text:
98/2013. (X. 24.) VM rendelete a fajtatiszta ebek tenyésztési szabályairól.
Az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49. § (1) bekezdés a) pont 2., 3., 8., 13. alpontjában, valamint a vad védelméről,
a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 100.  § (1)  bekezdés c)  pont 7.  alpontjában kapott
felhatalmazás alapján – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § (1) A  szabályozás célja, egészséges és a  nemzetközi előírásoknak megfelelő fajtajelleggel rendelkező törzskönyvezett
ebállomány kialakítása és szinten tartása. Ennek érdekében ebfajták fenntartása, törzskönyvezése, teljesítményének
meghatározása, tenyésztési adatok gyűjtése, nyilvántartása, feldolgozása, a  tenyésztési dokumentáció kiadása
e rendeletben meghatározott feltételekkel végezhető.
(2) E  rendeletet a  tenyésztőszervezetek és a  kinológiai szövetség állattenyésztési tevékenysége vonatkozásában kell
alkalmazni.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. kennelnév: a  tenyésztő ebtenyészetének a  kinológiai szövetség által kiadott és nyilvántartott egyedi
elnevezése;
2. kinológiai szövetség: a  magyar ebtenyésztők érdekképviseletére és nemzetközi képviseletére,
az agrárpolitikáért felelős miniszter által kijelölt szövetség;
3. kiviteli származási igazolás: a  tenyészállat és a  szaporító anyag tenyésztési adatairól a  törzskönyv alapján
kiállított közokirat, amely az eb származásának nemzetközi igazolására szolgál;
4. kutya show: olyan ebbel kapcsolatos rendezvény, ahol tenyésztési adat nem keletkezik;
5. tenyészeb: olyan, azonosító számmal vagy jellel ellátott és nyilvántartott, ivarában megtartott eb,
amely egyedileg azonosítható, és szerepel az  elismert, vagy ideiglenesen elismert tenyésztőszervezet
(a továbbiakban együtt: tenyésztőszervezet) törzskönyvi nyilvántartásában;
6. tenyészeb kiállítás: egy-, több- vagy összfajtás, az  ebek felvezetésével, küllemi bírálatával, illetve
munkateljesítmény bemutatásával járó olyan rendezvény, ahol törzskönyvi bejegyzésre kerülő, a tenyésztési
programban meghatározott tenyésztési adat keletkezik;
7. tenyésztés: az  adott fajta tenyész- és haszonértékét növelő, vagy a  génmegőrzést szolgáló célirányos
tevékenységek összessége;
8. tenyésztési adat: e  rendelet hatálya alá tartozó ebfajták egyedeinek nyilvántartott adatai, így különösen
az  egyed azonosítására, tartási helyére, származására, küllemére, teljesítményére, tenyésztőjére és
tulajdonosára, alom- és teljes testvéreire vonatkozó adat.
3. § (1) Eb fajtát fenntartani, törzskönyvezni, teljesítményét meghatározni, tenyésztési adatot gyűjteni, nyilvántartani,
feldolgozni, tenyésztési dokumentációt kiadni – ha e rendelet másként nem rendelkezik – csak a tenyésztőszervezet
jogosult. A tenyésztőszervezet egyes technikai jellegű részfeladatok ellátásával, a  felelősség megtartásával mást is
megbízhat.
(2) Fajtánként egy tenyésztőszervezet ismerhető el. Egy fajtacsoporton belül több fajtára is kaphat tenyésztőszervezeti
elismerést egy szervezet.
(3) Amennyiben a  fajta fenntartása másképpen nem biztosítható egy szervezet több fajtára is kaphat
tenyésztőszervezeti elismerést.
(4) A tenyésztőszervezetként működő szervezetnek biztosítania kell, hogy rendes tagja kizárólag olyan személy legyen,
aki rendelkezik legalább egy, a tenyésztőszervezethez tartozó fajtában regisztrált egyeddel. A tagsági feltételeknek
megfelelő kérelmezőtől a  tagság nem tagadható meg. A  tenyésztőszervezetként működő szervezet a  tagfelvételi
eljárást késedelem nélkül köteles lefolytatni.
(5) A fajta elismerésére irányuló eljárás része a tenyésztőszervezeti elismerési eljárásnak.
4. § (1) A  tenyésztőszervezetként működő szervezet feladatai az  állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény
(a továbbiakban: Átv.) 19. § (1) bekezdésében meghatározott feladatain túl
a) a származásigazolás kiállítása, és
b) a jogszabályban előírt adatok szolgáltatása a tenyésztési hatóságnak.
(2) A  tenyésztőszervezetként működő szervezet köteles tevékenységét úgy végezni, hogy mulasztásával – ide értve
nemzetközi szervezeti tagságból folyó kötelezettségek teljesítését is – a tagjai számára ne okozzon hátrányt.
(3) A tenyésztőszervezet kizárólagos joga az elismerésében szereplő fajta képviselete a fajta nemzetközi szervezetében,
a kinológiai szövetség kizárólagos joga hazai kinológiai egészének képviselete nemzetközi kinológiai szervezetben
az adott szervezet szabályzatában foglaltak figyelembevételével.
(4) A fajta teljesítményvizsgálatát végző bírók képzéséről és vizsgáztatásáról az érintett tenyésztőszervezet a kinológiai
szövetséggel együttműködve gondoskodik.
5. § (1) A kinológiai szövetség feladatai:
a) a magyar ebtenyésztők és tenyésztőszervezeteik képviselete a nemzetközi szakmai szervezetekben;
b) kutya show és – a  13.  §-ban foglaltak figyelembevételével – tenyészeb kiállítások szervezése és
összehangolása;
c) közreműködés a  bírók képzésében és vizsgáztatásában, a  bírók bejegyeztetése a  nemzetközi bírói listába,
a magyar bírói lista vezetése és közzététele;
d) a  több- és összfajtás tenyészeb kiállításra bírók delegálása a  tenyésztőszervezet által előzetesen megjelölt
bírók köréből;
e) a  több- és összfajtás tenyészeb kiállítások keretében, a  nemzetközi szakmai szabályok figyelembevételével,
olyan fajták bírálatának megszervezése, melyeknek Magyarországon nincs elismert tenyésztőszervezete;
f ) az  ajánlott származás igazolás formátumának rendszeresítése, a  nyomtatványok elkészítése és biztosítása
a tenyésztőszervezetek számára;
g) a kennelnév kiadása és regisztrációjának kezdeményezése a nemzetközi szervezetnél;
h) a kivitelre szánt ebek kiviteli származási igazolásának kiadása, a tenyésztőszervezet törzskönyve alapján, és
i) tenyésztőszervezettel nem rendelkező fajták esetében a tenyésztőszervezeti feladatok ellátása a tenyésztési
hatóság megbízása alapján.
 (2) A kinológiai szövetségként működő szervezetnek biztosítania kell, hogy a tenyésztőszervezet tagfelvételi kérelméről
a  kérelem beérkezésétől számított 30 napon belül döntsön. A  kinológiai szövetségként működő szervezet
a tenyésztőszervezeteket azonos feltételekkel köteles a tagjai közé felvenni.
(3) A  kinológiai szövetségként működő szervezetnek a  magyar ebtenyésztés nemzetközi szervezetekben történő
képviselete során biztosítania kell a  tenyésztőszervezetek egyenlőségét a  jogosultságok és a  kötelezettségek
tekintetében.
(4) A  kinológiai szövetségként működő szervezetnek az  alapszabályában biztosítania kell, hogy tenyésztési
kérdésekben, az  arra vonatkozó belső szabályzatai létrehozásában, valamint ezek nemzetközi képviseletében
kizárólag a  tagsággal rendelkező tenyésztőszervezetek döntsenek. A  kinológiai szövetségként működő
szervezetnek biztosítania kell, hogy a tenyésztőszervezetek azonos szavazati joggal rendelkezzenek.
(5) A  kinológiai szövetség köteles a  tagjaként működő tenyésztőszervezet által kiállított törzskönyv, származási
igazolás és teljesítményvizsgálat elfogadására, ha az megfelel e rendelet előírásainak és azon nemzetközi szervezet
előírásainak, amelyben a kinológiai szövetség tag.
6. § (1) A  kinológiai szövetséget az  agrárpolitikáért felelős miniszter kérelemre, határozatlan időre jelöli ki. Több kérelem
esetén azok beérkezési sorrendjéhez nem fűződik joghatás.
(2) Az (1) bekezdése szerinti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező nevét, címét, képviselőjének nevét, alapszabályát és bírósági bejegyzésének hiteles másolatát;
b) a kérelmező tevékenységének bemutatását, és
c) a kérelmező tagszervezeteinek listáját (neve, székhelye és elismerési határozatának száma).
(3) A kinológiai szövetség kijelölését az agrárpolitikáért felelős miniszter visszavonja, ha
a) azt a kinológiai szövetség kérelmezi, vagy
b) tevékenységét nem a  jogszabályoknak, a  nemzetközi szakmai szabályoknak, a  nemzetközi szervezetek
szakmai szabályzatainak, vagy a kérelmében foglaltaknak megfelelően végzi.
 (4) A  (3)  bekezdésben foglalt esetben az  új kinológiai szövetség kijelöléséig az  5.  § szerinti szolgáltatásokat
a tenyésztési hatóság koordinálásával a tenyésztőszervezetek látják el.
 (5) A  kinológiai szövetség kijelölésének visszavonásáról, illetve új kijelölésről a  tenyésztési hatóság a  visszavonást,
illetve a kijelölést követő 30 napon belül értesíti a tenyésztőszervezeteket.
 (6) Az új kinológiai szövetség a tagfelvételi kérelmet benyújtó tenyésztőszervezet részére a tagfelvételi eljárás tartama
alatt biztosítja az 5. §-ban foglalt szolgáltatásokat.
 (7) A  kinológiai szövetség kijelölésének visszavonása vagy jogutód nélküli megszűnése esetén az  általa kezelt
tenyésztési adatokat haladéktalanul át kell adni a tenyésztési hatóságnak.
 (8) A  kinológiai szövetség kijelölésének visszavonása nem érinti a  tagsági jogviszonnyal rendelkező
tenyésztőszervezetek elismerését. 7. § (1) A  tenyésztőszervezeti elismerésre és az  elismerés visszavonására a  tenyésztési hatóság jogosult. Az  elismerés
megadása vagy megtagadása nem érinti a szervezet külön törvény szerinti jogszerű működését.
(2) A  tenyésztési hatóság a  tenyésztéssel foglalkozó szervezetet tenyésztőszervezetként elismeri, ha az  Átv. 20.  §
(2) bekezdésében foglalt feltételeken túlmenően
a) tagjai a kérelmezett fajtában legalább 10 nőivarú tenyészebbel rendelkeznek;
b) alapszabályában előírja, hogy rendes tagja kizárólag olyan személy lehet, aki rendelkezik legalább egy,
a tenyésztőszervezethez tartozó fajtában regisztrált egyeddel;
c) alapszabálya biztosítja, hogy mindazon személyek, akik a  tenyésztőszervezethez tartozó fajtájú
törzskönyvben regisztrált, vagy a törzskönyvbe bejegyezhető ebet tartanak vagy tenyésztenek, korlátozástól
és késleltetéstől mentesen beléphessenek az adott tenyésztőszervezetbe és gyakorolhassák tagsági jogukat;
d) biztosítja a tagok egyenlőségét és döntéshozatali rendjében küldöttközgyűlést nem alkalmaz, és
e) rendes tagja a  kinológiai szövetségnek, illetve új kinológiai szövetség kijelölése esetén a  kijelölést követő
75 napon belül igazolja, hogy az új kinológiai szövetségben tagsággal rendelkezik.
 (3) A  tenyésztési hatóság a  (4)  bekezdésben meghatározott fajtacsoportok és fajták esetében az  Országos Magyar
Vadászkamara véleményét kikéri. Az  Országos Magyar Vadászkamara véleményét 30 napon belül köteles
a tenyésztési hatósággal közölni. A véleményezési határidő nem hosszabbítható. Az Országos Magyar Vadászkamara
véleménye a tenyésztési hatóságot nem köti.
(4) A  tenyésztési hatóság a  tenyésztőszervezeti elismerésre irányuló eljárása során a  következő, munkavizsgára
kötelezett fajták esetében kéri ki az Országos Magyar Vadászkamara véleményét:
a) a vérebek közül a hannoveri véreb és a bajor hegyi véreb;
b) az angol vizslák közül a pointer, az angol szetter, az ír szetter és a gordon szetter;
c) a kontinentális vizslák közül a rövidszőrű magyar vizsla, a drótszőrű magyar vizsla, a rövidszőrű német vizsla,
a drótszőrű német vizsla, a szálkás szőrű német vizsla, a hosszúszőrű német vizsla, a weimari vizsla, a nagy
münsterlandi vizsla, a  kis münsterlandi vizsla, az  olasz vizsla, a  drótszőrű griffon, a  pudelpointer, a  cseh
szálkásszőrű vizsla és a breton spániel;
d) a kajtató ebek közül a német fürjészeb, az angol springer spániel és az angol cocker spániel;
e) a retrieverek;
f ) a tacskók, és
g) az agarak közül a magyar agár.
8. § (1) A tenyésztőszervezetként történő elismerés iránti kérelmet a tenyésztési hatósághoz kell benyújtani.
 (2) A kérelem tartalmazza
a) az elismerést kérő szervezet nevét, székhelyét, képviselője nevét;
b) a kérelmező taglétszámát;
c) a tenyészteni kívánt fajtát és fajtákat;
d) a nyilvántartott élő egyedek számát fajtánként;
e) az egyedekről a kérelmező nyilvántartásában szereplő tenyésztési adatokat, az ebek tenyésztőjének nevét és
az ebek tartási helyét, és
f ) a személyi és tárgyi feltételeket, a tenyésztésvezető személyének és adatainak feltüntetésével.
(3) A kérelemhez csatolni kell
a) a  kinológiai szövetséggel egyeztetett, bélyegző lenyomattal ellátott származási igazolás mintát, vagy
a  nyilatkozatot a  kinológiai szövetség által rendszeresített, ajánlott származásigazolás nyomtatvány
használatáról;
b) a származási igazolás aláírására jogosult személy aláírásmintáját;
c) az elfogadott alapszabály hiteles másolatát;
d) a  bírósági bejegyzés hiteles másolatát vagy kivonatot a  társadalmi szervezet bírósági nyilvántartás szerinti
adatairól;
e) a tenyésztésvezető jelen jogszabályban előírt felsőfokú végzettségét igazoló okirat másolatát;
f ) a kinológiai szövetség igazolását a tagsági jogviszony fennállásáról, és
g) a fajtánkénti tenyésztési programot, nyomtatott vagy elektronikus formában is.
(4) A tenyésztési programnak tartalmaznia kell
a) a fajta leírását;
b) a tenyészcélt;
c) a tenyésztés módszerét, a fajtára jellemző és a tenyésztésnél ajánlott tartási módot;
d) a törzskönyvi szabályzatot (a törzskönyvezés keretszabályait az 1. melléklet tartalmazza);
e) a teljesítményvizsgálati szabályzatot (a teljesítményvizsgálat keretszabályait a 2. melléklet tartalmazza);
f ) a tenyészeb minősítés rendjét;
g) a  tenyésztésbe vétel szabályait, így különösen a  tenyésztésbe vétel alsó és a  tenyésztésben tartás
felső korhatárát, a  két kölykezés közötti időt, az  almonként törzskönyvezhető utódok számát, valamint
az életteljesítményt;
h) a nyilvántartás, azonosítás és igazolások rendjét;
i) az ebek jelölésének módját;
j) az alomellenőrzés és a származás ellenőrzés módját és dokumentálásának rendjét, és
k) az örökletes betegségek kiszűrésére alkalmas vizsgálatokkal kapcsolatos kötelezettségeket és szabályozást.
9. § (1) A  tenyésztési hatóság a kérelemben benyújtott törzskönyvi adatok alapján az élő egyedek meglétét az elismerési
eljárás során ellenőrzi.
(2) Amennyiben a kérelmező nem tudja biztosítani a 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti létszámot, a tenyésztési hatóság
a kérelmező részére legfeljebb három évre ideiglenes elismerést adhat.
(3) A tenyésztési hatóság az elismerésről, illetve az elismerés iránti kérelem elutasításáról határozatot hoz.
10. § (1) A tenyésztőszervezet a tenyésztési programjában szabályozza a kölykök megfelelő fizikális és mentális fejlődéséhez,
valamint az  emberhez való kívánatos kapcsolatuk kialakulásához szükséges környezet biztosítására vonatkozó
előírásokat.
(2) Ha a tenyésztési program szigorúbb szabályokat nem állapít meg, egy személy egy kennelében egy naptári évben
legfeljebb 9 alom regisztrálható.
11. § (1) A tenyésztőszervezet köteles mindazon tenyésztő ebének a teljesítményvizsgálatát elvégezni, vagy elvégeztetni, aki
azt kéri, valamint az ebet törzskönyvezni és származási igazolással ellátni, ha az a tenyésztőszervezet elismerésében
szereplő fajtához tartozik, a  törzskönyvezésnek szakmai akadálya nincs, és a  tenyésztő az  adott fajta tenyésztési
programját elfogadja.
(2) A tenyésztőt az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek való megfelelés esetén megilletik a tenyésztőszervezet, vagy
a kinológiai szövetség által képviselt nemzetközi szakmai szervezeti tagságból eredő tenyésztői jogosultságok.
(3) A  tenyésztőszervezet köteles a  fajta korábbi tenyésztőszervezete, az  Európai Gazdaági Térség szerződő
államainak elfogadott szervezetei, illetve nemzetközi szervezet által jóváhagyott törzskönyv, származási igazolás,
teljesítményvizsgálat és nemzetközi címek elfogadására, továbbá a  jelen rendelet hatálybalépését megelőzően
szerzett nemzetközi bírói minősítések elfogadására.
12. § Teljesítményvizsgálatot csak a tenyésztőszervezet által elfogadott, a bírói névsorban szereplő személy végezhet.
13. § (1) Egyfajtás tenyészeb kiállítást az  adott fajta fenntartására elismert tenyésztőszervezet rendezhet, többfajtás
tenyészeb kiállítást az  adott tenyésztőszervezetek közösen rendezhetnek. A  rendezvényt annak kezdete előtt
legalább 15 nappal a tenyésztési hatóságnak be kell jelenteni.
(2) Tenyészeb kiállítást – az  (5)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a  kinológiai szövetség is rendezhet.
A rendezvényt annak kezdete előtt legalább 15 nappal a tenyésztési hatóságnak be kell jelenteni. A bejelentésnek
tartalmaznia kell, hogy mely fajták vesznek részt a kiállításon.
(3) A tenyésztési hatóság a tenyészeb kiállítások idejét, helyét és a résztvevő ebfajták körét honlapján közzéteszi.
 (4) A  tenyészeb kiállításnak nem minősülő rendezvényhez, így különösen a  kutya show megrendezéséhez nem kell
a tenyésztési hatóság engedélye. A rendezvényt annak kezdete előtt legalább 15 nappal a tenyésztési hatóságnak
be kell jelenteni.
(5) A nem az adott fajta fenntartására elismert tenyésztőszervezet által szervezett rendezvényen tenyésztési adat csak
akkor keletkezik, ha az  adott tenyésztőszervezet előzetesen nyilatkozik annak elfogadásáról. Amennyiben kutya
show vonatkozásában az adott fajta fenntartására elismert tenyésztőszervezet előzetesen nyilatkozik a rendezvény
teljesítményvizsgálatként történő elfogadásáról, a rendezvényt az adott fajta vonatkozásában tenyészeb kiállításnak
kell tekinteni.
14. § A tenyésztők kötelesek idős, beteg vagy a tenyésztésben más okból részt nem vevő állataik tartásáról, gondozásáról
és egészségügyi ellátásáról megfelelően gondoskodni.
15. § A származási igazolásra és az eb kiviteli származási igazolásra alkalmazni kell a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény
168. §-ának rendelkezéseit.
16. § (1) A  tenyésztési hatóság a  tenyésztőszervezet által vezetett nyilvántartásokat és a  teljesítményvizsgálatokat
szúrópróbaszerűen ellenőrzi, a  tenyésztőszervezet tevékenységét felülvizsgálja, amennyiben az  ellenőrzések és
a felülvizsgálat nem állapít meg hiányosságot, a hatóság a törzskönyvi adatokat hitelesnek tekinti.
(2) A  tenyésztési hatóság ellenőrizheti, hogy a  kinológiai szövetség a  tenyésztők vonatkozásában betartja-e
a nemzetközi szakmai szabályokat.
17. § A tenyésztőszervezetek listáját a tenyésztési hatóság honlapján közzéteszi.
18. § (1) Az Átv. 23. § (1) bekezdése szerinti felfüggesztés időtartama legfeljebb 90 nap. Amennyiben a  felfüggesztés ideje
alatt a tenyésztőszervezet az előírt feltételeket nem teljesíti, a tenyésztési hatóság a tenyésztőszervezet elismerését
visszavonja.
(2) A tenyésztési hatóság az elismerést visszavonja
a) a 7. § (2) bekezdésében írt feltételek be nem tartása,
b) a  jogszabályi előírásoknak, illetve az  elismerési kérelemben foglaltaknak meg nem felelő működés,
adatgyűjtés és valótlan adatközlés,
c) az ellenőrzés akadályozása,
d) az adatközlés megtagadása, vagy
e) adatváltozás bejelentési kötelezettség elmulasztása
esetén.
(3) A tenyésztőszervezeti elismerés megszűnik, ha a tenyésztőszervezet jogutód nélkül megszűnik.
 (4) A  tenyésztőszervezet jogutód nélküli megszűnése, vagy az  elismerés visszavonása esetén az  újabb
tenyésztőszervezet elismeréséig, illetve az  elismert tenyésztő szervezettel nem rendelkező fajták esetében
a tenyésztőszervezeti feladatokat a tenyésztési hatóság vagy az általa megbízott, arra alkalmas szervezet látja el.
19. § (1) A tenyésztőszervezet köteles a 8. § (2) bekezdésben foglalt adatok megváltozását a tenyésztési hatósággal 15 napon
belül közölni.
(2) A  kinológiai szövetség köteles a  6.  § (2)  bekezdésben foglalt adatok megváltozását az  agrárpolitikáért felelős
miniszterrel 15 napon belül közölni.
20. § (1) A tenyésztőszervezet az elismert tenyésztési program végrehajtására tenyésztésvezetőt alkalmaz.
 (2) A  tenyésztésvezetőnek agrár, erdészeti, vadgazdálkodási, állatorvosi vagy biológusi felsőfokú végzettséggel kell
rendelkeznie.
 (3) A  tenyésztőszervezet vezetője alapszabály változás esetén a  bejegyzést jóváhagyó bírósági végzés kézhezvételét
követő 15 napon belül köteles a bírósági bejegyzés másolatát benyújtani a tenyésztési hatósághoz.
21. § A tenyésztőszervezetek kötelesek feltölteni a  kiadott származási igazolások másolatát az  állatok védelméről és
kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény 42/A. §-a szerinti országos elektronikus adatbázisba.
22. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, a rendeletet a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
23. § E rendelet hatálybalépését követő 15. napon a  fajtatiszta ebek tenyésztési szabályairól szóló 64/1998. (XII. 31.)
FVM rendelet alapján kijelölt kinológiai szövetség kijelölése megszűnik, amely a megszűnést követő 3 napon belül
köteles az általa kezelt tenyésztési adatokat haladéktalanul átadni a tenyésztési hatóságnak.
24. § (1) A  tenyésztési hatóság e  rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül felhívja a  tenyésztőszervezeteket
a 8. § (2) és (3) bekezdés szerinti iratok 90 napon belül történő benyújtására.
(2) A  tenyésztési hatóság a  tenyésztőszervezet elismerését visszavonja, amennyiben a  tenyésztőszervezet
a (1) bekezdésben foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, vagy a benyújtott iratok e rendelet előírásainak nem
felelnek meg.
(3) A  6.  § (4)–(6)  bekezdésében foglaltakat a  kinológiai szövetség feladataira és a  tenyésztőszervezet értesítésére is
alkalmazni kell.
25. § Ez a  rendelet a  fajtatiszta állatok forgalmazására vonatkozó tenyésztéstechnikai és származási követelmények
megállapításáról, valamint a 77/504/EGK és 90/425/EGK irányelv módosításáról szóló 1991. március 25-i 91/174/EGK
tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
26. § Hatályát veszti a fajtatiszta ebek tenyésztési szabályairól szóló 64/1998. (XII. 31.) FVM rendelet.
dr. Fazekas sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
66/2013. (VII. 29.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdei közjóléti létesítmények megvalósításához nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, – az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. erdei kilátó: az  1.  melléklet és a  2.  melléklet 6. sora szerinti követelményeknek megfelelően kialakított
létesítmény;
 2. erdei kirándulóhely: az 1. melléklet szerinti követelményeknek megfelelően kialakított, intenzíven látogatott,
huzamosabb ott tartózkodást biztosító, vagy kirándulási célt szolgáló közjóléti létesítmény, amely
a kirándulók számára pihenési, rekreációs lehetőséget biztosít;
3. erdei pihenőhely: az 1. melléklet szerinti követelményeknek megfelelően kialakított, rövid, legfeljebb néhány
órás pihenésre szolgáló, jellemzően gyalogosan megközelíthető közjóléti létesítmény;
4. erdei tanösvény: az 1. melléklet szerinti követelményeknek megfelelően kialakított, a térség erdeinek, növényés állatvilágának, erdőgazdálkodásának megismerését és a környezeti nevelést szolgáló, erdős környezetben
kiépített, tájékoztató táblákkal ellátott, legalább 1000 m hosszú útvonal;
5. erdészeti hatóság: a  tervezési egység elhelyezkedése szerinti illetékes megyei kormányhivatal erdészeti
igazgatósága;
6. erdőgazdálkodó: az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény
(a továbbiakban: Evt.) 17. § (1) bekezdésében meghatározott tulajdonos, vagy jogszerű használó;
7. erdőrészlet: az Evt. 16. § (6) bekezdésében meghatározott terület;
 8. fenntartási időszak: a kifizetési határozat jogerőre emelkedésétől számított 5 év;
 9. kötelezettségvállalási időszak: a  támogatási határozat jogerőre emelkedésétől a  kifizetési kérelmet elbíráló
határozat jogerőre emelkedéséig tartó időszak;
10. közjóléti berendezés: erdőben vagy erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló földterületen
elhelyezett, a  pihenés, a  közjóléti célú közlekedés, a  sport, a  játék és az  ismeretszerzés célját szolgáló,
ingyenesen használható erdei építmény, amely erdészeti létesítménynek minősül;
11. közjóléti engedélyezési terv: az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi
XXXVII.  törvény végrehajtásáról szóló 153/2009. (XI. 13.) FVM rendelet (a  továbbiakban: Evt. Vhr.) szerinti
– közjóléti létesítményre vonatkozó – létesítési engedélyezési terv;
12. közjóléti létesítmény: a  közjóléti berendezések funkcionális egysége, amely hozzájárul az  erdőt látogatók
egészségének megőrzéséhez, tudásuk gyarapításához, a  sportolás és rendszeres testedzés lehetőségének
biztosításához;
13. natura 2000 terület: az  európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekről szóló
275/2004. (X. 8.) Korm. rendelet 5.  §-a szerint a  Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerben lehatárolt
terület;
14. országos erdőállomány Adattár: az Evt. 38. §-a szerint meghatározott nyilvántartási rendszer;
15. őshonos fafaj: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet (a  továbbiakban:
EKV rendelet) 1. mellékletének erdőgazdasági tájcsoportjai alapján az EKV rendelet 2. melléklet termőhelynek
megfelelő célállomány típusaiban meghatározott fafajok;
16. tervezési egység: a Közjóléti Engedélyezési Tervben a közjóléti létesítmény létrehozására tervezett erdőterület
vagy a  Közjóléti Engedélyezési Tervben a  közjóléti létesítmény létrehozására tervezett az  Evt. 13.  §
(1) bekezdés a) pont aa)–ad), af ) alpontjai, c) pontja vagy d) pontja szerinti erdőgazdálkodási tevékenységet
közvetlenül szolgáló földterület.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakat az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet szerint kell
értelmezni.
2. A támogatás jellege és tárgya 2. § A közjóléti célok megvalósítása érdekében 100%-os intenzitású, vissza nem térítendő támogatás igényelhető
az 1. és 2. melléklet szerinti közjóléti létesítmények kialakításához az alábbi besorolás szerint:
a) erdei kirándulóhely kialakítása;
b) erdei pihenőhely kialakítása;
c) erdei tanösvény kialakítása;
d) „A” típusú erdei kilátó építése (6–8 méter magasságú);
e) „B” típusú erdei kilátó építése (8,01–11 méter magasságú);
f ) „C” típusú erdei kilátó építése (11 méter feletti magasságú).
3. A támogatás mértéke 3. § (1) Közjóléti létesítményenként legfeljebb a  3.  mellékletben meghatározott mértékű eurónak megfelelő forintösszeg
adható támogatásként.
(2) A  támogatás mértéke az  1.  melléklet szerinti követelmények és a  4.  mellékletben az  egyes berendezési tárgyakra
meghatározott mértékek alapján számított eurónak megfelelő forintösszeg.
4. A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) Közjóléti létesítmény létrehozása kizárólag akkor támogatható, ha
a) az az  Adattárban nyilvántartott erdőrészlet területén, vagy az  Evt. 13.  § (1)  bekezdés a)  pont aa)–ad),
af )  alpontjai, c)  pontja vagy d)  pontja szerinti, erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló
földterületen valósul meg,
b) vágásos üzemmódú erdőállomány területén megvalósuló tervezési egység esetében az erdőrészlet Adattár
szerinti vágásérettségi mutatója legalább 10 év, és
c) a Közjóléti Engedélyezési Tervet az Evt. 5. § 7. pontja szerinti felsőfokú végzettségű erdészeti szakszemélyzet
készítette.
(2) Támogatásra az  a  kérelmező jogosult, aki a  közjóléti létesítmény megvalósítási helye szerinti erdőrészlet, vagy
földterület vonatkozásában
a) a  támogatási kérelem benyújtásakor az  erdészeti hatóság által az  Evt. alapján nyilvántartásba vett
erdőgazdálkodó,
b) a  támogatási kérelem benyújtásakor rendelkezik a  nevére szóló, az  erdészeti hatóság jogerős engedélyező
határozatával jóváhagyott Közjóléti Engedélyezési Tervvel és
c) a támogatási kérelem benyújtásáig az építésiengedély-köteles létesítmények esetében az illetékes építésügyi
hatósághoz igazoltan benyújtotta az építési engedély iránti kérelmet.
 (3) Támogatás igénybevételére nem jogosult az az erdőgazdálkodó, aki a kérelmezett területre vonatkozóan
a) a Környezet és Energia Operatív Program KEOP – 3.1.2 kódszámú „Élőhelyvédelem, és – helyreállítás, élettelen
természeti értékek védelme, vonalas létesítmények természetkárosító hatásának mérséklése” pályázat, vagy
b) a Közép-Magyarországi Operatív Program KMOP – 2007-3.2.1/A kódszámú „Élőhelyek és élettelen természeti
értékek megőrzését, helyreállítását szolgáló beruházások” pályázat támogatási konstrukció keretében
ugyanazon berendezés létesítésére már támogatást nyert.
5. A támogatott tevékenységekre vonatkozó részletes előírások 5. § (1) Az ügyfél a támogatási kérelem benyújtását követően megkezdheti, de a támogatási határozat közléséig kizárólag
saját felelősségére végezheti a támogatási kérelemben szereplő közjóléti létesítmények megvalósítására vonatkozó
tevékenységet.
(2) Az ügyfél köteles
a) a támogatási kérelemben szereplő létesítményt vagy létesítményeket a Közjóléti Engedélyezési Terv műszaki
tervdokumentációja szerint, de legalább az  1. és a  2.  mellékletben foglalt követelményeknek megfelelően
megvalósítani, és
b) a  megvalósult létesítmény vagy létesítmények térítésmentes látogathatóságát és fenntartását létesítmény
elkészültétől vagy építésiengedély-köteles létesítmény esetén a  használatba vételi engedély jogerőre
emelkedésétől kezdődően a fenntartási időszak végéig biztosítani.
(3) Ha ugyanazon tervezési egységen a 2. § szerinti közjóléti létesítmények közül több, együttesen kerül kivitelezésre,
az egyes létesítmények vonatkozásában az 1. mellékletben az adott létesítményre vonatkozólag felsorolt kötelező
közjóléti berendezések mindegyikét meg kell valósítani.
(4) A  megvalósítás során a  közjóléti létesítmények és közjóléti berendezések egymással való helyettesítése nem
engedélyezett.
(5) Amennyiben az  erdei kirándulóhely vagy az  erdei pihenőhely részét képező tűzrakóhely az  Evt. Vhr. 3/E.  §
(2)  bekezdése vagy egyéb jogszabály alapján nem kerülhet kialakításra, a  támogatás összege a  tűzrakóhely
összegével kerül csökkentésre.
6. A támogatási kérelem benyújtása 6. § (1) A  támogatási kérelmet a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) honlapján közzétett és
az MVH központi szerve által rendszeresített nyomtatványon, az erdészeti hatósághoz a 2013. évben október 1. és
november 29. között lehet benyújtani.
(2) Az  ügyfél a  támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszakban egy támogatási kérelemben a  2.  §
a)–f ) pontjaiban szereplő közjóléti létesítmények közül több létesítményre is igényelhet támogatást.
(3) Az ügyfél a támogatási kérelemben egy tervezési egységre több, a 2. § szerinti közjóléti létesítményre is igényelhet
támogatást.
(4) A  létesítmények ugyanazon tervezési egységen történő együttes kivitelezése esetén a  támogatási kérelemhez
csatolni kell az  Evt. Vhr. 3/C.  § f )  pontja szerinti közjóléti berendezések elhelyezkedését ábrázoló erdészeti
nyilvántartási térkép másolatát, amelyen az  ugyanazon létesítményhez tartozó berendezéseket azonos, a  többi
létesítménynél használt jelzéstől eltérő jelöléssel kell ellátni.
(5) Építésiengedély-köteles létesítmény esetén a  támogatási kérelemhez mellékelni kell az  illetékes építésügyi
hatósághoz igazoltan benyújtott építési engedély iránti kérelmet.
(6) Az  ügyfél a  támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszakban az  ugyanazon erdészeti igazgatóság
illetékessége alá tartozó területre vonatkozólag csak egy támogatási kérelmet nyújthat be.
(7) A  támogatási kérelem tekintetében – a  (4) és (5)  bekezdésben meghatározott dokumentumok kivételével –
hiánypótlásnak nincs helye.
7. A támogatási kérelem elbírálása 7. § (1) A  támogatási kérelmek bírálatát az  MVH az  5.  mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján
történő értékeléssel és a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény (a  továbbiakban: Tv.) 32.  §
(1) bekezdés c) pontja szerinti rangsor állításával végzi. A  támogatási kérelmek rangsorolása után a  rendelkezésre
álló keret alapján az MVH hozza meg a támogatási határozatot.
(2) Az  irányító hatóság a Tv. 14. § (1) bekezdés c) pont ce) alpontja alapján közleményben teszi közzé azt a minimális
pontszámot, amelytől támogatás nyújtható.
(3) A támogatási kérelmek elbírálása során az Adattárnak a támogatási kérelem benyújtási időszak utolsó napja szerinti
adatait kell figyelembe venni.
8. Kifizetési kérelem benyújtása, támogatás folyósítása 8. § (1) A kifizetési kérelmet a támogatott tevékenységek megvalósítása után, az egységes kérelem keretében elektronikus
úton, ügyfélkapun keresztül, az  egységes kérelem rendeletben foglaltak szerinti határidőben, legkésőbb
a 2015. évben lehet benyújtani.
(2) A kifizetési kérelem benyújtására létesítményenként is lehetőség van, kivéve az 5. § (3) bekezdés szerinti együttesen
megvalósult létesítményeket, amelyeket egy kifizetési kérelmen belül kell feltüntetni.
(3) A kifizetési kérelem mellékleteként be kell nyújtani a megvalósított létesítmények közjóléti nyilvántartásba vételét
tartalmazó erdészeti hatósági bizonyítvány másolatát.
(4) Építésiengedély-köteles beruházásoknál az ügyfélnek a kifizetési kérelem benyújtásának időpontjában rendelkeznie
kell az  illetékes építési hatóság jogerős használatba vételi engedélyével, amelynek másolatát a  kifizetési kérelem
mellékleteként kell benyújtani.
(5) A  kifizetési kérelem tekintetében – a  (3) és (4)  bekezdésben meghatározott dokumentumok kivételével –
hiánypótlásnak nincs helye.
(6) A kifizetési kérelmek vizsgálata az Adattárnak a kérelem benyújtása szerinti év június 9-i állapota szerint történik.
9. A támogatás folyósítása 9. § (1) A támogatás folyósítása a kifizetési kérelemnek helyt adó vagy részben helyt adó határozatban foglaltak szerint egy
összegben, forintban történik.
(2) A támogatási összeg a jogcímre vonatkozó adminisztratív és helyszíni ellenőrzések lefolytatása után kerül kifizetésre.
 (3) A  2.  § szerinti tevékenységek kapcsán az  1. és a  2.  mellékletben nem szereplő, vagy a  közjóléti létesítmények
követelményein felüli megvalósítás nem részesíthető támogatásban. 10. Ellenőrzés
10. § (1) A  jogosultsági feltételek és kötelezettségvállalások teljesítését az  MVH ellenőrzi. Az  MVH az  ellenőrzésbe külön
megállapodás alapján az erdészeti hatóságot bevonhatja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés a támogatási kérelemre, valamint a kifizetési kérelemre vonatkozóan
a) adminisztratív ellenőrzést, és
b) helyszíni ellenőrzést
foglal magában.
(3) A  helyszíni ellenőrzés során a  2.  mellékletben szereplő berendezésekkel megvalósított létesítmények
a jogkövetkezmények megállapításához szükséges pontszámot kapnak az 1. melléklet B oszlopa alapján.
(4) Arra a  berendezésre nem adható pontszám, amely nem felel meg a  2.  mellékletben meghatározott műszaki
tartalomnak.
(5) A létesítmény teljes pontszámába az 1. melléklet szerinti berendezésekre vonatkozó pontszámok számíthatók be.
 (6) A kifizetési kérelmet benyújtó ügyfél a helyszíni ellenőrzés során köteles a 4. § (2) bekezdés b) pontja szerinti tervet
és a 8. § (4) bekezdés szerinti jogerős használatba vételi engedélyt eredeti példányban bemutatni.
11. Kötelezettségátadásra vonatkozó szabályok 11. § (1) A  kötelezettségvállalási időszak alatt, a  kifizetési kérelem benyújtásáig az  ügyfél az  erre rendszeresített és
az MVH honlapján közzétett nyomtatványon kérelmezheti az MVH-nál a vállalt kötelezettségeinek átadását.
(2) Az  ügyfél a  támogatás keretében vállalt kötelezettségét kizárólag a  támogatásra való jogosultsággal együtt
ruházhatja át.
(3) Kötelezettségátadás után az  átvevőnek a  támogatási kérelemben vállalt létesítmény vonatkozásában meg kell
felelnie a támogatás igénybevételi feltételeinek, és a támogatott tevékenységekre vonatkozó részletes előírásoknak.
(4) A kötelezettségátadás során nem lehet eltérni a támogatási határozatban jóváhagyott létesítmény megvalósításától.
 (5) A kötelezettségátadási kérelem csak akkor hagyható jóvá, ha a kötelezettségátadásra vonatkozó kérelem a kifizetési
kérelem benyújtása előtt kerül benyújtásra.
 (6) Ha a kötelezettség átadásáról szóló határozat a kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak végéig nem válik
jogerőssé, a  kifizetési kérelmet a  kötelezettség átadásáról szóló kérelem benyújtása előtti adatoknak megfelelően
kell kitölteni.
(7) Kötelezettségátadás esetén az  átruházó összes joga és kötelezettsége, amely az  MVH és az  átruházó között
a támogatási határozat eredményeképpen létrejött jogviszonyból származik, az átvevőre száll át.
(8) Az átruházónak biztosítania kell az átvevő részére a kötelezettség átvállalásához szükséges dokumentumok másolati
példányát.
(9) Ha a  kötelezettséget átvevő és az  intézkedésben támogatott erdőgazdálkodóval szemben valamely ellenőrzés
megállapításai alapján az  átvállalni kívánt támogatásból való kizárására irányuló eljárás van folyamatban, akkor
a kötelezettségátadásról a kizárásra irányuló eljárás befejezését követően lehet dönteni.
12. Jogkövetkezmények 12. § (1) Az  egyes előírásoknak való meg nem felelés esetén alkalmazandó jogkövetkezmények a  6.  melléklet szerint
kerülnek megállapításra.
(2) A  kilátók esetében a  járószint magasságának meg nem felelése esetén a  mért magassághoz legközelebb eső
magasságú, alacsonyabb kilátó, mint létesítmény támogatási összegének 90%-át kell kifizetni.
(3) A  (2)  bekezdés teljesülése esetén nem kell alkalmazni a  6.  melléklet 2–4. soraiban meghatározott
jogkövetkezményeket.
(4) A 6 métert el nem érő járószint magasságú kilátók kivitelezéséért támogatás nem fizethető.
 (5) Ha egy adott tervezési egységen az 5. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően több létesítmény együttesen
kerül megvalósításra, akkor a szankciószámítást létesítményenként kell elvégezni.
 (6) Az  5.  § (3)  bekezdése szerinti, ugyanazon tervezési egységen történő együttes kivitelezése esetén, ha az  ügyfél
nem látta el az  Evt. Vhr. 3/C.  § f )  pontja szerinti térképen a  6.  § (3)  bekezdésének megfelelő egyedi jelzéssel
az  ugyanazon létesítményhez tartozó közjóléti berendezéseket és a  jelölés hiánya kihat a  támogatási jogosultság
megítélhetőségére, a  két érintett létesítmény közül az  alacsonyabb támogatási mértékű közjóléti létesítményre
támogatási összeg nem fizethető ki, támogatási jogosultsága megszűnik. Az adott létesítményre korábban felvett
támogatást a jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályok szerint vissza kell fizetni.
13. Záró rendelkezés 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
14. Az Európai Unió jogának való megfelelés 14. § Ez  a  rendelet az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 49.  cikkének végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
dr. Fazekas sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
92/2009. (X. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 26/2009. (I. 30.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a Nyugdíjasok
Országos Képviselete kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban:
OVB) 26/2009. (I. 30.) OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában hitelesítette annak az országos népszavazás
kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ívnek a mintapéldányát, amelyen a következő kérdés szerepel: „Egyet ért-e
Ön azzal, hogy a nyugdíjemeléseknél minden nyugdíjas nyugdíját – nyugdíjának összegétől függetlenül –
egységesen, egyenlő (azonos) összegben emeljék?”. Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy a kérdés
megfelel az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény ben (a továb biak ban: Nsztv.)
foglalt formai és tartalmi feltételnek, ezért a hitelesítésének akadálya nincs. Az OVB határozata ellen törvényes
határidőn belül kifogást nyújtottak be, amelyben arra hivatkozással kérik a támadott határozat „megsemmisítését”,
mert az tömeges egyéni jogsérelmet okozó jogalkotásra kötelezné a jogalkotót, mivel változtatna a nyugdíjak
biztosítási jellegén. A sikeres népszavazás esetén alkotandó jogszabály sértené azok tulajdonhoz való jogát, akik
magas járulékfizetésük alapján a jelenlegi arányos rendszerben magasabb nyugdíjemelést kapnak, s ettől a kérdés
szerinti rendszerben elesnének. A kifogást tévő szerint a jogalkotás a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997. évi LXXXI. törvény (a továb biak ban: Tny.) 62. § (4) és (7) bekezdéseit, az abban szabályozott alanyokat
szükségképpen érinti, nekik jogsérelmet okoz.
II. A kifogás az alábbiak szerint megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. §-a határozza meg. Az
Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB
határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a rajta szereplő kérdés
hitelesítéséről való döntés során az OVB az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el [63/2002.
(XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörében eljárva is alkotmányos
jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság vizsgálta, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfelel-e az egyértelműség
követelményének. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatban értelmezte az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt, a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét.
E határozataiban az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog
érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lenni. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni (választópolgári
egyértelműség). Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés
b) pontjában foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell
azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, ha igen milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH
2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358,
360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 703.].
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a feltenni kívánt kérdés a jogalkotói egyértelműség követelményének
nem felel meg. A kérdés nem differenciál a nyugellátási formák számos típusa között. Ilyenek a saját jogú
nyugellátások, azon belül az öregségi nyugdíj, a rokkantsági nyugdíj, a baleseti rokkantsági nyugdíj, a külön jogszabály
alapján járó rehabilitációs járadék; valamint a hozzátartozói nyugellátások, azon belül az özvegyi nyugdíj, az
árvaellátás, a szülői nyugdíj és a baleseti hozzátartozói nyugellátások [Tny. 6. § (1)–(2) bekezdés]. A jogalkotói
egyértelműség tehát hiányzik, mert nem egyértelmű a jogalkotó számára, hogy eredményes népszavazás esetén
a nyugellátások közül csak azok tekintetében kötelező a kívánt módszerrel emelni a nyugellátásokat, amelyeket
kifejezetten a ,,nyugdíj” elnevezéssel illet a jogalkotó, vagy azon nyugellátások tekintetében is, amelyek elnevezése
bár más, továbbra is a nyugellátások rendszerébe tartoznak. Ilyen a külön jogszabály alapján járó rehabilitációs járadék
[Tny. 6. § (1) bekezdés d) pont]; árvaellátás [Tny. 6. § (2) bekezdés b) pont].
A fentiek miatt a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt követelménynek, ezért az
Alkotmánybíróság a 26/2009. (I. 30.) OVB határozatot megsemmisítette és az Országos Választási Bizottságot új
eljárásra utasította. Az OVB határozat megsemmisítésére tekintettel az Alkotmánybíróság a kifogás további részét
érdemben nem vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
46/2004. (IV. 27.) KE határozata egyetemi tanári felmentésekről.
Az oktatási miniszter előterjesztésére — a felsőoktatásról
szóló 1993. évi LXXX. törvényben foglalt jogkörömben —
a Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási
Egyetemen dr. Glits Márton egyetemi tanárt
2004. május 9. napjával, az Eötvös Loránd Tudományegyetemen
dr. Hámor Géza egyetemi tanárt
2004. június hó 3. napjával,
dr. Márton Péter egyetemi tanárt
2004. május 18. napjával,
dr. Szabó Kálmán egyetemi tanárt
2004. június 9. napjával és
dr. Vértes Attila egyetemi tanárt
2004. június hó 10. napjával és
a Semmelweis Egyetemen dr. Fábián Tibor egyetemi tanárt,
dr. Frenkl Róbert egyetemi tanárt,
dr. Jeney András egyetemi tanárt,
dr. Köteles György egyetemi tanárt,
dr. Rontó Györgyi egyetemi tanárt és
dr. Simon György egyetemi tanárt
2004. június hó 30. napjával — 70. életéve betöltésére tekintettel —
felmentem. Budapest, 2004. április 22. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
119/2010. (IV. 16.) Korm. rendelete az Országos Esélyegyenlőségi Szakértői Névjegyzékről, az esélyegyenlőségi szakértői tevékenység végzéséről és annak feltételeiről, a szakértő működéséről.
A Kormány az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 63/A. §
(15) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljárva, a 7. § (2) bekezdés tekintetében az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alkotmány 40. § (3) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: 1. Az esélyegyenlőségi szakértői tevékenység folytatásának engedélyezése
1. § (1) A Foglalkoztatási és Szociális Hivatal (a továbbiakban: FSZH) az esélyegyenlőségi szakértői tevékenység folytatását
annak engedélyezi, aki a) megfelel az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény
(a továbbiakban: Ebktv.) 63/A. § (11) bekezdés a) és d) pontjában megfogalmazott feltételeknek,
b) legalább két éves, az esélyegyenlőség területén szerzett szakmai gyakorlattal rendelkezik, és
c) esélyegyenlőségi szakértői képzésben részt vett vagy kijelölt szakértőként igazoltan részt vett közoktatási
esélyegyenlőségi intézkedési terv előkészítésében. (2) Szakmai gyakorlatnak kell tekinteni a helyi esélyegyenlőségi programmal érintett hátrányos helyzetű társadalmi
csoportok – a romák, nők, fogyatékosok – esélyegyenlőségének megteremtéséért végzett szakmai tevékenységet,
továbbá esélyegyenlőségi projektek, fogyatékosügyi programok kidolgozásában, végrehajtásában való részvételt.
(3) Az FSZH az engedélyt szerzett szakértőknek az Ebktv. 63/A. § (9) bekezdése szerinti adatait tartalmazó Országos
Esélyegyenlőségi Szakértői Névjegyzéket (a továbbiakban: Névjegyzék) vezet. (4) A szakértő a Névjegyzékben szereplő adataiban bekövetkezett változást, valamint azt, ha a törvényben meghatározott
feltételeknek nem tesz eleget haladéktalanul köteles bejelenteni az FSZH-nak.
(5) Az FSZH a honlapján közzéteszi a Névjegyzék naprakész adatait.
2. A szakértői tevékenység szüneteltetése és felfüggesztése 2. § (1) A szakértő az FSZH-nak bejelentheti szakértői tevékenységének szüneteltetését. A szüneteltetés a szakértői
tevékenység folytatásának FSZH-hoz történő bejelentéséig, de legkésőbb öt évig tart.
(2) Ha a szakértő az esélyegyenlőségi szakértők képzésének követelményeiről szóló kormányrendeletben meghatározott
továbbképzésen második alkalommal nem vesz részt, az FSZH a következő továbbképzésen való részvételig
felfüggeszti a szakértő szakértői tevékenységét. (3) A szüneteltetés vagy felfüggesztés tényét fel kell tüntetni a Névjegyzékben.
(4) A szüneteltetés és a felfüggesztés ideje alatt a szakértő szakértői tevékenységet nem végezhet.
3. Törlés a névjegyzékből 3. § A szakértői engedélyt vissza kell vonni és a szakértőt törölni kell a Névjegyzékből, ha
a) a szakértő bejelenti a szakértői tevékenységének megszüntetését,
b) a szakértő elhunyt, c) a szakértő tevékenysége nem felel meg a jogszabályban meghatározott feltételeknek, vagy
d) a szakértői tevékenység folyamatos szüneteltetésének, illetve felfüggesztésének időtartama meghaladja az öt
évet. 4. A szakértő kijelölése 4. § (1) Az FSZH a helyi esélyegyenlőségi program elkészítéséhez és felülvizsgálatához a helyi önkormányzat vagy a többcélú
kistérségi társulás kérelmére nyolc munkanapon belül a Névjegyzékben szereplő szakértők közül szakértőt jelöl ki.
(2) A helyi esélyegyenlőségi program elkészítésében és felülvizsgálatában szakértőként nem jelölhető ki
a) a helyi önkormányzat – többcélú kistérségi társulás esetén bármely önkormányzat – polgármestere,
alpolgármestere, képviselő-testületének, közgyűlésének tagja, jegyzője, bizottságának külső tagja, továbbá
az önkormányzat által közszolgálati, közalkalmazotti vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban
foglalkoztatott személy, b) az a) pontban meghatározott személyek közeli hozzátartozója, és
c) akitől tárgyilagos szakvélemény készítése nem várható el.
5. § A szakértőt szakértői tevékenységéért az FSZH-val kötött szerződés alapján díjazás illeti meg.
5. A szakértővel szembeni kifogás 6. § (1) Az FSZH a kijelölést kérelmező kifogására a szakértővel szemben vizsgálatot folytat le.
(2) A vizsgálat nem terjedhet ki a szakértő szakértői véleményének felülvizsgálatára.
(3) Az FSZH a kifogás megalapozottsága esetén – az ügy összes körülményeinek figyelembevételével – dönthet
a) a szakértői tevékenység határozott időre, de legfeljebb három évre történő felfüggesztéséről, és
b) új szakértő kirendeléséről. (4) Az FSZH a vizsgálat idejére új szakértőt rendelhet ki.
6. Záró rendelkezések 7. § (1) E rendelet 2010. május 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet rövidítése: Esztvr. (3) Az Állami Foglalkoztatási Szolgálatról szóló 291/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 5/A. § a következő c) ponttal egészül ki:
[A Kormány a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi
LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.) szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a Hivatalt jelöli ki]
„c) az Országos Esélyegyenlőségi Szakértői Névjegyzékkel” Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
67/2003. (VII. 2.) ME határozata címzetes főjegyző cím adományozásáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 30/B. §-ának (1) bekezdése alapján — a belügyminiszter javaslatára —
Albert Károlyné dr.-nak,
dr. Árvai Zoltánnak,
dr. Bálint Istvánnénak,
Balogh Editnek,
Bartusné dr. Sebestyén Erzsébetnek,
dr. Blazsek Balázsnak,
dr. Büki Szilviának,
dr. Csávolszki Lászlónak,
Fehér Máriának,
Győri Andrásnak,
Hajós Attiláné dr. Szlama Katalinnak,
Horváthné Sinka Erzsébetnek,
dr. Karay Kornéliának,
dr. Kerekes Tibornak,
dr. Kiss Irénnek,
dr. Kiss Pálnak,
Kissné Kulybus Gizellának,
dr. Kovács Lajosnak,
László Ferencnének,
dr. Papp Juditnak,
dr. Pölös Gézának,
Takács Jánosnak,
dr. Tóth Istvánnak,
Veresné dr. Jakab Zsuzsannának,
Vincze Andrásnak és
dr. Zelei Józsefnek
címzetes főjegyző címet adományozok. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2019. (II. 7.) OBH utasítása a VI. Bíróságok fejezet fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának 2019. rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés d) pontja alapján – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés 2. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel
egyetértésben – a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya
a) a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény VI. Bíróságok fejezetében az  eredeti és az  évközi
módosított előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvények VI. Bíróságok fejezetében
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára,
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján
a VI. Bíróságok fejezetben a költségvetési év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. § A VI. Bíróságok fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályait a melléklet tartalmazza.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a  VI. Bíróságok fejezet fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának 2018. évi rendjéről szóló
1/2018. (III. 5.) OBH utasítás.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 az OBH elnöke


text:
146/2011. (VII. 27.) Korm. rendelete a vízkárelhárítási célú tározók létesítésére, az érintett ingatlanok használatára és a kártalanítási eljárásra vonatkozó szabályokról.
A Kormány a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (7) bekezdés v) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed a vízkárelhárítási célú tározók
a) kijelölésére, létesítésére, az érintett ingatlanok tulajdonosainak fizetendő egyszeri térítésre,
b) üzemeltetésére, a tározó területén lévő ingatlanok használatának korlátozására és igénybevételére,
c) által érintett ingatlanok használóinak az igénybevétel esetén történő kártalanítására.
2. § (1) A vízkárelhárítási célú tározó létesítése iránti kérelem a vízilétesítmény létesítésére, valamint a földrészleteknek
a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Vgtv.) 21. § (4) bekezdése szerinti vízkárelhárítási
célú tározóként történő kijelölésére és tározóba sorolására irányuló kérelmet tartalmazza.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kérelemnek a vízilétesítmény létesítésére irányuló részét a vízjogi engedélyezési
eljáráshoz szükséges kérelemről és mellékleteiről szóló miniszteri rendeletben meghatározott módon kell benyújtani.
A kérelemnek a vízkárelhárítási célú tározóként történő kijelölésre irányuló részéhez
a) az érintett ingatlanok tulajdoni lapjának másolatát,
b) a helyszínrajzot,
c) az érintett ingatlanokat ábrázoló ingatlan-nyilvántartási térkép másolatát, valamint
d) termőföld igénybevétele esetén a termőföld más célú hasznosítására vonatkozó jogerős ingatlanügyi hatósági
engedélyt
kell mellékelni. (3) Ha az ügyfél a vízkárelhárítási célú tározó létesítése iránti kérelemhez a (2) bekezdésben meghatározott adatokat nem
mellékeli, akkor a hatóság a kérelem elbírálásához adatszolgáltatás iránti kérelemmel fordul az adatokról
nyilvántartást vezető ingatlanügyi hatósághoz.
(4) A meglévő állandó vízborítású tározóknál, amennyiben a terület megvásárlásra vagy kisajátításra került, illetve kerül,
az (1) bekezdésben meghatározott kérelem csak az állandó vízborítással nem érintett és a kérelmező rendelkezése
alatt nem álló ingatlanokat tartalmazza.
(5) A vízügyi hatóságnak a földrészletek vízkárelhárítási célú tározóként történő kijelöléséről és tározóba sorolásáról,
valamint a kapcsolódó vízilétesítmény vízjogi létesítési engedélyéről egy eljárásban kell döntenie.
3. § (1) A vízkárelhárítási célú tározó kijelölése során a (2)–(4) bekezdésben meghatározott szempontokat, illetve területi
adottságokat kell figyelembe venni, egyben vizsgálni kell a kijelölendő terület geomorfológiai adottságait.
(2) A vízkárelhárítási célú tározónak árvíz- és belvízszint mentesítő hatást kell elérnie az árvíz- és belvízvédelmi
szakaszokra, vízfolyásokra és csatornákra.
(3) Előnyben kell részesíteni a kijelölés során:
a) a vízfolyás torkolatában lévő szögleteket (deltákat),
b) az elöntéssel okozott kár csökkentése érdekében az alacsony fajlagos értékű területeket,
c) a beépítésre nem szánt területeket, valamint
d) az időszakos vízborítást tűrő művelési ágú területeket.
(4) Lehetőleg ne érintsen a kijelölendő terület:
a) védett természeti területet, NATURA 2000 területet,
b) nyomvonalas létesítményt,
c) régészeti lelőhelyet, műemléket, műemléki területet, valamint
d) honvédelmi célokat szolgáló ingatlanokat.
4. § A Vgtv. 21/C. § (1) bekezdése szerinti egyszeri térítést a beruházási költségek terhére kell biztosítani. A megfizetés
érdekében a beruházó intézkedik az ingatlanügyi hatóság jogi jelleg feljegyzése tárgyában született határozatának
jogerőre emelkedését követő 90 napon belül az egyszeri térítésnek egy összegben, a jogosult nevére és címére, vagy
az általa megjelölt fizetési számlára történő kifizetéséről.
5. § A vízkárelhárítási célú tározók üzemeltetése a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló
tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó általános szabályokról szóló kormányrendelet és a vizek hasznosítását,
védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó műszaki szabályokról
szóló miniszteri rendelet előírásai szerint készített üzemeltetési szabályzat alapján történik.
6. § (1) A vízkárelhárítási célú tározó árvízi és belvízi szabályozási célú igénybevételét a vizek kártételei elleni védekezés
szabályairól szóló kormányrendelet szerint az Országos Műszaki Irányító Törzs rendeli el, az előzetesen elfogadott
üzemelési szabályzat alapján, az abban meghatározott feltételek figyelembevételével.
(2) Az igénybevétel várható idejéről, valamint az elöntés mértékéről az elrendelést követően a vízkárelhárítási célú tározó
kezelője azonnal értesíti az érintett települések polgármestereit a megyei védelmi bizottságokon keresztül.
7. § (1) A vízkárelhárítási célú tározó területéhez tartozó ingatlan használójának az árvízi és belvízi szabályozási célból történt
igénybevétellel okozott kárt a kezelőnél a kár bekövetkeztétől számított 30 napon belül kell bejelentenie.
(2) A bejelentés alapján a kár mértékét a kezelő által felkért, az igazságügyi szakértői névjegyzékben szereplő szakértő
állapítja meg.
(3) Nem kell figyelembe venni a kárnak azt a részét, amely a károsultnak biztosítási szerződés alapján megtérül.
(4) Mezőgazdasági művelés alatt álló területeken a növénytermelésben és a gyepgazdálkodásban keletkezett károk
esetén a következőket kell figyelembe venni:
a) a károsodott növényfajnak, gyepnek, illetőleg – ha a terület az elöntés miatt nem volt művelhető – az ingatlan
művelési ágának elöntési kártól mentes előző három évi, egy hektárra jutó termelői, ennek hiányában értékesítési,
illetve nyilvántartási áron számított átlagos üzemi hozamértékét, csökkentve az elöntés miatt elmaradt ráfordítás
– ugyanazon három év átlagában számított – közvetlen költségeivel;
b) a talajjavítás és talajvédelem körében kizárólag az üzemi meliorációs művek és műtárgyak helyreállítási költségét.
(5) Erdőgazdasági művelés alatt álló területeken az erdőállományban keletkezett károk esetén a következőket kell
figyelembe venni:
a) fiatal állományok esetén az elöntés miatt bekövetkező részleges vagy teljes állománypusztulás során az
erdőfelújítás költségét, beleértve a sérült állományrészek eltávolításának költségét is, illetve az állomány korától
függő elmaradt hasznot és a növedékkiesés ellenértékét;
b) befejezett korú állományok esetén az elöntés miatt kipusztult vagy sérült faanyag piaci áron számolt ellenértékét
és annak az a) pont szerint részletezett költségeit;
c) az erdőgazdálkodást szolgáló létesítményben (feltáró utak, azok műtárgyai, vízelvezető árkok) keletkezett kárt és
a létesítmény helyreállításának költségét.
(6) A kártalanítás összegét – és az igazságügyi szakértő díját – a védekezési költségek terhére kell biztosítani.
A kártalanításnak a jogosult nevére és címére, vagy az általa megjelölt fizetési számlára egy összegben történő
kifizetéséről – ha a jogosult az igazságügyi szakértő által megállapított kártalanítás összegét nem vitatja – a kezelő
a kártalanítás forrásának rendelkezésre állását követő 30 napon belül gondoskodik.
8. § (1) Ez a rendelet 2011. augusztus 15-én lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésekor vízjogi létesítési engedéllyel már rendelkező vízkárelhárítási célú tározók esetében az
érintett ingatlanok tározóként történő kijelölése iránti kérelmet legkésőbb a vízjogi üzemeltetési engedély iránti
kérelemmel egyidejűleg kell benyújtani.
(3) A hatálybalépést megelőzően kijelölt, létesített vízkárelhárítási célú tározók esetén csak a tározó igénybevételével
okozott kárért jár kártalanítás.
(4) Hatályát veszti a Borsóhalmi és a Jászteleki árvízi tározók igénybevételével kapcsolatos kártalanításról szóló
47/2011. (III. 25.) Korm. rendelet 3. §-a.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
472/2014. (XII. 22.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabolcs Mónikát
2015. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. december 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
86/2015. (X. 13.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Csepreghy Nándornak, a  Miniszterelnökség helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati tisztviselőkről
szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 221.  § (1)  bekezdésének d)  pontja alapján, politikai vezetővé történt kinevezésére
tekintettel
– 2015. október 7-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2012. (HK 11.) HM KÁT s z a k utasítása a honvéd tisztjelölt állomány ruházati illetménygazdálkodásának egyes szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése és a
Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
229/M. § (1) bekezdése alapján a honvéd tisztjelölt állomány ruházati illetménygazdálkodásának egyes szabályairól az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya az MH Ludovika Zászlóalj
(a továbbiakban: MH LZ) állományába tartozó honvéd
tisztjelöltekre (a továbbiakban: igényjogosult), valamint a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) érintett szervezeteire terjed ki.
2. Az igényjogosultat a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 229/M. §
(1) bekezdése alapján a természetbeni ellátás keretében térítésmentes ruházati ellátás illeti meg.
3. Az igényjogosultat a tisztjelölti szolgálati viszony létesítésétől a jogviszony megszűnésének időtartamáig a természetbeni ellátás keretében ágyfelszereléssel, valamint
a) az alapfelkészítés ideje alatt: próbaidős honvéd
tisztjelölti alapfelszereléssel,
b) az alapfelkészítést követően: honvéd tisztjelölti
alapfelszereléssel
kell térítésmentesen ellátni.
4. A próbaidős honvéd tisztjelölti alapfelszerelés és a
honvéd tisztjelölti alapfelszerelés cikkeit a szakutasítás
1–2. mellékletének 4. és 5. oszlopa, az ágyfelszerelésről
szóló kimutatást a 3. melléklet tartalmazza.
5. Az igényjogosultat a 3. pontban meghatározott, mérethelyes alapfelszereléssel – a logisztikai utaltsági rendnek megfelelően – az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest
Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) az egység
ruházati raktári készletéből látja el.
6. Az MH BHD a II. évfolyamot követő szakirány választást követően az MH LZ 5. hallgatói század állomá
nyába áthelyezett igényjogosultat honvéd tisztjelölti alapfelszereléssel adja át az MH 86. Szolnok Helikopter Bázisnak (a továbbiakban: MH 86. SZHB). Az MH LZ 5. hallgatói század igényjogosultjainak repülőszerelő hadi- (gyakorló-) öltözettel való ellátásáért az MH 86. SZHB felelős.
7. Az ágyfelszerelés biztosításáért, valamint a ruházati
cikkek és felszerelések rendszeres tisztításáért az alapfelkészítés megkezdésétől a katonai eskü megtételéig az MH
Altiszti Akadémia, az alapfelkészítés további részében,
valamint az alapfelkészítést követően az MH BHD és az
MH 86. SZHB (a továbbiakban együttesen: ellátó) felelős.
A szolgáltatások igénybevételének gyakoriságát az általános higiéniai és esztétikai követelmények határozzák meg.
Biztosítani kell, hogy az öltözetek tiszták, jól karbantartottak legyenek, az elszennyeződött ruházati cikkek cseréje
szükséglet szerint történjen.
8. A tisztjelölti szolgálati jogviszony teljes időtartama
alatt az ellátónak gondoskodni kell az igényjogosult részére kiadott ruházati cikkek és felszerelések, valamint az
ágyfelszerelés szükséglet és igény szerinti utánpótlásáról
és cseréjéről.
9. Az igényjogosult kiképzéséhez elengedhetetlen kiegészítő hadfelszerelési cikkeket az ellátó az egység ruházati raktári készletéből biztosítja.
10. A testtel érintkező fehérnemű, valamint a sportruházat tisztításáról az igényjogosult egyénileg, saját mosószer
biztosítása mellett köteles gondoskodni.
11. Az ellátó részére a ruházati szakanyagok utánpótlása az MH Logisztikai Ellátó Központ (a továbbiakban:
MH LEK) készletéből, a jóváhagyott pénzkerete terhére
történik.
12. Az igényjogosult alapfelszerelésénél és a cikkek
utánpótlásánál, cseréjénél a következő főbb elveket kell
betartani:
a) felsőruházat esetében: a készlettől függően használatba még nem vett (a továbbiakban: I. értékcsoportú) vagy
használt, de rendeltetésszerű használatra alkalmas (a továbbiakban: II. értékcsoportú), kifogástalan állapotban
levő ruházatot kell kiadni;
b) lábbeli esetében: lehetőség szerint I. értékcsoportban kell biztosítani. Használt lábbeli csak karbanhelyezett
és fertőtlenített állapotban adható ki;
c) egyéb cikkek esetében: készletek összetételétől függően I. vagy II. értékcsoportban adhatók ki;
d) kiképzési feladatok végrehajtására a hadi- (gyakorló-) öltözetet II. értékcsoportban kell kiadni.
13. Az igényjogosult részére biztosított ruházati szakanyagok személyhez kötését a Részletes Felszerelési
Könyvben történő bejegyzéssel kell végrehajtani.
14. Az igényjogosult részére testtel érintkező fehérnemű, valamint tusoló papucs vásárlására évente egy alkalommal, az éves ruházati illetménynorma kiadásáról szóló
HM utasításban (a továbbiakban: norma) meghatározott
készpénzt kell kifizetni.
15. Az igényjogosult a tisztjelölti szolgálati viszony teljes időtartama alatt köteles a részére biztosított ruházatot
és felszerelést a rendeltetésének megfelelően használni, a
Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendeletnek megfelelően
viselni, megőrzéséről, karbantartásáról gondoskodni.
16. Az ellátó parancsnok (a továbbiakban: parancsnok)
szabályozza az igényjogosultnál lévő ruházati anyagok és
felszerelések tárolásának rendjét, valamint biztosítja a
megőrzés tárgyi és anyagi feltételeit.
17. Az igényjogosult ruházatának és felszerelésnek
meglétét a parancsnok terve szerint legalább kéthavonta
tételesen ellenőrizni kell.
18. Az igényjogosult ruházatában és felszerelésében a
tisztjelölti szolgálati jogviszony teljes időtartama alatt keletkezett hiányokat a káreljárás megkezdésével egyidejűleg az ellátónak azonnal pótolni kell.
19. A honvéd tisztjelölti jogviszony megszűnését követően az ellátónak az igényjogosult részére biztosított ruházati szakanyagokat, a saját tulajdonba kerülő cikkek kivételével be kell vonnia. Az MH 86. SZHB a bevont és tisztított ruházati szakanyagokat, a repülőszerelő hadi- (gyakorló-) öltözet kivételével az MH BHD-nak átadja.
20. Az igényjogosultnál a ruházati szakanyagokban és a
felszerelésekben keletkezett kár összegének megállapításakor – tekintettel a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonái, valamint az önkéntes jelentkezés alapján tartalékos katonai szolgálatot teljesítők kártérítési felelősségének egyes szabályairól szóló 18/2006.
(VI. 27.) HM rendelet 4. § (1) bekezdésének b) pontja előírásaira –, az éves ruházati gazdálkodási árjegyzékben
meghatározott általános forgalmi adóval növelt ár 50%-át,
szándékos károkozás esetén 100%-át kell figyelembe venni, illetve alkalmazni.
21. A honvéd tisztjelölti jogviszony megszűnését követően hivatásos vagy szerződéses állományba vett, felavatott tiszt, altiszt részére, az állományba vételt megelőzően
– szakmai végzettségének megfelelően, első beosztásától
függően, a haderőnemi és fegyvernemi sajátosságokat figyelembe véve – az MH BHD-nak tiszti, altiszti alapfelszerelést kell kiadni és alapfelszerelési ruházati utalványfüzetet kell biztosítani. Az utalványfüzetben a normában
meghatározott illetményt kell jóváírni, és azt – utalványszelvény kiemelése mellett – az ellátás összegével kell
csökkenteni, továbbá a kiállításra jogosult által hitelesíttetni. Az illetménycsökkentés során az éves ruházati gazdálkodási árjegyzékben meghatározott általános forgalmi
adóval növelt árat kell alkalmazni, a cikk értékcsoportjának megfelelően.
22. A 21. pont szerinti ellátás során az alábbi alapelveket kell figyelembe venni és alkalmazni:
a) ejtőernyős, mélységi- és csapatfelderítő, tűzszerész,
hadihajós első beosztásba kerülő igényjogosult ejtőernyős (1. melléklet 7. oszlop),
b) repülőszerelő első beosztásba kerülő igényjogosult
repülőszerelő (1. melléklet 8. oszlop),
c) repülőhajózó, repülésirányító, légvédelmi tüzér, légvédelmi lokátoros és meteorológus első beosztásba kerülő
igényjogosult légierős (1. melléklet 9. oszlop),
d) az a)–c) alpontokban fel nem sorolt igényjogosult általános (1. melléklet 6. oszlop),
típusú egyenruházatot visel.
23. Az MH BHD parancsnok javaslatára a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal Hadfelszerelési Igazgatóság
hadtáp osztályvezető minden év július 31-ig megállapítja a
honvéd tisztjelölti alapfelszerelésből az igényjogosult részére ruházati utalványfüzet terhére átadható ruházati
termékek körét és elszámolási egységárait.
24. Az MH BHD-nak az utalványfüzetből kiemelt utalványszelvényekkel, tulajdonba adás esetén az ESZKÖZ
utalványok másolatával az utalványfüzet kiadását követő
30 napon belül kell elszámolni az MH LEK felé.
25. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1110/2013. (III. 7.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból a Veszprémi Járási Hivatal elhelyezésének biztosítása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében
1. a Veszprémi Járási Hivatal elhelyezésének biztosítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló
tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1003/2013. (I. 4.) Korm. határozat (a továbbiakban:
Korm. határozat) szerint átcsoportosított előirányzat visszarendezését rendeli el az 1. melléklet szerint;
2. a Korm. határozatot visszavonja; 3. a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
a) a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok
és járási kormányhivatalok cím javára 1530,0 millió forint,
b) a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás
jogcímcsoport, 2. Az MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím javára 470,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a 2. melléklet szerint. Az átcsoportosítás tekintetében Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2013. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
467/2014. (XII. 22.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gál Pétert
2015. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. december 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2009. (I. 20.) Korm. rendelete a fővárosi és megyei vagyonátadó bizottságokról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány
35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a helyi önkormányzatok tulajdonába kerülő
vagyon átadásával és használatba adásával összefüggő,
törvényben meghatározott feladatok vonatkozásában
jelentkező egyes ügyek, illetve ügycsoportok ellátására
fővárosi és megyei vagyonátadó bizottságot (a továbbiakban együtt: Bizottság) hoz létre.
2. § (1) A Bizottság vezetőből és négy tagból álló, testületi
formában működő államigazgatási szerv.
(2) A Bizottság vezetőjét és tagjait az önkormányzati
miniszter nevezi ki.
3. § (1) A fővárosi vagyonátadó bizottság illetékességi területe a fővárosra, a megyei vagyonátadó bizottság illetékességi területe a megyére terjed ki.
(2) A hatáskörébe tartozó eljárást az a Bizottság folytatja le, amelynek illetékességi területén az ügy tárgyát képező ingatlan fekszik.
4. § (1) A Bizottság határozatait zárt ülésen hozza.
(2) A Bizottság határozatképes, ha a vezetője – illetve
távolléte esetén a helyettesítésére kijelölt tag (a továbbiakban: vezetőhelyettes) – és még két tag, törvényben meghatározott esetben a vezető és valamennyi tag jelen van.
(3) A vezetőt akadályoztatása esetén – amennyiben törvény a határozatképességhez nem írja elő a vezető jelenlétét – az általa írásban kijelölt tag helyettesíti.
(4) A döntéshez a jelenlévők többségének egybehangzó
szavazata szükséges. Szavazategyenlőség esetén a vezető,
illetőleg a vezetőhelyettes szavazata dönt.
(5) A Bizottság döntését a Bizottság vezetője, akadályoztatása esetén a vezetőhelyettes kiadmányozza. A Bizottság
határozatait a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve a honlapján közzéteszi.
(6) A Bizottság üléséről jegyzőkönyv készül, amelyet a
vezető vagy a vezetőhelyettes, valamint a Bizottság ülésén
jelen lévő két tag hitelesít.
5. § (1) A Bizottság tevékenységével összefüggő titkársági
feladatokat a Kormánynak az eljáró Bizottság illetékességi
területe szerint illetékes általános hatáskörű területi államigazgatási szerve látja el.
(2) A Bizottság hatáskörébe tartozó ügyben a kérelem
a Bizottságnak címezve, a Kormány általános hatáskörű
területi államigazgatási szervéhez nyújtható be.
6. § A Bizottság működési költségeinek fedezetét az Önkormányzati Minisztérium költségvetése tartalmazza.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon
lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben
is alkalmazni kell.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
101/2017. (IX. 19.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
a  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról
szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás
kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
345/2012. (XII. 22.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Tóth
László rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság
szarajevói nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2011. augusztus 31.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
476/2013. (X. 30.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar és a  német egyházi intézmények kapcsolatának elősegítésében, a  magyar és a  német társadalom és
tudomány interdiszciplináris és interkulturális együttműködésének erősítésében, valamint az  első magyarországi
egyházi fenntartású leányanyaotthon létrehozásában végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Franz Josef Kaspar püspöki általános helynök, apostoli protonotárius, a Székesfehérvári Egyházmegyei Káptalan
címzetes kanonokja részére,
a magyar és a  német társadalom közötti együttműködés érdekében, különös tekintettel a  magyarországi
németajkú menekültek és német „késői hazatérők” ügyének felkarolásáért végzett munkásságáért, valamint az első
magyarországi egyházi fenntartású leányanyaotthon létrehozásában végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Gerhard Pieschl címzetes misenumi püspök, a  Limburgi Katolikus Egyházmegye nyugalmazott segédpüspöke
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata; Magyarország iránti elkötelezettségéért és a magyar–német kapcsolatok erősítése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
dr. Láng Csaba ügyvéd, a  freiburgi Jehle-Láng-Meier-Rudolph-Köberle Ügyvédi Iroda egyik vezetője, a  Német–
Magyar Jogász Egyesület elnöke, a Magyar–Német Társaság Elnökségének tagja részére,
a magyar ipar újjáépítése és a  gazdasági kapcsolatok fejlesztése, a  magyar történelem és kultúra külföldi
megismertetése terén végzett tevékenységéért, valamint az  anyaországi, illetve a  határon túli magyarok önzetlen
segítéséért
Sodró László Géza, a  Falconbridge-Trelleborg Európai Igazgatóságának európai kereskedelmi és marketing
igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata; a magyarországi és erdélyi rászorulók megsegítése érdekében több évtizeden át végzett önzetlen humanitárius
tevékenysége elismeréseként
dr. Komáromy János Péter nyugalmazott állatorvos részére,
a nyugati magyar emigráció közösségi életének, kulturális és politikai szerepének erősítése érdekében
végzett munkája, valamint a  nyugati magyar szervezeteknek a  demokrácia- és országépítő munkába való
bekapcsolódásához nyújtott segítő tevékenysége elismeréseként
B. Szabó Péter gépészmérnök, a Zürichi Magyar Ifjúsági Klub alapítója, a Jövőnk című ifjúsági folyóirat szerkesztője
részére,
a magyarországi települések és a  határon túli magyar közösségek karitatív segítéséért, valamint több magyar
önkormányzati és egyházi szociális intézmény és más, a magyarságot segítő projektek támogatásáért
Weibel-Haulik Mónika, a Svájci Keresztény Magyar Munkavállalók Szövetségének tagja részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. október 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
350/2012. (XII. 22.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Kveck
Péter rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet a Magyar Köztársaság kairói nagykövetségének vezetésére kapott
megbízása érintetlenül hagyása mellett megbízom a Magyar Köztársaság Csád Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2011. december 9. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1678/2016. (XI. 29.) Korm. határozata a Magyar Export-Import Bank Zrt. tőkehelyzetének javításáról.
A Kormány a  Magyar Export-Import Bank Zrt. tőkehelyzetének javítása céljából az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a  Magyarország 2016. évi
központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet, 9. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások cím, 2. Tulajdonosi
joggyakorlással kapcsolatos kiadások alcím, 1. Eximbank Zrt. tőkeemelése jogcímcsoport javára 28 492,4 millió
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 28. Kiemelt közúti projektek
jogcímcsoport terhére az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1761/2016. (XII. 14.) Korm. határozata a LXXII. Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím előirányzatáról történő átcsoportosításról.
Az összevont szakellátás jogcím 2016. év végi többletforrás igénye fedezetének biztosítása érdekében a  Kormány
a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 12.  §
(1)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében 3321,3 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv.
1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni
ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím
előirányzatának terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet 2. Egészségbiztosítási ellátások
kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 18. Összevont
szakellátás jogcím előirányzatának javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2013. (HK 7.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a nem fegyveres külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat folytató személyi állomány nemzeti támogatásával összefüggő
2013. évi ellátási normákról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés a) pontja és 11. § p) pontja alapján, a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi
tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól szóló 26/2007. (VI. 20.) HM rendelet 16. § (3) bekezdésében, 17. § (9) bekezdésében és 18. § (4)
bekezdésében foglaltak alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire,
b) a Magyarország Állandó NATO Képviselet, Védelempolitikai Részlegre (a továbbiakban: MÁNK VPR), a
Magyarország Állandó EBESZ Képviselet, Katonai Képviseletre (a továbbiakban: MÁEK KK), az MH Katonai
Képviselő Hivatalára (a továbbiakban: MH KKH), az MH
Nemzeti Katonai Képviseletre (a továbbiakban MH
NKK), valamint az MH Nemzeti Összekötő Képviseletre
(a továbbiakban: MH NÖK) (a továbbiakban együtt:
képviseletek),
c) az önálló NATO, és nemzeti beosztásban tartós külföldi szolgálatot teljesítőkre, valamint
d) a tartós külföldi tanulmányokat folytató személyi állományra
terjed ki.
2. A nem fegyveres külföldi szolgálatot teljesítő és tartós külföldi tanulmányokat folytató személyi állomány általános ellátási besorolására az 1. mellékletet kell alkalmazni.
3. A lakásbérleti díjakra vonatkozó normákra a 2. mellékletet kell alkalmazni.
4. A nem fegyveres külföldi szolgálatot teljesítő és tartós külföldi tanulmányokat folyatató személyi állományt
megillető szolgálati lakás paramétereire, berendezésére a
3. mellékletet kell alkalmazni.
5. A képviseletek munkafeltételeinek biztosításához
szükséges fogyó anyagok normáira a 4. mellékletet kell alkalmazni.
6. Az utazási költségátalányra vonatkozó normákra, valamint a személyi ingóság és lakberendezés szállítására
vonatkozó normákra az 5. mellékletet kell alkalmazni.
7. A 2. mellékletben meghatározott lakásbérleti normáktól történő eltérést indokolt esetben az MH Összhad
erőnemi Parancsnokság parancsnokának javaslata alapján
– alárendeltségtől függően – a HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT), vagy a Honvéd Vezérkar
főnöke (a továbbiakban: HVKF) engedélyezhet.
8. Az 1. mellékletben az 1.1. pontba sorolt személyek
esetén az igénybe vehető lakás méretét – alárendeltségtől
függően – a HM KÁT, vagy a HVKF állapítja meg.
9. A 7. pontba nem tartozó személyek részére a lakásigény jogos mértékét a Honvédelmi Minisztérium által
nyújtott lakhatási támogatásokról szóló 19/2009.
(XII. 29.) HM rendelet 10. § (1) bekezdésében meghatározott mérték alapján kell megállapítani úgy, hogy a lakásigény mértékének megállapításánál a kiküldöttel egy háztartásban élő, egyébként családtagi pótlékra jogosító házastársát – élettársát–, általa eltartott gyermekét – vér szerinti, örökbe fogadott, nevelt, illetve mostohagyermekét –
kell figyelembe venni.
10. Az igény elbírálásához a kiküldöttnek a 9. pontban
meghatározott viszonyt anyakönyvi kivonattal, lakcímkártyával, hatósági vagy bírósági határozattal, illetve egyéb
közokirattal kell igazolnia.
11. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba azzal, hogy előírásait a 2013. évi váltás során alkalmazni kell.
12. Hatályát veszti
a) a nem fegyveres külföldi szolgálatot teljesítő és kül
földi tanulmányokat folytató személyi állomány nemzeti
támogatásával összefüggő 2012. évi ellátási normákról
szóló 49/2012. (HK 10.) HM KÁT-HVKF együttes
intézkedés, valamint
b) a nem fegyveres külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat folytató személyi állomány nemzeti
támogatásával összefüggő 2012. évi ellátási normákról
szóló 49/2012. (HK 10.) HM KÁT-HVKF együttes intézkedés módosításáról szóló 69/2012 (HK 13.) HM KÁT–
HVKF együttes intézkedés.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
a Honvéd Vezérkar főnöke