text:
34/2012. (III. 9.) Korm. rendelete az Európai Unió intézményeiben nemzeti szakértőként foglalkoztatott köztisztviselőkről, kormánytisztviselőkről és a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjairól.
A Kormány a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdése 3. pontja b) alpontjában, valamint
a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálai viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (1) bekezdése
i) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a nemzeti szakértőkre vonatkozó uniós jogi aktusok végrehajtására a következőket rendeli el:
1. Hatály 1. § (1) E rendelet hatálya az uniós intézményekben nemzeti szakértőként foglalkoztatott magyar állampolgárságú
köztisztviselőkre, kormánytisztviselőkre, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjaira (a továbbiakban együtt:
közszolgálati tisztviselők) és a küldő közigazgatási szervekre, továbbá a nemzeti szakértők jelölésében érintett
szervekre terjed ki. (2) E rendeletet kell megfelelően alkalmazni a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak nemzetközi szervezetbe
történő vezénylése esetén is. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. uniós intézmény: az Európai Uniót és annak jogelődjeit alapító nemzetközi szerződésekben nevesített intézmény,
annak a szervei, továbbá az e szerződések alapján létrehozott szervek;
2. nemzeti szakértő: az uniós intézmény által határozott időre, nem képzési vagy gyakornoki célból foglalkoztatott
közszolgálati tisztviselő; 3. felhívás: az uniós intézmény nemzeti szakértői jelölésre felhívó dokumentuma;
4. küldő közigazgatási szerv: az a közigazgatási szerv, amely a nemzeti szakértővé történő jelölést kezdeményezte
a nála közszolgálati, kormányzati szolgálati, vagy hivatásos szolgálati jogviszonyban (a továbbiakban együtt:
tisztviselői szolgálati jogviszonyban) állók közül; 5. napidíjpótlékra jogosító személy: a nemzeti szakértővel a nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás helye szerinti
országban közös háztartásban, életvitelszerűen együtt élő a) házastársa, élettársa (a továbbiakban: házastárs), valamint
b) gyermeke, örökbe fogadott gyermeke, illetőleg a házastárs gyermeke, örökbe fogadott gyermeke
(a továbbiakban: gyermek); 6. napidíj: a nemzeti szakértő részére az uniós intézmény által, a szabályzata alapján fizetett naptári napra járó díj;
7. Állandó Képviselet: Magyarországnak az Európai Unió mellett működő állandó képviselete;
8. nemzetközi szervezet: államközi együttműködés keretében, nemzetközi szerződéssel létrehozott szervezet, ideértve
a rendészeti tevékenységet ellátó szervezeteket is. 3. A nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás
3. § (1) Az Állandó Képviselet – a külügyminiszter útján – a tudomására jutást követően haladéktalanul tájékoztatja
a közigazgatási és igazságügyi minisztert a felhívásról, aki a jelölés érdekében megkeresi az érintett közigazgatási
szerveket. (2) A nemzeti szakértői jelölést a felhívásban megnevezett munkakörrel érintett közigazgatási szerv vezetője
kezdeményezheti a jelölni kívánt közszolgálati tisztviselő írásbeli hozzájárulásával.
(3) Nemzeti szakértőnek kizárólag olyan közszolgálati tisztviselő jelölhető, aki a munkakörhöz az uniós intézmény által
előírt iskolai végzettséggel, illetve szakképesítéssel, gyakorlattal, továbbá a felhívásban megjelölt idegen nyelv
megfelelő szintű ismeretével rendelkezik. (4) A jelölést – a 4. §-ban meghatározott kivételekkel – az érintett közigazgatási szerv vezetőjének javaslata alapján
a közigazgatási és igazságügyi miniszter a külügyminiszter útján, az Állandó Képviseleten keresztül teszi meg az uniós
intézmény felé. (5) Ha a feladat- és hatáskörrel rendelkező közigazgatási szerv nem tud jelöltet állítani a határidő betartásához szükséges
eljárási időn belül, értesíti a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumot, amely lehetőség szerint gondoskodik arról,
hogy más érintett közigazgatási szerv tehessen javaslatot a jelölésre.
(6) A (4) bekezdésben foglaltaktól eltérően az Európai Külügyi Szolgálathoz történő jelölést – a közigazgatási és
igazságügyi miniszter egyidejű tájékoztatásával – a külügyminiszter az Állandó Képviseleten keresztül teszi meg az
uniós intézmény felé. 4. § (1) A hivatásos állomány tagjának az uniós intézményben nemzeti szakértőként történő foglalkoztatására vagy
nemzetközi szervezetbe való vezénylésére az országos parancsnok, a rendőrségről szóló törvényben meghatározott
belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv főigazgatója, vagy a rendőrségről szóló törvényben
meghatározott terrorizmust elhárító szerv főigazgatója – az Európai Unió vagy a nemzetközi szervezet felhívásában
meghatározott munkakör betöltésére vonatkozó alkalmassági vizsgálata és az érintett személy írásbeli hozzájárulása
alapján – kezdeményezheti a jelölést. (2) Nemzeti szakértőnek a 3. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseken túlmenően kizárólag a hivatásos állománynak
az a tagja jelölhető, aki nem áll fegyelmi vagy büntetőeljárás hatálya alatt.
(3) A jelölést az érintett miniszter – a külügyminiszter útján – teszi meg
a) az Állandó Képviseleten keresztül az uniós intézmény felé,
b) a nemzetközi szervezet felé. 5. § (1) A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 57. § (2) bekezdése szerinti
megállapodást a küldő közigazgatási szerv felhatalmazása alapján, az annak keretei között eljáró Állandó Képviselet is
megkötheti. (2) A megállapodásban meg kell határozni különösen:
a) a nemzeti szakértő által ellátandó feladatot és a munkavégzés helyét;
b) a nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás kezdő időpontját és időtartamát, illetve
c) a nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás meghosszabbításának a lehetőségét.
(3) A küldő közigazgatási szerv – az uniós intézmény kérelmére, a vonatkozó jogszabályokban foglalt titokvédelmi
előírások betartásával – írásban nyilatkozik arról, hogy tudomásul veszi a nemzeti szakértő által ellátandó feladatot,
továbbá kötelezettséget vállal arra, hogy a nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás teljes időtartama alatt fizeti
a nemzeti szakértő tisztviselői szolgálati jogviszonyából eredő társadalombiztosítási járulékokat.
(4) A küldő közigazgatási szerv – a nemzeti szakértő hozzájárulásával – írásban tájékoztatja az uniós intézményt a nemzeti
szakértő tisztviselői szolgálati jogviszonyának az uniós intézmény által kért lényeges elemeiről a nemzeti szakértőként
történő foglalkoztatás kezdetét megelőző 12 hónapra visszamenőleg. (5) A nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás meghosszabbítására az (1) bekezdésben foglaltak az irányadók azzal,
hogy a kirendelés kezdeti időtartama hat hónapnál nem lehet rövidebb, és nem haladhatja meg a két évet.
A kirendelés ezt követően több ízben, indokolt esetben meghosszabbítható, összesen négy évet meg nem haladó
időtartamra. Kivételesen, ha a szolgálati érdek megkívánja, a kirendelés – egy vagy több alkalommal – a négy éves
időszak leteltét követően is engedélyezhető, legfeljebb összesen további két évre.
6. § (1) A küldő közigazgatási szerv a nemzeti szakértőt a nemzeti szakértői feladat ellátásával összefüggésben nem
utasíthatja. (2) A nemzeti szakértő nemzeti szakértői tevékenységéről évente legalább egy alkalommal szakmai konzultáció
keretében köteles beszámolni. A küldő közigazgatási szerv a nemzeti szakértőt szakmai konzultációra legkésőbb
minden év augusztus 15-éig hazarendeli. A szakmai konzultáció eredményéről a küldő közigazgatási szerv
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumot tájékoztatja. 7. § Különösen indokolt esetben, ha a szolgálati érdek megkívánja, a küldő közigazgatási szerv – a Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium előzetes véleményének kikérésével – kezdeményezheti a nemzeti szakértőként történő
foglalkoztatás azonnali hatállyal történő megszüntetését. 4. Járandóságok 8. § A nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás időtartama alatt a nemzeti szakértőt – a Kttv., vagy a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény szerinti illetményén, továbbá az uniós
intézménynek a nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályzatában foglaltakon felül – az e rendeletben meghatározott
egyéb juttatások illetik meg. 9. § (1) A nemzeti szakértőnek a napidíjpótlékra jogosító személyek után napidíjpótlék jár. A napidíjpótlék a nemzeti
szakértőként történő foglalkoztatás idejére, az arra jogosító személy tényleges kiutazásától végleges hazautazásának
napjáig – az utazási napokat is beleértve – jár.
(2) A napidíjpótlék összege a) napidíjpótlékra jogosító házastárs esetén a napidíj 20%-a;
b) napidíjpótlékra jogosító gyermek esetén a nemzeti szakértő napidíjának
ba) 12. életév betöltéséig 8%-a, bb) 12. életév betöltését követően 10%-a, ameddig a gyermek iskolai rendszerű oktatás keretében középfokú
(érettségit adó) képzésben, vagy szakképzésben vesz részt, de legfeljebb a gyermek 23. életévének
betöltéséig; c) napidíjpótlékra jogosító fogyatékos gyermek esetén a nemzeti szakértő napidíjának
ca) 12. életév betöltéséig 10%-a, cb) 12. életév betöltését követően 15%-a, ameddig a gyermek iskolai rendszerű oktatás keretében
tanulmányokat folytat, de legfeljebb a gyermek 23. életévének betöltéséig.
(3) Napidíjpótlék nem jár, ha a napidíjpótlékra jogosító személy a tárgyhónapban külföldön szerzett jövedelemmel
rendelkezik. A jövedelem megszerzését a nemzeti szakértő írásban köteles bejelenteni a küldő közigazgatási szervnek
legkésőbb a tárgyhónap 20. napjáig. (4) A napidíjpótlék időarányosan jár a nemzeti szakértővel a foglalkoztatás helye szerinti országban együtt nem élő
házastárs és gyermek alkalmi, 15 napot meghaladó látogatása esetén.
(5) A nemzeti szakértő napidíjpótlékra nem jogosult az (1) bekezdésben meghatározott személy után a foglalkoztatás
helye szerinti országtól való 30 napot meghaladó távolléte idején. Többszöri távollét esetén a részidőket naptári
évenként össze kell adni. A nemzeti szakértő – a foglalkoztatás helye szerinti ország elhagyása előtt, valamint az oda
történő visszautazást követően 3 napon belül – köteles írásban jelenteni a küldő közigazgatási szerv felé
a napidíjpótlékra jogosító személyeknek a foglalkoztatás helye szerinti országtól való távollétének kezdő és befejező
napját. E bekezdés nem vonatkozik a házastárs szülés miatti távollétére.
(6) A napidíjpótlékot havonta utólag, legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap 5. napján kell forintban, a nemzeti szakértő
számlatulajdonos fizetési számlájára történő átutalással kifizetni. A nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás
megszűnése esetén a napidíjpótlék kifizethető a hazautazást megelőző öt munkanappal korábban.
10. § (1) A küldő közigazgatási szerv a nemzeti szakértő kérelmére, a nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás helye szerinti
országba történt megérkezés után az első 75 napra járó napidíjpótlékot egy összegben előre kifizetheti.
(2) Amennyiben a nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás a 75 napot nem éri el, a nemzeti szakértő köteles az
(1) bekezdésben említett összeg időarányos részét a hazaérkezésétől számított 8 napon belül visszafizetni.
11. § Évente egy alkalommal a nemzeti szakértő kérelmére a küldő közigazgatási szerv viselheti a Magyarországon élő
házastársnak és gyermeknek a nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás helye szerinti országba történő
kiutazásának és hazautazásának költségeit, a nemzeti szakértő kiutazása és végleges hazautazása naptári évének
kivételével. 12. § A nemzeti szakértő kérelmére a küldő közigazgatási szerv viselheti – a tartós külszolgálatban levő
kormánytisztviselőkre vonatkozó rendelkezések szerint – a nemzeti szakértő és a napidíjpótlékra jogosító személyek
ingóságainak szállítási költségeit a nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás megkezdésekor és a végleges
hazautazáskor, feltéve, hogy azt az uniós intézmény nem téríti meg a nemzeti szakértő részére, ha
a) a nemzeti szakértő foglalkoztatásának időtartama kevesebb, mint 2 év, vagy
b) a hazaköltözés a nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás megszűnését megelőző 3 hónapnál korábban
történik meg. 13. § A nemzeti szakértő és a vele együtt a foglalkoztatás helye szerinti országban tartózkodó házastársa és gyermeke
a nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás időtartamára a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi
LXXXIII. törvény és végrehajtási rendelete külföldön történő gyógykezelésre vonatkozó szabályai szerint jogosultak
a külföldi tartózkodás alatt egészségügyi ellátás igénybevételére. 14. § (1) A napidíjpótlékra jogosító családtag elhalálozása esetén a nemzeti szakértő részére a halál bekövetkeztéig járó
napidíjpótlékon felül ki kell fizetni a napidíjpótlék egyhavi összegét.
(2) A foglalkoztatás helye szerinti országban, illetve hivatalos kiküldetés alatt harmadik országban elhunyt nemzeti
szakértő hazaszállításáról és temetéséről a küldő közigazgatási szerv saját költségén gondoskodik. A nemzeti szakértő
kérelmére a küldő közigazgatási szerv saját költségén gondoskodik a nemzeti szakértővel a foglalkoztatás helye
szerinti országban tartózkodó elhunyt családtagja hazaszállításáról és temetéséről.
5. Helyettesítés és költségviselés 15. § A küldő közigazgatási szerv a nemzeti szakértőként foglalkoztatott közszolgálati tisztviselőt határozott időtartamú
– legfeljebb a nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás megszűnéséig szóló – kinevezéssel helyettesítheti.
A helyettesítés az engedélyezett költségvetési létszámkeretet nem érinti.
16. § Amennyiben a küldő közigazgatási szerv kezdeményezésére átmenetileg szünetel a nemzeti szakértőként történő
foglalkoztatás, akkor a nemzeti szakértőnél, illetve a napidíjpótlékra jogosító személy tekintetében az átmeneti
szüneteltetéssel közvetlenül összefüggő – e rendelet 11. és 12. §-ai szerinti – többletköltségeket a küldő közigazgatási
szerv fedezi. 6. A napidíjra nem jogosult nemzeti szakértő
17. § (1) A jelölést kezdeményező közigazgatási szerv vezetőjének javaslatára, a külügyminiszter és a közigazgatási és
igazságügyi miniszter együttes hozzájárulása esetén a közszolgálati tisztviselő a 2. § 6. pont szerinti napidíjra nem
jogosult nemzeti szakértőként is foglalkoztatható. (2) A napidíjra nem jogosult nemzeti szakértő járandóságára – e rendelet 8–16. §-ai helyett – a tartós külszolgálatról és az
ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló kormányrendelet szerinti ellátmány, ellátmánypótlék, ellátmányelőleg, utazási
és szállítási költségtérítés, iskoláztatási költség, lakhatással összefüggő költségtérítés, valamint egészségügyi ellátás
szabályait kell alkalmazni. (3) A napidíjra nem jogosult nemzeti szakértőkre – az e szakaszban foglalt eltérésekkel – a nemzeti szakértőkre vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni. 7. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
19. § (1) E rendelet rendelkezéseit a rendelet hatálybalépésekor az uniós intézménynél már nemzeti szakértőként
foglalkoztatott közszolgálati tisztviselőkre is alkalmazni kell. (2) E rendelet rendelkezéseit a rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő nemzeti szakértői pályázatokra, jelölésekre is
alkalmazni kell. 20. § Hatályát veszti az Európai Unió intézményeiben nemzeti szakértőként foglalkoztatott köztisztviselőkről szóló
209/2004. (VII. 9.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
102/2012. (VIII. 31.) ME határozata Magyarország és az Iraki Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek Magyarország és az Iraki Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának
megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény)
létrehozásával; 2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a külügyminiszterrel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását követően
az Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
24/2012. (IX. 14.) EMMI rendelete egyes ingatlanok műemlékké nyilvánításáról, valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról, illetve műemléki védettségének megszüntetéséről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 32. §-ában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. Műemlékké nyilvánításra vonatkozó szabályok
1. § (1) Műemlékké nyilvánítom az Abda (Győr-Moson-Sopron megye), belterület 124/4 helyrajzi számú ingatlanon álló
Nepomuki Szent János szobrot. (2) A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 40. § első mondatában
meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki környezete.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a 18. században emelt, barokk stílusú Nepomuki Szent János szobor képzőművészeti
értékeinek és településképi szerepének megőrzése. 2. § (1) A 14823/1987. OMF határozattal műemlékké nyilvánított, Balatonföldvár (Somogy megye) kikötőjében, a móló végén
álló, Balatonföldvár (Somogy megye), belterület 17 helyrajzi számú ingatlanon álló, 8929 műemléki törzsszámon
nyilvántartott vasbeton gyaloghíd műemléki védettségét megszüntetem, egyidejűleg műemlékké nyilvánítom
a Balatonföldvár (Somogy megye), belterület 17, 19, 21, 22/1, 25/1 helyrajzi számú ingatlanokat.
(2) Műemléki környezetnek a Balatonföldvár (Somogy megye), belterület 11, 12, 13, 14/1, 14/2, 15/1, 15/6, 15/7, 16, 20,
22/2, 23/1, 23/2, 24, 25/2 és 26/2 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 3/1 és 4 helyrajzi számú ingatlanok fenti
ingatlanokkal határos szakaszát jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a 20. század elején épített balatonföldvári kikötő épület- és építményegyüttesének (Balaton
klub/kaszinó, hajóállomás, vasbeton gyaloghíd, meteorológiai megfigyelőállomás, híd galambdúcokkal) a korábban
már védett építményének és a korábban nem védett épületeinek, illetve építményeinek a továbbiakban
műemlékegyüttesként történő egységes védelme, építészeti, képző- és iparművészeti, valamint táj- és városképi
értékeinek egységes megőrzése. (5) Az (1) bekezdésben meghatározott műemléki ingatlanra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
3. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest II. kerület, Bécsi út 28. házszám alatti, belterület 14828 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a Budapest II. kerület, belterület 14796/1, 14827/1, 14829 és 14838 helyrajzi számú
ingatlanokat, valamint a 14772/1 és 14795 helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által határolt szakaszát
jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a feltehetően a 18. század végén épült klasszicista stílusú lakóház építészeti, képző- és
iparművészeti értékeinek megőrzése. 4. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest II. kerület, Cimbalom utca 13. házszám alatti, belterület 15356 helyrajzi számú
ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Budapest II. kerület, belterület 15337, 15343/2, 15355, 15357, 15373, 15375/5 és 15376/6
helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 15361 helyrajzi számú ingatlan fenti ingatlanok által határolt szakaszát
jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a Rácz György tervei alapján 1942–43-ban emelt, modern stílusú villaépület építészeti, ipar
és képzőművészeti értékeinek megőrzése. 5. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest II. kerület, Felhévízi utca 2. házszám alatti, belterület 14833 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a Budapest II. kerület, belterület 14830, 14831, 14832, 14789, 14864 és 14865 helyrajzi számú
ingatlanokat, valamint a 14839 és 14772/1 helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által határolt szakaszát
jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a 18. században barokk stílusban emelt, 1985-ben modern szárnnyal bővített újlaki plébánia
építészeti, képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése. 6. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest II. kerület, Józsefhegyi lépcső 26. házszám alatti, belterület 15344 helyrajzi számú
ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Budapest II. kerület, belterület 15093/7, 15149, 15154/4, 15334/2 és 15345/1 helyrajzi számú
ingatlanokat, valamint a 15153, 15341 és 15348 helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által határolt szakaszát
jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a Rácz György tervei alapján 1942–43-ban emelt, modern stílusú, természetben
a Józsefhegyi utca és az Áfonya utca sarkán álló villaépület építészeti és iparművészeti értékeinek megőrzése.
7. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VI. kerület, Benczúr Gyula utca 29. házszám alatti, belterület 29703 helyrajzi számú
ingatlant. (2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki
környezete. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1888-ban Schubert Ármin tervei szerint épült, historizáló stílusú lakóház, valamint a ház
udvarában 1915-ben Jármay Jenő tervei szerint épült, historizáló stílusú nyaraló építészeti, képző- és iparművészeti
értékeinek megőrzése. 8. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VIII. kerület, Horváth Mihály tér 17–19.–Német utca 20. házszám alatti, belterület
35197 helyrajzi számú ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Budapest VIII. kerület, belterület 35194, 35206, 35210/5, 35211, 35212, 35213/1, 35213/2,
35238/3, 35238/4 és 35239 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1910–1917 között Ray Rezső Vilmos tervei szerint emelt, historizáló-szecessziós stílusú
József Telefonközpont építészeti, képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése.
9. § (1) Történeti kertként műemlékké nyilvánítom a Budapest VIII. kerület, belterület 36030 helyrajzi számú ingatlan
területének az 1. mellékletben meghatározott és a 2. mellékletben foglalt térképen feltüntetett határvonalon belül eső
részét. (2) Az 1620-24/1951. VKM miniszteri döntéssel műemlékké nyilvánított és védettségében a 22509/1958. ÉM és
120344/1958. MM miniszteri döntésekkel megerősített Budapest VIII. kerület, belterület 36030 helyrajzi számú
ingatlanon álló, 15663 műemléki törzsszámon nyilvántartott Ludovika főépületének a fennálló műemléki védettségét
megszüntetem, egyidejűleg épületegyüttesként műemlékké nyilvánítom a Budapest VIII. kerület, belterület 36030
helyrajzi számú ingatlanon álló volt Ludovika Akadémia főépületét, az 1834–44-ben Pollack Mihály tervei szerint emelt
lovarda épületét és a Kauser József tervei szerint 1885–86-ban épült szárnyépületet.
(3) Műemléki környezetnek a Budapest VIII. kerület, belterület 36030 helyrajzi számú ingatlan fennmaradó részét,
valamint a 36179 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (5) A védetté nyilvánítás célja az egykori Orczy-kert, a későbbi Ludovika (Ludoviceum, Ludovika Akadémia, Kossuth
Akadémia) kertje kertépítészeti és kerttörténeti értékeinek megőrzése, továbbá a (2) bekezdésben megjelölt
műemlékegyüttes egységes védelme, építészeti, képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése.
10. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest X. kerület, Ihász utca 29. házszám alatti, belterület 41453/1 helyrajzi számú
ingatlant. (2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki
környezete. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a Kőbányai Vízműtelepen William Lindley angol mérnök tervei szerint 1869–71-ben épült
víztározó medencék, az 1903-ban emelt lakóház, gépház, kazánház és a vízműtelep egésze építészeti, ipartörténeti,
képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése. 11. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest XII. kerület, Diana utca, belterület 9612/8 helyrajzi számú ingatlant.
(2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki
környezete. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1855-ben Johann Julius Romano von Ringe tervei szerint épített, 1886-ban Pfaff Ferenc
tervei szerint átépített historizáló stílusú római katolikus templom építészeti, képző- és iparművészeti értékeinek
megőrzése. 12. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest XIV. kerület, Thököly út 66. házszám alatti, belterület 32767 helyrajzi számú
ingatlant, valamint a belterület 32790 helyrajzi számú ingatlanon álló, a 32767 helyrajzi számon álló lakóházhoz
tartozó kertet és kerítést. (2) Műemléki környezetnek a Budapest XIV. kerület, belterület 32763, 32766, 32771, 32772, 32799 és 32831/1 helyrajzi
számú ingatlanokat, valamint a 32768 és 32790 helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által határolt szakaszát
jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1896-ban Veszelka Venanto tervei szerint emelt, historizáló stílusú Hlavay-villa és kerítése
építészeti, képző- és iparművészeti, valamint kertje kerttörténeti értékeinek megőrzése.
13. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Cegléd (Pest megye), Kölcsey tér 3. házszám alatti, belterület 1604/4 helyrajzi számú
ingatlanon álló vasútállomás felvételi épületét és a postaépületet.
(2) Műemléki környezetnek a Cegléd (Pest megye), belterület 1604/4 helyrajzi számú ingatlan fennmaradó részét,
valamint a 973, 1994, 1997, 2016, 2052, 2054 és 2055/1 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a ceglédi vasútállomás Pfaff Ferenc tervei alapján 1909-ben emelt, historizáló stílusú
felvételi épületének, valamint a mellette álló, 19. századi eredetű, a 20. század második évtizedében átépített
postaépület építészeti, képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése. 14. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Dédestapolcsány (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), belterület 1209 helyrajzi számú
ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Dédestapolcsány (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), külterület 0102, 0119/3, 0120, 0123,
0130/1, 0131/2, 0131/3, 0131/4, 0131/6, 0131/8, 0131/9, 0131/10, 0131/11, 0131/12, 0131/13, 0148/1, 0148/2, 0149/1,
0149/2, valamint belterület 49, 1202, 1207, 1208, 1210/2, 1211, 1212/1, 1212/2, 1212/3, 1212/5, 1212/6, 1213, 1214,
1215, 1216, 1217, 1218 és 1220 helyrajzi számú ingatlanokat, továbbá a külterület 0143 és belterület 1219 helyrajzi
számú ingatlanok fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1896–98-ban épült kastély építészeti, képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése.
15. § (1) A 13776/1983. OMF határozattal műemlékké nyilvánított, a Felsőszölnök (Vas megye), belterület 305 helyrajzi számú
ingatlanon álló, 9566 műemléki törzsszámon nyilvántartott vízimalom és olajprés műemléki védettségét
megszüntetem, egyidejűleg műemlékké nyilvánítom a Felsőszölnök (Vas megye), Fő út 46. házszám alatti, belterület
305 helyrajzi számú ingatlant, a Fő út 48. házszám alatti, belterület 304 helyrajzi számú ingatlant, valamint a külterület
0160 helyrajzi számú, Szölnöki-patakon álló turbinaházat és a külterület 0160 és 0170/1 helyrajzi számú ingatlanon
elhelyezkedő gát- és zsiliprendszert. (2) Műemléki környezetnek a Felsőszölnök (Vas megye), külterület 0170/1 helyrajzi számú ingatlan fennmaradó részét,
a belterület 303, 306, 314, 316/1, 316/2 és külterület 0170/7 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a külterület 0160
helyrajzi számú Szölnöki-patak és a belterület 313 helyrajzi számú ingatlan fenti ingatlanok által határolt szakaszát
jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a 20. század elején emelt épületegyüttes (malom, gát- és zsiliprendszer, turbinaház,
valamint az olajütő, a molnárház és melléképületei) korábban már védett épületének és a korábban nem védett
épületeinek, illetve építményeinek a továbbiakban műemlékegyüttesként történő egységes védelme, ipartörténeti,
építészeti és iparművészeti értékeinek megőrzése. A helyi iparos tevékenység fennmaradt emlékeinek megőrzése
a szlovén nemzetiség szempontjából is fontos. 16. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Fertőszéplak (Győr-Moson-Sopron megye), belterület 71 helyrajzi számú ingatlanon álló
Jézus Szíve kálváriát. (2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki
környezete. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1736-ban emelt, barokk stílusú Jézus Szíve kálvária képzőművészeti értékeinek és
településképi szerepének megőrzése. 17. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Győr (Győr-Moson-Sopron megye), belterület 7028/9 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a Győr (Győr-Moson-Sopron megye), belterület 7010, 7011, 7012, 7013, 7014, 7015, 7016,
7017, 7018, 7019, 7020, 7021, 7022, 7023, 7024, 7025, 7026, 7027, 7029, 7030, 7031/1, 7031/2, 7032, 7033, 7034, 7035,
7036, 7037, 7038, 7039, 7041, 7042/1, 7042/2, 7043, 7044, 7045, 7046/1 és 7046/2 helyrajzi számú ingatlanokat,
valamint a 7028/5 helyrajzi számú ingatlan fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a győri vasútállomás 1955–58 között emelt, szocialista-realista stílusú felvételi épülete,
postaépülete, az ingatlanon található egyéb építmények (irányítótorony, nagyraktár, kazánház, óvóhely,
fordítókorong, lakóház) építészeti, képző- és iparművészeti, közlekedéstörténeti értékeinek megőrzése.
18. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Hatvan (Heves megye), Boldogi út 2. házszám alatti, belterület 5331/6 helyrajzi számú
ingatlant, valamint a Radnóti tér 2. szám alatti, belterület 5331/16 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a Hatvan (Heves megye), belterület 2630/1, 2630/2, 2630/3, 2630/4, 2630/5, 2631/2, 2632/3,
5329/2, 5330/1, 5330/2, 5331/1, 5331/7, 5331/14, 5331/15, 5331/17, 5331/18, 5331/19, 5331/20, 5334/3 és 5334/4
helyrajzi számú ingatlanokat, valamint az 5334/2 helyrajzi számú ingatlan fenti ingatlanok által határolt szakaszát
jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1889-ben épített Hatvani Cukorgyár egykori lakóépületei – az egykori igazgatói kastély és
az ún. Kristály-kastély – építészeti, képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése.
19. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Hatvan (Heves megye), Boldogi út, belterület 2627/1 és 2443 helyrajzi számú ingatlanokon
álló vasútállomás felvételi épületét, a rendőrséget és a postaépületet.
(2) Műemléki környezetnek a Hatvan (Heves megye), belterület 2627/1 és 2443 helyrajzi számú ingatlanok fennmaradó
részét, valamint a 2622 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a Nyíri István, Nagy Béla Zoltán és Félix Vilmos tervei alapján 1955–56-ban emelt
szocialista-realista stílusú hatvani vasútállomás felvételi épületének, az oldalszárnyban található rendőrség, illetve
a külön épületben található posta építészeti, képző- és iparművészeti értékeinek, fennmaradt eredeti berendezésének
megőrzése. 20. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Hédervár (Győr-Moson-Sopron megye), belterület 187 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a Hédervár (Győr-Moson-Sopron megye), belterület 173/12, 185/1, 188/1, 189, 190/1, 229/18,
229/19, 229/26 és 229/27 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 173/13, 183, 186, 226/1, 227/3, 228, 229/1, 229/24 és
229/25 helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a 17. század második felében emelt, barokk stílusú Piet�-szobor szobrászati értékeinek és
településképi szerepének megőrzése. 21. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Hédervár (Győr-Moson-Sopron megye), belterület 381 helyrajzi számú ingatlant.
(2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki
környezete. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a 17. század végén emelt, barokk stílusú Pestis-szobor képzőművészeti értékeinek és
településképi szerepének megőrzése. 22. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Hédervár (Győr-Moson-Sopron megye), belterület 446 helyrajzi számú ingatlanon álló
Krisztus az Olajfák hegyén témát ábrázoló szobrot. (2) Műemléki környezetnek a Hédervár (Győr-Moson-Sopron megye), belterület 446 helyrajzi számú ingatlan
fennmaradó részét, a 424, 445, 447 és 477 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 421 helyrajzi számú ingatlan fenti
ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a Viczay Mihály által 1778-ban emelt, barokk stílusú, Krisztus az Olajfák hegyén témáját
ábrázoló szobor képzőművészeti értékeinek és településképi szerepének megőrzése.
23. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Hét (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), Kossuth utca 69. házszám alatti, belterület 51 helyrajzi
számú ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Hét (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), belterület 54, 57, 58, 59, 60, 61, valamint a külterület
026/3, 026/4, 031, 032/1, 032/2 és 044 helyrajzi számú ingatlanokat, továbbá a belterület 50 és külterület 030 és 042
helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1787-ben épült késő barokk stílusú református templom és 18. századi berendezése
építészeti, képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése. 24. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Hollóháza (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), belterület 118/1 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a Hollóháza (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), belterület 47/2, 115, 116, 117, 118/2, 118/3,
119/2, 119/3, 240/1, 240/2, valamint külterület 011/5, 011/6, 011/7, 011/8, 011/9 és 011/10 helyrajzi számú
ingatlanokat, továbbá a belterület 107, 108, 203/1 és külterület 015 helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által
határolt szakaszát jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1967-ben Csaba László tervei szerint épült római katolikus templom építészeti, képző- és
iparművészeti értékeinek megőrzése. 25. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Jánoshalma (Bács-Kiskun megye), Dózsa György utca 94. házszám alatti, belterület 2231
helyrajzi számú ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Jánoshalma (Bács-Kiskun megye), belterület 2191, 2201, 2228, 2230 és 2232 helyrajzi számú
ingatlanokat, valamint a 2208 helyrajzi számú ingatlan fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1920-as években emelt, historizáló stílusú lakóépület építészeti, képző- és iparművészeti
értékeinek megőrzése. 26. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Jánoshalma (Bács-Kiskun megye), Dózsa György utca 96. házszám alatti, belterület 2228
helyrajzi számú ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Jánoshalma (Bács-Kiskun megye), belterület 2190, 2191, 2226, 2227/2, 2229, 2230 és 2231
helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 2208 helyrajzi számú ingatlan fenti ingatlanok által határolt szakaszát
jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1920-as években emelt, historizáló stílusú lakóépület építészeti, képző- és iparművészeti
értékeinek megőrzése. 27. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Jánoshalma (Bács-Kiskun megye), Dózsa György utca 102. házszám alatti, belterület 2223
helyrajzi számú ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Jánoshalma (Bács-Kiskun megye), belterület 2182, 2183, 2220, 2222 és 2224 helyrajzi számú
ingatlanokat, valamint a 2208 helyrajzi számú ingatlan fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1927-ben emelt, historizáló stílusú lakóépület építészeti, képző- és iparművészeti
értékeinek megőrzése. 28. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Jánoshalma (Bács-Kiskun megye), Kossuth Lajos utca 5. házszám alatti, belterület 1541
helyrajzi számú ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Jánoshalma (Bács-Kiskun megye), belterület 1540/2, 1542, 1548, 1550 és 1558 helyrajzi
számú ingatlanokat, valamint az 1551 helyrajzi számú ingatlan fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1910-es években emelt, historizáló stílusú lakóépület építészeti, képző- és iparművészeti
értékeinek megőrzése. 29. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Kimle (Győr-Moson-Sopron megye), belterület 113/4 helyrajzi számú ingatlanon álló
Nepomuki Szent János szobrot. (2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki
környezete. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1785-ben készült, barokk stílusú Nepomuki Szent János szobor képzőművészeti
értékeinek és településképi szerepének megőrzése. 30. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Kiskunfélegyháza (Bács-Kiskun megye), belterület 4728/7 helyrajzi számú ingatlanon álló
vasútállomás felvételi épületét. (2) Műemléki környezetnek a Kiskunfélegyháza (Bács-Kiskun megye), belterület 4728/7 helyrajzi számú ingatlan
fennmaradó részét, valamint a 4/2, 4727 és 4728/20 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a kiskunfélegyházi vasútállomás 1931 és 1936 között Heimann Nándor tervei alapján emelt,
modern és art deco stílusú felvételi épülete építészeti, képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése.
31. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Kismarja (Hajdú-Bihar megye), Petőfi Sándor utca 60. házszám alatti, belterület 569/2
helyrajzi számú ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Kismarja (Hajdú-Bihar megye), belterület 514, 568/1, 569/1, 876, 901 és 902 helyrajzi számú
ingatlanokat, valamint a 484, 798 és 900 helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a 19. század közepén épült nagygazdaház lakóépület építészeti és néprajzi értékeinek
megőrzése. 32. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Komádi (Hajdú-Bihar megye), Dózsa György utca 33. házszám alatti, belterület 1247
helyrajzi számú ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Komádi (Hajdú-Bihar megye), belterület 1246, 1248, 1249, 1251, 1394/1, 1395/1 és 1396
helyrajzi számú ingatlanokat, valamint az 1305/2, 1306 és 1307/3 helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által
határolt szakaszát jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1927-ben épített nagygazdaház építészeti és néprajzi értékeinek megőrzése.
33. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Körösladány (Békés megye), külterület 0253/10 helyrajzi számú ingatlan északi részén
elhelyezkedő magtárépületet. (2) Műemléki környezetnek a Körösladány (Békés megye), külterület 0253/10 helyrajzi számú ingatlan fennmaradó részét,
valamint a külterület 0253/8 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1775–1782 között, báró Wenckheim Xavér Ferenc által építtetett uradalmi magtár
építészeti és gazdaságtörténeti értékeinek megőrzése. 34. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Kőszeg (Vas megye), Jurisics tér, belterület 1867 helyrajzi számú ingatlant.
(2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki
környezete. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az Opaterny Flóris tervei szerint 1932-ben épült, historizáló stílusú Hősök tornya építészeti
és településtörténeti értékeinek megőrzése. 35. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Markotabödöge (Győr-Moson-Sopron megye), belterület 311 helyrajzi számú ingatlanon
álló Szentháromság-szobrot. (2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki
környezete. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1681-ben emelt és 1896-ban megújított Szentháromság-szobor képzőművészeti
értékeinek és településképi szerepének megőrzése. 36. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Mezőcsát (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), Kossuth Lajos utca 17. házszám alatti, belterület
1835 helyrajzi számú ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Mezőcsát (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), belterület 890, 1831/3, 1834, 1847, 1848, 1850/2,
1850/3 és 1852 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 423/3, 1644 és 1840 helyrajzi számú ingatlanok fenti
ingatlanokkal határolt szakaszát jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1880-ban emelt, historizáló stílusú zsinagóga építészeti, képző- és iparművészeti
értékeinek megőrzése. 37. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Mohács (Baranya megye), belterület 2391 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a Mohács (Baranya megye), belterület 1565, 2342/9, 2342/13, 2356, 2386, 2387, 2388/2,
2388/6, 2390/2, 2390/3, 2390/4, 2392 és 2393/1 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint az 1566/4, 1566/5, 1566/6,
2342/12, 2355, 2388/3, 2388/7 és 2388/8 helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a Kalen József tervei alapján 1904–1905-ben historizáló stílusban emelt, majd 1908-ban
bővített gyárépületek építészeti, ipartörténeti, ipar- és képzőművészeti értékeinek megőrzése.
38. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Mosonmagyaróvár (Győr-Moson-Sopron megye), Tímár utca, belterület 49 helyrajzi számon
álló Piet�-szobrot. (2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki
környezete. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1653-ban Mey János ítélőmester által állíttatott Piet�-szobor képzőművészeti értékeinek
megőrzése. 39. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Nagykanizsa (Zala megye), Szent Flórián tér 17. házszám alatti, belterület 6047 helyrajzi
számú ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Nagykanizsa (Zala megye), belterület 5376, 5377, 5495/6, 5496, 5497, 5498, 6006, 6007/2,
6008, 6009, 6010, 6011, 6012, 6013, 6046/1, 6046/2 és 6048/5 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint az 5443, 6045/4,
6045/5, 6045/6, 6045/7, 6045/8, 6048/6, 6048/8 és 6048/10 helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által határolt
szakaszát jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a 18. század végén barokk stílusban emelt, majd bővített egykori Nagykorcsma építészeti
és iparművészeti értékeinek megőrzése. 40. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Nagykőrös (Pest megye), Rákóczi utca 21. házszám alatti, belterület 1645 helyrajzi számú
ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Nagykőrös (Pest megye), belterület 1600, 1607, 1612, 1613, 1623, 1646, 1647, 1817, 1818,
1821, 1822 és 1825 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint az 1601, 1644 és 1708 helyrajzi számú ingatlanok fenti
ingatlanokkal határolt szakaszát jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a Molnár Lajos építész tervei alapján 1925-ben emelt, historizáló stílusú zsinagóga,
a hitközségi ház és a kerítés építészeti, képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése.
41. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Nagytálya (Heves megye), külterület 055/13 helyrajzi számú ingatlanon álló kőkeresztet.
(2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki
környezete. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a Heninger József nagytályai lakos által 1815-ben állíttatott kőkereszt képzőművészeti
értékeinek, valamint tájképi szerepének megőrzése. 42. § (1) Műemlékké nyilvánítom az Orgovány (Bács-Kiskun megye), Kossuth Lajos utca 69. házszám alatti, belterület 589
helyrajzi számú ingatlant. (2) Műemléki környezetnek az Orgovány (Bács-Kiskun megye), belterület 1, 2, 580, 581, 582, 583, 590, 641, 642, 643, 792 és
795 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 271, 472, 588 és 794 helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által
határolt szakaszát jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a Jurcsik Károly és Varga Levente tervei alapján 1969-ben emelt, modern stílusú művelődési
ház építészeti, képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése. 43. § (1) A 2911/1/1979. OMF határozattal műemlékké nyilvánított Orosháza (Békés megye) Győri Vilmos tér 3. házszám alatti,
belterület 2395 helyrajzi számon álló, 9018 műemléki törzsszámon nyilvántartott bazársor, valamint a 2911/2/1979.
OMF határozattal műemlékké nyilvánított Orosháza (Békés megye), Győri Vilmos tér 3. házszám alatti, belterület 2395
helyrajzi számon álló, 9019 műemléki törzsszámon nyilvántartott evangélikus parókia épület műemléki védettségét
megszüntetem, és egyidejűleg műemlékké nyilvánítom az Orosháza (Békés megye), Győry Vilmos tér 2. szám alatti,
belterület 2394 helyrajzi számú ingatlant, a Győry Vilmos tér 3. szám alatti, belterület 2395 helyrajzi számú ingatlant,
valamint a Mikszáth Kálmán utca 2. szám alatti, belterület 2396 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek az Orosháza (Békés megye) belterület 475, 476, 477, 478, 538, 2391, 2392/1, 3620, 3621 és
3626/1 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 3622 és 3624 helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által határolt
szakaszát jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a 19. század végén, a 20. század elején az orosházi evangélikus egyház megbízásából emelt
épületegyüttes (parókia, bazársor, üzletsor, magtár, iskola) korábban már védett épületeinek és korábban nem védett
épületeinek a továbbiakban műemlékegyüttesként történő egységes védelme, építészeti, képző- és iparművészeti
értékeinek megőrzése. 44. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Sopron (Győr-Moson-Sopron megye), Magyar utca 10. házszám alatti, belterület 2744
helyrajzi számú ingatlant. (2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki
környezete. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a 19. század utolsó harmadában épült historizáló stílusú lakóház építészeti és ipartörténeti
értékeinek megőrzése. 45. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Szedres (Tolna megye), külterület 0131/4, 0131/5, 0132/2, 0132/11, 0132/13, 0132/14,
0132/36 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 0132/34 helyrajzi számú ingatlan fenti ingatlanokkal határolt
szakaszát. (2) Műemléki környezetnek a Szedres (Tolna megye), külterület 0131/3, 0132/4, 0132/5, 0132/6, 0132/7, 0132/8, 0132/9,
0132/10, 0132/19, 0132/21, 0132/22, 0132/22/A és 0132/32 helyrajzi számú ingatlanokat, a külterület 0117/2 és 0128
helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanokkal határolt szakaszát, valamint a külterület 0132/34 helyrajzi számú
ingatlan e bekezdésben felsorolt ingatlanokkal határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a 18. századi alapokon a 19. században kiépült Bezerédj-kastély, melléképületei és kertje,
valamint a kertben álló, 1861-ben emelt kápolna építészeti, képző- és iparművészeti, kertművészeti értékeinek
megőrzése. 46. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Szentgyörgyvár (Zala megye), belterület 4/5 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a Szentgyörgyvár (Zala megye), belterület 2, 3, 4/1, 4/4, 175, 176, 177, 178, 179, 180, 181, 182,
278 és 452/3 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint az 1/1 és 298 helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által
határolt szakaszát jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a 18. században épült magtár építészeti értékeinek megőrzése.
helyrajzi számú ingatlant. (2) Műemléki környezetnek a Szolnok (Jász-Nagykun-Szolnok megye), belterület 789, 816, 817, 818, 823 és 824 helyrajzi
számú ingatlanokat, valamint a 790 és 914 helyrajzi számú ingatlanok fenti ingatlanok által határolt szakaszát
jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja az 1926 és 1928 között Hegedűs Ármin tervei szerint historizáló stílusban emelt Tisza Szálló
és Gyógyfürdő építészeti, képző- és iparművészeti értékeinek megőrzése.
48. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Telkibánya (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), külterület 0163/4, 0165, 0169/1 és 0169/2
helyrajzi számú ingatlanokon álló duzzasztógát építményét. (2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki
környezete. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket a III. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a 18. században már biztosan álló Ósva-völgyi duzzasztógát építészeti és ipartörténeti
értékeinek megőrzése. 49. § (1) A 863-0246/1952. KM miniszteri döntéssel műemlékké nyilvánított és a 22509/1958. ÉM és 120344/1958. MM, továbbá
14297/1960. ÉM miniszteri döntések által műemléki védettségében megerősített Tokaj (Borsod-Abaúj-Zemplén
megye), 1467 műemléki törzsszámon nyilvántartott Sziget-Várrom műemléki védettségét megszüntetem, és
egyidejűleg műemlékké nyilvánítom a Tokaj (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), belterület 601/1, 602, 603, 604, 605,
606, 607/1, 607/2, 608, 609/1, 609/2, 610, 611, 612/1, 612/2, 613, 614, 615, 616, 617 és 618, valamint külterület 03, 08 és
09 helyrajzi számú ingatlanokat, továbbá a belterület 595 helyrajzi számú ingatlan belterület 601/1, 602, 614 és
külterület 03, 08, 09 helyrajzi számú ingatlanokkal határolt szakaszát.
(2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki
környezete. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket a II. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a középkori–kora újkori tokaji vár egységes védelme és maradványai építészeti értékeinek
megőrzése. 50. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Velence (Fejér megye), Névtelen utca, belterület 692 helyrajzi számú ingatlant és az
Ország út 23. házszám alatti, 693/1 helyrajzi számú ingatlan délkeleti részén álló, víztoronnyal rendelkező egykori
istállót. (2) Műemléki környezetnek a Velence (Fejér megye), belterület 693/1 helyrajzi számú ingatlan fennmaradó részét,
valamint a 686/1, 686/2, 687, 688, 689, 690, 691, 693/6, 693/7, 694, 695, 696, 697, 698 és 699 helyrajzi számú
ingatlanokat jelölöm ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a neobarokk stílusú Meszleny-Burchard-Bélaváry-Hauszmann-Gschwindt-kastély és
melléképületei (ún. gazdaasszony ház és istálló víztoronnyal) építészeti, képző- és iparművészeti értékeinek, valamint
kertje kerttörténeti értékeinek megőrzése. 51. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Zsira (Győr-Moson-Sopron megye), belterület 278/56 helyrajzi számú ingatlant.
(2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléknek nincs műemléki
környezete. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom. (4) A védetté nyilvánítás célja a Salamon László és családja által 1702-ben emelt, barokk stílusú Szentháromság-szobor
képzőművészeti értékeinek és településképi szerepének megőrzése. 52. § (1) Műemléki jelentőségű területté nyilvánítom a Budapest XXII. kerület területén a 3. mellékletben leírt határon belül
a 4. mellékletben felsorolt és az 5. mellékletben foglalt térképen feltüntetett határvonalon belül eső ingatlanokat.
(2) A Kötv. 40. § első mondatában meghatározottaktól eltérően úgy rendelkezem, hogy a műemléki jelentőségű
területnek nincs műemléki környezete. (3) A műemléki jelentőségű terület kijelölésének célja a Budafokon a 18. században kialakult német telepesfalu
településszerkezetének és egységes településképének, valamint az egyedülálló, római kori és középkori gyökerekkel
rendelkező, 19. századi pincerendszer építészeti és gazdaságtörténeti értékeinek megőrzése.
2. Műemléki védettség megszüntetésére vonatkozó szabályok 53. § (1) A 22509/1958. számú ÉM és a 120344/1958. MM miniszteri döntéssel műemlékké nyilvánított, Abony (Pest megye),
belterület 1536/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét megszüntetem.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt ingatlanon álló lakóépület (Szedenik-kúria) műemléki értékeit helyreállíthatatlanul
elvesztette, védettségének fenntartása ezért nem indokolt. 54. § (1) A 22509/1958. számú ÉM és a 120344/1958. MM miniszteri döntéssel, illetve a 6699/1985. OMF határozattal
műemlékké nyilvánított, Albertirsa (Pest megye), Pesti út 2. szám alatti, belterület 311/1, 311/2, 311/3, 311/4 és 311/5
helyrajzi számú ingatlanok műemléki védettségét megszüntetem. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt ingatlanokon álló Nagy-kúria megsemmisült, műemléki értékeit helyreállíthatatlanul
elvesztette, védettségének fenntartása ezért nem indokolt. 55. § (1) Az egyes ingatlanok műemlékké, valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról, illetőleg műemléki
védettségének megszüntetéséről szóló 25/2005. (IX. 16.) NKÖM rendelet 20. § (1) bekezdése által műemlékké
nyilvánított, Mezőfalva (Fejér megye), külterület 0668/16 helyrajzi számú ingatlanon álló majorsági épületek
műemléki védettségét megszüntetem. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt épületek megsemmisültek, műemléki értékeiket helyreállíthatatlanul elvesztették,
védettségük fenntartása ezért nem indokolt. 56. § (1) A 22509/1958. számú ÉM és a 120344/1958. MM miniszteri döntéssel műemlékké nyilvánított, Miskolc
(Borsod-Abaúj-Zemplén megye), belterület 2533 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét megszüntetem.
(2) Az (1) bekezdés a Miskolc (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), belterület 2535/2 helyrajzi számú ingatlan műemléki
védettségét nem érinti. (3) Az (1) bekezdésben megjelölt ingatlan a műemlék szakmai ismérveinek nem felel meg, védettségének fenntartása
ezért nem indokolt. 57. § (1) Az egyes ingatlanok műemlékké nyilvánításáról, illetve műemléki védettségének megszüntetéséről szóló 10/2003.
(VII. 24.) NKÖM rendelet 8. § (1) bekezdése által műemlékké nyilvánított Sáránd (Hajdú-Bihar megye), Ady Endre u.
13. házszám alatti, 15 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét megszüntetem.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt ingatlanon álló népi lakóház megsemmisült, műemléki értékeit helyreállíthatatlanul
elvesztette, védettségének fenntartása ezért nem indokolt. 3. Záró rendelkezések
58. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) Az egyes ingatlanok műemlékké, valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról, illetőleg műemléki
védettségének megszüntetéséről szóló 25/2005. (IX. 16.) NKÖM rendelet 20. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(1) Műemlékké nyilvánítom a Fejér megyei Mezőfalva-Ménesmajor, 0668/4, 0668/17, 0668/21, 0668/24, 0668/31,
0668/32 helyrajzi számú ingatlanokon álló majorsági épületeket. (2) Műemléki környezetnek az (1) bekezdésben meghatározott ingatlanok fennmaradó részét, továbbá a 0668/5,
0668/6, 0668/7, 0668/8, 0668/9, 0668/10, 0668/16, 0668/20, 0668/22, 0668/28 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint
a 0668/18 és 0668/26 helyrajzi számú ingatlanok 0668/7, 0668/8, 0668/10 és 0668/20 helyrajzi számú ingatlanokkal
érintkező részét jelölöm ki.” (3) Hatályát veszti az egyes ingatlanok műemlékké nyilvánításáról, illetve műemléki védettségének megszüntetéséről
szóló 10/2003. (VII. 24.) NKÖM rendelet 8. §-a.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
388/2019. (IX. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
Heilingné dr. Demeter Mariannát 2019. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
146/2013. (III. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Csányiné
dr. Hajnal Erzsébet Ágnest 2013. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. március 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök