text:
3/2017. (I. 31.) HM utasítása a közalkalmazottak részére biztosítható 2%-os mértékű keresetkiegészítés 2017. felszámításáról és felhasználásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény
egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011.
(XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 60. § (2) bekezdésére –
a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, a miniszter fenntartói irányítása alá
tartozó köznevelési intézményre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, továbbá a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A Honvédelmi Minisztérium Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) az utasítás hatálya alá
tartozó honvédelmi szervezetek részére
a) a határozatlan időre szóló kinevezéssel foglalkoztatott közalkalmazottak részére 2017. január hónapra vonatkozóan kiadott béralap 2%-a tizenkétszeresének,
b) a határozott időben foglalkoztatható közalkalmazottak részére az adott naptári évben a foglalkoztatás első hónapjára kiadott havi béralap 2%-a és a foglalkoztatás hónapokban számított időtartama szorzatának
megfelelő összegű keresetkiegészítési keretet állapít meg,
amelyről tájékoztatja a honvédelmi szervezeteket.
(2) A keresetkiegészítési keretből a jogosult közalkalmazottak részére a 2016. december havi fizetési fokozat
szerinti illetmény és a besorolás szerinti rendszeres illetménypótlékok 2%-ának megfelelő összegű kötelező keresetkiegészítést kell megállapítani és azt havonta folyósítani. A keresetkiegészítésre nem jogosult az a közalkalmazott, aki a jogviszonyának megszüntetése miatt mentesítve
van a munkavégzési kötelezettségének teljesítése alól.
(3) A honvédelmi szervezetek között áthelyezett közalkalmazottak (2) bekezdés szerinti keresetkiegészítése kifizetéséhez – amennyiben arra az (1) bekezdésben megálla
pított keret nem nyújt fedezetet – a HM VGH-tól keretkiegészítés igényelhető.
(4) A munkáltatói jogkört gyakorló vezető döntése alapján a honvédelmi szervezetnél munkaköri jegyzékben, illetve állománytáblában rögzített munkakörben év közben
jogviszonyt létesítő közalkalmazott legfeljebb a kinevezés
során megállapított, munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt is magában foglaló fizetési fokozat szerinti illetménye és a besorolás szerinti rendszeres pótlékok
együttes összege 2%-ának megfelelő összegű havi keresetkiegészítésben részesíthető, amennyiben a honvédelmi
szervezetnél az (1) bekezdés szerint megállapított keresetkiegészítési keret azt lehetővé teszi.
(5) A keresetkiegészítési keretből az év során képződő
megtakarítást a munkáltatói jogkört gyakorló vezetőnek
a 2017. november havi illetmény folyósításával egyidejűleg differenciált keresetkiegészítés jogcímen kell kiosztania, mely a honvédelmi szervezet bármely jogosult közalkalmazottja részére biztosítható.
(6) Az (1) bekezdés szerint biztosított és esetleges év
közbeni kiegészítésekkel növelt keresetkiegészítési keret
összegét és az abból történő felhasználást az egyéb jogcímen megállapított keresetkiegészítéstől külön kell kezelni
és nyilvántartani.
3. § (1) A 2. § (1) bekezdése szerint jóváhagyott összeg költségvetési évre kerül meghatározásra. A költségvetési év
díjkeretét először a tárgyévet megelőző év december hónapra számfejtett, utoljára a tárgyév november hónapra
számfejtett keresetkiegészítés terheli.
(2) A keresetkiegészítési keretet 2017. november 30-ig
teljes mértékben fel kell használni. A keresetkiegészítési
keretből a honvédelmi szervezetek között átcsoportosítás
nem hajtható végre.
(3) A keresetkiegészítési keretből – az év közbeni jogviszony-megszüntetés esetén – kizárólag az ideiglenes jegyzékről kiválók részére megállapított keresetkiegészítés
összegét kell a HM VGH részére visszajelenteni.
4. § (1) A 2. § (2), (4) és (5) bekezdése szerinti keresetkiegészítések megállapítására határozatban kell intézkedni.
(2) A közalkalmazottakat az (1) bekezdés szerinti keresetkiegészítések összegének változásáról írásban tájékoztatni kell.
5. § A keresetkiegészítések 2. § (2) bekezdése szerinti megállapítását úgy kell végrehajtani, hogy a 2017. január havi
keresetkiegészítések jelen utasítás alapján kerüljenek folyósításra. 6. §
A szolgálati viszonyon, a közalkalmazotti jogviszonyon
és a munkaviszonyon kívüli tevékenységek díjazásáról
szóló 34/2015. (VII. 21.) HM utasítás 4. §-a a következő
(5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A (3) bekezdés szerint jóváhagyott összeg költségvetési évre kerül meghatározásra. A költségvetési év előirányzatát először a tárgyévet megelőző év decemberben
hóvégi kifizetéssel, és utoljára a december hónapban hóközi kifizetéssel számfejtett megbízási díj terheli.”
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba,
és 2017. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Simicskó István s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1080/2019. (III. 1.) Korm. határozata Magyarország légiközlekedési terep és akadály adatbázisának létrehozásával és fenntartásával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány – a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 51. § (3) és (6) bekezdésében foglaltak alapján –
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország légiközlekedési terep és akadály adatbázisa polgári célú részadatbázisainak
(a továbbiakban: részadatbázis) létrehozására a 2019. évben kerüljön sor;
 2. a részadatbázisok aktualizálásával kapcsolatos feladatok végrehajtására 2021-ben 75 900  000 forint, 2022-ben
101 000 000 forint forrást biztosít az 1. mellékletben meghatározott ütemezésben és bontásban;
 3. felhívja a  pénzügyminisztert és az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjanak
a  részadatbázis aktualizálásához a  2.  pont szerint meghatározott forrás biztosításáról a  központi költségvetés
Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: a 2021. és 2022. évi központi költségvetés tervezése során
 4. az 1. és 2. pont végrehajtása érdekében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.)
33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet,
20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 52. Légiközlekedési terep és
akadály részadatbázisainak létrehozása és aktualizálása jogcímcsoporttal történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. március 15. 5. egyetért azzal, hogy a  részadatbázis háromévente végrehajtandó aktualizálásához szükséges forrásokról
a 2023. évtől kezdve a mindenkori éves központi költségvetésről szóló törvény rendelkezzen;
6. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  részadatbázis létrehozása, illetve aktualizálása
érdekében kössön támogatási szerződést a  HM Zrínyi Térképészeti és Kommunikációs Szolgáltató Közhasznú
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társasággal;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a légiközlekedésről szóló 1995.  évi XCVII.  törvény 51.  § (6)  bekezdésében meghatározott
adatbázis-kezelő kijelöléséről szóló Korm. rendelet hatálybalépését követően azonnal
 7. a 6.  pont végrehajtása érdekében felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  2019.  év
vonatkozásában gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet,
20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 52. Légiközlekedési terep
és akadály részadatbázisainak létrehozása és aktualizálása jogcímcsoport javára a  részadatbázis létrehozása
céljából 406 900 000 forint biztosításáról, amely nem tartalmazza a pénzügyi tranzakciós illetékről szóló 2012. évi
CXVI. törvény 7. §-ában meghatározott mértékű pénzügyi tranzakciós illetéket és egyéb kincstári díjakat;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a 4. pont végrehajtását követően azonnal
8. a 6. pont végrehajtása érdekében az Áht. 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi,
hogy a részadatbázis aktualizálása céljából az innovációért és technológiáért felelős miniszter a központi költségvetés
XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium Légiközlekedési terep és akadály részadatbázisainak létrehozása és
aktualizálása jogcímcsoport terhére 2021-ben legfeljebb 75 900  000 forint, 2022-ben legfeljebb 101  000  000 forint
kötelezettséget vállaljon, amely kötelezettség nem tartalmazza a  pénzügyi tranzakciós illetékről szóló 2012.  évi
CXVI. törvény 7. §-ában meghatározott mértékű pénzügyi tranzakciós illetéket és egyéb kincstári díjakat;
9. egyetért azzal, hogy Magyarország légiközlekedési terep és akadály adatbázisa polgári célú részadatbázisának
további aktualizálása
a) Békéscsaba Repülőtér, Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér, Győr–Pér Repülőtér és Pécs–Pogány
Repülőtér vonatkozásában 2021-től számítva,
b) Magyarország teljes területe (Terület 1), Debrecen Nemzetközi Repülőtér és Sármellék Nemzetközi Repülőtér
vonatkozásában 2022-től számítva
háromévente kerüljön végrehajtásra. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2018. (VI. 18.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdés c) pontja alapján – az innovációért
és technológiáért felelős miniszter javaslatára –
Tóth Andor Nándort az Innovációs és Technológiai Minisztérium helyettes államtitkári tisztségéből
– 2018. június 7-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
319/2017. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
példaértékű egyházi szolgálata, a  családok védelmében tanúsított következetes kiállása, valamint nemzetközi
szinten is kiemelkedő teológiai és egyházjogi tudományos munkássága elismeréseként
Erdő Péter bíboros, prímás, esztergom-budapesti érsek, Széchenyi-díjas, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes
tagja, a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem korábbi rektora, az  egyetem Kánonjogi Posztgraduális Intézetének
professor emeritusa részére,
a magyar zeneművészetet virtuóz zongorajátékával, valamint kimagasló színvonalú karmesteri munkájával
egyedülálló módon gazdagító és világszerte sikerrel népszerűsítő, kivételesen értékes művészi pályafutása
elismeréseként
Vásáry Tamás Kossuth-díjas zongoraművész, karmester, a nemzet művésze részére a
MAGYAR SZENT ISTVÁN REND kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. július 24.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
470/2016. (XII. 9.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–mexikói kapcsolatok továbbfejlődését elősegítő, különösen a  gazdasági és kereskedelmi területeken
meghatározó aktív és elkötelezett munkája elismeréseként
Isabel Bárbara Téllez Rosete, a Mexikói Egyesült Államok nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. december 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1001/2016. (I. 5.) Korm. határozata a védőnői méhnyakszűrés 2016. finanszírozásához szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A védőnői méhnyakszűrés 2016.  évben megjelenő többletkiadása fedezetének biztosítása érdekében a  Kormány
a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 12.  §
(1)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében eljárva elrendeli 480,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását
a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím,
3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 21. Gyógyító-megelőző
ellátás céltartalék jogcím előirányzatának terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport, 2. Védőnői szolgáltatás, anya-, gyermek- és ifjúságvédelem jogcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. január 8.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
103/2016. (X. 4.) ME határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Új-Zéland közötti kapcsolatokról és együttműködésről szóló partnerségi megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  egyrészről az  Európai Unió
és tagállamai, másrészről Új-Zéland közötti kapcsolatokról és együttműködésről szóló partnerségi megállapodás
(a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a  megerősítés fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás
kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a  Megállapodás végleges szövegének megállapítását követően terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2009. (XII. 15.) KüM határozata az Európai Közösségek és tagállamai, valamint az Albán Köztársaság közötti Stabilizációs és Társulási Megállapodás kihirdetéséről szóló 2007. XXX. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2007. évi XXX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2007/54. számában kihirdetett, az Európai Közösségek és tagállamai,
valamint az Albán Köztársaság közötti Stabilizációs és Társulási Megállapodás 135. cikke az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„Ezt a megállapodást a felek saját eljárásaiknak megfelelően erősítik meg vagy hagyják jóvá.
A megerősítő vagy jóváhagyó okiratot az Európai Unió Tanácsának főtitkáránál kell letétbe helyezni. Ez a
megállapodás az attól a naptól számított második hónap első napján lép hatályba, amelyen az utolsó megerősítő vagy
jóváhagyó okiratot letétbe helyezték.”
Megerősítő okirat letétbe helyezésének időpontja: 2007. május 31.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2009. április 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2007. évi XXX. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy az Európai
Közösségek és tagállamai, valamint az Albán Köztársaság közötti Stabilizációs és Társulási Megállapodás kihirdetéséről
szóló 2007. évi XXX. törvény 2. és 3. §-ai 2009. április 1-jén, azaz kettőezer-kilenc április elsején léptek hatályba.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
10/2016. (XI. 14.) MEKH rendelete a villamos energia rendszerhasználati díjak, csatlakozási díjak és külön díjak alkalmazási szabályairól.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170.  § (5)  bekezdés 1. és 2., valamint 9.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján – a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
ELSŐ RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendeletet kell alkalmazni a 2017. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó négyéves árszabályozási ciklusban
a) a villamosenergia-rendszer használatáért fizetendő díjak (a továbbiakban: rendszerhasználati díjak),
b) a közcélú hálózathoz történő csatlakozásért fizetendő díjak (a továbbiakban: csatlakozási díjak) és
c) az elosztó által a felhasználó vagy engedélyes igénye alapján, illetve a felhasználó szerződésszegése esetén
végzett külön szolgáltatások (a továbbiakban együtt: külön díj ellenében végezhető szolgáltatás) külön
díjainak (a továbbiakban: külön díjak)
(a továbbiakban együtt: díjak) alkalmazása során. 1. Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. csatlakozást igénylő: a  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 273/2007. (X. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 2. számú melléklete szerint
igénybejelentést benyújtók, így
a) a  közcélú hálózatra való új csatlakozást igénylő, leendő rendszerhasználó (a továbbiakban: új
csatlakozást igénylő) vagy
b) a  közcélú hálózaton már rendelkezésre álló teljesítményen felül többletteljesítményt igénylő
rendszerhasználó (a továbbiakban: többletteljesítményt igénylő);
 2. csatlakozóvezeték: a  csatlakozóberendezés részét képező vezetékrendszer, amely a  kisfeszültségű közcélú
hálózat leágazási pontját a csatlakozóberendezés valamely elemével vagy a csatlakozási ponttal köti össze;
 3. ideiglenes csatlakozást kérő: az  a  leendő rendszerhasználó, aki ideiglenes csatlakozás megvalósítására
határozott idejű, legfeljebb 12 hónapos időtartamra vonatkozó hálózathasználati szerződést kíván kötni;
 4. ideiglenes rendszerhasználat: legfeljebb 12 hónap határozott időtartamú rendszerhasználat;
 5. háztartási méretű kiserőmű névleges hatásos teljesítménye: a  háztartási méretű kiserőmű hálózathasználati
szerződésben kVA-ben rögzített névleges teljesítőképességének értékével megegyező, kW-ban értelmezett
érték;
6. kiindulási pont: az  a  pont, amely a  közcélú hálózaton a  csatlakozást igénylő igénybejelentésekor kerül
kijelölésre, amely ponttól a kijelölt csatlakozási pontig új villamos közcélú hálózatot kell építeni;
7. kisfeszültségű csatlakozás: az a közcélú hálózatra való csatlakozás, amelyiknél a csatlakozási pont 1 kV-ot meg
nem haladó névleges feszültségen van, de nem minősül közép/kisfeszültségű csatlakozásnak;
8. közép/kisfeszültségű csatlakozás: az a csatlakozás, amelyiknél az 1 kV-ot meg nem haladó névleges feszültségű
csatlakozási pont
a) a közép/kisfeszültségű transzformátor kapcsain,
b) a közép/kisfeszültségű transzformátor kapcsairól közvetlenül ellátott, a  transzformátorállomás
részét képező kisfeszültségű kapcsoló- vagy elosztóberendezésben vagy
c) technikai okokból a közép/kisfeszültségű transzformátorállomástól a vezeték nyomvonal vízszintes
vetületére vetítve 3 méteren belül elhelyezett fogyasztásmérő szekrényben
 található;
 9. középfeszültségű csatlakozás: az a közcélú hálózatra való csatlakozás, amelyiknél a csatlakozási pont 1 kV-nál
nagyobb, de 35 kV-ot meg nem haladó névleges feszültségen van, de nem minősül nagy/középfeszültségű
csatlakozásnak;
10. nagy/középfeszültségű csatlakozás: az  a  csatlakozás, amelyiknél az  1 kV-nál nagyobb, de 35 kV-ot meg
nem haladó névleges feszültségű csatlakozási pont a  nagy/középfeszültségű transzformátorállomásban
a  transzformátorkapcsokon, vagy a  kapcsokról közvetlenül ellátott kapcsoló- vagy elosztóberendezésben
található;
11. nagyfeszültségű csatlakozás: az a közcélú hálózatra való csatlakozás, amelyiknél a csatlakozási pont 35 kV-nál
nagyobb névleges feszültségen van;
12. névleges áramerősség: az az áramerősség, amellyel az olvadóbiztosító kiolvadás, illetve a túláram-korlátozóval
rendelkező megszakító leoldás nélkül tartósan terhelhető;
13. saját célú felhasználási arány (a továbbiakban: SCFA):
a) az adott elszámolási időszakban (de legfeljebb 12 hónap alatt) a  háztartási méretű kiserőmű által
megtermelt villamosenergia-mennyiség és az  adott évben a  háztartási méretű kiserőmű által
a közcélú hálózatba betáplált villamosenergia-mennyiség különbségének és
b) az adott elszámolási időszakban (de legfeljebb 12 hónap alatt) a  háztartási méretű kiserőmű által
megtermelt villamosenergia-mennyiségnek
az aránya, két tizedesjegyre kerekítve;
14. túláramvédelmi készülék: kismegszakító, olvadóbiztosító, túláram-korlátozóval rendelkező megszakító.
MÁSODIK RÉSZ
RENDSZERHASZNÁLATI DÍJAK I. FEJEZET
A RENDSZERHASZNÁLATI DÍJAK FIZETÉSÉRE KÖTELEZETTEK KÖRE
2. Általános szabályok 3. § Ha a villamosenergia-kereskedő vagy az egyetemes szolgáltató a felhasználó hálózati csatlakozási, hálózathasználati
és villamosenergia-vásárlási szerződéseit megbízottként, összevontan kezeli, a  rendszerhasználati díjakat
a  hálózathoz csatlakozó felhasználó helyett a  felhasználó által megbízott villamosenergia-kereskedő vagy
egyetemes szolgáltató fizeti meg.
3. Az átviteli díj megfizetésére kötelezettek 4. § (1) Az átviteli rendszerirányító részére az átviteli díjat
a) az átviteli hálózatra közvetlenül vagy közvetve csatlakozó
aa) felhasználó,
ab) erőmű, illetve
ac) közvetlen vezeték vagy magánvezeték engedélyese vagy üzemeltetője
b) az elosztó az elosztó hálózatra csatlakozó rendszerhasználók után és
c) a rendszerösszekötő vezetéken keresztül villamosenergia-szállítást végző
ca) az átviteli hálózatról történő villamosenergia-kiszállítás után és
cb) az átviteli hálózatra történő villamosenergia-beszállítás után
fizeti meg.
 (2) Az elosztó részére az átviteli díjat az elosztó hálózatra közvetlenül vagy közvetve csatlakozó
a) felhasználó,
b) erőmű, illetve
c) közvetlen vezeték vagy magánvezeték engedélyese vagy üzemeltetője
fizeti meg.
4. Az elosztási díj és a közvilágítási elosztási díj megfizetésére kötelezettek
5. § Az elosztó részére az elosztási díjat
a) az elosztó hálózatra közvetlenül vagy közvetve csatlakozó
aa) felhasználó,
ab) erőmű,
ac) a közvetlen vezeték vagy magánvezeték engedélyese vagy üzemeltetője, valamint további elosztó,
illetve
b) az országhatárt keresztező elosztó vezetéken keresztül villamosenergia-szállítást végző
ba) az elosztó hálózatról történő villamosenergia-kiszállítás után és
bb) az elosztó hálózatra történő villamosenergia-beszállítás után
fizeti meg. 6. § Az  elosztó részére a  közvilágítási elosztási díjat az  elosztó hálózatra a  közvilágítási elosztó hálózaton keresztül
csatlakozó felhasználó fizeti meg.
II. FEJEZET
A RENDSZERHASZNÁLATI DÍJAK ALKALMAZÁSÁNAK ÉS MEGFIZETÉSÉNEK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
7. § A rendszerhasználati díjak a hálózathasználati szerződés részét képezik.
8. § A rendszerhasználati díjak és azok alkalmazási feltételei
a) belföldi villamosenergia-forgalom esetében a csatlakozási pontra vagy
b) villamos energia határon keresztül történő ki- és beszállítása esetében a  határkeresztezés elszámolási
pontjára
vonatkoznak. 9. § (1) A  villamos energia rendszerhasználati díjak, csatlakozási díjak és külön díjak meghatározásának keretszabályairól
szóló rendelet szerint a Ft/kWh mértékegységben megállapított rendszerhasználati díjakat a villamos energia egész
számú kWh-ban – a (2)–(6) bekezdésben foglaltakat is figyelembe véve – meghatározott havi mennyisége után kell
megfizetni.
(2) Kétirányú mérés esetén az  elszámolás alapját képező villamosenergia-mennyiségeket az  adott mérési ponton
a  kereskedelmi szabályzatban rögzített elszámolási mérési intervallumokban, irányonként kell megállapítani.
A  forgalomarányos – kWh-ra vetített – rendszerhasználati díjakat elszámolási időszakonként az  irányonként
elkülönített és összegzett villamosenergia-mennyiségek alapján, irányonként kell megfizetni.
(3) Ha az elszámolási mérés nem a csatlakozási ponton van, a mért villamos energia mennyisége a nem mért hálózati
szakasz veszteségével – a (4) bekezdésben foglaltak szerint – korrigálható.
(4) Ha a  mérési pont és a  csatlakozási pont feszültségszintje azonos, a  soros hálózati elemek veszteségét az  elosztói
szabályzat szerint kell meghatározni. Ha a  mérési pont és a  csatlakozási pont feszültsége nem azonos,
a villamosenergia-forgalom adatait – az  (5) vagy (6) bekezdésben foglaltak szerint – növelni vagy csökkenteni kell
a vételezési adatok csatlakozási pontra történő meghatározása érdekében.
(5) A terhelt transzformátor hatásos veszteségét
a) 500 kVA transzformátor névleges teljesítményig a mért energiaforgalom 2,5%-ával,
b) 501–1000 kVA transzformátor névleges teljesítmény között a mért energiaforgalom 1,5%-ával,
c) 1000 kVA transzformátor névleges teljesítmény felett a mért energiaforgalom 1%-ával
kell figyelembe venni.
(6) A  rendszerhasználó tulajdonában lévő, hálózatra kapcsolt terheletlen transzformátor esetében a  transzformátor
típusának megfelelő mérési lapokon feltüntetett, a  hálózathasználati szerződés mellékletében szereplő üresjárási
hatásos veszteséget (kWh/hó), valamint a  transzformátor egyedi fázisjavítása hiányában – a  meddő villamos
energiát (kVArh/hó) is el kell számolni a csatlakozási ponthoz tartozó rendszerhasználati díjakkal.
10. § (1) A villamos energia rendszerhasználati díjakat a hálózati engedélyes – egyéb megállapodás hiányában – havonta egy
alkalommal, az V. Fejezetben foglalt számlázási feltételek szerinti számla kiállításával alkalmazza.
(2) A rendszerhasználati díjak megfizetése – a (3) és (4) bekezdésben foglalt kivétellel – utólag történik.
 (3) Az elosztói alapdíj és az elosztói teljesítménydíj megfizetése előre esedékes.
 (4) Az  előrefizetős mérők esetében a  Ft/kWh mértékegységben megállapított rendszerhasználati díjak megfizetése is
előre, a mérők feltöltésekor, a feltöltött villamosenergia-mennyiség alapján esedékes.
11. § (1) Ha a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) elnöke által a  villamos energia
ellátás minimális követelményeit tartalmazó határozataiban megállapított minimális minőségi mutatószámok közül
legalább egy, a  (2)  bekezdésben meghatározott mértékű eltérést mutat, a  rendszerhasználati díjak alkalmazására
jogosult a  beszámolási évet követő naptári év július 1-je és december 31-e közötti időszakában az  elosztási
díjelemek vonatkozásában – az elosztói veszteség díj kivételével – a (2) és (3) bekezdésnek megfelelő díjcsökkentést
köteles alkalmazni az általa kiszolgált rendszerhasználók esetében.
(2) Az (1) bekezdés szerint kötelezően alkalmazandó díjcsökkentés mértéke
a) 1%, ha az  adott minimális minőségi mutatószám vonatkozásában a  teljesítés legalább 5%-kal, de 10%-nál
kisebb mértékben,
b) 2%, ha az adott minimális minőségi mutatószám vonatkozásában a teljesítés legalább 10%-kal
marad el a minimális minőségi követelménytől.
(3) Ha több minimális minőségi mutatószám esetében következik be a  (2)  bekezdésben meghatározott
teljesítéselmaradás, akkor a díjcsökkentés mértékét az érintett minimális minőségi mutatószámokra meghatározott
díjcsökkentési mértékek összeadásával kell megállapítani.
(4) A  díjcsökkentés az  elosztó számára külön felszólítás nélkül kötelező, és arról köteles a  rendszerhasználóit
tájékoztatni.
(5) Ha a villamosenergia-kereskedő vagy az egyetemes szolgáltató a felhasználó hálózati csatlakozási, hálózathasználati
és villamosenergia-vásárlási szerződéseit megbízottként, összevontan kezeli, és az  érintett villamosenergiakereskedő az  (1)–(4)  bekezdés szerinti díjcsökkentésben részesült, köteles a  díjcsökkentés teljes összegét
– egyetemes szolgáltató esetében a  Hivatallal egyeztetett módon – közvetlenül vagy közvetve az  érintett
felhasználóknak továbbadni.
5. Az elosztók közötti kiegyenlítő fizetések mértékére vonatkozó szabályok
12. § Az  átviteli rendszerirányító a  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: VET)
142. § (6) bekezdése szerinti kiegyenlítő fizetések érdekében, azon bevételi többletét, amelyet
a) az elosztó esetében az  átviteli díjnak az  elosztó hálózatra közvetlenül vagy közvetve csatlakozó,
a villamosenergia-rendszert vételezésre használó rendszerhasználó átviteli díját meghaladó része és
b) a díjfizetés alapjául szolgáló, 13. § (2) bekezdés szerinti villamosenergia-mennyiség
szorzata alapján realizál, a VET 144. § (2) bekezdése szerinti, utólag adott árengedmény jogcímen a Hivatal elnöke
által a  rendszerhasználati díjakról kiadott határozatában meghatározott arányok szerint köteles megosztani
az elosztói engedélyesek között.
III. FEJEZET
AZ ÁTVITELI DÍJ ALKALMAZÁSÁNAK SZABÁLYAI 13. § (1) Az átviteli díjat – a 9. §-ban és a (2)–(5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a villamos energia egész számú
kWh-ban meghatározott havi mennyisége után kell megfizetni.
(2) Az  elosztó az  átviteli és az  elosztó hálózat közötti elszámolási mérési pontoknak, az  elosztó hálózatok közötti
elszámolási mérési pontoknak, valamint az  elosztó hálózatára csatlakozó, 50 kW-nál nagyobb névleges
teljesítőképességű erőművek mérési pontjainak előjelhelyesen összegzett energiaforgalma után fizeti meg
az átviteli díjat az átviteli rendszerirányítónak.
(3) Az  átviteli hálózatra csatlakozó rendszerhasználó az  átviteli hálózati csatlakozási pontjainak összegzett
energiaforgalma után fizeti meg az  átviteli díjat az  átviteli rendszerirányítónak. Ha az  átviteli hálózatra csatlakozó
rendszerhasználónak elosztó hálózati csatlakozási pontja is van, akkor a rendszerghasználó az átviteli díjat az azon
mért energiaforgalom után – a 4. § (2) bekezdésével összhangban – az elosztónak fizeti meg.
(4) Az elosztó hálózatra csatlakozó rendszerhasználó az elosztó által havonta leolvasott – ennek hiányában jogszabály
vagy a  villamosenergia-ellátási szabályzatok szerint meghatározott – villamosenergia-mennyiség alapján fizeti
meg az átviteli díjat az elosztónak. Az energiaforgalom mérésének hiányában az elosztó és a rendszerhasználó a díj
alapjául szolgáló átalány villamosenergia-mennyiségben is megállapodhat.
(5) A villamos energiának az átviteli hálózatról történő kiszállításánál vagy az átviteli hálózatra történő beszállításánál
a  párhuzamos üzemű villamosenergia-rendszerek esetében menetrend alapján megállapított villamosenergiamennyiség alapján kell az átviteli rendszerirányító részére az átviteli díjat megfizetni.
IV. FEJEZET
AZ ELOSZTÁSI DÍJ ÉS A KÖZVILÁGÍTÁSI ELOSZTÁSI DÍJ ALKALMAZÁSÁNAK SZABÁLYAI
6. Elosztói alapdíj 14. § (1) Az  elosztói alapdíj éves díj, amelyet 12 egyenlő részletben havonta, vagy a  rendszerhasználóval történt
megállapodás alapján évente egy vagy több alkalommal kell csatlakozási pontonként megfizetni.
(2) Ha a  csatlakozási ponthoz nem tartozik külön mérés, erre a  csatlakozási pontra – a  (3)  bekezdésben foglalt
kivétellel – az elosztói alapdíj 30%-át kell megfizetni.
(3) Közvilágítási célra történő vételezés esetében az elosztói alapdíjat
a) mért felhasználás esetében mérési pontonként,
b) mérés hiánya esetén felhasználási helyenként
kell megfizetni.
(4) Ha a  magánvezetékre felhasználók is csatlakoznak, akkor a  magánvezetékre csatlakozó felhasználók az  elosztói
alapdíjat közvetlenül az elosztó részére fizetik meg.
(5) Ha az adott csatlakozási ponthoz tartozó mérés nem a csatlakozási pont feszültségszintjén történik, akkor az elosztói
alapdíjat a mérés feszültségszintjének megfelelően kell megfizetni.
7. Elosztói teljesítménydíj 15. § Az elosztói teljesítménydíj éves díj, amelyet 12 egyenlő részletben, havonta kell megfizetni.
16. § (1) A  profil elszámolású felhasználónak minősülő rendszerhasználó akkor köteles elosztói teljesítménydíjat fizetni, ha
olyan háztartási méretű kiserőművet üzemeltet, amelyre vonatkozóan
a) az üzembe helyezési szándékról szóló, a Vhr. 5. § (3) bekezdése szerinti igénybejelentés illetékes elosztóhoz
történő benyújtása, vagy
b) a névleges teljesítmény megnövelése
2017. március 31. utáni időpontban történik.
(2) Nem kell az  (1)  bekezdés szerinti elosztói teljesítménydíjat fizetni abban az  esetben, ha az  (1)  bekezdés szerinti
háztartási méretű kiserőmű úgy került kialakításra, hogy megfelelő műszaki berendezés megakadályozza
a  hálózatba történő visszatáplálást, és erről az  üzemeltető a  hálózathasználati szerződéshez kapcsolódóan
nyilatkozott.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti elosztói teljesítménydíjat a  (4)  bekezdés szerint meghatározott teljesítménydíj-fizetés
alapjába beszámítandó teljesítmény nagysága és az  (5)  bekezdés szerint meghatározott korrekciós tényező
szorzataként kW-ban kiszámított, egy tizedesjegyre kerekített teljesítményérték alapján kell megfizetni.
(4) A (3) bekezdés szerinti, teljesítménydíj-fizetés alapjába beszámítandó teljesítmény nagysága
a) a 4 kW-nál nem nagyobb hatásos teljesítményű háztartási méretű kiserőmű esetében 0 kW,
b) a 4 kW-nál nagyobb hatásos teljesítményű háztartási méretű kiserőmű esetében a 4 kW feletti rész.
(5) A  (3)  bekezdés szerinti korrekciós tényezőt az  (1-SCFA) értéken kell számításba venni, figyelembe véve a  (10) és
(11) bekezdésben foglaltakat is.
(6) Az  (1)  bekezdés szerinti elosztói teljesítménydíj esetében az  elszámolási időszak egy év. Az  első év kezdete
a háztartási méretű kiserőmű üzembe helyezésének napja, az elszámolási időszak vége az éves leolvasás időpontja.
(7) A (6) bekezdés alkalmazása tekintetében a háztartási méretű kiserőmű üzembehelyezésének napja
a) új háztartási méretű kiserőmű üzembehelyezése esetén az  ehhez kapcsolódóan az  elosztó által felszerelt
fogyasztásmérő berendezés felszerelésének a napja,
b) a névleges teljesítmény megnövelését célzó átalakítás esetén a  hálózathasználati szerződés módosítása
hatálybalépésének napja.
 (8) Ha a  rendszerhasználó személyében változás következik be vagy a  háztartási méretű kiserőmű műszaki
jellemzőiben a  jóváhagyott csatlakozási dokumentációhoz képest változás történik, akkor a  változás napját
–  a  hálózathasználati szerződés módosítása hatálybalépésének napját – megelőző napon az  elszámolási időszak
lezárul, és a változás napjával új elszámolási időszak kezdődik.
(9) A (8) bekezdés szerinti esetben, illetve az elosztói teljesítménydíj egyéb változása esetén az elszámolást időarányos
megosztás alapján kell végrehajtani.
(10) Ha a  (6) és (7)  bekezdés szerinti elszámolási időszak első napján a  termelés mennyiségének hiteles mérése nem
biztosított, a korrekciós tényezőt 1-es értéken kell figyelembe venni.
(11) Ha az elszámolási időszak első napján a termelés mennyiségének hiteles mérése biztosított, a korrekciós tényezőt
a havi elszámolások (havi részszámlák kiállítása) során 0,6 értéken kell figyelembe venni.
(12) A (11) bekezdés szerinti esetben utólagos elszámolásnak van helye az elszámolási időszakot követően.
 (13) Az  utólagos elszámolás kiindulópontját az  elszámolási időszak mérései szerinti SCFA alapján meghatározott
korrekciós tényező képezi. A felek
a) az ezen korrekciós tényezővel kiszámított éves teljesítménydíj-fizetési kötelezettség és
b) a havi teljesítménydíj-fizetések
különbségének megfelelően számolnak el egymással az  elosztó által kiállított soron következő havi számla
keretében.
17. § (1) Nem profil elszámolású felhasználó esetében az  elosztói teljesítménydíj fizetésének alapját – a  (2)  bekezdésben
foglalt kivétellel – a  hálózathasználati szerződésben rögzített, a  nem profil elszámolású felhasználó által
a  szerződéses időszakra igényelt legmagasabb (lekötött) teljesítmény (kW) képezi. A  lekötött teljesítmény
után a  teljesítménydíjat akkor is meg kell fizetni, ha azt a  nem profil elszámolású felhasználó nem veszi igénybe.
A  lekötött teljesítmény a  szerződéses évfordulók között, adott naptári hónap első napjától a  szerződéses időszak
végéig, a  nem profil elszámolású felhasználó kezdeményezésére, a  rendelkezésre álló teljesítmény mértékéig
növelhető, a  szerződéskötés éves fordulónapjain pedig – további egy éves szerződéses időszakra érvényesen –
mindkét irányban módosítható. Ha a szerződéskötés éves fordulónapján a  lekötött teljesítményt nem módosítják,
az legalább további egy évre érvényben marad, kivéve a szerződés megszűnésének esetét.
(2) Ha a rendszerhasználó nem rendelkezik hálózathasználati szerződéssel, a hálózathasználati szerződés megkötéséig,
vagy a korábban megkötött hálózathasználati szerződés érvényének lejártát követően, a teljesítménydíj fizetésének
alapját a rendelkezésre álló teljesítmény kW-ban kifejezett értéke képezi.
(3) A  kVA-ben meghatározott névleges csatlakozási (látszólagos) teljesítmény meghatározásának alapját képező
áramértéket
a) kismegszakító és késes olvadóbiztosító betét alkalmazása esetén a  névleges áramerősségek fázisonkénti
összegzésével,
b) beállítható túláramvédelemmel ellátott megszakító alkalmazása esetén a  beállított (de egy óránál nem
hosszabb idő alatt) kioldó áram fázisonként beállított értékei összegével
kell figyelembe venni.
(4) A  kVA-ben meghatározott rendelkezésre álló (látszólagos) teljesítményből a  legnagyobb leköthető teljesítmény
kW-ban kifejezett értékét
a) a meddő energia mérése esetén cos fi = 1,
b) a meddő energia mérésének hiányában cos fi = 0,9
értékkel kell kiszámítani.
(5) Ha a  rendszerhasználó a  teljesítményigényének vagy az  egyidejű legmagasabb teljesítményigényének
biztonságosabb kielégítése érdekében – a  villamosenergia-ellátási szabályzatokban meghatározott – többirányú
hálózati ellátást kíván igénybe venni, és azt az  elosztó hálózati engedélyessel kötött hálózati csatlakozási, illetve
hálózathasználati szerződésben is rögzítették, akkor a rendszerhasználónak az ezen ellátáshoz tartozó csatlakozási
pontokra lekötött teljesítmények után is meg kell fizetnie az elosztói teljesítménydíjat.
(6) Ideiglenes rendszerhasználat esetében közép- és nagyfeszültségű csatlakozásnál az első túláramvédelem beállított
értékével számított teljesítmény alapján kell a teljesítménydíjat a vételezés időtartamára vonatkozóan felszámítani.
(7) A  közvilágítási célra vételező felhasználók esetében a  teljesítményüket a  közvilágítási lámpatestek beépített
teljesítményével, azaz a  fényforrásnak az  előtét, a  gyújtó és a  lámpatestbe épített feszültségszabályzó
teljesítményfelvételével növelt névleges villamos teljesítményével kell figyelembe venni. Ha a  közvilágítási
berendezés fényáramszabályzóval van ellátva, akkor a közvilágítási berendezés számított teljesítményét – az elosztó
üzletszabályzatában rögzített módon – a szabályzóberendezés által beállított legnagyobb feszültségnek megfelelő
szabályozási tényezővel kell módosítani.
(8) A  vízügyi igazgatóságok kezelésében, továbbá a  vízitársulatok kezelésében álló és helyi vízrendezési, valamint
vízkár-elhárítási feladatok ellátása érdekében működtetett ár- és belvízvédelmi szivattyútelepek esetében az adott
hónapra vonatkozó teljesítménydíjat az  adott hónapot követően kell elszámolni oly módon, hogy a  fizetendő
teljesítménydíj megegyezzen az  adott hónapban mért legnagyobb teljesítmény-igénybevételnek megfelelő éves
teljesítménydíj 1/12 részével.
(9) A  rendszerhasználó előzetesen bejelentett teljesítménytúllépést szerződéses évenként legfeljebb három
alkalommal, alkalmanként legfeljebb egy naptári hónapra kérhet, amelyet az  elosztó – a  rendelkezésre álló
teljesítmény mértékéig – köteles biztosítani. A  rendszerhasználó a  lekötött teljesítmény túllépése iránti igényét
legkésőbb három munkanappal az igénybevételt megelőzően köteles bejelenteni az érintett elosztónak.
(10) Ha a  rendszerhasználó a  lekötött teljesítmény túllépését az  elosztónak előzetesen bejelentette, és azt az  elosztó
engedélyezte, akkor a  teljesítménytúllépésért fizetendő díj mértéke (a teljesítménytúllépés hónapjára) az  éves
teljesítménydíj 1/10 része a túllépés minden kW-jára.
(11) A  lekötött teljesítmény nem engedélyezett túllépése esetén a  rendszerhasználó a  túllépés minden megkezdett
kW-jára havonta a  Hivatal elnöke által a  rendszerhasználati díjakról kiadott határozatában megállapított éves
teljesítménydíj 1/4 részének megfelelő teljesítménydíjat köteles fizetni.
8. Elosztói forgalmi díj, elosztói veszteségdíj, elosztói menetrend kiegyensúlyozási díj
18. § (1) Az  elosztó hálózatra csatlakozó rendszerhasználó számára az  elosztó által legalább havi gyakorisággal leolvasott,
két mérőállás közötti villamosenergia-mennyiség (egész számú kWh-ban meghatározott) különbözete – ennek
hiányában a  legutolsó elszámoló számla alapján vagy a  villamosenergia-ellátási szabályzatok szerint egy hónapra
megállapított villamos energia (egész számú kWh-ban meghatározott) mennyisége – jelenti a díjfizetés alapját.
(2) Az  energiaforgalom mérésének hiányában az  elosztó és a  rendszerhasználó az  elosztói forgalmi díj, az  elosztói
veszteség díj és az  elosztói meddő energia díj alapjául szolgáló átalány villamosenergia-mennyiségben is
megállapodhat.
(3) A villamos energiának az elosztó hálózatról történő kiszállításánál vagy az elosztó hálózatra történő beszállításánál
a  menetrend alapján megállapított villamosenergia-mennyiség vagy a  mért energiaforgalom jelenti a  díjfizetés
alapját.
(4) Közvilágítási célra történő vételezés esetében
a) a mért fogyasztás,
b) a 17. § (7) bekezdésben meghatározott teljesítmény és a közvilágítási naptár, vagy más módon megállapított
világítási időtartam szorzata alapján számított fogyasztás vagy
c) ha a  közvilágítás fényáramszabályzóval van ellátva, akkor – mérés hiányában – az  érintett engedélyes
üzletszabályzatában rögzített módon, a  szabályozási tényezőt (tényezőket) figyelembe vevő számítással
meghatározott fogyasztás
jelenti a díjfizetés alapját. 9. Elosztói meddő energia díj
19. § (1) A  meddő villamos energia elszámolását a  rendszerhasználó által a  közcélú hálózatból vételezett (induktív) vagy
betáplált (kapacitív) meddő villamos energia elszámolására kell alkalmazni bármely feszültségszintű csatlakozás
esetében.
(2) Az elosztó
a) a  csatlakozási ponton mért hatásos villamos energia mennyisége és a  meddő villamos energia méréséhez
szükséges feltételek műszaki-gazdasági vizsgálata vagy
b) a rendszerhasználóval kötött megállapodás
alapján eltekinthet a meddő villamos energia mérésétől és elszámolásától.
(3) A  rendszerhasználó csak az  indokolt mértékig kötelezhető kompenzálásra, és a  meddő villamos energia utáni
díjfizetésre. A kompenzálásnak az adott villamos fogyasztási helyen indokolt mértékéről a  szerződő felek közösen
állapodnak meg.
(4) A  meddő villamos energiát – jogszabályban vagy külön megállapodásban foglalt eltérés hiányában –
a  feszültségszintenként mért hatásos villamosenergia-mennyiségeket alapul véve, az  alábbiak szerint kell
elszámolni:
a) nagyfeszültségű csatlakozás esetében az elszámolási időszakban vételezett hatásos villamos energia 40%-át
meg nem haladó induktív meddő villamos energia díjmentes,
b) középfeszültségű csatlakozás esetében az elszámolási időszakban vételezett hatásos villamos energia 30%-át
meg nem haladó induktív meddő villamos energia díjmentes,
c) kisfeszültségű csatlakozás esetében az  elszámolási időszakban vételezett hatásos villamos energia 25%-át
meg nem haladó induktív meddő villamos energia díjmentes.
 (5) Az elosztó a kapacitív meddő villamos energia és a (4) bekezdésben meghatározott mértéket meghaladó induktív
meddő villamos energia után a  Hivatal elnöke által a  rendszerhasználati díjakról kiadott határozatában előírt
elosztói meddő energia díj megfizetését kérheti.
10. Az elosztási díj alkalmazásának egyéb különös szabályai és a közvilágítási elosztási díj alapja
20. § (1) A  közép/kisfeszültségű csatlakozáshoz tartozó elosztási díjjal – a  közvilágítási célú vételezés kivételével – csak
a  legalább 3×80 A  névleges csatlakozási teljesítménnyel rendelkező, nem profil elszámolású felhasználók
számolhatók el.
(2) A közvilágítási célú vételezést a profil elszámolású fogyasztókra meghatározott közép/kisfeszültségű elosztási díjjal
kell elszámolni.
(3) A kisfeszültségű csatlakozás kisfeszültségű profilos elosztási díját köteles megfizetni
a) a profil elszámolású felhasználó (a közvilágítási célra vételező felhasználó kivételével), és
b) az okos mérés bevezetését célzó mintaprojektben részt vevő, 3×80 A-t nem meghaladó névleges csatlakozási
teljesítményű, kisfeszültségen csatlakozó felhasználó.
 (4) A  kisfeszültségi csatlakozás kisfeszültségű vezérelt elosztási díját köteles megfizetni – figyelembe véve
az (1) bekezdésben foglaltakat – a felhasználó (a közvilágítási célra vételező felhasználó kivételével)
a) a  bármely, szakaszosan is biztonságosan üzemeltethető, külön mért – az  elosztó vezérlőberendezésével
vezérelt felhasználói áramkörre állandó jelleggel, megfelelő segédeszköz hiányában állagsérelem nélkül
nem leválasztható módon, nem dugaszolhatóan csatlakoztatott, arról más áramkörre nem átkapcsolható –
felhasználói berendezés fogyasztása,
b) annak a  +2 Celsius fok levegőhőmérsékletnél és +35 Celsius fok előremenő vízhőmérsékletnél mérve
legalább 3 jósági fokú hőszivattyúnak, és a  napenergiából és egyéb megújuló energiaforrásokból nyert
hőt épület hőellátására hasznosító berendezésnek az  üzemeltetését közvetlenül szolgáló – a  külön mért
felhasználói áramkörre állandó jelleggel, nem dugaszolással, arról kizárólag az állag sérelme nélkül megfelelő
eszközzel leválasztható módon csatlakoztatott – készüléknek a központi fűtésről és melegvíz-szolgáltatásról
szóló kormányrendelet szerinti fűtési idény alatti villamosenergia-fogyasztása,
c) ha az  adott felhasználási helyen kizárólag a  megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával
termelt villamos energia kötelező átvételéről szóló kormányrendelet szerinti mélyvölgy időszakban használ
fel villamos energiát, akkor ezen villamosenergia-fogyasztás
után.
 (5) A  kisfeszültségi csatlakozás kisfeszültségű idősoros elosztási díjat köteles megfizetni a  kisfeszültségű csatlakozású
nem profil elszámolású felhasználó.
 (6) A  vezérelt felhasználók felhasználói berendezése az  elosztó által vezérelt felhasználói áramkörre csak állandó
jelleggel, megfelelő segédeszköz (szerszám) hiányában állagsérelem nélkül nem leválasztható módon, nem
dugaszolhatóan csatlakoztatható. A  hálózati engedélyes jogosult ellenőrizni a  vezérelt áramkör, valamint az  arra
kapcsolt felhasználói berendezések jogszabálynak való megfelelőségét. A jogszabályi rendelkezések be nem tartása
a hálózathasználati szerződés megszegésének minősül, aminek megállapítása esetén az elosztó által vezérelt, mért
fogyasztást is a kisfeszültségű profilos (nem vezérelt) elosztási díjjal kell elszámolni.
(7) A közvilágítási elosztási díj fizetésének alapját a közvilágítási elosztó hálózatról vételezett, 16. § (4) bekezdése szerint
meghatározott villamosenergia-mennyiség képezi.
V. FEJEZET
A VILLAMOS ENERGIA RENDSZERHASZNÁLATI DÍJAK SZÁMLÁZÁSI FELTÉTELEI
11. Az átviteli rendszerirányító által kibocsátott számlák 21. § (1) Az átviteli rendszerirányító havonta egy számlát állíthat ki a díjfizetésre kötelezetteknek.
 (2) A számla tartalmazza:
a) a  tárgyhó utolsó napján 24.00 órakor történt leolvasásokon alapuló, a  13.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti
villamosenergia-mennyiséget (energiaforgalmat),
b) az átviteli díjat,
c) a kötelezettnek az a) és b) pont alapján a tárgyhóra számított teljes fizetési kötelezettségét.
22. § (1) Az  átviteli rendszerirányító a  számla kiállításával megegyező időpontban határozza meg a  12.  § (1)  bekezdése
szerinti árengedmény elosztónkénti összegét, amelyről számlával egy tekintet alá eső okiratot állít ki az  elosztók
részére. Ezzel egyidejűleg az átviteli rendszerirányító köteles az engedmény mértékének ellenőrzéséhez szükséges
összesített villamosenergia-forgalmi adatokról az elosztókat tájékoztatni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti árengedmény megfizetése a  számla kiegyenlítését követően, a  számla fizetési határidejét
követő banki napon, az átviteli rendszerirányító által az elosztók részére kibocsátott, számlával egy tekintet alá eső
okirat alapján történik.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti számlával egy tekintet alá eső okiratban szereplő összeg az  átviteli rendszerirányító által
az  elosztók részére nyújtott utólagos árengedménynek minősül, amit az  elosztók – tájékoztatási kötelezettségük
során – a Hivatal számára elkülönülten is kötelesek kimutatni.
12. Az elosztó által kibocsátott számlák 23. § (1) Az  elosztó havonta egy, a  villamosenergia-ellátási szabályzatokkal összhangban álló rész- vagy elszámoló számlát
állíthat ki, és nyújthat be a díjfizetésre kötelezetteknek.
(2) A számlák tartalmazzák feszültségszintenként
a) a rendszerhasználati díjakat, díjanként és díjelemenként,
b) a  rendszerhasználati díjfizetés alapjául szolgáló mennyiségeket (a csatlakozási pontok számát,
a teljesítményt, a villamos energia mennyiségét),
c) a kötelezett által fizetendő rendszerhasználati díjösszegeket díjelemenként.
24. § (1) Ha villamosenergia-kereskedő vagy az egyetemes szolgáltató a  felhasználó hálózati csatlakozási, hálózathasználati
és villamosenergia-vásárlási szerződéseit megbízottként, összevontan kezeli, a  villamosenergia-kereskedő vagy
az  egyetemes szolgáltató részére benyújtott számlának – 23.  § (2)  bekezdésében foglaltakon túl – a  következő
adatokat is tartalmaznia kell:
a) az elosztói alapdíj fizetési alapjául szolgáló elosztó hálózati csatlakozási pontok számát feszültségszintenként,
ezen belül kisfeszültségen tarifasoronként is összegezve,
b) az elosztói teljesítménydíj fizetés alapjául szolgáló teljesítményeket feszültségszintenként összegezve,
c) a  legalább havi gyakorisággal leolvasott rendszerhasználók esetében a  tényleges villamosenergia
mennyiségeket feszültségszintenként, ezen belül kisfeszültségen tarifasoronként is összegezve,
d) a c) pontba nem tartozó rendszerhasználókra az elosztóval kötött megállapodás alapján – a villamosenergia
ellátási szabályzatokkal összhangban – rögzített, a havonkénti fogyasztói rész- vagy végszámlákban szereplő
villamosenergia-mennyiségeket feszültségszintenként, ezen belül kisfeszültségen tarifasoronként is
összegezve.
(2) A  közvilágítási felhasználó részére benyújtott számlának – 23.  § (2)  bekezdésben foglaltakon túl – a  következő
részletezett adatokat is tartalmaznia kell:
a) az elosztói alapdíj fizetés alapjául szolgáló mérési pontok vagy felhasználási helyek számát,
b) a közvilágítási berendezések teljesítményét,
c) az  elosztói forgalmi díj, veszteség díj, meddő energia díj és a  közvilágítási elosztási díj megfizetéséhez
az elszámolás alapjául szolgáló villamosenergia-mennyiségeket.
 (3) A részszámlákon a fogyasztásarányos rendszerhasználati díjak – a tételenkénti feltüntetés helyett – összevontan is
szerepeltethetők. HARMADIK RÉSZ
CSATLAKOZÁSI DÍJAK VI. FEJEZET
A CSATLAKOZÁSI DÍJRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK
25. § (1) E rendelet csatlakozási díjra vonatkozó rendelkezéseit – a 31. § (1) bekezdés c) pontjában, a 32. § (3) bekezdésében
és a 33. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt kivétellel – csatlakozási pontonként önállóan kell alkalmazni.
(2) A hálózati engedélyesek egymás hálózatára történő csatlakozásánál csatlakozási díjat nem fizetnek.
 (3) A csatlakozási díjakat a csatlakozást igénylő annak a hálózati engedélyesnek a részére fizeti meg, akinek a hálózatára
csatlakozik vagy csatlakozni kíván.
 (4) A  hálózati engedélyes a  csatlakozást igénylőtől a  közcélú hálózatra való új csatlakozáshoz igényelt villamos
teljesítmény, illetve a közcélú hálózaton már rendelkezésre álló teljesítményen felüli többletteljesítmény nyújtásáért
az e rendeletben foglaltakon kívüli díjat nem kérhet.
(5) Ha a csatlakozás beruházást igényel a közcélú hálózaton, akkor
a) az e rendelet szerint a csatlakozási díjak megfizetése ellenében a hálózati engedélyes által vagy
b) a  csatlakozást igénylő és a  hálózati engedélyes közötti megállapodás alapján a  csatlakozást igénylő saját
beruházásában
a csatlakozási pontig megépített és üzembe helyezett vezetékek, átalakító és kapcsoló berendezések a  hálózati
engedélyes tulajdonában lévő közcélú hálózat részét képezik.
(6) Abban az  esetben, ha a  hálózati engedélyes igénye miatt van szükség a  legkisebb költség elvének megfelelő
– a jogszabályi előírásokat is figyelembe vevő – csatlakozásnál magasabb költséggel megvalósítható csatlakozásra,
akkor a csatlakozást igénylővel szemben a legkisebb költség elvének megfelelően létesíthető csatlakozáshoz tartozó
díjfizetési szabályokat kell alkalmazni.
(7) A  befizetett csatlakozási díjak összegét a  hálózati engedélyes külön, a  csatlakozások érdekében megvalósított
beruházásokhoz hozzárendelve tartja nyilván, és azt kizárólag hálózatfejlesztésre vagy a 26. § (2) bekezdés és a 33. §
(5) és (6) bekezdés szerinti visszafizetésekre használhatja fel.
(8) A VET 9.  § (1)  bekezdésében foglaltak végrehajtása érdekében az  elosztók minden naptári év utolsó hónapjában
honlapjukon tájékoztatást nyújtanak a  működési területükön megvalósítható csatlakozási lehetőségekről.
A  tájékoztatás tartalmára, a  jelentkezési eljárásra és a  csatlakozási igények kielégítésére vonatkozó
részletszabályokat az elosztói szabályzat tartalmazza.
26. § (1) Ha
a) a  rendszerhasználó az  adott csatlakozási ponton rendelkezésre álló teljesítményének egy részét
a teljesítmény rendelkezésre állásától számítva legalább 12 hónapon keresztül nem veszi igénybe,
b) ezt követően a  hálózati engedélyes írásban kezdeményezi a  rendszerhasználónál a  rendszerhasználó
rendelkezésére álló teljesítmény csökkentését,
c) ezt a rendszerhasználó a kezdeményezés kézhezvételétől számított 15 napon belül nem kifogásolja és
d) a rendszerhasználónak a hálózati engedélyessel szemben nincs lejárt esedékességű díjfizetési kötelezettsége,
akkor a  hálózati engedélyes visszafizeti a  rendszerhasználó részére – a  rendelkezésre álló teljesítmény
csökkenésének ellenértékeként a  rendszerhasználó által az  adott csatlakozási ponthoz tartozóan korábban – de
10  évnél nem régebben – megfizetett csatlakozási díj (kis- és középfeszültségű vételezésre történt csatlakozás
esetén csak az alapdíj) nominális összegének a teljesítménycsökkentés mértékének megfelelő részét.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti visszafizetést követően a  rendszerhasználó ugyanarra a  csatlakozási pontra
a  későbbiekben bármikor az  aktuálisan rendelkezésre állónál magasabb teljesítményre nyújt be igényt, akkor
a csatlakozási díjakat e többletteljesítményre vonatkozóan a kérelem benyújtásakor hatályos szabályok szerint fizeti
meg.
VII. FEJEZET
A NEM TÉTELESEN MEGÁLLAPÍTOTT CSATLAKOZÁSI DÍJ ALKALMAZÁSÁNAK SZABÁLYAI
13. Az erőmű – kivéve a háztartási méretű kiserőművet – és a nagyfeszültségű hálózatra csatlakozást
igénylő felhasználó által fizetendő csatlakozási díj alkalmazásának szabályai
27. § (1) Erőmű – kivéve a  háztartási méretű kiserőművet – (e Fejezet alkalmazásában a  továbbiakban: erőmű) és
nagyfeszültségű hálózatra csatlakozást igénylő esetében a hálózati engedélyes által a csatlakoztatáshoz a közcélú
hálózaton megvalósított beruházás műszaki tartalma alapján készített költségbecslés alapulvételével kell
a  csatlakozási díjat előzetesen megfizetni. Ha a  szükséges fejlesztés tényleges költsége eltér a  költségbecslésben
szereplő várható költségtől, akkor a  megvalósított létesítmények üzembe helyezése után a  felek között utólagos
elszámolásnak van helye.
(2) Erőmű – kivéve a VET 35. § (3) bekezdése szerinti erőművet (termelőt) – és nagyfeszültségű hálózatra csatlakozást
igénylő esetében a csatlakozási díj megállapításához figyelembe vehető az adott hálózati engedélyes 5 évnél nem
régebbi azon hálózati beruházásainak nettó értéke, amelyek révén az erőmű vagy a rendszerhasználó teljesítmény-,
illetve csatlakoztatási igényének kielégítése lehetővé vált. Ezen értéket a  hálózati engedélyes független műszakigazdasági szakvélemény figyelembevételével határozza meg.
28. § (1) A létrejövő új erőmű vagy meglévő erőmű új, a meglévő csatlakozási teljesítmény felett többletteljesítményt igénylő
erőműegysége csatlakozási díjkedvezményre jogosult, ha
a) kizárólag a  Vhr. 7. számú melléklet a)  pont aa)–ad)  alpontjai szerint elsődlegesnek minősülő megújuló
energiaforrásokkal működtethető vagy
b) az  a)  pontban foglaltakon kívüli, de a  Vhr. 7. számú melléklet a)  pontja szerint elsődlegesnek minősülő
megújuló energiaforrásokkal részben vagy egészben működtethető, és az erőmű üzemeltetője vállalja, hogy
az új erőmű vagy erőműegység összes végtermékének előállításához évenként, a működés megkezdésének
évét követő első naptári év elejétől az ötödik naptári év végéig számítva éves átlagban
ba) legalább 70%-ban vagy
bb) legalább 90%-ban
a Vhr. 7. számú melléklet a) pontja szerint elsődlegesnek minősülő megújuló energiaforrást használ.
 (2) A  csatlakozási díjkedvezmény szempontjából nem tekinthető új erőműnek vagy erőműegységnek az  a  műszaki
megoldás, amelyik – a villamos energia hálózatra adására szolgáló vezetékeket és egyéb villamos berendezéseket
kivéve – a  villamosenergia-termelés tekintetében bármilyen módon műszakilag kapcsolódik egy már meglévő
erőműhöz vagy erőműegységhez, vagy azzal közös főberendezést tartalmaz.
(3) A  csatlakozási díjkedvezményt igénylő erőmű üzemeltetője (e § alkalmazásában a  továbbiakban: csatlakozási
díjkedvezményt igénylő) a csatlakozási szerződés megkötése előtt írásban nyilatkozik a hálózati engedélyes részére
arról, hogy a csatlakozási díjkedvezményt igénybe kívánja venni.
(4) A  csatlakozási díjkedvezményt igénylő a  (3)  bekezdésben foglalt nyilatkozatban foglaltak igazolása érdekében
legkésőbb az  üzembe helyezést követő egy hónapon belül kérelmezi a  Hivatalnál a  csatlakozási díj számításánál
figyelembe vett új erőmű, illetve erőműegységei vonatkozásában a megújuló energiaforrásból és a nagy hatásfokú
kapcsolt energiatermelésből nyert villamos energia származásának igazolásáról szóló kormányrendelet szerinti
minősítést.
(5) A  csatlakozási díjkedvezményt igénylő (1)  bekezdés b)  pont szerinti vállalásának a  csatlakozó új erőmű – vagy
a csatlakozási többletteljesítményt szükségessé tevő új erőműegységek – működtetéséhez felhasznált
a) elsődlegesnek minősülő megújuló energiaforrások gigajoule-ban (GJ) mért mennyiségének és
b) összes elsődleges energiaforrás gigajoule-ban (GJ) mért mennyiségének
egymáshoz viszonyított aránya alapján számolva kell teljesülnie.
(6) A csatlakozási díjkedvezmény
a) az (1) bekezdés a) pontja esetében a csatlakozási díj 50%-a,
b) az (1) bekezdés b) pont ba) alpontja esetében a csatlakozási díj 30%-a,
c) az (1) bekezdés b) pont bb) alpontja esetében a csatlakozási díj 50%-a.
(7) Az  (1)  bekezdés szerinti jogosultsággal kapcsolatos feltételek teljesülését a  Hivatal ellenőrzi és amennyiben
megállapítja, hogy
a) az  erőmű, illetve annak a  csatlakozási díjkedvezmény számításánál figyelembe vett egy vagy több
erőműegysége a (4) bekezdés szerinti minősítést nem kapta meg, akkor a kapott csatlakozási díjkedvezményt
egy összegben,
b) az  erőmű, illetve annak a  csatlakozási díjkedvezmény számításánál figyelembe vett egy vagy több
erőműegysége által kapott, (4) bekezdés szerinti minősítést a működés megkezdésétől számított 5 éven belül
visszavonta, akkor a kapott csatlakozási díjkedvezmény 5 éven belüli, a minősítéssel már nem érintett időszak
hosszával arányos részét, vagy
c) az (1) bekezdés b) pontja szerinti erőmű által felhasznált elsődlegesnek minősülő megújuló energiaforrások
aránya az adott naptári évben – a működés megkezdésének évét követő 1. naptári év elejétől az 5. naptári
év végéig számítva – nem érte el az  (1)  bekezdés b)  pontja szerint általa előzetesen vállalt százalékos
határértéket, akkor a kapott csatlakozási díjkedvezmény 20%-át (évente)
az erőmű üzemeltetője a Hivatal határozata alapján visszafizeti a hálózati engedélyes részére.
14. A háztartási méretű kiserőmű csatlakozási díjára vonatkozó szabályok
29. § (1) A háztartási méretű kiserőművekre a VET 35. § (4) bekezdése szerint vonatkozó teljesítményhatár 3×63 Amper.
 (2) Háztartási méretű kiserőmű csatlakozása esetén a  vételezésre és a  betáplálásra igényelt teljesítmény közül
a nagyobbik alapulvételével, de minden esetben a rendszerhasználókra vonatkozó, a 31–34. §-ban foglalt szabályok
szerint kell a csatlakozási díjat megfizetni, amely teljesítmény vételezésre és betáplálásra is igénybe vehető.
(3) A  vételezésre rendelkezésre álló teljesítménynél nem nagyobb betáplálási teljesítményigény esetén nem kell
csatlakozási díjat fizetni.
15. Az ideiglenes csatlakozást kérő által fizetendő csatlakozási díj alkalmazásának szabályai
30. § Az  ideiglenes csatlakozási ponton túli – nem közcélú – vezetékek létesítése és bontása az  ideiglenes csatlakozást
kérő feladata, ezek költségeit az ideiglenes csatlakozást kérő viseli.
VIII. FEJEZET
A KÖZÉP- VAGY KISFESZÜLTSÉGŰ KÖZCÉLÚ HÁLÓZATRA CSATLAKOZÓ FELHASZNÁLÓK ÁLTAL FIZETENDŐ
CSATLAKOZÁSI DÍJ ALKALMAZÁSÁNAK SZABÁLYAI
16. Csatlakozási alapdíj 31. § (1) Csatlakozási alapdíjat nem fizet
a) az  erőmű a  betáplálási csatlakozási ponton jelentkező rendszerhasználói igény tekintetében a  segédüzemi
teljesítményigényének mértékéig,
b) a felhasználó a felhasználási helyen az igénybejelentés időpontjában már rendelkezésére álló teljesítményért,
c) a kisfeszültségű vételezés céljából csatlakozást igénylő felhasználási helyenként egy csatlakozási pont esetén,
ha annál a csatlakozási pontnál a  fázisonként igényelt névleges áramerősségek összege – az új csatlakozási
igény alapján vagy a már meglévő szerződésben szereplő érték és a többletigény együttes figyelembevétele
alapján számítva – nem haladja meg a 32 Ampert.
(2) Ha a felhasználó által igényelt teljesítmény meghaladja az (1) bekezdés szerinti teljesítményhatárokat, a csatlakozási
alapdíjat csak az e feletti teljesítmény után fizeti meg.
(3) A  közcélú hálózaton már rendelkezésre álló teljesítményen felüli többletteljesítmény-igény esetén a  csatlakozási
alapdíjat a többletteljesítményt igénylő az igényelt többletteljesítménynek megfelelően fizeti meg, figyelembe véve
az (1) és (2) bekezdésben foglaltakat is.
(4) Ha az  egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználó az  adott csatlakozási pontra vonatkozóan – a  nem vezérelt
vételezésen kívül – a villamos energia egyetemes szolgáltatás árképzéséről szóló miniszteri rendelet szerinti
a) időszakos, külön mért, vezérelt, illetve
b) idényjellegű, külön mért
vételezésre (felhasználásra) is igényel villamos teljesítményt, akkor a  csatlakozási alapdíjat – feltéve, hogy
az  idényjellegű, külön mért vételezés esetében a  külön mért áramkör túláramvédelmi készülékének névleges
teljesítménye (áramerősség-értéke) nem haladja meg a  villamos energia egyetemes szolgáltatás árképzéséről
szóló miniszteri rendeletben meghatározott, ilyen vételezésre jogosult felhasználói berendezések igényelt
névleges csatlakozási teljesítményét – csak a  legnagyobb rendelkezésre álló teljesítményt igénylő vételezési mód
teljesítménye után fizeti meg, figyelembe véve az (1)–(3) bekezdésben foglaltakat is.
17. A csatlakozóvezeték díja 32. § (1) Csatlakozóvezeték díjat nem fizet a  csatlakozást igénylő a  csatlakozóvezeték létesítéséért, ha az  igényének
kielégítése érdekében kiépítésre kerülő kisfeszültségű csatlakozóvezeték egy rendszerhasználóra jutó hossza nem
haladja meg
a) szabadvezetékes csatlakozás esetén a 30 métert,
b) földkábeles csatlakozás esetén a 15 métert.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vezetékhosszokon a nyomvonalhossz vízszintes vetületi hossza értendő.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti díjmentesség felhasználási helyenként egy csatlakozási pont esetében alkalmazandó.
18. A közcélú vezeték díja 33. § (1) Ha a csatlakozást igénylő igényének kielégítése érdekében
a) kisfeszültségű közcélú elosztó hálózat kiépítése szükséges, akkor felhasználási helyenként legfeljebb egy
csatlakozási pontra rendszerhasználóként,
aa) szabadvezeték (beleértve a szigetelt szabadvezetéket is) esetén legfeljebb 50 méter,
ab) földkábel esetén legfeljebb 25 méter
hosszúságú közcélú vezetéket,
b) középfeszültségű hálózat kiépítése szükséges, akkor kisfeszültségű vételezésnél új közép/kisfeszültségű
transzformátorállomásonként, középfeszültségű vételezésnél csatlakozási pontonként,
ba) szabadvezeték esetén legfeljebb 250 méter,
bb) földkábel esetén legfeljebb 125 méter
hosszúságú közcélú vezetéket, valamint a  szükséges új nagy/középfeszültségű és közép/középfeszültségű
transzformátorállomást
az elosztó pótlólagos díjfizetés nélkül létesíti, valamint a  már rendelkezésre álló hálózat kapacitását a  szükséges
mértékben megnöveli.
(2) A kiindulási ponttól mért teljes vezetékhosszokon, valamint a közcélú vezeték díjának megállapítása szempontjából
számításba vehető, az  (1)  bekezdésben meghatározottakon felüli vezetékhosszokon kisfeszültségű csatlakozás
esetén a  leágazási pontig, középfeszültségű csatlakozás esetén a  csatlakozási pontig megvalósítandó nyomvonal
vízszintes vetületi hossza értendő.
(3) A  magánvezeték csatlakozási pontjáig kiépítendő közcélú hálózat esetében a  közcélú vezeték díjának több
rendszerhasználó közötti megosztására vonatkozó megállapodást a beruházó, illetve a magánvezeték üzemeltetője
is megkötheti a  hálózati engedélyessel. A  közcélú vezeték díjának megfizetésével, illetve visszatérítésével
kapcsolatos további részletes szabályokat villamosenergia-ellátási szabályzat (elosztói szabályzat) határozza meg.
(4) Ha a  csatlakozási díjfizetés alapján létesült közcélú vezetékre annak üzembe helyezésétől számított 10 éven belül
újabb rendszerhasználó kíván csatlakozni, akkor az  újonnan csatlakozó, leendő rendszerhasználó által fizetendő
közcélú vezeték díj megegyezik az adott közcélú vezeték építése kapcsán az érintett rendszerhasználók által addig
fizetett közcélú vezeték létesítési díjösszeg egy rendszerhasználóra – beleértve az új csatlakozást igénylőt is – eső
értékével.
(5) A  hálózati engedélyes a  (4)  bekezdés szerint az  új csatlakozást igénylőtől beszedett közcélú vezeték díjat – eltérő
megállapodás hiányában – egyenlő arányban visszatéríti az  adott közcélú vezeték létesítése kapcsán, illetve
a létesítést követően csatlakozási díjat fizető rendszerhasználók részére.
(6) Ha a hálózati engedélyes saját kockázatára a már ismert rendszerhasználók igényét meghaladó hosszúságú közcélú
vezetéket létesít, akkor az erre a vezetékszakaszra később csatlakozó rendszerhasználóktól a közcélú vezeték díját
az (1)–(2) bekezdések e vezetékszakaszra történő alkalmazásával kérheti a létesítés évétől számított 5 évig.
19. Egyéb díjalkalmazási szabályok 34. § Ha a  kis- vagy a  középfeszültségű hálózatra csatlakozást igénylő a  legkisebb költség elvének megfelelő – de
az egyéb jogszabályi előírásokat is figyelembe vevő – csatlakozáshoz képest az igényelt
a) vezetékhosszak,
b) műszaki megoldás vagy
c) hatósági, illetve szakhatósági eljárás
miatt csak magasabb költséggel megvalósítható csatlakozást kér, akkor a csatlakozást igénylő – a villamosenergiaellátási szabályzatban (elosztói szabályzat) foglaltakra is figyelemmel – a hálózati engedélyes részére a 31–33. §-ok
szerinti csatlakozási díjakon felül a  ténylegesen megvalósuló beruházás aktivált értéke és a  legkisebb költségű
változatnak megfelelő beruházás villamosenergia-ellátási szabályzat (elosztói szabályzat) szerinti, elméletileg
meghatározott aktiválási értéke közötti különbség 70%-át is megfizeti.
NEGYEDIK RÉSZ
KÜLÖN DÍJAK 20. Külön díj ellenében végezhető szolgáltatások felhasználói igény alapján
35. § (1) Az  elosztó külön díjat kérhet – a  külön díjak meghatározásának szabályairól szóló rendeletben foglaltak szerint –
a felhasználó által igényelt következő, külön díj ellenében végezhető szolgáltatásokért:
 1. fogyasztásmérő berendezés hitelességének lejárta miatti csere kivételével a  fogyasztásmérő berendezés
mérésügyi felülvizsgálata, beleértve a szakértői vizsgálat és a vizsgálatra szállíttatás költségét,
 2. előre fizetős fogyasztásmérő berendezés felszerelése vagy nem előre fizetős fogyasztásmérő berendezésnek
előre fizetős fogyasztásmérő berendezésre történő cseréje,
 3. előre fizetős fogyasztásmérő berendezésnek nem előre fizetős fogyasztásmérő berendezésre történő cseréje,
 4. a  felhasználónak a  villamosenergia-ellátásból a  38.  § (2)  bekezdés 3.  pontja szerinti kikapcsolása utáni
visszakapcsolása,
 5. számlamásolat készítése esetén azonos számlánként, készpénz-átutalási megbízások pótlása esetén
ugyanazon számlához tartozó készpénz-átutalási megbízásonként a második alkalmat követően,
 6. rendkívüli leolvasás felhasználási helyenként felszámítva,
7. a  távlehívható fogyasztásmérő-berendezésből kinyerhető, a  felhasználó villamosenergia-fogyasztására
vonatkozó, elszámolási alapadatokon – negyedórás mért adatok vagy mérőállások – felüli adatok
rendelkezésre bocsátása azonos mérési időszakra vonatkozóan 12 hónapon belül a  második alkalmat
követően,
8. az  elosztó kezelésében lévő kisfeszültségű szabadvezeték-hálózaton végzett feszültségmentesítés és
feszültség alá helyezés,
9. az elosztó kezelésében lévő kisfeszültségű földkábel-hálózaton végzett feszültségmentesítés és feszültség alá
helyezés,
10. az  elosztó kezelésében lévő középfeszültségű szabadvezeték-hálózaton végzett feszültségmentesítés és
feszültség alá helyezés,
11. az elosztó kezelésében lévő középfeszültségű földkábel-hálózaton végzett feszültségmentesítés és feszültség
alá helyezés,
12. egy felhasználási helyre vonatkozó felhasználói csatlakozási terv felülvizsgálata naptári évenként a második
alkalmat követően és
13. a felhasználási helyen hibaelhárítás céljából történő megjelenés esetében, ha a hiba a csatlakozási pont után
a felhasználói berendezésben van.
(2) Az  elosztó – a  külön díjak meghatározásának keretszabályairól szóló rendeletben foglaltak szerint – külön díjat
kérhet a kiserőműtől (a háztartási méretű kiserőmű kivételével)
1. az igénybejelentésre vonatkozó tájékoztató elkészítéséért,
2. a megvalósíthatósági tanulmány felülvizsgálatáért és
3. a csatlakozási terv felülvizsgálatáért.
36. § (1) Ha az  elosztó a  felhasználó által megbízott villamosenergia-kereskedő megrendelése alapján jár el, a  külön díjjal
való elszámolás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – közvetlenül a felhasználóval történik.
(2) A 35. § (1) bekezdés 4. pontja szerinti visszakapcsolás és a 38. § (2) bekezdés 3. pontja szerinti kikapcsolás külön díját
az (1) bekezdés szerint eljáró elosztó a visszakapcsolást kérő villamosenergia-kereskedővel számolja el.
21. A külön díj megfizetése alóli mentesülés (ingyenesség)
37. § (1) Az  elosztó a  felhasználók részére külön díj megfizetése nélkül, ingyenesen köteles biztosítani a  35.  §-ban
meghatározott, külön díj ellenében végezhető szolgáltatásokat a következő esetekben:
 1. a 35. § (1) bekezdés 6. pontjában meghatározott, felhasználási helyenként felszámított rendkívüli leolvasásra
vonatkozó szolgáltatás, ha arra a felhasználó személyében történő változással összefüggésben kerül sor, vagy
ha arra fogyasztásmérő berendezés hibája vagy a számlázással kapcsolatos megalapozott panasz miatt kerül
sor,
2. a  35.  § (1)  bekezdésében meghatározott szolgáltatások, ha azok nyújtására kereskedőváltással
összefüggésben került sor,
3. a  35.  § (1)  bekezdés 8–11.  pontjában foglalt szolgáltatások, ha azok elvégzését jogszabály az  elosztó
kötelezettségeként határozza meg,
4. a 35. § (1) bekezdés 2. és 3. pontjában meghatározott szolgáltatások, ha a  felhasználó szociálisan rászoruló
fogyasztónak minősül,
5. a  közcélú hálózatra való új csatlakozást igénylő leendő rendszerhasználó csatlakozást igénylő részére előre
fizetős fogyasztásmérő berendezés felszerelése egy felhasználási helyen,
6. a  szerződéses jogviszonnyal összefüggő dokumentumok – ideértve az  üzletszabályzatot is – teljes vagy
részbeni másolati példányának évente egy alkalommal történő kiadása, továbbá a szerződéses jogviszonnyal
összefüggő ügy intézéséhez szükséges formanyomtatványok rendelkezésre bocsátása,
7. a  35.  § (1)  bekezdés 5., 7. és 12.  pontja szerinti szolgáltatás első és második alkalommal történő
igénybevétele,
8. a közvilágítás fogyasztásának mérésére szolgáló fogyasztásmérő berendezés felszerelése,
 9. a VET 63/B. §-a szerinti minimális szolgáltatás műszaki feltételeinek biztosítása,
10. a  távlehívható fogyasztásmérő berendezésben tárolt és kiolvasható, a  felhasználó villamosenergia
fogyasztására vonatkozó adatokba az elosztó ügyfélszolgálatán történő betekintés és
11. a  távlehívható fogyasztásmérő berendezésben tárolt és kiolvasható, a  felhasználó villamosenergiafogyasztására vonatkozó adatokhoz három hónapra visszamenőlegesen az  elosztó honlapján történő
hozzáférés.
(2) Ha a  felhasználó a  fogyasztásmérő berendezés hibás mérésének feltételezése miatt a  fogyasztásmérő berendezés
felülvizsgálatát kérte az  elosztótól, és a  felülvizsgált fogyasztásmérő berendezés mérése a  jogszabályban
előírt hibahatárt túllépi, vagy az  elosztó megállapítja, hogy a  fogyasztásmérő berendezés hibás, az  elosztó
a  35.  §  (1)  bekezdés 1.  pontja alapján felszámított külön díjat a  felülvizsgálat eredményéről való értesüléstől
számított 8 napon belül a felhasználónak vagy a fizetőnek visszatéríti.
(3) Az  elosztó a  felhasználó kérésének megfelelő fizetési mód szerint – ennek hiányában a  felhasználó számlafizetési
módja szerinti módon – köteles teljesíteni a (2) bekezdés szerinti visszatérítést a felhasználó vagy a fizető számára.
(4) Ha a  felhasználó szociálisan rászoruló fogyasztónak minősül, akkor a  35.  § (1)  bekezdés 4.  pontja szerinti
visszakapcsolás és a  38.  § (2)  bekezdés 3.  pontja szerinti villamosnergia ellátásból való kikapcsolás díjának
megfizetését a hozzá felszerelt előre fizetős fogyasztásmérő berendezés igénybevételével törlesztve is teljesítheti.
22. A felhasználó szerződésszegése esetén külön díj ellenében végezhető szolgáltatások
38. § (1) Az elosztó a felhasználótól annak szerződésszegése esetén külön díjat kérhet
1. egyfázisú fogyasztásmérő berendezés,
2. többfázisú fogyasztásmérő berendezés,
3. első túláramvédelmi készülék,
4. időprogram-kapcsoló vagy kapcsolóóra,
5. hangfrekvenciás vagy rádiófrekvenciás központi vezérlés vevőkészüléke,
6. mágneskapcsoló
külső behatásból eredő sérülés, rongálódás miatti cseréjéért, amennyiben az  a  felhasználó kizárólagos őrizetében
van, vagy annak felszerelése, felhasználó részére történt átadása során az  elosztó mindenben jogszabályban
és az  üzletszabályzatban foglaltak szerint járt el. A  külön díj nem tartalmazza a  cserélni szükséges berendezés
utánpótlási árát, amely árat a felhasználó – a külön díjjal együtt – szintén köteles megtéríteni.
(2) Az  elosztó a  felhasználótól annak szerződésszegése esetén – az  (1)  bekezdésben foglaltakon túlmenően – külön
díjat kérhet az általa kibocsátott
1. nem könyvelt küldeményként küldött fizetési felszólításért,
2. tértivevényes küldeményként küldött kikapcsolási értesítőért,
3. a villamosenergia-ellátásból való kikapcsolásáért.
39. § (1) Ha jogerősen megállapítást nyer, hogy a  felhasználó nem követett el szerződésszegést, akkor az  érintett
engedélyes köteles a 35. § (1) bekezdés 4. pontja szerinti, valamint a 38. § szerinti esetekben felszámított külön díjat
a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti kamattal együtt 8 napon belül a  felhasználónak vagy a  fizetőnek
visszatéríteni.
(2) Az  érintett engedélyes a  felhasználó kérésének megfelelő fizetési mód szerint – ennek hiányában a  felhasználó
számlafizetési módja szerinti módon – köteles teljesíteni az  (1)  bekezdés szerinti visszatérítést a  felhasználó vagy
a fizető számára.
40. § (1) Az elosztó nem kérhet a 35. § (1) bekezdés 4. pontja szerinti, valamint a 38. § szerinti külön díjakat abban az esetben,
ha az elosztó a szerződésszegés miatt elvégzett külön díj ellenében végezhető szolgáltatás ellenértékét meghaladó
mértékű kötbérigényt érvényesít.
(2) Az elosztó nem kérhet a 38. § (2) bekezdés 1. és 2. pontja szerinti külön díjat, ha behajtási költségátalányt követel
a felhasználótól vagy a felhasználó önkéntesen teljesíti a behajtási költségátalány megfizetését.
23. A külön díjak alkalmazásának egyéb szabályai 41. § (1) Az  elosztó – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – akkor is jogosult a  külön díj felszámítására, ha a  felhasználó
előzetes értesítése és az  előzetes időpont-egyeztetés ellenére a  felhasználó által megrendelt külön díj ellenében
végezhető szolgáltatás teljesítésére a felhasználó hibájából nem kerül sor.
(2) Ha a felhasználó a külön díj ellenében végezhető szolgáltatást az egyeztetett időpont előtt legalább az egyeztetett
időpontot megelőző munkanap 16 óráig lemondja, a felhasználó mentesül a külön díj megfizetése alól.
42. § (1) A  35.  § (1)  bekezdés 2.  pontjában foglalt külön díj ellenében végezhető szolgáltatás esetében az  elosztó a  külön
díjon felül a kétféle fogyasztásmérő berendezés nyilvántartási értékének különbözetét is jogosult felszámítani.
(2) A  35.  § (1)  bekezdés 3.  pontjában foglalt külön díj ellenében végezhető szolgáltatás esetében a  külön díjat
csökkenteni kell a  kétféle fogyasztásmérő berendezés nyilvántartási értékének különbözetével, ha az  elosztó
az (1) bekezdés szerinti különbözetet a szolgáltatás nyújtása során felszámította.
24. A tájékoztatás módjára vonatkozó szabályok 43. § (1) Az  elosztó a  felhasználók tájékoztatása céljából a  külön díj ellenében végezhető szolgáltatásokat és az  azokhoz
kapcsolódó külön díjak hatályos, forintban kifejezett, általános forgalmi adó nélküli és azzal növelt értékeit
az ügyfélszolgálatokon, a VET 50/B. §-a szerinti ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségben, valamint honlapján
közzéteszi.
(2) A  külön díj ellenében végezhető szolgáltatások hatályos díjainak általános forgalmi adó nélküli, valamint azzal
növelt forintban kifejezett értékeit az elosztó üzletszabályzata tartalmazza.
ÖTÖDIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 44. § (1) Ez a rendelet 2017. január 1. napján lép hatályba.
 (2) A  28.  § (1)  bekezdése a  megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a  2001/77/EK és
a  2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikk (3)–(8) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
(3) Hatályát veszti
a) a  villamos energia rendszerhasználati díjakról és alkalmazásuk szabályairól szóló 4/2013. (X. 16.) MEKH
rendelet;
b) a villamos energia hálózati csatlakozási díjak meghatározásának szempontjairól, a díjak elemeiről, mértékéről
és alkalmazásuk szabályairól szóló 7/2014. (IX. 12.) MEKH rendelet.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
53/2012. (XII. 22.) KIM rendelete a bűnügyi nyilvántartó szerv által teljesített adatszolgáltatás, valamint a hatósági erkölcsi bizonyítvány kiállítása iránti eljárás rendjéről és a hatósági erkölcsi bizonyítvány kiállítása iránti eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról.
A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott
ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény 96. §
(3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 9–14. §, a 17. § és a 18. § b) és c) pontja tekintetében a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai
által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok
nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény 96. § (4) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés
d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el: 1. A közvetlen hozzáféréssel történő adatátvétel rendje
1. § (1) A bűnügyi nyilvántartási rendszer adatállományához elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás
igénybevételével történő közvetlen adathozzáférés (a továbbiakban: közvetlen hozzáférés) gyakorlásához szükséges
egyedi azonosítót a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar
állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok
nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Bnytv.) 68. §-ában meghatározott jogosult szerv
(a továbbiakban: közvetlen hozzáférésre jogosult szerv) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatalához (a továbbiakban: bűnügyi nyilvántartó szerv) benyújtott kérelemben (a továbbiakban: egyedi azonosító
iránti kérelem) igényli. (2) Az egyedi azonosító iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a Bnytv. 68. §-a alapján közvetlen hozzáférésre jogosult szerv
aa) megnevezését, ab) levelezési címét; b) a Bnytv. 70. § (2) bekezdésében meghatározott, a közvetlen hozzáférési jog gyakorlására felhatalmazott személy
(a továbbiakban: hozzáférésre felhatalmazott személy) ba) családi és utónevét,
bb) születési családi és utónevét, bc) születési helyét és idejét,
bd) anyja születési családi és utónevét, be) beosztását,
bf) szervezeti egységét, bg) hozzáférési jogosultságának teljes vagy korlátozott terjedelmét,
bh) korlátozott hozzáférési jogosultsága esetén a jogosultsággal érintett adatkört.
(3) A közvetlen hozzáférésre jogosult szerv az egyedi azonosító iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg,
a tájékoztatáshoz való joga teljesítése érdekében megküldi a bűnügyi nyilvántartó szerv részére a következő adatait:
a) telefonszám, b) telefaxszám, c) elektronikus levélcím. (4) A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott adatokban bekövetkezett változásról a közvetlen hozzáférésre jogosult
szerv – az adatváltozást követő három munkanapon belül – értesíti a bűnügyi nyilvántartó szervet.
2. § A bűnügyi nyilvántartó szerv az egyedi azonosító iránti kérelem beérkezésétől számított nyolc napon belül
tájékoztatja a közvetlen hozzáférésre jogosult szervet a hozzáférésre felhatalmazott személy egyedi azonosítójáról,
valamint a közvetlen hozzáférés gyakorlásához szükséges technikai ismeretekről.
3. § (1) A közvetlen hozzáféréssel történő adatátvétel teljesítéséhez meg kell jelölni:
a) a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv megnevezését; b) a hozzáférésre felhatalmazott személy egyedi azonosítóját;
c) a közvetlen hozzáférés célját, jogalapját; d) a közvetlen hozzáféréssel érintett, a bűnügyi nyilvántartási rendszerben nyilvántartott személy
da) születési családi és utónevét, születési helyét és idejét, valamint anyja születési családi és utónevét vagy
db) születési családi és utónevét és személyi azonosítóját.
(2) A bűnügyi nyilvántartó szerv a közvetlen hozzáférést gyakorló szerv részére haladéktalanul, elektronikus úton
továbbítja azokat az adatokat, amelyek tekintetében a közvetlen hozzáférésre való jogosultság fennáll, ezzel
egyidejűleg adatvédelmi záradékban hívja fel a figyelmet az adatok jogszerű felhasználásának követelményére.
2. Az adatigénylés alapján történő adattovábbítás rendje 4. § A Bnytv. 69. és 70. §-ában meghatározott feltételeknek megfelelő jogosult (a továbbiakban: adatigénylő) által
a bűnügyi nyilvántartó szervhez benyújtott adatigénylési kérelemnek (a továbbiakban: adatigénylési kérelem)
tartalmaznia kell: a) az adatigénylő nevét vagy megnevezését,
b) a Bnytv. 69. § (2) bekezdésében meghatározott adatokat,
c) a Bnytv. 70. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott adatokat,
d) az adatigényléssel átvenni kívánt adatok körének pontos megjelölését.
5. § Ha az adatigénylő jogosult az igényelt adatok átvételére, azokat részére a bűnügyi nyilvántartó szerv – az adatigénylési
kérelem beérkezésétől számított nyolc napon belül – továbbítja, egyidejűleg adatvédelmi záradékban hívja fel
figyelmét az adatok jogszerű felhasználására. 3. A hatósági erkölcsi bizonyítvány kiállítása iránti eljárás rendje
6. § (1) A hatósági erkölcsi bizonyítvány kiállítása iránti kérelem (a továbbiakban: kérelem) előterjesztésére rendszeresített
papír alapú űrlap (a továbbiakban: kérőlap) postai kereskedelmi áruként, az egyetemes postai szolgáltató postai
szolgáltató helynek minősülő felvételi pontjain szerezhető be. (2) A kérelem kérőlapon postai úton, valamint a bűnügyi nyilvántartó szerv által működtetett ügyfélszolgálaton
személyesen terjeszthető elő. (3) A Bnytv. 71. § (2) bekezdésében meghatározott esetben a kérelmező az adatigénylést kezdeményező teljes bizonyító
erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatát tartalmazó kérelmét az eljáró szerv részére küldi meg, amely alapján
az eljáró szerv az adatigénylését a kérelem továbbításával együtt, postai úton terjeszti elő a bűnügyi nyilvántartó
szervnél. (4) A Magyarország diplomáciai vagy konzuli képviseletén benyújtható kérelmet (a továbbiakban: külföldi kérelem)
a kérelmező a külföldi kérelem előterjesztésére rendszeresített papír alapú űrlapon terjesztheti elő.
(5) A külföldi kérelmet a hivatásos konzuli tisztviselő elektronikus úton, vagy ha ennek a feltételei nem adottak, telefax
útján továbbítja a bűnügyi nyilvántartó szerv részére. 7. § (1) Ha a kérelemnek a bűnügyi nyilvántartó szerv helyt ad, a kérelemnek megfelelő tartalmú hatósági erkölcsi
bizonyítványt – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kérelem előterjesztését követő nyolc napon belül
kiállítja, egyidejűleg adatvédelmi záradékban hívja fel a figyelmet az adatok jogszerű felhasználására.
(2) A bűnügyi nyilvántartó szerv által működtetett ügyfélszolgálaton személyesen előterjesztett kérelem alapján
a hatósági erkölcsi bizonyítványt a bűnügyi nyilvántartó szerv a kérelem előterjesztését követő öt napon belül állítja ki.
(3) Ha a bűnügyi nyilvántartó szerv a Bnytv. 71. § (2) bekezdésében meghatározottak szerint megindított, hatósági
erkölcsi bizonyítvány kiállítása iránti eljárást (a továbbiakban: eljárás) megszünteti, e tényről az adatigénylést benyújtó
eljáró szervet haladéktalanul értesíti. 8. § (1) A postai úton előterjesztett kérelem alapján kiállított hatósági erkölcsi bizonyítványt a bűnügyi nyilvántartó szerv
postai úton, hivatalos iratként küldi meg – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kérelmező vagy a kérelmező
által meghatározott címzett belföldi kézbesítési címére. (2) A Bnytv. 71. § (2) bekezdésében meghatározott eljárásban, postai úton előterjesztett kérelem alapján kiállított
hatósági erkölcsi bizonyítványt a bűnügyi nyilvántartó szerv postai úton, hivatalos iratként az adatigénylést benyújtó
eljáró szerv részére küldi meg. (3) A bűnügyi nyilvántartó szerv által működtetett ügyfélszolgálaton személyesen előterjesztett kérelem alapján kiállított
hatósági erkölcsi bizonyítványt a bűnügyi nyilvántartó szerv személyesen a kérelmező vagy a kérelmező által
a bizonyítvány átvételére meghatalmazott más természetes személy részére adja át.
(4) Az ügyfélkapun keresztül egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével, elektronikus úton előterjesztett kérelem
alapján kiállított hatósági erkölcsi bizonyítványt a bűnügyi nyilvántartó szerv postai úton, hivatalos iratként küldi meg
a kérelmező vagy a kérelmező által meghatározott címzett belföldi kézbesítési címére.
(5) A külföldi kérelem előterjesztése alapján, elektronikus közokiratként kiállításra kerülő hatósági erkölcsi bizonyítványt
a bűnügyi nyilvántartó szerv a kérelmet továbbító hivatásos konzuli tisztviselő részére küldi meg.
4. A hatósági erkölcsi bizonyítvány kiállítása iránti eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj
9. § (1) Az eljárás díja 3100 forint
a) a postai úton előterjesztett, b) az ügyfélkapun keresztül egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével, elektronikus úton előterjesztett,
c) a Bnytv. 71. § (2) bekezdésében meghatározott eljárásban előterjesztett, valamint
d) a külföldi kérelem esetén. (2) A bűnügyi nyilvántartó szerv által működtetett ügyfélszolgálaton személyesen előterjesztett kérelem esetén az eljárás
díja 4400 forint. 10. § (1) Az eljárásért fizetendő díjat a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala elnevezésű,
10023002-01451935-00000000 számú számlára kell megfizetni. (2) Az eljárásért fizetendő díj a bűnügyi nyilvántartó szerv működési bevétele.
11. § (1) A díjfizetési kötelezettséget a) kérőlapon előterjesztett kérelem esetén, a kérőlaphoz mellékelt postai készpénz-átutalási megbízás
igénybevételével, fizetési számlára történő készpénzfizetés, b) a Bnytv. 71. § (2) bekezdésében meghatározott eljárásban, papír alapon előterjesztett kérelem esetén, fizetési
számlák közötti átutalási megbízás (a továbbiakban: banki átutalás),
c) ügyfélkapun keresztül egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével, elektronikus úton előterjesztett kérelem
esetén banki átutalás vagy Elektronikus Fizetési és Elszámolási Rendszeren (EFER) keresztül (VPOS terminál
segítségével) történő bankkártyás fizetés (a továbbiakban: EFER/VPOS) útján kell teljesíteni.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott esetben, banki átutalással történő díjfizetéskor, a banki átutalás
közlemény rovatában fel kell tüntetni az egyedi informatikai alkalmazás által meghatározott azonosító kódot.
(3) A díjfizetési kötelezettséget a) a fizetési számlára történő készpénzfizetés, valamint a banki átutalás esetén az eljárás megindításával
egyidejűleg, b) az EFER/VPOS igénybevétele esetén a szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az állam által
kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról szóló jogszabály rendelkezései szerint kell teljesíteni.
(4) A Bnytv. 71. § (2) bekezdésében meghatározott eljárásban történő díjfizetés esetén a díj megfizetéséről szóló igazolást
az eljáró szerv a kérelem továbbításával egyidejűleg küldi meg a bűnügyi nyilvántartó szerv részére.
12. § A 10. § (1) bekezdés, valamint a 11. § rendelkezései külföldi kérelem előterjesztése esetén nem alkalmazhatók.
13. § A díjak nyilvántartására és elszámolására az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló kormányrendelet rendelkezéseit kell alkalmazni. 14. § Az eljárásban
a) a díjfizetési kötelezettség keletkezésére az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 3. §
(4) bekezdését, b) a díjfizetés tárgyára az Itv. 28. § (2) bekezdésének a) és b) pontját, valamint a (3) bekezdését,
c) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. § (1) bekezdés első mondatát,
d) a díjfizetés módjára az Itv. 73. § (8) és (12) bekezdését,
e) a díjfizetés törlésére és visszatérítésére az Itv. 79. § (1) és (2) bekezdését és az Itv. 80. § (1) bekezdés f) és j) pontját
kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy ahol az Itv. illetéket említ, azon díjat, ahol az Itv. állami adóhatóságot említ,
azon az eljárásra illetékes és hatáskörrel rendelkező hatóságot kell érteni.
5. Záró rendelkezések 15. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet 9. §-a és 18. § c) pontja e rendelet kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
16. § (1) A bűnügyi nyilvántartó szerv részére e rendelet hatálybalépését követően megérkezett, az e rendelet hatálybalépését
megelőzően alkalmazandó adattovábbítás iránti, valamint hatósági erkölcsi bizonyítvány iránti kérőlapok alapján
a bűnügyi nyilvántartó szerv hatósági bizonyítványt nem állít ki.
(2) A bűnügyi nyilvántartó szerv az (1) bekezdésben meghatározott esetben a kérelmezőt hiánypótlásra hívja fel.
A hiánypótlás teljesítése esetén a hatósági erkölcsi bizonyítvány kiállításáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjat
a kérelmezőnek nem kell ismételten megfizetnie. 17. § A bűnügyi nyilvántartásokból a kérelmező saját adatairól történő adattovábbítási eljárásért és a hatósági erkölcsi
bizonyítvány kiállítása iránti kérelem teljesítésére irányuló eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról szóló
23/2009. (VI. 19.) IRM rendelet 1. § (2) bekezdésében az „A Bnytv. 74. § (1) bekezdésében” szövegrész helyébe
az „A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal
szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról
szóló 2009. évi XLVII. törvény 71. §-ában” szöveg lép.
18. § Hatályát veszti a) a bűnügyi nyilvántartó szerv által teljesített adatszolgáltatás rendjéről, valamint a bűnügyi nyilvántartásokban
kezelt adatok igazolására kiállított hatósági bizonyítvány kiadásának részletes eljárási rendjéről szóló
22/2009. (VI. 19.) IRM rendelet, b) a bűnügyi nyilvántartásokból a kérelmező saját adatairól történő adattovábbítási eljárásért és a hatósági erkölcsi
bizonyítvány kiállítása iránti kérelem teljesítésére irányuló eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról szóló
23/2009. (VI. 19.) IRM rendelet 1. § (1) bekezdése, valamint 2–7. §-a,
c) a bűnügyi nyilvántartásokból a kérelmező saját adatairól történő adattovábbítási eljárásért és a hatósági erkölcsi
bizonyítvány kiállítása iránti kérelem teljesítésére irányuló eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról szóló
23/2009. (VI. 19.) IRM rendelet. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
150/2017. (V. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Horváth Eszter
Máriát a 2017. május 1. napjától 2020. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök