text:
2018. CIII. törvény a Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének biztosításáról.
Az Országgyűlés a  Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtési és lakhatási
problémáinak hosszú távú megoldása érdekében, összhangban Magyarország gazdasági lehetőségeivel, a  következő törvényt
alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E törvény alkalmazásában
a) fizetési kötelezettségeinek eleget tevő bérlő: az  a  természetes személy, akinek a  hitelszerződésből eredő
kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes személyek lakhatásának biztosításáról szóló
2011.  évi CLXX.  törvény (a  továbbiakban: NET  tv.) 22.  § (1)  bekezdésének a) vagy c)  pontja alapján
létrejött, határozatlan idejű lakásbérleti jogviszonya áll fenn a  Nemzeti Eszközkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársasággal (a továbbiakban: Nemzeti Eszközkezelő);
b) ideiglenes elhelyezést biztosító ingatlan: olyan üres tartalék ingatlan, amely a  NET  tv. vagy az  e  törvény
szerinti bérlő átmeneti elhelyezését biztosítja arra az  időtartamra, amíg a  bérlő az  általa lakott ingatlant
olyan műszaki ok vagy hiba fennállása miatt nem tudja használni, amelynek elhárítására a NET tv., e törvény,
a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Lakástörvény) vagy a  lakásbérleti szerződés alapján a  bérbeadó vagy
a bérlő lenne köteles;
c) lakóingatlan: NET tv. 1. § h) pontja szerinti olyan lakóingatlan, amely tekintetében a Nemzeti Eszközkezelő és
a NET tv. 1. § d) pontja szerinti hiteladóssal vagy a NET tv. 1. § m) pontja szerinti zálogkötelezettel a NET tv.
szerint lakásbérleti szerződést kötött;
d) tartalék ingatlan: a NET tv. 1. § n) pont na) és nb) alpontja szerinti ingatlan.
II. FEJEZET
A NEMZETI ESZKÖZKEZELŐ FELADATAI A NEMZETI ESZKÖZKEZELŐ PROGRAMBAN RÉSZT VEVŐ
TERMÉSZETES SZEMÉLYEK OTTHONTEREMTÉSÉNEK ÉRDEKÉBEN
1. A Nemzeti Eszközkezelő feladatai 2. § (1) A Nemzeti Eszközkezelő
a) a  lakóingatlan, a  NET  tv. szerinti lakhatási célú ingatlan és a  tartalék ingatlan felett vagyonkezelői jogot
gyakorol,
b) gondoskodik a lakóingatlan és a tartalék ingatlan tekintetében a fizetési kötelezettségeinek eleget tevő bérlő
e törvény szerinti tulajdonszerzéséhez szükséges feladatokról, ideértve különösen
ba) a tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartási bejegyzése iránti eljárást;
bb) az  e  törvény szerinti jelzálogjog és az  azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom ingatlan
nyilvántartási bejegyzése iránti eljárást;
bc) a részletvételi jogviszonyból eredő teendőket;
bd) az 5. § (2) bekezdés szerint megszűnő visszavásárlási jog törlése iránti ingatlan-nyilvántartási eljárás
kezdeményezését;
c) a vagyonkezelésében lévő állami vagyont közvetlenül vagy magánjogi szerződés útján hasznosítja,
d) a vagyonkezelésében lévő állami vagyonnal kapcsolatos magánjogi jogviszonyokban képviseli az államot,
e) az  állami feladatok ellátása során az  állami vagyont használó természetes személyek részére az  állami
tulajdon használatához szükséges szolgáltatásokat nyújt,
f ) gondoskodik a  megüresedett lakóingatlan és tartalék ingatlan tekintetében a  VI. Fejezet szerinti eljárás
lefolytatásáról, A törvényt az Országgyűlés a 2018. december 12-i ülésnapján fogadta el.
g) az  e  törvény végrehajtási rendeletében meghatározottak szerint gondoskodik az  ideiglenes elhelyezést
biztosító ingatlan rendelkezésre állásáról, valamint szükség esetén a  bérlő ideiglenes elhelyezést biztosító
ingatlanban történő elhelyezéséről,
h) gondoskodik a  VII. Fejezet szerinti ingatlanokat érintő tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartási bejegyzése
iránti eljárás lefolytatása érdekében szükséges intézkedésekről.
(2) A  Nemzeti Eszközkezelő a  lakóingatlant és a  tartalék ingatlant az  e  törvényben foglalt szabályok szerint az  állam
nevében eljárva e törvényben meghatározott személyek részére elidegenítheti.
(3) A  Nemzeti Eszközkezelő az  e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott időpontig a  fizetési
kötelezettségeinek eleget tevő bérlőt tájékoztatja az e törvény szerinti tulajdonszerzési lehetőségekről és a bérleti
jogviszony fenntartásának és fennmaradásának feltételeiről. A  Nemzeti Eszközkezelő a  bérlőtársakat egy levélben
tájékoztatja. A tájékoztató levél részletes tartalmát és kézbesítésének szabályait az e törvény végrehajtására kiadott
rendelet határozza meg.
3. § (1) A  Nemzeti Eszközkezelő a  2.  § (1)  bekezdésben meghatározott feladatai ellátása során a  NET  tv.-ben
meghatározottak szerint közreműködőt vehet igénybe.
(2) A  Lakástörvény 10.  § (1)  bekezdése szerint a  Nemzeti Eszközkezelőt mint bérbeadót terhelő, e  törvénnyel
összefüggésben felmerült kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos feladatokra a  NET  tv. rendelkezéseit kell
alkalmazni.
2. A vagyonkezelésre vonatkozó egyéb szabályok 4. § (1) A Nemzeti Eszközkezelő a vagyonkezelése során az állami vagyont a lakóingatlan és a tartalék ingatlan tekintetében
a IV. Fejezet és a NET tv. szerinti lakásbérleti szerződés alapján bérbeadással hasznosíthatja.
(2) A Nemzeti Eszközkezelő a megüresedett lakóingatlant és tartalék ingatlant – ide nem értve az ideiglenes elhelyezést
biztosító ingatlant – (e bekezdés tekintetében a  továbbiakban: ingatlan) a  vagyonkezelési szerződés módosítása
mellett a  VI. Fejezetben foglalt célok megvalósítása érdekében – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) részére átadja. Az  ingatlan MNV Zrt.-nek történő átadása
esetében a  vagyonkezelési szerződés e  bekezdés szerinti módosítása miatti részleges megszűnésével az  ingatlan
tekintetében a  Nemzeti Eszközkezelőt 2.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti törvényi kijelölés alapján megillető
vagyonkezelői jog megszűnik.
III. FEJEZET
A FIZETÉSI KÖTELEZETTSÉGEINEK ELEGET TEVŐ BÉRLŐ OTTHONTEREMTÉSÉNEK LEHETŐSÉGEI
3. Általános szabályok 5. § (1) A  fizetési kötelezettségeinek eleget tevő bérlő az  általa bérelt lakóingatlant vagy tartalék ingatlant e  törvény és
végrehajtási rendeletében foglalt rendelkezések alapján kamatmentesen megvásárolhatja. A vételárba a lakásbérleti
jogviszony fennállása során – e  törvény végrehajtási rendeletében meghatározott időpontig – megfizetett lakbér
beszámításra kerül.
(2) Ha a fizetési kötelezettségeinek eleget tevő bérlő e fejezet szabályai alapján a lakóingatlant vagy a tartalék ingatlant
megvásárolja, a NET tv. 10. §-a szerinti visszavásárlási joga e törvény erejénél fogva megszűnik.
(3) A lakóingatlan és a tartalék ingatlan (1) bekezdés szerinti adásvétele során természetbeni birtokba adásra nem kerül
sor.
(4) A  tulajdonjog keletkezését követően a  lakóingatlan vagy a  tartalék ingatlan tekintetében az  ingatlan állapotával
összefüggésben a vevő sem az állammal, sem a Nemzeti Eszközkezelővel szemben semmilyen igényt nem jogosult
támasztani.
(5) A tulajdonváltozás költségei a Nemzeti Eszközkezelőt terhelik.
4. A lakóingatlan és a tartalék ingatlan egy összegben történő megvásárlásának feltételei
6. § (1) A  fizetési kötelezettségeinek eleget tevő bérlő és a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti közeli
hozzátartozója (a  továbbiakban e  § tekintetében: Vevő) a  2.  § (3)  bekezdése szerinti tájékoztatás kézhezvételét
követő 60 napon belül a Nemzeti Eszközkezelő részére megküldött, teljes bizonyító erejű magánokirat formájában
nyilatkozhat arról, hogy a bérlő által bérelt lakóingatlant vagy tartalék ingatlant e törvény végrehajtási rendeletében
meghatározottak szerint kiszámított vételáron, egy összegben megvásárolja. A  határidőt megtartottnak kell
tekinteni, ha a nyilatkozatot a Vevő a határidő utolsó napján a Nemzeti Eszközkezelő székhelyén átadta vagy postára
adta.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti vásárlási lehetőséggel a  fizetési kötelezettségeiknek eleget tevő bérlőtársak csak
az egybehangzó vagy közös, teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatuk alapján élhetnek.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti vásárlási lehetőséggel a  fizetési kötelezettségeinek eleget tevő bérlő és bérlőtársak
közeli hozzátartozója kizárólag a  fizetési kötelezettségeinek eleget tevő bérlő vagy bérlőtársak nyilatkozatával
egybehangzó vagy közös, teljes bizonyító erejű magánokiratban foglalt nyilatkozata alapján élhet.
(4) A  Vevő az  e  törvény végrehajtási rendeletében meghatározottak szerint további vételár-kedvezményt vehet
igénybe.
(5) A  Vevő a  lakóingatlan vagy tartalék ingatlan e  § szerinti megvásárlása érdekében adásvételi szerződést köt
legkésőbb e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott időpontig a Nemzeti Eszközkezelővel.
(6) Ha a  (2) vagy (3)  bekezdés szerinti nyilatkozat nem terjed ki a  tulajdonosok tulajdoni hányadának mértékére,
a  nyilatkozattételre jogosultak legkésőbb az  (5)  bekezdés szerinti adásvételi szerződés megkötéséig tájékoztatják
a Nemzeti Eszközkezelőt a tulajdoni hányadok mértékéről.
(7) Az  (5)  bekezdés szerinti adásvételi szerződés megkötéséig, de legkésőbb a  (8)  bekezdésben meghatározott
időpontig a fizetési kötelezettségeinek eleget tevő bérlő lakásbérleti szerződése változatlan feltételekkel fennmarad.
(8) Az  adásvételi szerződés megkötésének bármely okból történő meghiúsulása esetén a  fizetési kötelezettségeinek
eleget tevő bérlőnek e törvény erejénél fogva 2020. január 1-jén a lakóingatlan vagy a tartalék ingatlan tekintetében
e  törvény végrehajtási rendeletében foglaltak szerinti kiszámított vételáron a  lakóingatlanon vagy a  tartalék
ingatlanon tulajdonjoga keletkezik, amely vételárat a  Vevő a  végrehajtási rendeletben meghatározottak szerint
megállapított időpontokban és több részletben fizeti meg. A Vevő e bekezdés szerinti tulajdonszerzésére a 7. §-ban
foglaltakat kell alkalmazni.
5. A lakóingatlan és a tartalék ingatlan részletvétellel történő megvásárlásának feltételei
7. § (1) A  fizetési kötelezettségeinek eleget tevő bérlő a  2.  § (3)  bekezdése szerinti tájékoztatás kézhezvételét követő
60 napon belül a  Nemzeti Eszközkezelő részére megküldött, teljes bizonyító erejű magánokirat formájában
nyilatkozhat arról, hogy az  általa bérelt lakóingatlant vagy tartalék ingatlant e  törvény végrehajtási rendeletében
meghatározottak szerint részletvétellel megvásárolja. A  határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a  nyilatkozatot
a bérlő a határidő utolsó napján a Nemzeti Eszközkezelő székhelyén átadta vagy postára adta.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti részletvételre irányuló nyilatkozatot tevő fizetési kötelezettségeinek eleget tevő bérlőnek
(a 7. és a 13. § tekintetében a továbbiakban: Részletvevő) 2019. október 1-jén a lakóingatlan vagy a tartalék ingatlan
tekintetében e  törvény erejénél fogva e  törvény végrehajtási rendeletében foglaltak szerint kiszámított vételáron
tulajdonjoga keletkezik, amely vételárat a  Részletvevő a  végrehajtási rendeletben meghatározottak szerint
megállapított időpontokban és több részletben fizeti meg.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti vásárlási lehetőséggel a  fizetési kötelezettségeiknek eleget tevő bérlőtársak csak
az egybehangzó vagy közös, teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatuk alapján élhetnek.
(4) Ha a bérlőtársak részletvételre irányuló nyilatkozata nem terjed ki a tulajdonosok tulajdoni hányadának mértékére,
akkor a tulajdonszerzés egyenlő arányban történik a bérlőtársak között.
(5) A vételárrészlet a részletvevő által fizetett lakbér mértékével megegyező összeg az e törvény végrehajtására kiadott
rendeletben foglalt eltérésekkel.
(6) Az  ingatlanügyi hatóság az  ingatlannyilvántartásról szóló 1997.  évi CXLI.  törvény 32.  § (1)  bekezdésétől eltérően
az  (1)  bekezdés szerinti tulajdonváltozást az  illetékességi területén található lakóingatlanok vonatkozásában
a  Nemzeti Eszközkezelőnek a  tulajdonjogot keletkeztető jogszabályhelyet, helyrajzi számot, a  tulajdonos
ingatlannyilvántartásról szóló törvényben meghatározott személyes adatait, a tulajdoni hányadot és a Magyar Állam
javára szóló jelzálogjog és az  azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom bejegyzése iránti kérelmet tartalmazó
okirata alapján jegyzi be.
(7) A  Nemzeti Eszközkezelő megküldi az  ingatlanügyi hatóságnak a  (6)  bekezdés szerinti bejegyzés alapjául szolgáló
okiratot.
(8) A részletvétel részletes szabályait az e törvény alapján kiadott végrehajtási rendelet tartalmazza.
IV. FEJEZET
A FIZETÉSI KÖTELEZETTSÉGEINEK ELEGET TEVŐ BÉRLŐ LAKÁSBÉRLETI SZERZŐDÉSE
6. A lakásbérleti szerződés feltételei 8. § (1) A fizetési kötelezettségeinek eleget tevő bérlő (a 8–13. §, valamint a 19–20. § tekintetében a továbbiakban: bérlő)
a 2. § (3) bekezdés szerinti tájékoztató levél kézhezvételét követő 60 napon belül a Nemzeti Eszközkezelő részére
megküldött, teljes bizonyító erejű magánokirat formájában tett nyilatkozatával a  NET  tv. 22.  § (1)  bekezdés
a) vagy c)  pontja alapján létrejött lakásbérleti jogviszonyát e  törvény és végrehajtási rendelete rendelkezései
figyelembevételével fenntarthatja. A  határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a  nyilatkozatot a  bérlő a  határidő
utolsó napján a Nemzeti Eszközkezelő székhelyén átadta vagy postára adta.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti lehetőséggel a  fizetési kötelezettségeiknek eleget tevő bérlőtársak az  egybehangzó vagy
közös, teljes bizonyító erejű magánokiratban foglalt nyilatkozatukkal élhetnek. Ha a  bérlőtársak közül csak egy
bérlőtárs nyilatkozik a lakásbérlet fenntartására vonatkozóan, és a többi bérlőtárs nem nyilatkozik, abban az esetben
a nyilatkozatot tevő bérlőtárs nyilatkozata az irányadó.
(3) Ha a  fizetési kötelezettségeinek eleget tevő bérlő a  2.  § (3)  bekezdése szerinti tájékoztató levél alapján nem él
nyilatkozattételi lehetőségével sem a  tulajdonszerzésre, sem a  lakásbérleti jogviszony fenntartására irányulóan,
akkor a  meglévő lakásbérleti jogviszonya fennmarad, és a  Nemzeti Eszközkezelő gondoskodik az  e  törvény
végrehajtására kiadott rendeletben foglaltaknak megfelelő, emelt lakásbérleti díj mértékét tartalmazó értesítés
megküldéséről.
(4) A  lakásbérleti jogviszony (1)  bekezdés szerinti fenntartása és (3)  bekezdés szerinti fennmaradása esetén a  fizetési
kötelezettségeinek eleget tevő bérlő az  ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett visszavásárlási jogát a  NET  tv.
rendelkezései szerint gyakorolhatja.
(5) A  lakbér mértékét és a  lakásbérleti jogviszony részletes szabályait az  e  törvény végrehajtására kiadott rendelet
határozza meg.
9. § A lakásbérleti szerződés alapján a  bérlő köteles a  megállapított lakbért a  Nemzeti Eszközkezelő részére havi
rendszerességgel megfizetni.
10. § A lakásbérleti szerződés létrejöttére, tartalmára és megszűnésére a Lakástörvény szabályait a következő eltérésekkel
kell alkalmazni:
a) a  bérlő az  ingatlanba a  lakásbérleti szerződés e  törvény szerinti módosítását követően csak a  házastársát
vagy élettársát, saját, illetve házastársa vagy élettársa nevelésében álló, családi pótlékra jogosító gyermeket,
továbbá a  családi pótlék összegének számítása szempontjából figyelembe vett gyermeket fogadhatja be,
a Nemzeti Eszközkezelő előzetes írásbeli hozzájárulásával,
b) a lakóingatlanra és a tartalék ingatlanra bérlőtársi jogviszonyt létesíteni nem lehet,
c) a  lakásbérleti szerződés megszűnése után a  volt bérlő és az  ingatlanban visszamaradó más személyek
elhelyezésre nem tarthatnak igényt,
d) a  bérlő halála esetén a  bérlővel annak életében együtt lakó házastársa vagy élettársa, a  bérlő, illetve
házastársa vagy élettársa családi pótlékra jogosító gyermeke, illetve a  bérlővel még életében együtt lakó
gyermeke a lakásbérleti jogot folytathatja,
e) a  Nemzeti Eszközkezelő a  lakásbérleti szerződésben kikötheti a  bérlő ingatlanban történő életvitelszerű
bentlakásának kötelezettségét,
f ) a lakóingatlannal és a tartalék ingatlannal összefüggésben felmerülő, a Lakástörvény 13. § (1) bekezdésében
meghatározott költségek a bérlőt terhelik,
g) a  bérlőt terhelik a  lakóingatlan vagy a  tartalék ingatlan használatával kapcsolatos közüzemi költségek,
valamint társasházi lakás esetében a közös költség fizetése,
h) a  bérbeadó jogosult a  lakásbérleti szerződést felmondani, ha a  bérlő felszólítás ellenére sem fizeti meg
a  lakbért, a  lakóingatlannal és a  tartalék ingatlannal kapcsolatos közüzemi díjakat vagy társasházi lakás
esetében a közös költséget,
i) a  bérbeadó a  lakóingatlan és a  tartalék ingatlan állapotát és rendeltetésszerű használatát évente legalább
egy alkalommal ellenőrzi, amit a bérlő tűrni köteles,
j) a lakásbérleti szerződésben a bérlő hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Eszközkezelő a közüzemi szolgáltatótól
a bérlő közüzemi díjhátralékának mértékéről vagy annak hiányáról adatszolgáltatást kérjen,
k) bérlőtársi jogviszony esetén, ha a  bérbeadó a  lakásbérleti szerződést olyan okból mondja fel, amely
felmondási ok valamennyi bérlőtárssal szemben fennáll, a  felmondást elég, ha a  bérbeadó az  egyik
bérlőtárssal közli.
11. § A Nemzeti Eszközkezelő kötelezheti a  bérlőt a  lakásbérleti szerződésben előre fizetésre alkalmas fogyasztásmérő
felszerelésének kérelmezésére a közüzemi szolgáltatótól, abban az esetben, ha törvény alapján a bérlőt ezért külön
díjfizetési kötelezettség nem terheli.
7. A lakásbérleti szerződés felmondása 12. § (1) A  Nemzeti Eszközkezelő a  lakásbérleti szerződést felmondhatja, ha a  bérlő vagy a  háztartás más tagja a  NET  tv.
szerinti, az  állam tulajdonszerzésére irányuló adásvételi szerződés megkötése érdekében hamisított vagy valótlan
tartalmú iratokkal, nyilatkozatokkal a Nemzeti Eszközkezelőt megtévesztette.
(2) Ha a lakásbérleti jogviszony megszűnik, az üresen maradt lakóingatlanra és tartalék ingatlanra a VI. Fejezet szerinti
eljárást kell alkalmazni.
V. FEJEZET
A HATÁROZOTT IDEJŰ LAKÁSBÉRLETI SZERZŐDÉSSEL RENDELKEZŐ BÉRLŐK OTTHONTEREMTÉSI ÉS
LAKHATÁSI FELTÉTELEI
13. § (1) Annak a  bérlőnek, akinek a  NET  tv. végrehajtási rendeletében és a  lakásbérleti szerződésében foglaltak alapján
2019. január 1-jét követően a határozott idejű lakásbérleti szerződése határozatlan idejűvé alakul át, az átalakulás
napját követő 90. napon, de legkorábban 2019. október 1-jén e törvény végrehajtási rendeletében foglaltak szerinti
kiszámított vételáron az  általa bérelt ingatlanon tulajdonjoga keletkezik, ha a  bérlő a  (4)  bekezdésben foglalt
határidőn belül részletvételre irányuló nyilatkozatot tesz. A határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a nyilatkozatot
a bérlő a határidő utolsó napján a Nemzeti Eszközkezelő székhelyén átadta vagy postára adta.
(2) A  vételárat a  Részletvevő az  e  törvény végrehajtási rendeletében meghatározottak szerint megállapított
időpontokban és több részletben fizeti meg.
(3) A  Nemzeti Eszközkezelő az  (1)  bekezdés szerinti bérlőt a  határozott idejű lakásbérleti szerződésnek határozatlan
idejűvé történő átalakulását követő 15 napon belül tájékoztatja a  tulajdonszerzési lehetőségről és a  bérleti
jogviszony fenntartásának és fennmaradásának feltételeiről. A  Nemzeti Eszközkezelő a  bérlőtársakat egy levélben
tájékoztatja. A tájékoztató levél részletes tartalmát és kézbesítésének szabályait az e törvény végrehajtására kiadott
rendelet határozza meg.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti bérlő a  (3)  bekezdés szerinti tájékoztató levél kézhezvételét követő 60 napon belül
a  Nemzeti Eszközkezelő részére megküldött, teljes bizonyító erejű magánokirat formájában tett nyilatkozata
alapján a  NET  tv. 22.  § (1)  bekezdés a) vagy c)  pontja alapján létrejött lakásbérleti jogviszonyát e  törvény és
végrehajtási rendelete rendelkezései figyelembevételével fenntarthatja. A határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha
a nyilatkozatot a bérlő a határidő utolsó napján a Nemzeti Eszközkezelő székhelyén átadta vagy postára adta.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti lehetőséggel a  bérlőtársak csak az  egybehangzó vagy közös, teljes bizonyító erejű
magánokiratban foglalt nyilatkozatuk alapján élhetnek.
(6) Ha a  fizetési kötelezettségeinek eleget tevő bérlő a  (3)  bekezdés szerinti tájékoztató levél alapján nem él
nyilatkozattételi lehetőségével sem a  tulajdonszerzésre, sem a  lakásbérleti jogviszony fenntartására irányulóan,
akkor a  bérlő meglévő lakásbérleti jogviszonya fennmarad, és a  Nemzeti Eszközkezelő gondoskodik az  e  törvény
végrehajtására kiadott rendeletben foglaltak szerint módosított, emelt lakásbérleti díj mértékét tartalmazó
lakásbérleti szerződés megküldéséről.
(7) Az (1) bekezdés szerinti bérlő e § szerinti tulajdonszerzésére a 7. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
 (8) A  (4)  bekezdés szerint fenntartott vagy fennmaradó lakásbérleti jogviszonyra a  IV. Fejezet rendelkezéseit kell
alkalmazni. VI. FEJEZET
A MEGÜRESEDETT LAKÓINGATLANRA ÉS TARTALÉK INGATLANRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
14. § A megüresedett lakóingatlan és tartalék ingatlan (a továbbiakban együtt: megüresedett ingatlan) hasznosításáról,
értékesítéséről, illetve az e fejezet szerinti tulajdonváltozáshoz kapcsolódó feladatokról az MNV Zrt. gondoskodik.
15. § Az MNV Zrt. a  megüresedett ingatlant – elsősorban az  egészségügyi ágazat szükségleteinek megoldása
érdekében  – szolgálati lakásként történő hasznosítás céljából az  egészségügyért felelős miniszter által vezetett
minisztérium vagy valamely, az  egészségügyért felelős miniszter által felügyelt, illetve irányítása alatt álló
költségvetési szerv vagyonkezelésébe adja.
16. § Ha a  megüresedett ingatlan a  15.  § szerinti cél megvalósítása érdekében nem szükséges, az  MNV Zrt.
a megüresedett ingatlant az állami vagyonról szóló törvény szerint versenyeztetés útján értékesíti.
17. § (1) Ha az  MNV Zrt. megállapítja, hogy az  állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.)
Korm.  rendelet 47/M. § (3) és (4) bekezdése szerint az árverés eredménytelen, e  törvény erejénél fogva az árverés
eredménytelenségének MNV Zrt. általi megállapítása napján a megüresedett ingatlanon a megüresedett ingatlan
fekvése szerint illetékes helyi önkormányzatnak ingyenesen tulajdonjoga keletkezik.
(2) Az  ingatlanügyi hatóság az  ingatlannyilvántartásról szóló 1997.  évi CXLI.  törvény 32.  § (1)  bekezdésétől eltérően
az (1) bekezdés szerinti tulajdonváltozást az illetékességi területén található lakóingatlanok vonatkozásában az MNV
Zrt.-nek a  tulajdonjogot keletkeztető jogszabályhelyet, helyrajzi számot, a  tulajdonszerző helyi önkormányzat
adatait, tulajdoni hányadot tartalmazó okirata alapján jegyzi be.
(3) E § szerinti tulajdonváltozás esetében a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI.  törvény (a  továbbiakban: Nvtv.)
13. § (4) és (5) bekezdését nem kell alkalmazni.
(4) E § szerinti tulajdonváltozás következtében felmerülő általános forgalmi adó fizetési kötelezettséget az állam viseli.
18. § A megüresedett ingatlanokkal kapcsolatos eljárás részletes szabályait az e törvény végrehajtására kiadott rendelet
állapítja meg.
VII. FEJEZET
A SZOCIÁLIS CSALÁDIHÁZ-ÉPÍTÉSI PROGRAM KERETÉBEN FELÉPÜLT LAKHATÁSI CÉLÚ INGATLANOK
ÖNKORMÁNYZATI TULAJDONBA ADÁSA
19. § (1) E  törvény erejénél fogva e  törvény hatálybalépésének napján az  Ócsán megvalósuló Szociális Családiház-építési
Program keretében felépült, az 1. mellékletben felsorolt lakhatási célú ingatlanokon, valamint az ingatlanokon lévő
víziközmű vagyonelemeken Ócsa Város Önkormányzatának (a továbbiakban: Önkormányzat) a fennálló lakásbérleti
jogviszonyokkal terhelten, a  fennálló lakásbérleti jogviszonyokból eredő jogosultságok és kötelezettségek
átszállásával ingyenesen tulajdonjoga keletkezik.
(2) Az  Önkormányzat az  (1)  bekezdés szerinti ingatlanok önkormányzati tulajdonba kerülését követő két éven belül
a  bérlő számára a  Nemzeti Eszközkezelő által kötött lakásbérleti szerződésben meghatározottaknál hátrányosabb
feltételeket nem határozhat meg.
(3) Az  ingatlanügyi hatóság az  ingatlannyilvántartásról szóló 1997.  évi CXLI.  törvény 32.  § (1)  bekezdésétől eltérően
az  (1)  bekezdés szerinti tulajdonváltozást az  illetékességi területén található lakóingatlanok vonatkozásában
a Nemzeti Eszközkezelőnek a  tulajdonjogot keletkeztető jogszabályhelyet, helyrajzi számot, a  tulajdonszerző helyi
önkormányzat adatait, tulajdoni hányadot tartalmazó okirata alapján jegyzi be.
(4) Az e § szerinti tulajdonváltozás esetében az Nvtv. 13. § (4) és (5) bekezdéseit nem kell alkalmazni.
 (5) Az  e  § szerinti tulajdonváltozás következtében felmerülő általános forgalmi adó fizetési kötelezettséget az  állam
viseli. VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 8. Felhatalmazó rendelkezések
20. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a  2.  § (3)  bekezdés és a  13.  § (3)  bekezdés szerinti tájékoztató levél részletes tartalmát, megküldésének
határidejét, valamint az érintettek tájékoztatásának egyéb módját;
b) a  lakóingatlan és a  tartalék ingatlan egy összegben történő megvásárlásának alapját képező vételár
meghatározásának módját és a vételár kedvezményeket, valamint azok mértékét, továbbá az egy összegben
történő megvásárlásra irányuló adásvételi szerződés megkötésének legkésőbbi időpontját;
c) a  részletvétel részletes szabályait, különösen a  vételár meghatározásának módját, a  részletek összege
és megfizetési határideje meghatározásának módját, valamint a  fizetési kötelezettség elmulasztásának
következményeit;
d) az  e  törvény szerinti lakásbérleti szerződés részletes feltételeit és szabályait, különösen a  lakásbérleti
szerződés bérbeadó általi felmondására vonatkozó részletes, a  lakásbérleti jogviszonyból eredő követelések
számlázásával kapcsolatos szabályokat, valamint a  8.  § (3)  bekezdés és a  13.  § (6)  bekezdése szerinti
nyilatkozattétel hiányában történő lakásbérleti jogviszony fennmaradásának feltételeit;
e) a  Nemzeti Eszközkezelő és a  bérlő között létrejött lakásbérleti szerződésben meghatározandó lakbér
mértékét,
f ) az MNV Zrt. vagyonkezelésében lévő megüresedett ingatlanokkal kapcsolatos eljárás részletes szabályait,
g) a tartalék ingatlan ideiglenes elhelyezést biztosító ingatlanként történő felhasználásának szabályait.
9. Hatályba léptető rendelkezés 21. § Ez a törvény 2019. január 1-jén lép hatályba.
10. Átmeneti rendelkezések 22. § (1) A  2019. január 1-jét megelőzően, a  Kormány rendeletében a  Nemzeti Eszközkezelő által megvásárolható
lakóingatlanokra vonatkozóan benyújtott azon jogszabályi feltételeknek megfelelő szándéknyilatkozatok esetében,
amelyek alapján 2019. január 1-ig a  Nemzeti Eszközkezelő a  hiteladós vagy zálogkötelezett lakóingatlanára
vonatkozóan adásvételi szerződést nem kötött, a Nemzeti Eszközkezelő e törvény hatálybalépését követő 30 napon
belül tájékoztatja a  hiteladóst vagy zálogkötelezettet, hogy e  törvény alapján kizárólag egy összegben történő
megvásárlás vagy részletvétel útján történő tulajdonszerzésre van lehetősége, új lakásbérleti jogviszony létesítésére
nem kerülhet sor. Amennyiben a  hiteladós vagy zálogkötelezett fenntartja a  szándéknyilatkozatát a  lakóingatlan
Nemzeti Eszközkezelő által megvásárlására vonatkozóan, abban az esetben a NET tv. 18/A. §-át nem kell alkalmazni,
és az e törvény szerinti egy összegben történő megvásárlás vagy részletvétel szabályait megfelelően alkalmazni kell.
(2) A  hiteladós vagy zálogkötelezett az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatás kézhezvételét követő 60 napon belül
a Nemzeti Eszközkezelő részére megküldött, teljes bizonyító erejű magánokirat formájában nyilatkozhat arról, hogy
fenntartja-e a szándéknyilatkozatát a lakóingatlan Nemzeti Eszközkezelő által történő megvásárlására vonatkozóan.
A határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a nyilatkozatot a nyilatkozatot tevő a határidő utolsó napján a Nemzeti
Eszközkezelő székhelyén átadta vagy postára adta.
(3) A  Nemzeti Eszközkezelő 2019. augusztus 1-től 2019. október 1-ig terjedő időszakban a  vagyonkezelésében lévő
ingatlanokon fennálló lakásbérleti szerződések esetében nem él a 10. § h) pontja és a NET tv. 23. § h) pontja szerinti
felmondás jogával.
11. Sarkalatossági záradék 23. § E törvény 17.  § (3)  bekezdése és 19.  § (4)  bekezdése az  Alaptörvény 38.  cikk (1) és (2)  bekezdése alapján
sarkalatosnak minősül.
12. Módosító rendelkezések 24. § Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 26. § (1) bekezdés u) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Mentes a visszterhes vagyonátruházási illeték alól:)
„u) a  magánszemély lakásvásárlása, amennyiben az  a  hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni
nem tudó természetes személyek lakhatásának biztosításáról szóló törvényben meghatározott visszavásárlási jog
érvényesítésével, vagy a Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének
biztosításáról szóló törvényben meghatározott egyösszegű vásárlással vagy részletvétellel történik;”
25. § A személyi jövedelemadóról szóló 1995.  évi CXVII.  törvény 1.  melléklet 7.  pontjának 7.19.  alpontja a  következő
e) ponttal egészül ki:
(Egyéb indokkal adómentes:
a szociálisan rászorult magánszemély hiteladós vagy – ha a  lakóingatlan nem a  hiteladós tulajdonában van –
a zálogkötelezett lakhatásának biztosítása érdekében)
„e) a  Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének biztosításáról
szóló törvényben meghatározott ingatlanvásárlás esetében a  magánszemélyt megillető kamatmentesség,
vételárengedmény és részletfizetési kedvezmény;”
26. § Az illetékekről szóló 1990.  évi XCIII.  törvény módosításáról, valamint a  hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási
szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény 32/C. § (1) bekezdés l) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
(Tárgyánál fogva díjmentes:)
„l) a  lakóingatlanon alapított zálogjog fedezetével kötött, devizaalapú kölcsönszerződésből származó követelés
törvényben rögzített árfolyamon történő végtörlesztése során megszűnt jelzálogjog, végrehajtási jog, továbbá
az elidegenítési és terhelési tilalom törlésére irányuló eljárás, valamint a hitelszerződésből eredő kötelezettségeinek
eleget tenni nem tudó természetes személyek lakhatásának biztosításáról szóló törvény és a Nemzeti Eszközkezelő
Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének biztosításáról szóló törvény alapján
la) a visszavásárlási jog bejegyzésére és törlésére irányuló eljárás,
lb) a Magyar Állam javára szóló jelzálogjog és az azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom bejegyzésére irányuló
eljárás,
lc) a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. vagyonkezelői jogának törlésére irányuló eljárás,
ld) a magánszemély tulajdonszerzésének bejegyzésére irányuló eljárás,”
27. § A NET tv. 22. §-a és 23. §-a helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„22.  § (1) A  Nemzeti Eszközkezelő pályázat alapján kiválasztott személlyel vagy személyekkel a  lakhatási célú
ingatlanra kizárólag határozatlan időre szóló lakásbérleti szerződést köt.
(2) A  lakásbérleti szerződés alapján a  bérlő köteles a  megállapított lakbért a  Nemzeti Eszközkezelő részére havi
rendszerességgel megfizetni.
23.  § A lakásbérleti szerződés létrejöttére, tartalmára és megszűnésére a  Lakástörvény szabályait a  következő
eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a  bérlő az  ingatlanba a  lakásbérleti szerződés létrejöttét követően csak a  házastársát vagy élettársát, saját,
illetve házastársa vagy élettársa nevelésében álló, családi pótlékra jogosító gyermeket, továbbá a  családi pótlék
összegének számítása szempontjából figyelembe vett gyermeket fogadhatja be, a  Nemzeti Eszközkezelő előzetes
írásbeli hozzájárulásával,
b) a lakhatási célú ingatlanra bérlőtársi jogviszonyt létesíteni kizárólag a lakásbérleti szerződés megkötésekor lehet,
c) a  lakásbérleti szerződés megszűnése után a  volt bérlő és az  ingatlanban visszamaradó más személyek
elhelyezésre nem tarthatnak igényt,
d) a bérlő halála esetén a bérlővel annak életében együtt lakó házastársa vagy élettársa, a bérlő, illetve házastársa
vagy élettársa családi pótlékra jogosító gyermeke, illetve a  bérlővel még életében együtt lakó gyermeke
a lakásbérleti jogot folytathatják,
e) a  Nemzeti Eszközkezelő a  lakásbérleti szerződésben kikötheti a  bérlő ingatlanban történő életvitelszerű
bentlakásának kötelezettségét,
f ) a  lakóingatlannal és a  tartalék ingatlannal összefüggésben felmerülő, a  Lakástörvény 13.  § (1)  bekezdésében
meghatározott költségek a  bérlőt, a  lakhatási célú ingatlanok esetében a  Lakástörvény 13.  § (1)  bekezdésében
meghatározott költségek közül a pótlással és a cserével kapcsolatos költségek a bérbeadót terhelik,
g) a  bérlőt terhelik az  ingatlan használatával kapcsolatos közüzemi költségek, valamint társasházi lakás esetében
a közös költség fizetése,
h) a bérbeadó jogosult a lakásbérleti szerződést felmondani, ha a bérlő felszólítás ellenére sem fizeti meg a lakbért,
az ingatlannal kapcsolatos közüzemi díjakat vagy társasházi lakás esetében a közös költséget,
i) a bérbeadó az ingatlan állapotát és rendeltetésszerű használatát évente legalább egy alkalommal ellenőrzi, amit
a bérlő tűrni köteles,
j) a  lakásbérleti szerződésben a  bérlő hozzájárul ahhoz, hogy a  Nemzeti Eszközkezelő a  közüzemi szolgáltatótól
a bérlő közüzemi díjhátralékának mértékéről vagy annak hiányáról adatszolgáltatást kérjen.
k) bérlőtársi jogviszony esetén, ha a bérbeadó a lakásbérleti szerződést olyan okból mondja fel, amely felmondási ok
valamennyi bérlőtárssal szemben fennáll, a felmondást elég, ha a bérbeadó az egyik bérlőtárssal közli.”
28. § A NET tv. 25. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„25. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a  Nemzeti Eszközkezelő 4.  § (2)  bekezdésben megjelölt feladatainak ellátását kizárólagos jog alapján végző
költségvetési szervek és gazdasági társaságok körét, valamint e feladatok ellátásával összefüggő kötelezettségeiket,
b) a szociálisan rászorult személyek körét és a szociális rászorultság igazolásának módját,
c) a Nemzeti Eszközkezelő és a bérlő között létrejött lakásbérleti szerződésben a bérlő szociális helyzetére tekintettel
érvényesíthető lakbér mértékét,
d) a  lakásbérleti szerződés bérbeadó általi felmondására vonatkozó részletes, a  bérlő szociális helyzetét is
figyelembe vevő feltételeket és szabályokat,
e) a lakásbérleti jogviszonyból eredő követelések számlázásával kapcsolatos szabályokat,
f ) a lakhatási célú ingatlan bérlői pályázat útján történő kiválasztásának szabályait,
g) a tartalék ingatlan tekintetében fennálló lakásbérleti jogviszony feltételeit, különös tekintettel a lakbér mértékére,
a lakásbérleti szerződés időtartamára, a bérlő kötelezettségeire.”
29. § A NET tv. 30. §-a és 30/A. §-a helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„30.  § (1) A  2019. január 1-jét megelőzően, a  Kormány rendeletében meghatározott, a  Nemzeti Eszközkezelő
által megvásárolható lakóingatlanokra vonatkozóan benyújtott szándéknyilatkozatokon kívül a  Nemzeti
Eszközkezelőhöz vagy a pénzügyi intézményhez benyújtott szándéknyilatkozatok elutasításra kerülnek. A pénzügyi
intézmény a  hiteladós vagy zálogkötelezett késedelmes tartozásának megfizetése érdekében egyeztetést folytat
a hiteladóssal vagy zálogkötelezettel e törvény hatálybalépését követő 60 napon belül.
(2) A végrehajtási eljárás e törvény hatálybalépését követő 61. napon folytatódik.
30/A. § A Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének biztosításáról
szóló 2018. évi CIII. törvénnyel módosított 22. és 23. § rendelkezéseit a Nemzeti Eszközkezelővel 2019. január 1-jén
fennálló lakásbérleti jogviszonyokra is alkalmazni kell.”
13. Hatályon kívül helyező rendelkezések 30. § Hatályát veszti a NET tv.
a) 1. § a)–b) és g) pontja, 1. § n) pont nc) alpontja,
b) 3. §-a,
c) 5–6. §-a,
d) 7. § (2) és (3a) bekezdése,
e) 7/A. §-a,
f ) 24/A. §-a,
g) 30/B. §-a.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2013. (V. 2.) PSZÁF rendelete a befektetési alapokkal összefüggő kötelező elektronikus kapcsolattartással érintett eljárásokban a kapcsolattartás tartalmára és formájára vonatkozó részletes szabályokról.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117.  § (1)  bekezdés g)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21.  § n)  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. befektetési alapkezelő: a  befektetési alapkezelőkről és a  kollektív befektetési formákról szóló 2011. évi
CXCIII. törvény (a továbbiakban: Batv.) 3. § 11. pontjában meghatározott személy;
2. befektetési alap: a Batv. 3. § 9. pontjában meghatározott fogalom;
3. elektronikus kapcsolattartás: a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) és
az ügyfél között lévő kétirányú, írásbelinek minősülő elektronikus kapcsolattartás;
4. elektronikus postaláda: az  ERA rendszer szolgáltatásaként működő, a  Felügyelet által az  ERA rendszerben
regisztrált intézmény számára biztosított kézbesítési tárhely;
5. elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott fogalom;
6. ERA rendszer: a  Felügyelet által a  hiteles adatok fogadásához kialakított és üzemeltetett, biztonságos
kézbesítési szolgáltatásnak minősülő elektronikus kézbesítési rendszer. 2. § (1) E rendelet szabályait kell alkalmazni azon, a Felügyelet hatáskörébe tartozó ügyek esetében – kivéve a bejelentési
kötelezettséget –, amelyek vonatkozásában törvény a Felügyelet és a befektetési alapkezelő között az általa kezelt
befektetési alap tekintetében kizárólagos elektronikus kapcsolattartást ír elő.
(2) Az elektronikus kapcsolattartás kiterjed a kérelem benyújtásától a Felügyelet által az ügy érdemében hozott vagy
az ügyet egyéb módon lezáró hatósági döntésnek az ügyféllel történő közléséig terjedő eljárási cselekményekre és
jognyilatkozatokra, a  hatósági döntés kijavításával, kiegészítésével, módosításával vagy visszavonásával, valamint
az újrafelvétellel kapcsolatos eljárásokra.
3. § (1) A befektetési alapkezelőnek
 1. nyilvános zárt végű értékpapíralap esetén a  kibocsátási tájékoztató és a  hirdetmény közzétételének
engedélyezésére, a  kezelési szabályzat jóváhagyására, valamint a  letétkezelői szerződés hatálybalépésének
jóváhagyására irányuló kérelmét az 1. mellékletben,
2. nyilvános zárt végű értékpapíralap esetén az  alaptájékoztató és a  hirdetmény közzétételének
engedélyezésére, a  kezelési szabályzat jóváhagyására, valamint a  letétkezelői szerződés hatálybalépésének
jóváhagyására irányuló kérelmét a 2. mellékletben,
3. nyilvános zárt végű ingatlanalap esetén a  kibocsátási tájékoztató és a  hirdetmény közzétételének
engedélyezésére, a kezelési szabályzat jóváhagyására és az ingatlanértékelővel kötött szerződés létrejöttének
engedélyezésére irányuló kérelmét a 3. mellékletben,
4. nyilvános zárt végű ingatlanalap esetén az alaptájékoztató és a hirdetmény közzétételének engedélyezésére,
a kezelési szabályzat jóváhagyására és az ingatlanértékelővel kötött szerződés létrejöttének engedélyezésére
irányuló kérelmét a 4. mellékletben,
5. a kibocsátási tájékoztató kiegészítése közzétételének engedélyezésére irányuló kérelmét az 5. mellékletben,
 6. az alaptájékoztató kiegészítése közzétételének engedélyezésére irányuló kérelmét a 6. mellékletben,
 7. nyilvános nyílt végű értékpapíralap esetén a  tájékoztató, a  hirdetmény, a  kiemelt befektetői információ és
a  kezelési szabályzat jóváhagyására, valamint a  letétkezelői szerződés hatálybalépésének jóváhagyására
irányuló kérelmét a 7. mellékletben,
8. nyilvános nyílt végű ingatlanalap esetében a  tájékoztató, a  hirdetmény, a  kiemelt befektetői információ
és a  kezelési szabályzat jóváhagyására, valamint az  ingatlanértékelővel kötött szerződés létrejöttének
engedélyezésére irányuló kérelmét a 8. mellékletben,
9. nyilvános befektetési alap nyilvántartásba vétele iránti kérelmét a 9. mellékletben,
10. zártkörű befektetési alap nyilvántartásba vétele iránti kérelmét a 10. mellékletben,
11. határozott futamidejű befektetési alap futamidejének lejárata esetén a befektetési alap nyilvántartásból való
törlése iránti kérelmét a 11. mellékletben, 12. a  befektetési alap nyilvántartásból való törlése iránti kérelemét, ha arra azért kerül sor, mert a  befektetők
az összes befektetési jegy visszaváltására irányuló visszaváltási megbízást adtak le, a 12. mellékletben,
13. a befektetési alap nyilvántartásból való törlése iránti kérelmét, ha arra azért kerül sor, mert a nyilvános nyílt
végű befektetési alap nettó eszközértéke 3 hónapon keresztül, átlagosan nem éri el a  húszmillió forintot,
a 13. mellékletben,
14. a befektetési alap nyilvántartásból való törlése iránti kérelmét, ha arra azért kerül sor, mert a befektetési alap
nettó eszközértéke negatívvá vált, a 14. mellékletben,
15. a letétkezelői szerződés hatálybalépésének jóváhagyása iránti kérelmét a 15. mellékletben,
16. a letétkezelői szerződés módosítása hatálybalépésének jóváhagyása iránti kérelmét a 16. mellékletben,
17. a  cél-ÁÉKBV megszűnése esetén a  gyűjtő-ÁÉKBV nyilvántartásból való törlése iránti kérelmét
a 17. mellékletben,
18. a  nyilvános befektetési alap kezelési szabályzata módosításának engedélyezése iránti kérelmét
a 18. mellékletben,
19. a  nyilvános befektetési alap átalakulásához készült tájékoztató jóváhagyása iránti kérelmét
a 19. mellékletben,
20. a zártkörű befektetési alap nyilvános befektetési alappá történő átalakulásának jóváhagyása iránti kérelmét
a 20. mellékletben,
21. a nem harmonizált befektetési alapok egyesülésének engedélyezése iránti kérelmét a 21. mellékletben,
22. az ÁÉKBV-k egyesülésének engedélyezése iránti kérelemét a 22. mellékletben,
23. a kollektív befektetési forma szétválásának engedélyezése iránti kérelmét a 23. mellékletben,
24. a kollektív befektetési forma részalapja szétválásának engedélyezése iránti kérelmét a 24. mellékletben,
25. a  Batv. 78.  § (7)  bekezdésében meghatározott körbe tartozó – ugyanazon befektetési alapkezelő és
letétkezelő által kezelt másik befektetési alap részalapjává válást jelentő – egyesülés engedélyezése iránti
kérelmét a 25. mellékletben,
26. a befektetési alap kezelése átadásának engedélyezése iránti kérelmét a 26. mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon az  elbíráláshoz szükséges – jogszabályban meghatározott
– mellékletekkel együtt kell benyújtania a  Felügyeletnek a  nem természetes személy, szervezet és a  Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről,
valamint a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről és
használatáról szóló 9/2013. (V. 2.) PSZÁF rendelet rendelkezései szerint az ERA rendszeren keresztül.
(2) A befektetési alapkezelőnek
 1. egyesülés esetén a  befektetési jegy folyamatos forgalmazása felfüggesztésének engedélyezése iránti
kérelmét a 27. mellékletben,
 2. a  befektetési jegy folyamatos forgalmazása felfüggesztésének meghosszabbítása iránti kérelmét
a 28. mellékletben,
 3. az ingatlanértékelővel kötött szerződés létrejöttének engedélyezése iránti kérelmét a 29. mellékletben,
 4. az ingatlanértékelővel kötött szerződés módosításának engedélyezése iránti kérelmét a 30. mellékletben,
 5. a gyűjtő-ÁÉKBV cél-ÁÉKBV-be történő befektetésének engedélyezése iránti kérelmét a 31. mellékletben,
 6. a  cél-ÁÉKBV megszűnése esetén annak engedélyezése iránti kérelmét, hogy a  gyűjtő-ÁÉKBV egy másik
cél-ÁÉKBV-be fektesse eszközeinek legalább 85 százalékát, a 32. mellékletben,
 7. a  cél-ÁÉKBV megszűnése esetén annak engedélyezése iránti kérelmét, hogy a  gyűjtő-ÁÉKBV módosítsa
a kezelési szabályzatát olyan módon, hogy nem gyűjtő ÁÉKBV-ként működik tovább, a 33. mellékletben,
 8. a  cél-ÁÉKBV szétválása vagy másik ÁÉKBV-vel való egyesülése esetén annak engedélyezése iránti kérelmét,
hogy a gyűjtő-ÁÉKBV továbbra is a cél-ÁÉKBV gyűjtő-ÁÉKBV-je maradjon, a 34. mellékletben,
 9. a  cél-ÁÉKBV szétválása vagy másik ÁÉKBV-vel való egyesülése esetén annak engedélyezése iránti kérelmét,
hogy a gyűjtő-ÁÉKBV az egyesülés, illetve szétválás eredményeképpen létrejött másik ÁÉKBV gyűjtő ÁÉKBV-je
maradjon, a 35. mellékletben,
10. a  cél-ÁÉKBV szétválása vagy másik ÁÉKBV-vel való egyesülése esetén annak engedélyezése iránti kérelmét,
hogy a  gyűjtő-ÁÉKBV eszközeinek legalább 85 százalékát egy másik, nem az  egyesülés vagy szétválás
eredményeként létrejött cél-ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjaiba fektesse, a 36. mellékletben,
11. a cél-ÁÉKBV szétválása, egyesülése, megszűnése esetén a gyűjtő-ÁÉKBV számára annak engedélyezése iránti
kérelmét, hogy a Batv. 118. § (4) bekezdés b) pontja, valamint a Batv. 118. § (6) bekezdés c) pontja szerint nem
gyűjtő-ÁÉKBV-ként működjön tovább, a 37. mellékletben,
12. a gyűjtő-ÁÉKBV nyilvántartásból való törlése iránti kérelmét, ha arra a cél-ÁÉKBV egyesülése vagy szétválása
miatt kerül sor, a 38. mellékletben,
13. annak engedélyezése iránti kérelmét, hogy a  cél-ÁÉKBV a  tervezett egyesülés átvevő ÁÉKBV-je legyen,
a 39. mellékletben,
14. annak engedélyezése iránti kérelmet, hogy a  cél-ÁÉKBV a  tervezett szétválás után létrejövő ÁÉKBV-k
egyikeként lényegében változatlanul működjön tovább, a 40. mellékletben,
15. annak a befektetésnek a jóváhagyása iránti kérelmet, hogy ha a cél-ÁÉKBV a beolvadó ÁÉKBV, és az egyesülés
következtében a gyűjtő ÁÉKBV az átvevő ÁÉKBV befektetőjévé válik, a 41. mellékletben,
16. annak engedélyezése iránti kérelmet, ha a gyűjtő-ÁÉKBV a szétválás eredményeként létrejövő olyan ÁÉKBV
befektetővé válik, amely lényegesen különbözik a cél-ÁÉKBV-től, a 42. mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon kell az elbíráláshoz szükséges – jogszabályban meghatározott –
mellékletekkel együtt benyújtania az (1) bekezdésben meghatározott módon.
(3) Az  (1)  bekezdés 19. és 25.  pontjában, továbbá beolvadás esetében az  (1)  bekezdés 21. és 22.  pontjában, kiválás
esetén az  (1)  bekezdés 23. és 24.  pontjában meghatározott esetben a  befektetési alapkezelőnek egyidejűleg
a  18.  mellékletben és a  43.  mellékletben meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapokat is be kell nyújtania
az (1) bekezdésben meghatározott módon.
(4) A  (2)  bekezdés 5–11. és 13–16.  pontjában meghatározott esetekben a  befektetési alapkezelőnek egyidejűleg
a  18.  mellékletben és a  43.  mellékletben meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapokat is be kell nyújtania
az (1) bekezdésben meghatározott módon.
(5) A  befektetési alapkezelő egyéb beadványt a  47.  mellékletben meghatározott elektronikus űrlapon nyújthat be
az (1) bekezdésben meghatározott módon.
4. § A kérelmezőnek az űrlapon kell nyilatkoznia arról, hogy az engedély kiadása érdekében szükséges minden lényeges
adatot és tényt közölt a Felügyelettel.
5. § (1) Amennyiben az  eljárás során a  Felügyelet az  elektronikus postaládán keresztül küldött ügyiratában a  kérelmezőt
hiánypótlásra, a  kérelem kiegészítésére, illetve módosítására, vagy a  tényállás tisztázásához szükséges
nyilatkozattételre szólítja fel, a kérelmező
a) a hiánypótlásra szóló felhívásnak a 44. mellékletben,
b) a kérelem, illetve mellékletének kiegészítésére vagy módosítására szóló felhívásnak a 45. mellékletben,
c) a tényállás tisztázásához szükséges nyilatkozat-tételre szóló felszólításnak a 46. mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlap teljes körű kitöltésével és a  3.  § (1)  bekezdésben meghatározott
módon történő elküldésével tesz eleget.
(2) Az  elektronikus űrlapon meg kell adni a  kiegészítendő, módosítandó, továbbá a  pótolandó, illetve a  tényállás
tisztázását szolgáló ügyirat alapjául szolgáló ügy számát (főszám, év), a kérelem tárgyát, az ügyintéző nevét, továbbá
fel kell tölteni az előírt, mellékletként csatolandó dokumentumokat.
6. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
7. § A rendelet hatálybalépése napján már folyamatban lévő ügyek tekintetében a rendelet rendelkezéseit csak az ügyfél
erre irányuló, a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
szerinti ügyintézési rendelkezése alapján lehet alkalmazni.
Dr. Szász Károly s. k.,
 a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
237/2007. (XI. 17.) KE határozata Fodor László rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Fodor
László rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság rijádi nagykövetségének vezetésével, valamint a Magyar Köztársaság Ománi Szultánságban és a Jemeni Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2007. január 10. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
19/2011. (III. 23.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya, és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 666/2010. (XI. 17.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 666/2010. (XI. 17.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kezdeményező – aki azonos a kifogástevővel – országos népi kezdeményezésre irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés az új
Alkotmányt – annak kihirdetése előtt – bocsássa népszavazásra.”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Megállapította, hogy a kezdeményezésben
foglalt kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-ában foglaltaknak, mely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen
tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést.
Az OVB szerint az országos népi kezdeményezésben feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű, mivel annak
megfogalmazása megtévesztő a választópolgárok számára. Az Alkotmány 28/D. §-a szerint az Országgyűlésnek
a kérdés napirendre tűzésére és megtárgyalására van kötelezettsége, döntésének tartalmát a népi kezdeményezés
nem kötheti meg, a kezdeményezés nem irányulhat egy kötelező döntés meghozatalára, ezért a népi
kezdeményezésnek mindaddig, amíg az alkotmányosság keretében marad, nem kell és nem is szabad konkrét
jogalkotási kötelezettséget megfogalmaznia.
Az OVB szerint a jelen eljárásban tárgyalt országos népi kezdeményezés nem annak Országgyűlés általi napirendre
tűzésére irányul, hanem a törvényalkotó számára konkrét cselekményt kíván meghatározni, mely azonban a hatályos
jogszabályok alapján népi kezdeményezés tárgya nem lehet.
Mindezekre tekintettel az OVB – hivatkozással az Alkotmány 28/D. §-ára, az Nsztv. 17. §-ára és a 18. § b) pontjára –
a kérdés hitelesítését megtagadta.
A kifogástevő szerint a kérdés egyértelmű, mert abból megállapítható, hogy az Országgyűlésnek mit kell
megtárgyalnia. Ezen túl az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés semmilyen formában nem köti az Országgyűlés kezét
abban, hogy elrendeli-e a megerősítő népszavazást, továbbá nem az egyértelműség követelményének való
megfelelés tárgykörébe tartozik annak megítélése, hogy az országos népi kezdeményezés irányulhat-e országgyűlési
döntés meghozatalának kezdeményezésére.
Mindezekre tekintettel a kifogástevő az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra való utasítását kérte
az Alkotmánybíróságtól.
Az OVB kifogással támadott határozata a Magyar Közlöny 2010. évi 175. számában 2010. november 17-én jelent meg,
a kifogást 2010. november 26-án – a törvényi határidőn belül – terjesztették elő az OVB-nél.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999,
251, 256.].
2. Az OVB a kifogással támadott határozatában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Alkotmány 28/D. §-ának,
valamint az Nsztv. 17. §-ában foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság – az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve – a kifogást nem találta
megalapozottnak. Ezért a 666/2010. (XI. 17.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel,
azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. március 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
490/I/2008. AB elnöki végzés.  Az Alkotmánybíróság elnöke jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az indítványt elutasítom.
I. Az indítványozó beadványában annak megállapítását
kérte, hogy a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvénynek (a továbbiakban: Be.) a védők kizárására vonatkozó 45. §-a és a kizárt személyek által benyújtott fellebbezések jogi sorsáról szóló 341. § (1) bekezdése nem felel
meg az 1993. évi XXXI. törvénnyel kihirdetett, az emberi
jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló,
Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény 6. Cikk
3. pont c) alpontjában foglaltaknak. Az indítványozó az
Alkotmány a nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső
jog összhangjára vonatkozó előírásának [7. § (1) bekezdés] sérelmére hivatkozva kérte a Be. sérelmezett rendelkezéseinek a megsemmisítését.
Az indítványozót az Alkotmánybíróság főtitkára tájékoztatta, hogy az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 21. § (3) bekezdése szerint jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálatát az Országgyűlés, annak állandó bizottsága
vagy bármely országgyűlési képviselő, a köztársasági elnök, a Kormány vagy annak tagja, az Állami Számvevőszék elnöke, a Legfelsőbb Bíróság elnöke és a legfőbb
ügyész kezdeményezheti.
Az indítványozó válaszlevelében előadta, hogy kérelme
a Be. támadott rendelkezéseinek a megsemmisítésére –
nem pedig a nemzetközi szerződésébe ütközésük megállapítására – irányult, így az Abtv. 21. § (2) bekezdése alapján
jogosult az indítvány előterjesztésére.
II. Az indítvány nyilvánvalóan alaptalan. Az Abtv. 21. § (3) bekezdése szerint jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálatát csak a törvényben meghatározottak kezdeményezhetik. Az indítványozó
azonban nem tartozik az Abtv. 21. § (3) bekezdése szerinti
személyi körbe, ezért a kifogásolt rendelkezés nemzetközi
szerződésbe ütközésének vizsgálatára irányuló eljárás
kezdeményezésére nem jogosult.
Az Alkotmány 7. § (1) bekezdése értelmében a Magyar
Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja továbbá a vállalt
nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját.
Ugyanakkor az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az
Alkotmány 7. § (1) bekezdése nem önálló, hanem utaló alkotmányi szabály, így utólagos normakontroll alapjául
csak az indítványok által érintett nemzetközi szerződés
szolgálhat. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint éppen ezért ezzel az alkotmányi rendelkezéssel nem kerülhető meg az Abtv. 21. § (3) bekezdésének korlátozása, amely
a nemzetközi szerződésbe ütközés vizsgálatát meghatározott személyek és szervek indítványához köti [26/1992.
(IV. 30.), ABH 1992, 135, 148.].
Mindezek alapján az indítványt az Abtv. 23. § (1) bekezdése alapján – mint nyilvánvalóan alaptalant – elutasítom.
Budapest, 2009. szeptember 14. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
481/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – dr. Paczolay
Pétert kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország római nagykövetségének
a vezetésével, valamint Magyarországnak a San Marino Köztársaságban és a Máltai Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2015. február 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
68/2003. (VII. 4.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezés megszűnésének megállapításáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 2. §-ának a) pontja
alapján megállapítom, hogy
dr. Juhász Endre kormányzati főtisztviselői kinevezése 2003. május 19-i hatállyal
megszűnt. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
17/2012. (VIII. 2.) HM rendelete a Honvédelmi Minisztérium fejezet felügyeletét ellátó szerv egyes belső ellenőrzési jogosítványainak átruházásáról szóló 23/2004. (IX. 3.) HM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, honvédelemről és
a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el: 1. § Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium fejezet felügyeletét ellátó szerv egyes belső ellenőrzési jogosítványainak
átruházásáról szóló 23/2004. (IX. 3.) HM rendelet. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
54/2015. (VII. 21.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya közötti, a légtérrendészeti feladatokban történő együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a honvédelmi miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Horvát Köztársaság Kormánya közötti, a  légtérrendészeti feladatokban
történő együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  honvédelmi minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a honvédelmi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a honvédelmi minisztert, valamint a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2011. (IX. 20.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Mexikói Egyesült Államok Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről szóló 308/2007. (XI. 14.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 308/2007. (XI. 14.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2007. november 14-i, 153. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság
Kormánya és a Mexikói Egyesült Államok Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló megállapodás 10. cikke az alábbiak
szerint rendelkezik a hatályba lépésről:
„A jelen Megállapodás a diplomáciai úton átadott jegyzékek közül a legutóbbi kézhezvételétől számított 30. (harmincadik)
napon lép hatályba, mely jegyzékben a Szerződő Felek arról tájékoztatják egymást, hogy eleget tettek a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső törvényi előírásaiknak.”
Az utolsó jegyzék kézhezvételének időpontja: 2009. január 9.
A Megállapodás hatályba lépésének napja: 2009. február 7.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 308/2007. (XI. 14.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Mexikói Egyesült Államok Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló
megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről szóló 308/2007. (XI. 14.)
Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2009. február 7-én, azaz kettőezer-kilenc, február hetedikén hatályba léptek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
70/2006. (XI. 6.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács elnökének és tagjának megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7. §-ának
(4) bekezdése alapján – a Központi Statisztikai Hivatal elnöke előterjesztésére, a 2008. december 31-ig terjedő időtartamra –
Sándorné dr. Kriszt Évát, a Budapesti Gazdasági Főiskola rektorhelyettesét
az Országos Statisztikai Tanács elnöki teendőinek ellátásával; Deli Erikát, az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium Önkormányzati és Gazdasági Főosztálya vezetőjét,
Mátrainé Berkes Tündét, az Igazságügyi és Rendészeti
Minisztérium Rendészeti Felügyeleti és Ellenőrzési Főosztálya osztályvezetőjét
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1163/2013. (III. 28.) Korm. határozata a GOP-1.2.1-12/B konstrukció keretében megvalósuló egyes projektek támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) a GOP-1.2.1-12/B-2012-0044 azonosító számú, „Kecskeméti Ipari kutató infrastruktúra létrehozása az
AKKER-ÓDIUM Kft. bázisán” című, b) a GOP-1.2.1-12/B-2012-0052 azonosító számú, „Fenntartható típusú 10 ha-os üvegházfejlesztés K+F
pilotprojektje a Miskolci geotermikus hőtermelő rendszerre felépítve” című, és
c) a GOP-1.2.1-12/B-2012-0059 azonosító számú, „Magyar Fogászati Turizmus Fejlesztő-, Kutató- és
Tudástranszfer Központ és Nemzetközi Allergia Központ létrehozása” című
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat, 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződéseinek – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Gazdaságfejlesztési
Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
471/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Finszter Gábor, az Isteni Magyar Alapítvány elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. szeptember 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy Magyarország államformája Királyság legyen?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 1. §-a
a következőképpen rendelkezik: „Magyarország: köztársaság.” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy
a kezdeményező által népszavazásra bocsátandó kérdés ezen alkotmányi rendelkezés megváltoztatására irányul.
Az Alkotmánybíróság több határozatában [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] vizsgálta a választópolgárok által benyújtott,
alkotmánymódosításra irányuló népszavazási kezdeményezés alkotmányossági kérdéseit. A hivatkozott
határozatokban az Alkotmánybíróság alkotmányos követelményként arra az álláspontra jutott, hogy
az alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az alaptörvény 24. § (3) bekezdésében leírtak
szerint történhet, az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett
népszavazásnak nincs helye.
Az Nsztv. 10. § b) pontja szerint az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését,
ha a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani. Tekintettel arra, hogy a kezdeményezés az Alkotmány
módosítására irányul, az Országos Választási Bizottság saját és az Alkotmánybíróság fent hivatkozott töretlen
gyakorlatára figyelemmel a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 1. §-án, a 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
6/2015. (II. 16.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2014. december 6. napjától 2015. június 5. napjáig
terjedő időtartamra Hegedüs Istvánt miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata a köznevelési tankönyvellátás rendszere működtetésének elősegítése, e körben különösen
a) közreműködés
aa) a köznevelési intézmények biztonságos tankönyvellátása megvalósításában,
ab) a  tankönyvfejlesztési terv elkészítésében és a  miniszter által jóváhagyott tankönyvfejlesztési terv
végrehajtásában,
ac) az  állami tankönyvfejlesztésért és -kiadásért felelős szervnél az  e  tevékenységéhez szükséges
szervezeti struktúra és szakmai feltételek kialakításában,
ad) az  állami tankönyvfejlesztésért és -kiadásért felelős szerv és könyvtárellátó tevékenységének
összehangolásában,
ae) az iskolai tankönyvrendelés és -ellátás rendjének kialakításában,
b) javaslattétel
ba) az állami tankönyvellátás rendjére vonatkozó szabályozás továbbfejlesztésére,
bb) az állami tankönyvfejlesztésért és -kiadásért felelős szerv működtetésére,
bc) a tankönyvellátás hatékonyságának javítására, fejlesztésére.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a köznevelésért felelős államtitkár útján az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  Emberi Erőforrások Minisztériuma keretében működő Miniszteri Kabinet
titkársága nem segíti.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése alapján helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 28/2014. (VII. 18.) EMMI utasítás hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
168/2015. (HK 5.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2394 MC MIL ENGR (EDITION 3) végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel, eredetben angol nyelven bevezetem a NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 9/2013. (HK 3.)
HVKFH szakutasítás 2. pontjában hatályba léptetett
STANAG 2394 MC MIL ENGR (EDITION 3) – LAND
FORCE COMBAT ENGINEER DOCTRINE – ATP-52(B)
címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az MH ÖHP és alárendelt katonai szervezetei az
egységesítési egyezményben foglalt, műszaki támogatásra
és biztosításra vonatkozó előírásokat kötelesek alkalmazni.
4. Ez az intézkedés a közzétételt követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
193/2014. (HK 7.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség Informatikai Szabályzata (Ált/210) című szolgálati könyv hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján,
figyelemmel a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM
utasítás 15. §-ára a következő
intézkedést adom ki: 1. Hatályát veszti a Magyar Honvédség Informatikai
Szabályzatának kiadásáról szóló 136/1992. (HK 3/1993.)
HVKF intézkedéssel hatályba léptetett Ált/210 cikkszámú
szolgálati könyv.
2. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba.
Budapest, 2014. június 20. Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
4/2015. (II. 27.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján az  új közbeszerzési törvény előkészítésével
kapcsolatos feladatok ellátására 2015. február 21. napjától 2015. augusztus 20. napjáig dr. Homolya Róbertet miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában legfeljebb kétfős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti az  új közbeszerzési rendszer kialakításának koordinálásáért felelős miniszteri biztos kinevezéséről
szóló 2/2014. (VIII. 1.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
21/2015. (HK 5.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Honvédelmi Minisztérium Információ Menedzsment Rendszer alkalmazásával és üzemeltetésével kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján a
következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) hivatali szervezetére, a
honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt álló központi hivatalokra és a miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre (a továbbiakban együtt: felhasználó szervezetek), továbbá a Honvéd Vezérkar Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökségre (a továbbiakban: HVK HIICSF) és a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) vitéz Szurmay
Sándor Budapest Helyőrség Dandárra (a továbbiakban:
MH BHD) terjed ki.
2. Az együttes intézkedés alkalmazásában
a) HM Információ Menedzsment Rendszer (a továbbiak
ban: HM IMR): az MH Központi Intranet Portál felületén
biztosított funkcionális informatikai szolgáltatás, olyan információs rendszer, amely magába foglalja az üzemeltetés
alapjául szolgáló számítástechnikai eszközöket és programokat, a felhasználókat, a működést szabályozó eljárásrendet és szabványokat és amely a felhasználó szervezeteknél önállóan, más felhasználóktól elszigetelten kerül
bevezetésre,
b) MH Vezetési Információs Rendszer: az MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózatát magába foglaló, vezetési és irányítási feladatok érdekében üzemeltetett honvédelmi célú híradó, informatikai és információvédelmi rendszer,
c) rendszergazda: adott híradó-informatikai rendszer,
szolgáltatás hatékony, eredményes alkalmazásáért, igénybevételéért és a továbbfejlesztés alkalmazói követelményeinek meghatározásáért felelős személy,
d) szolgáltatásgazda: a híradó-informatikai szolgáltatások meghatározott körének előírt feltételek közötti biztosításáért, a szolgáltatások tervezéséért és fejlesztéséért felelős személy, és
e) üzemeltetésért felelős szervezet: az MH BHD. 2. A HM IMR alkalmazásának célja
és rendeltetése
3. A HM IMR bevezetésére a felhasználó szervezetek
vezetőinek döntése alapján, a HVK HIICSF csoportfőnökének engedélyével kerül sor.
4. A HM IMR célja
a) az információ-áramlás felgyorsítása a vezetők és a
beosztottak között, és
b) a folyamatok végrehajtásának nyomon követése, a
határidők betartatása, valamint a végrehajtással kapcsolatos információk visszakereshetőségének biztosítása.
5. A HM IMR rendeltetése
a) a munkafolyamatok és az azokhoz kapcsolódó doku
mentumok biztonságos és átlátható rögzítése, kezelése,
b) a feladatok időbeli ütemezésének és a határidők be
tartásának támogatása, és
c) a feladatok végrehajtásával kapcsolatos információk
gyors és pontos közvetítése a vezetők, az együttműködők
és a végrehajtó szakállomány között.
6. A HM IMR nem helyettesíti a Magyar Honvédség
Egységes Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról, vala
mint a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség
Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata kiadásáról szóló
11/1996. (HK 7.) HM utasítás módosításáról szóló
20/2008. (HK 6.) HM utasításban (a továbbiakban: Ált/40)
meghatározott eljárásrendet.
7. A HM IMR alkalmazásakor – az Ált/40 rendelkezéseinek figyelembe vételével – törekedni kell a papíralapú
iratforgalom csökkentésére és az elektronikus úton történő
információ-feldolgozás előtérbe helyezésére.
8. A HVK HIICSF csoportfőnöke az adatállomány archiválásának szabályozásánál kiemelt figyelmet fordít
arra, hogy adatvesztésre ne kerüljön sor.
3. A HM IMR felépítése 9. A HM IMR-ben a következő integrált modulok érhetőek el:
a) az IMR modul: a felhasználó szervezetektől beérkezett
dokumentumok rögzítésére és a feladatok delegálására,
b) a TASKER modul: a felhasználó szervezetek közötti
együttműködés támogatására,
c) a KÖRÖZVÉNYEK modul: általános tájékoztatás
céljára és közérdekű információk továbbítására, és
d) az ADMINISZTRÁCIÓS modul: a rendszer konfigurálására, adatbázisának karbantartására és módosítására.
4. A HM IMR alkalmazása
és üzemeltetése 10. A HM IMR alkalmazásával kapcsolatos feladatok
koordinálásáért a rendszergazda, a rendszer felügyeletéért
a szolgáltatásgazda a felelős.
11. A HM IMR szolgáltatásgazdája a HVK HIICSF csoportfőnöke által kijelölt személy.
12. A HM IMR rendszergazdája a felhasználó szervezet
vezetője által kijelölt személy.
13. A HM IMR rendszergazdája felelős
a) a HM IMR alkalmazásával kapcsolatos feladatok ko
ordinálásáért, és
b) az adatkezelési szabályok betartásáért, illetve betar
tatásáért. 14. Az üzemeltetésért felelős szervezet parancsnoka –
az Alkalmazói Követelményekben meghatározott kritériumok alapján – felelős a HM IMR mindenkori rendelkezésre állásának üzemeltetési és fenntartási feladataiért.
15. A felhasználó szervezetek vezetői felelősek
a) a HM IMR alkalmazásának felhasználó szervezetben
történő megszervezéséért és felügyeletéért, és
b) az adatok és a dokumentumok rögzítéséért, hitelessé
géért, teljes körűségéért, pontosságáért, naprakészségéért
és értelmezhetőségéért. 16. Az általános és alkalmazói követelmények alapján
az üzemeltetéshez közvetlenül kapcsolódó információvédelmi és egyéb rendszabályok betartatásáért, valamint a
rendszer mindenkori rendelkezésre állásáért, karbantartásáért, a benne tárolt adatok mentéséért, archiválásáért az
üzemeltetésért felelős szervezet parancsnoka a felelős.
17. A HM IMR szolgáltatásainak igénybevételével a
rendszerbe bevitt adatok minősítési szintje nem haladhatja
meg az alkalmazott informatikai rendszer minősítési szintjét. Az egyes személyek által bevitt adatok vonatkozásában a titoktartási követelmények betartásáért az adatkezelők személyes felelősséggel tartoznak.
18. A szolgáltatás funkcióival kapcsolatos szükség szerinti alkalmazói, fejlesztési és módosítási igények a szolgáltatásgazda útján megküldésre kerülnek az üzemeltetésért és üzemben tartásért felelős személyek részére.
19. Az adatok és a dokumentumok kezelése, tárolása és
továbbítása, az archiválási feladatok végrehajtása, továbbá
a koordinációs feladatok ellátása érdekében a felhasználó
szervezetek IMR koordinációs felelőst jelölnek ki.
20. Az üzemeltetésért felelős szervezet HM IMR üzemeltetési tervet készít, amelyet az együttes intézkedés hatályba lépésétől számított 90. napig jóváhagyásra felterjeszt a HVK HIICSF csoportfőnöke részére. Az üzemeltetési terv az alkalmazói követelmények alapján, a technikai
lehetőségek figyelembe vételével többek között tartalmazza a mentésre és az archiválásra vonatkozó rendszabályokat és időintervallumokat.
5. Záró rendelkezések 21. Ez az együttes intézkedés a közzétételét követő ötödik
napon lép hatályba.
22. A felhasználó szervezetek vezetői az alkalmazásba
vételt elrendelő döntésük esetén az együttes intézkedés hatályba lépését követő 30. napig ügyrendjük, illetve szervezeti és működési szabályzatuk mellékleteként kiadják a
felhasználó szervezet HM IMR alkalmazására vonatkozó
belső eljárási rendjét.
23. Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium Információ Menedzsment Rendszer alkalmazására és üzemelte
tésére című 77/2014. (HK 10.) HM KÁT–HVKF együttes
intézkedés.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
39/2014. (XII. 18.) FM rendelete az állami alapadatok adatbázisainak selejtezési és archiválási rendjéről, valamint a földügyi és távérzékelési levéltárról.
A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 38. § (2) bekezdés j), k) és m) pontjában,
a 11. § tekintetében az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 90. § (1) bekezdésében,
a 12.  § tekintetében a  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012.  évi XLVI.  törvény 38.  § (2)  bekezdés b) és
d) pontjában,
a 13. § (2) bekezdése tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 7. és 10.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény (a továbbiakban:
Fttv.) 3.  § (1)  bekezdés a)–f ), h) és i)  pontjában meghatározott állami alapadatbázisokkal kapcsolatos és
az előállításukkor keletkezett iratokra (a továbbiakban: állami alapadatok iratai).
(2) E  rendelet alkalmazásában állami alapadatok iratainak tekintendő minden olyan analóg és digitális dokumentum,
ami az állami alapadatok adatbázisainak készítésével, minőségellenőrzésével, felújításával vagy forgalomból történő
kivonásával kapcsolatos. Így különösen:
a) az újfelmérést vagy térképfelújítást elrendelő,
b) a közbeszerzési eljárás során keletkezett,
c) az újfelmérési vagy térkép-felújítási műszaki,
d) a távérzékelési adatok minőségellenőrzésével kapcsolatos,
e) a közszemlére és forgalomba adási vagy helyezési,
f ) az állami átvételi eljárással kapcsolatos,
g) a forgalomból történő kivonási,
h) a selejtezési
iratok.
(3) E rendelet alkalmazásában iratkezelő:
a) a Fővárosi és Megyei Kormányhivatal Földhivatala (a továbbiakban: megyei földhivatal);
b) a fővárosi és megyei kormányhivatal járási hivatalának járási földhivatala, a  fővárosban a  Budapesti 1. és
2. Számú Földhivatal (a továbbiakban együtt: járási földhivatal);
c) a Földmérési és Távérzékelési Intézet (a továbbiakban: FÖMI);
d) a Nemzeti Kataszteri Program végrehajtására alapított Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft.
(a továbbiakban: NKP Nonprofit Kft.).
 (4) Az (1) bekezdés szerinti állami alapadatbázisok eredeti felmérési munkarészei, mérési és számítási dokumentációi,
térképei és felvételi rajzai, valamint a  földmérési és térképészeti célú távérzékelési adatok (a továbbiakban együtt:
munkarészek) – forgalomból történő kivonásuktól függetlenül – nem selejtezhetők, azokat határidő nélkül
az iratokat kezelő szerv térképtárában kell megőrizni.
(5) Nem selejtezhetők az  állami átvételi eljárás lefolytatására a  megyei, illetve a  járási földhivatalnak átadott állami
földmérési alaptérképi adatbázis tartalmát érintő munkarészek, továbbá az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi
adatbázis tartalmában változást eredményező változási vázrajzok és azok munkarészei, azokat határidő nélkül
az iratokat kezelő szerv térképtárában kell megőrizni.
2. Az iratkezelés módja 2. § (1) A  forgalomból kivont állami alapadatbázisokat és azok eredeti munkarészeit, valamint a  légifelvételek és
távérzékeléssel nyert adatok eredeti példányait a  forgalomból kivonást követően az  Fttv. 3.  § (1)  bekezdés
i)  pontjában meghatározott archív analóg és digitális térképi adatok adatbázisában (a  továbbiakban: archív
adatbázis) kell tárolni, és azok nem selejtezhetők.
(2) A megyei és járási földhivatalok által kezelt,
a) az 1. melléklet szerinti térképeket és iratokat az irattározást követő 15 év után az archív adatbázisban,
b) az 2. melléklet szerinti iratokat az irattározást követően a 2. mellékletben meghatározott határidő lejártakor
a Földügyi és Távérzékelési Levéltárban (a továbbiakban: FTL)
kell tárolni.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott iratokat kezelő megyei, illetve a  járási földhivatal az  iratokat az  Fttv. 22.  §
(2) bekezdésében meghatározott adatbázisba szervezés céljából a FÖMI rendelkezésére bocsátja, amely a digitális
átalakítást követően az  archív adatbázisban helyezi el. A  FÖMI a  digitális átalakítást követően az  eredeti iratokat
a megyei és járási földhivatalok részére visszaküldi.
(4) A  FÖMI a  3.  mellékletben meghatározott iratokat az  FTL-nek való átadásra meghatározott ideig az  archív
adatbázisban tárolja.
(5) A  Nemzeti Kataszteri Program végrehajtása során az  NKP Nonprofit Kft.-nél keletkezett állami alapadatok iratait
az  NKP Nonprofit Kft. az  Fttv. 22.  § (2)  bekezdésében meghatározott adatbázisba szervezés céljából a  FÖMI
rendelkezésére bocsátja, amely ezt követően azokat az FTL-ben helyezi el.
(6) A (3) és (5) bekezdésben meghatározott iratátadás időpontját az iratkezelők előzetesen egyeztetik az FÖMI-vel.
3. § (1) Az Fttv. 3. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott archív analóg és digitális térképi adatok adatbázisait a FÖMI
tárolja, kezeli és szolgáltatja.
(2) A  Nemzeti Kataszteri Program keretében előállított állami digitális földmérési alaptérképek hitelesített eredeti
példányai, amelyek a  Nemzeti Kataszteri Program végrehajtására felvett hitelek visszafizetéséig az  NKP Nonprofit
Kft. könyveiben szerepelnek és a  hiteltörlesztés biztosítékát jelentik, a  hitel visszafizetés időtartama alatt az  NKP
Nonprofit Kft. őrzésében maradnak.
4. § (1) A  megyei-, a  járási földhivatal, valamint a  FÖMI iratanyagát a  köziratokról, a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári
anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI.  törvény 9. § (1) bekezdés f ) pontjában és a 12. §-ban előírtak betartásával
évenként felül kell vizsgálni, hogy az irattári terv alapján mely évfolyamok, mely irattári tételei váltak selejtezhetővé,
vagy az FTL számára átadhatóvá.
(2) Az iratselejtezés végrehajtását a megyei-, a járási földhivatal, valamint a FÖMI vezetője által kijelölt, legalább három
kormánytisztviselőből álló selejtezési bizottság végzi el.
(3) A  selejtezésre megjelölt iratokat – a  megsemmisítés levéltári engedélyezéséig – az  elhelyezésük rendjében kell
megőrizni.
(4) A  lefolytatott iratselejtezésről a  selejtezési bizottság által aláírt, iktatott és a  szerv körbélyegzőjével ellátott
jegyzőkönyvet legalább három példányban kell elkészíteni, melynek két példányát a  selejtezés engedélyeztetése
céljából meg kell küldeni az FTL-nek.
(5) A jegyzőkönyv tartalmazza:
a) a selejtezést végző szervezeti egység megnevezését,
b) a jegyzőkönyv felvételének helyét és időpontját,
c) a selejtezési bizottság tagjainak nevét, beosztását, aláírását,
d) a selejtezési eljárás alá vont irategyüttes keletkeztetőjét,
e) az iratok összesített évkörét és összesített terjedelmét (iratfolyóméterben),
f ) a selejtezésre kiválogatott iratok irattári tételszámát, az  irattári tétel  címét, évkörét, tételszám szerinti
terjedelmét (iratfolyóméterben),
g) a szervezeti egység vezetője ellenőrzési feladatainak megtörténtét,
h) a szervezeti egység körbélyegzőjének lenyomatát.
3. Földügyi és Távérzékelési Levéltár 5. § (1) Az  FTL-t, mint állami szaklevéltárat a  térképészetért felelős miniszter alapítja. Az  FTL elhelyezését, fenntartását és
működtetését a FÖMI látja el.
(2) Az FTL felett a felügyeleti jogkört a térképészetért felelős miniszter gyakorolja.
 (3) Az  állami alapadatok iratainak az  FTL-ben történő elhelyezését a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének
általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 65.  §-ban meghatározottak szerint kell
végrehajtani.
6. § (1) A megyei -, a  járási földhivatal, a FÖMI, valamint az NKP Nonprofit Kft. az  iratmegőrzési határidő leteltét követően
az állami alapadatok iratait az FTL számára átadja.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott iratátadás módját az iratkezelő előzetesen egyezteti az FTL-lel.
4. Állami alapadatok adatbázisainak archiválási rendje 7. § (1) Az  állami alapadatok adatbázisainak archiválását az  Fttv. 4.  § (2) és (4)  bekezdésében meghatározott adatkezelő
végzi el.
(2) E rendelet alkalmazásában az archiválás magában foglalja:
a) a napi mentést,
b) a biztonsági mentést, és
c) a korábbi mentések katalogizálását és kereshetővé tételét.
(3) Az archiválás tekintetében
a) a napi és biztonsági mentés ciklusát, és technikai kivitelezését,
b) a mentés végrehajtására jogosult személy megnevezését,
c) a mentett állományokhoz való hozzáférési jogosultságot,
d) a biztonsági mentési állományok elhelyezését
az adatkezelő szervek által elkészített, a szakmai felügyeletet gyakorló szerv által jóváhagyott adatbázis archiválási
műszaki szabályzat tartalmazza.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott adatbázis archiválási műszaki szabályzatot
a) a FÖMI vonatkozásában a FÖMI főigazgatója,
b) a  megyei földhivatalok, valamint azok illetékességi területéhez tartozó járási földhivatalok vonatkozásában
a megyei földhivatal vezetője
készíti el. 5. Záró rendelkezések
8. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
9. § Az adatkezelő a 7. § (3) bekezdése szerinti műszaki szabályzatot e rendelet hatálybalépését követő 120 napon belül
készíti el.
10. § A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 21/1997. (III. 12.) FM–HM együttes rendelet (a továbbiakban: R1.) a 22. §-t megelőzően a következő 21/A. §-sal
egészül ki:
„21/A.  § Az  ezen alcímben foglaltak nem alkalmazhatóak az  állami alapadatok selejtezési és archiválási rendjéről,
valamint a földügyi és távérzékelési levéltárról szóló miniszteri rendelet hatálya alá tartozó iratokra.”
11. § (1) Az  ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997.  évi CXLI.  törvény végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.) FVM rendelet
(a továbbiakban: Inyvhr.) 4. § (2) bekezdés 5. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A tulajdoni lap III. része tartalmazza továbbá az  ingatlanhoz vagy a  bejegyzett jogokhoz, illetve annak jogosultjaihoz
kapcsolódó következő tényeket:)
„5. bírósági vagy hatósági határozaton alapuló telekalakítási és építési tilalom elrendelésének ténye, valamint
egyéb építésügyi korlátozás ténye, az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvényben meghatározott
építésügyi kötelezés ténye, a  kulturális örökség védelméről szóló törvényben meghatározott örökségvédelmi
hatósági kötelezés ténye, valamint önkormányzati hatósági döntésen, vagy hatósági szerződésen alapuló
településrendezési kötelezettség ténye,”
(2) Az Inyvhr. 39/A. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az ingatlan jogi jellegeként feljegyezhető)
„d) műemlék, vagy nyilvántartott műemléki érték;”
(3) Az Inyvhr. 39/A. § (1) bekezdés f ) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az ingatlan jogi jellegeként feljegyezhető)
„f ) régészeti lelőhely (törvény erejénél fogva védett és rendeletben védetté nyilvánított, fokozottan vagy kiemelten
védett régészeti lelőhely), vagy régészeti védőövezet;”
(4) Az Inyvhr. a következő 112/B. §-sal egészül ki:
,,112/B.  § A  FÖMI – egyedi megállapodás alapján – az  ingatlan-nyilvántartási adatbázisból adatműveleti,
adatfeldolgozási tevékenységet igénylő esetekben országos statisztikai célú adatgyűjtéshez, hatósági ellenőrzések
teljesítéséhez, valamint több földhivatal illetékességi területére kiterjedő adatigénylés esetén adatleválogatást és
adattovábbítást végezhet.”
(5) Az Inyvhr. 118/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„118/A.  § Az  ingatlan-nyilvántartási célú földmérési munkákhoz a  tulajdonosi adatokkal kiegészített földkönyv
szerinti személyes adatok kezelésére törvényi felhatalmazással rendelkező földmérő vagy földmérési vállalkozás,
kisajátítás esetén a  kisajátítást kérő vagy a  megbízásából eljáró személy részére a  földhivatal elektronikusan
szerkeszthető formában földmérési földkönyvet szolgáltat. A  földmérési földkönyv az  ingatlan adatain felül
tartalmazza:
a) az ingatlan tulajdonosa
aa) nevét,
ab) lakcímét (székhelyét),
ac) tulajdoni hányadát,
ad) tulajdonszerzésének jogcímét,
b) a tulajdoni lapon széljegyzett jogosultak adatait,
c) az ingatlanon fennálló egyéb jogok és tények megnevezését,
d) az ingatlanon fennálló egyéb jogok és tények jogosultjának megnevezését és lakcímét (székhelyét).”
12. § (1) Az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési és térképészeti tevékenység részletes szabályairól szóló 25/2013. (IV. 16.)
VM rendelet (a továbbiakban: R2.) 1. §-a a következő 13. ponttal egészül ki:
(A rendelet alkalmazásában)
„13. címkoordináta: a  címhez rendelt azon helyzetet leíró méter élességű koordinátapár, amely az  adott ingatlan,
épület illetve építmény objektumokat egyértelműen azonosítja.”
(2) Az R2. 3. § (1) bekezdés a) pontja a következő ag) alponttal egészül ki:
(Ingatlan-nyilvántartási célú földmérési tevékenységhez az  ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból kiadott
térképmásolatoknak tartalmaznia kell:
a fejlécben)
„ag) a címkoordinátát”
(3) Az R2. 11. §-a a következő (6)–(10) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az  épület feltüntetési vázrajznak és a  változási állománynak tartalmaznia kell az  újonnan létesített, valamint
a már meglévő épületek főbejáratainak az épület objektumán belüli címkoordinátáját.
(7) A  telekalakítási vázrajznak és a  változási állománynak tartalmaznia kell az  újonnan kialakított
ingatlanok címkoordinátáit. Amennyiben az  ingatlan nem beépített, vagy a közterület felöli bejárat egyértelműen
nem határozható meg, akkor a helyrajzi szám beszúrási pontját kell címkoordinátaként megadni.
(8) A (7) bekezdés szerint nem kell címkoordinátát adni a beépítetlen mezőgazdasági rendeltetésű földrészleteknek.
(9) A címkoordinátát a változási vázrajzon fel kell tüntetni.
(10) A  4.  § szerinti változási vázrajzok készítése esetén, a  földrészleten belül minden önálló
épületnek címkoordinátát kell képezni.”
(4) A R2. 6. melléklete a 4. melléklet szerint módosul.
13. § (1) Hatályát veszti az R1.
a) 1. § f ) pontja,
b) 22. § (1) bekezdésében a „Nem selejtezhetők a földmérési és térképészeti szakigazgatási szervekhez leadott
vázrajzok és azok munkarészei sem.” szövegrész,
c) 22. § (4) bekezdése.
(2) Hatályát veszti a járási földhivatalok illetékességi területeinek kijelöléséről szóló 149/2012. (XII. 28.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter