text:
2019. XX. törvény az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről (A Jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában nemzetközi jogilag 2017. január 1-jén lépett hatályba.).
1. § Az Országgyűlés az  egyrészről az  Európai Közösség és tagállamai, másrészről a  Svájci Államszövetség közötti,
a  személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a  Horvát Köztársaságnak az  Európai Unióhoz
történő csatlakozása következtében a  megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló Jegyzőkönyvet
(a továbbiakban: Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
2. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti,
a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről
szóló
JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI UNIÓ és A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG, A törvényt az Országgyűlés a 2019. március 19-i ülésnapján fogadta el.
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, MAGYARORSZÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, és NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
a továbbiakban: „a tagállamok”, egyrészről, továbbá A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG,
a továbbiakban: „Svájc”, másrészről, a továbbiakban: a „Szerződő Felek”,
TEKINTETTEL az  egyrészről az  Európai Közösség és tagállamai, másrészről a  Svájci Államszövetség közötti,
a  személyek szabad mozgásáról szóló, 1999. június 21-i megállapodásra (a  továbbiakban: a megállapodás), amely
2002. június 1-jén lépett hatályba,
TEKINTETTEL az  egyrészről az  Európai Közösség és tagállamai, másrészről a  Svájci Államszövetség közötti,
a  személyek szabad mozgásáról szóló, 1999. június 21-i megállapodáshoz csatolt, a  Cseh Köztársaságnak, az  Észt
Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak,
a  Máltai Köztársaságnak, a  Lengyel Köztársaságnak, a  Szlovén Köztársaságnak és a  Szlovák Köztársaságnak
az  Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a  megállapodásban szerződő félként való részvételéről
szóló, 2004. október 26-i jegyzőkönyvre (a továbbiakban: a 2004. évi jegyzőkönyv), amely 2006. április 1-jén lépett
hatályba;
TEKINTETTEL az  egyrészről az  Európai Közösség és tagállamai, másrészről a  Svájci Államszövetség közötti,
a  személyek szabad mozgásáról szóló, 1999. június 21-i megállapodáshoz csatolt, a  Bolgár Köztársaságnak és
Romániának az  Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a  megállapodásban szerződő félként
való részvételéről szóló, 2008. május 27-i jegyzőkönyvre (a  továbbiakban: a  2008. évi jegyzőkönyv), amely
2009. június 1-jén lépett hatályba,
TEKINTETTEL arra, hogy a Horvát Köztársaság 2013. július 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz,
MIVEL a Horvát Köztársaságnak a megállapodás szerződő felévé kell válnia,
MEGÁLLAPODTAK A KÖVETKEZŐ RENDELKEZÉSEKBEN: 1. cikk
 (1) A Horvát Köztársaság a megállapodás szerződő felévé válik.
 (2) E  jegyzőkönyv hatálybalépésétől kezdődően a  megállapodás rendelkezései Horvátország tekintetében
–  az  e  jegyzőkönyvben megállapított feltételeknek megfelelően – a  megállapodás jelenlegi Szerződő Feleivel
azonos módon kötelezőek.
2. cikk
A megállapodás fő szövegrészét, valamint annak I. mellékletét a következőképpen kell módosítani:
a) A Szerződő Felek jegyzéke Horvátországgal egészül ki, az Európai Unióval és tagállamaival együtt.
b) A megállapodás 10. cikkében az (1c), (2c), (3c), (4d), (4e) és (5c) bekezdést be kell illeszteni a megfelelő (1b),
(2b), (3b), (4c) és (5b) bekezdés után:
„(1c) A  Horvát Köztársaságnak a  megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló jegyzőkönyv
hatálybalépésétől számított második év végéig Svájc mennyiségi korlátozást tarthat fenn a  Horvát Köztársaság
olyan állampolgárai tekintetében, akik Svájcban munkavállalók vagy önálló vállalkozók, a  következő két
tartózkodási kategóriához való hozzáférés vonatkozásában: négy hónapnál hosszabb, de egy évnél rövidebb
tartózkodás, valamint egy évnek megfelelő vagy azt meghaladó időtartamra szóló tartózkodás. A  négy hónapnál
rövidebb tartózkodásra nem tarthatók fenn mennyiségi korlátozások.
A fent említett átmeneti időszak vége előtt Svájc jelentése alapján a vegyes bizottság felülvizsgálja a Horvátország
állampolgárai vonatkozásában alkalmazott átmeneti időszak működését. A  felülvizsgálat befejezésekor, de
legkésőbb a  fent említett időszak végén Svájc értesíti a  vegyes bizottságot arról, hogy továbbra is alkalmaz-e
mennyiségi korlátozásokat a  Svájcban alkalmazott munkavállalókra. Svájc a  fent említett jegyzőkönyv
hatálybalépése után öt éven keresztül továbbra is alkalmazhat ilyen jellegű intézkedéseket. Ilyen értesítés
hiányában az átmeneti időszak az első albekezdésben meghatározott kétéves időszak végén jár le.
Az e  bekezdésben meghatározott átmeneti időszak végén a  Horvátország állampolgárai vonatkozásában
alkalmazott valamennyi mennyiségi korlátozást el kell törölni. Horvátország ugyanilyen időszakokra ugyanilyen
mennyiségi korlátozásokat vezethet be a svájci állampolgárok vonatkozásában.”;
„(2c) Svájc és Horvátország a  valamely másik Szerződő Félnek a  saját területén alkalmazott munkavállalói
vonatkozásában a  Horvát Köztársaságnak a  megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló
jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított második év végéig fenntarthatja a  szervezett munkaerőpiacon jelen
lévő munkavállalók elsőbbségére és a  másik Szerződő Fél állampolgáraira vonatkozó díjazási és munkafeltételek
szabályozását. Ugyanilyen ellenőrzések tarthatók fenn a  megállapodás 5.  cikkének (1)  bekezdésében említett
következő négy ágazatban szolgáltatást nyújtó személyek vonatkozásában: kertészet; építőipar, ideértve
a  kapcsolódó tevékenységeket is; biztonsági tevékenységek; ipari takarítás, tisztítás (NACE-kódok (1) 01.41;
45.1-től 4-ig; 74.60; valamint 74.70). Az  (1c), (2c), (3c) és (4d) bekezdésben említett átmeneti időszakok alatt Svájc
a  munkavállalási jogosultság tekintetében előnyben részesíti a  horvát állampolgár munkavállalókat az  olyan
munkavállalókkal szemben, akik nem EU- és nem EFTA-országok állampolgárai. A szervezett munkaerőpiacon jelen
lévő munkavállalók elsőbbségének ellenőrzését nem kell alkalmazni a  Szerződő Felek közötti, a  szolgáltatások
nyújtásáról szóló külön megállapodás által liberalizált szolgáltatókra (beleértve a  közbeszerzések bizonyos
szempontjairól szóló megállapodást is, amennyiben az  kiterjed a  szolgáltatások nyújtására). Ebben az  időszakban
a  képesítési követelmények a  négy hónapnál rövidebb időre szóló tartózkodási engedélyek vonatkozásában
fenntarthatók (2), csakúgy, mint a  megállapodás 5.  cikkének (1)  bekezdésében említett, a  fenti négy ágazatban
szolgáltatást nyújtó személyek vonatkozásában.
A Horvát Köztársaságnak a  megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló jegyzőkönyv
hatálybalépésétől számított két éven belül a vegyes bizottság az átmeneti intézkedéseket végrehajtó Szerződő Felek
mindegyike által készített jelentés alapján áttekinti az  e  bekezdésben foglalt átmeneti intézkedések működését.
A  felülvizsgálat befejeztével, és legkésőbb a  fent említett jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított két év után
az  a  Szerződő Fél, amely végrehajtotta az  e  bekezdésben foglalt átmeneti intézkedéseket, és értesítette a  vegyes
bizottságot arról, hogy továbbra is szándékában áll ilyen átmeneti intézkedéseket alkalmazni, azokat a fent említett
jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított ötödik év végéig továbbra is alkalmazhatja. Ilyen értesítés hiányában
az átmeneti időszak az első albekezdésben meghatározott kétéves időszak végén jár le.
Az e bekezdésben meghatározott átmeneti időszak végén az e bekezdésben említett valamennyi korlátozást meg
kell szüntetni.”
„(3c) A  Horvát Köztársaságnak a  megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló jegyzőkönyv
hatálybalépésétől az  (1c)  bekezdésben említett időszak végéig Svájc – a  harmadik országokra vonatkozó teljes
kvótáján belül – Horvátország olyan állampolgárai vonatkozásában, akik Svájcban munkavállalók vagy önálló
vállalkozók, évente (pro rata temporis) minimális számú új tartózkodási engedélyt (3) tesz hozzáférhetővé
a következő ütemezésnek megfelelően:
Határidő
Az egy évre, vagy azt meghaladó időtartamra szóló
engedélyek száma A négy hónapnál hosszabb, de egy évnél rövidebb
időtartamra szóló engedélyek száma Első év 54 543
Második év 78 748 Harmadik év 103 953
Negyedik év 133 1 158 Ötödik év 250 2 000
(3d) Amennyiben Svájc és/vagy Horvátország az  (1c), (2c) és (3c)  bekezdésben meghatározott intézkedéseket
alkalmaz a területén foglalkoztatott munkavállalók vonatkozásában, és munkaerőpiacán súlyos zavar alakul ki, vagy
ennek kialakulása fenyeget, ezekről a körülményekről az (1c) bekezdésben meghatározott időszak vége előtt értesíti
a vegyes bizottságot.
A vegyes bizottság eldönti, hogy az értesítést küldő állam továbbra is alkalmazhatja-e az átmeneti intézkedéseket
az  értesítés alapján. A  vegyes bizottság kedvező véleménye esetén, az  értesítést küldő állam továbbra is
alkalmazhatja az  (1c), (2c) és (3c)  bekezdésben meghatározott intézkedéseket a  területén foglalkoztatott
munkavállalók vonatkozásában a  fent említett jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított hét év végéig. Ebben
az esetben az (1c) bekezdésben említett tartózkodási engedélyek száma évente:
Határidő
Az egy évre, vagy azt meghaladó időtartamra szóló
engedélyek száma A négy hónapnál hosszabb, de egy évnél rövidebb
időtartamra szóló engedélyek száma Hatodik év 260 2 100
Hetedik év 300 2 300 .”; „(4d) Az (1c) és (3d) bekezdésben meghatározott időszak végén, illetve a Horvát Köztársaságnak a megállapodásban
szerződő félként való részvételéről szóló jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított tíz éven keresztül, a  következő
rendelkezések alkalmazandóak: Amennyiben egy adott évben Horvátország munkavállalói és önálló vállalkozói
számára az  (1c)  bekezdésben említett tartózkodási kategóriák egyikében kiadott új engedélyek száma több mint
10  %-kal meghaladja a  referenciaévet megelőző három év átlagát, akkor Svájc, az  alkalmazás évére vonatkozóan,
egyoldalúan korlátozhatja az  alkalmazást megelőző három év átlagának 5  %-kal megnövelt mértékében
Horvátország munkavállalóinak és önálló vállalkozóinak az  egy évre, vagy azt meghaladó időtartamra szóló,
valamint az alkalmazást megelőző három év átlagának 10 %-kal megnövelt mértékében a négy hónapnál hosszabb,
de egy évnél rövidebb időtartamra szóló új tartózkodási engedélyek számát. Az  alkalmazás évét követő évben
az engedélyek száma ugyanezen módon korlátozható.
Az előző albekezdéstől eltérően, a  következő rendelkezések alkalmazandóak a  hatodik és hetedik referenciaév
végén: Amennyiben egy adott évben Horvátország munkavállalói és önálló vállalkozói számára az (1c) bekezdésben
említett tartózkodási kategóriák egyikében kiadott új engedélyek száma több mint 10  %-kal meghaladja
a  referenciaévet megelőző év átlagát, akkor Svájc, az  alkalmazás évére vonatkozóan, egyoldalúan korlátozhatja
az  alkalmazást megelőző három év átlagának 5  %-kal megnövelt mértékében Horvátország munkavállalóinak és
önálló vállalkozóinak az egy évre, vagy azt meghaladó időtartamra szóló, valamint az alkalmazást megelőző három
év átlagának 10 %-kal megnövelt mértékében a négy hónapnál hosszabb, de egy évnél rövidebb időtartamra szóló
új tartózkodási engedélyek számát. Az  alkalmazás évét követő évben az  engedélyek száma ugyanezen módon
korlátozható.
(4e) A (4d) bekezdés alkalmazásában:
(1) A „referenciaév” kifejezés egy adott évet jelent, amelyet annak a  hónapnak az  első napjától kell számítani,
amelyben a jegyzőkönyv hatályba lép;
(2) Az „alkalmazás éve” kifejezés a referenciaévet követő évre vonatkozik.”;
„(5c) Az  (1c), (2c), (3c) és (4d)  bekezdés átmeneti rendelkezéseit, különösen a  (2c)  bekezdésnek a  szervezett
munkaerőpiacon jelen lévő munkavállalók elsőbbségét, valamint a  díjazási és munkafeltételek szabályozását
érintő átmeneti rendelkezéseit nem kell alkalmazni a  fenti bekezdésekben említett, a  Horvát Köztársaságnak
a  megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló jegyzőkönyv hatálybalépésekor a  Szerződő Felek
területén gazdasági tevékenység folytatására jogosult munkavállalókra és önálló vállalkozókra vonatkozóan.
Az  ilyen személyek élvezik különösen a  foglalkozás szabad megválasztásához és a  földrajzi mobilitáshoz fűződő
jogot.
Az egy évnél rövidebb időre szóló tartózkodási engedéllyel rendelkezők jogosultak engedélyük megújíttatására;
velük szemben nem lehet a  kvóta kimerülésére hivatkozni. Az  egy évre vagy azt meghaladó időtartamra szóló
tartózkodási engedéllyel rendelkezők jogosultak engedélyük automatikus meghosszabbítására. A  fent említett
jegyzőkönyv hatálybalépésétől kezdve az  ilyen munkavállalók vagy önálló vállalkozók élvezik az  e  megállapodás
alapvető rendelkezéseivel, és különösen a 7. cikkel a letelepedett személyeknek biztosított szabad mozgáshoz való
joghoz kapcsolódó jogokat.”.
c) A megállapodáshoz csatolt I.  melléklet 27.  cikkének (2)  bekezdésében a  10.  cikk (2), (2a), (2b), (4a), (4b) és
(4c) bekezdésére való hivatkozás helyébe a 10. cikk (2b), (2c), (4c) és (4d) bekezdésére való hivatkozás lép.”
3. cikk
A megállapodás I.  mellékletének 25.  cikkétől eltérve, az  e  jegyzőkönyv 1.  mellékletének átmeneti időszakait kell
alkalmazni.
4. cikk
A megállapodás II., és III. melléklete e jegyzőkönyv 2. és 3. mellékletének megfelelően módosul.
5. cikk
 (1) E jegyzőkönyv 1., 2. és 3. melléklete a jegyzőkönyv szerves részét képezi.
 (2) E jegyzőkönyv a 2004. évi és a 2008. évi jegyzőkönyvvel együtt a megállapodás szerves részét képezi.
6. cikk
 (1) Az  Európai Unió Tanácsa – az  Európai Unió tagállamainak nevében – és Svájc e  jegyzőkönyvet saját eljárásaikkal
összhangban kötelesek megerősíteni vagy jóváhagyni.
 (2) A Szerződő Felek értesítik egymást ezen eljárások befejezéséről.
7. cikk
E jegyzőkönyv a  megerősítéséről vagy jóváhagyásáról szóló utolsó értesítést követő első hónap első napján lép
hatályba.
8. cikk
E jegyzőkönyv a megállapodással megegyező időtartamra és ugyanazon részletes szabályoknak megfelelően marad
hatályban.
9. cikk
 (1) E  jegyzőkönyv, valamint az  ahhoz csatolt nyilatkozatok két eredeti példányban, angol, bolgár, horvát, cseh, észt,
dán, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd,
szlovák és szlovén nyelven készültek, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
(2) A  megállapodás – valamennyi mellékletet, jegyzőkönyvet és záróokmányt is beleértve – horvát nyelvi változatai
egyaránt hitelesek. A  megállapodás horvát nyelven készült hiteles szövegét a  megállapodás 14.  cikke alapján
létrehozott vegyes bizottság hagyja jóvá.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év március havának negyedik napján.
(1) NACE: A Tanács 1990. október 9-i 3037/90/EGK rendelete az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásáról (HL L 293.,
1990.10.24., 1. o.).
(2) A munkavállalók a (3c) albekezdésben említett kvóták szerint négy hónapnál rövidebb időre szóló tartózkodási engedélyt is igényelhetnek.
(3) Ezeket az  engedélyeket a  megállapodás 10.  cikkében említett kvótákon felül kell megadni, amely kvótákat a  megállapodás aláírásának
időpontjában (1999. június 21.) tagállami állampolgárságú, vagy az e megállapodáshoz csatolt 2004. évi és 2008. évi jegyzőkönyvek révén szerződő
féllé vált tagállamok állampolgárságával rendelkező munkavállalók és önálló vállalkozók részére tartják fenn. Ezeket az engedélyeket a Svájc és az új
tagállamok között már fennálló kétoldalú gyakornokcsere-megállapodások alapján megadott engedélyeken felül kell megadni.
1. MELLÉKLET A MEZŐGAZDASÁGI FÖLDTERÜLET VÁSÁRLÁSRA VONATKOZÓ ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK
A Horvátország e  jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított hét éven keresztül fenntarthatja a  jogszabályaiban
foglalt, a  mezőgazdasági földterületnek a  svájci állampolgárok, illetve Svájc jogszabályai szerint létrehozott jogi
személyek által történő megszerzésére vonatkozó szabályokat. A svájci állampolgárok a mezőgazdasági földterület
szerzése vonatkozásában nem részesíthetők kedvezőtlenebb bánásmódban, mint amilyenben e  jegyzőkönyv
aláírása napján részesültek, illetve nem vonatkozhatnak rájuk szigorúbb korlátozások, mint azon országok
állampolgáraira, amelyek nem szerződő felei a megállapodásnak, vagy az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló
megállapodásnak.
Svájc azon állampolgárai, akik önálló vállalkozó mezőgazdasági termelőként kívánnak letelepedni és tartózkodni
Horvátországban, nem tartoznak az előző fenti bekezdés rendelkezéseinek hatálya alá, és rájuk nem alkalmazható
más eljárás, mint amelyet Horvátország saját állampolgáraira kell alkalmazni.
E jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított harmadik évben a  fenti átmeneti rendelkezések általános
felülvizsgálatára kerül sor. A vegyes bizottság az első bekezdésben megjelölt átmeneti időszak lerövidítéséről vagy
lezárásáról határozhat.
Ha elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy az  átmeneti időszak lejártával Horvátországban
a  mezőgazdasági földterületek piacának súlyos zavara alakul ki, vagy ennek kialakulása fenyeget, Horvátország
ezekről a  körülményekről az  első bekezdés meghatározott hétéves átmeneti időszak vége előtt értesíti a  vegyes
bizottságot. Ebben az esetben Horvátország a jegyzőkönyv hatálybalépését követően további tíz évig alkalmazhatja
az  első bekezdésben ismertetett intézkedéseket. Ez  a  meghosszabbítás különösen érintett, kiválasztott földrajzi
területekre korlátozható.
2. MELLÉKLET Az egyrészről az  Európai Közösség és tagállamai, másrészről a  Svájci Államszövetség között létrejött, a  személyek
szabad mozgásáról szóló megállapodás II. melléklete a következőképpen módosul:
1. Az A. szakasz (Hivatkozott jogi aktusok) 1. pontjában a következő jogi aktus kerül beillesztésre:
A Tanács 2013. május 13-i 517/2013/EU rendelete (HL L 158., 2013.6.10., 1. o.) az  áruk szabad mozgása,
a személyek szabad mozgása, a társasági jog, a versenypolitika, a mezőgazdaság, az élelmiszer-biztonság, állat- és
növény-egészségügyi politika, a  közlekedéspolitika, az  energia, az  adózás, a  statisztika, a  transzeurópai hálózatok,
az  igazságszolgáltatás és az  alapvető jogok, a  jogérvényesülés, szabadság és biztonság, a  környezetvédelem,
a  vámunió, a  külkapcsolatok, a  kül-, biztonság- és védelempolitika, valamint az  intézmények területén elfogadott
egyes rendeleteknek és határozatoknak a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról.
2. A jegyzőkönyv II.  mellékletének a  munkanélküliségi biztosításra vonatkozó szakasza (1)  bekezdésében foglalt
rendelkezéseket e jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított hetedik év végéig kell alkalmazni a Horvát Köztársaság
állampolgárai vonatkozásában.
3. MELLÉKLET Az egyrészről az  Európai Közösség és tagállamai, másrészről a  Svájci Államszövetség között létrejött, a  személyek
szabad mozgásáról szóló egyezmény III. melléklete a következőképpen módosul:
Az 1a. pont a következő francia bekezdésekkel egészül ki:
– A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya (HL L 112., 2012.4.24., 10. o.), III. melléklet (A Horvát Köztársaság
csatlakozási okmányának 15. cikkében említett lista: az intézmények által elfogadott jogi aktusok kiigazítása –
(HL L 112., 2012.4.24., 41. o.),
A 2005/36/EK irányelv 23. cikke (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
 „(5) A  43b.  cikk sérelme nélkül minden tagállam elismeri azokat a  tagállami állampolgárok birtokában
lévő, általános orvosi és szakorvosi szakmai tevékenység megkezdésére feljogosító, továbbá általános
ápolói, fogorvosi, fogszakorvosi, állatorvosi, szülésznői, gyógyszerészi és építészmérnöki előírt képesítés
megszerzését tanúsító okiratokat, amelyeket a  volt Jugoszlávia bocsátott ki, vagy amelyek esetében
az érintettek a képzést,
a) Szlovénia esetében 1991. június 25-e előtt, és
b) Horvátország esetében 1991. október 8-a előtt
kezdték meg, amennyiben a  fent említett tagállamok hatóságai tanúsítják, hogy az  előírt képesítés
megszerzését tanúsító, kérdéses okirat – az  általános orvosi és szakorvosi, általános ápolói, fogorvosi,
fogszakorvosi, állatorvosi, szülésznői és gyógyszerészi szakmai tevékenység gyakorlásának megkezdése
tekintetében a  45.  cikk (2)  bekezdésében említett tevékenységek vonatkozásában, az  építészmérnöki
szakmai tevékenység gyakorlásának megkezdése tekintetében a  48.  cikkben említett tevékenységek
vonatkozásában, valamint az  e  tevékenységek gyakorlása tekintetében – területükön jogilag
ugyanúgy érvényes, mint az  általuk kibocsátott, előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat, illetve,
az építészmérnökök tekintetében a VI. melléklet 6. pontjában e tagállamokra vonatkozóan megjelölt, előírt
képesítés megszerzését tanúsító okirat.
Az ilyen tanúsítványhoz csatolni kell az ugyanazon hatóságok által kibocsátott igazolást, amely szerint ezek
a  személyek a  kérdéses tevékenységet területükön az  igazolás keltét megelőző öt év folyamán legalább
három egymást követő éven keresztül ténylegesen és jogszerűen gyakorolták.”
A 2005/36/EK irányelv a következő 43b. cikkel egészül ki:
 „A szülészettel kapcsolatos szerzett jogok nem alkalmazandók a  2013. július 1-je előtt Horvátországban
szerzett következő képesítésekre: viša medicinska sestra ginekološko-opstetričkog smjera (szülészetinőgyógyászati főápoló), medicinska sestra ginekološko-opstetričkog smjera (szülészeti-nőgyógyászati ápoló),
viša medicinska sestra primaljskog smjera (szülésznői diplomával rendelkező főápoló), medicinska sestra
primaljskog smjera (szülésznői diplomával rendelkező ápoló), ginekološko-opstetrička primalja (szülészetinőgyógyászati szülésznő) és primalja (szülésznő).”
– A Tanács 2013. május 13-i 2013/25/EU irányelve a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadsága területén
elfogadott egyes irányelveknek a  Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról
(HL L 158., 2013.6.10, 368. o.), Melléklet A. rész
A 2a. pont a következő francia bekezdéssel egészül ki:
– A Tanács 2013. május 13-i 2013/25/EU irányelve a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadsága területén
elfogadott egyes irányelveknek a  Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról
(HL L 158., 2013.6.10, 368. o.), Melléklet B. rész (1).
A 3a. pont a következő francia bekezdéssel egészül ki:
– A Tanács 2013. május 13-i 2013/25/EU irányelve a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadsága területén
elfogadott egyes irányelveknek a  Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról
(HL L 158., 2013.6.10, 368. o.), Melléklet B. rész (2).
A 5a. pont a következő francia bekezdéssel egészül ki:
– A Tanács 2013. május 13-i 2013/25/EU irányelve a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadsága területén
elfogadott egyes irányelveknek a  Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról
(HL L 158., 2013.6.10, 368. o.), Melléklet C. rész.
SVÁJC NYILATKOZATA AZ ALÁÍRÁS IDŐPONTJÁTÓL KEZDŐDŐ AUTONÓM INTÉZKEDÉSEKRŐL
Svájc – nemzeti jogszabályai alapján – munkaerőpiacán a  Horvát Köztársaság állampolgárai számára
az  e  jegyzőkönyvben található átmeneti szabályok hatálybalépését megelőzően ideiglenesen lehetővé teszi
a  munkavállalást. Ennek érdekében Svájc a  jegyzőkönyv aláírásának időpontjától – a  megállapodás 10.  cikkének
(1)  bekezdésében meghatározottak szerint – külön kvótákat nyit meg mind a  rövid, mind a  hosszú távú
munkavállalási engedélyek tekintetében a Horvát Köztársaság állampolgárai javára. A kvóta évente 50 hosszú távú
és 450 rövid távú engedélyre terjed ki. Ezenfelül évente 1 000 rövid távú engedéllyel rendelkező munkavállaló négy
hónapnál rövidebb tartózkodását engedélyezi.”
3. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
294/2011. (XII. 22.) Korm. rendelete az önkéntes tartalékos rendszerhez kapcsolódóan, a munkáltatót megillető támogatásokra vonatkozó szabályokról.
A Kormány a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés n) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következő rendeletet alkotja: 1. § (1) A munkáltató önkéntes tartalékos munkavállalója tényleges katonai szolgálatteljesítése időtartamára, valamint
az ezzel kapcsolatban kiadott pótszabadság időtartamára kompenzációra jogosult.
(2) Az önkéntes tartalékost foglalkoztató munkáltató kompenzációjának mértéke a Központi Statisztikai Hivatal által
utoljára publikált féléves, vagy éves ágazati bruttó átlagkereseti adatok alapján számított napi összeg. A számításhoz
a munkáltató statisztikai számjele szerinti nemzetgazdasági ágazat bruttó átlagkereseti adatát kell figyelembe venni.
(3) A munkáltató a kompenzáció teljes összegére jogosult, ha a 2. § (1) bekezdése szerinti megállapodásban vállalja, hogy
munkavállalója önkéntes tartalékos katonai szolgálatteljesítését a Magyar Honvédség által meghatározott
időpontban biztosítja, és nem kezdeményezi a behívás átütemezését.
(4) A munkáltató a kompenzáció 50%-ára jogosult, ha a (3) bekezdésben meghatározott feltételeket nem vállalja, vagy
nem teljesíti. (5) Részmunkaidőben foglalkoztatott önkéntes tartalékos munkavállaló után a munkáltatót a munkavállaló
munkaidejével arányos kompenzáció illeti meg. (6) Nem jogosultak kompenzációra az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek, az
államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó költségvetési szervek, az államháztartás társadalombiztosítási
rendszerében működő szervek, az elkülönített állami alapokat kezelő szervek, valamint a többségi állami tulajdonú
gazdasági társaságok. (7) A munkáltató az őt megillető kompenzációról – a 2. § (1) bekezdésben meghatározott megállapodásban – lemondhat.
(8) Az 2. § (1) bekezdésben meghatározott megállapodás hiányában a munkáltató kompenzációra nem jogosult.
(9) A munkáltatót megillető kompenzáció kifizetése utólagos finanszírozással történik.
2. § (1) A Magyar Honvédség az önkéntes tartalékosokat foglalkoztató munkáltatókkal megállapodást köt, amely legalább
az alábbiakat tartalmazza: a) a munkáltató tevékenységének ágazati besorolása;
b) a munkáltatónak a kompenzáció megállapításához és folyósításához szükséges adatai;
c) a munkáltató nyilatkozata a behívás átütemezésére vonatkozó kérelemről, vagy ennek kizárásáról;
d) a munkáltató nyilatkozata a kompenzációs igényéről, vagy az erről való lemondásról.
(2) A megállapodást a Magyar Honvédség a munkavállaló útján az önkéntes tartalékos szolgálatra jelentkezésekor juttatja
el a munkáltató részére, aki annak kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül megküldi azt a Magyar Honvédség
illetékes szerve részére. (3) A munkáltató – személyében bekövetkezett és a megállapodás tartalmát érintő – minden változást 15 munkanapon
belül bejelent a Magyar Honvédség vele szerződést kötő illetékes szerve részére.
(4) A munkáltató amennyiben a behívás átütemezésének lehetőségét a 2. § 1 c) bekezdése szerint nem zárta ki,
háromévente egy alkalommal, a működésével összefüggő okból jogosult az alkalmazásában álló önkéntes tartalékos
tényleges szolgáltra történő előre tervezett behívása egyszeri átütemezésének kezdeményezésére. Az átütemezést
az MH területileg illetékes katonai igazgatási szervezeténél kell kezdeményeznie. Az átütemezés kezdeményezésének
joga nem illeti meg a munkáltatót a Magyar Honvédség által előre nem tervezhető behívás esetén.
3. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1608/2018. (XI. 27.) Korm. határozata a Budai Vigadó felújításának lezárásához szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. kiemelt célként határozta meg a  Budai Vigadó épületének felújítását, melynek lezárása érdekében egyetért
287 000 000 forint többletforrás biztosításával;
 2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a 2018. évben
szükséges 287 000 000 forint biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi
C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
50. Kulturális szakmai feladatok támogatása alcím, 9. A Budai Vigadó felújításának támogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2015. (XI. 19.) BM OKF utasítása a tanuló ifjúság közösségi szolgálatteljesítésének katasztrófavédelmi megszervezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a katasztrófavédelmi
közösségi szolgálat teljesítésének egységes szabályozása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya kiterjed
a) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi (BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság, a továbbiakban:
BM OKF), területi és területi jogállású szerveire (a továbbiakban: katasztrófavédelmi igazgatóság), valamint
helyi szerveire (a továbbiakban: katasztrófavédelmi kirendeltségek és hivatásos tűzoltó parancsnokságok),
b) a  katasztrófavédelmi közösségi szolgálatot teljesítők fogadását együttműködési megállapodásban vállaló
alábbi szervezetekre:
ba) Magyar Tűzoltó Szövetségre és tagszervezeteire,
bb) Magyar Polgári Védelmi Szövetségre és területi szervezeteire,
c) a hivatásos katasztrófavédelmi szervek szakirányítása és ellenőrzése alá tartozó, a gyakorlati tevékenységek
során közreműködő önkormányzati tűzoltóságokra és önkéntes tűzoltó egyesületekre,
d) ajánlás jelleggel a középfokú oktatási intézmények pedagógusaira és tanulóira.
2. § Jelen utasítás alkalmazásában:
1. Általános levezetési terv: a fogadó intézmény által előre elkészített terv, amely tartalmazza a katasztrófavédelmi
közösségi szolgálat teljesítése keretében, a  fogadó intézményben választható tevékenységi körök részletes
leírását (a továbbiakban: program), a  tevékenységi körök teljesítéséhez kijelölt mentori feladatokat ellátó
személy feladatait, a  fogadható tanulók maximális létszámát. A  fogadó intézmények az általános levezetési
tervük időbeni hatályát saját maguk határozzák meg.
2. Fogadó intézmény: a BM OKF, a BM OKF Gazdasági Ellátó Központ (a továbbiakban: BM OKF GEK), valamint
a  BM  Katasztrófavédelmi Oktatási Központ (a továbbiakban: BM KOK) kivételével az  1.  § a)–c)  pontjában
meghatározott szervezetek.
3. Katasztrófavédelmi közösségi szolgálat (a továbbiakban: KKSZ): a  hivatásos katasztrófavédelmi szervnél vagy
a  hivatásos katasztrófavédelmi szervvel együttműködésben álló és a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv
illetékes területi szervének vezetője által jóváhagyott megállapodással rendelkező szakmai szervezetnél
teljesített közösségi szolgálat. A KKSZ a katasztrófavédelem vonatkozásában az 1. mellékletben meghatározott
tevékenységi körökből teljesíthető.
4. Kontaktóra: a  tanulóknak a  közösségi szolgálaton belüli, közvetlenül a  tevékenységre fordított és teljesített
ideje. A kontaktóra minimum 40 óra, melyhez legfeljebb 5 óra felkészítés és 5 óra lezárás társul. A tevékenységek
jellegéből adódóan az utóbbiak is szükség szerint, arányosan vannak elosztva az érintett tanévekre.
5. Koordináló pedagógus: az iskola igazgatója által a közösségi szolgálat megszervezésére felkért pedagógus, aki
a működtetéssel és tevékenységekkel kapcsolatos feladatokért felel.
6. Közreműködő szervezet: az  a  szakmai szervezet, amely felett a  hivatásos katasztrófavédelem irányítási
vagy  ellenőrzési jogkörrel rendelkezik, és amely együttműködési megállapodás alapján vesz részt
a katasztrófavédelmi közösségi szolgálatot teljesítők fogadásában.
7. Oktatási intézmény: az a középfokú nevelési-oktatási intézmény, amelynek képzési időtartama érettségi vizsga
kötelezettségével zárul, és amely intézmény a fogadó intézménnyel együttműködési megállapodást köt.
8. Küldő oktatási intézmény: az  a  középfokú nevelési-oktatási intézmény, ahol a  közösségi szolgálat keretében
érintett tanuló tanulói jogviszonnyal rendelkezik, és amely megszervezi a tanuló számára az iskolai közösségi
szolgálat keretében végezhető tevékenységeket.
9. Mentori feladatokat ellátó személy: a nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények
névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet (a továbbiakban: EMMI rendelet) szerint, a  fogadó
intézmény vezetője által írásban kijelölt vagy megbízott személy, aki a katasztrófavédelmi közösségi szolgálat
teljesítésére meghatározott időtartamban a közösségi szolgálatot teljesítő tanuló szakmai támogatását végzi.
10. Tevékenységi kör: a  közösségi szolgálat keretében végezhető azon szakterületi feladatok, amelyeket
az 1. melléklet tartalmaz.
3. § Az 1. § b)–c) pontjában meghatározott szervek és szervezetek fogadó intézményként abban az esetben láthatják el
feladataikat, ha azt a 2/A. vagy a 2/B. melléklet szerinti együttműködési megállapodás keretében vállalják, megfelelnek
a jogszabályokban és jelen utasításban foglalt feltételeknek, valamint végrehajtják annak rendelkezéseit. Ha az 1. §
b)  pontjában felsorolt szervezetek fogadó intézményként járnak el, ahhoz a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv
területi szerv vezetőjének jóváhagyása szükséges.
Az e §-ban foglalt együttműködési megállapodás megkötésére a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve
vezetője, valamint a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve vezetője megbízásából a  hivatásos tűzoltó
parancsnokság vezetője jogosult.
4. § Az  utasítás célja, hogy a  2016. január 1-je után kezdődő érettségi vizsgák feltételéül szolgáló közösségi szolgálat
teljesítése a  hivatásos katasztrófavédelmi szervezetnél tervszerűen történjen, lehetőséget biztosítva
a 9–12. évfolyamos korcsoport részére a katasztrófavédelem feladatrendszerének és küldetésének megismerésére,
a  biztonság, a  katasztrófák megelőzése és a  katasztrófák elleni védekezés melletti elkötelezettség, valamint
felelősségérzet kialakítására.
5. § Hosszú távon megvalósítandó cél, hogy a  közösségi szolgálat jogszabályban meghatározott kötelező óraszámát
(legfeljebb 50 óra) vagy a kidolgozott program szerinti óraszámot a katasztrófavédelemnél önként teljesítő tanulók
az önkéntes polgári védelmi szolgálatra felkészülve vagy önkéntes tűzoltónak jelentkezve felelős állampolgárként
vegyenek részt a katasztrófák elleni védekezésben, a katasztrófavédelem nemzeti ügyként történő kezelésében.
6. § A KKSZ teljesítése során az arra önként jelentkező tanuló és a fogadó intézmény között munkaviszony nem jön létre,
a  tanulót a  KKSZ teljesítéséért illetmény, munkabér és egyéb juttatás nem illeti meg, a  tanuló nem minősül fiatal
munkavállalónak.
7. § A KKSZ teljesítése során törekedni kell a tanuló mindennapi tevékenységbe történő bevonására, valamint lehetőséget
kell adni a  rendeltetésszerű működésben való részvételre, a  tanulónak a  hivatásos szolgálat alapvető értékeivel
történő megismerkedésre, valamint a szakemberekkel való személyes kapcsolatok kialakítására. A KKSZ teljesítése
során egyszerre kell a szolgálatjellegnek és az élménypedagógia-alapú tanulásnak megvalósulnia.
8. § A  KKSZ teljesítésének megkezdése előtt a  tanulót a  vonatkozó hatályos jogszabályok és főigazgatói intézkedés
alapján munka- és tűzvédelmi oktatásban kell részesíteni. A  munka- és tűzvédelmi oktatást követően a  KKSZ
teljesítését végző tanuló, valamint a  tanuló törvényes képviselője a  3.  melléklet szerint nyilatkoznak. Személyes
adatainak kezelése érdekében a tanuló adatvédelmi nyilatkozatot tölt ki a 4. melléklet szerinti tartalommal.
9. § A KKSZ szervezését a Nemzeti Pedagógus Kar és/vagy a vele együttműködési megállapodás alapján eljáró szakmai
szervezet képviselője, teljesítésének rendjét, levezetését és dokumentálását a  katasztrófavédelmi igazgatóság
Ellenőrzési Szolgálata, a  tevékenységi körök végrehajtását a szakterületi főfelügyelő és az  illetékes kormányhivatal
oktatásért felelős szervezeti egysége tervezetten vagy előzetes bejelentés nélkül ellenőrizheti.
II. Fejezet
Részletes rendelkezések 1. A katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítésének megszervezése
10. § A KKSZ teljesítésének lehetőségéről szóló, a www.katasztrofavedelem.hu weboldalon elérhető, figyelemfelkeltő és
informáló felhívást kell közzétenni, és azt rendszeresen frissíteni kell. A felhívás a katasztrófavédelmi igazgatóságoknál
történő jelentkezés feltételeinek elérhetőségét − hivatkozás formájában − is tartalmazza.
11. § A KKSZ teljesítésének lehetőségéről szóló, a BM OKF által elkészített közlemény közzétételéről a BM OKF Kommunikációs
Szolgálat gondoskodik az országos polgári védelmi főfelügyelő szakmai iránymutatása alapján a tanév kezdetekor.
12. § Minden év szeptember 30-ig a  katasztrófavédelmi igazgatóság koordinálásával a  katasztrófavédelmi kirendeltség
–  a  hivatásos tűzoltó parancsnokság bevonásával – végzi az  illetékességi területén működő középfokú nevelésioktatási intézmények megkeresését és tájékoztatását a KKSZ teljesítésének lehetőségével kapcsolatban, egyidejűleg
az alábbiakat tartalmazó dokumentumcsomagot adja át részükre:
a) lista a KKSZ teljesítésének feltételeiről és lehetőségeiről,
b) a fogadó szervezetek listája és elérhetőségei.
13. § Az együttműködési megállapodásban foglaltakat a fogadó intézmény és az oktatási intézmény vezetője minden év
szeptember 30-ig felülvizsgálja.
14. § A fogadó intézmény vezetője minden év szeptember 30-ig a járási és fővárosi tankerületi igazgatók, a szakképzési
centrumok igazgatói és az érintett középfokú nevelési-oktatási intézmények vezetőivel értékeli a szolgálatteljesítés
helyzetét, és javaslatokat tesz a szükséges módosításokra. A fogadó intézmény vezetője felméri a következő tanévtől
szolgálatteljesítésben részt vevőket, majd megállapítja az újonnan fogadható tanulók számát.
15. § Az  újonnan csatlakozó fogadó intézmények a  csatlakozástól számított 10 napon belül regisztrálnak
a www.kozossegi.ofi.hu weboldalon, amelyről a szolgálati út betartásával jelentenek az illetékes katasztrófavédelmi
igazgatóság igazgatójának. A  katasztrófavédelmi igazgatóságok a  regisztrációkat évente összesítik, amelyeket
minden év szeptember 30-ig felterjesztenek a BM OKF országos polgári védelmi főfelügyelő részére. A BM OKF Polgári
Védelmi Főfelügyelőség az  országos összesítést továbbítja az  Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet számára.
A regisztrációhoz szükséges adatlapot az 5. melléklet tartalmazza.
16. § A  katasztrófavédelmi igazgatóság honlapján közzéteszi, majd a  fogadó intézménnyel együttműködésben
rendszeresen frissíti a KKSZ teljesítésének lehetőségére vonatkozó tájékoztatást, amely tartalmazza:
a) a fogadó intézmények megnevezését, helyét,
b) a KKSZ programját,
c) a tevékenységi körök rövid leírását,
d) a jelentkezés rendjét, valamint
e) a koordináló személy elérhetőségét.
17. § A fogadó intézményként regisztrált hivatásos tűzoltó parancsnokságok a 2/B. melléklet szerint kötött együttműködési
megállapodás alapján a KKSZ végrehajtásába bevonhatják az 1. § c) pontjában meghatározott, területileg illetékes
közreműködő szervezeteket. A  tevékenységi körök végrehajtásával kapcsolatos feladatokat a  közreműködő
szervezetek végzik, az adminisztrációs feladatok végrehajtásáért az együttműködést kezdeményező hivatásos tűzoltó
parancsnokság felelős.
18. § A  fogadó intézmény féléves ciklusra lebontva, legalább 25 órát jelöl ki a  KKSZ teljesítésére. A  katasztrófavédelmi
igazgatóság az  alárendelt szervezeti egységei által kijelölt napokról (órákról) a  honlapján keresztül, a  fogadó
intézmények az  illetékességi területükön található középfokú nevelési-oktatási intézmények igazgatóin keresztül
nyújtanak tájékoztatást. A  hivatásos katasztrófavédelmi szervek a  havi Naptári és Ellenőrzési Tervben is tervezik
a kijelölt napokat a tervezett hónapokban.
19. § A  fogadó intézményben a  KKSZ teljesítésének időtartamára mentori feladatokat ellátó személy kerül kijelölésre,
az alábbiak szerint:
a) a kijelölés a rendeltetésszerű működés biztosításának és a munkaköri leírásból fakadó feladatok ellátásának
figyelembevételével történik,
b) a kijelölést és az azzal járó feladatokat a kijelölt személy munkaköri leírásában rögzíteni kell,
c) a fogadó intézmény a  KKSZ teljesítési időtartamai szerint kijelölt mentori feladatokat ellátó személyekről
adatbázist vezet (név, rendfokozat, beosztás, elérhetőség, egyéb az igazgatóság számára lényeges információ).
20. § A  fogadó intézmény a  6.  melléklet szerinti együttműködési megállapodást köt a  közösségi szolgálatra jelentkező
tanuló nevelési-oktatási intézményével. Ha az együttműködési megállapodást nem a katasztrófavédelmi igazgatóság
köti, úgy a  helyi szerv által kötött együttműködési megállapodás a  területi katasztrófavédelmi szerv vezetőjének
jóváhagyásával lép hatályba. Ha az együttműködési megállapodást az 1. § b) pontjában meghatározott szervezetek
kötik, úgy az  együttműködési megállapodás a  területi katasztrófavédelmi szerv vezetőjének jóváhagyásával lép
hatályba.
21. § A fogadó intézmény a KKSZ végrehajtásra vonatkozó általános levezetési tervet készít, amelyet a katasztrófavédelmi
kirendeltségvezető javaslatára az igazgató hagy jóvá.
22. § A fogadó intézmény az általános levezetési tervet minden év szeptember 30-ig aktualizálja.
23. § Amennyiben egy fogadó intézménynél a KKSZ-re jelentkezők száma – ugyanazon időszakra vonatkozóan –
meghaladja az  5 főt, csoportos végrehajtást kell biztosítani, a  KKSZ programját ennek megfelelően szükséges
módosítani. A  csoportok maximális létszámát minden fogadó intézmény saját hatáskörben, a  rendeltetésszerű
működés biztosításának figyelembevételével határozza meg.
24. § A  KKSZ teljesítésével kapcsolatban a  hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél felmerülő költségeket
a katasztrófavédelem területi szervei saját költségvetésükben tervezik.
25. § Az  1.  § b)–c)  pontjában meghatározott fogadó/közreműködő intézmények a  KKSZ teljesítésével kapcsolatban
felmerülő költségeiket saját költségvetésükben tervezik.
2. A katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítésének programja 26. § A  KKSZ teljesítése során egy óra 60 perc, egy alkalom legalább 1, de legfeljebb 3 óra lehet. A  tanulók a  KKSZ-re
meghatározott kötelező óraszámot a középiskolai képzés 9–12. évfolyamain teljesítik.
27. § A tevékenységi köröket a fogadó intézmény a települési veszélyeztetettség előtérbe helyezésével, a helyi sajátosságok
és a  korosztályi jellemzők figyelembevételével, elméleti és többségében gyakorlati tevékenységek teljesítésének
meghatározásával kibővítheti.
28. § A tűzoltósági, polgári védelmi és iparbiztonsági szakterülethez kapcsolódó tevékenységi körök az EMMI rendeletnek
megfelelően, legfeljebb 50 órában hajthatóak végre.
29. § A  KKSZ teljesítésére a  tanítási szünet során is lehetőséget kell biztosítani a  21. és 26.  §-ban meghatározottak
figyelembevételével nyári tábor, csoportos foglalkozás és egyéb esetekben a  nevelési-oktatási intézménnyel való
együttműködés alapján és az igazgató engedélyével.
30. § Az EMMI rendelet 133. § (5) bekezdésében meghatározottak szerinti felkészítő és záró órák megtartásáért a nevelésioktatási intézmény kijelölt pedagógusa a  felelős, akinek munkájában a  fogadó intézményben kijelölt mentori
feladatokat ellátó személy felkérés esetén közreműködik. A felkészítő és záró órák legfeljebb 5–5 órás foglalkozások
lehetnek. A  fogadó intézmény a  felkészítő órát tartó pedagógus részére a  saját tevékenységi profilját és eddigi
KKSZ-szel kapcsolatos tapasztalatait bemutató előadást készít.
3. A katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítésének igazolása 31. § A fogadó intézmény mentora vagy az arra kijelölt és felhatalmazott személy a KKSZ teljesítését a foglalkozást követően
a tanuló közösségi szolgálati naplójában aláírásával igazolja.
32. § A fogadó intézmény vezetője az általános levezetési tervben szereplő tevékenységi körök teljesítéséről a 7. melléklet
szerinti teljesítésigazolást állít ki, amelynek egy példányát a tanuló részére, egy példányát pedig a fogadó intézmény
irattára részére adja át.
33. § A KKSZ teljesítése során a fogadó intézmény a tanulókról jelenléti ívet vezet, amelyből megállapítható, hogy a tanulók
a  tevékenységi körökhöz tartozó kontaktórákon milyen arányban vettek részt. A  jelenléti ív digitális formában is
vezethető.
III. Fejezet
Záró rendelkezések 34. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
35. § Hatályát veszti a  tanuló ifjúság közösségi szolgálatteljesítésének katasztrófavédelmi megszervezéséről szóló
4/2013. (X. 11.) BM OKF utasítás.
Dr. Tollár Tibor tűzoltó vezérőrnagy s. k.,
 mb. főigazgató


text:
4/2003. (V. 8.) MeHVM rendelete a vállalkozási övezetek támogatására irányuló célelőirányzat felhasználásának részletes szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján a
pénzügyminiszterrel egyetértésben a vállalkozási övezetek
támogatására irányuló előirányzat felhasználásával kapcsolatban a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A vállalkozási övezetek támogatási célelőirányzatának rendeltetése:
a) az elmaradott térségek gazdasági felzárkóztatásának
támogatása a területfejlesztésről és területrendezésről
szóló 1996. évi XXI törvény, valamint a vállalkozási övezetek létrehozásának és működésének szabályairól szóló
189/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet alapján létrejött vállalkozási övezetet működtető szervezet működési feltételeinek javításával;
b) a vállalkozási övezetek termelő infrastruktúrájának
kiemelt fejlesztése, a vállalkozási övezet szolgáltatási feltételeinek javítása;
c) a nemzetközi pénzügyi források, illetve a vállalkozói
és befektetői tőke vállalkozói övezetekbe áramlásának elősegítése, befektetések ösztönzése;
d) a vállalkozói övezetekben beruházások ösztönzése,
munkahelyteremtés, meglévő munkahelyek megőrzésének
támogatása;
e) a vállalkozói övezetek felkészítése az Európai Unió
Strukturális Alapjaiból származó források fogadására.
(2) A célelőirányzat felhasználása vonatkozásában az
államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: R.) az e rendeletben foglalt kiegészítésekkel, valamint a vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások tilalma alóli mentességek egységes rendjéről szóló 163/2001. (IX. 14.) Korm.
rendeletet (a továbbiakban: Vátr.) is alkalmazni kell.
2. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság
2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény
(a továbbiakban: Tv.) 1. számú melléklete X. Miniszterelnökség fejezet, 9. cím, 2. alcím, 35. jogcímcsoport, vállal
kozási övezetek támogatása megnevezés alatti kiadási előirányzat felhasználására.
(2) Az 1. § (1) bekezdésének a)—d) pontjaiban meghatározott célok között az előirányzat felosztásának elveiről
pályázatok keretében a Miniszterelnöki Hivatalt (a továbbiakban: MeH) vezető miniszter (a továbbiakban: miniszter) dönt.
A támogatás általános feltételei 3. § (1) Támogatás — amennyiben nemzetközi szerződés
eltérően nem rendelkezik — belföldi székhelyű jogi személyek és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek,
egyéni vállalkozók, illetve belföldi állandó lakóhellyel rendelkező természetes személyek részére nyújtható.
(2) A lejárt, 60 napon túl meg nem fizetett köztartozással rendelkezőkkel a köztartozás megfizetéséig, valamint a
csőd-, felszámolási, végelszámolási, illetve egyéb megszüntetési eljárás alatt álló szervezetekkel támogatási szerződés
nem köthető. A szerződéskötést követően felmerülő köztartozás, illetve meginduló felszámolási és végelszámolási
eljárás esetén támogatás nem folyósítható, csődeljárás esetén a csődegyezség jóváhagyásáig a támogatás folyósítását
fel kell függeszteni.
4. § (1) A támogatási forma vissza nem térítendő támogatás.
A Vátr. 2. számú mellékletében foglaltak figyelembevételével kell meghatározni az adott támogatás esetében a támogatástartalmat.
(2) A célelőirányzatból munkahelyteremtő és munkahelymegőrző beruházásokhoz támogatás csak új telephely
létesítése, meglévő telephely bővítése, illetve termékben
vagy termelési folyamatban (ésszerűsítés, diverzifikálás
vagy korszerűsítés útján) alapvető változást hozó beruházás esetén nyújtható. A célelőirányzatból szinten tartó beruházás nem finanszírozható.
(3) A beruházás megkezdése időpontjának
a) építéssel járó beruházás esetén az építési naplóba
történő első bejegyzés napját,
b) építéssel nem járó beruházás (pl. önálló gépvásárlás)
esetén az első beszerzett gép szállítását igazoló okmányon
feltüntetett napot,
c) fejlesztési célú pénzeszközök átadása esetén az első
pénzátadás napját,
d) ingatlanvásárlás, földterület vásárlása esetén az
adásvételi szerződés megkötésének dátumát,
e) az a)—d) pontokban nem szereplő fejlesztések esetében a szerződés megkötésének dátumát kell tekinteni.
(4) A támogatási igény benyújtása előtt megkezdett beruházásokhoz, fejlesztések támogatás nem adható.
5. § Pályázat a területfejlesztésről és területrendezésről
szóló 1996. évi XXI. törvény, illetve a vállalkozási övezetek
létrehozásának és működésének szabályairól szóló a
189/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet alapján létrejött a
vállalkozási övezetekben megvalósuló fejlesztések esetén
nyújtható be, a pályázati felhívás alapján.
6. § (1) A munkahelyteremtő és a munkahelymegőrző beruházások esetén:
a) a beruházást a támogatási szerződésben szereplő
kezdési időponttól számított 24 hónapon belül meg kell
valósítani;
b) amennyiben az elszámolható költségek a Vátr.
3. számú mellékletének BAA. pontja alapján kerülnek
meghatározásra, a tervezett foglalkoztatást a beruházás
befejezésétől számított 6 hónapon belül el kell érni, és a
támogatással létrehozott munkahelyeken a szerződésben
vállalt mértékű többletfoglalkoztatást legalább 5 évig biztosítani kell, vagy amennyiben az elszámolható költségek
a Vátr. 3. számú mellékletének BAB. pontja alapján kerülnek meghatározásra, a létrehozott kapacitásokat, szolgáltatásokat az eredeti célnak megfelelően 5 évig folyamatosan fenn kell tartani és működtetni;
c) a támogatandó tevékenység versenyképességét üzleti
tervvel és 5 éves működési időre számolt költség-haszon
elemzéssel kell alátámasztani.
(2) Termelő infrastrukturális beruházások esetén a beruházásnak a támogatási szerződésben szereplő kezdési
időponttól számított 36 hónapon belül meg kell valósulnia,
és a létrehozott kapacitásokat, szolgáltatásokat az eredeti
célnak megfelelően 10 éven keresztül folyamatosan fenn
kell tartani és működtetni.
(3) A 15 § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott dokumentumokat a támogatási szerződésben szereplő
kezdési időponttól számított 12 hónapon belül el kell készíteni.
(4) Az érzékeny ágazatokhoz tartozó vállalkozásokat
érintő támogatásokra vonatkozóan a Vátr. VI. fejezetében
foglaltak az irányadók.
7. § A munkahelyteremtő és munkahelymegőrző beruházásoknál 5 évre megfelelő biztosítékot jelentő jelzálogjogot
kell bejegyeztetni, vagy a támogatás teljes összegére bank
vagy más garanciavállalásra jogosult intézmény garanciavállalásával, készfizető kezesi szerződéssel kell biztosítékot nyújtani. A biztosíték jogosultja a MeH.
8. § A fejlesztés megvalósításához
a) az önkormányzatoknak, önkormányzati társulások
nak és a nonprofit szervezeteknek 10%,
b) természetes személyeknek, egyéni vállalkozóknak,
őstermelőknek, mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, az
egyéb szervezeteknek 25%
saját forrással kell rendelkezniük.
9. § (1) Az egy projekthez igénybe vett, az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
15. §-ának hatálya alá tartozó, bármely államháztartási forrásból származó összes támogatás támogatási intenzitása
nem haladhatja meg a Vátr. 29. §-ában meghatározott mértéket.
(2) A 15 § (1) bekezdésének a), c), d) és e) pontjaiban
foglalt jogcímek alapján nyújtható beruházási támogatás
maximális támogatási intenzitása vállalkozások, vállalkozók esetén a Vátr. 29 §-ában meghatározott, a területi
besorolástól függő érték. Önkormányzatok, önkormányzati társulások, nonprofit szervezetek esetében a támogatási
intenzitás mértéke 80%.
(3) A vállalkozók mikro-, kis- és középvállalkozások
esetében a támogatás mértéke 15% ponttal haladhatja meg
a 9. § (2) pontjában meghatározott felső határt.
(4) Kivételesen indokolt esetben — ha törvény másképp
nem rendelkezik — a külön jogszabályban meghatározott
42 leghátrányosabb helyzetű kistérségben megvalósuló önkormányzati beruházások esetén, ha az önkormányzat az
önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő (működési
forráshiányos) önkormányzatok kiegészítő támogatási keretéből a 2001. és 2002. évben is támogatást kapott, a
támogatás mértéke 20% ponttal haladhatja meg a 9. §
(2) bekezdésében meghatározott támogatási mértéket.
10. § (1) A támogatás szempontjából elszámolható költségek
körét a vállalkozások esetében a Vátr. 3. számú melléklete
alapján kell értelmezni. Az előkészítés támogatására önálló pályázat nem nyújtható be. Az elszámolható költségek
köre a következő:
a) munkahelyteremtő beruházás esetén:
aa) a Vátr. 3. számú mellékletének BAB. pontjában
meghatározott költségek, a meglevő tárgyi eszközök bőví tésének, rendeltetésének, megváltoztatásának, átalakításának költségei azzal az eltéréssel, hogy a beruházás előkészítésével kapcsolatosan a licenc és know-how díjakról,
engedélyezési tervek költségeiről, a pályázat benyújtását
megelőző 12 hónapon belül keletkezett számlák nyújthatók be, vagy
ab) a Vátr. 3. számú mellékletének BAA. pontjában
meghatározott költségek;
b) munkahelymegőrző beruházás esetében a Vátr.
3. számú mellékletének BAB. pontjában meghatározott
költségek, a meglévő tárgyi eszközök bővítésének, rendeltetésének, megváltoztatásának, átalakításának költségei
azzal az eltéréssel, hogy a beruházás előkészítésével kapcsolatosan a licenc és know-how díjakról, engedélyezési
tervek költségeiről, a pályázatok benyújtását megelőző
12 hónapon belül keletkezett számlák nyújthatók be;
c) a 15. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott dokumentumok tekintetében a kialakult megbízási díj;
d) az általános forgalmi adót is tartalmazó összköltség,
ha a kedvezményezettnek — külön jogszabály szerint — a
támogatással finanszírozott beruházással kapcsolatosan
általános forgalmi adó levonási joga nincs;
e) szerződés szerinti pénzeszköz átadás esetén a szolgáltató és a pályázók között megkötött szerződésben fejlesztési célra átadásra kerülő pénzeszköz.
(2) Amennyiben a támogatás nem tartozik az Áht. 15 §-a
alá, az elszámolható költségek köre:
a) önkormányzatok, egyéni vállalkozók, nonprofit
szervezetek által megvalósított fejlesztések esetén a beruházások, tárgyi eszközök és immateriális javak az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározottak szerint;
b) a 15. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott dokumentumok tekintetében a közbeszerzési eljárás
lefolytatását követően kialakult megbízási díj;
c) szerződés szerinti pénzeszköz átadás esetén a szolgáltató és az önkormányzat között megkötött szerződésben fejlesztési célra átadásra kerülő pénzeszköz.
11. § (1) A támogatás a támogatási szerződésben rögzített
éves ütemezésben vehető igénybe. A támogatás mértéke
évente eltérő lehet, de egyik évben sem haladhatja meg a
15. § (4) bekezdése szerinti mértéket.
(2) A támogatás igénybevétele forrás- és teljesítményarányosan — számla ellenében vagy fejlesztési célú pénzeszköz átadására létrejött megállapodás alapján annak kifizetéséhez, vagy a kifizetés megtörténtét követően, utólagosan — történhet. A saját vállalkozásban végzett beruházás esetén az elszámolás a támogatási szerződésben meghatározott bizonylat alapján történhet.
(3) Amennyiben a támogatott a szerződésben rögzített
kezdési időpontot követő 3 hónapon belül nem kezdi meg
a beruházást, nem kezdeményezi a támogatás, vagy a támogatás egy részének igénybevételét és a késedelem okát nem
indokolja, a támogatási döntés érvényét veszti.
12. § (1) A célelőirányzatból támogatott beruházással létrehozott vagyon a beruházás üzembe helyezésétől a támogatási szerződésben meghatározott kötelezettségvállalás időpontjáig csak a támogatási döntést hozó előzetes jóváhagyásával, illetve a szolgáltatási és az egyéb kötelezettségek
(munkahelyteremtés, munkahelymegőrző stb.) más által
történő átvállalásával idegeníthető el, adható más társaság
tulajdonába, vagy adható bérbe.
(2) Ha az elidegenítésre, más társaság tulajdonába adásra vagy a bérbeadásra a döntést hozó jóváhagyása nélkül
kerül sor, a 13. § (2) bekezdése szerint kell eljárni.
13. § (1) Az igénybe vett támogatás arányos része késedelmi
kamattal növelt összegének visszafizetésével és az igénybe
nem vett támogatás zárolásával, törlésével és visszavonásával jár, ha a beruházás során
a) a foglalkoztatási kötelezettség, vagy
b) a jóváhagyott célkitűzés
csak részben, de 75%-ot meghaladó mértékben valósul
meg.
(2) Az igénybe vett támogatás teljes, késedelmi kamattal
növelt visszafizetésével és az igénybe nem vett támogatás
zárolásával vagy törlésével jár, ha
a) a beruházást nem helyezik üzembe vagy előzetes
hozzájárulás nélkül idegenítik el, adják más társaság tulajdonába vagy adják bérbe; vagy
b) az elfogadott céltól eltérő beruházást valósítanak
meg; vagy
c) a szerződésben vállalt foglalkoztatási kötelezettség
75% alatt teljesül; vagy
d) az e rendelet szerinti, illetőleg a támogatási szerződésben rögzített egyéb visszafizetési és egyéb kötelezettséget határidőn belül nem teljesítik.
(3) A döntést hozó előzetes hozzájárulásával történő
elidegenítés esetén a támogatásban részesült beruházás
elidegenítésekor a bevételből a támogatás arányának megfelelő, de legalább a támogatással azonos összeget kell
visszafizetni;
(4) A késedelmi kamat a visszavonáskor érvényes jegybanki alapkamat kétszerese. A késedelmi kamatot a támogatás igénybevételétől a visszavonási döntés időpontjáig
kell felszámítani. Abban az esetben, ha a támogatás és
késedelmi kamatai visszafizetésére az (5) bekezdésben
meghatározott időtartamhoz képest később kerül sor, az
eltelt időszakra további késedelmi kamatot kell fizetni.
(5) Az (1)—(4) bekezdések alapján visszavont támogatást és késedelmi kamatait a Magyar Államkincstár Rt.
(a továbbiakban: Kincstár) 10032000-01850420-00000000
számú bonyolítási számlára, az értesítés kézhezvételétől
számított 5 munkanapon belül kell befizetni.
14. § Az 15. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott
támogatás csekély összegű támogatásnak minősül. Egy vállalkozásnak csekély összegű támogatási jogcímen odaítélt
támogatás támogatástartalma — három év vonatkozásában — nem haladhatja meg a Vátr. 40. §-ának (4) bekezdésében meghatározott (százezer euronak megfelelő forint)
összeget.
A pályázati rendszer 15. § (1) A miniszter pályázati rendszerben a rendelkezésére
álló keret terhére támogatást nyújthat az előirányzat rendeltetése alapján meghatározott irányelvek figyelembevételével:
a) a vállalkozási övezetet működtető jogi személyiségű
szervezetnek a vállalkozások infrastrukturális feltételeinek megteremtését célzó beruházásaihoz (ipari terület-,
inkubátorház kialakítása);
b) a vállalkozási övezet fejlesztési programjának kidolgozásához, beleértve a programban szereplő beruházások
megvalósíthatósági tanulmányainak, üzleti terveinek, engedélyeztetési dokumentumainak, támogatási pályázatainak elkészítéséhez és mindezek forrásigényét megalapozó
pénzügyi terveihez;
c) a vállalkozási övezet területén a termelő infrastruktúra fejlesztéséhez;
d) a vállalkozói övezet tőkevonzó képességének javítása érdekében vállalkozók, vállalkozások munkahelyteremtő és munkahelymegőrző beruházásaihoz;
e) a térség elérhetőségét javító beruházásokhoz; (2) Önkormányzatok kizárólag az infrastruktúra fejlesztésére pályázhatnak.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában szereplő támogatásra
kizárólag a vállalkozási övezetet működtető jogi személyiségű szervezetek pályázhatnak.
(4) Az adható támogatás felső határa az (1) bekezdés
a)—b) pontjában szereplő támogatási cél esetén legfeljebb
15 millió forint, az (1) bekezdés c) pontjában foglaltak
esetén önkormányzati beruházásoknál, vagy c)—e) pontjában foglaltak esetén vállalkozók beruházásainál legfeljebb 200 millió forint.
16. § (1) A miniszter a támogatásra vonatkozó pályázati felhívást első alkalommal e rendelet hatálybalépését követő
30 napon belül a Magyar Közlöny Hivatalos Értesítőjében
köteles közzétenni.
(2) Az önkormányzatok, természetes személyek, egyéni
vállalkozók, őstermelők, mikro-, kis- és középvállalkozások, egyéb szervezetek által benyújtott pályázathoz csatolni kell a vállalkozási övezetet működtető jogi személyiségű
társaság pályázatot támogató nyilatkozatát.
(3) A benyújtott pályázatok egy-egy másolati példányát
3 napon belül meg kell küldeni a Kincstárnak.
(4) A pályázati rendszer működtetésében, a támogatások folyósításával összefüggő feladatok végrehajtásában
megbízás alapján közreműködik a Regionális Támogatásközvetítő Közhasznú Társaság (a továbbiakban: Kht.) illetve a Regionális Fejlesztési Holding Rt. (a továbbiakban:
Rt.) és a Kincstár:
a) a Kht. illetve az Rt. megbízás keretében elemzi a benyújtott pályázatokat, a kézhezvételtől számított 15 napon
belül kiküldi a hiánypótlási felszólításokat, előkészíti a támogatási szerződéseket, az elemzések érdekében szükség szerint
lefolytatja a helyszíni ellenőrzéseket, és részt vesz a támogatással megvalósuló beruházások ellenőrzésében;
b) a Kincstár a megbízás keretében a támogatások lehívására benyújtott számlákat ellenőrzi, és a támogatásokat
folyósítja, részt vesz a támogatással megvalósuló beruházások helyszíni ellenőrzésében, a beruházások befejezését
követően intézkedik a pénzügyi beszámoló és a zárójelentés elkészítéséről.
(5) A pályázat befogadás időpontjának a pályázati felhívásnak hiánytalanul megfelelő pályázat beérkezési időpontját kell tekinteni, ami hiánypótlás esetén annak beérkezési időpontja.
(6) Hiánypótlásra csak egyszer, a hiánypótlási felszólítás
kézhezvételétől számított 8 munkanapon belül van lehetőség.
(7) A pályázatokat — a jogszabályban és a pályázati
felhívásban meghatározott formai és tartalmi feltételek
meglétének ellenőrzését követően — a Kht., illetve az Rt.
a befogadás időpontjától számított 30 napon belül megküldi a MeH területfejlesztési politikai államtitkárának.
(8) A támogatási döntések előkészítését a miniszter által
kijelölt Szakértői Bizottság végzi, amelynek elnökét a miniszter nevezi ki. A Szakértői Bizottság állásfoglalása előtt
az érintett kistérségből a támogatottságra vonatkozóan
koordinált szakmai ajánlást szerez be.
17. § (1) A támogatásokról a miniszter dönt. A döntéseket a
Magyar Közlöny Hivatalos Értesítőjében és a MeH honlapján közzé kell tenni.
(2) A döntés-előkészítéssel és a támogatási döntésekről
történő értesítésben a szerződés előkészítőnek a R.
85. §-ában és a 86. §-ának (2)—(3) bekezdésében foglaltakat alkalmaznia kell.
(3) A támogatási szerződéseket a döntés kihirdetését
követő 30 napon belül meg kell kötni. Amennyiben a szerződés megkötésére — a kedvezményezett mulasztásából —
nem kerül sor, a támogatási döntés érvényét veszti.
(4) A támogatási szerződéseket és annak kötelező mellékleteit a miniszter vagy megbízásából a területfejlesztési
politikai államtitkár írja alá.
(5) A támogatási szerződések végrehajtásának ellenőrzésére a Kincstár, valamint a miniszter felhatalmazása
alapján az érintett regionális fejlesztési tanács, a Kht.,
illetve az Rt. továbbá a MeH Nemzeti Területfejlesztési
Hivatal jogosult.
(6) A támogatási döntés-előkészítés, szerződéskötés és
ellenőrzés feladatainak ellátására az előirányzat 2%-a
használható fel.
Záró rendelkezések 18. § E rendelet alkalmazásában
a) munkahelyteremtő beruházás: az a beruházás, amely
az adott térségben új munkahelyteremtő tevékenység indítását, illetve meglévő tevékenység esetében — a beruházás
előkészítő dokumentációja szerint — létszámnövekedéssel járó bővítést eredményez;
b) munkahelymegőrző beruházás: az a beruházás, amely
a meglévő tevékenységnél korszerűbb, termékváltást segítő, piacképes tevékenységet hoz létre a meglévő munkahelyek megtartásával;
c) foglalkoztatási kötelezettség: munkahelyteremtő és
munkahelymegőrző beruházásoknál a támogatási szerződésben vállalt kötelezettség; meghatározásának és teljesítésének alapját a telephely szintű éves átlagos foglalkoztatott létszám adja, ami nem foglalja magába a munkaviszonnyal rendelkező, de sorkatonai szolgálaton, 3 hónapon túl táppénzen lévő, illetve gyed/gyesre jogosult munkavállalókat; ha a pályázónak egy statisztikai kistérségben
több telephelye van, úgy foglalkoztatási kötelezettségét a
telephelyek együttes foglalkoztatott létszáma alapján kell
meghatározni.
19. § (1) A Tv. 1. számú melléklete X. Miniszterelnökség fejezet, 9. cím, 2. alcím, 35. jogcímcsoport, vállalkozási övezetek támogatása megnevezés alatti kiadási előirányzat
8%-ában meghatározott egyéb működési célú támogatás
80 millió forintos összege 2003. évben a rendelet kihirde
tésének időpontjában fennálló vállalkozási övezetek számára egyenlő arányban kerül felosztásra. A támogatás felhasználására és az elszámolásra vonatkozóan a támogatási
szerződés feltételei az irányadóak.
(2) A támogatást a vállalkozási övezetet működtető jogi
személyiségű szervezet részére kell biztosítani. A vállalkozási övezeteket működtető jogi személyiségű szervezetek
felsorolását a melléklet tartalmazza.
20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
95/2013. (XI. 20.) OGY határozata Simonka György országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Simonka György országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Pesti Központi Kerületi Bíróság
4.B.VIII.32.727/2013/6. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
4/2013. (II. 22.) KüM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében, valamint a (2) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az ENSZ Fenntartható Fejlődési
Konferencián (Rio+20) vállalt Nemzetközi Víz Konferencia (Budapest, 2013) megszervezéséről, valamint a Fenntartható Fejlődési
Célok 2015-ig történő kidolgozására létrehozandó ENSZ munkacsoportban való magyar részvételről szóló 1519/2012. (XI. 28.)
Korm. határozatra (a továbbiakban: kormányhatározat) tekintettel az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Dr. Baranyai Gábort – 2012. december 1-jétől a kinevezés visszavonásáig, de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a
Budapesti Víz Világtalálkozó (Budapest, 2013. október) (a továbbiakban: Világtalálkozó) előkészítéséért felelős
miniszteri biztossá nevezem ki. 2. § A miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – felel a Világtalálkozó és kapcsolódó rendezvényei szakmai
előkészítéséért és az azzal kapcsolatos feladatok végrehajtásáért. Ennek érdekében koordinál a hazai és nemzetközi
partnerszervezetekkel, összehangolja a közreműködő külügyminisztériumi szervezeti egységek és más
minisztériumok és közigazgatási szervek munkáját, ellenőrzi a kiadott feladatok végrehajtását, vezeti a minisztériumi
munkacsoportot, ellátja a kormányhatározat alapján létrehozandó tárcaközi előkészítő fórum elnöki teendőit.
3. § A miniszteri biztos munkáját Titkárság segíti.
4. § A miniszteri biztos fenti tevékenysége ellátásáért külön juttatásra nem jogosult.
5. § A miniszteri biztos tevékenységét a külügyminiszter irányítja.
6. § A Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2013. (I. 8.) KüM utasítás 10. függeléke az
alábbiakkal egészül ki: (Minisztériumban működő miniszteri biztosok) „
dr. Baranyai Gábor a Budapesti Víz Világtalálkozó (Budapest, 2013)
előkészítéséért felelős miniszteri biztos
Kinevezve a 4/2013. (II. 22.) KüM
utasítással ”
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
238/2008. (HK 14.) MH ÖHP intézkedése „Rádiótávbeszélő kifejezések és szabályok a katonai repülésben” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés mellékleteként
kiadom.
2. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák.
3. Az intézkedés a közzététel napján, szakutasítás pedig
kiadáskor lép hatályba.
Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
68/2016. (XII. 30.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) a Mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/2015. (II. 20.)
EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
19/2012. (X. 9.) LÜ utasítása a sajtó számára adható tájékoztatás rendjéről.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. §-ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő utasítást
adom ki: 1. § (1) A sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvény (a továbbiakban: Smtv.)
szerinti médiaszolgáltató (a továbbiakban: sajtó) részére tájékoztatást a) az ügyészi szervezet tevékenységének egészéről, továbbá az ügyészség helyzetét érintő koncepcionális
kérdésekről, továbbá az ügyészi szervezetben folyamatban lévő vagy már érdemben befejezett bármely ügyről a
legfőbb ügyész és a legfőbb ügyész helyettesei, b) az ügyészi szervezetben folyamatban lévő vagy érdemben már befejezett ügyről, illetve az ügyészség által
lefolytatott vizsgálatról a Legfőbb Ügyészség kabinetjének (a továbbiakban: Kabinet) sajtószóvivői
tevékenységet ellátó munkatársa (a továbbiakban: legfőbb ügyészségi sajtószóvivő),
c) a fellebbviteli főügyészségen folyamatban lévő vagy érdemben már befejezett ügyről, illetve a fellebbviteli
főügyészség által folytatott vizsgálatról a fellebbviteli főügyész, akadályoztatása esetén vagy felhatalmazása
alapján a sajtóval való kapcsolattartásra kijelölt ügyész, d) a főügyészségen, a járási és a járási szintű (a továbbiakban együtt: járási) ügyészségeken folyamatban lévő vagy
érdemben már befejezett ügyről, továbbá a főügyészség által lefolytatott vizsgálatról a főügyész, illetve a
főügyész akadályoztatása esetén vagy a főügyész által adott felhatalmazás alapján a sajtóval való
kapcsolattartásra kijelölt ügyész, e) a legfőbb ügyész, a fellebbviteli főügyész, a főügyész által adott eseti felhatalmazás alapján az erre jogosult
ügyész adhat. (2) Ahol az utasítás sajtószóvivőt említ, azon a Legfőbb Ügyészség, a fellebbviteli főügyészségek, a főügyészségek sajtóval
való kapcsolattartásra kijelölt ügyészét is érteni kell. (3) Sajtószóvivőnek a legfőbb ügyész, a fellebbviteli főügyész és a főügyész ügyészt jelöl ki. A fellebbviteli főügyész, a
főügyész és a sajtószóvivő – a sajtófigyelői szolgálat által nem figyelt – sajtónak adott nyilatkozatáról, annak
megjelenése, elhangzása, illetve bemutatása után az azt tartalmazó lappéldány, hang- vagy képfelvétel, kazetta
azonnali felterjesztésével vagy egyéb módon a legfőbb ügyészségi sajtószóvivőt tájékoztatja.
(4) A legfőbb ügyész, a fellebbviteli főügyész, a főügyész a legfőbb ügyészségi sajtószóvivő, illetőleg a sajtószóvivők
tevékenységének segítésére sajtótitkárt is kijelölhet. 2. § (1) A Kabinettel való rendszeres kapcsolattartás a fellebbviteli főügyész, illetve a főügyész által kijelölt sajtószóvivő
feladata, aki ennek során tájékoztatja a legfőbb ügyészségi sajtószóvivőt
a) a fellebbviteli főügyészség, illetve a főügyészség által vizsgált olyan ügyekről, amelyekről a sajtóban korábban
már megjelentek információk, b) az országosan vagy helyileg közismert személyeket érintő ügyekről,
c) a kiemelkedő tárgyi súlyú vagy egyéb ok (pl. az elkövetés szokatlan módja, rendkívüli körülményei) miatt
közérdeklődést kiváltó bűncselekményekről, d) a közérdekvédelmi szakágba tartozó, országos érdeklődésre számot tartó ügyekről.
(2) Amennyiben a fellebbviteli főügyészségen, illetve a főügyészségen olyan ügy van folyamatban, amely a fellebbviteli
főügyész, a főügyész vagy a sajtószóvivő megítélése szerint a jövőben országos érdeklődésre tarthat számot, az ügy
lényegéről és a megtett intézkedésekről tájékoztatni kell a Kabinetet.
(3) A fellebbviteli főügyészségek és főügyészségek országos érdeklődésre számot tartó ügyekben szervezett
sajtótájékoztatóiról, kiadott sajtóközleményeiről a Kabinet egyidejű értesítése mellett a Legfőbb Ügyészség megfelelő
főosztályát is értesítik. 3. § (1) A Legfőbb Ügyészségen a Kabinet előkészíti és szervezi a sajtótájékoztatókat.
(2) A fellebbviteli főügyészségeken, a főügyészségeken a sajtótájékoztatót a fellebbviteli főügyész, a főügyész tartja, a
sajtótájékoztató előkészítésével és megszervezésével a sajtószóvivő is megbízható. A sajtó részére hivatalos
közleményt, a legfőbb ügyész és a legfőbb ügyész helyettesei, a Kabinet, a fellebbviteli főügyész, illetőleg a főügyész
adhat ki, illetve továbbíthat. (3) Sajtótájékoztató – a legfőbb ügyész és helyettesei sajtótájékoztatójának kivételével – a Kabinet előzetes engedélye
alapján tartható. 4. § (1) Az ügyészségi eljárás szempontjából befejezett ügyekkel kapcsolatos tájékoztatásnál közölni lehet
a) az eljárás során megállapított tényeket, b) az esetlegesen feltárt jogszabálysértés körülményeit és okait,
c) a hatósági döntést. (2) Az ügyész a tájékoztatásban, folyamatban lévő ügy bizonyítékait nem értékelheti, és nem mérlegelheti a tényállás
várható alakulását, illetve a várható jogkövetkezményeket. Az olyan intézkedésről, amely ellen jogorvoslatnak van
helye, a sajtót csak az intézkedésnek a jogorvoslatra jogosulttal történő közlését követően lehet tájékoztatni.
(3) Folyamatban lévő bűnügyről adott tájékoztatás során tiszteletben kell tartani az ártatlanság vélelmét, a személyes
adatok, valamint a személyiségi jogok védelméről szóló jogszabályi rendelkezéseket, és ennek a megfogalmazásban is
kifejezésre kell jutnia. A tájékoztatás során tekintettel kell lenni az eljáráshoz fűződő érdekre is. A tájékoztatás során
közölni lehet a) az eljárás során megállapított tényeket,
b) a bűncselekmény körülményeit és – ha ismertek – annak okait,
c) a felderítés és a bizonyítási eszközök beszerzése érdekében tett intézkedéseket és az eljárás állását.
(4) Az ügyészség előtt folyamatban lévő ügyben a sajtó számára kizárólag a vizsgálat tényéről és a befejezés várható
határidejéről lehet tájékoztatást adni. (5) A tájékoztatás adására jogosult ügyész a nyomozó hatóság előtt folyamatban lévő eljárásról is tájékoztatást adhat.
A nyomozó hatóságnak az ügyész rendelkezése alapján foganatosított eljárási cselekményéről, kényszerintézkedésről
vagy egyéb intézkedésről, a nyomozó hatóságnak adott ügyészi utasításról csak a tájékoztatás adására jogosult
ügyész adhat tájékoztatást. (6) Az utasítás alkalmazása szempontjából ügyészség előtt folyamatban lévőnek minősül minden olyan ügy, amelynek a
kivizsgálását célzó eljárás megindítására alapot adó jogi tény (beadvány, panasz, feljelentés, hivatalbóli vizsgálat
elrendelésére vonatkozó ügyészi döntés stb.) az ügyészség előtt már hivatalosan ismert és az ügyészség érdemi
döntést még nem hozott, illetve azokban az esetekben, amikor az ügyészi döntés ellen jogorvoslatot lehet igénybe
venni akkor, ha az még nem emelkedett jogerőre.
5. § (1) Az ügyészségen készült, vagy ott felhasznált hivatalos iratba való betekintést a sajtó részére – figyelembe véve az
ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény (a továbbiakban: Ütv.) 32. §-ának (2)–(3) bekezdésében foglaltakat is – a
legfőbb ügyész vagy a legfőbb ügyész akadályoztatása esetén a szakág szerint illetékes legfőbb ügyész helyettes
engedélyezhet. (2) A fellebbviteli főügyészségre, főügyészségre és a járási ügyészségre érkezett betekintés iránti kérelmet – az ott készült,
vagy ott felhasznált hivatalos iratra vonatkozóan – rövid állásponttal együtt fel kell terjeszteni a Legfőbb Ügyészség
Adatvédelmi és Biztonsági Osztályára. (3) Az Adatvédelmi és Biztonsági Osztály a megkereső ügyészséget és a Legfőbb Ügyészség sajtószóvivőjét egyidejűleg
írásban értesíti döntéséről. (4) Az Ütv. 32. §-ának (2) bekezdése szerinti tájékoztatási tilalom az ügyészség valamennyi tevékenységi körében akkor
tekinthető a sajtótájékoztatás szempontjából feloldottnak, ha a legfőbb ügyész a nyilvánosságra hozatali
engedélyében erről külön rendelkezik. 6. § (1) A sajtónak adott tájékoztatás esetén az ügyész – lehetőség szerint – kérje az újságcikk tervezetének megküldését,
illetőleg a hangfelvétel meghallgatásának vagy a képfelvétel megtekintésének lehetővé tételét [Smtv. 15. §
(2) bekezdés]. (2) Ha az ügyész az előzetesen letartóztatott terheltnek engedélyezi az Smtv. 1. § (6) pontjában meghatározott
sajtótermékben, illetve az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény szerinti elektronikus hírközlő hálózat
útján történő nyilatkozattételt, az erről szóló határozatának egy példányát megküldi a szolgálati helye szerinti ügyészi
szerv sajtószóvivőjének is, aki ezt országos sajtóérdeklődésre számot tartó ügyben jelenti Kabinetnek.
7. § Az ügyészségi információs rendszerek közérdekű (statisztikai) adatait a Legfőbb Ügyészség informatikai főosztályának
vezetője, illetve a fellebbviteli főügyészek és a főügyészek adhatják át a sajtónak.
8. § (1) Az ügyészség tevékenységével összefüggő sajtóközlemény esetén a sajtó-helyreigazítási eljárásról (Smtv. 12. §, Pp.
342–346. §) országos kiadvány, illetve az egész országban fogható rádió-, illetve televízióadás esetén a legfőbb ügyész,
egyéb esetekben a fellebbviteli főügyész, illetve a főügyész dönt a (2) bekezdésben meghatározott eljárásnak
megfelelően. A fellebbviteli főügyész és a főügyész által kezdeményezett sajtó-helyreigazítási eljárás tényéről és az
eljárás befejeződéséről, illetve annak eredményéről a Kabinetet haladéktalanul tájékoztatni kell.
(2) A sajtó-helyreigazítási eljárás kezdeményezésére vonatkozó szándékáról a fellebbviteli főügyész és a főügyész
tájékoztatja a Kabinetet, valamint a Legfőbb Ügyészség Jogi Képviseleti Önálló Osztályát. A sajtó-helyreigazítási
eljárást csak a legfőbb ügyésznek a Kabineten keresztül továbbított jóváhagyása esetén lehet kezdeményezni.
9. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
10. § (1) Az utasításban megjelölt járási ügyészségen 2013. január 1-jéig helyi ügyészséget kell érteni.
(2) A sajtó számára adható tájékoztatás rendjéről szóló 9/2005. (ÜK. 5.) LÜ utasítás az utasítás hatálybalépésének napján
hatályát veszti. (3) Ez a § 2013. január 2-án hatályát veszti.
Dr. Polt Péter s. k.,
legfőbb ügyész


text:
1792/2016. (XII. 19.) Korm. határozata forrásbiztosítási kötelezettség előírásáról.
A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 150 000 000 forint forrásnak a Magyarország
2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím,
9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2011. (I. 14.) KüM határozata az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, Espooban, 1991. február 26. napján elfogadott egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló, Kijevben, 2003. május 21-én elfogadott jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 132/2010. (IV. 21.) Korm. rendelet 2–5. §-ainak, valamint a 7. és 8. §-ainak hatálybalépéséről.
A 132/2010. (IV. 21.) Korm. rendelet a Magyar Közlöny 2010. április 21-i, 58. számában kihirdetett, az országhatáron
átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, Espooban, 1991. február 26. napján elfogadott egyezményhez
kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló, Kijevben, 2003. május 21-én elfogadott jegyzőkönyv 24. cikk
(3) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Minden olyan, a 21. cikkben említett állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet számára, amely
e jegyzőkönyvet a tizenhatodik ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezése után
ratifikálja, fogadja el, hagyja jóvá vagy csatlakozik hozzá, e jegyzőkönyv az illető állam vagy szervezet saját ratifikációs,
elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezését követő 90. napon lép hatályba.”
A jóváhagyási okirat letétbe helyezésének napja: 2010. november 26.
A jegyzőkönyv hatálybalépésének napja: 2011. február 24. A fentiekre tekintettel, összhangban a 132/2010. (IV. 21.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, Espooban, 1991. február 26. napján elfogadott
egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló, Kijevben, 2003. május 21-én elfogadott
jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 132/2010. (IV. 21.) Korm. rendelet 2–5. §-ai, valamint a 7. és 8. §-ai 2011. február 24-én,
azaz kettőezer-tizenegy február huszonnegyedikén hatályba lépnek. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
114/B/2003. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t :
Az Alkotmánybíróság a Ferencvárosi Önkormányzat
Képviselő-testületének a Bp. IX. ker., Belső-Ferencváros
Ráday–Bakáts–Lónyay–Erkel utcák által határolt terület
rehabilitációs részletes rendezési tervének szabályozási
előírásairól szóló 47/95. (XII. 15.) sz. rendelete 9. § (3) bekezdése, Budapest Főváros Ferencváros Önkormányzata
Képviselő-testületének Budapest IX. ker., Belső-Ferencváros (a Duna–Vámház körút–Kálvin tér–Üllői út–Ferenc
körút által határolt terület) kerületi szabályozási tervéről
szóló 26/2002. (X. 10.) sz. önkormányzati rendelete
19. §-a, valamint a környezeti hatásvizsgálatról szóló
20/2001. (II. 14.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdés b) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást megszünteti.
1. Az indítványozók kérelmüket alkotmányjogi panaszként terjesztették elő az Alkotmánybíróságnál, kérve Ferencvárosi Önkormányzat Képviselő-testületének a Bp.
IX. ker., Belső-Ferencváros Ráday–Bakáts–Lónyay–Erkel utcák által határolt terület rehabilitációs részletes
rendezési tervének szabályozási előírásairól szóló 47/95.
(XII. 15.) sz. rendelete (a továbbiakban: Ör. 1.) 9. § (3) bekezdése, Budapest Főváros Ferencváros Önkormányzata
Képviselő-testületének Budapest IX. ker., Belső-Ferencváros (a Duna– Vámház körút–Kálvin tér–Üllői út–Ferenc
körút által határolt terület) kerületi szabályozási tervéről
szóló 26/2002. (X. 10.) sz. önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Ör. 2.) 19. §-a, valamint a környezeti hatásvizsgálatról szóló 20/2001. (II. 14.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) 1. § (2) bekezdés b) pontja alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését, továbbá
az Ör.1 és Ör.2 hivatkozott rendelkezései indítványozó
közigazgatási ügyében való alkalmazhatóságának kizárását.
Az indítványozók kérelmükben előadták, hogy az első
fokú építésügyi hatóság engedélyezte a tulajdonukat képező ingatlan szomszédságában található ingatlanra tervezett
parkoló- és irodaház megépítését, amely döntést a másodfokú építésügyi hatóság is helybenhagyta. Indítványozók
szerint a már nem hatályos, de ügyükben még alkalmazandó Ör.1-nek a parkolóház létesítéséről rendelkező 9. §
(3) bekezdése sérti a jogbiztonság követelményét [Alkotmány 2. § (1) bekezdés], mivel az ellentétes az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről szóló 2/1986.
(II. 27.) ÉVM rendelettel, a tulajdonhoz való alkotmányos
jogot [Alkotmány 13. § (1) bekezdés], valamint „a lehető
legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogot”
[70/D. § (1) bekezdés].
Az Ör.2 parkolóházról szóló 19. §-a szerintük szintén
sérti a jogbiztonság elvét, mivel ellentétes az országos településrendezési és építési követelményekről szóló
253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelettel (a továbbiakban:
OTÉK), továbbá sérti a tulajdonhoz való jogot is.
A Kr. 1. § (2) bekezdés b) pontját azért kifogásolják,
mert szerintük szintén sérti a jogbiztonságot és a „lehető
legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogot”,
amikor az 500 férőhely alatti parkolóház létesítése esetén
környezeti hatásvizsgálat végzését nem teszi kötelezővé.
Az indítványozók az előttük nyitva álló jogorvoslati lehetőségeket – a becsatolt iratok alapján megállapíthatóan – nem merítették ki. Alkotmányjogi panaszuk idő
előtti voltáról az Alkotmánybíróság az indítványozókat tájékoztatta, akik indítványuk utólagos normakontroll keretében történő vizsgálatát kérték.
2. Az Alkotmánybíróság eljárása lefolytatásakor megállapította, hogy az indítványozók által megjelölt Ör.1-et és
Ör.2-t időközben hatályon kívül helyezték, és helyükbe a
Ferencvárosi Önkormányzat Képviselő-testületének a
Belső-Ferencváros (a Duna folyam – a „Fővám tér–Kálvin
tér térségére vonatkozó KSZT” határa – Üllői út–Ferenc
körút–Boráros tér–Nehru part (37061/6) délkeleti telekhatára által határolt terület) rehabilitációs szabályozási tervéről és építési szabályzatáról szóló 8/2006. (III. 10.) rendelete lépett. A Kr.-t pedig, a környezeti hatásvizsgálati és az
egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról
szóló 314/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 27. § (2) bekezdése helyezte hatályon kívül.
Az Alkotmánybíróság a jogszabályváltozásra tekintettel felhívta az indítványozókat, hogy nyilatkozzon, fenntartják-e indítványukat, illetve kívánják-e módosítani. Az
indítványozók jogi képviselőjük útján előterjesztett válaszukban indítványukat visszavonták.
Az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 20. §-a alapján az arra jogosult
indítványa alapján jár el. Tekintettel az indítvány visszavonására az Alkotmánybíróság az eljárást – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. §
d) pontja alapján – megszüntette.
Budapest, 2009. szeptember 22. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
4/2013. (VI. 25.) SZTNH utasítása egyes elnöki utasítások hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja szerinti felhatalmazás alapján a  következő utasítást
adom ki:
1. § Hatályukat vesztik a Magyar Szabadalmi Hivatal elnökének alábbi elnöki utasításai:
a) az intézményi teljesítmény mérésére alkalmas egyes mutatók alkalmazásáról szóló 9/2004. utasítás,
b) a Magyar Szabadalmi Hivatal térítéses szolgáltatásairól szóló 7/2006. utasítás,
c) a közbeszerzésekről szóló 4/2007. utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
98/2019. (IV. 30.) Korm. rendelete a rendkívüli öntözési célú vízhasználatról.
A Kormány a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (7) bekezdés s) pontjában,
a 2. alcím tekintetében a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (7) bekezdés z) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet módosítása
1. § A vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet 5.  §-a a  következő
(14)–(14f ) bekezdéssel egészül ki:
„(14) A  Vgtv. 15/C.  § (9)  bekezdésében meghatározott tartósan vízhiányos időszakban a  vízhasználó bejelentése
alapján, vízjogi engedély nélkül, egy alkalommal, rendkívüli öntözési célú vízhasználat lehetséges. Rendkívüli
öntözési célú vízhasználatnak minősül a  tartósan vízhiányos időszakban, közvetlenül felszíni vízből, ideiglenes
szivattyúállással, legfeljebb 120 mm/hektár (1200 m³/hektár) vízmennyiség 100 hektár nagyságot meg nem haladó
területre öntözési célból, legfeljebb megszakítás nélkül egy hónap időtartamig történő kijuttatása.
(14a) A  rendkívüli öntözési célú vízhasználatot a  területileg illetékes vízügyi hatósághoz írásban kell bejelenteni.
A bejelentéshez a vízkivétellel érintett felszíni víz kezelőjének hozzájárulását csatolni kell. A bejelentés tartalmazza
a) a  vízhasználó családi és utónevét, lakóhelyének, tartózkodási és értesítési helyének címét, ha a  vízhasználó
gazdálkodó szervezet, annak nevét, székhelyét, telephelyét, fióktelepét, képviselőjének nevét, cégjegyzékszámát
vagy egyéb nyilvántartási számát;
b) a  vízkivétel helyét [helyrajzi szám, Egységes Országos Vetületi Rendszer (EOV) koordináta vagy szelvényszám
megadásával];
c) a vízkivétel módjának meghatározását, továbbá a vízmérés módját;
d) a vízkivétel időtartamát, kezdő és befejező időpontját;
e) a kivenni tervezett víz mennyiségét (m³/nap és m³/hónap megadásával);
f ) a vízkivételi szivattyú kapacitását (teljesítmény szerint) és az üzemnapló vezetésének helyét;
g) az öntözött terület nagyságát (hektárban megadva).
(14b) A vízkivétellel érintett felszíni víz kezelője a hozzájárulását akkor adja meg, ha a vízkivétel nem veszélyezteti
a  vízkivétellel érintett felszíni víz ökoszisztémáját és a  Vgtv. szerinti vízgazdálkodási érdekeket, továbbá
a hozzájárulásában megállapíthatja a vízkivétel feltételeit.
(14c) A rendkívüli öntözési célú vízhasználat bejelentéséhez szakhatósági állásfoglalást nem kell csatolni. A vízügyi
hatóság a  bejelentés tartalmáról a  növény- és talajvédelmi, valamint a  környezetvédelmi és természetvédelmi
hatóságot a bejelentés kézhezvételét követő nyolc napon belül tájékoztatja.
(14d) A  rendkívüli öntözési célú vízhasználat bejelentését követően a  vízhasználat azonnal megkezdhető.
A rendkívüli öntözési célú vízhasználat bejelentés szerinti gyakorlását a vízügyi hatóság a vízhasználat időtartama
alatt a  helyszínen ellenőrizheti. A  kezelői hozzájárulás hiányában folytatott vagy a  hozzájárulásban foglaltaktól,
valamint a  bejelentéstől eltérő vízkivételre utaló adat esetén a  vízügyi hatóság soron kívül ellenőrzést tart, és
a vízkivételt megtiltja.
(14e) Ha ugyanazon mezőgazdasági területet a  vízhasználó a  rendkívüli öntözési célú vízhasználat időtartamát
követően is öntözni tervezi, a  további öntözéshez egynyári öntözésre szóló vízjogi üzemeltetési engedély vagy
öntözési célú vízkivételre jogosító vízjogi üzemeltetési engedély szükséges.
(14f ) A  rendkívüli öntözési célú vízhasználat során kivett vízmennyiséget az  5/F.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerint
a vízhasználó a vízkészletjárulék adatszolgáltatásban feltünteti.”
2. A mezőgazdasági vízszolgáltatás díjképzési rendjéről szóló 115/2014. (IV. 3.) Korm. rendelet
módosítása
2. § A mezőgazdasági vízszolgáltatás díjképzési rendjéről szóló 115/2014. (IV. 3.) Korm. rendelet a következő 8/B. §-sal
egészül ki:
„8/B. § A rendkívüli öntözési célú vízhasználat esetében a mezőgazdasági vízszolgáltatási díjat a vízhasználó a 8. §
szerint viseli azzal, hogy az alapdíj számítása során a mezőgazdasági vízhasználó vízjogi üzemeltetési engedélyében
lekötött éves vízmennyiség alatt a rendkívüli öntözési célú vízhasználat vízhasználó általi bejelentésében megjelölt,
a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet 5. § (14a) bekezdés e) pontja
szerint kivenni tervezett víz mennyiségét kell érteni.”
3. Záró rendelkezés 3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1289/2017. (VI. 2.) Korm. határozata az EFOP-3.6.2-16 azonosító jelű („Tematikus kutatási hálózati együttműködések” című) felhívásra benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt, az  EFOP-3.6.2-16 azonosító jelű, „Tematikus kutatási hálózati
együttműködések” című felhívásra benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok
(a továbbiakban: projektjavaslatok) támogatásával,
2. egyetért a projektjavaslatok támogatási szerződéseinek megkötésével.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2015. (I. 29.) Korm. rendelete a Tokaj Kereskedőház Zrt. telephelyeinek fejlesztésével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d), e) és f ) pontjában,
az 1. § (4) bekezdése és a 2. melléklet tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 3. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 16. pontjában,
a 4.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés
16.2. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Tokaj Kereskedőház Zrt. telephelyeinek
a) Tolcsva község közigazgatási területén lévő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 142/1, 146, 148, 149 és 151
helyrajzi számú területen,
b) Szegi község közigazgatási területén lévő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 031/36 és 031/108 helyrajzi
számú területen, valamint
c) Szegilong község közigazgatási területén lévő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 037, 038, 039/1, 039/21,
039/22 és 039/23 helyrajzi számú területen
megvalósításra kerülő fejlesztésére irányuló beruházásokkal (a továbbiakban együtt: Beruházások) függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek a  Beruházások megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek, abban
az esetben is, ha azok az (1) bekezdésben meghatározott ingatlanon kívül más ingatlant is érintenek.
(3) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott eljárásfajtára vonatkozó jogszabály az  adott
eljárásban szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben eljáró szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(5) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat
jelöli ki.
2. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(5) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
3. § Az 1.  § (1)  bekezdésében megjelölt ingatlanokra vonatkozó településrendezési terv módosítása során az  egyes
tervek, illetve programok környezeti vizsgálatáról szóló 2/2005. (I. 11.) Korm. rendelet 4.  § (4)  bekezdése szerinti
véleményadás határideje legfeljebb nyolc nap.
4. § A Beruházásokkal összefüggésben nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1491/2013. (VII. 29.) Korm. határozata a Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatóság és a Nemzeti Biztonsági Felügyelet, mint szakhatóság kialakításához szükséges személyi és tárgyi feltételek biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyen javaslatot – lehetőség szerint az államháztartásról szóló
2011.  évi CXCV.  törvény 33. §-ában foglaltakra figyelemmel – 54,0 millió forint erejéig a Nemzeti Elektronikus
Információbiztonsági Hatóság felállításához és 2013. évi működéséhez, valamint 100,0 millió forint erejéig a Nemzeti
Biztonsági Felügyelet szakhatósági feladatai ellátásával kapcsolatos eszközfejlesztés finanszírozásához szükséges
források biztosítására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: 2013. július 31. 2. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy készítsen előterjesztést a Kormány számára a
Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi
költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat módosítása
tárgyában annak érdekében, hogy a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium engedélyezett létszáma megemelésre
kerüljön a Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatóság részére biztosított 15 fővel.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök