text:
4/2013. (I. 11.) Korm. rendelete az államháztartás számviteléről.
A Kormány a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 178. § (1) bekezdés a) és c) pontjában, az állami vagyonról szóló 2007. évi
CVI. törvény 71. § (1) bekezdés a) pontjában, a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 32. § (1) bekezdés d) pontjában,
és az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 33. és 34. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. Behajthatatlan követelés a) a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) 3. § (4) bekezdés 10. pont a)–d), f) és
g) alpontja szerinti követelés, b) – a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott kis összegű követelések tekintetében –
az olyan követelés, amelynél a fizetési meghagyásos eljárással vagy a végrehajtással kapcsolatos
ráfordítások nincsenek arányban a követelés várhatóan behajtható összegével, és
c) az olyan követelés, amelynél az adós nem lelhető fel, mert a megadott címen nem található és
a felkutatása igazoltan nem járt eredménnyel. 2. informatikai eszköz: asztali és hordozható számítógépek, kézi számítógépek, mágneslemezes meghajtók,
flashmeghajtók, optikai meghajtók és egyéb tárolóeszközök, nyomtatók, monitorok, billentyűzetek, egerek,
belső és külső számítógép-modemek, számítógép-terminálok, számítógépszerverek, hálózati eszközök,
lapolvasók, vonalkód-leolvasók, programozható kártyaolvasók (smart card), számítógép-kivetítők, infokommunikációs, információtechnológiai eszközök, a pénzkiadó automaták (ATM) és a nem mechanikus
működésű bolti kártyaleolvasó (POS) terminálok, valamint a mindezekbe beépült szoftverek,
3. jelentős összegű hiba: ha a hiba megállapításának évében, az ellenőrzések során ugyanazon költségvetési évet
érintően megállapított hibák, hibahatások együttes (előjeltől független) összege eléri, vagy meghaladja
a költségvetési év mérlegfőösszegének 2%-át, vagy – ha a mérlegfőösszeg 2%-a meghaladja a százmillió
forintot – a százmillió forintot, 4. kisértékű immateriális javak, tárgyi eszközök: a kettőszázezer forint egyedi értéket nem meghaladó bekerülési
értékű vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, tárgyi eszközök,
5. kis összegű követelés: a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott értékhatár alatti követelés,
6. követelés: az a jogszabályból, jogerős bírói végzésből, ítéletből vagy hatósági határozatból, szerződésből – ide
értve a vásárolt és a térítés nélkül átvett követelést is – jogszerűen eredő fizetési igény, amelyet a kötelezett
elismert és – ellenszolgáltatást is tartalmazó szerződés esetén – a másik fél már teljesített, ilyennek minősül
a bevallás alapján megállapított közhatalmi bevételre irányuló, valamint az olyan követelés is, amelyet
a kötelezett vitat, de jogszabály alapján azt a fellebbezésre vagy perindításra tekintet nélkül teljesítenie kell,
7. vételár, eladási ár: a termékek, szolgáltatások beszerzése, értékesítése után fizetett, kapott, árkiegészítéssel és
felárral – ide értve az utólag felszámított felárat és a vételi, eladási árat növelő más korrekciókat is – növelt,
engedményekkel csökkentett, általános forgalmi adót nem tartalmazó ellenérték, termék esetén ide értve
a számlában foglalt szolgáltatások – így különösen szállítás, rakodás, üzembe helyezés –, valamint a biztonságos
üzemeltetéshez, rendeltetésszerű használathoz szükséges – és a beszerzéssel egy időben vagy annak üzembe
helyezéséig beszerzett – tartozékok, tartalék alkatrészek értékét is, hitelviszonyt megtestesítő kamatozó
értékpapír esetén ide nem értve az Szt. 50. § (3) bekezdése szerinti vételárban lévő felhalmozott kamatot,
8. végleges jelleggel nyújtott támogatások és más ellenérték nélküli kifizetések: ha a kedvezményezett a pénzeszközt
jogszabály vagy szerződés alapján nem visszafizetési kötelezettség mellett kapta; a végleges jelleget nem
befolyásolja, ha az átvevőt a felhasználásáról történő beszámolási, a jogosulatlan igénybevétel, felhasználás
tekintetében visszafizetési kötelezettség terheli, 9. végleges kötelezettségvállalás, más fizetési kötelezettség: az a pénzértékben kifejezett, jogszabályból, jogerős
bírói ítéletből vagy hatósági határozatból, szerződésből – ide értve az átvállalt kötelezettségeket is – jogszerűen
eredő elismert tartozás, amely kifizetésének feltételeit a másik fél már teljesítette, ilyennek minősül különösen
a számfejtett személyi juttatás, a teljesítésigazolással ellátott számlázott termékértékesítésért vagy
szolgáltatásnyújtásért fizetendő ellenérték, valamint a felvett hitelek, kölcsönök, kapott visszatérítendő
támogatások, kölcsönök visszafizetendő összege és annak kamatai. (2) E rendeletben használt fogalmakat az Szt., az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.),
a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény (a továbbiakban: Stabilitási tv.), és az
államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) által
használt fogalmak szerint kell érteni. 2. A rendelet alkalmazása
2. § (1) A költségvetési szerv, a központi kezelésű előirányzat, a fejezeti kezelésű előirányzat, az elkülönített állami pénzalap
és a társadalombiztosítás pénzügyi alapja kezelő szerve, az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. §
(1) bekezdésében meghatározott tulajdonosi joggyakorló szervezet, továbbá törvény által a tulajdonosi jogok
gyakorlására feljogosított szervezet (a továbbiakban együtt: tulajdonosi joggyakorló szervezet), valamint a helyi
önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, társulás, térségi fejlesztési tanács e rendelet előírásai szerint tesz eleget
beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének. (2) A központi kezelésű előirányzat, a fejezeti kezelésű előirányzat, az elkülönített állami pénzalap és
a társadalombiztosítás pénzügyi alapja kezelő szerve, a tulajdonosi joggyakorló szervezet, és a helyi önkormányzat,
a nemzetiségi önkormányzat, a társulás, a térségi fejlesztési tanács beszámolási feladatait az Áht. 27. §-a alapján ellátó
szerv az ezekkel összefüggő beszámolási és könyvvezetési feladatai teljesítésére a saját vagyonától, költségvetésétől
elkülönített könyvvezetést vezet. (3) Az Áht. 49. §-a szerinti lebonyolító szerv a lebonyolítás céljából rendelkezésre bocsátott összegről a fejezetet irányító
szerv által meghatározott részletező nyilvántartásokat vezet, amelyeket a fejezetet irányító szerv által meghatározott
rendszerességgel, de legalább az 53. § (4) bekezdése szerinti könyvviteli zárlatot megelőzően megküld a fejezetet
irányító szervnek. Ilyen esetben a könyvvezetés alapjául a lebonyolító szerv által megküldött adatszolgáltatások
minősülnek. (4) Az 1. mellékletben meghatározott központi kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos beszámolási és könyvvezetési
feladatokat a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) látja el. A Kincstár beszámolási és könyvvezetési
feladatainak teljesítéséhez a 2. mellékletben nevesített szervezetek részletező nyilvántartásokat vezetnek, és azokról
a Kincstár által meghatározott gyakorisággal adatot szolgáltatnak a Kincstárnak.
3. Az államháztartás számviteli rendszere 3. § (1) Az államháztartás számvitele a költségvetési számvitelből és a pénzügyi számvitelből áll.
(2) A költségvetési számvitel a bevételi és kiadási előirányzatok alakulásának, a követelések, kötelezettségvállalások, más
fizetési kötelezettségek, és ezek teljesítésének, továbbá a központi költségvetés Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti
fejezetéből kapott támogatások felhasználásának a valóságnak megfelelő, folyamatos, zárt rendszerű, áttekinthető
nyilvántartását és az éves költségvetési beszámoló ezekre vonatkozó részei megbízható és valós összképet mutató
elkészítését biztosítja. (3) A pénzügyi számvitel a vagyon és annak összetétele, a tevékenység eredménye valóságnak megfelelő, folyamatos,
zárt rendszerű, áttekinthető nyilvántartását és az éves költségvetési beszámoló ezekre vonatkozó részei megbízható
és valós összképet mutató elkészítését biztosítja. 4. A számviteli alapelvek alkalmazása
4. § (1) A költségvetési számvitelben és a pénzügyi számvitelben az Szt.-ben meghatározott alapelveket
a (2)–(8) bekezdésben meghatározott sajátosságokkal kell érvényesíteni. A számviteli alapelveken túl a könyvvezetés
és az éves költségvetési beszámoló elkészítése során az Szt. rendelkezéseit csak akkor lehet alkalmazni, ha azt
e rendelet kifejezetten elrendeli. (2) A vállalkozás folytatásának elve alkalmazása során figyelembe kell venni a beszámolással érintett időszakban
bekövetkezett szervezeti és feladatváltozásokat is. (3) A költségvetési számvitelben a teljesség elve oly módon érvényesül, hogy figyelembe kell venni azt, hogy
a költségvetés naptári évre készül. (4) Az óvatosság elve érvényesítésekor a céltartalék képzésére vonatkozó szabályok nem alkalmazhatók.
(5) A költségvetési számvitelben az összemérés elve oly módon érvényesül, hogy a költségvetési és a vállalkozási
maradvány megállapításakor a bevételeket és kiadásokat tevékenységenként elkülönítve kell figyelembe venni.
(6) Az egyedi értékelés elve sajátosan alkalmazható az egyszerűsített értékelési eljárás alá vont követelések esetében.
(7) A költségvetési számvitelben az időbeli elhatárolás elve nem alkalmazható.
(8) A költség-haszon összevetésének elve nem alkalmazható azon információk előállításának tekintetében, amelyek
előállítását, szolgáltatását jogszabály előírja. II. FEJEZET
A BESZÁMOLÁSRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
5. Beszámolási kötelezettség 5. § (1) A 7. § szerinti időszakról a könyvek zárását követően bizonylatokkal, szabályszerű könyvvezetéssel, e rendelet
szabályai szerint folyamatosan vezetett részletező nyilvántartásokkal, a könyvviteli zárlat során készített főkönyvi
kivonattal, valamint leltárral alátámasztott éves költségvetési beszámolót kell készíteni.
(2) Az éves költségvetési beszámolót e rendelet szerinti formában, magyar nyelven kell elkészíteni, az abban szereplő
adatokat a 6. § (2) bekezdés a) pont, ae) alpontja szerinti elszámolásokban forintban, más részeiben ezer forintban kell
megadni. 6. § (1) Éves költségvetési beszámoló készül
a) a költségvetési szervek elemi költségvetéséről és a 10. § (2) bekezdése szerint a mérlegében kimutatható
vagyonról költségvetési szervenként, b) az elkülönített állami pénzalapok és a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai elemi költségvetéséről és a 10. §
(3) bekezdése szerint azok mérlegében kimutatható vagyonról elkülönített állami pénzalapokként,
társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiként, c) a fejezeti kezelésű előirányzatok elemi költségvetéséről és a 10. § (3) bekezdése szerint azok mérlegében
kimutatható vagyonról fejezeti kezelésű előirányzatonként, d) az 1. melléklet szerinti központi kezelésű előirányzatok elemi költségvetéséről, az Államadósság Kezelő
Központ Zrt. (a továbbiakban: ÁKK Zrt.) tevékenységével kapcsolatos finanszírozási bevételekről és kiadásokról,
és a 10. § (3) bekezdése szerint azok mérlegében kimutatható vagyonról azok egészére,
e) az Áht. 14. § (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti központi kezelésű előirányzatokról és a 10. § (3) bekezdése
szerint az azokat kezelő tulajdonosi joggyakorló szervezetek mérlegében kimutatható vagyonról azok
egészére, és f) a helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, társulás, térségi fejlesztési tanács elemi költségvetéséről és
a 10. § (2) bekezdése szerint azok mérlegében kimutatható vagyonról a helyi önkormányzat, nemzetiségi
önkormányzat, társulás, térségi fejlesztési tanács egészére. (2) Az éves költségvetési beszámoló részei:
a) a költségvetés végrehajtásának ellenőrzését és a zárszámadás elkészítését a költségvetési számvitellel biztosító
aa) költségvetési jelentés, ab) maradvány kimutatás, ac) adatszolgáltatás a személyi juttatások és a foglalkoztatottak, választott tisztségviselők
összetételéréről, ad) adatszolgáltatás a társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiból folyósított egyes ellátások és
támogatások előirányzatáról és teljesítéséről, ae) önkormányzati alrendszer sajátos gazdálkodásához kapcsolódó elszámolások,
b) a vagyoni helyzet és az eredményszemléletű bevételek, költségek, ráfordítások alakulását, valamint
a zárszámadás kiegészítő információinak elkészítését a pénzügyi számvitellel biztosító
ba) mérleg, bb) eredménykimutatás, bc) költségekről és megtérült költségekről szóló kimutatás, és
bd) kiegészítő melléklet. 7. § (1) Az éves költségvetési beszámolót – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – a költségvetési év kezdetétől a mérleg
fordulónapjáig terjedő időtartamra kell készíteni. Ha e rendelet az Szt. alkalmazását rendeli el, és a törvény üzleti évről
szól, azon ezt az időszakot kell érteni. (2) A mérleg fordulónapja – a (3) és (4) bekezdésben foglalt kivételekkel – a költségvetési év utolsó napja.
(3) A mérleg fordulónapja az átalakítás során jogutóddal megszűnő költségvetési szervnél és a jogutód nélkül megszűnő
költségvetési szervnél a megszűnés napja. Az éves költségvetési beszámolót jogutóddal megszűnő költségvetési
szerv esetén a jogutód, jogutód nélkül megszűnő költségvetési szerv esetén az Áht. 11. § (5) bekezdése szerinti szerv
készíti el a megszűnő költségvetési szerv által átadott dokumentumok alapján.
(4) A mérleg fordulónapja a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény 13. §
(2) bekezdés b) pontja szerinti esetben az ott megjelölt időpont.
(5) A költségvetési évben alapított költségvetési szerv éves költségvetési beszámolóját az alapítás időpontjától a mérleg
fordulónapjáig terjedő időszakra kell elkészíteni. 6. Az éves költségvetési beszámoló költségvetési számvitellel kapcsolatos részei
8. § (1) A költségvetési jelentés a) az egységes rovatrend szerinti tagolásban az eredeti és módosított előirányzatokat, az azokra vonatkozó
követeléseket, kötelezettségvállalásokat, más fizetési kötelezettségeket, valamint az előirányzatok teljesítését ,
és b) a teljesített bevételek és kiadások kormányzati funkciók szerinti megoszlását
tartalmazza. (2) A 6. § (1) bekezdés b) és d)–e) pontja szerinti éves költségvetési beszámolókban a központi költségvetésről szóló
törvényben megjelenő előirányzatonként kell elkészíteni a költségvetési jelentés költségvetési bevételekre és
kiadásokra vonatkozó részét. Az elkülönített állami pénzalapok, a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai és az ÁKK Zrt.
tevékenységével kapcsolatos finanszírozási bevételeket és kiadásokat a 6. § (1) bekezdés b) és d) pontja szerinti éves
költségvetési beszámolók összevontan mutatják be. (3) A maradvány kimutatás a 3. melléklet szerinti formában az alaptevékenység és a vállalkozási tevékenység bevételeit és
kiadásait tartalmazza, továbbá bemutatja a kötelezettségvállalással terhelt maradványt, a szabad maradványt
és a vállalkozási maradványt terhelő befizetési kötelezettséget. (4) A személyi juttatások és a foglalkoztatottak, választott tisztségviselők összetételéréről szóló adatszolgáltatás a Kincstár
által az Áht. 107. § (2) bekezdése alapján kiadott űrlapon besorolási osztály és fizetési fokozat szerinti tagolásban
ismerteti a foglalkoztatottak és a választott tisztségviselők létszámát, valamint a számukra kifizetett, az egységes
rovatrend K1101. Törvény szerinti illetmények, munkabérek vagy K121. Választott tisztségviselők juttatásai rovaton
elszámolt jutatásaik munkajogi jogcím szerinti megoszlását. (5) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiból folyósított egyes ellátások és támogatások előirányzatáról és teljesítéséről
szóló adatszolgáltatás a 4. melléklet szerinti adatokat tartalmazza.
(6) Az önkormányzati alrendszer sajátos gazdálkodásához kapcsolódó elszámolásokat az Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti
fejezetből kapott hozzájárulások, támogatások folyósítása évében hatályos központi költségvetésről szóló törvényben
szereplő jogcímek és mutatószámok szerinti bontásban, a Kincstár által az Áht. 107. § (2) bekezdése alapján kiadott
űrlapokon kell bemutatni. 7. A mérleg 9. § (1) A mérleget az 5. melléklet szerint kell elkészíteni. A mérleg tételeinek további tagolása, a tételek összevonása,
új tételek felvitele nem megengedett. (2) A mérlegben minden tételnél fel kell tüntetni az előző mérleg megfelelő adatát. Ha az ellenőrzés az előző éves
költségvetési beszámoló(k)ban elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, a – mérlegkészítés időpontjáig
megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti – módosításokat a mérleg
minden tételénél az előző adatok mellett be kell mutatni. Ilyen esetben a mérlegben külön-külön oszlopban
szerepelnek az előző mérleg adatai, a módosítások, valamint a 7. § szerinti időszak adatai. A megállapított jelentős
összegű hibá(k) összegével az előző mérleg adatai nem módosíthatók.
10. § (1) A mérlegben a nemzeti vagyont nemzeti vagyonba tartozó befektetett eszközök és nemzeti vagyonba tartozó
forgóeszközök bontásban kell kimutatni. Nem lehet a mérlegben kimutatni a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi
CXCVI. törvény 1. § (2) bekezdés g) és h) pontja szerinti kulturális javakat és régészeti leleteket, ha azok bekerülési
értéke nem állapítható meg. Nem tekinthető a bekerülési érték megállapíthatatlannak, ha 2014. január 1-jét követően
a kulturális javak vásárlás vagy olyan térítés nélküli átvétel, csere útján váltak a nemzeti vagyon részévé, amely során az
átadó annak nyilvántartási értékét közölte. (2) A 6. § (1) bekezdés a) és f) pontja szerinti éves költségvetési beszámoló mérlegében a költségvetési szerv, a helyi
önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, társulás, térségi fejlesztési tanács saját tulajdonában álló, a pénzügyi lízing
keretében átvett és a vagyonkezelésbe kapott nemzeti vagyonba tartozó befektetett eszközöket és forgóeszközöket,
valamint az által végzett beruházások és felújítások értékét kell kimutatni. Ha a tulajdonos a tulajdonában álló eszközre
államháztartáson belüli szervezettel vagyonkezelői jogot létesített, az eszközt a mérlegében nem mutathatja ki.
(3) A 6. § (1) bekezdés b)–d) pontja szerinti éves költségvetési beszámoló mérlegében a közvetlenül a központi kezelésű
előirányzat, a fejezeti kezelésű előirányzat, a társadalombiztosítás pénzügyi alapja és az elkülönített állami pénzalap
előirányzatai terhére megvalósított beruházásokat és felújításokat, valamint beszerzett – jogszabály vagy
megállapodás alapján a kezelő szerv vagyonkezelésébe kerülő – nemzeti vagyonba tartozó befektetett eszközöket és
forgóeszközöket kell kimutatni. (4) A 6. § (1) bekezdés e) pontja szerinti éves költségvetési beszámoló mérlegében a tulajdonosi joggyakorló szervezet az
olyan állami vagyont mutatja ki, amelyre nézve nem létesített államháztartáson belüli szervezettel vagyonkezelői
jogot. (5) A nemzeti vagyonba tartozó befektetett eszközként olyan eszközt lehet kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy
a tevékenységet tartósan, legalább egy éven – a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok esetén a mérleg
fordulónapját követő költségvetési éven – túl szolgálja. A beruházások, felújítások között kell kimutatni a mérlegben
nem szerepeltethető eszközökön végzett beruházások, felújítások értékét is.
(6) A nemzeti vagyonba tartozó forgóeszközök között a tevékenységet az (5) bekezdés szerinti időtartamon belül szolgáló
eszközöket lehet kimutatni. (7) Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a nemzeti vagyonba tartozó befektetett eszközök vagy
forgóeszközök közé sorolni. Ha az eszközök használata, rendeltetése megváltozik, azok besorolását módosítani kell.
11. § (1) A mérlegben a nemzeti vagyonba tartozó befektetett eszközök között kell kimutatni az immateriális javakat, a tárgyi
eszközöket, a befektetett pénzügyi eszközöket és a koncesszióba, vagyonkezelésbe adott eszközöket.
(2) A mérlegben az immateriális javakon belül kell kimutatni az Szt. 25. § (6) és (7) bekezdésében foglaltakkal megegyező
tartalommal a vagyoni értékű jogokat és a szellemi termékeket, továbbá az immateriális javak értékhelyesbítését.
(3) A mérlegben a tárgyi eszközökön belül kell kimutatni
a) az Szt. 26. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakkal megegyező tartalommal az ingatlanokat és a kapcsolódó
vagyoni értékű jogokat, b) a (4) bekezdés szerinti gépeket, berendezéseket, felszereléseket, járműveket,
c) az Szt. 26. § (6) bekezdésében foglaltakkal megegyező tartalommal a tenyészállatokat,
d) az (5)–(7) bekezdés szerinti beruházásokat, felújításokat, és
e) a tárgyi eszközök értékhelyesbítését. (4) A mérlegben a gépek, berendezések, felszerelések, járművek között kell kimutatni
a) a rendeltetésszerűen használatba vett, üzembe helyezett, a tevékenységet szolgáló – így különösen
egészségügyi, oktatási, híradás-technikai, környezetvédelmi, kutatási célú számítás- és ügyvitel-technikai –
eszközöket, b) a rendeltetésszerűen használatba vett, üzembe helyezett forgalmi rendszámmal ellátott közúti járműveket,
a vízi és légi személy- és áruszállító eszközöket,
c) az a) és b) pont szerinti eszközökön és a mérlegben nem szerepeltethető ilyen eszközökön végzett és aktivált
beruházásokat, felújításokat, és d) az üzembe nem helyezett, használatba nem vett kisértékű tárgyi eszközöket.
(5) A mérlegben a beruházások között kell kimutatni az egységes rovatrend K62. Ingatlanok beszerzése, létesítése,
K63. Informatikai eszközök beszerzése, létesítése vagy K64. Egyéb tárgyi eszközök beszerzése, létesítése rovatokhoz
kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott végleges kötelezettségvállalások, más fizetési
kötelezettségek közül a) a rendeltetésszerűen használatba nem vett, üzembe nem helyezett tárgyi eszközök végleges
kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott vételárát, kisajátítás útján szerzett
ingatlan esetén a kártalanítás összegét, b) az Szt. 47. § (5) és (6) bekezdése szerinti munkáknak a pénzügyi számvitelben elszámolt költségeit, és
c) a tárgyi eszközök bővítését, rendeltetésének megváltoztatását, átalakítását, élettartamának,
teljesítőképességének közvetlen növelését eredményező tevékenységek költségeit az üzembe helyezésig,
rendeltetésszerű használatbavételig. (6) A mérlegben a felújítások között kell kimutatni az egységes rovatrend K71. Ingatlanok felújítása, K72. Informatikai
eszközök felújítása, K73. Egyéb tárgyi eszközök felújítása rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon
nyilvántartott végleges kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek közül a mérlegben szereplő és
a mérlegben nem szerepeltethető tárgyi eszközökön végzett, az Szt. 3. § (4) bekezdés 8. pontja szerinti tevékenységek
költségeit. (7) A mérlegben a beruházások, felújítások között kell kimutatni a saját előállítású tárgyi eszközöknek és a tárgyi
eszközökön a (4) és (5) bekezdés szerint saját kivitelezésben végzett tevékenységeknek az Szt. 51. §-a alapján
megállapított közvetlen önköltségét is. (8) A mérlegben a befektetett pénzügyi eszközökön belül kell kimutatni a tartós részesedéseket, a tartós hitelviszonyt
megtestesítő értékpapírokat és a befektetett pénzügyi eszközök értékhelyesbítését.
(9) A mérlegben a tartós részesedések között az olyan gazdasági társaságokban lévő tulajdoni részesedést jelentő
befektetéseket kell kimutatni, amelyeket abból a célból szereztek, hogy tartós jövedelemre (osztalékra, kamatra)
tegyenek szert, vagy befolyásolási, irányítási, ellenőrzési lehetőséget érjenek el. A tartós részesedések között kell
kimutatni továbbá az állam jegybankban, a helyi önkormányzatok, nemzetiségi önkormányzatok társulásokban való
részesedéseit, valamint a nem gazdasági társaságban lévő más tartós befolyásolási, irányítási, ellenőrzési lehetőséget
biztosító részesedéseket. (10) A mérlegben a tartós hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok között kell kimutatni az olyan hitelviszonyt megtestesítő
értékpapírokat, amelyek lejárata, beváltása a mérleg fordulónapját követő költségvetési évben még nem esedékes, és
azokat a mérleg fordulónapját követő költségvetési évben nem szándékoznak értékesíteni.
(11) A mérlegben a koncesszióba, vagyonkezelésbe adott eszközök között a tulajdonosnak – az állami vagyon esetén
a törvényben kijelölt tulajdonosi joggyakorló szervezetnek – azokat a nemzeti vagyonba tartozó befektetett
eszközöket és azok értékhelyesbítését kell kimutatnia, amelyek üzemeltetését államháztartáson kívüli szervezetnek,
személynek koncessziós szerződéssel átadta, vagy amelyekre államháztartáson kívüli szervezettel, személlyel
vagyonkezelői szerződést kötött. Az átadáskor az eszköz bruttó értékét és elszámolt értékcsökkenését, értékvesztését,
értékhelyesbítését a koncesszióba, vagyonkezelésbe adott eszközök közé kell átvezetni.
12. § (1) A mérlegben a nemzeti vagyonba tartozó forgóeszközök között kell kimutatni a készleteket és az értékpapírokat.
(2) A mérlegben a készleteken belül kell kimutatni a vásárolt készleteket, az átsorolt, követelés fejében átvett készleteket,
az egyéb készleteket, a befejezetlen termelést, félkész termékek, késztermékek értékét, és a növendék-, hízó és egyéb
állatokat. (3) A mérlegben a vásárolt készletek között kell kimutatni az anyagokat és az árukat.
(4) A mérlegben az anyagok között kell kimutatni a tevékenységet legfeljebb egy évig szolgáló, de még használatba nem
vett vásárolt, csere útján kapott, térítés nélkül átvett és a gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő
befektetés névértéke fejében a jegyzett tőke leszállításakor átvett anyagi eszközöket.
(5) A mérlegben az áruk között kell kimutatni
a) az olyan értékesítési céllal beszerzett anyagi eszközöket – ide értve a betétdíjas göngyölegeket is –, amelyek
a beszerzés és az értékesítés között változatlan állapotban maradnak, bár értékük változhat, és
b) a pénzügyi lízing keretében átadott, a részletfizetéssel, a halasztott fizetéssel értékesített és a szerződés szerinti
feltételek teljesülésének meghiúsulása miatt később visszavett, a két időpont között a vevő által használt
eszközöket. (6) A mérlegben az átsorolt, követelés fejében átvett készletek között kell szerepeltetni az értékesítésre szánt eszközöket,
így különösen a végelszámolási, felszámolási vagy vagyonrendezési eljárásból állami, helyi önkormányzati tulajdonba
került eszközöket, az Áht. 100. §-a szerint követelés fejében átvett, értékesítendő eszközöket, valamint mindazon
eszközöket, amelyeket az immateriális javak és tárgyi eszközök közül értékesítés céljából átsoroltak. Kötelező az
immateriális javak, tárgyi eszközök átsorolása, ha azokat a használatból kivonták, de az értékesítés három hónapnál
hosszabb időszakot vesz igénybe. (7) A mérlegben az egyéb készletek között kell szerepeltetni az állami tartalékolási, intervenciós, védelmi és biztonsági
célú, valamint az EMGA által elrendelt intervenciós vásárlás során felhalmozott készleteket.
(8) A mérlegben a befejezetlen termelés, félkész termékek, késztermékek között az olyan saját előállítású anyagi eszközök
költségeit kell kimutatni, amelyek az értékesítést megelőzően a termelés, a feldolgozás valamely fázisában vannak,
vagy amelyek feldolgozott, elkészült állapotban értékesítésre várnak. (9) A mérlegben a növendék-, hízó és egyéb állatok között az Szt. 28. § (3) bekezdés b) pontja szerinti állatokat kell
kimutatni. (10) A mérlegben az értékpapírokon belül kell kimutatni a nem tartós részesedéseket és a forgatási célú hitelviszonyt
megtestesítő értékpapírokat. (11) A mérlegben a nem tartós részesedések között az olyan tulajdoni részesedést jelentő befektetéseket kell kimutatni,
amelyeket egy éven belül értékesíteni szándékoznak. (12) A mérlegben a forgatási célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok között a kárpótlási jegyeket, a kincstárjegyeket,
valamint az olyan államkötvényeket, helyi önkormányzatok kötvényeit és más hitelviszonyt megtestesítő
értékpapírokat – ide értve a befektetési jegyeket is – kell kimutatni, amelyek lejárata, beváltása a mérleg fordulónapját
követő költségvetési évben esedékes, vagy azokat a mérleg fordulónapját követő költségvetési évben értékesíteni
szándékoznak. 13. § (1) A mérlegben a 10–12. §-ban foglaltakon kívül az eszközök között kell kimutatni a pénzeszközöket, a követeléseket,
a 48. § (9) bekezdése szerinti egyéb sajátos eszközoldali elszámolásokat és az aktív időbeli elhatárolásokat.
(2) A mérlegben a pénzeszközök között kell kimutatni a hosszú lejáratú – a mérleg fordulónapját követő költségvetési
éven túl lejáró – betéteket, a pénztárakat, csekkeket, betétkönyveket, a forintban és devizában vezetett számlákat,
továbbá a 49. § szerinti idegen pénzeszközöket. (3) A mérlegben a pénztárak, csekkek, betétkönyvek között kell kimutatni a készpénzforgalmat, valamint a pénzforgalmi
betétkönyvekben kezelt pénzeszközök állományát és azok változásait, valamint az elektronikus pénzt.
(4) A mérlegben a forintszámlák és a devizaszámlák között kell kimutatnia a számlatulajdonosnak a Kincstárban és
a Kincstáron kívül forintban és devizában vezetett, olyan fizetési számlák – ide értve az Ávr. 145. § (3) bekezdése szerinti
alszámlákat és a Kincstár által a társadalombiztosítási támogatásokhoz, európai uniós vagy más nemzetközi forrásból
finanszírozott támogatási programokhoz vagy más lebonyolítási, fejezeti elszámolási, technikai feladatokhoz vezetett
számlákat is – egyenlegét, amelyek változását a költségvetési számvitelben költségvetési vagy finanszírozási
bevételként vagy kiadásként kell nyilvántartani. Itt kell kimutatni továbbá a Kincstári Egységes Számla egyenlegét is.
(5) A mérlegben a követelések között az egységes rovatrend szerinti rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási
számlákon nyilvántartott követeléseket kell kimutatni mindaddig, amíg azokat pénzügyileg vagy egyéb módon nem
rendezték, az Áht. 97. §-a szerint el nem engedték vagy behajthatatlan követelésként le nem írták.
(6) A mérlegben a követeléseket költségvetési évben esedékes követelések és költségvetési évet követően esedékes
követelések, ezen belül a költségvetési bevételek kiemelt előirányzatai és finanszírozási bevételek szerinti tagolásban
kell kimutatni. A mérleg a követelések között tartalmazza a 48. § (8) bekezdése szerinti adott előlegeket is.
(7) A mérlegben az aktív időbeli elhatárolásokon belül kell kimutatni az eredményszemléletű bevételek aktív időbeli
elhatárolását, a költségek, ráfordítások aktív időbeli elhatárolását és a halasztott ráfordításokat.
(8) A mérlegben az eredményszemléletű bevételek aktív időbeli elhatárolása között az olyan járó eredményszemléletű
bevételeket kell kimutatni, amelyek csak a mérleg fordulónapja után esedékesek, de a mérleggel lezárt időszakra
számolandók el. (9) A mérlegben a költségek, ráfordítások aktív időbeli elhatárolása között a mérleg fordulónapja előtt felmerült,
elszámolt olyan összegeket kell kimutatni, amelyek költségként, ráfordításként csak a mérleg fordulónapját követő
időszakra számolhatók el. (10) A mérlegben a halasztott ráfordítások között az Szt. 33. § (1) bekezdése szerintieket kell kimutatni.
14. § (1) A mérlegben a források között kell kimutatni a saját tőkét, a kötelezettségeket, a 48. § (11) bekezdése szerinti egyéb
sajátos forrásoldali elszámolásokat, a kincstári számlavezetéssel kapcsolatos elszámolásokat és a passzív időbeli
elhatárolásokat. (2) A mérlegben a saját tőkén belül kell kimutatni a nemzeti vagyon induláskori értékét, a nemzeti vagyon változásait, az
egyéb eszközök induláskori értékét, a felhalmozott eredményt, az eszközök értékhelyesbítésének forrását és a mérleg
szerinti eredményt. (3) A mérlegben a nemzeti vagyon induláskori értékeként és az eszközök induláskori értékeként jogszabály vagy az
alapító szerv(ek) által az alapításkor tartósan a tevékenység ellátáshoz tulajdonba vagy vagyonkezelésbe adott
eszközök értékét kell kimutatni. Ezek a mérlegsorok csak átalakításkor vagy jogutód nélküli megszűnéskor
változhatnak. (4) A mérlegben a nemzeti vagyon változásai között az alapítást követően vagyonkezelésbe vett, továbbá
a tulajdonosnak – az állami vagyon esetén a törvényben kijelölt tulajdonosi joggyakorló szervezetnek –
államháztartáson belüli szervezet részére vagyonkezelésbe adott nemzeti vagyonba tartozó befektetett eszközök és
forgóeszközök könyv szerinti értékét kell kimutatni. (5) A mérlegben felhalmozott eredményként az előző költségvetési évek felhalmozott eredményét kell kimutatni.
A mérlegsor a mérlegben negatív előjellel is szerepelhet.
(6) A mérlegben az eszközök értékhelyesbítésének forrásaként az elszámolt értékhelyesbítés összegét kell kimutatni. Az
eszközök értékhelyesbítése és az eszközök értékhelyesbítésének forrása kizárólag egymással szemben és azonos
összegben változhat. (7) A mérlegben a mérleg szerinti eredményt az eredménykimutatásban ilyen címen kimutatott összeggel egyezően kell
szerepeltetni. (8) A mérlegben a kötelezettségek között az egységes rovatrend szerinti rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási
számlákon nyilvántartott végleges kötelezettségvállalásokat, más fizetési kötelezettségeket kell kimutatni mindaddig,
amíg azokat pénzügyileg ki nem egyenlítették, el nem engedték vagy egyéb módon nem rendezték.
(9) A mérlegben a kötelezettségeket költségvetési évben esedékes kötelezettségek és költségvetési évet követően
esedékes kötelezettségek, ezen belül a költségvetési kiadások kiemelt előirányzatai és finanszírozási kiadások szerinti
tagolásban kell kimutatni. A mérleg a kötelezettségek között tartalmazza a 48. § (10) bekezdése szerinti kapott
előlegeket is. (10) A mérlegben a kincstári számlavezetéssel kapcsolatos elszámolások között kizárólag a Kincstár, a számlavezetési
tevékenységével kapcsolatos sajátos ügyfélelszámolásokat mutathatja ki. (11) A mérlegben a passzív időbeli elhatárolásokon belül kell kimutatni az eredményszemléletű bevételek passzív időbeli
elhatárolását, a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolását és a halasztott eredményszemléletű bevételeket.
(12) A mérlegben az eredményszemléletű bevételek passzív időbeli elhatárolása között a mérleg fordulónapja előtt
befolyt, a pénzügyi számvitelben elszámolt olyan eredményszemléletű bevételeket kell kimutatni, amelyek a mérleg
fordulónapja utáni időszak eredményszemléletű bevételét képezik. Az eredményszemléletű bevételek passzív időbeli
elhatárolása között kell kimutatni az Szt. 44. § (2) bekezdése szerinti támogatásokat is azzal, hogy azon az egységes
rovatrend B16. Egyéb működési célú támogatások bevételei államháztartáson belülről és B63. Egyéb működési célú
átvett pénzeszközök rovataihoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott bevételeket kell érteni.
(13) A mérlegben a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolása között a mérleg fordulónapja előtti időszakot
terhelő olyan költségeket, ráfordításokat kell kimutatni, amelyek csak a mérleg fordulónapja utáni időszakban
merülnek fel, kerülnek számlázásra. (14) A mérlegben a halasztott eredményszemléletű bevételek között az Szt. 45. § (1) és (2) bekezdése szerintieket kell
kimutatni azzal, hogy az Szt. 45. § (1) bekezdés a) pontja szerinti fejlesztési célra kapott támogatáson a felhalmozási
célú támogatások eredményszemléletű bevételeit kell érteni. 8. Az eszközök bekerülési értéke
15. § (1) A bekerülési érték részét képező tételek elszámolásának időpontjára az Szt. 47. § (9) bekezdését kell alkalmazni azzal,
hogy az eszköz értékének utólagos módosítása során akkor kell a különbözet összegét jelentősnek tekinteni, ha az
meghaladja az eredetileg elszámolt bekerülési érték 1%-át, de legalább a százezer forintot.
(2) A 16. §-ban foglaltaktól eltérően a vagyonkezelésbe vett eszközök – ide nem értve, ha a vagyonkezelői jog vásárlással,
saját előállítással keletkezik – bekerülési értéke a vagyonkezelésbe adónál kimutatott bruttó érték. Az átvételt
követően a vagyonkezelésbe adónál az átadásig esetleg elszámolt értékcsökkenést, értékvesztést a vagyonkezelésbe
vevőnek nyilvántartásba kell vennie. (3) A 16. §-ban foglaltaktól eltérően társulás alapítása, a társulási szerződés módosításával vagyonának növelése esetén az átvett
eszközök bekerülési értéke a társulási szerződésben, illetve annak módosításában szereplő bruttó érték. Az átvételt követően
az átadónál az átadásig elszámolt értékcsökkenést, értékvesztést az átvevő társulásnak nyilvántartásba kell vennie.
(4) A 16. §-ban foglaltaktól eltérően az Szt. 49. § (5) bekezdése és 50. § (1), (2), (4) és (6) bekezdése szerint átvett eszközök
bekerülési értékét az ott leírtak szerint kell meghatározni.
(5) Importbeszerzés esetén a bekerülési értéket – figyelemmel a 20. § (3) és (4) bekezdésére – az Szt. 48. § (7) bekezdése
szerint kell meghatározni. (6) A külföldi pénzértékre szóló részesedés, értékpapír bekerülési értékét a bekerülés napjára vonatkozó, a 20. § (3) és
(4) bekezdése szerinti devizaárfolyamon átszámított forintérték alapján kell meghatározni. A külföldi pénzértékre
szóló követelések, kötelezettségek bekerülési értéke megegyezik a költségvetési számvitelben nyilvántartott
követelés, végleges kötelezettségvállalás, más fizetési kötelezettség összegével. 16. § (1) A vásárolt immateriális javak bekerülési értéke az egységes rovatrend K61. Immateriális javak beszerzése, létesítése
rovathoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más fizetési
kötelezettségként nyilvántartott vételára. (2) A saját előállítású immateriális javak bekerülési értéke az Szt. 51. §-a alapján megállapított közvetlen önköltség.
(3) A vásárolt és saját előállítású ingatlanok, gépek, berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok bekerülési értéke az
üzembe helyezésig, rendeltetésszerű használatba vételig a pénzügyi számvitelben a beruházások között elszámolt összeg.
(4) Az ingatlanok, gépek, berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok értékét növeli az azokhoz kapcsolódóan
a pénzügyi számvitelben elszámolt befejezett felújítás értéke. (5) A gazdasági társaságban való részesedés bekerülési értékét alapításkor, tőkeemeléskor, vásárláskor, a társaság
átalakulásakor, beolvadásakor az Szt. 49. § (3), (4), (6) és (7) bekezdése szerint kell meghatározni, alapításkor, tőkeemeléskor,
vásárláskor egyezően az egységes rovatrend K65. Részesedések beszerzése vagy K66. Meglévő részesedések növeléséhez
kapcsolódó kiadások rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más
fizetési kötelezettségként nyilvántartott összeggel. A társulási részesedés bekerülési értéke a társulásban résztvevők által
bevitt vagyontárgyak társulási szerződésében, illetve annak módosításában meghatározott bruttó értéke.
(6) A vásárolt hitelviszonyt megtestesítő értékpapír bekerülési értéke az egységes rovatrend K9121. Forgatási célú
belföldi értékpapírok vásárlása, K9123. Befektetési célú belföldi értékpapírok vásárlása, K922. Befektetési célú külföldi
értékpapírok vásárlása, K921. Forgatási célú külföldi értékpapírok vásárlása rovatokhoz kapcsolódóan vezetett
nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott vételár.
(7) A vásárolt készletek bekerülési értéke az egységes rovatrend K311. Szakmai anyagok beszerzése vagy
K312. Üzemeltetési anyagok beszerzése rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges
kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott vételár. A befejezetlen termelés, félkész
termékek, késztermék, állatok bekerülési értéke az Szt. 62. § (2) bekezdése szerint számított előállítási érték.
(8) A forint pénzeszközök bekerülési értéke a befizetett, jóváírt forintösszeg. A valutapénztárba bekerülő valutakészlet és
a devizaszámlára kerülő deviza bekerülési értéke a bekerülés napjára vonatkozó, a 20. § (3) és (4) bekezdése szerinti
devizaárfolyamon átszámított forintérték, kivéve a forintért vásárolt valutát, devizát, amelynél a ténylegesen fizetett
forint alapján kell a nyilvántartásba vételi árfolyamot meghatározni.
(9) Az adott előlegek bekerülési értéke az átutalt vagy megfizetett – előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem
tartalmazó – összeg. A követelések bekerülési értéke az egységes rovatrend bevételeihez kapcsolódóan vezetett
nyilvántartási számlákon kimutatott követelésekkel megegyező elismert, esedékes összeg.
(10) A kapott előlegek bekerülési értéke az átutalt, megfizetett – előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem
tartalmazó – összeg. A kötelezettségek bekerülési értéke az egységes rovatrend kiadásaihoz kapcsolódóan vezetett
nyilvántartási számlákon nyilvántartott végleges kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek összege.
9. Az eszközök értékcsökkenése, értékvesztése, az értékhelyesbítés lehetősége
17. § (1) Az immateriális javak, tárgyi eszközök után terv szerinti értékcsökkenést kell elszámolni. Az értékcsökkenésre
a (2)–(4) bekezdésben foglalt eltérésekkel az Szt. 52. § (1), (2) és (5)–(7) bekezdését kell alkalmazni.
(2) A kisértékű immateriális javak bekerülési értéke a beszerzéskor, a kisértékű tárgyi eszközök bekerülési értéke az
üzembe helyezéskor, használatba vételkor terv szerinti értékcsökkenésként egy összegben elszámolandó.
(3) A tárgyi eszközök terv szerinti értékcsökkenését a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény
2. mellékletében meghatározottak szerint kell elszámolni. (4) A huszonötmillió forint bekerülési érték alatti gépek, berendezések, felszerelések, járművek terv szerinti
értékcsökkenése megállapítása során nem lehet maradványértéket meghatározni. (5) Az immateriális javak, tárgyi eszközök után terven felüli értékcsökkenést az Szt. 53. § (1) bekezdés b) és c) pontja
szerinti esetekben kell elszámolni. A terven felüli értékcsökkenésére és annak visszaírására az Szt. 53. §-át kell
alkalmazni azzal, hogy azok kiegészítő mellékletben történő indoklására vonatkozó rendelkezései nem alkalmazhatók.
18. § (1) Az Szt.-ben meghatározott eszközök után értékvesztést kell elszámolni. Az értékvesztés elszámolására
a (2)–(7) bekezdésben foglalt eltérésekkel az Szt. 54–56. §-át kell alkalmazni.
(2) A nemzeti vagyonba tartozó befektetett eszközök és forgóeszközök között kimutatott részesedések, értékpapírok
és a készletek értékvesztésének elszámolása során akkor kell a különbözetet jelentős összegűnek tekinteni, ha az
értékvesztés összege meghaladja a bekerülési érték 10%-át, de legalább a százezer – tulajdonosi joggyakorló
szervezeteknél a részesedések, értékpapírok esetén a tízmillió – forintot.
(3) A közhatalmi bevételekre vonatkozó követelések értékelése során az értékvesztés összege a kötelezettek együttes
minősítése alapján egyszerűsített értékelési eljárással, azok csoportos értékelésével is meghatározható.
(4) Az egyszerűsített értékelési eljárás során az egyes minősítési kategóriákhoz rendelt, a várható megtérülésre vonatkozó
százalékos mutatók meghatározását a követelés-beszedés eredményének előző költségvetési év(ek)re vonatkozó
adatai alapján kell kialakítani. Az egyes minősítési kategóriákhoz rendelt százalékos mutatókat évente felül kell
vizsgálni. (5) Az egységes rovatrend B31. Központi adó, járulék és adójellegű bevételek és B323. Helyi adók rovataihoz
kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott és annak alapján a pénzügyi számvitelben elszámolt
követelések (a továbbiakban együtt: az egyszerűsített értékelési eljárás alá vont adókövetelések) értékelési elveinek
meghatározása során a kötelezetteket legalább – státuszuknak megfelelően – folyamatosan működő adósok, illetve
folyamatos működésükben korlátozott adósok szerinti – így különösen felszámolás alatt lévő, csődeljárás alá vont,
végelszámolás alatt lévő, jogutód nélkül véglegesen megszűnt – csoportosításban kell részletezni.
(6) A folyamatosan működő adósokkal szembeni követeléseket lejáratuk szerint tovább kell bontani legalább
a) 90 napon belüli, b) 91–180 napos, c) 181–360 napos, és
d) 360 napon túli minősítési kategóriákra. (7) A követelések működési célú támogatások bevételeire államháztartáson belülről, a követelések felhalmozási célú
támogatások bevételeire államháztartáson belülről, és Kincstárnál vezetett fizetési számlák után értékvesztés nem
számolható el. 19. § (1) Az eszközök terven felüli értékcsökkenésének és értékhelyesbítésének visszaírására az Szt. 57. § (2) bekezdését és
58. § (1)–(4) bekezdését kell alkalmazni azzal, hogy egyéb bevételek alatt az egyéb eredményszemléletű bevételeket
kell érteni, és jelentősnek akkor kell tekintetni az eltérést, ha a piaci érték 10%-kal, de legalább százezer forinttal
meghaladja a könyv szerinti értéket. (2) Az eszközök értékhelyesbítésére az Szt. 57. § (3) bekezdését és 58. § (1) és (5)–(9) bekezdését kell alkalmazni azzal az
eltéréssel, hogy a) értékelési tartalék alatt az eszközök értékhelyesbítésének forrását kell érteni,
b) a tulajdonosi joggyakorló szervezeteknél a tartós és az értékesítési célú állami tulajdonú részesedések piaci
értéke – a tőzsdén jegyzett társasági részesedések kivételével – a saját tőke érték részesedésre jutó arányos
értékével egyezik meg. 10. Az eszközök és források értékelése
20. § (1) A mérlegtételek értékelésének általános szabályaira az Szt. 46. §-át kell alkalmazni.
(2) Az egyidejűleg beszerzett, azonos beszerzési árhoz tartozó, azonos paraméterekkel rendelkező, egyidejűleg
használatba vett tárgyi eszközöket, értékpapírokat, készleteket csoportosan is nyilván lehet tartani. A csoportosan
nyilvántartott eszközök esetén az értékelést külön-külön, csoportonként kell elvégezni. A csoportos értékelést addig
lehet alkalmazni, amíg az egyedi eszköz nyilvántartási értékében elkülönült változás nem következik be.
(3) A külföldi pénzértékre szóló eszköz, kötelezettség (kötelezettségvállalás, más fizetési kötelezettség) forintértékének
meghatározásakor a valutát, devizát a Magyar Nemzeti Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra
átszámítani. (4) Ha Magyar Nemzeti Bank által nem jegyzett és nem konvertibilis valutát, ilyen valutára szóló eszközöket és
kötelezettségeket (kötelezettségvállalásokat, más fizetési kötelezettségeket) kell forintra átszámítani, az átszámítást
az Szt. 60. § (5) bekezdése szerinti módon kell elvégezni.
21. § (1) A mérlegben az immateriális javakat, tárgyi eszközöket a bekerülési értéken kell kimutatni, csökkentve az elszámolt
terv szerinti és terven felüli értékcsökkenéssel, növelve a terven felüli értékcsökkenés visszaírt összegével. Az
értékhelyesbítést külön kell kimutatni az eszközök értékhelyesbítésének forrásával azonos összegben.
(2) A mérlegben a koncesszióba, vagyonkezelésbe adott eszközöket a bekerülési értéken kell kimutatni, elkülönítve azok
értékcsökkenését, értékvesztését és értékhelyesbítését. A koncesszióba, vagyonkezelésbe adott eszközök után
a terven felüli értékcsökkenést a koncesszió jogosultja, a vagyonkezelő adatszolgáltatása alapján kell megállapítani.
(3) A mérlegben a részesedéseket, tartós hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat a bekerülési értéken – a külföldi
pénzértékre szóló értékpapírok esetén az átértékelt forintértéken – kell kimutatni, csökkentve az elszámolt
értékvesztéssel, növelve az értékvesztés visszaírt összegével. Az értékhelyesbítést külön kell kimutatni az eszközök
értékhelyesbítésének forrásával azonos összegben. (4) A mérlegben az értékpapírok között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt a bekerülési értéken – a külföldi
pénzértékre szóló értékpapírok esetén az átértékelt bekerülési értéken – lehet kimutatni mindaddig, amíg a kibocsátó
a lejáratkor, a beváltáskor várhatóan a névértéket és a felhalmozott kamatot megfizeti.
(5) A mérlegben a vásárolt készleteket a mérleg fordulónapján használatba nem vett vásárolt készletek bekerülési értékén
kell kimutatni, csökkentve a már elszámolt értékvesztéssel, növelve az értékvesztés visszaírt összegével.
(6) A mérlegben a befejezetlen termelést, félkész termékeket, késztermékeket, növendék-, hízó és egyéb állatokat
a bekerülési értéken kell kimutatni, csökkentve az elszámolt értékvesztéssel, növelve az értékvesztés visszaírt
összegével. (7) A mérlegben a pénzeszközöket a mérleg fordulónapján a pénztárban lévő, a fizetési számlához kapcsolódó
számlakivonatban szereplő értéken – a valutapénztárban lévő valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza esetén az
átértékelt forintértéken – kell kimutatni, csökkentve az elszámolt értékvesztéssel, növelve az értékvesztés visszaírt
összegével. (8) A mérlegben a követeléseket a bekerülési értéken kell kimutatni, csökkentve az elszámolt értékvesztéssel, növelve az
értékvesztés visszaírt összegével. (9) A mérlegben az aktív időbeli elhatárolásokat és a forrásokat a könyv szerinti értéken kell kimutatni.
(10) A külföldi pénzértékre szóló részesedések, értékpapírok, a valutapénztárban lévő valutakészlet, a devizaszámlán lévő
deviza, valamint a követelések és kötelezettségek – egyezően a költségvetési számvitelben meghatározott értékkel –
mérlegben szereplő értékét a mérleg fordulónapjára vonatkozó, a 20. § (3) és (4) bekezdése szerinti devizaárfolyamon
átszámított forintértéken kell meghatározni. 11. A mérleg alátámasztása leltárral
22. § (1) Az éves költségvetési beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és
megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza a mérlegben szereplő eszközöket és forrásokat.
(2) A leltározás végrehajtását az Szt. 69. §-a szerint kell végrehajtani azzal, hogy
a) a koncesszióba, vagyonkezelésbe adott eszközöket a működtető, vagyonkezelő által elkészített és hitelesített
leltárral kell alátámasztani, és b) a használt, de a mérlegben értékkel nem szereplő immateriális javakat, tárgyi eszközöket, készleteket
a leltározási és leltárkészítési szabályzatban meghatározott módon kell leltározni.
(3) A vagyonkezelői, koncessziós szerződés eltérő rendelkezése hiányában a (2) bekezdés a) pontja szerinti leltározást
a működtető, vagyonkezelő külön térítés és díjazás nélkül, évente köteles elvégezni.
12. Az eredménykimutatás 23. § (1) Az eredménykimutatást a 6. melléklet szerint kell elkészíteni. Az eredménykimutatás tételeinek további tagolása,
a tételek összevonása, új tétel felvitele nem megengedett.
(2) Az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző eredménykimutatás megfelelő adatát. Ha az
ellenőrzés az előző éves költségvetési beszámoló(k)ban elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg,
a – mérlegkészítés időpontjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások
miatti – módosításokat az eredménykimutatás minden tételénél az előző adatok mellett be kell mutatni. Ilyen esetben
az eredménykimutatásban külön-külön oszlopban szerepelnek az előző eredménykimutatás adatai, a módosítások,
valamint a 7. § szerinti időszak adatai. A megállapított jelentős összegű hibá(k) összegével az előző
eredménykimutatás adatai nem módosíthatók. 24. § (1) A mérleg szerinti eredmény a szokásos eredményből és a rendkívüli eredményből áll.
(2) A szokásos eredmény a tevékenység eredményéből és a pénzügyi műveletek eredményéből áll.
(3) A tevékenység eredménye a tevékenység nettó eredményszemléletű bevétele, az aktivált saját teljesítmények értéke
és az egyéb eredményszemléletű bevételek összege, csökkentve az anyagjellegű ráfordítások, a személyi jellegű
ráfordítások, az értékcsökkenési leírás és az egyéb ráfordítások összegével.
(4) A pénzügyi műveletek eredménye a pénzügyi műveletek eredményszemléletű bevételei és a pénzügyi műveletek
ráfordításai különbsége. (5) A rendkívüli eredmény a rendkívüli eredményszemléletű bevételek és rendkívüli ráfordítások különbsége.
25. § (1) A tevékenység nettó eredményszemléletű bevétele a közhatalmi eredményszemléletű bevételekből, az eszközök
és szolgáltatások értékesítése nettó eredményszemléletű bevételeiből és a tevékenység egyéb nettó
eredményszemléletű bevételeiből áll (2) A közhatalmi eredményszemléletű bevételek között kell elszámolni az egységes rovatrend B3. Közhatalmi bevételek
rovataihoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott követelések közül a pénzügyi számvitelben
követelésként vagy a pénzeszközök növekedéseként elszámolt összegeket. (3) Az eszközök és szolgáltatások értékesítése nettó eredményszemléletű bevételei között kell elszámolni az egységes
rovatrend B401. Áru- és készletértékesítés ellenértéke, B402. Szolgáltatások ellenértéke, B403. Közvetített
szolgáltatások ellenértéke és B405. Ellátási díjak rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon
nyilvántartott követelések közül a pénzügyi számvitelben követelésként vagy a pénzeszközök növekedéseként
elszámolt összegeket. (4) A tevékenység egyéb nettó eredményszemléletű bevételei között kell elszámolni
a) a kapott osztalék kivételével az egységes rovatrend B404. Tulajdonosi bevételek rovathoz kapcsolódóan
vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott követelések közül a pénzügyi számvitelben követelésként
vagy a pénzeszközök növekedéseként elszámolt összegeket, és b) a kötelezettségek teljesítésére, a csereszerződés keretében átadott vásárolt és saját termelésű készletek,
nyújtott szolgáltatások számlázott, megállapodás, csereszerződés szerinti – általános forgalmi adót nem
tartalmazó – értékét a készlet átadás-átvétel, a szolgáltatásnyújtás időpontjában.
(5) Az aktivált saját teljesítmények értéke a saját termelésű készletek állományváltozásából és a saját előállítású eszközök
aktivált értékéből áll az Szt. 76. §-a szerinti tartalommal.
(6) Az egyéb eredményszemléletű bevételek között kell elszámolni a központi működési célú támogatások
eredményszemléletű bevételeit, az egyéb működési célú támogatások eredményszemléletű bevételeit és a különféle
egyéb eredményszemléletű bevételeket. (7) A központi működési célú támogatások eredményszemléletű bevételei között kell elszámolni az egységes rovatrend
B11. Önkormányzatok működési támogatásai és B816. Központi, irányító szervi támogatás rovatokhoz kapcsolódóan
vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott bevételek közül a pénzügyi számvitelben pénzeszközök
növekedéseként elszámolt összegeket. (8) Az egyéb működési célú támogatások eredményszemléletű bevételei között kell elszámolni az egységes rovatrend
B16. Egyéb működési célú támogatások bevételei államháztartáson belülről és B63. Egyéb működési célú átvett
pénzeszközök rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott bevételek közül a pénzügyi
számvitelben pénzeszközök növekedéseként elszámolt összegeket. (9) A különféle egyéb eredményszemléletű bevételek között kell elszámolni
a) az egységes rovatrend B12. Elvonások és befizetések bevételei rovathoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási
számlákon nyilvántartott bevételek közül a pénzügyi számvitelben pénzeszközök növekedéseként elszámolt
összegeket, b) az egységes rovatrend B13. Működési célú garancia- és kezességvállalásból származó megtérülések
államháztartáson belülről, B410. Egyéb működési bevételek, B51. Immateriális javak értékesítése,
B52. Ingatlanok értékesítése, B53. Egyéb tárgyi eszközök értékesítése és B61. Működési célú garancia- és
kezességvállalásból származó megtérülések államháztartáson kívülről rovatokhoz kapcsolódóan vezetett
nyilvántartási számlákon nyilvántartott követelések közül a pénzügyi számvitelben követelésként vagy
pénzeszközök növekedéseként elszámolt összegeket, c) a kötelezettségek teljesítésére, a csereszerződés keretében átadott immateriális jószág, tárgyi eszköz
– általános forgalmi adót nem tartalmazó – számlázott, megállapodás, csereszerződés szerinti értékét az
átadás-átvétel időpontjában, d) az értékvesztések visszaírt összegeit, e) az áruk nyereségjellegű leltárértékelési különbözetének összegét, és
f) a szerződésen alapuló – konkrét termékhez, anyaghoz, áruhoz, szolgáltatásnyújtáshoz közvetve kapcsolódó,
nem számlázott – utólag kapott engedmény szerződés szerinti összegét.
26. § (1) Az anyagjellegű ráfordítások az anyagköltségből, az igénybe vett szolgáltatások értékéből, az eladott áruk beszerzési
értékéből és az eladott (közvetített) szolgáltatások értékéből állnak.
(2) Anyagköltségként a működés során felhasznált szakmai és üzemeltetési anyagok értékvesztéssel csökkentett, az
értékvesztés visszaírt összegével növelt bekerülési értékét kell kimutatni. Az anyagköltséget csökkenti a tevékenység
során keletkezett hulladékok, haszonanyagok, valamint a visszavételezett anyagok értéke.
(3) Az igénybe vett szolgáltatások között kell kimutatni az egységes rovatrend K32. Kommunikációs szolgáltatások,
a K335. Közvetített szolgáltatások kivételével a K33. Szolgáltatási kiadások és K34. Kiküldetések, reklám- és
propagandakiadások rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként,
más fizetési kötelezettségként nyilvántartott összegeket. (4) Az eladott áruk beszerzési értéke között kell kimutatni az egységes rovatrend K313. Árubeszerzés rovathoz
kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként
nyilvántartott összegeket. (5) Az eladott (közvetített) szolgáltatások között kell kimutatni az egységes rovatrend K335. Közvetített szolgáltatások
rovathoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más fizetési
kötelezettségként nyilvántartott összegeket. (6) A személyi jellegű ráfordítások a bérköltségből, a személyi jellegű egyéb kifizetésekből és a bérjárulékokból állnak.
(7) A bérköltségek között kell kimutatni az egységes rovatrend K1101. Törvény szerinti illetmények, munkabérek
K1102. Normatív jutalmak, K1103. Céljuttatás, projektprémium, K1104. Készenléti, ügyeleti, helyettesítési díj, túlóra,
túlszolgálat rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más
fizetési kötelezettségként nyilvántartott összegeket. (8) A személyi jellegű egyéb kifizetések között kell kimutatni az egységes rovatrend K1105. Végkielégítés,
K1106. Jubileumi jutalom, K1107. Béren kívüli juttatások, K1108. Ruházati költségtérítés, K1109. Közlekedési
költségtérítés, K1110. Egyéb költségtérítések, K1111. Lakhatási támogatások, K1112. Szociális támogatások,
K1113. Foglalkoztatottak egyéb személyi juttatásai és K12. Külső személyi juttatások rovatokhoz kapcsolódóan
vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott
összegeket. (9) A bérjárulékok között kell kimutatni az egységes rovatrend K2. Munkaadókat terhelő járulékok és szociális
hozzájárulási adó rovathoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más
fizetési kötelezettségként nyilvántartott összegeket. (10) Értékcsökkenési leírásként az eszközök elszámolt terv szerinti értékcsökkenését kell kimutatni, ide értve a kisértékű
immateriális javak, tárgyi eszközök használatbavételekor egy összegben elszámolt értékcsökkenést is.
(11) Az egyéb ráfordítások között kell elszámolni a) az egységes rovatrend K502. Elvonások és befizetések, K506. Egyéb működési célú támogatások
államháztartáson belülre és K915. Központi, irányító szervi támogatás folyósítása rovatokhoz kapcsolódóan
vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott kiadások közül a pénzügyi számvitelben kifizetésként
elszámolt összegeket, b) az egységes rovatrend K355. Egyéb dologi kiadások, K4. Ellátottak pénzbeli juttatásai, K501. Nemzetközi
kötelezettségek, K503. Működési célú garancia- és kezességvállalásból származó kifizetés államháztartáson
belülre, K507. Működési célú garancia- és kezességvállalásból származó kifizetés államháztartáson kívülre,
K509. Árkiegészítések, ártámogatások, K510. Kamattámogatások és K511. Egyéb működési célú támogatások
államháztartáson kívülre rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges
kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott összegeket, ide értve a veszteség
jellegű kerekítési különbözetet is, c) az előzetesen felszámított, le nem vonható általános forgalmi adót,
d) az immateriális javak, a tárgyi eszközök elszámolt terven felüli értékcsökkenésének, a követelések és a készletek
értékvesztésének összegét, e) a behajthatatlan követelés leírt összegét,
f) az immateriális jószág, a tárgyi eszköz értékesítésekor azok könyv szerinti értékét,
g) a hiányzó, megsemmisült, állományból kivezetett készlet könyv szerinti értékét,
h) az eredeti követelést engedményezőnél (eladónál) az átruházott (engedményezett) követelésnek a könyv
szerinti értékét a követelés átruházásakor, i) az áruk veszteségjellegű leltárértékelési különbözetének összegét, és
j) a szerződésen alapuló – konkrét termékhez, anyaghoz, áruhoz, szolgáltatásnyújtáshoz közvetve kapcsolódó,
nem számlázott – utólag adott engedmény szerződés szerinti összegét.
27. § (1) A pénzügyi műveletek eredményszemléletű bevételei a kapott (járó) osztalékból és részesedésből, a kapott (járó)
kamatokból és kamatjellegű eredményszemléletű bevételekből és a pénzügyi műveletek egyéb eredményszemléletű
bevételből állnak. (2) A kapott (járó) osztalék és részesedés között kell elszámolni a tartós és nem tartós részesedések után kapott osztalékot,
ide értve a kamatozó részvények után fizetett kamatot is, ha az a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált.
(3) A kapott (járó) kamatok és kamatjellegű eredményszemléletű bevételek között kell elszámolni
a) az egységes rovatrend B408. Kamatbevételek rovathoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon
nyilvántartott bevételek közül a pénzügyi számvitelben a pénzeszközök növekedéseként elszámolt összegeket,
és b) a mérleg fordulónapjáig még le nem zárt kamatfedezeti ügyletek (határidős, swap és azonnali ügyletek)
időarányos nyereségét, legfeljebb a fedezett alapügylet időarányos veszteségének összegéig.
(4) A pénzügyi műveletek egyéb eredményszemléletű bevételei között kell elszámolni
a) az egységes rovatrend B409. Egyéb pénzügyi műveletek bevételei és B83. Adóssághoz nem kapcsolódó
származékos ügyletek bevételei rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott
bevételek közül a pénzügyi számvitelben a pénzeszközök növekedéseként elszámolt összegeket,
b) a mérleg fordulónapjáig még le nem zárt nem kamatfedezeti célú, egyéb fedezeti ügyletek (határidős, opciós,
swap és azonnali ügyletek) időarányos nyereségét, legfeljebb a fedezett alapügylet időarányos veszteségének
összegéig, c) a külföldi pénzértékre szóló kötelezettséghez kapcsolódóan a költségvetési évben realizált
árfolyamnyereséget, és d) az Szt. 84. § (7) bekezdés g) és o) pontja szerinti összevontan elszámolt árfolyamnyereséget és engedményt.
(5) A pénzügyi műveletek ráfordításai a fizetendő kamatokból és kamatjellegű ráfordításokból, a részesedések,
értékpapírok, pénzeszközök értékvesztéséből és a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaiból állnak.
(6) A fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások között kell elszámolni
a) az egységes rovatrend K353. Kamatkiadások rovathoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon
nyilvántartott kiadások közül a pénzügyi számvitelben a pénzeszközök csökkenéseként elszámolt összegeket,
és b) a mérleg fordulónapjáig még le nem zárt kamatfedezeti ügyletek (határidős, swap és azonnali ügyletek)
időarányos veszteségét, legfeljebb a fedezett alapügylet időarányos nyereségének összegéig.
(7) A részesedések, értékpapírok, pénzeszközök értékvesztése között kell elszámolni a részesedések, értékpapírok,
pénzeszközök elszámolt értékvesztését, csökkentve azt a korábban leírt értékvesztések visszaírt összegével.
(8) A pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai között kell elszámolni
a) az egységes rovatrend K354. Egyéb pénzügyi műveletek kiadásai és K93. Adóssághoz nem kapcsolódó
származékos ügyletek kiadásai rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott
kiadások közül a pénzügyi számvitelben a pénzeszközök csökkenéseként elszámolt összegeket,
b) a befektetett pénzügyi eszközök vagy az értékpapírok között kimutatott részesedések értékesítésekor a könyv
szerinti érték és az eladási ár közötti veszteségjellegű különbözetet,
c) a vásárolt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok értékesítésekor a könyv szerinti érték és az eladási ár közötti
veszteségjellegű különbözetet, d) a hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapírok kibocsátásakor a névérték és a kapott eladási ár közötti
veszteségjellegű különbözetet, e) a vásárolt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok beváltásakor a vételár és a könyv szerinti érték közötti
veszteségjellegű különbözetet, f) a külföldi pénzértékre szóló követeléshez kapcsolódó, a költségvetési évben realizált árfolyamveszteséget,
g) a mérleg fordulónapjáig még le nem zárt nem kamatfedezeti célú, egyéb fedezeti ügyletek (határidős, opciós,
swap és azonnali ügyletek) időarányos veszteségét, legfeljebb a fedezett alapügylet időarányos nyereségének
összegéig, és h) az Szt. 85. § (2) bekezdés c) pontjában, valamint (3) bekezdés g), m), n) és o) pontjaiban nevesített gazdasági
eseményeket. 28. § (1) A rendkívüli eredményszemléletű bevételek a felhalmozási célú támogatások eredményszemléletű bevételeiből és
a különféle rendkívüli eredményszemléletű bevételekből állnak. (2) A felhalmozási célú támogatások eredményszemléletű bevételei között kell elszámolni az egységes rovatrend
B25. Egyéb felhalmozási célú támogatások bevételei államháztartáson belülről és B73. Egyéb felhalmozási célú átvett
pénzeszközök rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott bevételek közül a pénzügyi
számvitelben a pénzeszközök növekedéseként elszámolt összegeket. (3) A különféle rendkívüli eredményszemléletű bevételek között kell elszámolni
a) az egységes rovatrend B21. Felhalmozási célú önkormányzati támogatások rovathoz kapcsolódóan vezetett
nyilvántartási számlákon nyilvántartott bevételek közül a pénzügyi számvitelben a pénzeszközök
növekedéseként elszámolt összegeket, b) az egységes rovatrend B22. Felhalmozási célú garancia- és kezességvállalásból származó megtérülések
államháztartáson belülről és B71. Felhalmozási célú garancia- és kezességvállalásból származó megtérülések
államháztartáson kívülről rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott
követelések közül a pénzügyi számvitelben követelésként vagy pénzeszközök növekedéseként elszámolt
összegeket, c) az Szt. 86. § (3) bekezdés a)–e), h) és j) pontjaiban nevesített gazdasági eseményeket.
(4) Az Szt. 86. § (4) bekezdése szerinti tételeket halasztott eredményszemléletű bevételként el kell határolni azzal, hogy
az Szt. 86. § (4) bekezdés b) pontja szerinti esetet a felhalmozási célú támogatások eredményszemléletű bevételeire
kell alkalmazni. (5) A rendkívüli ráfordítások között kell elszámolni
a) az egységes rovatrend K84. Egyéb felhalmozási célú támogatások államháztartáson belülre rovathoz
kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott kiadások közül a pénzügyi számvitelben
kifizetésként elszámolt összegeket, b) az egységes rovatrend K81. Felhalmozási célú garancia- és kezességvállalásból származó kifizetés
államháztartáson belülre, K85. Felhalmozási célú garancia- és kezességvállalásból származó kifizetés
államháztartáson kívülre, K87. Lakástámogatás és K88. Egyéb felhalmozási célú támogatások államháztartáson
kívülre rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más
fizetési kötelezettségként nyilvántartott összegeket, c) az Szt. 86. § (6) bekezdés a), c)–f) pontjaiban, valamint (7) bekezdés a) és b) pontjában nevesített gazdasági
eseményeket. 13. A költségekről és megtérült költségekről szóló kimutatás, kiegészítő melléklet
29. § (1) A költségekről és megtérült költségekről szóló kimutatás a 7. melléklet szerint formátumban, szakfeladatok szerinti
bontásban tartalmazza a felmerült költségek, az eszközök és szolgáltatások értékesítése nettó eredményszemléletű
bevételei, az egyéb működési célú támogatások eredményszemléletű bevételei és a felhalmozási célú támogatások
eredményszemléletű bevételei bemutatását. (2) A kiegészítő melléklet tartalmazza
a) az immateriális javak, tárgyi eszközök, koncesszióba, vagyonkezelésbe adott eszközök állományának
alakulását, b) az eszközök értékvesztésének alakulását, és c) a kiegészítő tájékoztató adatokat.
(3) A (2) bekezdés szerinti adatokat a 8–10. mellékletek szerint kell bemutatni.
14. Önkormányzat vagyonkimutatása 30. § (1) A helyi önkormányzat és a nemzetiségi önkormányzat zárszámadáshoz csatolt vagyonkimutatása a helyi
önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat és az általa irányított költségvetési szervek eszközeinek és
kötelezettségeinek adatait mutatja be. (2) A vagyonkimutatás a vagyont az 5. melléklet legalább római számmal jelzett eszköz-, illetve forráscsoportonkénti
– a tárgyi eszköz és a befektetett pénzügyi eszközcsoportok esetén az arab számmal jelzett tételei szerinti –
tagolásban, ezen belül forgalomképtelen törzsvagyon, nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű
törzsvagyon, korlátozottan forgalomképes vagyon és üzleti vagyon bontásban tartalmazza.
(3) A vagyonkimutatás a mérlegben szereplő eszközökön és kötelezettségeken kívül tartalmazza:
a) a „0”-ra leírt eszközök, a használatban lévő kisértékű immateriális javak, tárgyi eszközök, készletek,
a 01–02. számlacsoportban nyilvántartott eszközök, és a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 1. §
(2) bekezdés g) és h) pontja szerinti kulturális javak és régészeti leletek állományát, és
b) a függő követeléseket és kötelezettségeket, a biztos (jövőbeni) követeléseket.
(4) A vagyonkimutatásban szereplő ingatlanvagyon számviteli nyilvántartás szerinti bruttó értékének és az ingatlan
vagyonkataszteri nyilvántartásban szereplő ingatlanvagyon bruttó értékének egyezőségét biztosítani kell.
15. Az éves költségvetési beszámoló elkészítése, jóváhagyása, megküldése
31. § (1) Az éves költségvetési beszámoló elkészítéséért az éves költségvetési beszámolót készítő – központi kezelésű
előirányzat, fejezeti kezelésű előirányzat, társadalombiztosítás pénzügyi alapja, elkülönített állami pénzalap esetén
a kezelő szerv, helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, társulás, térségi fejlesztési tanács esetén
a beszámolási feladatokat az Áht. 27. §-a alapján ellátó – szerv vezetője felelős. Az éves költségvetési beszámolót
e személy és a gazdasági vezető a hely és a kelet feltüntetésével írja alá.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beszámolót készítő szerv vezetője alatt nem költségvetési szervi formában működő
kezelő szerv vagy tulajdonosi joggyakorló szervezet esetén a gazdálkodó képviseletére jogosult személyt kell érteni.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában gazdasági vezető alatt az Ávr. 11. § (2)–(8) bekezdésében megjelölt személyt kell
érteni. Ha a beszámolási feladatok ellátására az Ávr. 12. § (2) bekezdésének alkalmazásával került sor, a beszámolót
a gazdasági vezető helyett a gazdasági vezető irányítása alá tartozó személy írja alá.
32. § (1) A költségvetési szerv éves költségvetési beszámolóját a költségvetési évet követő év február 28-áig – a 7. §
(3) bekezdése szerinti esetben a megszűnés napját követő hatvan napon belül – az irányító szerv vezetőjének
jóváhagyásra megküldi. Az irányító szerv vezetője a költségvetési szerv éves költségvetési beszámolóját
a felülvizsgálat elvégzését igazoló személy aláírásával és az éves költségvetési beszámoló visszaküldésével hagyja
jóvá. (2) Ha a fejezeti kezelésű előirányzat kezelő szerve nem azonos a fejezetet irányító szervvel, a kezelő szerv a fejezeti
kezelésű előirányzat éves költségvetési beszámolóját a költségvetési évet követő év február 28-áig a fejezetet irányító
szerv vezetőjének jóváhagyásra megküldi. Az éves költségvetési beszámoló jóváhagyása az (1) bekezdés
rendelkezései szerint történik. (3) A fejezetet irányító szerv a fejezetbe tartozó költségvetési szervek, fejezeti kezelésű előirányzatok jóváhagyott éves
költségvetési beszámolóit az (1) bekezdés szerinti határidő lejártát követő húsz napon belül nyújtja be a Kincstárnak.
(4) A helyi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat, a társulás és a térségi fejlesztési tanács a saját, és az irányítása alá
tartozó költségvetési szervek jóváhagyott éves költségvetési beszámolóit az (1) bekezdés szerinti határidő lejártát
követő tíz napon belül nyújtja be a Kincstárnak. A Kincstár az országos nemzetiségi önkormányzatok és az irányításuk
alá tartozó költségvetési szervek éves költségvetési beszámolóját további tíz napon belül továbbítja
a nemzetiségpolitikáért felelős miniszternek. 33. § (1) Az elkülönített állami pénzalap és a társadalombiztosítás pénzügyi alapja kezelő szerve az elkülönített állami pénzalapról és
a társadalombiztosítás pénzügyi alapjáról készített éves költségvetési beszámolót – a fejezetet irányító szerv által
meghatározott időpontig – jóváhagyásra megküldi a fejezetet irányító szervnek. A kezelő szerv a fejezetet irányító szerv
vezetője által jóváhagyott éves költségvetési beszámolót a költségvetési évet követő év május 31-ig továbbítja a Kincstárnak.
(2) A 6. § (1) bekezdés d) pontja szerinti éves költségvetési beszámolót a Kincstár a költségvetési évet követő év
május 31-éig készíti el. (3) A tulajdonosi joggyakorló szervezet a 6. § (1) bekezdés e) pontja szerinti éves költségvetési beszámolót a költségvetési
évet követő év június 30-áig készíti el és azt harminc napon belül az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszternek
és a Kincstárnak továbbítja. A mérlegkészítés időpontja a költségvetési évet követő év május 31-e.
34. § (1) Az átalakulással érintett vagy jogutód nélkül megszűnő költségvetési szerv éves költségvetési beszámolóját
a beolvadás után tovább működő költségvetési szerv vagy a 7. § (3) bekezdése szerinti szerv a megszűnés napját
követő hatvan napon belül készíti el, és azt megküldi az irányító szerv vezetőjének jóváhagyásra. Az éves költségvetési
beszámoló jóváhagyása a 32. §(1) bekezdése rendelkezései szerint történik.
(2) A megszűnő költségvetési szerv vagyona az éves költségvetési beszámolóban szereplő adatok alapján kerül átadásra.
(3) Az éves költségvetési beszámoló és a vagyon átadásáról-átvételéről készített jegyzőkönyv egy-egy aláírt példányát az
irányító szervnek – átalakítás esetén a jogutód költségvetési szervnek és az irányító szervnek – kell megőriznie.
(4) Az irányító szerv a jóváhagyott éves költségvetési beszámolót a megszűnés napját követő kilencven napon belül
továbbítja a Kincstárnak. 35. § A Kincstár az éves költségvetési beszámolót csak akkor fogadja el, ha az teljesíti az e rendeletben előírt alaki és tartalmi
követelményeket. A Kincstár az elfogadott éves költségvetési beszámolókat megküldi az Állami Számvevőszéknek.
36. § (1) A helyi önkormányzat a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény 13. §
(2) bekezdés b) pontja szerinti beszámolót az adósságrendezés megindításának időpontját megelőző fordulónaptól
számított harminc napon belül készíti el és megküldi a pénzügyi gondnoknak és az Állami Számvevőszéknek.
(2) A helyi önkormányzat és a nemzetiségi önkormányzat a saját és az irányítása alá tartozó költségvetési szervek éves
költségvetési beszámolóját a költségvetési évet követő év április 30-áig a képviselő-testület elé terjeszti.
III. FEJEZET
KONSZOLIDÁLÁS 16. Az összevont (konszolidált) beszámoló
37. § (1) A helyi önkormányzatokról, a nemzetiségi önkormányzatokról, a társulásokról, valamint az államháztartás önkormányzati
alrendszeréről, az államháztartás központi alrendszeréről és az államháztartás egészéről – az éves költségvetési beszámolók
adataiból – a Kincstár összevont (konszolidált) beszámolót készít. Az összevont (konszolidált) költségvetési beszámoló
a) helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, társulás esetén a helyi önkormányzat, nemzetiségi
önkormányzat, a társulás és az általa irányított költségvetési szervek,
b) az államháztartás önkormányzati alrendszere esetén az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó
költségvetési szervek és a 6. § (1) bekezdés f) pontja szerinti éves költségvetési beszámolók,
c) az államháztartás központi alrendszere esetén az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési
szervek és a 6. § (1) bekezdés b)–e) pontja szerinti éves költségvetési beszámolók,
d) az államháztartás egésze esetén valamennyi éves költségvetési beszámoló
konszolidálásával készül. (2) A helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény 13. § (2) bekezdés b) pontjában
előírt beszámoló esetén a helyi önkormányzat készíti el a helyi önkormányzat összevont (konszolidált) beszámolóját az
(1) bekezdés a) pontja szerint. (3) Az összevont (konszolidált) beszámoló a konszolidált mérlegből, konszolidált költségvetési jelentésből és konszolidált
eredménykimutatásból áll. (4) A konszolidált eredménykimutatás és a konszolidált mérleg a 6. és a 11. mellékletben foglalt tagolásban minden
tételnél külön oszlopban tartalmazza a konszolidálás előtti összevont adatokat, az elvégzett korrekciókat, a 9. § (2) és
23. § (2) bekezdése szerinti hibák bemutatását és a konszolidált adatokat.
(5) A konszolidált költségvetési jelentés minden rovat esetén külön oszlopban tartalmazza a bevételek és kiadások
konszolidálás előtti összevont teljesítési adatait, az elvégzett korrekciókat és a konszolidált adatokat.
(6) A helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, társulás összevont (konszolidált) beszámolóját a Kincstár a költségvetési
évet követő év április 15-éig megküldi a helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, társulás részére.
(7) A Kincstár az összevont (konszolidált) beszámolók elkészítését követően elkészíti a Stabilitási tv. szerinti
államadósságról szóló kimutatást a 13. mellékletben foglaltak szerint.
17. A konszolidálás módszertana 38. § (1) A helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, társulás összevont (konszolidált) beszámolója elkészítése során el
kell végezni a központi, irányító szervi támogatások konszolidálását.
(2) Az államháztartás önkormányzati alrendszere összevont (konszolidált) beszámolója elkészítése során el kell végezni
a) az (1) bekezdésben foglaltakat az államháztartás önkormányzati alrendszere egészében,
b) az államháztartás önkormányzati alrendszerén belül elszámolt visszatérítendő támogatások, kölcsönök
folyósításának és törlesztésének, az ezek visszafizetésére vonatkozó követelések és kötelezettségek
konszolidálását, c) az államháztartás önkormányzati alrendszerén belül elszámolt támogatások folyósításának, az ezekre
vonatkozó kötelezettségek konszolidálását, és d) a társulási részesedések konszolidálását.
(3) Az államháztartás központi alrendszere összevont (konszolidált) beszámolója elkészítése során el kell végezni
a) az (1) és (2) bekezdésben foglaltakat az államháztartás központi alrendszere egészében,
b) az államháztartáson belüli megelőlegezések folyósításának és törlesztésének, az ezek visszafizetésére
vonatkozó követelések és kötelezettségek konszolidálását, és c) a kincstári számlavezetéssel kapcsolatos elszámolások konszolidálását.
(4) Az államháztartás összevont (konszolidált) beszámolója elkészítése során el kell végezni
a) az (1)–(3) bekezdésben foglaltakat az államháztartás egészében,
b) a közvetített szolgáltatások és a kamatok kiadásainak és bevételeinek konszolidálását,
c) az elvonások és befizetések bevételei és kiadásai konszolidálását, és
d) a garancia- és kezességvállalásból származó kifizetések és megtérülések, az ezekre vonatkozó követelések és
kötelezettségek konszolidálását. (5) A konszolidálás során elvégzendő műveletek részletes leírását a 12. melléklet tartalmazza.
IV. FEJEZET
A KÖNYVVEZETÉS SZABÁLYAI 18. A költségvetési könyvvezetés
39. § (1) A költségvetési könyvvezetés keretében a bevételi és kiadási előirányzatok alakulására, a követelések,
kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek, valamint ezek teljesítésére kiható gazdasági eseményekről
a valóságnak megfelelő, folyamatos, zárt rendszerű, áttekinthető nyilvántartást kell vezetni és azt a költségvetési év
végével lezárni. (2) A költségvetési könyvvezetés a számviteli alapelvek e rendeletben meghatározott sajátosságai figyelembevételével,
magyar nyelven, az egységes számlakeret 0-ás számlaosztályán belül a 00 és 03–09. számlacsoportban vezetett
nyilvántartási számlák használatával, a kettős könyvvitel szabályai szerint, forintban történik.
(3) A költségvetési jelentés és a maradvány kimutatás (2) bekezdés szerinti nyilvántartási számlákon nem szereplő
adatainak, továbbá a jogszabályban előírt adatszolgáltatási kötelezettségek alátámasztásáról részletező
nyilvántartások vezetésével kell gondoskodni. A részletező nyilvántartások kötelező minimum tartalmát
a 14. melléklet állapítja meg. 40. § (1) A bevételi és kiadási előirányzatokat, a követeléseket, kötelezettségvállalásokat, más fizetési kötelezettségeket,
valamint ezek teljesítését a 15. mellékletben meghatározott egységes rovatrend szerint kell nyilvántartani. Az
egységes rovatrendtől nem lehet eltérni, azonban az egyes rovatok saját hatáskörben további részletező tételekre
alábonthatók. (2) A költségvetési könyvvezetés során a visszatérítendő támogatások, kölcsönök és a közhatalmi bevételek kivételével
a költségvetési évben nyilvántartásba vett a) költségvetési kiadásoknak a kifizetéssel megegyező évben bármely okból történő visszatérítését a kiadások és
a kiadáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek, b) költségvetési bevételeknek a befizetéssel megegyező évben bármely okból történő visszatérítését a bevételek
és a bevételhez kapcsolódó követelések csökkentéseként kell nyilvántartásba venni. A visszatérítésre vonatkozó követelést, kötelezettségvállalást, más fizetési
kötelezettséget ahhoz a rovathoz kapcsolódó nyilvántartási számlán kell nyilvántartásba venni, amely rovaton
a visszafizetést a költségvetési éven túli teljesítésnél kellene nyilvántartani.
(3) A közhatalmi bevételek esetén a befolyt bevételek bármely időpontban történő visszatérítését a kifizetéssel
megegyező év közhatalmi bevételeivel szemben, azok csökkentéseként kell nyilvántartásba venni.
41. § (1) A költségvetési könyvvezetés során a 05. és a 09. számlacsoportot az egységes rovatrend kiadásai szerinti bontásban
kell vezetni, valamennyi nyilvántartási számlát továbbontva a) bevételi vagy kiadási előirányzatok nyilvántartási számlára,
b) követelések vagy kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek nyilvántartási számlára, és
c) teljesítés nyilvántartási számlára. (2) Az Szt. 3. § (8) bekezdés 17. és 18. pontja szerinti függő és biztos (jövőbeni) követeléseket, valamint az Szt. 3. §
(8) bekezdés 14. pontja szerinti függő kötelezettségeket – ide értve az egységes rovatrend K506. Egyéb működési célú
támogatások államháztartáson belülre, K84. Egyéb felhalmozási célú támogatások államháztartáson belülre,
K511. Egyéb működési célú támogatások államháztartáson kívülre és K88. Egyéb felhalmozási célú támogatások
államháztartáson kívülre rovatokon nyilvántartott kiadásokból előfinanszírozásként vagy előlegként kifizetett
támogatásokkal, illetve B16. Egyéb működési célú támogatások bevételei államháztartáson belülről és B25. Egyéb
felhalmozási célú támogatások bevételei államháztartáson belülről rovatokon nyilvántartott bevételek közül az
előfinanszírozásként vagy előlegként kapott támogatásokkal kapcsolatos elszámolási követeléseket és
kötelezettségeket is – a 03. és 04. számlacsoportban a 006. Egyéb nyilvántartási ellenszámlával szemben kell
nyilvántartani. (3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti nyilvántartási számlákat a költségvetési szerv, a helyi önkormányzat, nemzetiségi
önkormányzat, társulás, térségi fejlesztési tanács könyvvezetési és beszámolási feladatait ellátó szerv az elemi
költségvetés egészére, a központi kezelésű előirányzat, a fejezeti kezelésű előirányzat, az elkülönített állami pénzalap
és a társadalombiztosítás pénzügyi alapja kezelő szerve a központi költségvetésről szóló törvényben megjelenő
előirányzatonként vezeti. 42. § (1) A bevételi és kiadási előirányzatok nyilvántartási számláin a 001. Előirányzat nyilvántartási ellenszámlával szemben
történik az eredeti előirányzat, majd azt követően annak módosítása, átcsoportosítása, zárolása, törlése
nyilvántartásba vétele. (2) Az egységes rovatrend K512. Tartalékok rovathoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon kizárólag az
(1) bekezdés szerint az előirányzatokat érintő gazdasági események nyilvántartásba vétele történhet.
43. § (1) A követelések nyilvántartási számláin a 004. Követelés nyilvántartási ellenszámlával szemben történik a követelés
növekedésének – így különösen annak előírása, vásárlása, átvétele, elszámolt értékvesztés visszaírása,
árfolyam-változás miatti növekedése – és a teljesítés kivételével csökkenésének – így különösen annak
behajthatatlanná válása, értékesítése, átadása, elengedése, elszámolt értékvesztése, árfolyam-változás miatti
csökkenése – nyilvántartásba vétele attól függően, hogy az költségvetési évben esedékes vagy költségvetési évet
követően esedékes követelésnek minősül. Nem lehet a követelések nyilvántartási számláin nyilvántartani az
Szt. szerinti biztos (jövőbeni) követeléseket. (2) Behajthatatlan követelés leírása esetén a behajthatatlanság tényét és mértékét bizonyítani kell. A behajthatatlan
követelés leírása nem minősül a követelés elengedésének. (3) A behajthatatlannak minősített követelésekre kapott összeget az eredeti követeléssel azonos nyilvántartási számlán
kell nyilvántartásba venni. Ha a követelésre korábban értékvesztést számoltak el, a követelés nyilvántartott értékét
meghaladóan realizált összeget az eredeti követeléssel azonos nyilvántartási számlán kell nyilvántartásba venni.
(4) Költségvetési évben esedékes követelésként kell nyilvántartani az olyan követeléseket, amelyek teljesítésének
határnapja vagy a teljesítésére rendelkezésre álló határidő kezdő napja a követelés nyilvántartásba vételének vagy az
54. § g) pontja szerinti átsorolás évére esik. Más követelést költségvetési évet követően esedékes követelésként kell
nyilvántartani. (5) A kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek nyilvántartási számláin a 002. Kötelezettségvállalás, más
fizetési kötelezettség nyilvántartási ellenszámlával szemben történik azok növekedésének – így különösen annak
keletkezése, árfolyam-változás miatti növekedése – és a teljesítés kivételével csökkenésének – így különösen annak
más általi átvállalása, elengedése, árfolyam-változás miatti csökkenése – nyilvántartásba vétele attól függően, hogy az
végleges vagy nem végleges, költségvetési évben esedékes vagy költségvetési évet követően esedékes
kötelezettségvállalásnak, más fizetési kötelezettségeknek minősül. (6) Ha a korábban nyilvántartásba vett kötelezettségvállalás, más fizetési kötelezettség a jogosult számlája vagy más
okból végleges kötelezettségvállalásnak, más fizetési kötelezettségnek minősül, azt át kell vezetni
a 0022. Költségvetési évben esedékes végleges kötelezettségvállalás, más fizetési kötelezettség nyilvántartási
ellenszámlára az egységes rovatrend K504. Működési célú visszatérítendő támogatások, kölcsönök nyújtása
államháztartáson belülre, K508. Működési célú visszatérítendő támogatások, kölcsönök nyújtása államháztartáson
kívülre, K82. Felhalmozási célú visszatérítendő támogatások, kölcsönök nyújtása államháztartáson belülre és
K86. Felhalmozási célú visszatérítendő támogatások, kölcsönök nyújtása államháztartáson kívülre rovatokhoz
kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlák kivételével. (7) A (8) bekezdésben foglalt kivétellel költségvetési évben esedékes kötelezettségvállalásként, más fizetési
kötelezettségként kell nyilvántartani az olyan kötelezettségvállalásokat, más fizetési kötelezettségeket, amelyek
teljesítésének határnapja vagy a teljesítésére rendelkezésre álló határidő kezdő napja a kötelezettségvállalás, más
fizetési kötelezettség nyilvántartásba vételének vagy az 54. § g) pontja szerinti átsorolásának évére esik. Más
kötelezettségvállalást, más fizetési kötelezettséget költségvetési évet követően esedékes kötelezettségvállalásként,
más fizetési kötelezettségként kell nyilvántartani. Az Ávr. 46. § (2)–(4) bekezdése szerinti kötelezettségvállalások, más
fizetési kötelezettségek esetén annak összegét – a teljesítés határnapjára, határidejére tekintettel – meg kell osztani
költségvetési évben esedékes és költségvetési évet követően esedékes kötelezettségvállalások, más fizetési
kötelezettségek között. (8) Az Ávr. 46. § (1) bekezdése szerinti kötelezettségvállalásokat, más fizetési kötelezettségeket teljes összegükben
költségvetési évben esedékes kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként kell nyilvántartani.
(9) Az Szt. szerinti biztos (jövőbeni) kötelezettségeket a kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek
nyilvántartási számláin kell nyilvántartani. (10) A váltóval kiegyenlített követeléseket, végleges kötelezettségvállalásokat, más fizetési kötelezettségeket a váltó
beváltásáig az eredeti követeléssel, kötelezettségvállalással, más fizetési kötelezettséggel megegyező nyilvántartási
számlán kell nyilvántartani. (11) A költségvetési évet követően esedékes követelések, kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek évek
szerinti tagolását és a (10) bekezdés szerinti követeléseket, kötelezettségvállalásokat, más fizetési kötelezettségeket
a részletező nyilvántartásokban kell nyilvántartani. (12) Ha a bevételek, kiadások teljesítésének nyilvántartási számláin olyan teljesítést vesznek nyilvántartásba, amelyhez
nem kapcsolódik korábban nyilvántartásba vett követelés vagy végleges kötelezettségvállalás, más fizetési
kötelezettség, a teljesítéssel egyező összegű követelést vagy végleges kötelezettségvállalást, más fizetési
kötelezettséget a teljesítéssel egyidejűleg nyilvántartásba kell venni. Ha a költségvetési évet követően esedékes
követelések vagy kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek között nyilvántartott követeléshez vagy
kötelezettségvállaláshoz, más fizetési kötelezettséghez tartozó teljesítés rögzítése szükséges, azt előbb át kell vezetni
a költségvetési évben esedékes követelések vagy végleges kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek közé.
(13) Kizárólag a teljesítéssel egyidejűleg, a (12) bekezdés szerint lehet
a) kötelezettségvállalást, más fizetési kötelezettséget nyilvántartani az egységes rovatrend K913.
Államháztartáson belüli megelőlegezések folyósítása, K915. Központi, irányító szervi támogatás folyósítása és
K916. Pénzeszközök betétként elhelyezése, b) követelést nyilvántartani az egységes rovatrend B11. Önkormányzatok működési támogatásai, B15. Működési
célú visszatérítendő támogatások, kölcsönök igénybevétele államháztartáson belülről, B16. Egyéb működési
célú támogatások bevételei államháztartáson belülről, B21. Felhalmozási célú önkormányzati támogatások,
B24. Felhalmozási célú visszatérítendő támogatások, kölcsönök igénybevétele államháztartáson belülről,
B25. Egyéb felhalmozási célú támogatások bevételei államháztartáson belülről, B813. Maradvány
igénybevétele, B814. Államháztartáson belüli megelőlegezések, B816. Központi, irányító szervi támogatás és
B817. Betétek megszüntetése rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon.
(14) Külföldi pénzértékre szóló követelést, kötelezettségvállalást, más fizetési kötelezettséget a 20. § (3) és (4) bekezdése
szerinti devizaárfolyam forintértékén kell nyilvántartásba venni és az éves költségvetési beszámoló elkészítése során
értékelni. 44. § (1) A teljesítések nyilvántartási számláin 003. Kiadások nyilvántartási ellenszámlával vagy a 005. Bevételek nyilvántartási
ellenszámlával szemben történik a kiadás vagy bevétel nyilvántartásba vétele attól függően, hogy a kiadás vagy
bevétel mely tevékenység, kormányzati funkció végzése során merült fel. E nyilvántartási számlákat alap és vállalkozási
tevékenység, ezen belül az Áht. 109. § (3) bekezdés 1. pontja szerinti kormányzati funkciók szerint tovább kell tagolni.
A 003. Kiadások nyilvántartási ellenszámlán belül a tevékenységre, kormányzati funkcióra közvetlenül nem
hozzárendelhető kiadások évközi elszámolására döntés alapján külön nyilvántartási számla nyitható.
(2) A teljesítések nyilvántartási számláin a pénzügyi teljesítésen kívül teljesítésként kell nyilvántartásba venni
a) helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat nettó finanszírozása során a Kincstár által levont és
megfizetett közterheket, b) a kiadások harmadik fél általi olyan finanszírozását, amely során e harmadik fél a kedvezményezett nevére
kiállított számlákat közvetlenül a számlát kiállító számára téríti meg (banki, európai uniós szállítói finanszírozás),
c) az előző évi éves költségvetési beszámolóban kimutatott költségvetési maradvány, vállalkozói maradvány
igénybevételét a nyitó rendező tételek elszámolása során, és
d) a vásárolt, kapott utalványok, bérletek kiadását a foglalkoztatottak, ellátottak részére.
(3) Külföldi pénzértékre szóló követelésre, kötelezettségvállalásra, más fizetési kötelezettségre vonatkozó teljesítést
a 20. § (3) és (4) bekezdése szerinti devizaárfolyam forintértékén kell nyilvántartásba venni. Ha a kapott, fizetett összeg
több mint a követelés, kötelezettségvállalás, más fizetési kötelezettség könyv szerinti forintértéke, a különbséget
a K354. Egyéb pénzügyi műveletek kiadásai vagy B409. Egyéb pénzügyi műveletek bevételei rovatokhoz vezetett
nyilvántartási számlákon kell nyilvántartásba venni. Ha a kapott, fizetett összeg kevesebb mint a könyv szerinti
forintérték, a különbséggel a követelés, kötelezettségvállalás, más fizetési kötelezettség összegét kell csökkenteni.
(4) A központosított illetményszámfejtés körébe tartozó szervezetek a K1–2. rovatokhoz kapcsolódóan vezetett
nyilvántartási számlákon a kiadások teljesítését a Kincstár által megküldött könyvelési értesítő szerint kötelesek
nyilvántartásba venni. Az Áht. 83. § (1) bekezdése szerinti nettó finanszírozás esetén ezzel egyidejűleg a nettósításba
bevont központi támogatások bruttó összegét a B11. Önkormányzatok működési támogatásai vagy B21. Felhalmozási
célú önkormányzati támogatások rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon is nyilvántartásba kell
venni. (5) A Kincstár és a központosított illetményszámfejtés körébe tartozó szervezetek legalább negyedévente kötelesek
egymással egyeztetni a (4) bekezdés szerinti kincstári könyvelési értesítő és a szervezet részletező nyilvántartásaiban
szereplő adatok közötti esetleges eltéréseket. Az egyeztetés során feltárt és mindkét fél által elfogadott eltérésekről
a Kincstár helyesbítő könyvelési értesítőt küld. 19. A pénzügyi könyvvezetés
45. § (1) A pénzügyi könyvvezetés keretében a tevékenység során előforduló, az eszközökre és forrásokra, azok változására
és az eredmény alakulására ható gazdasági eseményekről a valóságnak megfelelő, folyamatos, zárt rendszerű,
áttekinthető nyilvántartást kell vezetni és azt a költségvetési év végével lezárni.
(2) A pénzügyi könyvvezetés a számviteli alapelvek figyelembevételével, magyar nyelven, az egységes számlakeret
1–9. számlaosztályán belül vezetett számlák (a továbbiakban: könyvviteli számlák) használatával, a kettős könyvvitel
szabályai szerint, forintban történik. (3) A jogszabályban előírt adatszolgáltatási kötelezettségek alátámasztásáról a könyvviteli számlák további tagolásával
vagy a könyvviteli számlákhoz kapcsolódó részletező nyilvántartások vezetésével kell gondoskodni. A részletező
nyilvántartások kötelező minimum tartalmát a 14. melléklet állapítja meg.
(4) A pénzügyi könyvvezetés során a 40. § (2) és (3) bekezdése szerinti eseteket nettó módon, a pénzeszközök
változásaként a korábban elszámolt eszközzel, eredményszemléletű bevétellel, ráfordítással szemben kell elszámolni.
46. § (1) Az 1–3. számlaosztály az eszközök, a 4. számlaosztály a források könyvviteli számláit tartalmazza.
(2) Az eredménykimutatás elkészítéséhez, a mérleg szerinti eredmény megállapításához szükséges adatokat az 5. és
a 8. és a 9. számlaosztály könyvviteli számlái tartalmazzák.
(3) A költségekről és megtérült költségekről szóló kimutatás elkészítéséhez szükséges adatokat a 7. számlaosztály
tartalmazza. A 7. számlaosztályt a tevékenység során használt szakfeladatok szerint tovább kell tagolni.
(4) A szakfeladathoz közvetlenül nem hozzárendelhető költségek évközi elszámolására a 6. számlaosztály használható.
A 6. számlaosztályban a költségeket a következők szerint kell elszámolni:
a) a 61. Javító-karbantartó műhelyek költségei számlacsoportban kell kimutatni a tárgyi eszközök saját
vállalkozásban megvalósított felújítási, javítási költségeit, b) a 62. Egyéb kisegítő részlegek költségei számlacsoportban kell kimutatni azoknak az üzemeknek, műhelyeknek
– például mosoda, energiaüzem, élelmezési üzem – a költségeit, amelyek nem közvetlenül szolgálják
a tevékenységet, c) a 63. Szakmai egységek költségei számlacsoport tartalmazza a sajátos, az alaptevékenység részeként működő
szakmai részlegek – például laboratóriumok, dokumentációs tárak, szertárak – költségeit,
d) a 64. Szakágazatok általános költségei számlacsoport azoknak a költségeknek a kimutatására szolgál, amelyek
több, azonos szakágazathoz tartozó szakfeladatot terhelnek, e) a 65. Vállalkozói részlegek költségei számlacsoportban kell kimutatni az önálló termelő, szolgáltató üzemek
költségeit, ha azok kizárólag a vállalkozási tevékenység érdekében merülnek fel, és
f) a 66. Központi irányítás költségei számlacsoport tartalmazza a szervezet egészére kiterjedő költségeket, ha azok
nem a kisegítő vagy szakmai részlegekben merülnek fel.
(5) A pénzügyi könyvvezetés során a költségeket elsődlegesen az 5. számlaosztályban költségnemek szerint,
másodlagosan az 591. Költségnem átvezetési számla használatával a 6. vagy 7. számlaosztály könyvviteli számláin kell
könyvelni. (6) Az eszközök és szolgáltatások értékesítése nettó eredményszemléletű bevételei, az egyéb működési célú
támogatások eredményszemléletű bevételei és a felhalmozási célú támogatások eredményszemléletű bevételei
elszámolására szolgáló könyvviteli számlákat a tevékenység során használt szakfeladatok szerint tovább kell tagolni.
47. § (1) A 0. számlaosztály 01. és 02. számlacsoportja azokat a nyilvántartási számlákat tartalmazza, amelyeken kimutatott
tételek a mérleg szerinti eredményt és a saját tőke összegét közvetlenül nem befolyásolják. A 01. és
02. számlacsoportban a 006. Egyéb nyilvántartási ellenszámla számláival szemben történik könyvelés.
(2) A 01. Befektetett eszközök számlacsoporton belül kell nyilvántartani az olyan értékkel rendelkező befektetett
eszköznek minősülő eszközöket, amelyek nem szerepeltethetők a mérlegben. Ide tartoznak a bérbe vett, letétbe,
bizományba, üzemeltetésre átvett, valamint az idegen tulajdonban lévő, a magánszféra együttműködésén alapuló
(PPP) konstrukció alapján használt befektetett eszközök. (3) Ha a tulajdonos – az állami vagyon esetén ide értve a törvényben kijelölt tulajdonosi joggyakorló szervezetet is –
államháztartáson belüli szervezettel vagyonkezelői jogot létesít, a vagyonkezelésbe adott ingatlanok, tárgyi eszközök,
részesedések bruttó értékét és elszámolt értékcsökkenését, értékvesztését a vagyonkezelésbe adáskor köteles
a könyveiből kivezetni, és azok bruttó értékét a 0. számlaosztály befektetett eszközei között nyilvántartani.
(4) A 02. Készletek számlacsoportban kell nyilvántartani az olyan értékkel rendelkező forgóeszközöket, amelyek nem
szerepeltethetők a mérlegben. Ide tartoznak a bérbe vett, letétbe és a bizományba átvett készletek.
48. § (1) A pénzügyi számvitelben kell elszámolni az Áht. 72. § (2) bekezdése szerinti gazdasági események hatását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti elszámolásokra, valamint az általános forgalmi adó sajátos könyvviteli elszámolására az
egységes számlakeret 36. Sajátos elszámolások számlacsoportjának könyvviteli számlái, ezen belül a pénzeszközök
átvezetései, a központosított bevételek beszedésének elszámolásai, az azonosítás alatt álló tételek, az általános
forgalmi adó elszámolásai, az adott és kapott előlegek, valamint az egyéb sajátos eszközoldali és forrásoldali
elszámolások szolgálnak. A könyvviteli számlákon az elszámolásokat a pénzeszközök könyvviteli számláival szemben,
nettó módon kell vezetni. (3) A pénzeszközök átvezetései között a fizetési és a kincstári technikai, lebonyolítási, beszedési számlák egymás közötti,
és a számlák és a házipénztár közötti pénzforgalmat kell elszámolni.
(4) A központosított bevételek beszedésének elszámolásai között azon pénzforgalmat kell elszámolni, amely esetén
a beszedett bevétel nem a beszedő szervezetet illeti meg.
(5) Az azonosítás alatt álló tételek között az olyan befizetéseket és a fizetési számlák számlavezető általi terheléseit
kell elszámolni, amelyek az alap-, illetve vállalkozási tevékenységgel kapcsolatban merültek fel, de a keletkezés
pillanatában végleges bevételi vagy kiadási rovaton nem kerülhetnek elszámolásra az azonosításhoz szükséges
feltételek hiánya miatt. Az azonosítás alatt álló tételek között a pénztárból történő kifizetések és a fizetési számla
tulajdonosa által kezdeményezett átutalások nem mutathatók ki. (6) Az általános forgalmi adó elszámolásai között az előzetesen felszámított és az áthárított – az alapjául szolgáló
ügyletnek megfelelő követeléssel vagy kötelezettséggel szemben –, valamint a fordított adózás alá tartozó általános
forgalmi adót kell elszámolni. (7) A mérlegkészítés időpontjáig a (3) és (4) bekezdés szerinti elszámolásokat rendezni kell a pénzeszközök könyvviteli
számláival szemben, az (5) és (6) bekezdés szerinti elszámolásokat át kell vezetni a megfelelő könyvviteli számlákra.
Ezeken a jogcímeken a mérlegben nem mutatható ki tétel.
(8) Az adott előlegek között kell elszámolni az Szt. 25. § (9) bekezdése és 26. § (8) bekezdése szerinti előlegeket, a vásárolt
készletek szállítójának előlegként megfizetett – a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem
tartalmazó – összeget, a foglalkoztatottaknak adott illetmény-, munkabérelőlegeket, az utólagos elszámolásra
nyújtott különböző előlegeket, valamint az adott előlegek értékvesztését és annak visszaírását. Az adott előlegeket
a mérlegben a követelések között elkülönítetten kell kimutatni.
(9) Az egyéb sajátos eszközoldali elszámolások között kell elszámolni, és a mérlegben ilyen elnevezéssel kimutatni
a) a decemberben megelőlegezett, de a következő költségvetési évet terhelő december havi illetményt,
b) az utalványok, bérletek és más hasonló, készpénz-helyettesítő fizetési eszköznek nem minősülő eszközök
beszerzésével kapcsolatos elszámolásokat a foglalkoztatottaknak, ellátottaknak történő kiadásáig, és
c) a folyósított, megelőlegezett társadalombiztosítási és családtámogatási ellátásokat.
(10) A kapott előlegek között kell elszámolni a termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás során a vevőktől kapott
előlegeket és az utólagos elszámolásra átvett pénzeszközöket. A kapott előlegeket a mérlegben a kötelezettségek
között elkülönítetten kell kimutatni. (11) Az egyéb sajátos forrásoldali elszámolások között kell elszámolni, és a mérlegben ilyen elnevezéssel kimutatni
a költségvetéssel kapcsolatos sajátos forrásoldali elszámolásokat és az idegen pénzeszközökkel kapcsolatos sajátos
forrásoldali elszámolásokat. (12) A költségvetéssel kapcsolatos sajátos forrásoldali elszámolások között kell elszámolni
a) a helyi önkormányzatnak, helyi nemzetiségi önkormányzatnak a költségvetési évet követő évre szóló központi
támogatások terhére a tárgyév december hónapban előre leutalt támogatás összegét,
b) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainál a nem társadalombiztosítás pénzügyi alapjai forrásaiból
finanszírozott ellátások kifizetéseit és megtérüléseit, az azok kifizetésével kapcsolatos megelőlegezéseket, és
c) a korengedményes nyugdíjazásról szóló 181/1996. (XII. 6.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése alapján
a munkáltató által a Nyugdíjbiztosítási Alapnak megfizetett hozzájárulást a nyugdíj- folyósítás évéig.
(13) Az idegen pénzeszközökkel kapcsolatos sajátos forrásoldali elszámolások között az idegen pénzeszközök
pénzforgalmát kell elszámolni. 49. § (1) Idegen pénzeszközként kell elszámolni azon pénzeszközöket, amelyek változása a költségvetési számvitelben
költségvetési vagy finanszírozási bevételként vagy kiadásként nem tartható nyilván. Az idegen pénzeszközök között
elkülönítetten kell elszámolni a belföldi és a nemzetközi támogatási programok idegen pénzeszközeit.
(2) A belföldi idegen pénzeszközök között kell elszámolni a fedezetkezelői számlák, a letétek, biztosítékok, az idegen
betétkönyvek és a készpénzben kezelt idegen pénzeszközök pénzforgalmát.
(3) A nemzetközi támogatási programokhoz kapcsolódó idegen pénzeszközök között kell elszámolni az Áht. 20. §
(1) bekezdése szerinti, még fel nem használt pénzeszközöket.
(4) A Kincstár által vezetett lebonyolítási, fejezeti elszámolási, technikai számlák végleges felhasználását, azok
visszatérítéseit, továbbá a költségvetési számvitel szerint bevételként elszámolandó növekedéseit az elszámolási,
lebonyolítási, technikai feladathoz kapcsolódó központi kezelésű előirányzat, fejezeti kezelésű előirányzat
költségvetési vagy finanszírozási bevételeként vagy kiadásaként, más pénzforgalmát a 48. § (3) bekezdése szerint kell
elszámolni. A számlák felett rendelkezni jogosult költségvetési szerv a számlák pénzforgalmát saját elemi
költségvetésében bevételként vagy kiadásként nem számolhatja el. 20. Számviteli politika
50. § (1) A költségvetési és a pénzügyi számvitel alkalmazásával kapcsolatos sajátos szabályokat, előírásokat, módszereket
a számviteli politikában kell rögzíteni. A számviteli politika az Szt. 14. § (5) bekezdése szerinti szabályzatokból és
a (7) bekezdés szerint szabályozandó más kérdéseket rögzítő dokumentumból áll. A számviteli politika elkészítéséért,
módosításáért a 31. § (1) bekezdése szerinti személyek felelősek. A számviteli politika elkészítésére az Szt. 14. § (3)–(6),
(8) és (11) bekezdésében foglaltakat a (2)–(7) bekezdésben foglalt kiegészítésekkel kell alkalmazni.
(2) Az eszközök és források értékelésének szabályzatában rögzíteni kell
a) a követelések értékelésének elveit, szempontjait, b) követeléstípusonként a kis összegű követelések év végi meghatározásának elveit, dokumentálásának
szabályait, c) az egyszerűsített értékelési eljárás alá vont követelések besorolásának elveit, dokumentálásának szabályait, és
d) a tulajdonosnak – az állami vagyon esetén a törvényben kijelölt tulajdonosi joggyakorló szervezetnek –
a vagyonkezelésbe adott eszközök vagyonértékelése során alkalmazott értékelési eljárás elveit, módszerét,
dokumentálásának szabályait, felelőseit. (3) Az önköltségszámítás rendjére vonatkozó belső szabályzatot rendszeresen végzett termékértékesítés vagy
szolgáltatásnyújtás – ide értve az adózás rendjéről szóló törvény alapján adómentes termékértékesítést,
szolgáltatásnyújtást, továbbá eszközök saját előállítását is – esetén kell elkészíteni.
(4) Nem kell elkészítenie az önköltségszámítás rendjére vonatkozó belső szabályzatot
a) a saját konyhát üzemeltető költségvetési szervnek, ha az étkeztetésre normákat állapít meg és
a nyersanyag-felhasználáshoz anyagkiszabást készít, és ennek önköltségét a normák és a tevékenységet
terhelő általános költségek figyelembevételével állapítja meg, és b) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiból finanszírozott egészségügyi szolgáltatónak, ha
a társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiból finanszírozott szolgáltatásokat térítés ellenében is nyújtja, és ennek
önköltségét a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai által finanszírozott összeggel egyezően veszi figyelembe.
(5) Az állami felsőoktatási intézmény önköltségszámítás rendjére vonatkozó belső szabályzatának rendelkeznie kell az
oktatási tevékenység, a kutatási tevékenység, a gyógyító-megelőző ellátás, és az egyéb tevékenységek költségeinek
elkülönítéséről. Az oktatási tevékenység önköltségének meghatározása során szakonként, képzési szintenként,
munkarend szerint meg kell határozni félévente az egy hallgatóra jutó önköltség összegét.
(6) Az Szt. 14. § (8) bekezdése szerinti napi készpénz záró állomány maximális mértékét úgy kell meghatározni, hogy
a készpénz napi záró állományának naptári hónaponként számított napi átlaga ne haladja meg a módosított kiadási
előirányzatok főösszegének 1,2%-át vagy – ha az nem éri el az ötszázezer forintot – az ötszázezer forintot. A napi
készpénz záró állomány maximális mértékének meghatározása során figyelmen kívül kell hagyni a készpénz letétek
összegét. (7) A (2)–(6) bekezdésben foglaltakon túl a számviteli politikában
a) rögzíteni kell az általános költségek szakfeladatokra és az általános kiadások tevékenységekre történő
felosztásának módját, a felosztáshoz alkalmazott mutatókat, vetítési alapokat, és
b) ki kell jelölni a mérlegkészítés időpontját, ha azt e rendelet kötelezően nem írja elő.
21. Az egységes számlakeret és a számlarend 51. § (1) Az egységes számlakeretet a 16. melléklet állapítja meg. Az egységes számlakerettől nem lehet eltérni, azonban az
egyes könyvviteli és nyilvántartási számlák saját hatáskörben további részletező számlákra alábonthatók.
(2) Az egységes számlakeret alapján számlarendet kell készíteni. A számlarend az Szt. 161. §-a szerinti tartalommal készül
azzal az eltéréssel, hogy annak (2) bekezdés b) pontjában foglaltakat csak akkor lehet szabályozni, ha azokról e rendelet
nem rendelkezik. (3) A részletező nyilvántartások vezetésének módját, azoknak a kapcsolódó könyvviteli és nyilvántartási számlákkal való
egyeztetését, annak dokumentálását, valamint a részletező nyilvántartások és az egységes rovatrend rovataihoz
kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlák adataiból a pénzügyi könyvvezetéshez készült összesítő bizonylatok
(feladások) elkészítésének rendjét, az összesítő bizonylat tartalmi és formai követelményeit a számlarendben kell
szabályozni. 22. A számviteli bizonylatok 52. § A költségvetési számvitelben és a pénzügyi számvitelben a bizonylati elvre és a bizonylati fegyelemre, a számviteli
bizonylatokra, a szigorú számadási kötelezettségre és a bizonylatok megőrzésére egyaránt az Szt. 165. § (1), (2) és
(4) bekezdését, valamint a 166–169. §-át kell alkalmazni.
23. A könyvviteli zárlat 53. § (1) A könyvviteli zárlat során a (3) bekezdés szerinti elszámolási időszakokat követően el kell végezni a folyamatos
könyvelés teljessé tétele érdekében szükséges kiegészítő, helyesbítő, egyeztető, összesítő könyvelési munkákat,
a könyvviteli, valamint a költségvetési könyvvitel során vezetett nyilvántartási számlák lezárását, és – a (3) bekezdés b)
és c) pontja szerinti könyvviteli zárlat alátámasztására – a főkönyvi kivonat elkészítését.
(2) A bevételi és kiadási előirányzatokat, a követeléseket, kötelezettségvállalásokat, más fizetési kötelezettségeket,
valamint ezek teljesítését érintő gazdasági események bizonylatainak adatait a költségvetési könyvvitel során vezetett
nyilvántartási számlákon, a sajátos elszámolásokat érintő gazdasági események bizonylatainak adatait a pénzügyi
könyvvitel során vezetett könyvviteli számlákon a bizonylatok keletkezését követően haladéktalanul nyilvántartásba
kell venni, el kell számolni. Az egyéb gazdasági események bizonylatainak adatait – ha a (4)–(6) bekezdés másként nem
rendelkezik – a negyedéves könyvviteli zárlat során kell a könyvviteli számlákon elszámolni.
(3) A könyvviteli zárlatot a (4)–(7) bekezdés szerinti tartalommal kell elvégezni
a) havonta, a tárgyhót követő hónap 15. napjáig,
b) negyedévente, a tárgynegyedévet követő hónap 15. napjáig, és
c) évente, a számviteli politikában megjelölt időpontig. (4) A havi, negyedéves és éves könyvviteli zárlat keretében 17. mellékletben meghatározott egyezőségek vizsgálatával el
kell végezni a költségvetési és a pénzügyi könyvvezetés helyességének ellenőrzését.
(5) A havi könyvviteli zárlat keretében el kell végezni
a) az egységes rovatrend rovataihoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon rögzített követelések,
kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek egyeztetését a részletező nyilvántartásokkal,
b) az egységes rovatrend rovataihoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon rögzített gazdasági
események összesített bizonylaton történő feladását a könyvviteli számlákra,
c) a 12. § (6) bekezdése szerinti esetben a használatból kivont immateriális javak, tárgyi eszközök átsorolását az
átsorolt, követelés fejében átvett készletek közé, d) az általános forgalmi adó havi bevallásra kötelezett alanyánál az általános forgalmi adó megállapításával
kapcsolatos elszámolásokat, egyeztetéseket, és e) a könyvviteli számlákon kimutatott adó, járulék és más közteher kötelezettségek egyeztetését a bevallásokban
szereplő adatokkal. (6) A negyedéves könyvviteli zárlat keretében el kell végezni
a) az (5) bekezdésben foglalt feladatokat, b) az immateriális javak, tárgyi eszközök, készletek állományváltozásainak – így különösen saját előállítás,
anyagfelhasználás, selejtezés, hasznosítható hulladék készletre vétele, aktiválás, térítés nélküli átadás, átvétel –
elszámolását, ide nem értve az (5) bekezdés c) pontja szerinti átsorolást, a követelések, kötelezettségek fejében
történő átadást, átvételt, c) a befektetett eszközök és a forgóeszközök téves besorolásának helyesbítését,
d) a terv szerinti és a terven felüli értékcsökkenés elszámolását,
e) az egyszerűsített értékelési eljárás alá vont követelések esetén az értékvesztés elszámolását az egységes
rovatrend rovataihoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon és a könyvviteli számlákon,
f) az előző évek éves költségvetési beszámolói esetleges helyesbítésének elszámolását,
g) az (5) bekezdés d) és e) pontja szerinti feladatokat a negyedéves bevallások tekintetében, a könyvviteli
számlákon kimutatott adó, járulék és más közteher kötelezettségek egyeztetését az adófolyószámlával,
h) a 0033. Általános kiadások ellenszámlán nyilvántartott általános kiadások felosztását a 0031. Alaptevékenység
kiadásai ellenszámla vagy 0032. Vállalkozási tevékenység kiadásai ellenszámla nyilvántartási számlákra,
i) a 6. számlaosztályban könyvelt általános költségek felosztását a 7. számlaosztály könyvviteli számláira
a 691. Általános költségek átvezetési számla közbeiktatásával, és
j) a főkönyvi kivonat alapján a könyvelés helyességének ellenőrzését.
(7) Ha a költségvetési és a pénzügyi könyvvitel során olyan integrált számítógépes rendszert alkalmaznak, amely
használatával egy gazdasági esemény hatása egyszerre jelenhet meg mind a könyvviteli számlákon, mind
a költségvetési számvitel során vezetett nyilvántartási számlákon, nem kötelező a havi és a negyedéves könyvviteli
zárlat azon feladatainak elvégzése, amelyek elvégzését az integrált számítógépes rendszer a gazdasági események
rögzítésével biztosítja. (8) Az éves könyvviteli zárlat keretében el kell végezni
a) az (5) és (6) bekezdésben foglalt feladatokat,
b) a leltári különbözetek elszámolását, az eltérések okainak kivizsgálását,
c) az eszközök értékelését, a (6) bekezdés e) pontja szerinti kivétellel az értékvesztés elszámolását és annak
visszaírását, az esetleges terven felüli értékcsökkenés visszaírását, értékhelyesbítés elszámolását,
d) a külföldi pénzeszközre szóló eszközök, kötelezettségek, kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek
mérleg fordulónapján történő átértékelését, a követelések és a kötelezettségvállalások, más fizetési
kötelezettségek esetén az egységes rovatrend rovataihoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon és
a könyvviteli számlákon egyaránt, e) a behajthatatlan követelések elszámolását,
f) az időbeli elhatárolások elszámolását, g) a záró befejezetlen termelés készletre vételét,
h) az 5. számlaosztály 51–57. számlacsoport könyvviteli számláinak átvezetését a 8. számlaosztály könyvviteli
számláira, i) az 571. Saját termelésű készletek állományváltozása és 572. Saját előállítású eszközök aktivált értéke könyvviteli
számláinak átvezetését a 492. Mérleg szerinti eredmény elszámolása könyvviteli számlára,
j) a 8. és 9. számlaosztály könyvviteli számláinak lezárását a 492. Mérleg szerinti eredmény elszámolása könyvviteli
számlával szemben, k) a 6-os számlaosztály könyvviteli számláinak lezárását a 691. Általános költségek átvezetési számla könyvviteli
számlával, a 7. számlaosztály könyvviteli számláinak lezárását az 591. Költségnem átvezetési számla könyvviteli
számlával szemben, l) az 1–4. számlaosztály könyvviteli számlák lezárását a 493. Zárómérleg számla könyvviteli számlával szemben,
m) a 492. Mérleg szerinti eredmény elszámolása könyvviteli számla átvezetését a 416. Mérleg szerinti eredmény
könyvviteli számlára, n) az egységes rovatrend rovataihoz kapcsolódóan az előirányzatok nyilvántartási számláinak lezárását
a 001. Előirányzat nyilvántartási ellenszámla nyilvántartási számlával szemben, valamint a teljesítés
nyilvántartási számláinak lezárását és – ezzel egyező összegben – a követelések vagy kötelezettségvállalások,
más fizetési kötelezettségek nyilvántartási számláinak korrigálását a megfelelő nyilvántartási ellenszámlával
szemben. 24. A nyitó rendező tételek 54. § A költségvetési év kezdetére – a 7. § (5) bekezdése szerinti esetben az alapítás időpontjára – el kell végezni
a) a bevételi és kiadási előirányzatok nyilvántartási számláinak megnyitását az elemi költségvetés jóváhagyását
követően, b) az 1–4. számlaosztály könyvviteli számláinak megnyitását a 491. Nyitómérleg számla könyvviteli számlával
szemben, c) a 416. Mérleg szerinti eredmény könyvviteli számla átvezetését a 414. Felhalmozott eredmény könyvviteli
számlára, d) az előző évi maradvány bevételként történő nyilvántartásba vételét,
e) az időbeli elhatárolások visszavezetését, f) a befejezetlen termelés költségeinek visszavezetését, és
g) a költségvetési évben esedékes és költségvetési évet követően esedékes követelések, kötelezettségvállalások,
más fizetési kötelezettségek (kötelezettségek) közötti átvezetéseket a nyilvántartási számlákon és a könyvviteli
számlákon egyaránt. V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 25. Hatályba léptető rendelkezések
55. § Ez a rendelet 2014. január 1-én lép hatályba.
26. Átmeneti rendelkezések 56. § (1) A 2013. évre vonatkozó beszámolási kötelezettséget a 2013. december 31-én hatályos szabályok szerint kell teljesíteni.
(2) Eltérő döntés hiányában e rendelet hatálybalépése nem érinti a 2014. január 1-ét megelőzően üzembe helyezett,
használatba vett eszközök korábban megállapított terv szerinti értékcsökkenési leírási kulcsát, korábban elszámolt
terv szerint értékcsökkenését, és a hátralévő időszakban még elszámolandó terv szerinti értékcsökkenés
elszámolásának szabályait, azonban saját döntés alapján a számviteli politikában e rendelet szabályai kiterjeszthetők
ezen eszközökre is. (3) A 2014. évről készített éves költségvetési beszámolók eredménykimutatásában az előző időszakra vonatkozó adat
nem szerepeltethető. 27. Hatályon kívül helyező rendelkezések 57. § Hatályát veszti
a) az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000.
(XII. 24.) Korm. rendelet, b) a kincstári elszámolások beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 240/2003.
(XII. 17.) Korm. rendelet, c) a Magyar Állam nevében tulajdonosi jogokat gyakorló szervezetek rábízott állami vagyonnal kapcsolatos éves
beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségéről szóló 347/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet, és
d) a Nemzeti Földalapba tartozó rábízott földvagyonnal kapcsolatos éves beszámoló-készítési és könyvvezetési
kötelezettségről szóló 34/2011. (III. 17.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök