text:
1559/2019. (IX. 30.) Korm. határozata az Új Nemzedék Központ Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság állami tulajdonú üzletrészének az Erzsébet a Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítvány részére történő ingyenes tulajdonba adásáról.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vagyontv.) 36.  § (2)  bekezdés e)  pontja alapján,
valamint a  Vagyontv. 36.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörében úgy dönt, hogy a  Magyar Államnak az  Új
Nemzedék Központ Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaságban (székhely: 1134 Budapest, Váci út  49.
cg.:  01-09-192608, a  továbbiakban: Társaság) a  Nemzeti Tehetség Központ Nonprofit Kft. kiválását követően
fennálló üzletrésze (a továbbiakban: üzletrész) ingyenesen az  Erzsébet a  Kárpát-medencei Gyermekekért
Alapítvány (a  továbbiakban: Alapítvány) tulajdonába kerüljön az  Erzsébet-programról szóló 2012. évi CIII. törvény
(a továbbiakban: Eptv.) 3.  § (2)  bekezdésében előírt közfeladatok magas szintű megvalósítása érdekében, azzal,
hogy a Társaság esetleges névváltozása nem befolyásolja az üzletrész átadását;
2. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere
bevonásával − a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.)
útján intézkedjen az  üzletrész ingyenes tulajdonba adásáról szóló szerződés (a továbbiakban: szerződés)
előkészítéséről és megkötéséről, azzal, hogy a  szerződés – az  üzletrész átruházásokra vonatkozó szerződésekre
irányadó általános jogszabályi követelményeken túlmenően – tartalmazza azt is, hogy
a) az üzletrészt az Alapítvány az Eptv.-ben foglalt céljainak és feladatainak ellátása érdekében, a szerződésben
megjelölt közfeladatok ellátásának megfelelően köteles hasznosítani a  szerződés megkötésétől számított
15 évig;
b) az Alapítvány vállalja, hogy a  Társaság jogutód nélküli, illetve jogutódlással történő megszüntetéséről,
az  üzletrész vonatkozásában harmadik személy részére bármilyen jog alapításáról, elidegenítéséről
–  a  szerződés hatálybalépését követő 15 éven belül – csak az  MNV Zrt. előzetes, kifejezett jóváhagyását
követően dönthet;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a Társaság szétválásának cégbírósági bejegyzését követő 60 napon belül, a  3.  pont szerinti
jogszabály-módosítással összhangban
 3. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy gondoskodjon az  egyes állami
tulajdonban álló gazdasági társaságok felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét
gyakorló személyek kijelöléséről szóló 1/2018. (VI. 25.) NVTNM rendelet módosításáról az  1.  pontban foglaltakkal
összefüggésben.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Társaság szétválásának cégbírósági bejegyzését követően, a  2.  pont szerinti szerződés
hatálybalépését megelőzően Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1121/2016. (III. 10.) Korm. határozata a „Zrínyi Miklós–Szigetvár 1566” emlékév megrendezésével összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a „Zrínyi Miklós–Szigetvár 1566” emlékéve meghirdetéséről szóló 1834/2015. (XI. 24.) Korm. határozatban
foglaltak végrehajtása érdekében készített „Zrínyi Miklós–Szigetvár 1566” emlékév (a  továbbiakban: emlékév)
programjával;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) az emberi erőforrások miniszterével együttműködve gondoskodjon az  emlékév megrendezésével
összefüggő programok megvalósításához szükséges 474,8 millió forint költségvetési forrás biztosításáról
a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
XX.  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági
társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím, 2. Gazdasági társaságok által ellátott kulturális feladatok
támogatása jogcímcsoport javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
b) a külgazdasági és külügyminiszterrel együttműködve gondoskodjon az  emlékév megrendezésével
összefüggő határon túli programok megvalósításához szükséges 22,0 millió forint költségvetési forrás
biztosításáról a  Kvtv. XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek Igazgatása cím
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
3. egyetért a  szigetvári vár, mint az  emlékév hivatalos helyszíne fejlesztéséhez szükséges költségvetési forrás
biztosításával és ennek érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető
miniszterrel együttműködve gondoskodjon az  emlékév megrendezésével összefüggő beruházási feladatok
megvalósításához szükséges 580,0 millió forint költségvetési forrás biztosításáról a  Kvtv. XI. Miniszterelnökség
fejezet, 15. Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2013. (II. 20.) OGY határozata Orbán Viktor országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Orbán Viktor országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság
7. B. 21.1574/2012/4. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
153/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok
José Joaquín Chaverri Sievert rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Costa Rica Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez berlini székhellyel. Budapest, 2011. május 5.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1175/2019. (IV. 1.) Korm. határozata a Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar épületének fejlesztéséről.
A Kormány
 1. egyetért a  Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar épületének – az  állami magasépítési
beruházásokról szóló jogszabályokkal összhangban – kormányzati magasépítési beruházásként történő
fejlesztésével (a továbbiakban: fejlesztés);
2. jóváhagyja a  fejlesztés Szegedi Tudományegyetem által megvalósított előkészítési fázisait az előkészített tartalom
szerint;
3. egyetért azzal, hogy a fejlesztés megvalósítója a Beruházási Ügynökség legyen;
 4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 3. Kiemelt kormányzati magasépítési beruházásokkal kapcsolatos
kiadások cím, 3. Egyedi magasépítési beruházások alcímet a 2. Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi
Kar épületének fejlesztése jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  pénzügyminisztert és a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  fejlesztés
megvalósításához szükséges költségvetési fedezetet – amelynek a  kivitelezési dokumentáción alapuló becsült
értéke 1 692 000 000 forint – a  Beruházási Ügynökség kezelése alatt álló kiadási előirányzatként biztosítsa,
a fejlesztésre már rendelkezésre álló fedezet bevonásával, a beruházási kiadások felmerülésének ütemében.
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
146/2011. (VII. 26.) KE határozata kitüntetés viselésének engedélyezéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján engedélyezem Nicolas Sarkozy, a Francia Köztársaság elnöke által Dr. Kovács Péter úr részére adományozott
„Francia Köztársasági Érdemrend Lovagi fokozata” kitüntetés viselését. Budapest, 2011. május 26.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
34/2006. (XI. 23.) GKM utasítása az Útgazdálkodási és Koordinációs Igazgatóság átszervezésének elrendeléséről.
1. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény 30. § (1) bekezdésének b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem.
Az utasítást az érintettek közvetlenül megkapták, valamint a Gazdasági
és Közlekedési Minisztérium honlapján olvasható.
2. § 2007–2013 közötti programozási időszakra az Új Magyarország Fejlesztési Terv végrehajtása során, továbbá a
folyamatban lévő Kohéziós Alap, Strukturális Alapok, illetve a Phare, TEN-T Támogatás, Schengen Alap, Átmeneti Támogatás tekintetében a közlekedésfejlesztéssel
összefüggő közreműködő szervezeti feladatokat 2007. január 1-jétől az Útgazdálkodási és Koordinációs Igazgatóság (továbbiakban: UKIG) látja el.
3. § A 2. §-ban meghatározott tevékenységek végzésére vonatkozó többletfeladatok ellátásához az UKIG szükséges
átszervezését elrendelem.
4. § Az UKIG a feladat folyamatos elláthatósága érdekében
tegye meg a szükséges munkajogi intézkedéseket azzal,
hogy a feladatnövekedés ellenére jelenlegi engedélyezett
létszámát nem lépheti át, ezért az átszervezés során feleslegessé váló munkakörök megszüntetését is elrendelem.
5. § Az átszervezés végrehajtásához szükséges munkáltatói
intézkedéseket a jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg meg kell kezdeni, és azokat a közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó jogszabályi előírások alapján kell végrehajtani.
6. § Ez az utasítás 2006. november 24-én lép hatályba.
Dr. Garamhegyi Ábel s. k.,
gazdasági és közlekedési minisztériumi államtitkár


text:
360/2014. (XII. 30.) Korm. rendelete a 2015. évre vonatkozó, a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló törvény szerinti minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj mértékéről.
A Kormány
a személy- és vagyonvédelmi, valamint a  magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény 76.  §
b) pontjában,
a 2. § és az 1. melléklet tekintetében a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló
2005. évi CXXXIII. törvény 76. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva következőket rendeli el:
1. § A 2015. évre vonatkozó, a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló
törvény szerinti minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj (a  továbbiakban: minimális vagyonvédelmi
szolgáltatási rezsióradíj) általános forgalmi adó nélküli legkisebb mértéke 1929 forint/óra.
2. § A minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj egyes elemeire vonatkozó tételes értékeket az  1.  melléklet
tartalmazza.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hatvanadik napon lép hatályba.
4. § (1) A  vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj megállapítására vonatkozó eljárási szabályokról szóló 162/2014. (VII. 8.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. r.) 3. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha az élet és vagyonbiztonság védelméért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) egyetért a  javaslatban
foglaltakkal, a  miniszter a  tárgyévre vonatkozó, a  személy- és vagyonvédelmi, valamint a  magánnyomozói
tevékenység szabályairól szóló törvény szerinti minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj mértékét
megállapító kormányrendelet (a továbbiakban: kormányrendelet) előkészítése során figyelembe veszi a javaslatban
foglaltakat, további egyeztetéseket nem kezdeményez.”
(2) A Korm. r. 5. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„5.  § (1) A  miniszter legkésőbb minden év április 1-jéig lezárja a  Kamarával és a  MBÁPB-vel, az  adott évre
megállapított rezsióradíj mértékére vonatkozó egyeztetési eljárást. Az  egyeztetési eljárás lezárását követően
a Kormány elé terjeszti a kormányrendelet tervezetét.
(2) Ha a Kormány nem ért egyet a javaslatban foglaltakkal, a Kormány felhívhatja a minisztert, hogy egyeztetéseket
folytasson a Kamarával és MBÁPB-val.”
(3) A  Korm. r. 4.  § (1)  bekezdésében az „úgy a  tárgyévre vonatkozó rezsióradíjat megállapító rendelet” szövegrész
helyébe az „a kormányrendelet” szöveg lép.
(4) Hatályát veszti a Korm. r. 7. §-a.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
54/2014. (III. 3.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között az Indonéz Köztársaság részére Magyarország által nyújtandó kedvezményes hitel általános feltételeiről, eljárási rendjéről, intézményi hátteréről és pénzügyi kereteiről szóló keretmegállapodás szövegének kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között
az  Indonéz Köztársaság részére Magyarország által nyújtandó kedvezményes hitel általános feltételeiről, eljárási
rendjéről, intézményi hátteréről és pénzügyi kereteiről szóló keretmegállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és magyar nyelvű hivatalos fordítása a következő:
KERETMEGÁLLAPODÁS
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS AZ INDONÉZ KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT AZ INDONÉZ
KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRE MAGYARORSZÁG ÁLTAL NYÚJTANDÓ KEDVEZMÉNYES HITEL ÁLTALÁNOS
FELTÉTELEIRŐL, ELJÁRÁSI RENDJÉRŐL, INTÉZMÉNYI HÁTTERÉRŐL ÉS PÉNZÜGYI KERETEIRŐL
1. cikk
Meghatározások
Jelen Megállapodás alkalmazásában:
1. kedvezményes hitel: olyan kamattámogatás és biztosítás útján állami támogatásban részesülő,
Magyarországról származó áruk és/vagy szolgáltatások beszerzéséhez kötött exporthitel, amelyben
a kedvezmény mértéke legalább 35%;
2. vegyes hitelek: olyan pénzügyi csomag, amely egyaránt tartalmaz kedvezményes hitelt és adományokat.
Az  OECD szabályok értelmében a  csomag összesített kedvezményeinek mértéke a  kamattámogatás és
a legfeljebb a kockázati felár összegével megegyező adományelem alapján kerül kiszámításra;
3. kedvezményezettség mértéke: a hitel névértéke és a hitelfelvevő által a jövőbeni adósságszolgálat diszkontált
jelenértéke közötti különbség, a kedvezményes hitel névértékének százalékában kifejezve;
4. adományelem: a kedvezményes hitel névleges tőkeértékének a hitelfelvevő által vissza nem térítendő része;
5. OECD Megállapodás: a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló OECD megállapodás szerződéskötéskor
hatályos változata. 2. cikk
Általános célkitűzések 1.) A  Magyarország és az  Indonéz Köztársaság közötti együttműködés erősítése érdekében Magyarország Kormánya
vissza nem térítendő hivatalos támogatás nyújtását ajánlja fel egyrészt kamattámogatás, másrészt adományelem
formájában a  kedvezményes hitel program keretében, amelynek részeként az  Indonéz Köztársaság kiemelt
programjainak a finanszírozása kapcsán magyar termékek szállítására és kapcsolódó szolgáltatások nyújtására kerül
sor a hatályos indonéz szabályozás szerint.
2.) Az  Indonéz Köztársaság Kormánya elfogadja a  kedvezményes hitelkeretet, és – saját jogrendszerével, illetve
az  ország nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban – támogatja a  jelen kedvezményes hitel program
megvalósítását, továbbá a  jelen Megállapodásnak a  Pénzügyminisztérium és a  Nemzeti Fejlesztési és Tervezési
Minisztérium / Nemzeti Fejlesztési és Tervezési Ügynökség (Bappenas) által történő aláírásával garanciát vállal
a felhasznált hitelkeret és annak járulékos költségei visszafizetésére.
3. cikk
Pénzügyi keretek 1.) A  kölcsönösen elfogadott projektek finanszírozására 50.000.000 USD összegű indikatív keretösszeg kerül
rendelkezésre bocsátásra a  jelen Megállapodás aláírásától számított két éven belül. Konkrét kötelezettségvállalás
a Magyar Export Import Bank Zrt.-vel (a továbbiakban: Eximbank) aláírt egyes hitelszerződések alapján keletkezik.
2.) A  kedvezményes hitelkeret alapján folyósított hitelek futamideje 19,5 év, mely maximum 2 év türelmi időt foglal
magába. A folyósítási időszak maximum 4 év.
3.) A hitel törlesztésének kezdőnapja és a  folyósítási időszak az egyedi hitelszerződésben kerül meghatározásra jelen
Megállapodással összhangban.
4.) A  kamatláb 0,05%, amely megfelelő a  minimum 35% kedvezményezettségi szinthez, és az  egyes
hitelszerződésekben kerül rögzítésre, és a hitel teljes futamideje alatt változatlan.
4. cikk
A kedvezményes hitelkeret felhasználása 1.) A  kedvezményes hitelkeret olyan projektek finanszírozására használható fel, amelyekkel szemben az  OECD
Megállapodás aláírói nem emeltek kifogást, illetve amelyeket a konzultációs eljárás során elfogadtak.
2.) A  Felek kölcsönös megegyezésével kiválasztott projektek megvalósítása magyar termékek és kapcsolódó
szolgáltatások Magyarországon bejegyzett gazdasági társaságok részvételével történő exportját jelenti. Nem
magyar származású árucikkekre, illetve szolgáltatásokra akkor nyújtható finanszírozás a  kedvezményes hitelkeret
terhére, ha a  Magyarországon bejegyzett gazdasági társaságok exportjának legalább 50 százaléka magyar
eredetűnek minősül. A  kedvezményes hitelkeret jelen Megállapodás mellékletében szereplő közösen kiválasztott
projektek megvalósítására használható fel.
3.) Az  Indonéz Köztársaság Kormánya, illetve a  kiválasztott projektek lebonyolításával általa megbízott ügynökség
jogosult kiválasztani a  Magyarországon bejegyzett gazdasági társaságokat (a továbbiakban: exportőrök) saját
belső szabályozásával, valamint a  hivatalos fejlesztési támogatásokra (ODA) vonatkozó Jó Beszerzési Gyakorlattal
összhangban, és ezzel kapcsolatos döntéséről Magyarország Nemzetgazdasági Minisztériumát tájékoztatja.
5. cikk
Befogadási eljárás 1.) Az Indonéz Fél kijelöli a végrehajtó ügynökséget, mely megvitatja a magyar féllel a projektmegvalósítási folyamatot,
amely szakértői szinten kerül rögzítésre.
2.) Jelen Megállapodás alapján a  hitelkeretből finanszírozandó projektek befogadásához a  Szerződő Felek az  alábbi
eljárást követik:
1. Az exportőr és a vevő/importőr elkészíti a projekt megvalósításához szükséges exportszerződést.
2. Az Indonéz Fél jóváhagyja az elkészített exportszerződést, és erről írásos értesítést küld a Magyar Félnek.
3. A Magyar Fél írásban megerősíti az Indonéz Fél által jóváhagyott exportszerződést.
6. cikk
A kedvezményes hitelek folyósítása 1.) A  Szerződő Felek által jóváhagyott projektek finanszírozására nyújtott kedvezményes hitelek részletes feltételeit
az  Indonéz Köztársaság Kormányának képviseletében eljáró indonéz Pénzügyminisztérium (mint hitelfelvevő) és
az Eximbank (mint hitelező) között létrejött egyedi hitelszerződésekben kell szabályozni.
2.) Az  Eximbank saját forrása terhére a  kedvezményes hitel névértékének összegéig kedvezményes hiteleket nyújt
az  Indonéz Köztársaság Pénzügyminisztériumának a  jóváhagyott projektek megvalósítására. A  finanszírozás
mértéke a jóváhagyott projektek értékének 100 százaléka, valamint az adományelem értéke.
3.) Az  Eximbank és a  Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. (MEHIB) a  nemzetközi kötelezettségek szerint előzetesen
bejelenti az egyedi projekthez kapcsolódó hitel nyújtásának szándékát. A jóváhagyási folyamat sikeres lezárása után
az Eximbank tájékoztatja az importőrt/vásárlót és az exportőrt, valamint a Szerződő Feleket.
7. cikk
Adók és költségek 1.) A Szerződő Felek kötelesek megfizetni a  jelen Megállapodás végrehajtásával összefüggésben a saját országukban
felmerülő adókat, illetékeket és egyéb közterheket. Ezek a  költségek az  egyes kedvezményes hitelekből nem
fizethetők ki.
2.) Az egyedi hitelszerződések kapcsán saját országukban felmerülő költségeket a hitelszerződést aláíró felek kötelesek
megfizetni, az ilyen jellegű költségek nem finanszírozhatóak a kedvezményes hitelek terhére.
3.) A hiteltörlesztés és a kamatfizetés által érintett összegek nem csökkenthetők az  Indonéz Köztársaság által kivetett
adókkal vagy más fizetési kötelezettségvállalások összegével.
4.) Az Indonéz Fél vonatkozásában az adómentesség és kedvezmény a hatályos adójogszabályok szerint történik.
8. cikk
Jogviták rendezése
A Szerződő Felek a jelen Megállapodással kapcsolatos minden vitás kérdést közvetlen tárgyalások útján rendezik.
9. cikk
Irányadó jog
Az egyedi hitelszerződésekre Magyarország jogszabályai az irányadóak.
10. cikk
Záró rendelkezések 1.) A jelen Megállapodás a  két ország hatályba lépéshez szükséges jogi előírásainak teljesüléséről szóló későbbi
értesítést követő 30. napon lép hatályba, és a  jelen Megállapodás hatályba lépésétől számított két évig marad
hatályban.
2.) Jelen Megállapodás rendelkezései a  Megállapodás megszűnését követően is érvényesek a  jelen Megállapodás
értelmében megkötött egyedi hitelszerződések alapján jóváhagyott és finanszírozott projektekre.
3.) Jelen Megállapodást bármelyik Szerződő Fél előzetes kölcsönös egyeztetés alapján diplomáciai úton írásban
felmondhatja. Ebben az esetben a Megállapodás a felmondásról szóló értesítésnek a másik Szerződő Fél által történt
kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon hatályát veszti.
4.) A Szerződő Felek jogosultak a  jelen Megállapodást közös akarattal, kölcsönös megegyezéssel diplomáciai
jegyzékváltás útján módosítani vagy kiegészíteni. Az  ilyen módosítások és kiegészítések a  jelen cikk 1)  pontjában
meghatározottak szerint válnak hatályossá.
5.) Jelen Megállapodás nem befolyásolhatja Magyarország Európai Uniós tagságából fakadó kötelezettségeit.
Következésképpen jelen Megállapodás rendelkezéseire nem lehet úgy hivatkozni, illetve azok nem értelmezhetők
oly módon, mely érvénytelenítené, vagy egyéb módon befolyásolná Magyarország azon kötelezettségeit, melyek
az Európai Unió alapító szerződéseiből erednek.
A fentiek hiteléül alulírottal aláírták ezt a keretmegállapodást.
Aláírásra került Budapest, 2013. év december hónap 12. napján, angol nyelven, két eredeti példányban.
Magyarország Kormánya nevében Az Indonéz Köztársaság Kormánya nevében
 ................................................................ ................................................................
Melléklet: Magyarország és az  Indonéz Köztársaság közötti pénzügyi együttműködési keretprogram alapján megvalósításra
javasolt projektek listája
1. IKK Vízellátási Program és Kis kapacitású víztisztítók vízhiányos területekre
”
4. § (1) Ez  a  rendelet – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  kihirdetését követő napon lép hatályba, és
a  Megállapodás hatályvesztésének a  Megállapodás 10.  cikk 1.  pontjában meghatározott időpontjában hatályát
veszti.
(2) A  2.  § és a  3.  § a  Megállapodás hatálybalépésének a  Megállapodás 10.  cikk 1.  pontjában meghatározott
időpontjában lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját, valamint a Megállapodás, illetve e rendelet
hatályvesztésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a  Magyar
Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E  rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  külgazdaságért és a  Kárpát-medencei Gazdasági Övezet
gazdaságfejlesztéséért felelős miniszter gondoskodik.
5. § Hatályát veszti a Magyar Köztársaság Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között az Indonéz Köztársaság
részére Magyarország által nyújtandó kötött segélyhitel általános feltételeiről, eljárási rendjéről, intézményi
hátteréről és pénzügyi kereteiről szóló keretmegállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról
és kihirdetéséről szóló 233/2009. (X. 20.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
179/2018. (IV. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.
évi CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Őri Zsófiát
a 2018. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
86/2012. (XII. 7.) OGY határozata a Felvidékről kitelepítettek emléknapjáról.
1. Az Országgyűlés április 12-ét, a magyar lakosság Felvidékről való kitelepítésének kezdőnapját országgyűlési
emléknappá nyilvánítja.
2. Az Országgyűlés
– szükségesnek tartja méltóképpen megemlékezni a Benes-dekrétumok következtében a Csehszlovák
Köztársaságból kizárt, Magyarországra telepített mintegy százezres magyarságról;
– tisztelettel adózik azon családoknak, akik állampolgárságuktól, közösségüktől, vagyonuktól megfosztva,
szülőföldjükről elűzve kemény akarással otthont teremtettek maguknak;
– támogatja olyan megemlékezések szervezését, oktatási anyagok készítését, amelyek a Felvidékről való
kitelepítéssel kapcsolatosak.
3. Az Országgyűlés kifejezi nagyrabecsülését mindazoknak, akiket az adott időszakban csehországi kényszermunkára
deportáltak, és ebben a szenvedésekkel teli helyzetben is igyekeztek megőrizni magyarságukat.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
7/2003. (III. 13.) PM rendelete a Rendkívüli beruházási támogatás előirányzat felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
124. §-a (4) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény 43. §-ának (2) bekezdésében a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 17. cím, 1. alcím,
13. jogcímcsoport terhére fejezetek közötti évközi átcsoportosítás rendjére a következőket rendelem el:
I. Az előirányzat rendeltetése 1. § (1) A Rendkívüli beruházási támogatás (a továbbiakban: előirányzat) beruházási tartalék célokat szolgál. Ennek megfelelően előre nem tervezhető, váratlan események, illetve helyzetek miatt bekövetkező beruházási finanszírozási nehézségek esetében a halaszthatatlanul
szükséges források biztosítására használható fel.
(2) Elsősorban folyamatban lévő beruházások esetében
biztosítható forrás az előirányzat terhére. Új beruházások
esetében csak abban az esetben biztosítható forrás az előirányzat terhére, ha halaszthatatlanul sürgős az adott beruházás megkezdése.
(3) Előre nem tervezhető, váratlan eseményeknek, illetve
helyzeteknek
— életveszély elhárítás,
— állampolgárok szélesebb körét érintő, főként állami
feladatkörbe tartozó, más módon nem megoldható feladatok,
— kulturális, sport, szociális, hitéleti vagyon megőrzé
se, fejlesztése,
— épített és természetes környezeti kárelhárítás, kár
mentesítés
tekinthető különösképpen. II. Pályázók 2. § (1) Az előirányzatból átcsoportosítást a központi költségvetési fejezetek felügyeletét ellátó szervek vezetői kezdeményezhetnek a pénzügyminiszternél. A kezdeményezésnek tartalmaznia kell a támogatást alátámasztó szakmai
javaslatot is.
(2) Központi költségvetésen kívüli szervezetek köréből
az állami feladatokat is ellátó intézmények, szervezetek a
feladat szerint illetékes tárcához, illetve közvetlenül a
pénzügyminiszterhez benyújtott pályázattal kezdeményezhetnek átcsoportosítást.
III. Döntés-előkészítés 3. § (1) A beérkezett fejezeti kezdeményezésekről és pályázatokról a bírálóbizottság nyilvántartást vezet. A nyilvántartásba vételről a pályázatok beérkezésétől számított
30 napon belül a bírálóbizottság tájékoztatja a pályázókat.
(2) A pénzügyminiszterhez közvetlenül érkezett pályázatok esetében a bírálóbizottságnak ki kell kérnie a feladat
szerint illetékes tárca szakmai álláspontját.
(3) A feladat szerint illetékes tárca szakmai álláspontjának kialakításakor az alábbiakat szükséges megvizsgálni:
— a Kormány, illetve ágazati szakmai programokkal
összhangban van-e a kérelemben megjelölt beruházás,
— az ágazati szakmai programokon belül milyen prioritást képvisel a kérelemben megjelölt beruházás,
— fejezeten belüli átcsoportosítás útján van-e lehetőség a kérelemben megjelölt beruházás finanszírozására.
(4) A feladat szerint illetékes tárca támogató szakmai
javaslata nélkül a pályázatot el kell utasítani.
4. § (1) A feladat szerint illetékes tárca szakmai javaslata
alapján a bírálóbizottság tesz javaslatot a beruházások támogatására.
(2) A bírálóbizottság tagjait a pénzügyminiszter a rendelet hatálybalépését követő 15 napon belül jelöli ki.
(3) A bírálóbizottság javaslatait félévente legalább egy
alkalommal, rendkívül sürgős esetekben a fejezeti kezdeményezés, pályázat beérkezését követően azonnal terjeszti
javaslatait a pénzügyminiszter elé.
(4) A rendelkezésre álló éves előirányzat 60%-a terhére
tehető javaslat az első félévben.
(5) A bírálóbizottság mellett a titkársági feladatokat a
Pénzügyminisztérium Költségvetési és Pénzügypolitikai
Főcsoportja látja el.
IV. Döntés 5. § A bírálóbizottság javaslatai alapján a pénzügyminiszter
egyedi döntést hoz a támogatás konkrét összegéről.
A pénzügyminiszter távolléte esetében a politikai államtitkár jogosult a döntéshozatalra. A döntésről a feladat szerint illetékes tárca minisztere tájékoztatást kap.
V. Átcsoportosítás végrehajtása 6. § (1) A kérelem megítéléséhez adott szakmai javaslatban
a feladat szerint illetékes tárca javaslatot tesz az átcsoportosításra is.
(2) A pénzügyminiszteri döntést tartalmazó levéllel egyidejűleg az átcsoportosításról a kincstári rendszer működésével kapcsolatos pénzügyi szolgáltatások teljesítésének
rendjéről szóló 36/1999. (XII. 27.) PM rendeletben meghatározott adatlappal (a mellékletben bemutatott
EG—03F adatlap) a Költségvetési és Pénzügypolitikai
Főcsoport gondoskodik.
7. § (1) Az átcsoportosításra került támogatás felhasználása
a feladat szerint illetékes tárca szakmai felügyeletével történik.
(2) A miniszteri döntést követő 5 munkanapon belül a
pályázót a bírálóbizottság tájékoztatja a döntés tartalmáról
és a rendelkezésre bocsátás szabályairól a melléklet szerinti tájékoztató alapján.
VI. Záró rendelkezések 8. § Az átcsoportosításkor és a felhasználás során az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és az állam
háztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.)
Korm. rendelet szabályai szerint kell eljárni.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Dr. László Csaba s. k.,
pénzügyminiszter


text:
43/2008. (HK 10.) HM utasítása a honvédelmi miniszter által alapított, kizárólagos vagy többségi állami tulajdonú gazdasági-, illetve közhasznú társaságoknál keletkező és részükre átadott minősített adatokkal kapcsolatos jogkörök gyakorlásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja,
az államtitokról és a szolgálati titokról szóló 1995. évi
LXV. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 6. §-ának (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 79/1995.
(VI. 30.) Korm. rendelet, valamint a honvédelmi vonatkozású szolgálati titokról szóló 11/1995. (XI. 14.) HM rendelet rendelkezéseire az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a kizárólagos, vagy többségi állami
tulajdonban lévő gazdasági- és közhasznú társaságoknál (a
továbbiakban együtt: társaságok) keletkező, valamint részükre átadott, állam- és szolgálati titokkörbe tartozó, a
honvédelmi szervek feladataihoz és tevékenységi köreivel
összefüggő eszközök gyártásával, javításával, fejlesztésével, a felesleges haditechnikai eszközök megsemmisítésével, egyes tűzszerészeti feladatok ellátásával, a logisztikai
támogatással, biztonságtechnikai szolgáltatással, az ingatlanok üzemeltetésével, fenntartásával, őrzés-védelmével,
továbbá építőipari kivitelezéssel, az ország-védelmi, kiképzési, valamint a hadszíntér-előkészítés érdekében végrehajtandó feladatok biztosításául szolgáló erdőterületek
és művelés alól kivett területek fenntartásával, kezelésével, a térképészeti- és nyomdai feladatokkal, a kommunikációs és médiatevékenységekkel, valamint a kulturális,
üdültetési, rekreációs, konferencia- és rendezvényszervezési feladatokkal kapcsolatos adatokra terjed ki.
2. § A társaságoknál keletkező, az állam- és szolgálati titokkörbe tartozó adatokat az adatok tartalmával kapcsolatos
szakterület felügyeletéért felelős – a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatban meghatározott – HM szerv vezetője (távollétében szervezetszerű helyettese), illetve a tematikus térképek adatai tekintetében a
Magyar Honvédség Geoinformációs Szolgálat vezetője
(távollétében szervezetszerű helyettese) jogosult minősíteni.
3. § (1) Az adatok védelmét a vonatkozó jogszabályok és a
Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség titokvédelmi és ügyviteli szabályzata (a továbbiakban: TÜSZ)
előírásai szerint a keletkezéstől biztosítani kell.
(2) A társaságoknál keletkezett minősített adatot tartalmazó adathordozó készítésekor a minősítés kezdeményezőjének hatáskörében az ügy érdemi ügyintézője jár el.
Abban az esetben, ha az ügyintéző minősített adatot tartalmazó adathordozót (tervezetet) készít köteles
a) az indoklást tartalmazó minősítési javaslatot feltüntetni az adathordozón,
b) a minősítésre javasolt adathordozót annak elkészítésekor köteles a TÜSZ szabályai szerint nyilvántartásba
venni,
c) a minősítésre javasolt adathordozót a minősítési javaslattal együtt soron kívül felterjeszteni vezetője útján – ennek
hiányában közvetlenül – a minősítésre jogosulthoz,
d) a minősítési javaslat elkészítésével egy időben kezdeményezni a különleges kezelési utasítások („Sajátkezű
felbontásra!”, „Nem másolható!”, „Kivonat nem készíthető!”, „Elolvasás után visszaküldendő!”, „Zárt borítékban
tárolandó!”, „Különösen fontos!” „Rejtjelző szervek sk.
felbontásra!”, „Rejtjelző sk. felbontásra!”) alkalmazását
is, ha ennek feltételei fennállnak.
(3) A minősítésre javasolt adatot a minősítő döntéséig,
de legfeljebb 30 napig a javasolt minősítéssel kapcsolatos
szabályok szerint kell kezelni. E határidő egy alkalommal
legfeljebb 30 nappal meghosszabbítható. A hosszabbítás
tényét, indokát a minősítésre jogosult vezető az iratra rávezeti és arról a minősítésre javaslatot tevőt haladéktalanul
tájékoztatja.
(4) Ha a határidő lejártáig a minősítésre nem kerül sor,
azt követően az adathordozót a nyílt iratkezelés szabályai
szerint kell kezelni.
(5) Nem kell az adat minősítését kezdeményezni abban
az esetben, ha az újonnan készített adathordozó csak más
által minősített adatot tartalmaz. Ebben az esetben az új
adathordozón a felhasznált adathordozó minősítési záradékát kell feltüntetni, azzal azonos formában és tartalommal megismételni. Fel kell tüntetni, továbbá a minősítési
záradék megismétlésének alapjául szolgáló adathordozó
nyilvántartási számát is. Az adathordozón belül pedig
– amennyiben nem a teljes minősített adatról van szó –
pontosan meg kell jelölni azt a részt, amelyre a megismételt minősítési záradék vonatkozik.
(6) Amennyiben az újonnan létrehozott adathordozó a
megismételt minősítési záradék feltüntetésére okot adó
adaton kívül, a Ttv. hatálya alá tartozó más adatot is tartalmaz, a törvényi feltételek fennállása esetén a minősítést
kezdeményezni kell, de a kezdeményezett minősítési záradék mellett a megismételt minősítési záradékot is fel kell
tüntetni. Amennyiben több minősítési záradék feltüntetése
szükséges és erre az adathordozón nincs mód, azokat kísérő iratba kell foglalni.
4. § A társaságok vezetői az átadott minősített adatok tekintetében a Ttv.-ben foglaltak szerint gyakorolják a titokbirtokos szerv vezetőjének feladat- és hatáskörét.
5. § (1) A társaságoknál 2007. szeptember 15-e után keletkezett minősített adatok minősítését a 2. § szerint illetékes
Honvédelmi Minisztérium/Magyar Honvédség szerv vezetője ezen utasítás hatályba lépését követő 30 napon belül
köteles felülvizsgálni és a minősítés indokoltságának megfelelő intézkedéseit haladéktalanul megtenni.
(2) A 2007. szeptember 15-e előtt keletkezett minősített
adatok felülvizsgálatát a Ttv. 10. § (1) bekezdésében rögzítettek szerint kell végrehajtani.
6. § (1) Ez az utasítás 2008. július 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit azonban aláírása napjától alkalmazni kell.
(2) Az utasítás hatályba lépésével egyidejűleg a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség Titokvédelmi
és Ügyviteli szabályzata kiadásáról szóló 11/1996. (HK 7.)
HM utasítás módosításáról szóló 20/2006. (HK 7.) HM
utasítás hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1628/2017. (IX. 11.) Korm. határozata egyes állami tulajdonú épületek felújításának gyorsításával összefüggő intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  KEHOP-5.2.2-16-2016-00003 számú, „A Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság által
üzemeltetett kormányzati épületek energetikai felújítása” elnevezésű projekttel párhuzamosan az  érintett
épületeken az  energiahatékonysági korszerűsítéstől műszakilag el nem választható, hazai költségvetési forrást
igénylő felújítási-korszerűsítési munkák is megvalósuljanak, és felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság útján gondoskodjon az  ehhez szükséges beszerzési és kivitelezési
feladatok végrehajtásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2019. június 30. 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy intézkedjen annak érdekében, hogy a  Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság bérleti szerződést kössön azon minisztériumi szervezetek átmeneti elhelyezésére, amelyek
az  1.  pontban megjelölt projekt, illetve az  ahhoz kapcsolódó felújítási munkák idejére kiürítendő épületekben
működnek;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a) a 2017. évben egyszeri jelleggel 315 millió forint,
b) a 2018. évben egyszeri jelleggel 780 millió forint,
c) a 2019. évben egyszeri jelleggel 2070 millió forint
költségvetési forrás biztosításáról a  központi költségvetés XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet,
5. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében 2017. november 30.
 a b) alpont tekintetében a 2018. évi központi költségvetés végrehajtása során
 a c) alpont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva
a központi költségvetés XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 5. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság cím,
2. Felhalmozási költségvetés előirányzatcsoport kiadási előirányzatai terhére vállalható kötelezettségek mértékét
a 2018–2019. évekre az alábbiak szerint állapítja meg:
a) a 2018. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 1841,5 millió forint,
b) a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 3131,5 millió forint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1577/2012. (XII. 12.) Korm. határozata a 2011. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok felhasználásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében, valamint az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. § (5) bekezdésében biztosított jogkörében
a Diákhitel 2 konstrukció kamattámogatásának biztosítására a 2011. évi kötelezettségvállalással nem terhelt
maradványok további intézkedésig fel nem használható összegéből a Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetnél
18,0 millió forint felhasználását engedélyezi, és az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
283/2010. (XI. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a nemzetgazdasági miniszter előterjesztésére
Bődi Jánosnak, az Integrál Építő Zrt. tulajdonos elnök-vezérigazgatójának
Fajszi Lajosnak, az F-1. GROUP Kft. ügyvezetőjének
Tardos Jánosnak, a Reálsas Tanácsadó Kft. ügyvezető igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. november 18. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
483/2013. (XI. 21.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Amadeu
Paulo Samuel da Conceição rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Mozambiki Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2013. november 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2017. (HK 8.) HVK SZCSF szakutasítása.  a hazai képzésekkel kapcsolatos egyes személyügyi szakfeladatok végrehajtásáról szóló
1360/2015. (HK 1/2016.) HVK SZCSF szakutasítás
módosításáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A hazai képzésekkel kapcsolatos egyes személyügyi szakfeladatok végrehajtásáról szóló 1360/2015.
(HK 1/2016.) HVK SZCSF szakutasítás (a továbbiakban:
Képzési szakutasítás) 7. melléklet 4.1. pont a) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Honvédség teljes mértékben megtéríti]
„a) a tandíjat, melynek összege ……… Ft/tanfolyam és”
2. A Képzési szakutasítás 8. melléklet 4.2. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„4.2. A tandíj összege ……… Ft/tanfolyam.” 3. Hatályát veszti a Képzési szakutasítás 21. pontja.
4. Ez a szakutasítás 2017. július 15-én lép hatályba.
Zsiga Tamás ezredes s. k.,
csoportfőnök


text:
36/2003. (III. 28.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A felsőoktatásról szóló — többször módosított —
1993. évi LXXX. törvény 18. § (1) bekezdése alapján, az
oktatási miniszter előterjesztésére
2003. március 1-jétől 2006. február 28-ig terjedő időtartamra
a Szolnoki Főiskolára dr. Koncz Istvánt, dr. Kulcsár Lászlót,
dr. Rácz Margitot meghívott főiskolai tanárrá kinevezem. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1042/2016. (II. 15.) Korm. határozata az ENSZ Emberi Jogi Tanács Egyetemes Időszakos Felülvizsgálati Eljárása (UPR) keretében a UPR Munkacsoport részére benyújtandó 2. magyar nemzeti jelentés jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  ENSZ Emberi Jogi Tanács Egyetemes Időszakos Felülvizsgálati Eljárása (UPR) keretében
a  UPR Munkacsoport (a  továbbiakban: Munkacsoport) részére benyújtandó 2. magyar nemzeti jelentést és
mellékletét;
2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon az 1. pontban meghatározott dokumentumoknak
a Munkacsoport Titkárságához történő benyújtásáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy a  külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki
a Munkacsoport 25. ülésszakán (2016. május 2–13., Genf) részt vevő magyar delegáció vezetőjét.
Felelős: igazságügyi miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1332/2017. (VI. 9.) Korm. határozata a II. Regionális Digitális Csúcstalálkozó (V4+ Európai Unió jövőjéről szóló miniszterelnöki csúcstalálkozó) magyarországi megrendezésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a  II. Regionális Digitális Csúcstalálkozó (V4+ Európai Unió jövőjéről szóló miniszterelnöki csúcstalálkozó)
című rendezvény 2018. januári, budapesti helyszínű megrendezésével a  magyar V4 elnökség egyik kiemelt
eseményeként;
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak a  magas
szintű rendezvény megszervezésével összefüggő koordinációs és szervezési feladatok ellátásának megkezdéséről
egy erre a célra létesülő tárcaközi munkacsoport keretein belül, melynek vezetőit a két felelős miniszter jelöli ki;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak a kétnapos
rendezvény részletes koncepciójának, költségvetési, finanszírozási tervének, ütemezésének és a  rendezvény
lebonyolítása során követendő munkamegosztásnak a kidolgozásáról, és azt együttesen terjesszék elő a Kormány
döntésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1663/2016. (XI. 18.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2016. szeptemberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján,
tekintettel az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011.
(XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2016. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1369/2011. (XI. 8.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás működési rendjéről
szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján 40,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el
a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím,
4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása jogcímcsoport javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet,
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1929/2013. (XII. 11.) Korm. határozata az Országos Széchenyi Könyvtár gyűjteményei restaurálása költségeinek fedezete érdekében a Miniszterelnökség és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva az  Országos Széchenyi Könyvtár gyűjteményei restaurálása költségeinek fedezetére 30,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 2.  Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
11. Közgyűjtemények cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
60/2011. (VIII. 9.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy dr. Eiselt Györgynek, a Belügyminisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása a kormánytisztviselők jogállásáról
szóló 2010. évi LVIII. törvény 50. § (1) bekezdése alapján történő lemondására tekintettel
– 2011. augusztus 4-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
241/2016. (VII. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Zéman Zoltánt 2016. július 10.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. június 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
71/2009. (IX. 4.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a Nagykereki és Santaul Mare (Nagyszántó) közötti gyorsforgalmi úti kapcsolat határmetszéspontjának megállapításáról szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter és a külügyminiszter elő ter jesz tése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a Nagykereki és Santaul Mare (Nagyszántó)
közötti gyorsforgalmi úti kapcsolat határmetszéspontjának megállapításáról szóló egyezmény (a továb biak ban:
szerződés) létrehozásával;
2. felhatalmazom a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását
köve tően a szerződés végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1917/2013. (XII. 11.) Korm. határozata a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló 2011/85/EU tanácsi irányelv átültetésével összefüggő egyes feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Állami Számvevőszék sarkalatos törvényben meghatározott ellenőrzési feladat
és hatáskörével összehangolva a  Magyar Államkincstár 2015. január 1-jétől törvényben meghatározott
szabályszerűségi pénzügyi ellenőrzést végezzen a helyi önkormányzatok körében;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pontban meghatározott feladat
2.1. szabályozásához szükséges törvény- és kormányrendelet-módosításokat készítse elő és terjessze a Kormány
elé;
2.2. végrehajtásához szükséges költségvetési- és humánerőforrás biztosítása érdekekében szükséges
intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1384/2012. (IX. 20.) Korm. határozata a KEOP-1.3.0/2F/09-2010-0032. számú ivóvízminőség-javító beruházás saját hatáskörben történő megvalósításáról.
A Kormány a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16. §-a és az Európai Unió vagy
más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges
intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet alapján a KEOP-1.3.0/2F/09-2010-0032. számú
ivóvízminőség-javító beruházás (Beregi Ivóvízminőség-javító Önkormányzati Társulás) megvalósításáról saját
hatáskörben gondoskodik. A beruházás a következő településeket érinti: Dombrád, Döge, Fényeslitke, Jánd, Nyírmada, Pusztadobos, Tiszaadony,
Tiszaszalka, Tiszavid, Vásárosnamény. Az érintett helyi önkormányzatok kötelesek a beruházás megvalósításához szükséges, tulajdonukat érintő
intézkedések tűrésére. A Kormány a megvalósítással kapcsolatos feladatok ellátására az Országos Vízügyi Főigazgatóságot jelöli ki.
A Kormány e határozatának bírósági felülvizsgálatát az érintett önkormányzat képviselő-testülete a Fővárosi
Törvényszéknél kérheti. A perben felperesként az önkormányzat képviselő-testülete, alperesként a Kormány vesz
részt. A Kormányt a belügyminiszter képviseli. A keresetlevelet a belügyminiszternél a felülvizsgálni kért határozat közzétételétől számított tizenöt napon belül kell
benyújtani. INDOKOLÁS Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban:
irányelv) 1. melléklete határozza meg azokat a követelményeket, amelyeknek az emberi fogyasztásra szánt víznek meg
kell felelnie. Az irányelv az arzén tekintetében a 10 µg/l, a bór esetében a 1 mg/l, míg a fluorid esetében az 1,5 mg/l határértéknek
való megfelelést írja elő. Magyarországon 2011. november hónapban az Európai Unió Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) részére
megküldött halasztási kérelem és mellékletei alapján 365 település(rész)en ezen elemek paramétereinek valamelyike,
vagy egyszerre többnek a vonatkozásában a mért határérték meghaladják az irányelv szerinti engedélyezhető szintet.
Az érintett települések túlnyomó része indult az ivóvízminőség javítását szolgáló Környezet és Energia Operatív
Program (a továbbiakban: KEOP) által finanszírozott pályázatokon, melynek záró elszámolási határideje 2015. június
30-án jár le. A szükséges uniós források a KEOP keretein belül rendelkezésre állnak, az Ivóvízminőség-javító Program
felgyorsításáról szóló 1224/2011. (VI. 29.) Korm. határozat szerint a saját erőt a Belügyminisztérium által kezelt
EU Önerő Alap támogatásának keretéből 100%-ban pályázhatják az önkormányzatok.
Erre figyelemmel Magyarország átmeneti mentesítési kérelemmel fordult a Bizottsághoz.
A Bizottság 2012. május 30-i keltezésű, a Magyarország által az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló
98/83/EK tanácsi irányelv alapján kért eltérésről szóló C(2012) 3686 határozata alapján Magyarország 2012. december
25-ig átmeneti mentességben részesül, így eddig az időpontig főszabályként az arzén tekintetében a 20 µg/l, a bór
esetében a 3 mg/l, míg a fluorid esetében az 1,7 mg/l határértéknek kell megfelelni. 2012. december 26-tól az irányelv
mellékletében meghatározott szigorúbb követelményeket kell a teljes népesség tekintetében teljesíteni.
A döntésre figyelemmel minden rendelkezésre álló eszközzel fel kell gyorsítani a KEOP pályázati rendszerben
elfogadott beruházások megvalósítását. A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16. §-a alapján ha az Európai Unió vagy más
nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettség kapcsán a határidőben történő teljesítés elmaradásának reális veszélye
fennáll, a Kormány a kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodhat,
melyről határozatot hoz. Az ezzel összefüggő döntéshozatali folyamatot az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt
kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.)
Korm. rendelet szabályozza. A KEOP-1.3.0/2F/09-2010-0032. számú ivóvízminőség-javító beruházás (Beregi Ivóvízminőség-javító Önkormányzati
Társulás) esetében a kivitelezés közbeszerzési anyagainak ex-ante ellenőrzése zajlik, ezért megállapítható, hogy
a projekt 2012. december 25-ig történő befejezése a jelenlegi előrehaladásra figyelemmel nem reális.
Erre figyelemmel a Kormány – a törvényben biztosított lehetőségével élve – a beruházás saját hatáskörben történő
megvalósításáról döntött. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1811/2014. (XII. 19.) Korm. határozata a Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások költségvetési fejezet és a Földművelésügyi Minisztérium költségvetési fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
összesen 1275,0 millió forint 1.  melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi
költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIV. A  Nemzeti Földalappal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. A Nemzeti Földalappal kapcsolatos kiadások cím,
a) 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan vásárlás jogcímcsoport, 1. Termőföld vásárlás jogcím
terhére 1000,0 millió forint
b) 2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím, 3. Egyéb vagyonkezelési kiadások jogcímcsoport terhére
175,0 millió forint
c) 3. A  vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 1. Tanácsadók, értékbecslők és jogi képviselők díja
jogcímcsoport terhére 100,0 millió forint
összegben,
a Kvtv. 1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
d) 6. Mezőgazdasági középfokú szakoktatás intézményei cím javára 575,0 millió forint,
e) 8. Agrárkutató intézetek cím javára 400,0 millió forint,
f ) 10. Génmegőrzési Intézmények cím javára 100,0 millió forint,
g) 14. Nemzeti park igazgatóságok cím javára 200,0 millió forint
összegben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
48/2017. (HK 11.) HVK HDMCSF szakutasítása a Magyar Honvédség atom-, biológiai és vegyivédelmi feladatainak körében a fenyegetettségi szintek és az egyéni védőeszközök védelmi szintjeinek egységesítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a
Magyar Honvédség atom-, biológia és vegyivédelmi feladatainak körében a fenyegetettségi szintek és az egyéni
védőeszközök védelmi szintjeinek egységesítéséről az
alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szer
vezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülése biztosításában közreműködni szíveskedjen.
3. A szakutasítás kiadásának célja az MH atom, biológiai és vegyi (a továbbiakban: ABV) fenyegetettségi szintek
és az egyéni védőeszközök védelmi szintjeinek egységesítése. Ennek biztosítása érdekében:
a) az ABV fenyegetettségi szintek meghatározása tekintetében a VV224/111 számon kiadott, Segédlet a csapatok
ABV fegyverek és események elleni védelmére című főnökségi kiadvány (a továbbiakban: Főnökségi kiadvány)
D mellékletében foglaltak az irányadóak,
b) az egyéni védőeszközök védelmi szintjei vonatkozásában a Főnökségi kiadvány E mellékletében foglaltakat
kell alkalmazni azzal a kiegészítéssel, hogy a gázálarc
viselése az 1–4 védelmi szintek között bármely helyzetben
elrendelhető.
4. A szakutasításban foglaltak bevezetését és alkalmazását a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HDMCSF)
csoportfőnöke a HVK HDMCSF Fegyvernemi Osztály
osztályvezető útján irányítja és felügyeli.
5. A szakutasítás hatálybalépését követően A Magyar
Honvédség Szárazföldi Haderőnemének Harcszabályzata IV. rész (Ált/59), Az Általános Katonai Kiképzés Kézikönyve II. kötet, valamint az ABV védelmi alegységparancsnoki kézikönyv felülvizsgálata, módosítása során
a szakutasítás 3. a) és b) pontjában foglaltakat kell alkalmazni.
6. A szakutasítás egy elektronikus példányát az MH
Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság elérhetővé teszi az MH Központi Doktrinális Adatbázisban.
7. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
Korom Ferenc vezérőrnagy s. k.,
csoportfőnök


text:
71/2006. (XII. 15.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta az alábbi
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Békéscsaba
Megyei Jogú Város Közgyűlésének a 2006. évi költségvetéséről szóló 8/2006. (II. 23.) sz. önkormányzati rendelete
4. § (3) bekezdésének „A 3/c. számú melléklet választókerületenként részletezi a képviselői és peremkerületi alapok
felbontását.” mondata, valamint 3/c. melléklete alkotmányellenes, ezért azokat a jelen határozat közzétételének
napjával megsemmisíti.
Ezt a határozatát az Alkotmánybíróság a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A Békés Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője indítványt nyújtott be az Alkotmánybírósághoz, melyben Békéscsaba Megyei Jogú Város Közgyűlésének a 2003. évi
költségvetéséről szóló 6/2003. (II. 27.) sz. önkormányzati
rendelete (a továbbiakban: Ör1.) 4. § (3) bekezdésének
utolsó mondata, valamint 3/d. melléklete alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
Az indítványozó az önkormányzati rendelet hivatkozott
rendelkezéseinek a megsemmisítését azért kérte az Alkotmánybíróságtól, mivel az „idézett rendelkezés és a 3.d.
melléklet összevetéséből, illetve a Közgyűlés 96/1992.
(III. 19.) közgy. határozatával elfogadott Peremkerületi és
Képviselői Alap kezeléséről szóló szabályzatból [a továbbiakban: Szab.] megállapítható, hogy a képviselői alapból
csak az egyéni választókerületek képviselői részesednek, a
listás képviselők nem.” Az indítványozó hivatkozott az
Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésének a hátrányos megkülönböztetést tiltó rendelkezésére, valamint a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 19. § (1) bekezdésének harmadik mondatára,
mely kimondja: „A települési képviselők jogai és kötelességei azonosak.” Álláspontja szerint „azzal, hogy a fenti
rendelkezés csak az egyéni képviselők számára biztosítja
azt a lehetőséget, hogy választókerületükben segítséget
nyújthassanak a közérdekű, lakossági igényekhez igazodó
kisebb feladatok megvalósításához, megállapítható a mandátum alapján történő megkülönböztetés. [... E] rendelkezés törvénysértő, mivel ellentétes a fent idézett törvényekkel (...). Mindezek alapján azért kérem a már hivatkozott
önkormányzati jogszabályhely megsemmisítését, mert az
Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdése szerint a helyi önkormányzati rendelet nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
Bár Békéscsaba Megyei Jogú Város Közgyűlése a
2003. évi költségvetés végrehajtásáról szóló 18/2004.
(IV. 29.) sz. önkormányzati rendeletével hatályon kívül
helyezte az Ör1.-et, a későbbi költségvetési rendeleteiben
[Békéscsaba Megyei Jogú Város Közgyűlésének a 2004.
évi költségvetéséről szóló 6/2004. (II. 26.) sz. önkormányzati rendelete, a 2005. évi költségvetéséről szóló 4/2005.
(II. 24.) sz. önkormányzati rendelete, valamint a 2006. évi
költségvetéséről szóló 8/2006. (II. 23.) sz. önkormányzati
rendelete (ez utóbbi a továbbiakban: Ör.)] az Ör1. kifogásolt rendelkezéseivel tartalmilag azonos módon szabályozott. Ezért az indítványozó többször módosította indítványát, és az alkotmányellenesség megállapítását az aktuálisan hatályban lévő, az önkormányzat éves költségvetését
megállapító rendelet egyes rendelkezéseinek vonatkozásában kérte. Az Alkotmánybíróság ez alapján jelen eljárásában az Ör. 4. § (3) bekezdésének utolsó mondata, valamint 3/c. melléklete alkotmányellenességét vizsgálta.
II. 1. Az Alkotmány hivatkozott rendelkezései:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. Az Ötv. hivatkozott rendelkezése:
„19. § (1) (...) A települési képviselők jogai és köteles
ségei azonosak. (...)” 3. Az Ör. vizsgált rendelkezése:
„4. § (3) (...) A 3/c. számú melléklet választókerületen
ként részletezi a képviselői és peremkerületi alapok felbontását.”
„3/c. melléklet
Képviselői és peremkerületi alapok felosztása 2006. év
Ezer Ft-ban
Képviselői alap Összeg 1. választókerület 1217
2. választókerület 1157
3. választókerület 1949
4. választókerület 1866
5. választókerület 1527
6. választókerület 1261
7. választókerület 1119
8. választókerület 1287
9. választókerület 1570
10. választókerület 1569
11. választókerület 1735
12. választókerület 1692
13. választókerület 2046
14. választókerület 1890
15. választókerület 782
16. választókerület 591
Összesen: 23 258 Peremkerületi alap Összeg 1. választókerület 225
3. választókerület 360
11. választókerület 321
13. választókerület 378
14. választókerület 349
15. választókerület 145
16. választókerület 109
Összesen: 1 887” 4. A Szab. vizsgálatba bevont rendelkezései:
„A szabályzat célja, hogy a képviselői és a peremkerüle
ti alap kezelésének, felhasználásának pénzügyi szabályozásával segítséget nyújtson a közérdekű, lakossági igényekhez igazodó kisebb feladatok megvalósításához. (...)
Az alap kezelése
(...)
5. A képviselő saját maga dönt a képviselői alap felhasz
nálásáról.
A peremkerületi alap esetében – a Szervezeti és Műkö
dési Szabályzatban foglaltaknak megfelelően –:
– Gerla Részönkormányzata dönt a peremkerületi alap
felhasználásáról,
– Csabaszabadi Részönkormányzata dönt a peremke rületi alap felhasználásáról.
– Mezőmegyer képviselője saját maga dönt a peremke
rületi alap felhasználásáról.
– Fényes képviselője saját maga dönt a peremkerületi
alap felhasználásáról.” III. Az indítvány megalapozott.
Az Alkotmánybíróság a 67/2002. (XII. 17.) AB határo
zatában (a továbbiakban: ABh.) kifejtette: „Az Ötv. 19. §
(1) bekezdése alapján a települési képviselők mandátuma
ugyanúgy szabad mandátum, mint az országgyűlési képviselőké. Egyrészt mivel a települési képviselő »a település
egészéért vállalt felelősséggel képviseli a választóinak az
érdekeit«, ezért az egyéni választókerületben megválasztott képviselők is elszakadnak az őket megválasztó szűkebb közösségtől. Másrészt az Ötv. 19. § (1) bekezdése azt
is kimondja, hogy a települési képviselők jogai és kötelességei azonosak. Mindezek következtében az Alkotmánybíróságnak az országgyűlési képviselők mandátumának
szabadságával kapcsolatban megállapított követelményei
a jelen ügyben a települési képviselők mandátumára
ugyanígy alkalmazandóak. (...) Az Alkotmánybíróság rámutat arra: a szabad mandátum és a települési képviselők
egyenlőségének elvéből sem következik azonban az, hogy
képviselők között – nem jogaikat, hanem tényleges helyzetüket tekintve – ne lehetnének különbségek. (...) Az Alkotmánybíróság mindezekből következően azt vizsgálta,
hogy az Ör.-ben szabályozott képviselői alap olyan, a képviselői feladat ellátásához szükséges jogot jelent-e, amely
– bevezetése esetén – minden képviselőt meg kell hogy illessen, vagy nem. Ha ugyanis a képviselői alap feletti rendelkezés nem tekinthető ilyen jognak, akkor az a szabályozás, amely azt csak a képviselők meghatározott csoportja
részére biztosítja, nem sérti az Ötv. 19. § (1) bekezdésének
a képviselői jogegyenlőségre vonatkozó rendelkezését.”
(ABH 2002, 385, 387–388.)
Az Alkotmánybíróság – csakúgy, mint az ABh.-ban –
azt vizsgálta, hogy a képviselői és a peremkerületi alap kik
által és milyen célokra használható fel. A Szab. alapján az
alap célja, hogy „segítséget nyújtson a közérdekű, lakossági igényekhez igazodó kisebb feladatok megvalósításához”. A képviselői alap felhasználásáról a Szab. alapján a
képviselő saját maga dönt, a négy peremkerületi alap felhasználásáról pedig két esetben az adott terület képviselője, két esetben részönkormányzat. Az Ötv. 28. § (1) bekezdése alapján településrészi önkormányzatot (,,részönkormányzatot”) a képviselő-testület a szervezeti és működési
szabályzatában hozhat létre. Békéscsaba Megyei Jogú Város Közgyűlésének a Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 14/2003. (IV. 24.) önkormányzati rendelete (a továbbiakban: SZMSZ) 2006. november 16-ig, az SZMSZ-t
módosító 39/2006. (XI. 16.) közgyűlési rendelet elfogadásáig nem rendelkezett településrészi önkormányzat létrehozataláról. Ez utóbbi rendelet egészítette ki az SZMSZ-t
a „József Attila lakótelepi településrészi önkormányzat”
elnevezésű részönkormányzatra vonatkozó rendelkezésekkel, és – többek között – rendelkezett a településrészi
önkormányzati keretről (amely azonban természetesen
nem azonos a jelen ügyben vizsgált képviselői és peremkerületi alappal). A részönkormányzat területe a 3. és 4. választókerület területét foglalja magában.
Tekintettel arra, hogy a közgyűlés szervezeti és működési szabályzata nem tartalmazza a Szab. 5./ pontjában
megnevezett részönkormányzatokat, így bár formailag a
Szab. hatályos, az alap felhasználásáról ténylegesen minden esetben, így a peremkerületi alapok esetében is a képviselők döntenek.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a képviselői
alap feletti rendelkezés joga – az alap célját, felhasználási
területeit figyelembe véve – a jelen ügyben a települési
képviselő képviseleti feladatának ellátásához szükséges
jog. Ennek következtében a települési képviselők között –
megválasztásuk módjára tekintettel – nem tehető olyan különbség, hogy az egyéni választókerületben megválasztott
képviselőket megilleti e jog, míg a listán megválasztott
képviselőket nem. Ez a különbségtétel ugyanis ellentétes
mind az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésével, mind az
Ötv. 19. § (1) bekezdésének harmadik mondatával. Mivel
az önkormányzati rendelet magasabb szintű jogszabállyal
nem lehet ellentétes, ezért az Ötv. sérelme egyben megalapozza az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének a sérelmét is.
Az Alkotmánybíróság mindezek alapján megállapította,
hogy az önkormányzat éves költségvetését meghatározó
Ör.-nek a képviselői és peremkerületi alapokról konkrétan
rendelkező 4. § (3) bekezdésének „A 3/c. számú melléklet
választókerületenként részletezi a képviselői és peremkerületi alapok felbontását.” mondata, valamint ebből következően a 3/c. melléklete ellentétes mind az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdésében, mind a 70/A. § (1) bekezdésében foglalt követelményekkel, ezért azokat megsemmisítette.
A jelen határozat Magyar Közlönyben való közzététele
az Abtv. 41. §-án alapul.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
előadó alkotmánybíró


text:
1/2016. (I. 20.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és a Francia Köztársaság Kormánya közötti Filmkoprodukciós Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A  Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Francia Köztársaság Kormánya közötti
Filmkoprodukciós Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és francia nyelvű szövege a következő:
„FILMKOPRODUKCIÓS MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG
KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és a Francia Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek);
tekintettel a  kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-án
Párizsban létrejött UNESCO-egyezményre, amelyben a  Magyar Köztársaság és a  Francia Köztársaság Szerződő
Félként szerepelnek;
tekintettel az  1992. október 2-án Strasbourgban létrejött európai filmkoprodukciós egyezményre, amelyben
a Magyar Köztársaság és a Francia Köztársaság Szerződő Félként szerepelnek, és különösen annak 2. cikkére;
tekintettel a  Felek arra irányuló közös szándékára, hogy a  filmművészet területén a  Magyarország és a  Francia
Köztársaság között erősítsék meg az együttműködést és használják ki a közös filmművészeti örökséget;
tekintettel arra, hogy a filmművészet terén való együttműködésük jogi keretét korszerűsíteni kell figyelembe véve
a filmiparnak a Francia Köztársaságban és Magyarországon hatályos szabályait;
a következőkben állapodtak meg: I. KOPRODUKCIÓ 1. cikk
E Megállapodás alkalmazásában:
1. A „filmalkotás” kifejezés terjedelemétől, annak adathordozójától és műfajától (játék-, animációs-,
dokumentumfilm) függetlenül azokat a  filmalkotásokat jelöli, amelyek mindkét Szerződő Fél törvényi és
rendeleti rendelkezéseinek megfelelnek és amelyek első alkalommal történő vetítésére filmszínházakban
kerül sor.
2. A „filmkoprodukció” kifejezés a  társproducerek által az  e  cikk első bekezdésének fogalommeghatározása
szerinti filmalkotások létrehozására irányulóan tett intézkedéseket jelöli.
3. A „társproducer” kifejezés alatt olyan filmkészítő szervezet vagy producer értendő, melyet Magyarországon
vagy Franciaországban, vagy más olyan országban jegyeztek be, mellyel Magyarország vagy Franciaország
koprodukciós egyezményt kötött, vagy pedig az Európai Filmkoprodukciós Egyezmény tagja.
4. Az „illetékes hatóság” kifejezés a következőkre vonatkozik:
a. a Francia Köztársaság tekintetében: a Centre national du cinéma et de l’image animée;
b. a Magyarország tekintetében: a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság.
2. cikk
 1. A Szerződő Felek a jelen Megállapodás szerinti koprodukcióban létrejött filmalkotásokat a nemzeti jogszabályaiknak
megfelelően hazai gyártású filmalkotásoknak tekintik.
 2. A jelen Megállapodás szerint létrejött koprodukciós filmalkotások mindkét Szerződő Fél államának területén
jogosultak hozzáférni a hatályos filmipari rendelkezésekből eredő kedvezményekhez. Mindkét Szerződő Fél illetékes
hatósága megküldi az  ilyen kedvezményekre vonatkozó dokumentumok listáját a  másik Szerződő Fél illetékes
hatóságának. Amennyiben az ilyen kedvezményekre vonatkozó dokumentumokat bármelyik Szerződő Fél bármely
módon módosítja, az  érintett Szerződő Fél illetékes hatósága vállalja, hogy értesíti a  másik Szerződő Fél illetékes
hatóságát e módosítások tartalmáról.
3. E kedvezményeket kizárólag azon társproducerek számára biztosítják, amelyeket a  kedvezményeket nyújtó
Szerződő Fél államának területén hoztak létre.
4. A koprodukciós besorolás elnyerése iránti kérelmeknek meg kell felelniük a Szerződő Felek által e célból létrehozott
eljárásoknak, valamint a jelen Megállapodás mellékletében foglalt feltételeknek.
5. A koprodukciós besorolást a  jelen Megállapodás szerinti filmalkotás létrehozásához a  Szerződő Felek illetékes
hatóságai adják meg.
6. A Szerződő Felek illetékes hatóságai a  koprodukciós besorolás megadására irányuló kérelmek odaítélésével,
elutasításával, módosításával, valamint visszavonásával kapcsolatos valamennyi információt egymás rendelkezésére
bocsátják.
7. A Szerződő Felek illetékes hatóságai a  koprodukciós besorolásra irányuló kérelmek elutasítása előtt kötelesek
egymással konzultálni.
8. Amennyiben mindkét Szerződő Fél illetékes hatósága megadta a  filmalkotásra vonatkozóan a  koprodukciós
besorolást, úgy ezen besorolás utólagosan nem törölhető, kivéve, ha arról az  illetékes hatóságok együttes
határozatot hoznak.
3. cikk
 1. A koprodukciós besorolás elnyeréséhez a filmalkotások gyártását olyan társproducereknek kell végezniük, amelyek
megfelelő technikai és pénzügyi apparátussal, illetve szakmai tapasztalattal rendelkeznek.
 2. A filmkoprodukcióban részt vevő művészeti és technikai személyzet tagjai magyar vagy francia állampolgárok
vagy Magyarország vagy a Francia Köztársaság területén állandó lakhellyel rendelkező személyek vagy az Európai
Unió valamely tagállamának vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás valamely részes államának
az állampolgárai.
3. Kivételes helyzetekben az  illetékes hatóságok olyan művészeti és technikai munkatársak részvételét is
engedélyezhetik, akik nem felelnek meg az  állampolgárságra vagy lakóhelyre vonatkozó, e  cikk 2. bekezdésében
foglalt feltételeknek.
4. A felvételeket a koprodukcióban részt vevő államok területén létrehozott stúdiókban kell elkészíteni.
 5. A felvételek olyan természeti környezetben való készítése, amely nem Magyarország és nem is Francia
Köztársaságnak területén található, abban az esetben engedélyezhető, ha a filmalkotás forgatókönyve azt követeli
meg.
4. cikk
 1. Az egyes Szerződő Felek társproducerei által nyújtott hozzájárulások aránya a koprodukció teljes költségvetésének
húsz (20) és nyolcvan (80) százaléka között lehet.
 2. A  Szerződő Felek illetékes hatóságai – kivételes esetekben és a  köztük létrejött megállapodást követően –
jóváhagyhatják, hogy az 1. bekezdésben meghatározott hozzájárulás összege a koprodukció teljes költségvetésének
tíz (10) százalékára csökkenjen.
3. A  Szerződő Felek társproducerei technikai és művészeti részvételének – amennyiben lehetséges – a  pénzügyi
hozzájárulásukkal megegyező mértékben kell történnie.
5. cikk
A társproducerek a filmalkotásokhoz kapcsolódó jogok társjogosultjai.
6. cikk
A Szerződő Felek segítik a  filmalkotás jelen Megállapodás szerinti elkészítéséhez szükséges eszközöknek
a behozatali és kiviteli folyamatát. A Szerződő Felek – nemzeti jogszabályaikkal összhangban – igyekeznek segíteni
a filmkoprodukcióban közreműködő művészeti és technikai személyzetnek az országuk területén történő mozgását
és ott tartózkodását.
7. cikk
 1. A Szerződő Felek illetékes hatóságai kétévente (2) felülvizsgálják, hogy a koprodukciós folyamat során létrehozott
alkotásokhoz való hozzájárulásoknak a mértéke egyensúlyban van-e.
 2. Az e cikk 1. bekezdésében említett egyensúlynak mind a művészeti és technikai, mind a pénzügyi hozzájárulások
tekintetében meg kell valósulnia. Ezt az egyensúlyt a 11. cikkben meghatározott Vegyes Bizottság értékeli.
 3. Annak ellenőrzése érdekében, hogy ez  az egyensúly biztosított-e, az  illetékes hatóságok összefoglalót készítenek
valamennyi támogatás és finanszírozás módjairól.
 4. A Vegyes Bizottság, amennyiben az  egyensúly hiányát feltételezi, számba veszi az  egyensúly visszaállításához
szükséges eszközöket, továbbá minden olyan intézkedést megtesz, amelyeket ennek érdekében szükségesnek vél.
8. cikk
A filmalkotásokhoz tartozó közreműködők listájában, filmelőzetesekben és reklámanyagokban fel kell tüntetni,
hogy magyar–francia vagy francia–magyar koprodukcióról van szó.
9. cikk
A bevételek megosztásáról a társproducerek szabadon határoznak, mégpedig az általuk nyújtott hozzájárulásokkal
arányos mértékben és a Szerződő Felek országában hatályos jogszabályoknak megfelelően.
10. cikk
 1. A Szerződő Felek illetékes hatóságai megállapodhatnak abban, hogy a jelen Megállapodás szerinti filmalkotásokat
azon államok egy vagy több filmgyártójával való koprodukcióban is elkészíthetik, amelyekkel egyik vagy másik
Szerződő Fél filmkoprodukciós megállapodást kötött.
2. Mindkét Szerződő Fél illetékes hatóságai esetenként vizsgálják meg az e cikk 1. bekezdésében említett filmalkotások
elfogadását.
II. VEGYES BIZOTTSÁG 11. cikk
 1. Jelen Megállapodás végrehajtásának előmozdítása érdekében Vegyes Bizottság alakul, amelyet a két Szerződő Fél
illetékes hatóságainak képviselői és szakértői egyenlő számban alkotnak.
 2. A Vegyes Bizottság rendesen kétévente ülésezik, felváltva Magyarország vagy a Francia Köztársaság területén.
 3. Ezenkívül a Vegyes Bizottság valamelyik illetékes hatóság kérelmére is összehívható, többek között a filmművészetre
vonatkozó nemzeti jogszabályokat érintő változások esetén, továbbá abban az  esetben, ha a  Megállapodásban
foglaltak végrehajtása különösen súlyos nehézségekbe ütközik, különösen a  7.  cikkben említett egyensúlyhiány
esetén.
III. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 12. cikk
Jelen Megállapodás – hatálybalépésének napján – a  Magyar Népköztársaság Kormánya és a  Francia Köztársaság
Kormánya által 1970. február 17-én Párizsban aláírt, a  filmek együttes készítéséről és filmek cseréjéről szóló
egyezményt hatályon kívül helyezi és annak helyébe lép.
13. cikk
 1. Jelen Megállapodás harminc nappal azon utolsó diplomáciai jegyzék kézhezvételét követően lép hatályba,
amelyben a  Szerződő Felek a  Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások teljesítéséről kölcsönösen
tájékoztatják egymást.
2. Jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő bármely jogvitát a Szerződő Felek
közötti diplomáciai egyeztetés útján kell megoldani.
3. Jelen Megállapodás határozatlan időre szól. Jelen Megállapodást diplomáciai úton intézett írásbeli értesítéssel
bármelyik Szerződő Fél bármikor felmondhatja. Ilyen esetben a  Megállapodás érvényessége az  értesítés
kézhezvételének napjától számított hat (6) hónap elteltével megszűnik. A  Megállapodás megszűnése a  Szerződő
Felek jelen Megállapodás keretei között vállalt projektekhez fűződő jogait és kötelezettségeit nem érinti, kivéve, ha
a Szerződő Felek erről eltérően határoztak.
Aláírták Budapesten 2015. július hónap 6. napján két példányban, magyar és francia nyelven, amely szövegek
mindegyike egyaránt hiteles.
Magyarország a Francia Köztársaság
 Kormánya nevében Kormánya nevében
MELLÉKLET A Megállapodás alkalmazására vonatkozó eljárás A Szerződő Felek társproducerei, a koprodukciós besorolás megszerzése érdekében, az e besorolás megszerzésére
irányuló kérelmükhöz csatolva – a felvételek megkezdése előtt – az illetékes hatóság részére megküldik a következő
dokumentumokat:
– a felhasználni kívánt művek jogszerű felhasználását igazoló engedélyek, illetve szerződések másolatait;
– a forgatókönyv végleges változatát;
– a társproducerek technikai és művészeti hozzájárulásáról szóló információs anyagot;
– a gyártási ütemtervet;
– a filmalkotás költségvetését és részletes finanszírozási tervet;
– az aláírt koprodukciós megállapodást.
A kisebbségi részvételű Szerződő Fél illetékes hatósága kizárólag a  többségi részvételű Szerződő Fél illetékes
hatósága által kibocsátott vélemény kézhezvételét követően adja meg jóváhagyását.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § a Megállapodás 13. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a kultúráért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
85/2003. (XII. 16.) GKM rendelete az egyes fogyasztási cikkek behozatalának 2004. I—IV. hónapokra vonatkozó szabályozásáról.
Az áruk, szolgáltatások és anyagi értéket képviselő
jogok kiviteléről, illetve behozataláról szóló 112/1990.
(XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 15. §-a
(2) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján — a külügyminiszterrel és az érdekelt miniszterekkel,
valamint érdekképviseleti szervezetekkel egyetértésben —
a következőket rendelem el:
1. § (1) 2004. április 30-ig forgalmi engedélyköteles a következő fogyasztási cikkek behozatala:
a) 02. számú termékkör: az R. 1/b) számú mellékletében 6401—6405 vámtarifaszámok alatt felsorolt bőrből és
bőrhelyettesítő anyagból készült lábbeli,
b) 03. számú termékkör: az R. 1/b) számú mellékletében 4203—4304, 6101—6114 és 6201—6211 vámtarifaszámok alatt felsorolt felsőruházati termék,
c) 04. számú termékkör: az R. 1/b) számú mellékletében 4303900000, 6117, 6213—6307 és 9404 vámtarifaszámok alatt felsorolt egyéb ruházati és konfekcionált termék.
(2) Az engedélykötelezettség a Magyarországgal szabadkereskedelmi megállapodást nem kötött WTO-n kívüli
országokból, valamint Kínából származó fogyasztási cikkekre áll fenn.
(3) Nem tartozik a rendelet hatálya alá a devizamentes
ügylet, valamint a Magyar Állam kintlevőségeit leépítő
behozatal.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) behozatal:
aa) a kapcsolt ügylet (pl. barter, kooperáció),
ab) kereskedő-, termelő cégek vagy az idegenforgalom
(pl. szállodák) igényeinek kielégítését szolgáló import,
ac) devizamozgás nélküli ügylet,
ad) passzív bérmunka, ha készterméke 2004. április
30-ig importban forgalmi engedélyköteles fogyasztási cikk,
ae) a külföldről behozott apport;
b) hagyományos importőr: az a belföldi átvevő, amely a
02. számú és 03. számú termékkör importjára 2003. első
négy hónapjában engedéllyel rendelkezett, és ezen engedély alapján tényleges importot bonyolított le. Ha a kérelmező nem azonos az átvevővel, az engedélykérelmet a
belföldi átvevőnek is cégszerűen alá kell írnia;
c) új importigénylő: az a belföldi átvevő, amely a 02. számú és 03. számú termékkör importjára 2003. első négy
hónapjában engedéllyel nem rendelkezett, vagy rendelkezett ugyan engedéllyel, de tényleges importot nem bonyolított le. Ha a kérelmező nem azonos az átvevővel, az
engedélykérelmet a belföldi átvevőnek is cégszerűen alá
kell írnia.
3. § A behozatal értékplafonjainak nagyságát, kódjait és az
egy belföldi átvevő által az egyes értékplafonokból kérelmezhető részarány vagy érték nagyságát e rendelet 1. számú melléklete tartalmazza.
4. § (1) Az engedélykérelmet a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalához
(a továbbiakban: GKM EKH) kell benyújtani.
(2) A hagyományos importőr 2003. első négy hónapjában, USD-ben mért érvényes engedély alapján megvalósíto tt, 02. számú termékkörnél párban, 03. számú termékkörnél USD-ben számított, importjának maximum 100%-ára
nyújthat be 2004. első négy hónapjában, termékkörökként
engedélykérelmet. Ezen engedélykérelmek a 02. és 03. számú termékkörökre 2004. január 5-től folyamatosan benyújthatók.
(3) Az új importigénylők kérelmeiket 2004. január
19-től január 23-ig adhatják fel a 02. és 03. számú termékkörökre. Amennyiben az új importigénylők által feladott
engedélykérelmek meghaladják a termékkörönként meghirdetett értékplafon 20%-át, az elosztás, viszonylati szempontok, illetve a túlkérelmezés figyelembevételével, a kérelmekben foglalt mennyiségek vagy értékek csökkentésével történhet.
(4) 2004. január 5-től az értékplafon kimerüléséig nyújthatók be engedélykérelmek személyesen vagy postán a
04. számú egyéb ruházati és konfekcionált termékkörre. Az
engedélyek kiadása az értékplafon kimerüléséig történik.
(5) Engedélykérelmet — kivéve az új importigénylők
(3) bekezdés szerinti engedélykérelmeit — 2004. április
15-ig lehet benyújtani.
(6) Az engedélyek első érvényességi napja a kiadás dátuma,
a kiadott engedélyek érvényességi ideje 2004. április 30.
5. § (1) Postai feladás esetén az engedélykérelem benyújtása
napjának azt a napot kell tekinteni, amely napon a posta a
levelet kézbesítésre átvette.
(2) A kérelemre az illetékekről szóló 1990. évi
XCIII. törvény melléklete XVIII. címének 2. pontja szerinti illetéket kell bélyegben leróni.
(3) Amennyiben a kérelmező adataiban (adószám, név,
telephely) a korábban kiadott engedélyen szereplő adatokhoz képest a kérelem benyújtásáig változás következik be,
akkor azt a GKM Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalában előre igazolni kell, a cégbírósági bejegyzéssel.
(4) Az engedély iránti kérelem benyújtásával kapcsolatos részletes szabályokat az e rendelet 2. számú melléklete
tartalmazza.
(5) Az engedélykérelem egyes rovatainak kitöltésére és
kódolására vonatkozó részletes szabályokat az e rendelet
3. számú melléklete tartalmazza.
(6) A passzív bérmunka ügyletekre vonatkozó fogyasztási
cikk engedélykérelmek benyújtására vonatkozó részletes szabályokat az e rendelet 4. számú melléklete tartalmazza.
6. § (1) A határozat meghozatala előtt az engedélyező szerv
a kérelmek kitöltését és a 4—5. §-ban foglalt követelmények betartását ellenőrzi.
(2) A GKM EKH az engedélykérelmek tárgyában a
beérkezéstől számított 15 napon belül határozattal dönt.
(3) A kérelmet a GKM EKH elutasítja, ha az engedélykérelmet nem megfelelően töltötték ki, a kérelem az egy belföldi
átvevő által igénybe vehető értéket túllépi, illetve passzív
bérmunka esetén a bérmunka alapanyagának származását
nem megfelelő módon igazolták, vagy az alapanyag a belföldi
forgalom számára nem került vámkezelésre.
(4) A hagyományos importőrök a részükre biztosított
keret mértékét a rendelkezésükre álló eredeti dokumentumok bemutatásával fellebbezhetik meg.
(5) A fellebbezéshez csatolni kell a fellebbezés tárgyát
képező termékre a tárgyévben kiadott engedélyekre történt bonyolítást igazoló bizonylatot, az engedélyokmány
3. számú példányát vagy annak fotómásolatát.
(6) A határozat elleni fellebbezés illetéke az illetékekről
szóló 1990. évi XCIII. törvény melléklete XVIII. címének
2. pontja szerinti illeték.
7. § A fogyasztási cikk engedélyek kiadásának helyzetéről a
,,Külkereskedelmi Tájékoztató’’ című kiadvány tájékoztatást ad.
8. § Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba, és 2004.
április 30. napján hatályát veszti.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1436/2014. (VII. 31.) Korm. határozata a Miniszterelnökség agrár-vidékfejlesztésért felelős államtitkára által irányított szervezeti egységek Kecskemétre történő áthelyezéséről.
1. A Kormány
a) egyetért azzal, hogy a Miniszterelnökség agrár-vidékfejlesztésért felelős államtitkára által irányított szervezeti
egységek a  Kecskemét közigazgatási területén fekvő, 6058/5 helyrajzi számú, természetben a  Kecskemét
Lórántffy Zsuzsanna utca 1. szám alatti ingatlanban (a továbbiakban: Ingatlan) kerüljenek elhelyezésre;
b) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert az  a)  pontban foglaltak
szerinti elhelyezés 2015. január 1-jétől történő biztosítására, valamint a  Kecskeméten 2015. január 1-jétől
történő munkavégzés feltételei biztosításához szükséges intézkedések megtételére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. január 1.
c) felhívja az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost és
Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  Ingatlannak a  Miniszterelnökség agrár-vidékfejlesztésért
felelős államtitkára által irányított szervezeti egységek feladatainak ellátását biztosító átépítéséhez és
felújításához szükséges intézkedéseket tegyék meg.
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos, illetve 2015. január 1.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló
1359/2014. (VI. 30.) Korm. határozat 2. pont i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép, és a 2. pont a következő
j) ponttal egészül ki:
(A Kormány a kormánybiztos feladatkörébe utalja az alábbi beruházások előkészítését és megvalósításuk irányítását:)
„i) a Miniszterelnökség agrár-vidékfejlesztésért felelős államtitkára által irányított szervezeti egységek Kecskeméten
történő elhelyezéséhez szükséges felújítási és építési feladatok;
j) további, külön kormányhatározatban meghatározott beruházások, illetve feladatok.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1618/2014. (XI. 4.) Korm. határozata a Szlovákia–Magyarország Határon Átnyúló Együttműködési Program 2014–2020 elfogadásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Szlovákia–Magyarország Határon Átnyúló Együttműködési Program 2014–2020 (a  továbbiakban:
program) célkitűzéseivel és prioritásaival,
 2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy írja alá és küldje meg az irányító hatóság részére a program
tartalmával való tagállami egyetértésről és a program végrehajtása finanszírozásához történő nemzeti hozzájárulás
megfizetéséről szóló egyetértési nyilatkozatot,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 3. hozzájárul ahhoz, hogy a programot az irányító hatóság az Európai Bizottság részére benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök