text:
14/2011. (IV. 19.) BM rendelete a 2007–2013 közötti programozási időszakban a Szolidaritási programokból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a pénzügyi irányítási és ellenőrzési rendszerekről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pont k) alpontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. évi törvény 1. melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 9. Szolidaritási programok alcím 1. Európai
Menekültügyi Alap, 2. Integrációs Alap, 3. Visszatérési alap, 4. Külső Határok Alap, valamint 5. Szolidaritási
programokhoz kapcsolódó technikai költségek jogcímcsoportok fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználására,
valamint az ezekből az előirányzatokból származó támogatások felhasználásának pénzügyi lebonyolításában és
ellenőrzésében részt vevő szervezetekre és a végső kedvezményezettekre terjed ki.
(2) E rendelet szerinti előirányzatokból nyújtott támogatások végső kedvezményezettje lehet
a) egyesület,
b) köztestület,
c) egyház és egyházi intézmény,
d) alapítvány,
e) közalapítvány,
f) nonprofit gazdasági társaság,
g) nonprofit szövetkezet,
h) egyéb jogi személyiségű nonprofit szervezet,
i) helyi önkormányzat,
j) kisebbségi önkormányzat,
k) önkormányzati társulás,
l) költségvetési szerv,
m) nemzetközi szervezet,
n) kormányközi szervezet, és
o) gazdasági társaság abban az esetben, ha az általa végrehajtott projektet nonprofit módon hajtja végre.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) Ellenőrzési Hatóság: az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság;
b) előzetes projekt adatlap: zárt kétfordulós kiválasztási eljárás esetén a pályázó által tervezett projekt lényegi
elemeit tartalmazó dokumentum;
c) Európai Menekültügyi Alap: a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott alap;
d) éves program: a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 20. cikk (3) bekezdése, a 2007/575/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat 21. cikk (3) bekezdése, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat 23. cikk (3) bekezdése, továbbá a 2007/435/EK tanácsi határozat 19. cikk (3) bekezdése szerinti éves
programok;
e) Hitelesítő Hatóság: a Belügyminisztériumnak (a továbbiakban: BM) a belügyminiszter (a továbbiakban: miniszter)
által a kiadásigazoló nyilatkozatok Európai Bizottsághoz való benyújtást megelőző igazolására kijelölt, a Felelős
Hatóságtól funkcionálisan független szervezeti egysége;
f) informatikai rendszer: a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében
végrehajtott projektek nyomon követését szolgáló, a 2007/435/EK tanácsi határozat 22. cikk e) pontjában,
a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 24. cikk e) pontjában, a 2007/574/EK európai parlamenti
és tanácsi határozat 26. cikk e) pontjában és a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 24. cikk
e) pontjában meghatározott informatikai alapú nyilvántartó rendszer;
g) Integrációs Alap: a 2007/435/EK tanácsi határozattal létrehozott alap;
h) közvetlen támogatási szerződés: a Felelős Hatóság és a zárt kétfordulós kiválasztási eljárásban nyertes végső
kedvezményezett között létrejött magánjogi szerződés, amely tartalmazza a közvetlen támogatás nyújtásának
és felhasználásának részletes szabályait;
i) Külső Határok Alap: a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott alap;
j) mérlegbeszámoló: a Felelős Hatóság által készített olyan speciális beszámoló, amely elkülönített,
eredményszemléletű könyvvezetés alapján készül az Európai Menekültügyi Alap, az Integrációs Alap,
a Visszatérési Alap és a Külső Határok Alap egyes allokációinak zárásáról szóló, az Európai Bizottság részére
megküldendő zárójelentés adatainak alátámasztására, és amely nem tartozik a számvitelről szóló 2000. évi
C. törvény (a továbbiakban: Számv. törvény) hatálya alá;
k) Működési Kézikönyv: a Felelős Hatóság működésére vonatkozó szabályokat és egyes azzal kapcsolatos adatokat
tartalmazó dokumentum;
l) pályázati adatlap: nyílt kiválasztási eljárás esetén a pályázó által tervezett projekt megvalósításával összefüggő
információkra kiterjedő dokumentum;
m) partner: a projekttel megvalósítani kívánt tevékenységek ellátására alkalmas szervezet, amely a végső
kedvezményezett felelőssége mellett, a végső kedvezményezettel kötött partnerségi megállapodás alapján
a végső kedvezményezettel közösen valósítja meg a projektet;
n) projekt: a támogatások végső kedvezményezettjei által egy intézkedés egészének vagy egy részének
végrehajtása érdekében felvonultatott egyedi, gyakorlati eszközök;
o) részletes projekt adatlap: zárt kétfordulós kiválasztási eljárás esetén a pályázó által tervezett projekt
megvalósításával összefüggő minden releváns információra kiterjedő dokumentum;
p) szabálytalanság: az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK
EURATOM rendelet 1. cikk (2) bekezdésében foglaltak, továbbá a jogszabályok előírásainak, a támogatási
szerződésben és a közvetlen támogatási szerződésben a felek által vállalt kötelezettségeknek a megsértése,
amelyek eredményeképpen a Magyar Köztársaság pénzügyi érdekei sérülnek vagy sérülhetnek;
q) szabálytalansági elektronikus nyilvántartó rendszer: a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános
program keretében végrehajtott projekteket érintő szabálytalanságokkal kapcsolatos adatokat tartalmazó
informatikai alapú nyilvántartó rendszer;
r) szabálytalansági gyanú: bármilyen adat vagy információ, amely szabálytalanság elkövetésére utal;
s) támogatási szerződés: a Felelős Hatóság és a nyílt kiválasztási eljárásban nyertes végső kedvezményezett között
létrejött magánjogi szerződés, amely tartalmazza a támogatás nyújtásának és felhasználásának részletes
szabályait;
t) többéves program: a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 18. cikk (1) bekezdése, a 2007/575/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat 19. cikk (1) bekezdése, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat 21. cikk (1) bekezdése, továbbá a 2007/435/EK tanácsi határozat 17. cikk (1) bekezdése szerinti program;
u) végső kedvezményezett: a projekt megvalósításáért felelős szervezet;
v) Visszatérési Alap: a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott alap.
2. Intézményrendszer 3. § A Felelős Hatóság a BM-nek a miniszter által kijelölt szervezeti egységeiből áll, amely
a) felelős az Európai Menekültügyi Alapból, az Integrációs Alapból, a Visszatérési Alapból és a Külső Határok Alapból
(a továbbiakban együtt: Alapok) támogatott többéves program és az éves programok stratégiai, operatív
és adminisztratív igazgatásáért,
b) felelős az Európai Bizottsággal az Alapokkal kapcsolatban folytatott kommunikációért,
c) ellátja továbbá a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 27. cikkében, a 2007/575/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat 27. cikkében, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 29. cikkében,
a 2007/435/EK tanácsi határozat 25. cikkében valamint e rendeletben meghatározott feladatokat.
4. § A Felelős Személy a miniszter által kijelölt, a miniszter nevében eljáró személy, aki a Felelős Hatóság nevében
meghozza a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 27. cikkében, a 2007/575/EK európai parlamenti
és tanácsi határozat 27. cikkében, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 29. cikkében, a 2007/435/EK
tanácsi határozat 25. cikkében, továbbá e rendeletben meghatározott, a Felelős Hatóság feladatainak ellátása
érdekében szükséges döntéseket, a Felelős Hatóság intézkedéseiért kötelezettséget vállal és jóváhagyja azok
végrehajtását.
5. § A Hitelesítő Hatóság ellátja
a) a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 29. cikkében,
b) a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 29. cikkében,
c) a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 31. cikkében, továbbá
d) a 2007/435/EK tanácsi határozat 27. cikkében meghatározott feladatokat.
6. § Az Ellenőrzési Hatóság felelős az irányítási és ellenőrzési rendszer hatékony működésének vizsgálatáért, valamint
ellátja a 44. § és 45. § (1) bekezdésében meghatározott feladatokat.
7. § (1) Az Európai Menekültügyi Alap, az Integrációs Alap, valamint a Visszatérési Alap éves és többéves programjaiban
megfogalmazott célkitűzések vagy prioritások teljesülésének nyomon követését független Monitoring Bizottság
(a továbbiakban: MB) végzi.
(2) Az MB működésének alapelveit az általa elfogadott ügyrend szabályozza.
(3) Az MB-be tagot a Felelős Hatóság, valamint a Felelős Személy által erre felkért miniszterek és nemzetközi szervezetek
delegálnak.
(4) Az MB-ben megfigyelőként részt vehet az Ellenőrzési Hatóság és a Hitelesítő Hatóság által delegált személy.
8. § (1) Az MB az előrehaladási és a zárójelentés megküldése előtt az éves program célkitűzéseinek vagy prioritásainak
tükrében áttekinti a projektek megvalósulását és javaslatot tesz az Európai Bizottság részére megküldendő jelentések
tartalmával kapcsolatban.
(2) Az MB javaslatot tesz a Felelős Hatóságnak az Európai Menekültügyi Alap, az Integrációs Alap, valamint a Visszatérési
Alap hazai felhasználásának olyan felülvizsgálatára, amely elősegítheti az Európai Menekültügyi Alap, az Integrációs
Alap, valamint a Visszatérési Alap célkitűzéseinek vagy prioritásainak hatékonyabb elérését és az éves program
irányításának vagy pénzügyi ellenőrzésének a javítását.
9. § (1) A Külső Határok Alap Tárcaközi Egyeztető Fórum (a továbbiakban: Fórum) létrehozásának és működésének célja
a folyamatos információáramlás, a Külső Határok Alap felhasználásával kapcsolatos szakmai és technikai egyeztetések
biztosítása, valamint a fejlesztések folyamatos nyomon követése.
(2) A Fórum feladatai:
a) a végső kedvezményezettek fejlesztési javaslatai alapján a több éves fejlesztési program szakmai előkészítése,
megvitatása és összehangolása;
b) a végső kedvezményezettek projektjavaslatai alapján az éves fejlesztési programok szakmai előkészítése,
megvitatása és összehangolása;
c) a fejlesztési tervekkel összefüggő kormányzati és miniszteri hatáskörbe tartozó döntések megfogalmazása,
előkészítése;
d) a Külső Határok Alap terhére megvalósuló fejlesztések végrehajtásának folyamatos nyomon követése;
e) az előrehaladási és a zárójelentés megküldése előtt az éves program célkitűzéseinek vagy prioritásainak tükrében
a projektek megvalósulásának áttekintése és javaslattétel az Európai Bizottság részére megküldendő jelentések
tartalmával kapcsolatban;
f) javaslattétel a Felelős Hatóságnak a Külső Határok Alap célkitűzéseinek vagy prioritásainak hatékonyabb
elérésére és az éves program irányításának vagy pénzügyi ellenőrzésének a javítására.
3. Projektek kiválasztása 10. § A projektek kiválasztása nyílt vagy zárt kétfordulós kiválasztási eljárás keretében történik.
11. § (1) Zárt kétfordulós kiválasztási eljárással kell kiválasztani azokat a projekteket, amelyek esetében az adott tevékenység
jellege nem teszi lehetővé a nyílt kiválasztási eljárással történő kiválasztást, különösen ha a tervezett tevékenységet
a végső kedvezményezett jogszabályi felhatalmazás alapján, kizárólagos hatáskörrel látja el, vagy a Magyar
Köztársaság különleges biztonsági vagy nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy különleges biztonsági intézkedést
igénylő projektek esetében. A projektek kiválasztása egyéb esetben nyílt pályázati eljárással történik.
(2) Az éves programok összeállítása előtt le kell folytatni a zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulóját, és az ott
kiválasztott projekteknek szerepelniük kell az Európai Bizottságnak megküldendő éves programban.
12. § (1) A Felelős Hatóság a nyílt és a zárt kiválasztási eljárás első fordulója során felhívást jelentet meg, amelynek tartalmaznia
kell:
a) a többéves program és az éves programok azon prioritásait vagy célkitűzéseit, amelyek megvalósítására
a pályázók projektjavaslata irányulhat;
b) a projekt maximális időtartamát;
c) a pályázati dokumentáció benyújtásának határidejét, módját;
d) a pályázati felhíváshoz kapcsolódó útmutató, az egyéb szükséges dokumentumok és információk elérésének
helyét.
(2) A pályázati útmutatónak tartalmaznia kell: a) a pályázókkal, a partnerekkel, a projekt megvalósításához igénybe vett harmadik személyekkel vagy
szervezetekkel, valamint a pályázattal szemben támasztott alkalmassági feltételeket;
b) a közösségi támogatás felhasználásának szabályait és határidejét, a támogatás kifizetésének módját;
c) az elszámolható és el nem számolható költségek ismertetését;
d) az alkalmazott biztosítékokat, ha szükséges;
e) a pályázat benyújtásának módját, helyét és határidejét;
f) a pályázatok kiválasztásának szempontrendszerét, eljárásrendjét;
g) az eredményről való tájékoztatás kötelezettségét, a szerződéskötés tervezett idejét;
h) a hiánypótlás szabályait;
i) a kifogás lehetőségét;
j) a jogszabályi háttér ismertetését;
k) a támogatás felhasználásával kapcsolatos ellenőrzés-tűrési és adatszolgáltatási kötelezettségről való
tájékoztatást,
l) a logikai keretmátrix és a GANTT-diagram alkalmazására vonatkozó útmutatást; és
m) a további információk elérhetőségét.
(3) Nyílt kiválasztási eljárás esetén a pályázati adatlapnak és mellékleteinek tartalmaznia kell:
a) a pályázó és – ha van ilyen – a partner nevét;
b) a pályázó és – ha van ilyen – a partner elérhetőségeit, cégadatait, továbbá hozzájárulást az egyes adatok
e rendelet szerinti nyilvános közzétételéhez;
c) a prioritás vagy célkitűzés, a célcsoport és a tevékenységi terület pontos meghatározását hivatkozással az érintett
európai uniós jogi aktus és a pályázati útmutató vonatkozó előírásaira;
d) a projekt tartalmi összefoglalását;
e) a projekt tervezett eredményét, mérhető mutatók (indikátorok) meghatározását (eredmény, közvetlen cél, hatás);
f) a projekt tervezett kezdési és befejezési időpontját, időtartamát;
g) a megvalósítás helyszínét;
h) a finanszírozás módját (igényelt közösségi és költségvetési támogatás, saját forrás);
i) a logikai keretmátrixot;
j) a részletes költségvetést és a költségek ütemezését;
k) a megvalósítás módját, a tervezett tevékenységek részletes leírását;
l) a projektet megvalósító szervezet bemutatását, a megvalósítás személyi és tárgyi feltételeinek bemutatását;
m) a projekt ütemezésének bemutatását GANTT-diagram segítségével (tervezett kezdési időpont, időtartam);
n) a szolgáltatott adatok igazolására szolgáló dokumentumokat; és
o) a pályázati adatlaphoz csatolandó mellékletek listáját.
(4) A zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulója során benyújtott előzetes projekt adatlap a (3) bekezdés a) és
c)–h) pontjaiban szereplő elemeket tartalmazza azzal, hogy a (3) bekezdés c) pontja tekintetében a Külső Határok Alap
esetében a Magyar Köztársaság Külső Határok Alap Nemzeti Program vonatkozó előírásaira is hivatkozni kell.
Az előzetes projekt adatlap tartalmazza továbbá a projekt költségvetését és azt az indokot, amely alapján a végső
kedvezményezett közvetlen támogatásra jogosult. A (3) bekezdés b) és i)–o) pontjaiban szereplő elemek részletes
kidolgozását a második fordulóban kitöltendő részletes projekt adatlap tartalmazza.
13. § (1) A nyílt kiválasztási eljárás pályázati felhívását és annak útmutatóját a Felelős Hatóság elhelyezi honlapján, és
egyidejűleg a pályázati felhívást legalább két országos napilapban megjelenteti.
(2) Zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulója során – az éves program összeállítását megelőzően – a Felelős
Hatóság a felhívást és az előzetes projekt adatlap nyomtatványát megküldi a tervezett tevékenységet jogszabályi
felhatalmazás alapján, kizárólagos hatáskörrel ellátó szervezetek részére. Amennyiben a zárt kétfordulós kiválasztási
eljárás lefolytatása a Magyar Köztársaság különleges biztonsági vagy nemzetbiztonsági érdekei miatt szükséges vagy
a projekt különleges biztonsági intézkedést igényel, a Felelős Hatóság a felhívást és az előzetes projekt adatlap
nyomtatványát a zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulója során a feladatkör szerint érintett szervezetek
részére küldi meg.
(3) Zárt kétfordulós kiválasztási eljárás második fordulója során a részletes projekt adatlap benyújtására vonatkozó
felhívást és a részletes projekt adatlap nyomtatványát a Felelős Hatóság elhelyezi honlapján, és egyidejűleg megküldi
a végső kedvezményezett szervezetek részére.
14. § (1) Projekt többéves projektként akkor valósítható meg, ha
a) a projekt célja érdekében megvalósítandó beruházás, tevékenység jellege és a lebonyolításához szükséges
időtartama ezt feltétlenül indokolja, valamint
b) a pályázati felhívás lehetőséget ad rá és meghatározza az egyéb feltételeket.
(2) A többéves projekttel szemben a pályázati felhívásban támasztott valamennyi feltételt minden egyes évre
vonatkozóan teljesíteni kell az adott allokáció évére vonatkozó pályázati dokumentációban.
(3) A többéves projekt az Alapok legfeljebb három éves program allokációját érintheti.
(4) A Felelős Hatóság kötelezettséget csak az Európai Bizottság által jóváhagyott allokáció terhére vállal.
(5) A támogatási szerződés és a közvetlen támogatási szerződés évente kerül megkötésre, amelynek alkalmával az előző
év tapasztalatai alapján a projektet a végrehajtás objektív körülményeire tekintettel felül kell vizsgálni. A felülvizsgálat
eredményeképpen a projekt újraértékelésre kerül, melynek eredményétől függően tervezett költségvetése és
indikátorai, valamint ezek alapján a tervezett támogatási összege módosíthatóak.
15. § A benyújtott pályázatok értékelését a nyílt kiválasztási eljárás és a zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulójában
független Értékelő Bizottság (a továbbiakban: ÉB) végzi.
16. § (1) Az ÉB működését a Felelős Személy által jóváhagyott ügyrend szabályozza.
(2) Az ÉB a Felelős Hatóság által meghatározott szakmai és pénzügyi szempontok szerint, valamint a közpénzekből
nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően értékeli a benyújtott
pályázatokat, és a zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulójában megállapítja az éves programba kerülő
támogatható projektek körét, a nyílt kiválasztási eljárás esetén megállapítja a támogatásra javasolt projektek
sorrendjét.
(3) A Külső Határok Alap esetén a Fórum a 9. § (2) bekezdés b) pontjával összhangban javaslatot tesz, hogy az éves
programban mely támogatható projektek szerepeljenek.
(4) Az ÉB az adott alap tekintetében benyújtott pályázat elbírásához szükséges szakmai tapasztalattal rendelkező – az
adott szakterületet érintő szabályozásban, feladatok ellátásában érdemi szerepet betöltő szervezetek és a felügyeletet
ellátó minisztériumok, valamint a Felelős Hatóság által delegált – tagokból áll. Az ÉB elnökét a Felelős Személy jelöli ki.
(5) Az ÉB ülésein megfigyelők vehetnek részt, akik észrevétel-tételi joggal rendelkeznek.
(6) Az értékelésben résztvevőket titoktartási kötelezettség terheli az értékelés során tudomására jutott információk
tekintetében, amelyről nyilatkozatot kell aláírniuk.
(7) Az ÉB szavazással, egyszerű többséggel dönt a vitás kérdésekről.
17. § (1) Az ÉB üléséről jegyzőkönyv készül. A jegyzőkönyv tartalmazza az ülés helyét és időpontját; a jelenlévő tagok és
megfigyelők nevét; az ÉB döntési javaslatát (támogatás esetén a támogatás összegét és arányát, az összköltség
csökkentése esetén a csökkentett összköltséget és annak indoklását, feltételekkel történő támogatás esetén a feltételt
és teljesítésének határidejét, elutasítás esetén annak részletes indoklását); vitás kérdés esetén a szavazatok arányát és
bármely tag különvéleményét, ha azt a tag kéri.
(2) A zárt kétfordulós kiválasztási eljárás második fordulójában a Felelős Hatóság által delegált tagokból álló bizottság
végzi az első fordulóban támogathatónak ítélt projektek értékelését a 16. § (1)–(2) és (5)–(7) bekezdésében, valamint
az (1) bekezdésben foglaltak szerint azzal, hogy lehetősége van a végső kedvezményezettel folytatott konzultációra.
A bizottság elnökét a Felelős Személy jelöli ki.
(3) A Felelős Személy az ÉB és a (2) bekezdés szerinti bizottság döntési javaslata alapján dönt az egyes projektek
támogatásáról vagy elutasításáról.
18. § (1) A támogatás megítéléséről vagy elutasításáról szóló döntésről a Felelős Hatóság írásban tájékoztatja a pályázókat.
(2) A Felelős Személy által jóváhagyott, támogatott projektek listáját nyílt kiválasztási eljárás esetén a döntést követő
8 napon belül, zárt kétfordulós kiválasztási eljárás második fordulójában született döntést követő 8 napon belül
a Felelős Hatóság honlapján közzéteszi. A támogatott projektek listáján fel kell tüntetni a projekt címét, a megvalósító
szervezet nevét, a döntés időpontját, valamint a megítélt támogatás összegét.
19. § A támogatási szerződést és a közvetlen támogatási szerződést (a továbbiakban együtt: szerződés) a Felelős Hatóság
és a végső kedvezményezett szervezet köti meg. A szerződés aláírására a Felelős Személy jogosult.
20. § (1) A projektek támogatása vissza nem térítendő támogatás formájában valósul meg.
(2) A projektek megvalósítása érdekében – a szerződésben foglaltak szerint – a végső kedvezményezett előleg
igénybevételére jogosult.
(3) A szerződés aláírásának feltétele a pályázati útmutatóban előírt dokumentumok becsatolása.
(4) A szerződés tervezetét a Felelős Hatóság állítja össze.
(5) A közvetlen támogatási szerződés megkötésének feltétele, hogy a zárt kétfordulós pályázati eljárás második
fordulójában előírt dokumentumokat a végső kedvezményezett határidőre benyújtsa, azt a Felelős Hatóság elfogadja,
és a Felelős Személy jóváhagyja.
(6) A végső kedvezményezett haladéktalanul tájékoztatja a Felelős Hatóságot, ha a szerződés hatályának időtartama alatt
a szerződésben foglalt azonosító adatai és a szerződés teljesítésével összefüggő adatai megváltoznak.
21. § A végső kedvezményezett felelős a partner által végzett tevékenységekért és az általa elszámolt költségek
vonatkozásában az elszámolhatósági szabályok betartásáért, továbbá a felmerülő kiadásokat és bevételeket rögzítő
számviteli dokumentumok hiteles másolatának megőrzéséért.
22. § (1) A pályázó a projektjavaslat elutasítása, csökkentett összköltséggel történő támogatása vagy feltételekkel történő
támogatása ellen kizárólag jogszabálysértés vagy a pályázati útmutatóban foglaltak megsértése esetén, a döntés
kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül az indokok megjelölésével kifogást terjeszthet elő a Felelős
Személynél.
(2) A kifogást – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a Felelős Hatóság érdemben megvizsgálja. A kifogásnak annak
elutasításáig vagy az azzal kapcsolatos döntés meghozataláig halasztó hatálya van a szerződések megkötésére.
(3) A Felelős Hatóság a kifogást érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha
a) a kifogást az (1) bekezdés szerinti határidőn túl terjesztették elő;
b) a kifogást nem az arra jogosult terjeszti elő; vagy
c) korábbival azonos tartalmú, ismételt kifogást terjesztenek elő.
(4) A Felelős Hatóság a kifogást annak benyújtására nyitva álló határidő lejártától számított 15 napon belül elbírálja.
A Felelős Hatóság az elbírálás határidejét egy alkalommal, legfeljebb 15 nappal meghosszabbíthatja. A Felelős
Hatóság az elbírálás meghosszabbításának tényéről a kifogás benyújtására nyitva álló határidő lejártától számított
5 munkanapon belül tájékoztatja a pályázót.
23. § (1) A Felelős Hatóság a kifogás tárgyában hozott döntésről az indokok megjelölésével értesíti a pályázót.
(2) A Felelős Hatóság a kifogással kapcsolatosan az alábbi döntéseket hozhatja:
a) a kifogásban foglaltaknak helyt ad, egyúttal gondoskodik a jogszerű állapot helyreállításáról;
b) a kifogást indokolt döntésével elutasítja.
(3) A Felelős Hatóság elutasító döntését a miniszternek jóvá kell hagynia.
4. Projektek megvalósítása 24. § (1) Ha a végső kedvezményezett a projekt megvalósításához harmadik személyt vagy szervezetet vesz igénybe, és
a harmadik személy vagy szervezet igénybevételével megvalósítani kívánt feladat értéke nem éri el az egyszerű
közbeszerzési eljárás értékhatárát, valamint az egyéb beszerzésekre vonatkozó jogszabályok másként nem
rendelkeznek, akkor a végső kedvezményezettnek legalább 3 ajánlatot kell bekérnie, amelyek közül az összességében
legelőnyösebbet kell kiválasztania.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni abban az esetben, ha a beszerzés értéke nem éri el a nettó
1 000 000 forint összegű értékhatárt a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) szerinti
egybeszámítási kötelezettség sérelme nélkül.
25. § (1) A Felelős Hatóság a folyamatba épített ellenőrzés részeként köteles gondoskodni a közbeszerzésekre és egyéb
beszerzési eljárásokra vonatkozó előírások teljesülésének ellenőrzéséről.
(2) A folyamatba épített ellenőrzés keretében vizsgálni kell:
a) a közbeszerzési műszaki leírás, a projekt költségvetés tervezésének megfelelő minőségét és pontosságát;
b) az ajánlati, részvételi és ajánlattételi felhívás megfelelőségét és azok közzétételét;
c) az alkalmazott közbeszerzési eljárás kiválasztásának megfelelőségét;
d) a szerződés különböző fázisai közötti kölcsönös összefüggést;
e) a pénzügyi tervek meglétét;
f) az eredményhirdetést követően az eljárás eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló tájékoztatási
kötelezettség teljesítését és a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződés nyilvánosságára
vonatkozó követelmények betartását;
g) az ajánlatok értékelésének megfelelőségét és a kellően részletes, a döntéshozatal folyamatát bemutató
bírálóbizottsági jegyzőkönyv meglétét;
h) a szerződés teljesítésének megfelelőségét, valamint szerződésmódosítás esetén a módosítás körülményeinek és
indokoltságának megfelelőségét.
(3) A Felelős Hatóság az (1) és (2) bekezdés szerinti folyamatba épített ellenőrzési kötelezettségének dokumentum alapú
és helyszíni vizsgálattal tesz eleget.
(4) Ha a közbeszerzés értékhatára eléri a közösségi közbeszerzési értékhatár felét, a végső kedvezményezett köteles
a közbeszerzési eljárás tervezett megindítása előtt legalább 15 nappal megküldeni a Felelős Hatóság részére az ajánlati
felhívást és a kapcsolódó dokumentációt.
(5) A végső kedvezményezett a közbeszerzési eljárás során keletkezett összes dokumentumot köteles a Felelős Hatóság
rendelkezésére bocsátani utóellenőrzés céljából.
(6) A Felelős Hatóság az ellenőrzések során közbeszerzési szakértő közreműködését veheti igénybe.
26. § (1) Ha a Felelős Hatóságnak a folyamatba épített ellenőrzés során a Kbt., a Kbt. felhatalmazása alapján kiadott,
beszerzésekre vonatkozó jogszabályok, az Európai Unió közbeszerzésekre vonatkozó kötelező jogi aktusa vagy
a 24. §-ban foglaltak megsértése jut tudomására, írásban felhívja a végső kedvezményezettet, hogy az egyes
rendelkezések megsértésével kapcsolatos álláspontját fejtse ki. A végső kedvezményezett álláspontja
figyelembevételével a Felelős Hatóság megvizsgálja a támogathatóság feltételeit a szerződés alapján.
(2) Ha a Felelős Hatóság a Kbt.-be ütköző magatartást vagy mulasztást észlel, akkor a Kbt. 327. § (1) bekezdés g) pontja
alapján a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását kezdeményezi.
27. § (1) A végső kedvezményezett köteles a projekt előrehaladásáról – pénzügyi és szakmai szempontú, szöveges értékelést is
tartalmazó, magyar nyelvű – jelentést készíteni, és azt megküldeni a Felelős Hatóság részére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jelentéseket a végső kedvezményezett havonta köteles megküldeni a szerződésben
meghatározott határidőig, azonban a beküldés gyakoriságát a szerződés eltérően is meghatározhatja azzal, hogy
legalább negyedévente kötelező jelentést küldeni.
(3) A végső kedvezményezett köteles zárójelentést készíteni az utolsó projekt előrehaladási jelentésére a Felelős Hatóság
által megküldött szakmai és pénzügyi monitoring-jelentés kézhezvételétől számított 15 napon belül. A szerződés
hosszabb határidőt is megállapíthat.
(4) A zárójelentésben be kell mutatni
a) a projekt céljainak teljesülését, konkrét elemzésekkel alátámasztva;
b) a tényleges költségek tervezett költségeknek való megfelelését, és az esetleges eltérések indokait; továbbá
c) a támogatás könyvelésben való kezelését és elkülönítését.
(5) A végső kedvezményezett az (1)–(4) bekezdésben foglalt jelentéseket köteles feltölteni a Felelős Hatóság által
üzemeltetett informatikai rendszerbe a (2)–(3) bekezdés szerinti határidőben, amelyhez a Felelős Hatóság
elektronikus hozzáférést biztosít.
28. § (1) A projekt lezárását követően a végső kedvezményezett köteles a projekt végrehajtása során elért eredményeket
a szerződésben rögzített időtartamig és az ott rögzített célnak megfelelően fenntartani.
(2) A projekttel kapcsolatos dokumentumokat a végső kedvezményezett, a Felelős Hatóság, az Ellenőrzési Hatóság
és a Hitelesítő Hatóság a projekt Felelős Hatóság által történő lezárásától 10 évig megőrzi.
5. A pénzügyi lebonyolítás rendje 29. § A pénzügyi lebonyolítás során olyan irányítási és ellenőrzési rendszert kell kialakítani, amely biztosítja az Alapokból
társfinanszírozott intézkedések teljesítésének és az igényelt kiadások hitelességének ellenőrzését, valamint biztosítja
az alkalmazandó jogszabályok és közösségi jogi aktusok betartását, különösen a kiadások támogathatósága,
a közbeszerzések, az állami támogatás, a tisztességes verseny és az esélyegyenlőség tárgyában. Az irányítási és
ellenőrzési intézményrendszer működése az Alapokhoz kapcsolódó technikai költségkeret terhére finanszírozható.
30. § (1) A Felelős Személy és a Hitelesítő Hatóság vezetője az 1. melléklet szerint nyilatkozik az általa működtetett irányítási
és ellenőrzési rendszerek megfelelő és megbízható működéséről.
(2) Ha év közben változás történik a Felelős Személy vagy a Hitelesítő Hatóság vezetője személyében, továbbá szervezeti
átalakulás vagy megszűnés esetén, a távozó Felelős Személy vagy Hitelesítő Hatóság vezetője köteles a nyilatkozatot
az addig eltelt időszak vonatkozásában kitölteni, a nyilatkozatot a tisztséget betöltő személynek átadni, aki köteles azt
az éves beszámolóhoz mellékelni saját nyilatkozatával együtt.
(3) A Felelős Személy és a Hitelesítő Hatóság vezetője a saját szervezetére vonatkozó nyilatkozatot a tárgyévet követő év
május 31-ig megküldi az államháztartásért felelős miniszter részére.
31. § A Hitelesítő Hatóság nem igazolhatja azt a kiadást, amely olyan költséget tartalmaz, amelyre vonatkozóan
szabálytalansági vizsgálat van folyamatban, vagy amelyre vonatkozóan a szabálytalanság ténye megállapítást nyert.
Ezen összegek 40. § (4) bekezdés c) pontja szerinti nyilvántartásáról a Felelős Hatóság gondoskodik.
32. § (1) A jóváhagyott éves programok alapján az Európai Bizottság által átutalt európai uniós támogatásból származó
előfinanszírozás, időközi kifizetések és végső egyenleg-kifizetések fogadása a Felelős Hatóság által a Magyar
Államkincstárban nyitott devizaszámlán történik a Magyar Államkincstár által meghirdetett feltételekkel.
(2) Az Alaponként nyitott devizaszámlák felett a Felelős Hatóság rendelkezik.
(3) Az Alapokhoz biztosított uniós forrás és a hazai társfinanszírozás összege a Magyar Államkincstárban megnyitott
feladat-finanszírozási előirányzat felhasználási keretszámlán keresztül kerül felhasználására.
(4) Az igényelt előleget és végső egyenleget a Felelős Hatóság nyílt kiválasztási eljárás esetén a végső kedvezményezett
által nyitott elkülönített számla javára teljesíti a támogatási szerződésben foglaltak szerint.
(5) Közvetlen támogatás esetén a Felelős Hatóság a végső kedvezményezett számlájára teljesíti az igényelt előleg és
az egyenleg kifizetését és a közvetlen támogatási szerződésben foglaltak szerint a projekt megvalósításához igénybe
vett harmadik személy vagy szervezet számlájára közvetlenül utalja át a projekt megvalósításához igénybe vett
harmadik személy vagy szervezet által benyújtott számla összegét a szerződésszerű és igazolt teljesítése alapján.
(6) A számlák vezetésével kapcsolatos, a Felelős Hatóságnál felmerülő költségek a Felelős Hatóságot terhelik.
33. § (1) A Felelős Hatóság a végső kedvezményezett szervezetek által benyújtott kifizetésekhez szükséges dokumentumok
ellenőrzését és jóváhagyását követően gondoskodik az igényelt támogatás átutalásáról.
(2) A teljes támogatási összeg részletekben kerül kifizetésre előleg-finanszírozás, egyenleg kifizetés, utófinanszírozás
és a projekt megvalósításához igénybe vett harmadik személy vagy szervezet részére történő közvetlen kifizetés
formájában a szerződésben meghatározott határidők szerint.
(3) A támogatás kifizetéséhez a végső kedvezményezett kifizetési kérelmet nyújt be a szerződésben meghatározott
időben és tartalommal. A hiányos vagy hibás kifizetési kérelmet a Felelős Hatóság elutasítja.
(4) A végső kedvezményezett az eredeti bizonylatokon köteles feltüntetni a projekt regisztrációs számát, és az alap,
valamint az alap azon évi allokációjának megnevezését, amelyből a támogatást nyerte.
(5) A végső kedvezményezett a kapott támogatással a szerződésben meghatározottak szerint köteles elszámolni. Ennek
megtörténtéről a Felelős Hatóság kiállítja a 37. § (1) bekezdésben meghatározott dokumentumokat. Az elszámolással
az előleg végleges támogatássá válik.
(6) A végső kedvezményezett – közvetlen támogatás biztosítása és a projekt megvalósításához harmadik személy vagy
szervezet részére történő közvetlen kifizetés esetén – a nevére kiállított, a projekt megvalósításához igénybe vett
harmadik személy vagy szervezet által benyújtott számlák kifizetéséhez szükséges bizonylatokat benyújtja a Felelős
Hatóság részére, amely intézkedik a számlán szereplő jogosult részére történő átutalásáról. Bizonylatként
benyújtandóak a végső kedvezményezett által igazolt számlamásolatok, a projekt megvalósításához igénybe vett
harmadik személlyel vagy szervezettel kötött szerződésben meghatározott dokumentumok hiteles másolata,
valamint a kifizetéshez szükséges dokumentumok.
6. Költségigazolási tevékenység rendje 34. § Az Alapok keretében megítélt támogatások felhasználásának hitelesítése a Felelős Hatóság feladata.
35. § (1) A folyamatba épített ellenőrzés részeként a Felelős Hatóságnak gondoskodnia kell a végső kedvezményezett által
benyújtott valamennyi jelentés, nyilatkozat és bizonylat dokumentum alapú, formai és tartalmi ellenőrzésének
lefolytatásáról.
(2) A pénzügyi lebonyolítás során a dokumentum alapú ellenőrzés a kifizetési kérelem és az azt alátámasztó bizonylatok
ellenőrzéséből áll.
(3) A bekért bizonylatoktól függően a dokumentum alapú ellenőrzések keretében ellenőrizni kell:
a) a projektek szerződéseknek – ideértve az azoknak elválaszthatatlan részét képező mellékleteket is – megfelelő
fizikai és pénzügyi előrehaladását;
b) azt, hogy a benyújtott számla, vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylat valós
költségeken alapul, az Alapok keretében jóváhagyott projekt kapcsán merült fel és megfelel a céljainak;
c) a teljesítés igazolását;
d) a kettős finanszírozás elkerülésére vonatkozó előírások teljesülését; valamint
e) azt, hogy a benyújtott számlán vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylaton szereplő
teljesítés összhangban van-e a pályázat kiválasztására vonatkozó döntéssel, a szerződéses feltételekkel, a fizikai és
teljesítmény mutatószámok teljesítésével, a tárgyi és időbeli elszámolhatósági szabályokkal és a közbeszerzésre
vonatkozó előírásokkal.
36. § (1) A folyamatba épített ellenőrzés részeként a Felelős Hatóságnak gondoskodnia kell a projektek megvalósításának
helyszíni vizsgálatáról.
(2) A helyszíni vizsgálat során ellenőrizni kell különösen:
a) a projektek szerződéseknek – ideértve az azoknak elválaszthatatlan részét képező mellékleteteket – megfelelő
fizikai és pénzügyi előrehaladását;
b) az előrehaladási jelentések és a projekt tényleges fizikai és pénzügyi előrehaladásának összhangját;
c) azt, hogy a kifizetési kérelmet alátámasztó bizonylatok eredeti példányai a végső kedvezményezettnél
rendelkezésre állnak és fellelhetőek-e, továbbá, hogy megegyeznek-e a végső kedvezményezett által a kifizetési
kérelemhez benyújtott hiteles másolatokkal;
d) a végső kedvezményezett által benyújtott nyilatkozat összhangját az azt megalapozó bizonylatokkal;
e) a termékek és szolgáltatások teljesítésének a szerződéssel való összhangját;
f) a nyilvánosságra és tájékoztatásra vonatkozó közösségi szabályok betartását; valamint
g) a közbeszerzésekre vonatkozó előírások betartását.
(3) A helyszíni vizsgálatok keretében a költségek elszámolhatóságának megállapításához ellenőrizni kell a számlákat, ezek
között a korábbi számlaösszesítő(k)ben feltüntetett, a számlákhoz kapcsolódó szerződéseket és az azokhoz
kapcsolódó teljesítésigazolásokat.
(4) A folyamatba épített ellenőrzéseket, ideértve a dokumentum alapú ellenőrzéseket és a helyszíni vizsgálatokat
megfelelően dokumentálni kell, rögzítve az elvégzett munkát, az ellenőrzések eredményeit, valamint
a szabálytalanságok és a hibák feltárása esetén a megtett intézkedéseket.
37. § (1) A Felelős Hatóság a végső kedvezményezett által beküldött szakmai és pénzügyi jelentés beérkezésétől számított
30 napon belül monitoring lapot és monitoring jelentést állít ki, melyben nyilatkozik a jelentésben foglaltak
elfogadásáról vagy elutasításáról, egyes kifizetési tételek felfüggesztéséről, és szükség esetén hiánypótlást ír elő,
amelyet a következő szakmai és pénzügyi jelentésben kell teljesíteni.
(2) A Felelős Hatóság – a Hitelesítő Hatóság által kiállított költségigazoló nyilatkozat figyelembevételével – elkészíti,
és az Európai Bizottság részére benyújtja az éves programok végrehajtásáról szóló előrehaladási jelentéseket és
zárójelentéseket.
(3) A pályázati dokumentációt, a szerződést, az (1) és (2) bekezdésben foglalt jelentéseket, a kifizetésekkel kapcsolatos
adatokat, a helyszíni vizsgálatok dokumentumait és a monitoring tevékenységet támogató egyéb adatokat a Felelős
Hatóság feltölti az informatikai rendszerbe azok beérkezésétől számított 30 napon belül.
38. § (1) A 63. §-ban meghatározott közösségi határozatok szerinti igazolási tevékenységet a Hitelesítő Hatóság végzi.
(2) A Hitelesítő Hatóság felelősségi körébe tartozik a végső kedvezményezetteknél felmerült – a végső
kedvezményezettek által számlával vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylattal igazolt –
kifizetett költségek alapján a Felelős Hatóság jelzésére a költségigazoló nyilatkozat kiállítása, majd 14 napon belüli
benyújtása a Felelős Hatóság részére.
(3) A Hitelesítő Hatóság jogosult a költségigazoló nyilatkozat alátámasztásához kapcsolódó, kiegészítő információ
kérésére, melyet a Felelős Hatóság köteles haladéktalanul a Hitelesítő Hatóság rendelkezésére bocsátani.
(4) A Hitelesítő Hatóság az igazolási tevékenységének alátámasztása érdekében dokumentum alapú tényfeltáró
vizsgálatot végez vagy helyszíni tényfeltáró látogatást tesz a Felelős Hatóságnál kockázatelemzés alapján kiválasztott
projektek esetében. A tényfeltáró vizsgálat során a Hitelesítő Hatóság meggyőződik arról, hogy a végső
kedvezményezett által benyújtott elszámolások ellenőrzése kellő megalapozottságot nyújt-e a költségek
elszámolhatóságának megállapításához és a végső kedvezményezetti elszámolások feldolgozása során teljesülnek-e
azok az ellenőrzések, amelyek biztosítják a számviteli nyilvántartásba bekerülő adatok pontosságát és
megbízhatóságát.
(5) A Hitelesítő Hatóság részére – előzetes értesítés alapján – a Felelős Hatóság hozzáférést biztosít a nála elektronikus
és papír formában rendelkezésre álló, igazoláshoz kapcsolódó dokumentumokhoz és adatokhoz.
39. § A Felelős Hatóság annak érdekében, hogy a Hitelesítő Hatóság az irányítási és ellenőrzési rendszerek megfelelőségét
meg tudja ítélni:
a) tájékoztatásul továbbítja a Hitelesítő Hatóság részére a belső ellenőrzési rendszerében elkészült, valamint
az egyéb, ellenőrzésre jogosult hazai vagy külföldi szervezetek által elkészített ellenőri jelentéseket a jelentés
kézhezvételét követő 5 munkanapon belül;
b) tájékoztatásul megküldi a Hitelesítő Hatóság részére a Működési Kézikönyvet annak mellékleteivel és az
ellenőrzési nyomvonallal együtt, valamint tájékoztatja ezek módosításáról;
c) a 9. alcím előírásainak megfelelően rendszeresen tájékoztatja a Hitelesítő Hatóságot a szabálytalanságok
kezeléséről;
d) haladéktalanul írásban tájékoztatja a Hitelesítő Hatóságot az Európai Bizottság esetleges, az irányítási és
ellenőrzési eljárásokkal és a monitoringgal kapcsolatban megfogalmazott ajánlásainak tartalmáról, az Európai
Bizottság által javasolt kiigazító intézkedések megvalósítása érdekében megtett lépésekről és azokról az
indokokról, amelyekre hivatkozva a javasolt intézkedéseket a Felelős Hatóság nem hozta meg.
7. A számviteli nyilvántartás és az adatszolgáltatás rendje
40. § (1) Az Európai Bizottság felé történő beszámolási és adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítését elkülönített,
eredményszemléletű kettős könyvviteli nyilvántartásokkal kell biztosítani, amelyet a Számv. törvényben foglalt
számviteli alapelvek figyelembevételével kell vezetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti, az európai uniós támogatások lebonyolításával kapcsolatos feladataihoz kötődő számviteli
nyilvántartást a Felelős Hatóság vezeti.
(3) Az elkülönített számviteli nyilvántartás részletes szabályait a Felelős Hatóság határozza meg. Az elkülönített számviteli
nyilvántartásoknak biztosítania kell, hogy az Európai Bizottság részére küldendő évközi adatszolgáltatásoknak
a pénzügyi zárások számviteli nyilvántartásból, beszámolóból nyerhető adatai, valamint az éves pénzügyi jelentések
elkészítéséhez szükséges számviteli adatok megfelelő részletességgel rendelkezésre álljanak.
(4) A Felelős Hatóság elkülönített számviteli nyilvántartásainak vezetése során gondoskodik arról, hogy naprakészen
rendelkezésre álljanak:
a) az Európai Bizottságtól beérkezett támogatások összegei alapok szerint;
b) a Felelős Hatóság alaponkénti számláinak tételes forgalma;
c) a Felelős Hatóság által hitelesített, az Európai Bizottságtól igényelt, az Európai Bizottság által még ki nem fizetett
összegek és a szabálytalanságok miatt visszajáró összegek mint követelések;
d) az Európai Bizottság felé fennálló visszafizetési kötelezettségek összege.
(5) A Felelős Hatóság az elkülönített, eredményszemléletű könyvvezetés alapján mérlegbeszámolót készít az adott
allokáció zárásáról szóló zárójelentés adatainak alátámasztására.
(6) A számviteli nyilvántartásokat forintban kell vezetni. 41. § A Felelős Hatóság köteles a könyvvezetésére vonatkozó számviteli kézikönyvét elkészíteni, melynek részei:
a) a számviteli folyamatok eljárási rendje;
b) a számviteli politika, a számlatükör és a számlarend;
c) a bizonylati album.
8. A támogatások felhasználásának ellenőrzése 42. § A BM belső ellenőrzési egysége az európai uniós támogatások vonatkozásában lefolytatott belső ellenőrzések lezárt
ellenőrzési jelentéseit haladéktalanul megküldi az államháztartásért felelős miniszter, a Hitelesítő Hatóság és
az Ellenőrzési Hatóság részére.
43. § (1) Az Ellenőrzési Hatóság elkészíti az Alapokra vonatkozó közös ellenőrzési stratégiát, és a többéves programok
jóváhagyásától számított 6 hónapon belül benyújtja az Európai Bizottságnak.
(2) Ha az Európai Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően benyújtott közös ellenőrzési stratégia kézhezvételét követő
3 hónapon belül észrevételt tesz a benyújtott stratégiára vonatkozóan, az Ellenőrzési Hatóság köteles az Európai
Bizottság által a válaszadásra meghatározott időn belül a nemzeti ellenőrzési stratégiát felülvizsgálni, és az
észrevételekre vonatkozó válaszokat az Európai Bizottságnak megküldeni.
(3) Az Ellenőrzési Hatóság az Európai Bizottság által elfogadott közös ellenőrzési stratégiát megküldi a Felelős Hatóság,
a Hitelesítő Hatóság és az államháztartásért felelős miniszter részére.
(4) Az Ellenőrzési Hatóság a Felelős Hatóság által szolgáltatott adatok figyelembe vételével, az általa végzett
kockázatelemzés és mintavételezés alapján február 15-ig elkészíti az éves ellenőrzési tervét.
(5) Az Ellenőrzési Hatóság évente felülvizsgálja a közös ellenőrzési stratégiát, amelyet az éves ellenőrzési tervvel együtt
– összhangban a 2008/456/EK Bizottsági határozat, 2008/457/EK Bizottsági határozat, 2008/458/EK Bizottsági
határozat, valamint a 2008/22/EK Bizottsági határozat 25. cikk (2) bekezdésével – minden év február 15-ig megküld
az Európai Bizottság részére.
44. § A 2007/435/EK tanácsi határozat 28. cikkében, a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 30. cikkében,
a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 32. cikkében és a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat 30. cikkében meghatározott rendszerellenőrzéseket éves rendszerességgel az Ellenőrzési Hatóság végzi el.
45. § (1) Az Ellenőrzési Hatóság elvégzi az éves programok esetében a 2007/435/EK tanácsi határozat 28. cikkében,
a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 30. cikkében, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat 32. cikkében és a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 30. cikkében meghatározott
mintavételes ellenőrzéseket.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott ellenőrzések végrehajtása érdekében az Ellenőrzési Hatóság részére korlátlan
betekintést és hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartási, adatszolgáltatási és működési rendszerbe, lehetővé téve azt,
hogy az arra felhatalmazott, megbízólevéllel ellátott ellenőrök a támogatásra vonatkozó valamennyi információt
megszerezhessék, és azok valódiságáról meggyőződhessenek.
46. § (1) A Felelős Személy és a Hitelesítő Hatóság vezetője köteles minden, az éves programok felhasználásával összefüggő
ellenőrzési jelentés alapján – ha a jelentésben rá vonatkozó, intézkedést igénylő megállapítás, ajánlás vagy javaslat
szerepel – intézkedési tervet készíteni, és azt a jelentés kézhezvételétől számított 20 naptári napon belül egymásnak,
az Ellenőrzési Hatóságnak és az államháztartásért felelős miniszternek megküldeni.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt vezetők gondoskodnak az intézkedési tervekben megfogalmazottak megvalósításáról,
illetve azok folyamatos nyomon követéséről, melynek helyzetéről minden év január 31-ig tájékoztatják egymást,
valamint az Ellenőrzési Hatóságot a (2) bekezdésben foglaltak szerint.
47. § (1) A 63. §-ban megjelölt közösségi határozatok szerinti éves vizsgálati jelentés, a vélemény és a nyilatkozat kiadásához
szükséges ellenőrzéseket az Ellenőrzési Hatóság hajtja végre.
(2) A Felelős Személy az éves programok Felelős Hatóság által történő várható lezárását a zárást megelőző év
december 31-ig jelzi az Ellenőrzési Hatóságnak, hogy a zárónyilatkozat kiadásához kapcsolódó ellenőrzéseket
munkatervében tervezni tudja.
(3) Az éves programok lezárásáról a Felelős Személy a lezárást követő 8 munkanapon belül tájékoztatja az Ellenőrzési
Hatóságot.
(4) Az Ellenőrzési Hatóság elkészíti a vizsgálati jelentést, a véleményt és a nyilatkozatot, melyeket a záróegyenleg kifizetési
kérelem vagy visszafizetési nyilatkozat kézhezvételét követő 60 napon belül megküld a Felelős Hatóságnak és
az államháztartásért felelős miniszternek.
(5) Ha az Európai Bizottság az (1)–(4) bekezdéseknek megfelelően benyújtott, a 63. §-ban megjelölt közösségi
határozatok szerinti záróbeszámoló kézhezvételét követő 6 hónapon belül véleményt tesz a benyújtott
záróbeszámoló tartalmára vonatkozóan, az Ellenőrzési Hatóság köteles a vizsgálati jelentést, a véleményt és
a nyilatkozatot felülvizsgálni, és az észrevételekre vonatkozó választervezetet a Felelős Hatóságnak és az
államháztartásért felelős miniszternek megküldeni véleményezésre.
48. § (1) A 2007/435/EK tanácsi határozat 31. cikk (3) bekezdésében, a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat
33. cikk (3) bekezdésében, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 35. cikk (3) bekezdésében és
a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 33. cikk (3) bekezdésében meghatározott felkérés teljesítése
az Ellenőrzési Hatóság feladata.
(2) A Felelős Hatóság haladéktalanul tájékoztatja az Ellenőrzési Hatóságot az (1) bekezdésben meghatározott felkérésről.
(3) Az Ellenőrzési Hatóság haladéktalanul tájékoztatja az államháztartásért felelős minisztert, ha az Európai Bizottság
felkéri az Ellenőrzési Hatóságot ellenőrzés végzésére.
(4) Az ellenőrzendő szervezetek haladéktalanul értesítik az államháztartásért felelős minisztert és az Ellenőrzési
Hatóságot az Európai Bizottság által tervezett ellenőrzésekről.
(5) Az ellenőrzések nyitó és záró megbeszélésén az államháztartásért felelős miniszter és az Ellenőrzési Hatóság részt
vehet.
(6) Az ellenőrzött szervezetek kötelesek a jelentés-tervezetekre készítendő választ az államháztartásért felelős
miniszterrel és az Ellenőrzési Hatósággal előzetesen egyeztetni, valamint a végleges jelentést számukra tájékoztatásul
a végleges jelentés kézhezvételét követő 15 napon belül megküldeni.
9. Szabálytalanságok kezelése 49. § (1) A szabálytalanságok nyilvántartása és jelentése érdekében a miniszter kijelöli a BM szabálytalanságok
nyilvántartásáért és jelentéséért felelős szervezeti egységét (a továbbiakban: szabálytalanság-felelős).
(2) A szabálytalanság-felelős gondoskodik
a) a szabálytalanságok nyilvántartásáról;
b) a szabálytalanságokkal kapcsolatos jelentések összeállításáról;
c) a Hitelesítő Hatósággal történő együttműködésről.
50. § (1) Ha az Ellenőrzési Hatóság szabálytalanságot állapít meg, az e rendelet szerinti intézkedések megtételének
szükségességéről értesíti a Felelős Hatóságot.
(2) Ha a Hitelesítő Hatóság, a belső ellenőrzési egység, vagy bármely ellenőrzést végző szervezet a szabálytalansági
gyanúról értesíti a Felelős Hatóságot, akkor a Felelős Személy köteles a szabálytalansági vizsgálat lefolytatására.
Ha az ellenőrzést végző szerv megállapításait elfogadja, további vizsgálat lefolytatása nélkül megállapíthatja
a szabálytalanságot.
(3) A támogatási folyamat bármely szakaszában a Felelős Hatóság azon tagja, aki a szabálytalansági gyanút észlelte,
és akinek szabálytalansági gyanú tudomására jutott, azonnal írásban rögzíti a szabálytalansági gyanút, melyet
haladéktalanul megküld a szabálytalanság-felelősnek.
(4) A szabálytalanság-felelős haladéktalanul megküldi a Felelős Személynek a szabálytalansági gyanúról kapott
tájékoztatást, a kapcsolódó dokumentumokat, az azokkal kapcsolatos véleményét és az ügy kivizsgálására vagy annak
mellőzésére vonatkozó javaslatát. A tájékoztatást követően a szabálytalansági gyanút 5 munkanapon belül rögzíti
a szabálytalansági elektronikus nyilvántartó rendszerben.
(5) A Felelős Személy 5 munkanapon belül dönt a szabálytalansági vizsgálat elindításáról vagy az arra irányuló javaslat
elutasításáról.
(6) A szabálytalansági vizsgálat elindításáról való döntés esetén, azzal egyidejűleg ki kell jelölni a szabálytalansági
vizsgálat vezetőjét, valamint a vizsgálatba bevonandó szakértőket, valamint értesíteni kell a végső kedvezményezettet
a szabálytalansági vizsgálat megindításáról és a szabálytalansági gyanút megalapozó körülményekről.
A szabálytalanság-felelős a szabálytalansági vizsgálat elindításának vagy elutasításának tényét a döntéstől számított
2 munkanapon belül rögzíti a szabálytalansági elektronikus nyilvántartó rendszerben.
51. § (1) A szabálytalansági vizsgálat eredményéről – szabálytalanság megállapításának hiányában is – a vizsgálat vezetője
szabálytalanság-vizsgálati jelentést készít.
(2) A szabálytalanság-vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell:
a) az érintett projekt megnevezését, a végső kedvezményezett adatait;
b) az érintett összeg nagyságát finanszírozási forrásonként;
c) a szabálytalansági gyanúról való tudomásszerzés módját és idejét;
d) a szabálytalansági gyanú rövid összefoglalását;
e) a vizsgálatban közreműködők megnevezését;
f) a megvizsgált dokumentumok, körülmények és tények felsorolását;
g) a meghallgatott személyek megnevezését, a meghallgatás és a helyszíni vizsgálat során készült jegyzőkönyvnek
a vizsgálatot végző, a meghallgatott, valamint a helyszíni vizsgálat során jelenlévő személyek aláírásával ellátott
példányát;
h) a meghallgatott, valamint a helyszíni vizsgálat során jelenlévő személynek a g) pont szerinti jegyzőkönyv
tartalmával kapcsolatos egyet nem értése esetén az erre utaló záradékot;
i) a vizsgálat során megállapított következtetéseket és az azt alátámasztó dokumentumoknak a vizsgálatvezető
által hitelesített másolatát.
(3) A szabálytalanság tényének megállapítása esetén a szabálytalanság-vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell továbbá
a) a megsértett rendelkezések pontos hivatkozását;
b) azt, hogy a szabálytalanság Európai Bizottság által meghatározott jelentéstételi kötelezettség alá tartozik;
c) rendszerjellegű szabálytalanság megállapítása esetén az arra való utalást; valamint
d) a további intézkedésekre tett javaslatot.
(4) A Felelős Személy a szabálytalanság-vizsgálati jelentés alapján dönt a szabálytalansági vizsgálat lezárásáról.
A szabálytalansági vizsgálat eredményéről a végső kedvezményezettet haladéktalanul tájékoztatni kell.
(5) A szabálytalansági vizsgálat lezárulhat:
a) a szabálytalanság hiányának megállapításával és a szabálytalansági eljárás intézkedés nélküli megszüntetésével,
vagy
b) a szabálytalanság megtörténtét megállapító és intézkedést elrendelő döntéssel.
(6) A szabálytalansági vizsgálat során elrendelt intézkedés lehet:
a) a szabálytalanság következményeinek enyhítésére vagy megszüntetésére vonatkozó intézkedés elrendelése;
b) a támogatás egészének vagy egy részének visszakövetelése; illetve
c) pénzügyi korrekció megállapítása az Európai Bizottság útmutatói alapján.
(7) Az elrendelt intézkedés a szabálytalanság jellegére és súlyára tekintettel kerül megállapításra.
52. § (1) A Felelős Személy a jelentés, valamint a döntésének megküldésével értesíti a szabálytalanság-felelőst.
(2) Ha a szabálytalansági vizsgálat szabálytalanságot állapít meg, a Felelős Személy dönt a szükséges intézkedések
alkalmazásáról. (3) A szabálytalansági vizsgálat lezárásának időpontja az 51. § (5) bekezdés szerinti döntéshozatal napja.
(4) A szabálytalanság-felelős a szabálytalansági vizsgálat eredményeit a döntéshozataltól számított 2 munkanapon belül
rögzíti a szabálytalansági elektronikus nyilvántartó rendszerben.
(5) A szabálytalansági eljárás lefolytatásáról a Felelős Hatóságnak a szabálytalansági gyanúnak a szabálytalanság-felelős
tudomására jutásától számított 45 naptári napon belül kell gondoskodnia.
(6) Ha a szabálytalanság megállapításához hatóság előzetes döntése szükséges, a szabálytalansági eljárást mindaddig fel
kell függeszteni, amíg a hatáskörrel rendelkező hatóság döntést nem hozott. A felfüggesztés időtartama az elintézési
határidőbe nem számít be.
(7) A Felelős Hatóság a szabálytalansági eljárás felfüggesztésének elrendelésével egyidejűleg dönthet a kifizetések
felfüggesztésének elrendeléséről. A kifizetések felfüggesztésének elrendeléséről és megszüntetéséről a végső
kedvezményezettet haladéktalanul tájékoztatni kell.
(8) A döntést követő 30 napon belül a Felelős Hatóság honlapján közzéteszi – a hozzájárulással nem érintett személyes
adatok kivételével – a szabálytalansági eljárásban hozott, szabálytalanság megtörténtét megállapító döntéseket.
A közzétételben szerepelnie kell a végső kedvezményezett nevének, a projekt címének, a szabálytalanság elkövetése
módjának, a szabálytalanság következményének és a szabálytalansággal érintett összegnek.
53. § Rendszerjellegű szabálytalanság megállapításáról a szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet köteles a belső
ellenőrzési egységet, a Felelős Hatóságot, az Ellenőrzési Hatóságot és a Hitelesítő Hatóságot a rendszerjellegű
szabálytalanság megállapításától számított 5 munkanapon belül értesíteni.
54. § (1) A szabálytalansági eljárással érintett végső kedvezményezett, akire nézve a szabálytalansági döntés a támogatási
jogviszonyból származó jogokat vagy kötelezettségeket állapít meg, módosít, illetve megszüntet, a szabálytalansági
döntés ellen jogorvoslattal élhet, ha a döntés jogszabálysértő, támogatási szerződésbe vagy pályázati útmutatóba
ütközik.
(2) A jogorvoslati kérelmet a szabálytalansági döntés közlésétől számított 5 napon belül az indokok megjelölésével
írásban kell előterjeszteni a Felelős Személynél, aki haladéktalanul továbbítja a miniszter részére a szabálytalansági
eljárás irataival együtt. A szabálytalansági eljárás során hozott döntésben meghatározott intézkedésekre és
korrekcióra vonatkozó döntés végrehajtását a jogorvoslati eljárás lezárásáig, illetve megszüntetéséig a miniszter
felfüggesztheti.
(3) A jogorvoslati kérelemben meg kell jelölni a megsértett jogszabályi, vagy a támogatási szerződésben meghatározott
rendelkezést, a kérelem indokoltságát alátámasztó egyéb tényeket, illetve körülményeket. A kérelemben új
– a szabálytalansági eljárás során nem vizsgált – tényekre és körülményekre is lehet hivatkozni.
(4) Az elkésett, a nem jogosulttól származó, valamint a kedvezményezett által a szabálytalansági döntés ellen ismételten
előterjesztett jogorvoslati kérelmet a Felelős Személy érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(5) A jogorvoslati kérelemről a miniszter a kérelem hozzá beérkezésétől számított 45 napon belül dönt.
(6) A miniszter a sérelmezett szabálytalansági döntést, valamint az azt megelőző eljárást is megvizsgálja, amelynek során
nincs kötve a jogorvoslati kérelemben foglaltakhoz.
(7) Ha a szabálytalansági gyanúval kapcsolatos tényállás tisztázásához, illetve a kérelem elbírálásához szükséges,
a miniszter legfeljebb 15 napos határidő tűzésével a kérelem kiegészítésére szólítja fel a kérelmezőt. A kérelem
kiegészítésére meghatározott határidő a jogorvoslati kérelem elbírálásának határidejébe nem számít be, amelyre
a kérelmezőt a kiegészítésre történő felszólítás alkalmával figyelmeztetni kell.
(8) A miniszter az eljárás során bármikor a kérelmezőtől további – a szabálytalansági gyanúval kapcsolatos tényállás
tisztázásához, illetve a kérelem elbírálásához szükséges – tájékoztatást kérhet, amelyet a kérelmező haladéktalanul
köteles teljesíteni.
(9) A miniszter jogosult a kifizetés felfüggesztésére, vagy a felfüggesztés megszüntetésére, amelyről haladéktalanul
tájékoztatni kell a végső kedvezményezettet.
(10) Ha a szabálytalanság megállapításához hatóság előzetes döntése szükséges, a szabálytalansági eljárást mindaddig fel
kell függeszteni, amíg a hatáskörrel rendelkező hatóság döntést nem hozott. A felfüggesztés időtartama az elintézési
határidőbe nem számít be.
55. § (1) A miniszter a jogorvoslati kérelem tárgyában a következő döntéseket hozhatja:
a) a szabálytalansági döntést helybenhagyja,
b) a szabálytalansági döntést megsemmisíti,
c) a szabálytalansági döntést megsemmisíti, és új szabálytalansági eljárás lefolytatására utasítja a szabálytalansági
eljárás során eljáró szervezetet, ha a jogorvoslati döntés meghozatalához nincs elég adat, vagy a jogorvoslati
eljárás alatt új tény merült fel, vagy egyébként a tényállás további tisztázása szükséges, és arra a jogorvoslati
kérelem kiegészítése keretében nincs lehetőség, feltéve, hogy a szabálytalansági gyanú továbbra is fennáll.
(2) Ha a miniszter a szabálytalansági döntésben foglaltakhoz képest új szabálytalansági gyanút állapít meg, ennek
kivizsgálása érdekében új szabálytalansági eljárás lefolytatására utasítja a szabálytalansági eljárás során eljáró
szervezetet.
(3) A jogorvoslati eljárás eredményéről a kérelmezőt haladéktalanul tájékoztatni kell.
(4) A miniszter jogorvoslati kérelem tárgyában hozott döntése ellen további jogorvoslati kérelem előterjesztésének nincs
helye. 56. § (1) A Felelős Hatóság köteles biztosítani, hogy a már kifizetett, de szabálytalanul felhasznált támogatási összegek a végső
kedvezményezettektől behajtásra kerüljenek. A behajtott összeg közösségi támogatási részét, és – ha a BM
biztosította – az önrészt a feladat-finanszírozási előirányzat felhasználási keretszámlára kell visszautalni és a közösségi
támogatási részt a jóváírásáról szóló számlakivonat kézhezvételét követő 5 munkanapon belül kell visszautalni
a devizaszámlára.
(2) Ha a szabálytalanságban érintett összegeket a program zárásáig nem sikerült behajtani, akkor a behajtásra tett
kísérletek és intézkedések valamennyi dokumentációját legalább a program zárását követő ötödik év végéig
programonkénti bontásban meg kell őrizni.
(3) A Felelős Hatóság a vonatkozó alap devizaszámláján jóváírt összeggel csökkentett átutalás-igénylés dokumentációt
nyújt be az Európai Bizottságnak.
57. § (1) A Felelős Hatóság szabálytalansági jelentést küld az Európai Bizottság részére, az Európai Bizottság által
meghatározott tartalmi követelményekkel, formában, az előrehaladási és a zárójelentés részeként.
(2) A Felelős Hatóság értesíti a Hitelesítő Hatóságot a szabálytalansággal érintett összegekről az előrehaladási és
a zárójelentés elküldésével egyidejűleg.
10. Az alkalmazandó biztosítékok 58. § (1) Pályázati úton elnyert támogatás esetén a szerződésben az alábbi biztosítékok köthetők ki:
a) a végső kedvezményezett által beszedési megbízásra való felhatalmazás benyújtása;
b) a végső kedvezményezett nyilatkozatainak benyújtása a következők szerint:
ba) helyi önkormányzatok, kisebbségi önkormányzatok, önkormányzatok társulásai és ezek költségvetési
szervei esetében az érintett önkormányzat írásbeli nyilatkozata arról, hogy ha a projekt részben vagy
egészben meghiúsulna, vagy ha a támogatást szabálytalanul használja fel, akkor a támogatást visszafizeti,
és tudomásul veszi, hogy ennek elmulasztása esetén annak összege a számára a központi költségvetésből
biztosított támogatásból levonásra kerül;
bb) költségvetési szerv esetében a költségvetési szerv írásbeli nyilatkozata arról, hogy ha a projekt részben vagy
egészben meghiúsulna, vagy ha a támogatást szabálytalanul használja fel, akkor a támogatást visszafizeti,
és tudomásul veszi, hogy ennek elmulasztása esetén annak összege a számára a központi költségvetésből
biztosított támogatásból levonásra kerül;
bc) egyházak és intézményeik, az alapítványok és intézményeik, közalapítványok és intézményeik, közhasznú
társaságok, köztestületek, valamint társadalmi szervezetek esetében a végső kedvezményezett írásbeli
nyilatkozata arról, hogy ha a projekt részben vagy egészben meghiúsul, vagy ha a támogatást
szabálytalanul használja fel, akkor a támogatást intézkedés szerint visszafizeti, és tudomásul veszi, hogy
ennek elmulasztása esetén annak összege a számára a központi költségvetésből biztosított támogatásból
levonásra kerül;
bd) a végső kedvezményezett írásbeli nyilatkozata arról, hogy vele szemben – nyilatkozattételkor – az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény szerinti támogatási rendszerből való kizárás hatálya nem
áll fenn.
(2) A beszedési megbízás benyújtására való felhatalmazás adására kötelezett végső kedvezményezett köteles
valamennyi, Magyarországon vezetett fizetési számlája számát közölni és – felhatalmazó levél útján – valamennyi
fizetési számlája tekintetében beszedési megbízás érvényesítésének jogára felhatalmazni a Felelős Hatóságot,
figyelembe véve az (1) bekezdés a) pontjában foglaltakat.
(3) A beszedési megbízás alkalmazása érdekében, a beszedési megbízás benyújtására való felhatalmazás adására
kötelezett végső kedvezményezett köteles a számlavezető hitelintézete(i) által visszaigazolt felhatalmazó levele(ke)t
a szerződés megkötését megelőzően a Felelős Hatóság számára átadni, és bármelyik fizetési számlája
megszüntetéséről vagy új fizetési számla megnyitásáról a Felelős Hatóságot nyolc munkanapon belül írásban
tájékoztatni, valamint az új fizetési számlára vonatkozó, a számlavezető hitelintézet által visszaigazolt felhatalmazó
levelet a Felelős Hatóság számára átadni.
(4) A végső kedvezményezett köteles írásban nyilatkozni arról, hogy nem áll fenn olyan harmadik személy irányában
fennálló kötelezettség, amely a támogatással létrejött projekt céljának megvalósulását meghiúsíthatja, és amely
a végső kedvezményezett biztosítékadását korlátozza. A végső kedvezményezett ilyen korlátozás hiányáról és
a harmadik személy hozzájárulásának megadásáról a szerződésben vagy külön nyilatkozatban köteles nyilatkozni.
(5) A támogatási összeg – ideértve az előleget is – első folyósítása csak akkor engedélyezhető, ha a biztosítékok
a szerződésben foglaltak szerint rendelkezésre állnak.
11. A jogszabálysértő, nem rendeltetésszerű vagy szerződésellenes módon felhasznált támogatások
behajtásának rendje
59. § (1) Ha a támogatás részben vagy egészben történő visszafizetéséről kell intézkedni, a végső kedvezményezettet külön
jogszabályokban meghatározottak szerint terhelő visszafizetési kötelezettségére vonatkozó követelés érvényesítése
érdekében a Felelős Hatóság jár el.
(2) Ha a végső kedvezményezett visszafizetési kötelezettségének a szerződésben foglalt feltételei bekövetkeznek,
a Felelős Hatóság a visszafizetés okának megjelölésével felhívja visszafizetési kötelezettségének teljesítésére.
(3) Ha a végső kedvezményezett visszafizetési kötelezettségének a szerződésben megadott határidőben nem vagy csak
részben tesz eleget, és a benyújtott beszedési megbízás eredménytelen, a Felelős Hatóság megkeresi az illetékes
adóhatóságot a visszakövetelt összeg behajtásának megindítása érdekében, és ezzel egyidejűleg a megkeresés
tényéről a végső kedvezményezettet is értesíti.
(4) Ha a követelés a behajtására tett intézkedések eredménytelensége folytán behajthatatlannak minősül, a követelést
a követelésről való lemondás nélkül veszteségként le kell írni.
(5) A Felelős Hatóság a már elindult csőd-, felszámolási, végelszámolási, az ismeretlen székhelyű cég megszüntetésére
irányuló, vagy végrehajtási eljárásokba köteles bekapcsolódni.
12. Összeférhetetlenség 60. § (1) A támogatásra vonatkozó döntést megelőző értékelésben részt vevő személy a döntés-előkészítési vagy
döntéshozatali eljárás megkezdésekor összeférhetetlenségi nyilatkozatot tesz arról, hogy vele szemben
a közpénzekből nyújtott támogatásokról szóló törvény szerinti kizáró ok nem áll fenn.
(2) Ha a döntés előkészítése vagy meghozatala során olyan tény merül fel, amely alapján az (1) bekezdés szerinti
összeférhetetlenség fennáll, az összeférhetetlenséggel érintett személy ezt az ÉB elnökének és a Felelős Hatóságnak
haladéktalanul írásban bejelenti.
(3) Ha az (1) bekezdés szerinti összeférhetetlenséget az összeférhetetlenséggel érintett személy nem jelenti be, az
ÉB bármely tagja jogosult az összeférhetetlenség megállapítását az ÉB-nél kezdeményezni.
13. Záró rendelkezések 61. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
62. § E rendeletet a 2007–2013. közötti programozási időszakban a Szolidaritási programokból származó támogatások
felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a pénzügyi irányítási és ellenőrzési rendszerekről
szóló 17/2010. (IV. 29.) IRM rendelet alapján vállalt kötelezettségekre nézve is alkalmazni kell.
63. § Ez a rendelet:
a) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az
Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló
2007. május 23-i 2007/573/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat;
b) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
a Külső Határok Alap létrehozásáról szóló 2007. május 23-i 2007/574/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat;
c) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az
Európai Visszatérési Alap létrehozásáról szóló 2007. május 23-i 2007/575/EK európai parlamenti és a tanácsi
határozat;
d) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap létrehozásáról szóló 2007. június 25-i
2007/435/EK tanácsi határozat;
e) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra
az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 573/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak
a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei, az igazgatási és pénzügyi irányításra vonatkozó szabályok,
valamint az alap által társfinanszírozott projektek kiadásainak támogathatósága tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 2007. december 19-i 2008/22/EK bizottsági határozat;
f) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
a Külső Határok Alap létrehozásáról szóló 574/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak a tagállamok
igazgatási és ellenőrzési rendszerei, az igazgatási és pénzügyi irányításra vonatkozó szabályok, valamint az alap
által társfinanszírozott projektek kiadásainak támogathatósága tekintetében történő végrehajtására vonatkozó
szabályok megállapításáról szóló 2008. március 5-i 2008/456/EK bizottsági határozat;
g) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap létrehozásáról szóló 2007/435/EK
tanácsi határozatnak a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei, az igazgatási és pénzügyi irányításra
vonatkozó szabályok, valamint az alap által társfinanszírozott projektek kiadásainak támogathatósága
tekintetében történő végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 2008. március 5-i 2008/457/EK
bizottsági határozat; valamint
h) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra
az Európai Visszatérési Alap létrehozásáról szóló 575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak
a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei, az igazgatási és pénzügyi irányításra vonatkozó szabályok,
valamint az alap által társfinanszírozott projektek kiadásainak támogathatósága tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 2008. március 5-i 2008/458/EK bizottsági határozat
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. 64. § Hatályát veszti a 2007–2013. közötti programozási időszakban a Szolidaritási programokból származó támogatások
felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a pénzügyi irányítási és ellenőrzési rendszerekről
szóló 17/2010. (IV. 29.) IRM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
312/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr.  Gelényi Csaba rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország Buenos Aires-i nagykövetségének
a  vezetésére, valamint Magyarországnak az  Uruguayi Keleti Köztársaságban és a  Paraguayi Köztársaságban
való képviseletére kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – felmentem Magyarországnak a  Bolíviai
Többnemzetiségű Államban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2017. szeptember 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1459/2015. (VII. 7.) Korm. határozata a Kovács Gábor Művészeti Alapítvány (KOGART) támogatása érdekében szükséges intézkedésekről szóló 1852/2014. (XII. 30.) Korm. határozat végrehajtása során alkalmazandó eltérő intézkedésről és a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Kovács Gábor Művészeti Alapítvány (KOGART) támogatása érdekében szükséges
intézkedésekről szóló 1852/2014. (XII. 30.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Korm. határozat) 2.  pontja szerinti
támogatási összeg folyósítására a Korm. határozat 1. pontjában megjelölt ingatlan használatba adásától függetlenül
sor kerüljön;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az 1. pont
szerinti támogatás biztosítása érdekében 200,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről
szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 11. Kulturális feladatok és szervezetek támogatása alcím, 2. A  KOGART támogatása
jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. július 31. Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. július 31.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
272/2016. (VIII. 16.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatáshoz való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 52. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – hozzájárulok, hogy a Debreceni Egyetem
rektora dr. Szöőr Árpádot „Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae” kitüntetéssel doktorrá avassa.
Budapest, 2016. július 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1378/2017. (VI. 15.) Korm. határozata a Végrehajtás Operatív Programmal összefüggésben elkészített, „Az irányítási és kontrollrendszerek működésének ellenőrzése az 1083/2006/EK rendelet 60. cikke szerint Végrehajtási Operatív Program (CCI: 2007HU161PO010)” című ellenőrzési jelentés tervezetére adandó tagállami válasz jóváhagyásáról.
A Kormány jóváhagyja a  Végrehajtás Operatív Programmal összefüggésben elkészített, „Az irányítási és
kontrollrendszerek működésének ellenőrzése az  1083/2006/EK rendelet 60.  cikke szerint Végrehajtási Operatív
Program (CCI: 2007HU161PO010)” című ellenőrzési jelentés tervezetére adandó tagállami választ azzal, hogy
az ellenőrzési jelentés megállapításainak súlya miatt sem a jogalapot, sem pedig az összegszerűséget nem vitatja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2015. (XII. 30.) NGM utasítása a Nemzeti Akkreditáló Hatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Akkreditáló Hatóság Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. melléklet
tartalmazza.
2. § Ez az utasítás 2016. január 1-jén lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1463/2011. (XII. 22.) Korm. határozata a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium egyes szervezeti egységeinek elhelyezése kapcsán szükségessé vált előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében, a 1054 Budapest,
Báthory u. 12. szám alatti ingatlan bérleti díj fizetési kötelezettség fedezetének biztosítása érdekében 47,8 millió forint
átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 12. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság cím terhére, a X. Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium fejezet, 1. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím javára, a melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2012. CLXVIII. törvény a közművezetékek adójáról.
Az Országgyűlés az arányos közteherviselés elvére figyelemmel a következő törvényt alkotja:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában:
1. közművezeték: a fogyasztók vízellátási, szennyvízelvezetési és belterületi csapadékvíz-elvezetési, földgáz-, hő- és
villamosenergia-ellátási, valamint hírközlési időszakos és folyamatos igényeinek kiszolgálását lehetővé tevő
vezeték (a továbbiakban: vezeték) közterületen, továbbá annak felszíne alatt vagy felett elhelyezett része,
valamint a vezetéknek a közterületnek nem minősülő földrészleten, továbbá annak felszíne alatt vagy felett
elhelyezett része, ide nem értve a közterületen vagy közterületnek nem minősülő földrészleten elhelyezett olyan
vezetéket, amely kizárólag az adott helyrajzi számon nyilvántartott földrészlet használatára jogosultnak
a földrészlet használatával összefüggő fogyasztói igényei kiszolgálását teszi lehetővé;
2. hírközlési vezeték: a fogyasztók hang-, kép-, adat- és más információ-továbbítási időszakos és folyamatos
igényeinek kiszolgálását lehetővé tevő vezeték; 3. közterület: közhasználatra szolgáló minden olyan, az állam vagy a helyi önkormányzat tulajdonában álló
földterület, amelyet az ingatlan-nyilvántartás közterületként tart nyilván; 4. üzemeltető: a közművezeték működésének fenntartásáért felelős személy vagy szervezet.
2. Az adó tárgya 2. § Adókötelezettség terheli a közművezetéket.
A törvényt az Országgyűlés a 2012. november 20-i ülésnapján fogadta el.
3. Az adókötelezettség keletkezése, megszűnése, változása 3. § (1) Az adókötelezettség közművezeték létesítése esetén a közművezeték tényleges használatbavételét követő év első
napján keletkezik. (2) Az adókötelezettséget érintő változást (így különösen a közművezeték nyomvonalhosszának változását) a változást
követő év első napjától kell figyelembe venni. (3) Az adókötelezettség megszűnik a közművezeték megszűnése, megszüntetése évének utolsó napján.
(4) A közművezeték használatának szünetelése az adókötelezettséget nem érinti.
4. Az adó alanya 4. § (1) Az adó alanya – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – az, aki a naptári év első napján a közművezeték
tulajdonosa. (2) Több tulajdonos esetén a tulajdonosok tulajdoni hányaduk arányában adóalanyok.
(3) Az állam vagy a helyi önkormányzat tulajdonában álló közművezeték esetén az adó alanya az, aki a naptári év első
napján a közművezeték üzemeltetője. 5. Az adó alapja
5. § (1) Az adó alapja a közművezeték nyomvonalának méterben kifejezett hossza.
(2) Az adóalany egy nyomvonalon lévő, azonos szolgáltatás nyújtására alkalmas több közművezetékét egy
közművezetéknek kell tekinteni. 6. Az adó mértéke 6. § Az adó évi mértéke az adóalap minden megkezdett métere után 125 Ft.
7. Adómentesség, adókedvezmény 7. § Mentes az adó alól az állam és a helyi önkormányzat.
8. § Mentes az adó alól a földgázellátásról szóló törvény szerinti szállítási rendszerirányító tulajdonában álló
közművezeték. 9. § Mentes az adó alól a villamos energiáról szóló törvény szerinti átviteli rendszerirányító tulajdonában álló
közművezeték. 10. § A hírközlési vezetékkel rendelkező adóalanynak a hírközlési vezeték utáni adó alapjának
– 170 000 métert meg nem haladó része után az egyébként fizetendő adó 20%-át,
– 170 000 métert meghaladó, de 250 000 métert meg nem haladó része után az egyébként fizetendő adó 40%-át,
– 250 000 métert meghaladó, de 300 000 métert meg nem haladó része után az egyébként fizetendő adó 80%-át,
– 300 000 métert meghaladó része után a fizetendő adó teljes összegét
kell megfizetni. 11. § A 10. § szerinti adókedvezmény érvényesítése az adóévben igénybe vett csekély összegű (de minimis) támogatásnak
minősül. 8. Eljárási rendelkezések 12. § (1) Az adó alanya az adókötelezettségét a naptári évre vonatkozóan önadózás útján állapítja meg és vallja be az állami
adóhatóság által rendszeresített nyomtatványon. (2) Az adóalany bevallási kötelezettségét évente, március 20-ig teljesíti az állami adóhatóság számára.
(3) Az adóalany éves adóját két egyenlő részletben, a naptári év március 20-ig és szeptember 20-ig fizeti meg az állami
adóhatóságnak. A befizetett adó a központi költségvetés bevételét képezi.
(4) E törvényben nem szabályozott eljárási kérdésekben az adózás rendjéről szóló törvény rendelkezései irányadók.
9. Hatályba léptető rendelkezés 13. § E törvény 2013. január 1-jén lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
72/2012. (V. 31.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. május 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A.
magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában
meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a öregségi nyugdíjkorhatárt el nem érő személy számára járó nyugdíj összege ne csökkenjen?”
Az Országos Választási Bizottság 81/2011. (VI. 24.) számú határozatával megtagadta az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését, amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 128/2011. (XII. 2.) számú
határozatában megállapította, hogy az Országos Választási Bizottság 81/2011. (VI. 24.) számú határozatában az
aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő népszavazási kezdeményezés hitelesítésének megtagadásul megjelölt
indok nem megalapozott, az íven szereplő kérdésnek nem tárgya az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdésének módosítása.
Az Alkotmánybíróság határozata szerint a kezdeményezés eredményes népszavazáson történő támogatása esetén
nem lenne szükség az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (3) bekezdésének megváltoztatására, ezért a hivatkozott
határozatot a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján megsemmisítette és a Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Országos Választási Bizottság a lefolytatott új eljárás során 1/2012. (I. 16.) határozatával megállapította, hogy az
aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint az országos népszavazási kezdeményezésre vonatkozó
tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát hitelesítette. II. Az Országos Választási Bizottság 1/2012. (I. 16.) számú, az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesítő határozata ellen
kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 23/2012. (V. 11.) számú határozatával az Országos Választási Bizottság
határozatát megsemmisítette és a Bizottságot ismételten új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság korábban már számos határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban az
Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog
érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a
népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen válaszolni. Az eredményes
népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alaptörvényben szabályozott törvényalkotási jogkörét
korlátozza, mivel az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból következő döntéseket meghozni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye
alapján az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, akkor milyen jogalkotásra köteles.
Az Alkotmánybíróság fenti számú határozatában megállapította, hogy az országos népszavazási kezdeményezésre
irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére történő benyújtása óta a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről,
a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény (a továbbiakban: Knymt.)
megszüntette a korhatár előtti nyugdíj megállapításának lehetőségét, illetve a már korábban megállapított korhatár
előtti öregségi nyugdíjat egyes esetekben öregségi nyugdíjként rendelte továbbfolyósítani, bizonyos formáit más
jogcímű ellátássá alakította át, amivel összefüggésben az ellátás összegét meghatározó szabályok is változtak.
A jelen ügyben a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem jelöli meg kifejezetten azokat a nyugdíjakat, amelyek
csökkentésétől egy eredményes népszavazás és az „igen” válaszok többsége esetén az Országgyűlésnek tartózkodnia
kellene. A „nyugdíjnak” minősülő ellátások körének megváltozása miatt a választópolgárok pedig nem tudnák
egyértelműen megítélni, hogy milyen tartalmú jogalkotást (illetve mitől való tartózkodást) támogatnak
szavazataikkal: a Knymt. által öregségi nyugdíjként továbbfolyósítani rendelt korhatár előtti nyugdíjak összegének
védelmét, vagy a Knymt. alapján más jogcímű és csökkentett összegű ellátásként folyósítható ellátások
visszaalakítását is a Knymt. hatálybalépését megelőző állapotra. A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság szerint az új jogi szabályozási környezetben a népszavazási
kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem felel meg az egyértelműség követelményének.
Az Országos Választási Bizottság az Alkotmánybíróság 23/2012. (V. 11.) számú határozatában foglaltakra tekintettel,
az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta. III. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, Knymt. rendelkezésein, a Ve. 156. §-án,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
287/2010. (XI. 29.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben a honvédelmi miniszter
előterjesztésére dr. Tokovicz József mérnök ezredest, a Honvédelmi Minisztérium Védelmi Hivatal főigazgatóját
2010. december 2-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2010. november 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1554/2012. (XII. 5.) Korm. határozata a hazai, illetve szövetkezeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a Ksztv. 31. § (2) bekezdés b) pontja alapján a hazai, illetve szövetkezeti pénzügyi szolgáltatásokkal összefüggő egyes
kormányzati tevékenységek ellátására – a 2012. december 1. napjától 2013. december 31. napjáig terjedő időszakra –
Vojnits Tamást kormánybiztossá nevezi ki. 2. A kormánybiztos
a) felel a hazai, illetve szövetkezeti pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos kormányzati stratégia kialakításáért
(a továbbiakban: Stratégia), b) előkészíti és a Kormány részére elfogadásra benyújtja a Stratégia megvalósítását célzó projekttervet és
a részleteiben kidolgozott megvalósítási tervet, c) felügyeli a Stratégia végrehajtását és irányítja annak megvalósítását végző szervezetet,
d) összehangolja a Stratégia végrehajtásában érintett államigazgatási és felügyeleti szervek tevékenységét.
3. A kormánybiztos a 2. pontban meghatározott feladatkörében képviseli a Kormányt külföldön és az Európai Unió
intézményei előtt. 4. A Kormány felhívja a stratégia végrehajtásában érintett, az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy
a kormánybiztos feladatának ellátásához szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák a kormánybiztos
rendelkezésére. 5. A kormánybiztos tevékenységét két főből álló titkárság segíti. A Miniszterelnökség mindenkori engedélyezett belföldi
létszáma ezzel a két fővel meghaladható. 6. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy biztosítsa a projekt napi szintű működéséhez szükséges
forrásokat és infrastruktúrát. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatosan
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1302/2012. (VIII. 15.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezetben a 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
12. Az Országos Közszolgálati Érdekegyeztető Tanács tevékenységében közreműködő szervezetek támogatása alcím
létrehozását, Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. az Áht. 21. § (6) bekezdése alapján az Országos Közszolgálati Érdekegyeztető Tanács támogatásához 300,0 millió forint
1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési
kötelezettséggel a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
12. Az Országos Közszolgálati Érdekegyeztető Tanács tevékenységében közreműködő szervezetek támogatása alcím
javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. december 15.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
16/2018. (V. 24.) MNB rendelete a „Családok éve” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  Családok éve alkalmából – „Családok éve” megnevezéssel 2000 forintos címletű
rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. május 25. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 30,8 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben építőkockákból kirakott szívforma ábrázolása látható. Az  emlékérme
szélén, félköriratban, fent a „2000” értékjelzés és a „FORINT” felirat, lent a „MAGYARORSZÁG” felirat, bal oldalon
a „2018” verési évszám, jobb oldalon a „BP.” verdejel olvasható. A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén
látható, a  verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme
előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben a  Családok éve logó fő motívumának ábrázolása látható, melyet
– vízszintes vonalon álló, épületet megformázó – építőkockák vesznek körbe. A vonal alatt, középen, két vízszintes
sorban a „CSALÁDOK ÉVE” és a „2018” felirat olvasható. A  vonal fölött, bal oldalon Endrődy Zoltán tervezőművész
mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2018. május 25-én lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
32/2011. (III. 18.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény Szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 98. § (1) bekezdése alapján a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény belső kontrollrendszerének részét képező Szabálytalanságok kezelése eljárásrendjének kiadásáról az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe,
közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá
tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség feladatellátásban érintett katonai szervezeteire.
2. § A Honvédelmi Minisztérium mint intézmény belső
kontrollrendszerének részét képező Szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjét a jelen utasítás mellékleteként kiadom.
3. § Az utasítás hatálya alá tartozó honvédelmi szervezetek
vezetői az utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül
tekintsék át az eljárásrend 1. számú függelékében felsorolt
szabályozókat, és a felelősségi körükbe tartozó szabályozók esetében intézkedjenek a szabályozó felülvizsgálatára, szükség szerinti módosítására.
4. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
Budapest, 2011. február 28. Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
43/2016. (XII. 16.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 2/2016. (I. 20.) Korm. rendelet 2–3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2/2016. (I. 20.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2016. január 20-i 8. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) 8. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás az utolsó értesítés kézhezvételét követő harmincadik napon lép hatályba, mikor a Szerződő
felek diplomáciai csatornákon keresztül értesítik egymást arról, hogy a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső jogi eljárásoknak eleget tettek.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének napja: 2016. november 24.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. december 24.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2/2016. (I. 20.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás
kihirdetéséről szóló 2/2016. (I. 20.) Korm. rendelet 2–3. §-ai 2016. december 24-én, azaz kettőezer-tizenhat december
huszonnegyedikén lépnek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter