:
1. § Az  utasítás hatálya a  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium)
vagyonkezelésében lévő és a minisztérium által bérelt belföldi és külföldi hivatali létesítményekre terjed ki.
2. § A külpolitikáért felelős miniszter a minisztériumot a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának,
forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvény 4.  § (6)  bekezdésére figyelemmel nemdohányzó
intézménnyé nyilvánítja.
3. § A  2.  §-ra figyelemmel az  1.  §-ban meghatározott hivatali létesítményekben dohányzóhely nemzárt térben sem
jelölhető ki.
4. § A  Külügyminisztérium létesítményeiben a  dohányzásról és a  dohányzóhelyek kijelöléséről szóló 8/2012. (III. 30.)
KüM  utasítás [a továbbiakban: 8/2012. (III. 30.) KüM utasítás] alapján kijelölt dohányzóhelyek az  utasítás
hatálybalépésével megszüntetésre kerülnek.
5. § Az utasításban foglaltak végrehajtását
a) az üzemeltetésért felelős szervezeti egység vezetője, illetve az általa megbízott személy,
b) a külképviselet vezetője, illetve az általa megbízott személy,
c) a tűz- és munkavédelemért felelős személy,
d) a munkavédelmi bizottság
jogosult ellenőrizni.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a 8/2012. (III. 30.) KüM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1173/2018. (III. 28.) Korm. határozata a bajai Jelky téren az 51. számú és 55. számú főutak csatlakozásánál körpályás csomópont megépítéséről.
1. A Kormány
a) egyetért a „Baja, Jelky tér 51. számú és 55. számú főutak csatlakozásánál körpályás csomópont megvalósítása”
megnevezésű beruházással (a továbbiakban: beruházás), ennek érdekében
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  beruházás megvalósítása,
valamint a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári díjak finanszírozása érdekében
gondoskodjanak összesen bruttó 1 500 000 000 forint összegű forrás rendelkezésre állásáról a  következő
ütemezéssel:
ba) a  2018. évben a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 28. Kiemelt közúti projektek jogcímcsoporton
390 000 000 forint,
bb) a  2019. évben a  központi költségvetés Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében
550 000 000 forint,
bc) a  2020. évben a  központi költségvetés Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében
560 000 000 forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a ba) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
 a bb) alpont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 a bc) alpont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő
Részvénytársaság útján – gondoskodjon a beruházás megvalósításához szükséges lépések megtételéről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
 3. A Magyarország rövid- és középtávú közútfejlesztéséhez kapcsolódó infrastrukturális beruházások
összehangolásáról és azok 2022-ig történő megvalósításáról szóló 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozat
[a továbbiakban: 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozat] 1. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
4. A Magyarország rövid- és középtávú közútfejlesztéseinek 2022-ig történő megvalósításához szükséges feltételek
biztosításáról szóló 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat]
6–8. pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(A Kormány)
„6. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában
biztosított jogkörében eljárva a  központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, Közlekedési ágazati programok alcím, Kiemelt közúti projektek kiadási előirányzata
(a  továbbiakban: Előirányzat) terhére vállalható kötelezettségek mértékét a  2018–2022. évekre az  alábbiak szerint
állapítja meg:
a) a 2018. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 267 702 millió forint,
b) a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 402 022 millió forint,
c) a 2020. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 219 469 millió forint,
d) a 2021. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 136 955 millió forint,
e) a 2022. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 63 844 millió forint,
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  6.  pontban meghatározott éven túli előirányzati korlátok
figyelembevételével a már megkötött támogatási szerződéseket módosítsa,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. március 31.
8. jóváhagyja, hogy a  határozatban foglaltak végrehajtása érdekében a  nemzeti fejlesztési miniszter az  Áht.
36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  6.  pont szerinti éven túli kötelezettségvállalási korlátok
– kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékek és kincstári díjak összegével csökkentett – mértékéig, összesen
legfeljebb 1 397 346 millió forint összegben kötelezettségeket vállaljon, illetve a  már megkötött támogatási
szerződéseket ennek megfelelően módosítsa,”
5. Az 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat 1. melléklete helyébe a 2. melléklet lép.
 6. Az 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat 2. melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
 7. Az 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat 1. pontjában a „2 586 089 millió forint” szövegrész helyébe a „2 587 589 millió
forint” szöveg lép. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1634/2016. (XI. 17.) Korm. határozata az egységes, nemzeti közösségi kerékpáros keretrendszer létrehozásáról.
A Kormány elkötelezett a közösségi kerékpáros rendszerek fejlesztése és ezek országos átjárhatósága iránt, ennek érdekében
 1. egyetért azzal, hogy
a) a  közösségi kerékpáros rendszerek fejlesztése Budapesten túl Magyarország nagyvárosaiban és kiemelt
turisztikai régióiban indokolt,
b) az  egyes közösségi kerékpáros rendszerek között szolgáltatás, tarifarendszer, felhasználói élmény
szempontjából teljes átjárhatóságot, valamint a  földrajzilag kapcsolódó rendszerekben a  fizikai
átjárhatóságot is biztosítani szükséges;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, valamint a  kerékpározásért és az  aktív kikapcsolódásért felelős
kormánybiztost, hogy az  egységes, nemzeti közösségi kerékpáros keretrendszer létrehozására szolgáló részletes
koncepciót dolgozza ki, és tegyen javaslatot a  szükséges intézményrendszeri, fejlesztéspolitikai intézkedésekre és
az egységes működést biztosító jogszabályi előírás(ok) kialakítására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos
Határidő: 2017. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2013. (II. 28.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy Zsarnóci Csabának, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárának megbízatása a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2013. február 28-ai hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
51/2011. (VII. 7.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy Papp-Váry Borbálának, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása
a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 50. § (1) bekezdése alapján történő lemondására
tekintettel
– 2011. július 5-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2015. LXIX. törvény a Visegrádi Szabadalmi Intézetről szóló megállapodás kihirdetéséről1.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Visegrádi Szabadalmi Intézetről szóló megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás angol nyelvű hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
1 A törvényt az Országgyűlés a 2015. május 27-i ülésnapján fogadta el.
DONE at Bratislava on 26 February 2015. MEGÁLLAPODÁS A VISEGRÁDI SZABADALMI INTÉZETRŐL
A Cseh Köztársaság, Magyarország, a Lengyel Köztársaság és a Szlovák Köztársaság kormányai
Megerősítve határozott elkötelezettségüket az 1970. június 19-én, Washingtonban kelt Szabadalmi Együttműködési
Szerződés alapján rájuk háruló kötelezettségek maradéktalan tiszteletben tartása iránt,
Attól az  óhajtól vezérelve, hogy előmozdítsák az  innovációt és a  kreativitást, továbbá elősegítsék a  gazdasági
növekedést és a versenyképességet a közép- és kelet-európai régióban,
Felismerve iparjogvédelmi hivatalaik döntő szerepét e  célok elérésében azáltal, hogy feltalálóikat és iparukat
a szabadalmi jog és gyakorlat területén szolgálják és ellátják azzal a minőségi szakértelemmel, amely találmányaik
jogi oltalmának biztosításához szükséges,
Attól az  óhajtól vezérelve, hogy iparjogvédelmi hivatalaik az  ügyfelek, különösen az  egyéni feltalálók, a  kis- és
középvállalkozások és a  közfinanszírozású kutatóhelyek javára, fokozzák az  együttműködésüket e  szakértelem
megerősítése és gazdasági erőforrásaik egyesítése céljából,
Attól az  óhajtól vezérelve, hogy a  szabadalmi rendszer közép- és kelet-európai használóinak további kedvező és
hatékony lehetőséget kínáljanak a szabadalmi oltalom nemzetközi szinten történő megszerzéséhez, valamint ennek
érdekében megkönnyítsék hozzáférésüket a Szabadalmi Együttműködési Szerződés keretében létrejött rendszerhez,
Megerősítve határozott elkötelezettségüket a  1973. október 5-én, Münchenben kelt, az  európai szabadalmak
megadásáról szóló egyezmény (Európai Szabadalmi Egyezmény) – ideértve az  egyezménynek az  európai
szabadalmi rendszer központosításáról és annak bevezetéséről szóló jegyzőkönyvét is – szerinti kötelezettségeik
maradéktalan tiszteletben tartása iránt, ugyanakkor gyakorolni kívánva azokat a  jogokat, amelyekkel e  jogi
instrumentumok felruházták őket,
A 17. cikkben foglaltaknak megfelelően ezen Megállapodás részes államai nem csak a visegrádi országok lehetnek. A Megállapodáshoz való
csatlakozás lehetősége a régió többi országa előtt is nyitva áll. Bár a Visegrádi Szabadalmi Intézetet a visegrádi országok hozzák létre, az jogi
értelemben nem a Visegrádi Együttműködés intézménye.
Attól az  óhajtól vezérelve, hogy a  Szabadalmi Együttműködési Szerződés 16. és 32.  cikke alapján olyan
kormányközi szervezetet hozzanak létre, amely – a  Nemzetközi Szabadalmi Együttműködési Unió Közgyűlésétől
kapott felhatalmazás megszerzését, valamint a  kormányközi szervezet és a  Szellemi Tulajdon Világszervezete
(WIPO) Nemzetközi Irodája közötti megállapodásnak a  Közgyűlés általi jóváhagyását követően – a  Szabadalmi
Együttműködési Szerződés szerinti nemzetközi kutatási szervként, illetve nemzetközi elővizsgálati szervként jár el,
és amelynek feladata az említett Szerződés alapján benyújtott nemzetközi szabadalmi bejelentések vonatkozásában
nemzetközi kutatás és nemzetközi elővizsgálat végzése,
a következőkben állapodtak meg: 1. cikk
A Visegrádi Szabadalmi Intézet létrehozása
A szabadalmak területén történő együttműködés kormányközi szervezeteként létrejön a  Visegrádi Szabadalmi
Intézet.
2. cikk
Meghatározások (1) E Megállapodás alkalmazásában
(i) „VSZI”: a Visegrádi Szabadalmi Intézet;
(ii) „nemzeti hivatal”: valamely Szerződő Állam szabadalmak megadására felhatalmazott központi
iparjogvédelmi hatósága;
(iii) „PCT”: a  1970. június 19-én, Washingtonban kelt, 1979. szeptember 28-án, 1984. február 3-án és
2001.  október 3-án módosított Szabadalmi Együttműködési Szerződés, valamint a  Szerződéshez csatolt,
módosított Végrehajtási Szabályzat;
(iv) „ESZE”: az  1973. október 5-én, Münchenben kelt, és a  63.  cikkének módosításával 1991. december 17-én
és 2000. november 29-én felülvizsgált, az  európai szabadalmak megadásáról szóló egyezmény (Európai
Szabadalmi Egyezmény);
(v) „WIPO”: a Szellemi Tulajdon Világszervezete;
(vi) „Nemzetközi Iroda”: a WIPO Nemzetközi Irodája.
(2) Ahol ennek a  Megállapodásnak a  PCT alkalmazására vonatkozó rendelkezései olyan fogalmakat és kifejezéseket
tartalmaznak, amelyeket a PCT meghatároz, jelentésük megegyezik a PCT-ben meghatározott jelentéssel.
3. cikk
Visegrádi Szabadalmi Intézet (1) A VSZI igazgatási és pénzügyi önállósággal rendelkezik.
 (2) A VSZI irányító szerve az Igazgatótanács, igazgatását az igazgató által vezetett titkárság végzi.
 (3) A VSZI fő feladata, hogy a PCT értelmében vett nemzetközi kutatási szervként és nemzetközi elővizsgálati szervként
járjon el. Az  Igazgatótanács határozhat úgy, hogy a  VSZI-t a  szabadalmak területére eső más, hasonló feladatok
ellátásával is megbízza.
(4) A VSZI létrehozása és működése semmilyen módon nem érinti a  nemzeti hivataloknak a  nemzeti szabadalmakra
vagy a velük azonos hatályú szabadalmakra vonatkozó kizárólagos hatáskörét.
4. cikk
A VSZI jogállása (1) A VSZI jogi személyiséggel rendelkezik.
 (2) A VSZI valamennyi Szerződő Államban az adott állam nemzeti jogában a jogi személyeknek biztosított legteljesebb
jogképességgel rendelkezik. Így különösen szerződéseket köthet, ingó és ingatlan vagyont szerezhet, azzal
rendelkezhet, továbbá bíróság előtt eljárhat.
(3) A VSZI-t a VSZI igazgatója képviseli. 5. cikk
Székhely
(1) A VSZI székhelye Budapest.
 (2) A VSZI a többi Szerződő Állam mindegyikében kirendeltséggel rendelkezik, kivéve ha az Igazgatótanács másképpen
határoz egy Szerződő Állam kérésére, amelyik nem kíván ilyen irodát befogadni.
 (3) A VSZI székhely-megállapodást köt Magyarországgal.
6. cikk
Kiváltságok és mentességek (1) Hivatalos tevékenységei körében a VSZI, az intézet vagyona és bevételei mindenfajta közvetlen adó alól mentesek.
 (2) Ha a  VSZI hivatalos tevékenységei gyakorlása céljából olyan jelentős beszerzéseket végez, amelyek ára adókat
vagy egyéb közterheket is tartalmaz, a  Szerződő Államok lehetőség szerint kötelesek megtenni a  megfelelő
intézkedéseket annak érdekében, hogy az ilyen adókat vagy közterheket elengedjék vagy visszatérítsék a VSZI-nek.
(3) Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának
felelnek meg.
(4) Az 5. cikk (3) bekezdésében említett székhely-megállapodás az (1) és (2) bekezdésben meghatározott kiváltságokon
és mentességeken túl egyéb kiváltságokat és mentességeket is adhat.
7. cikk
Felelősség (1) A VSZI szerződéses felelősségére az adott szerződésre alkalmazandó jog az irányadó összhangban az 593/2008/EK
rendelettel (Róma I. rendelet), amennyiben alkalmazható, vagy ha az nem alkalmazható, akkor azon Szerződő Állam
jogával összhangban, amelynek bíróságához fordultak.
(2) A  VSZI szerződésen kívüli felelősségére a  VSZI vagy a  VSZI titkárság alkalmazottai által, feladataik ellátása során
okozott károk tekintetében – amennyiben nem a  864/2007/EK rendelet (Róma II. rendelet) szerinti polgári és
kereskedelmi ügyről van szó – annak a Szerződő Államnak a joga az irányadó, amelyben a kár bekövetkezett.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti jogviták rendezésére annak a  Szerződő Államnak valamely bírósága rendelkezik
joghatósággal, amelyben a kár bekövetkezett.
(4) Az (1)–(3) bekezdés rendelkezései attól függetlenül alkalmazandóak, hogy a VSZI feladatainak elvégzését a nemzeti
hivatalokra bízták. A nemzeti hivataloknak a VSZI-vel szemben fennálló, valamint a VSZI-nek a nemzeti hivatalokkal
szemben fennálló felelősségére az Igazgatótanács által meghatározott feltételek és szabályok az irányadóak.
8. cikk
A VSZI tevékenysége (1) (a) A  20.  cikkben foglaltakra is figyelemmel, a  VSZI a  PCT értelmében vett nemzetközi kutatási szervként
és nemzetközi elővizsgálati szervként jár el – a  Nemzetközi Iroda és a  VSZI közötti megállapodásnak
megfelelően – az e Megállapodásban részes bármely állam átvevő hivatalához, illetve bármely részes állam
nevében eljáró átvevő hivatalhoz benyújtott bejelentések vonatkozásában.
(b) A  Nemzetközi Iroda és a  VSZI közötti megállapodás rendelkezhet úgy, hogy a  VSZI a  PCT bármely más
Szerződő Államának átvevő hivatalához vagy a  PCT bármely Szerződő Állama nevében eljáró átvevő
hivatalhoz benyújtott más bejelentések vonatkozásában is eljár, ha az  érintett állam átvevő hivatala erre
a célra a VSZI-t megjelöli.
(2) Az  (1)  bekezdésben említett megállapodás megkötésekor és végrehajtásakor a  VSZI-nek be kell tartania azokat
a  kötelezettségeket, amelyeket e  Megállapodás Szerződő Államai az  európai szabadalmak megadásáról szóló
egyezmény (Európai Szabadalmi Egyezmény) – ideértve az  egyezménynek az  európai szabadalmi rendszer
központosításáról és az annak bevezetéséről szóló jegyzőkönyvét is – alapján vállaltak.
(3) A PCT és e Megállapodás rendelkezései közötti ellentmondás esetén a PCT rendelkezései az irányadók.
 (4) A VSZI által nemzetközi kutatási szervként és nemzetközi elővizsgálati szervként, továbbá a  3.  cikk (3)  bekezdése
értelmében a  VSZI-re bízott bármely más feladattal összefüggésben végzett tevékenységeket a  VSZI nevében
a nemzeti hivatalok végzik az Igazgatótanács által meghatározott feltételek és szabályok szerint.
(5) Az  Igazgatótanács határozza meg azokat a  kritériumokat, amelyek szerint a  (4)  bekezdés alapján elvégzendő
munkát a nemzeti hivatalok között meg kell osztani. Ezeknek a kritériumoknak tisztességeseknek, méltányosaknak
és lényegeseknek kell lenniük, és olyanoknak, amelyek biztosítják a kiegyensúlyozott megosztást.
(6) A  nemzeti hivatalok a  Pénzügyi Szabályzatnak megfelelően költségtérítést kapnak a  (4)  bekezdés alapján végzett
tevékenységük után.
9. cikk
A VSZI titkársága és igazgatója (1) Az  igazgató felel a  VSZI tevékenységének megszervezéséért. A  titkárság felelősséggel tartozik az  adminisztratív
támogatásért, továbbá ellátja az Igazgatótanács titkársági feladatait is.
(2) A titkárságot az igazgató vezeti, aki tevékenységéért az Igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel.
 (3) E célból az igazgató különösen a következő feladat- és hatáskörökkel rendelkezik:
(i) megteszi a  VSZI feladatainak hatékony ellátásához szükséges valamennyi intézkedést, ideértve a  belső
igazgatási előírások megalkotását is;
(ii) javaslatot terjeszthet az  Igazgatótanács elé a  Végrehajtási Szabályzat módosítására, valamint olyan
döntésekre vonatkozóan, amelyek az Igazgatótanács hatáskörébe tartoznak;
(iii) előkészíti és végrehajtja a költségvetést és annak módosításait, valamint a pótköltségvetést;
(iv) évente tevékenységi jelentést terjeszt az Igazgatótanács elé.
(4) A VSZI belső és külső ügyeiben az igazgató az Igazgatótanács utasításainak megfelelően jár el.
 (5) A  nemzeti hivatalok a  szükséges mértékben és az  Igazgatótanács által megállapított feltételeknek megfelelően
segítik az igazgatót és a titkárságot feladataik teljesítésében.
 (6) A  jellegüknél fogva szakmai titkot képező információkat a  titkárság alkalmazottai még munkaviszonyuk
megszűnése után sem tehetik hozzáférhetővé vagy használhatják fel.
10. cikk
Az igazgató kinevezése (1) A  VSZI igazgatóját az  Igazgatótanács nevezi ki négy évet meg nem haladó, határozott időtartamra. Kinevezése
megújítható. Az  első kinevezés és az  esetleg azt követő kinevezések időtartamát, valamint a  kinevezés minden
egyéb feltételét az Igazgatótanács határozza meg.
(2) Az Igazgatótanács fegyelmi jogkört gyakorol a VSZI igazgatója felett.
11. cikk
Az Igazgatótanács (1) Az  Igazgatótanács a  Szerződő Államok képviselőiből és azok helyetteseiből áll. Az  Igazgatótanácsba mindegyik
Szerződő Állam egy képviselőt és egy helyettes képviselőt jogosult kinevezni.
(2) Az  Igazgatótanács tanácskozásának nyelve az  angol. Az  Igazgatótanács elé terjesztett dokumentumokat és
a tanácskozásairól készült jegyzőkönyveket angol nyelven kell elkészíteni.
(3) Az Igazgatótanács maga állapítja meg eljárási szabályzatát.
12. cikk
Az Igazgatótanács hatásköre meghatározott ügyekben (1) Az Igazgatótanács hatáskörébe tartozik, hogy elfogadja és módosítsa
(i) a Végrehajtási Szabályzatot;
(ii) a Pénzügyi Szabályzatot;
(iii) a titkárság alkalmazottainak alkalmazási feltételeit; és
(iv) a saját eljárási szabályzatát.
(2) Az  Igazgatótanács hatáskörébe tartozik a  VSZI igazgatójának felhatalmazása arra, hogy a  VSZI nevében
tárgyalásokat folytasson, és hogy az  Igazgatótanács jóváhagyásával megállapodást kössön államokkal és
kormányközi szervezetekkel.
(3) Az  Igazgatótanács ellátja továbbá azokat az  egyéb feladatokat, amelyek e  Megállapodás rendelkezéseinek
végrehajtását szolgálják.
13. cikk
Az Igazgatótanács döntései és a szavazás szabályai
(1) Határozatainak meghozatala során az  Igazgatótanács konszenzusra törekszik. Ha valamely határozat nem hozható
meg konszenzussal, az adott ügyben szavazással kell határozni.
(2) Az  Igazgatótanácsban kizárólag a  Szerződő Államok rendelkeznek szavazati joggal. Mindegyik Szerződő Állam
egy-egy szavazattal rendelkezik, és csak saját nevében szavazhat.
(3) A  (4)  bekezdésben foglaltak kivételével az  Igazgatótanács határozataihoz a  leadott szavazatok kétharmadára van
szükség.
(4) A  szavazó Szerződő Államok egyhangú szavazatára van szükség az  olyan határozatokhoz, amelyek meghozatala
a  3.  cikk (3)  bekezdése, az  5.  cikk (2)  bekezdése, a  7.  cikk (4)  bekezdése, a  8.  cikk (5)  bekezdése, a  12.  cikk
(1) bekezdése, a 12. cikk (2) bekezdése és a 14. cikk (4) bekezdése alapján tartozik az  Igazgatótanács hatáskörébe.
Az Igazgatótanács ilyen határozatokat, valamint az (1) bekezdés szerinti konszenzusos határozatokat csak akkor hoz,
ha valamennyi Szerződő Állam képviselteti magát.
(5) A tartózkodás szavazatként nem vehető figyelembe. 14. cikk
Pénzügyi rendelkezések
(1) A  VSZI költségvetésének egyensúlyban kell lennie. A  költségvetést a  Pénzügyi Szabályzatban meghatározott,
általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban kell elkészíteni. Szükség esetén a költségvetés módosítható
vagy pótköltségvetés készíthető.
(2) A  VSZI kiadásainak fedezetéül saját forrásai, valamint szükség esetén a  Szerződő Államok rendkívüli pénzügyi
hozzájárulásai szolgálnak, amelyek összegét a  Pénzügyi Szabályzatnak megfelelően az  Igazgatótanács határozza
meg. A  VSZI saját forrásai a  díjakból és egyéb forrásokból származó valamennyi bevétel, továbbá – ha a  VSZI
rendelkezik tartalékokkal – a tartalékai is.
(3) Az  e  Megállapodás alapján elvégzett feladatokért és lefolytatott eljárásokért a  VSZI díjat róhat ki. A  Végrehajtási
Szabályzat meghatározza különösen a  díjak összegét és megfizetésük módját. A  díjak összegét úgy kell
megállapítani, hogy az azokból származó bevétel biztosítsa a VSZI költségvetésének egyensúlyát.
(4) (a) Ha azonban a VSZI a  (3)  bekezdésben meghatározott feltételek mellett költségvetésének egyensúlyát nem
tudja biztosítani, a  Szerződő Államok rendkívüli pénzügyi hozzájárulást fizetnek a  VSZI-nek, amelynek
összegét a Pénzügyi Szabályzatnak megfelelően az Igazgatótanács határozza meg.
(b) Ha a hiánynak vagy egy részének az ideiglenes fedezete más módon biztosított, az Igazgatótanács határozhat
úgy, hogy a hiányt továbbgörgeti, és a Szerződő Államoktól nem kéri hozzájárulás fizetését.
(c) Ha a VSZI pénzügyi helyzete megengedi, az Igazgatótanács határozhat úgy, hogy az (a) pont alapján fizetett
hozzájárulást a befizető Szerződő Államok részére visszatéríti.
(5) A  Pénzügyi Szabályzat eltérő rendelkezése hiányában a  költségvetésben foglalt kiadások engedélyezése egyetlen
beszámolási időszak tartamára vonatkozik. A beszámolási időszak január 1-jétől december 31-ig tart.
(6) A  költségvetés tervezetét a  VSZI igazgatója a  Pénzügyi Szabályzatban előírt határidőn belül terjeszti
az Igazgatótanács elé. A költségvetést, annak módosítását, valamint a pótköltségvetést az Igazgatótanács fogadja el.
(7) (a) A  VSZI bevételi és kiadási kimutatását, valamint mérlegét olyan könyvvizsgálók ellenőrzik, akiknek
a  függetlenségéhez nem férhet kétség. Az  Igazgatótanács ötéves időtartamra nevezi ki őket; a  kinevezés
megújítható vagy időtartama meghosszabbítható. A  könyvvizsgálók minden beszámolási időszak lezárását
követően aláírt könyvvizsgálói véleményt tartalmazó jelentést készítenek.
(b) A VSZI igazgatója minden évben az  Igazgatótanács elé terjeszti az  előző beszámolási időszakra vonatkozó
beszámolót a  költségvetésről és a  VSZI vagyonkimutatást tartalmazó mérlegéről, amelyhez csatolja
a  könyvvizsgálók jelentését is. Az  Igazgatótanács hagyja jóvá az  éves beszámolót a  könyvvizsgálók
jelentésével együtt, valamint nyilvánítja teljesítettnek a  VSZI igazgatójának feladatát a  költségvetés
végrehajtását illetően.
(8) A Pénzügyi Szabályzat különösen a következőket határozza meg:
(i) a költségvetés elfogadásának és végrehajtásának rendjét, valamint a könyvvitel és a könyvvizsgálat rendjét;
(ii) a rendkívüli pénzügyi hozzájárulások összegének meghatározására szolgáló módszert, valamint annak
rendjét, ahogy ezen összegeket a Szerződő Államoknak a VSZI rendelkezésére kell bocsátaniuk;
(iii) a nemzeti hivatalok számára a  8.  cikk (4)  bekezdése alapján végzett tevékenységért járó költségtérítés
összegének meghatározására szolgáló módszert, valamint annak rendjét, ahogy ezen összegeket a VSZI-nek
e hivatalok rendelkezésére kell bocsátania;
(iv) a VSZI működése során esetleg keletkezett többletnek a  Szerződő Államok közötti felosztására vonatkozó
szabályokat;
(v) az általánosan elfogadott számviteli elveket, amelyeken a  költségvetés és az  éves pénzügyi kimutatások
alapulnak.
15. cikk
Végrehajtási Szabályzat (1) A Végrehajtási Szabályzat a következőket szabályozza:
(i) azokat a kérdéseket, amelyek vonatkozásában e Megállapodás kifejezetten a Végrehajtási Szabályzatra utal;
(ii) az igazgatási jellegű követelményeket, kérdéseket és eljárásokat;
(iii) az e Megállapodás rendelkezéseinek végrehajtását elősegítő minden részletet;
(iv) a díjak összegét és megfizetésük módját.
(2) E  Megállapodás és a  Végrehajtási Szabályzat rendelkezései közötti ellentmondás esetén a  Megállapodás
rendelkezései az irányadók. A Végrehajtási Szabályzat nem képezi a Megállapodás elválaszthatatlan részét.
16. cikk
Megerősítés (1) Ezt a  Megállapodást az  egyes Szerződő Államoknak alkotmányos követelményeiknek megfelelően meg kell
erősíteniük.
(2) A megerősítő okiratokat Magyarország kormányánál (a továbbiakban: Letéteményes) kell letétbe helyezni.
17. cikk
Csatlakozás (1) Ehhez a Megállapodáshoz az Igazgatótanács meghívása alapján bármelyik európai állam csatlakozhat.
 (2) A csatlakozási okiratokat a Letéteményesnél kell letétbe helyezni.
18. cikk
Hatálybalépés (1) Ez  a  Megállapodás két hónappal azt követően lép hatályba, hogy a  Cseh Köztársaság, Magyarország, a  Lengyel
Köztársaság és a Szlovák Köztársaság letétbe helyezték megerősítő okiratukat.
(2) Bármely csatlakozás a csatlakozási okirat letétbe helyezését követő második hónap első napján válik hatályossá.
19. cikk
Kezdeti hozzájárulás (1) E  Megállapodás hatálybalépésével a  18.  cikk (1)  bekezdésében említett Szerződő Államok kezdeti hozzájárulást
fizetnek a  VSZI számára. A  kezdeti hozzájárulás fedezi a  VSZI felállításának költségeit, és azt erre a  célra kell
felhasználni. A kezdeti hozzájárulás összegét egyenlő részekre kell felosztani a Szerződő Államok között.
(2) Kezdeti hozzájárulást a  Megállapodáshoz csatlakozó minden állam fizet. Ebben az  esetben a  kezdeti hozzájárulás
fedezi a VSZI-nek az illető állam csatlakozásával összefüggésben felmerült költségeit. E kezdeti hozzájárulás összegét
az Igazgatótanács határozza meg.
20. cikk
A VSZI kijelölése
A VSZI kéri a  Nemzetközi Szabadalmi Együttműködési Unió Közgyűlésétől, hogy az  a  PCT rendelkezéseinek
megfelelően jelölje ki nemzetközi kutatási szervvé és nemzetközi elővizsgálati szervvé. A  Szerződő Államok
kötelesek segíteni a VSZI-t ebben a folyamatban.
21. cikk
Fenntartások
Ezzel a Megállapodással kapcsolatban fenntartásnak nincs helye.
22. cikk
Módosítás (1) Ez a Megállapodás a Szerződő Államok közötti megállapodással módosítható.
 (2) Bármely Szerződő Állam javaslatot terjeszthet elő a  Megállapodás módosítására. Ezeket a  javaslatokat
az Igazgatótanáccsal kell közölni.
 (3) Ha a Megállapodást módosító megállapodás másként nem rendelkezik, a Megállapodás módosítása két hónappal
azt követően lép hatályba, hogy valamennyi Szerződő Állam letétbe helyezte jóváhagyó okiratát.
23. cikk
Felmondás, megszüntetés és felfüggesztés (1) Ezt a  Megállapodást bármelyik Szerződő Állam bármikor felmondhatja. A  felmondásról értesíteni kell
a Letéteményest. A felmondás az arról szóló értesítés kézhezvételétől számított hat hónap elteltével válik hatályossá.
(2) Ez  a  Megállapodás az  összes Szerződő Állam egyetértésével bármikor megszüntethető olyan feltételek szerint,
amelyekben megállapodnak.
(3) E  Megállapodás alkalmazása az  összes Szerződő Állam egyetértésével bármikor felfüggeszthető olyan feltételek
szerint, amelyekben megállapodnak.
24. cikk
Vitás kérdések (1) Az e Megállapodás vagy a Végrehajtási Szabályzat értelmezése vagy alkalmazása tárgyában két vagy több Szerződő
Állam között felmerülő bármely vitás kérdést, amelyet tárgyalás útján nem sikerül rendezni, bármelyik érintett állam
kérelmére az Igazgatótanács elé kell terjeszteni, amely törekszik arra, hogy az érintett államok között megegyezést
hozzon létre.
(2) Ha a vitás kérdés Igazgatótanács elé terjesztésétől számított egy éven belül nem jön létre megegyezés, a  jogvitát
bármelyik érintett állam a Nemzetközi Bíróság elé terjesztheti.
25. cikk
A Megállapodás nyelve és letéteményese
E Megállapodás egyetlen eredeti, angol nyelven készült példányát a letéteményesnél kell letétbe helyezni.
26. cikk
Megküldés és értesítések (1) A  letéteményes hitelesített másolatokat készít erről a  Megállapodásról, és eljuttatja azokat valamennyi aláíró és
csatlakozó állam kormányának.
(2) A letéteményes az (1) bekezdésben említett államok kormányait értesíti:
(i) minden megerősítő vagy csatlakozási okirat letétbe helyezéséről;
(ii) e Megállapodás hatálybalépésének napjáról;
(iii) a 23.  cikk (1)  bekezdése szerinti minden felmondásról, valamint arról a  napról, amelyen a  felmondás
hatályossá válik. A FENTIEK HITELÉÜL az  alulírott meghatalmazottak, kormányaik megfelelő felhatalmazásának birtokában, aláírták
a jelen Megállapodást.
KELT Pozsonyban, 2015. február 26-án.” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § a Megállapodás 18. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, valamint a  2.  § és 3.  § hatálybalépésének naptári napját – annak ismertté válását követően –
a külpolitikáért felelős miniszter a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az  e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának elnöke
gondoskodik. Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
22/2007. (III. 22.) ME határozata a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanács elnökének és tagjainak megbízásáról.
A Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló
2003. évi XC. törvény 11. § (2) bekezdése, valamint a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanácsról szóló – többször módosított – 255/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet 4. §
(1) bekezdése alapján – a gazdasági és közlekedési miniszter előterjesztésére –
Várkonyi Attilát, a FastVentures Kft. ügyvezető igazgatóját a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanács elnöki teendőinek ellátásával,
Benedek Fülöpöt, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium szakállamtitkárát,
dr. Csepeli Györgyöt, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium közpolitikai igazgatóját,
ifj. Duda Ernőt, a Solvo Biotechnológiai Zrt. vezérigazgatóját,
dr. Futó Pétert, a Munkaadók és Gyáriparosok Országos
Szövetségének társelnökét,
dr. Kemény Lászlót, a Miniszterelnöki Hivatal kormányfőtanácsadóját, Kovács Kálmánt, a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium államtitkárát,
Kovács Zoltánt, az Informatikai Vállalkozások Szövetségének elnökét, Lepsényi Istvánt, a Vállalkozók és Munkáltatók Országos
Szövetségének társelnökét,
dr. Manherz Károlyt, az Oktatási és Kulturális Minisztérium szakállamtitkárát,
dr. Meskó Attilát, a Magyar Tudományos Akadémia főtitkárát,
dr. Molnár Károlyt, a Magyar Rektori Konferencia elnökét,
dr. Pakucs Jánost, a Magyar Innovációs Szövetség elnökét,
dr. Ungár László főorvost, a Szent István Kórház Szülészeti és Nőgyógyászati Osztályának vezetőjét,
Vámos Zoltánt, a General Electric ZRt. technológiai igazgatóját
a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanács tagsági teendőinek ellátásával
– a 2007. január 1-jétől 2009. december 31-ig terjedő időtartamra –
megbízom. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
182/2014. (VII. 25.) Korm. rendelete a Külügyi és Külgazdasági Intézetről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
1. A Külügyi és Külgazdasági Intézet jogállása 1. § A Külügyi és Külgazdasági Intézet (a  továbbiakban: Intézet) a  külpolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban:
miniszter) irányítása alatt álló központi hivatal.
2. Az Intézet vezetői 2. § (1) Az Intézetet a miniszter által határozatlan időre kinevezett főigazgató vezeti.
 (2) Az  Intézet gazdasági ügyekért felelős vezetője felett – a  miniszter hatáskörébe tartozó kinevezés, jogviszony
megszüntetés és illetmény megállapítása kivételével – a munkáltatói jogköröket a főigazgató gyakorolja.
3. Az Intézet feladat- és hatásköre 3. § Az Intézet
a) szakmai háttéranyagok rendszeres és eseti jellegű összeállításával támogatást nyújt a  miniszter
alapfeladatainak ellátásához,
b) tematikus szakpolitikai és külgazdasági elemzésekkel, valamint összefoglalókkal hozzájárul a  külpolitikai és
külgazdasági döntések megalapozásához,
c) közreműködik külgazdasági és nemzetközi előrejelzések és forgatókönyvek, valamint javaslatok
kidolgozásában,
d) rendszeres áttekintést nyújt külföldi kutatóintézetek és nemzetközi szervezetek Magyarországot érintő,
külgazdasági és külpolitikai szempontból releváns elemzéseiről és felméréseiről,
e) nemzetközi tapasztalatok és bevált megoldásokat tartalmazó „jó gyakorlatok” összegyűjtésével és
bemutatásával segíti a hazai kormányzás eredményesebbé tételét,
f ) kapcsolatot tart más államok külügyi, külgazdasági és nemzetközi intézeteivel, azok kutatócsoportjaival,
valamint hasonló profilú akadémiai és civil szakmai műhelyekkel,
g) segíti a kulturális diplomácia kiemelt ügyeit és intézményeit,
h) részt vesz külgazdasági és külügyi, így nemzetközi és európai uniós tárgyú alkalmazott kutatásokban,
valamint a hazai és nemzetközi tudományos közéletben,
i) gondozza és kiadja a Külügyi Szemle, valamint az Európai Tükör című folyóiratokat,
j) együttműködik a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokkal és egyéb intézményekkel,
k) információkat gyűjt a külföldi államok külpolitikáját és külgazdasági stratégiáját meghatározó eseményekről,
döntésekről,
l) közreműködik a  magyar külpolitikai és külgazdasági szakembergárda fejlesztésének megalapozásában,
ennek keretében különösen
la) részt vesz a  diplomataképzés előkészítésében és fejlesztésében, segíti a  modern kor kihívásainak
megfelelő kompetenciákkal rendelkező külügyi és külgazdasági szakemberek képzését,
lb) javaslatokat fogalmaz meg a  klasszikus külügyi és külgazdasági szakértelemmel rendelkező és
a  modern kor diplomáciai követelményeinek is megfelelő szakemberek képzéséhez szükséges
kompetenciákra, elméleti és gyakorlati ismeretkörökre,
lc) a diplomataképzés folyamatos fejlesztését segítő háttéranyagokat és elemzéseket készít,
ld) közreműködik a diplomataképzésben használatos képzési anyagok előkészítésében;
m) gondozza a  régió országainak kiemelt politikai és gazdasági jellemzőit összegző almanachot, ennek
keretében
ma) összegyűjti és rendszerezi a vizsgált országok fontosabb politikai és gazdasági adatait,
mb) a megszerzett információk gyakorlati hasznosítását is biztosító tudásbázist hoz létre,
mc) a létrejött adatállomány működtetésével és rendszeres frissítésével segíti a miniszter munkáját.
4. Záró rendelkezések 4. § Ez a rendelet 2014. július 30-án lép hatályba.
5. § (1) A Magyar Külügyi Intézet (a  továbbiakban: MKI) – a  közfeladatainak eredményesebb ellátása céljából –
2014. július 31. napjával, általános jogutódlással, az Intézetbe történő beolvadással megszűnik.
(2) Az MKI az e rendelet hatálybalépésének napjától 2014. július 31-ig
a) – európai uniós forrásból megvalósuló beruházások kivételével – beruházást, felújítást érintően új
kötelezettséget a miniszter engedélye nélkül nem vállalhat,
b) foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt nem létesíthet vagy szüntethet meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
248/2012. (IX. 28.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ranga Zsanettet
2012. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. szeptember 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök