text:
2004. XIX. törvény a Vám- és Pénzügyőrségről.
Az Európai Unió saját forrásainak, a Magyar Köztársaság költségvetésének biztosítása, a rendvédelmi, a fogyasztóés piacvédelmi, továbbá a tagállami feladatok és a Vám- és
Pénzügyőrség szerveinek feladata ellátása érdekében az
Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
A Vám- és Pénzügyőrség jogállása 1. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség a pénzügyminiszter
irányítása és felügyelete alatt álló fegyveres rendvédelmi,
államigazgatási szerv, amely önálló jogi személyiséggel,
országos hatáskörrel rendelkező, önállóan gazdálkodó
központi költségvetési szerv.
(2) A pénzügyminiszter az irányítási és felügyeleti jogkörének végrehajtása érdekében:
a) felügyeli a vámok és a vámhatóság hatáskörébe tartozó nem közösségi adók és díjak kiszabásának, beszedésének törvényességét, ellenőrzi a vámszervek tevékenységét,
b) az országos parancsnok előterjesztése alapján meghatározza a Vám- és Pénzügyőrség fejlesztésének irányait,
c) a törvényesség és a szakszerűség ellenőrzése érdekében a vám-, adó- és jövedéki eljárásról, továbbá a Vám- és
Pénzügyőrség feladatkörébe tartozó egyéb tevékenységéről annak vezetőjétől jelentéseket, továbbá e célból a Vámés Pénzügyőrség által kezelt nyilvántartásokból felvilágosítást, adatszolgáltatást kér,
d) meghatározza a Vám- és Pénzügyőrség feladatai teljesítésének éves követelményeit,
e) irányítja és ellenőrzi a Vám- és Pénzügyőrség költségvetési gazdálkodását,
f) a Vám- és Pénzügyőrség vezetőjének a vám- és jövedéki igazgatás működési feltételeinek kialakítása, szakszerű működtetése tekintetében iránymutatást, szükség esetén utasítást adhat,
g) ellátja azokat a feladatokat, amelyeket a feladat- és
hatásköréről szóló jogszabály önálló, vagy a külügyminiszterrel egyetértésben a vámigazgatási jogkörébe utal.
A törvényt az Országgyűlés a 2004. április 5-i ülésnapján fogadta el.
(3) A Vám- és Pénzügyőrség a Pénzügyminisztérium
költségvetési fejezetén belül önálló címként szerepel,
amely magában foglalja a felső-, közép- és alsó fokú szerveinek költségvetését is. A középfokú szervek az előirányzatok feletti rendelkezési jogosultság szempontjából részjogkörű szervek.
A Vám- és Pénzügyőrség feladatai 2. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség vámigazgatási jogkörében végzi:
a) a vámhatáron át lebonyolódó áru- és utasforgalom
vámellenőrzését, a vámtartozások és a vámeljáráshoz kapcsolódó nem közösségi adók és díjak kiszabását és beszedését,
b) közvetlenül vagy közvetve — meghatározott körben — az áruk azonosságának (adózási szempontból történő besorolásának, minőségének és egyéb jogszabály által
meghatározott követelményeknek) a vizsgálatát, illetve a
vizsgálat megtörténtének ellenőrzését,
c) a vámokmányok adatainak vám- és statisztikai célú
ellenőrzését, javíttatását, nyilvántartását, összesítését, feldolgozását és átadását,
d) a vám-, az adó- és egyéb jogszabályokban meghatározott adóztatási, ellenőrzési és utólagos ellenőrzési feladatokat,
e) az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegéből (EMOGA) finanszírozott kifizetésekhez kapcsolódó utólagos ellenőrzéseket.
(2) A Vám- és Pénzügyőrség jövedéki igazgatási jogkörében végzi:
a) a jövedéki jogszabályokban meghatározott jövedéki
ellenőrzéssel, b) a jövedéki jogszabályokban meghatározott jövedéki
adóügyekkel
kapcsolatos feladatokat. (3) A Vám- és Pénzügyőrség a bűnüldözési és nyomozó
hatósági jogkörében végzi a büntetőeljárásról szóló
1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) által hatáskörébe utalt bűncselekmények megelőzését, felderítését és
nyomozását.
(4) A Vám- és Pénzügyőrség rendészeti és igazgatási
jogkörében végzi:
a) a külön jogszabály által hatáskörébe utalt szabálysértések felderítését és elbírálását,
b) a Vám- és Pénzügyőrség nyomozó hatóságai által
elrendelt személyi védelmet a vonatkozó jogszabályok
keretei között,
c) meghatározott körben anyagi javak, értékek őrzését,
kísérését,
d) mobil ellenőrző csoportok felállításával az Európai
Unió (a továbbiakban: EU) külső és belső határai mentén
a mélységi ellenőrzést,
e) a külön jogszabályban meghatározott rendvédelmi
feladatok ellátását.
(5) A Vám- és Pénzügyőrség nemzetközi tevékenysége
keretében végzi:
a) a közösségi és a külön jogszabályok alapján a Vámés Pénzügyőrség feladatkörébe tartozó ügyekben az informatikai rendszerek működtetéséből, alkalmazásából adódó tagállami feladatokat,
b) a nemzetközi egyezményekben és a kétoldalú megállapodásokban az együttműködésből adódó feladatok ellátását,
c) az EU által biztosított, a Vám- és Pénzügyőrség
hatáskörébe tartozó támogatásokkal kapcsolatos eljárások
lefolytatását,
d) az Európai Csalásellenes Hivatallal (OLAF) történő
együttműködéssel és koordinációval kapcsolatban a külön
törvényben meghatározott feladatokat.
(6) A Vám- és Pénzügyőrség egyéb feladatainak ellátása
keretében végzi:
a) külön jogszabályban szabályozott, nemzetközileg
ellenőrzött termékek és technológiák forgalmának ellenőrzését,
b) a nemesfémforgalommal és fémjelzéssel kapcsolatos
ellenőrzési feladatokat,
c) a vám-, a jövedéki, a szabálysértési és egyéb eljárások
során keletkezett, a feladat- és hatáskörébe tartozó adatok
kezelését,
d) a közúti határátkelőhelyek üzemeltetését, a fenntartásukra és fejlesztésükre vonatkozó feladatok végrehajtását.
A Vám- és Pénzügyőrség szervezete 3. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség a feladatát az országos
parancsnok irányítása és felügyelete mellett a vámszervezet felső-, közép- és alsó fokú szervei útján látja el.
(2) A Vám- és Pénzügyőrség felsőfokú szerve a Vám- és
Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága (a továbbiakban:
országos parancsnokság).
Az országos parancsnok 4. § (1) A Vám- és Pénzügyőrséget az országos parancsnok vezeti, aki szolgálati elöljárója a Vám- és Pénzügyőrség személyi állományának.
(2) Az országos parancsnok a jogszabályok és az állami
irányítás egyéb jogi eszközei által meghatározott keretek
között önálló felelősséggel vezeti az országos parancsnokságot, irányítja és ellenőrzi a középfokú és alsó fokú szervek működését.
(3) Az országos parancsnoknak a vámszervezet irányításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatait a pénzügymi
niszter által jóváhagyott Szervezeti és Működési Szabályzatban kell meghatározni.
(4) Az országos parancsnok kinevezéséről, jogállásáról,
szolgálati jogviszonyáról külön jogszabályok rendelkeznek.
A Vám- és Pénzügyőrség hivatásos állományú
tagjainak intézkedési és szolgálati fellépési jogai
és kötelezettségei 5. § (1) A Vám- és Pénzügyőrségnek a határátkelőhelyeken végzett feladatait ellátó, a nyomozási, a szabálysértési,
a vám- és jövedékellenőrzési, az őrzésvédelmi, a hatósági,
a végrehajtási eljárási feladatai ellátását végző, valamint
mindezen tevékenységek irányítását, felügyeletét és ellenőrzését ellátó személyek (a továbbiakban együtt: pénzügyőrök) rendvédelmi tevékenységet folytatnak, egyenruha és szolgálati fegyver viselésére jogosultak.
(2) A Vám- és Pénzügyőrség hivatásos állományú tagjai
szolgálati jogviszonyban állnak, a szolgálati jogviszony tartalmát külön törvény szabályozza.
(3) A Vám- és Pénzügyőrség tagja köteles a Vám- és
Pénzügyőrség számára a 2. §-ban meghatározott feladatokat előíró, valamint a külön jogszabályokból a Vám- és
Pénzügyőrségre háruló feladatokat ellátni.
(4) A Vám- és Pénzügyőrségre háruló feladatok teljesítése során a szervezet szolgálati jogviszonyban álló tagja
jogosult:
a) a szolgálati feladatok végrehajtása érdekében személyeket a Magyar Köztársaság államterületén belül igazoltatni,
b) ellenőrizni a szállítás alatt levő áruk, jövedéki termékek biztosítására alkalmazott zárakat és jeleket, valamint
a közösségi és a harmadik országból érkező áruk vámkezelésének megtörténtét. Megvizsgálhatja és igazoltathatja a
szállítás alatt lévő jövedéki termékek, adótárgyak, áruk
származását, e célból közutakon személyeket, járműveket
— a közúti közlekedés rendjéről szóló jogszabályban meghatározott jelzések alkalmazásával — megállíthat, a vasúti
és autóbusz-pályaudvarokon, hajóállomásokon, repülőtereken tartózkodó, illetve vasúton, hajón, személyszállító
közforgalmú gépjárművön szállított utasok csomagjait a
szállítóeszközön tartózkodás ideje alatt, menet közben
vagy az állomásokon megvizsgálhatja,
c) a vám- és jövedéki jogszabályok és a Vám- és Pénzügyőrség feladatát meghatározó egyéb jogszabályok megsértésének észlelése, gyanúja esetén a jogsértés megszüntetése, mértékének felderítése és a bizonyítékok biztosítása érdekében a szükséges intézkedéseket megtenni. E célból a vám és nem közösségi adók tekintetében jogszabálysértés elkövetésével gyanúsított személyt és tanúkat meghallgathatja, a bizonyítékul szolgáló vagy elkobzás alá eső
dolgokat visszatarthatja, illetve lefoglalhatja. Ez a jogo
sultság és kötelezettség a szolgálaton kívül levő pénzügyőrre is vonatkozik, ha az esetnél szolgálatban levő pénzügyőr nincs jelen, vagy ha a szolgálatban levő pénzügyőrt
az intézkedésben segíteni kell,
d) a vámterületre jogosulatlanul bevitt, vagy a vámfelügyelet alól elvont áru, illetve adózatlan jövedéki termék
felderítése érdekében az illetékes vámhatóság vezetőjének
határozata alapján belépni és ellenőrzést folytatni olyan
helyiségben, ahol azonosított és ellenőrzött forrásból származó adatok alapján valószínűsíthetően a vámjogszabályok megsértésével árut, illetve a jövedéki törvény előírásait megszegve ásványolajat, vagy jövedéki terméket tartanak, tárolnak, illetve állítanak elő. A helyiségbe való
belépést és az ott folytatott ellenőrzést két hatósági tanú
jelenlétében, az ellenőrzött személy kíméletével, lehetőleg
nappal kell végrehajtani. A vámhatóság az intézkedésről
jegyzőkönyvet vesz fel, amelyben rögzíti az intézkedés
során megállapított tényeket, illetve a hatósági tanúk azonosításához szükséges adatokat,
e) a Vám- és Pénzügyőrség hatáskörébe tartozó bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetésén tetten ért, illetve annak elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy kilétét megállapítani. E célból jogosult az ilyen személyeket feltartóztatni, a Vám- és Pénzügyőrség szerveihez előállítani. A feltartóztatás és az előállítás időtartama
csak a céljának eléréséhez szükséges ideig tarthat, de a
nyolc órát nem haladhatja meg. Ezt az időtartamot a feltartóztatást, előállítást foganatosító vámszerv vezetője egy
alkalommal négy órával meghosszabbíthatja,
f) a Vám- és Pénzügyőrség hivatásos állományú tagja,
amennyiben megalapozott a gyanú, hogy az ellenőrzés alá
vont személy testében, testüregében kábítószert vagy kábítószernek minősülő anyagot szállít, jogosult az ilyen személy beleegyezésével vizeletvétel és orvosi vizsgálat elrendelésére. A beleegyezés megtagadása esetén a vámszerv
vezetője felhatalmazó kérelmet terjeszt elő az illetékes
ügyészséghez. Ilyen esetben a vizeletvétel és az orvosi vizsgálat csak az ügyész felhatalmazásával rendelhető el. A feltartóztatás és az orvosi vizsgálat időtartama a nyolc órát
nem haladhatja meg,
g) a vám- és jövedéki ellenőrzés végrehajtása során
— a vám- és jövedéki jogszabályok és a Vám- és Pénzügyőrség feladatát meghatározó egyéb jogszabályok megsértésének észlelése, gyanúja esetén — elrendelni az ellenőrzés tárgyát képező áru hivatalos helyre történő azonnali
beszállítását, amennyiben az ellenőrzés biztonságos lefolytatásához az ellenőrzés helyszínén a feltételek nem adottak, illetve az ellenőrzés végrehajtása mások személyi
és/vagy vagyonbiztonságát veszélyezteti. Az áru birtokosa
köteles az elrendelésnek eleget tenni, és amennyiben vele
szemben az eljárás során jogsértés elkövetésének gyanúja
nem merül fel, kérheti igazolt költségeinek megtérítését.
(5) A jogszerűen fellépő pénzügyőr intézkedéseinek az
ellenőrzött személy köteles alávetni magát.
6. § A Vám- és Pénzügyőrség polgári alkalmazottainak
jogviszonyára a közalkalmazottak jogállásáról szóló
1992. évi XXXIII. törvény rendelkezései az irányadók.
7. § A Vám- és Pénzügyőrség a bűnüldöző szervek nemzetközi együttműködéséről szóló 2002. évi LIV. törvény, az
Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2003. évi CXXX. törvény, valamint a
vonatkozó nemzetközi szerződések alapján együttműködik a külföldi és a nemzetközi rendvédelmi szervekkel.
A PÉNZÜGYŐR ÁLTAL ALKALMAZHATÓ
KÉNYSZERÍTŐ ESZKÖZÖKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
Közös szabályok 8. § (1) A pénzügyőr, törvényben meghatározott jogszerű intézkedése elleni tettleges ellenszegülés megtörésére,
törvényben meghatározott intézkedést tehet, és kényszerítő eszközt alkalmazhat.
(2) A pénzügyőrt intézkedése során az egyenruhája és az
azonosító jelvénye vagy a szolgálati igazolványa igazolja.
Ha a pénzügyőr nem visel egyenruhát, az intézkedés megkezdése előtt köteles pénzügyőri mivoltát szóban közölni,
és — ha az intézkedés eredményét nem veszélyezteti —
magát a szolgálati igazolvánnyal igazolni.
(3) A kényszerítő eszközök közül azt kell alkalmazni,
amely az eredmény biztosítása mellett az érintett személyre
a legkisebb személyi korlátozással, sérüléssel vagy károkozással jár.
(4) A kényszerítő eszköz alkalmazásánál úgy kell eljárni,
hogy a testi sérülés, az emberi élet kioltása elkerülhető
legyen. Az intézkedés következtében megsérült személy
részére — amint az lehetséges — segítséget kell nyújtani.
A pénzügyőr gondoskodik arról, hogy a sérültet orvos
elláthassa, és kórházi elhelyezése esetén a hozzátartozó
erről értesüljön.
(5) A kényszerítő eszköz alkalmazása előtt az ellenszegülőt — ha a körülmények ezt lehetővé teszik — fel kell
szólítani az ellenszegülés megszüntetésére, és figyelmeztetni kell arra, hogy kényszerítő eszköz alkalmazására
kerül sor.
9. § (1) Testi kényszer kivételével kényszerítő eszköz
nem alkalmazható — a jogos védelem esetét kivéve —
a láthatóan terhes nővel és a gyermekkorúval szemben.
(2) A kényszerítő eszköz alkalmazását a pénzügyőr a
szolgálati elöljárójának jelenti.
(3) A pénzügyőr kényszerítő eszközt saját elhatározásából vagy utasításra használhat.
(4) A 10—20. §-okban meghatározott kényszerítő eszközök alkalmazása miatt jogorvoslatnak van helye. A jogorvoslat előterjesztésére az jogosult, akivel szemben az
intézkedést foganatosították.
(5) A panaszt az intézkedést követő 8 napon belül az
intézkedést foganatosító szervnél lehet előterjeszteni.
A panaszt a beérkezéstől számított 15 napon belül az intézkedést foganatosító szerv vezetője indokolással ellátott
határozattal bírálja el, amely ellen a közléstől számított
8 napon belül a határozatot hozó szervnél benyújtandó, de
a felettes szervhez címzett fellebbezéssel lehet élni. A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő
leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a
felettes szervhez, kivéve, ha a panaszt elbíráló határozatot
hozó szerv a határozatát visszavonja, vagy a fellebbezésnek
megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.
(6) A felettes szerv a fellebbezés beérkezésétől számított
15 napon belül, indokolással ellátott határozatában az elsőfokú határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy
megsemmisíti. Ha az érdemi határozat hozatalához nincs
elég adat, vagy a tényállás további tisztázása szükséges, a
felettes szerv maga intézkedik a tényállás kiegészítése
iránt, vagy a határozat megsemmisítése mellett az elsőfokú
határozatot hozó szervet új eljárásra utasíthatja. A felettes
szerv határozatát írásban, a panaszt elbíráló határozatot
hozó szerv útján kell közölni a fellebbezővel. A felettes
szerv határozata közigazgatási határozat, amelynek bírósági felülvizsgálatát — a közigazgatási határozatok bírósági
felülvizsgálatára vonatkozó szabályok szerint — kérheti az,
aki a (4) bekezdés szerint panasz előterjesztésére jogosult.
AZ EGYES KÉNYSZERÍTŐ ESZKÖZÖK
ALKALMAZÁSÁNAK SZABÁLYAI Testi kényszer
10. § (1) A pénzügyőr — intézkedése során — az ellenszegülés megtörésére testi erővel cselekvésre vagy a cselekvés abbahagyására kényszerítést (testi kényszert) alkalmazhat.
(2) A testi kényszer alkalmazása során a pénzügyőr felhasználhatja az önvédelmi fogásokat is.
Vegyi eszközök, elektromos sokkoló eszköz,
illetve más eszköz alkalmazása
11. § (1) A pénzügyőr a szolgálatban kényszerítő eszközként a rendszeresített vegyi vagy elektromos sokkoló eszközt, ezek hiányában más e célra alkalmas eszközt alkalmazhat:
a) a saját testi épségét, illetve az őrzésére bízott vagyon
biztonságát közvetlenül veszélyeztető támadás elhárítására,
b) a jogszerű intézkedésével szembeni ellenszegülés
megtörésére. (2) A pénzügyőr által alkalmazható vegyi, elektromos
sokkoló eszköz rendszeresítéséről a pénzügyminiszter a
belügyminiszterrel egyetértésben rendelkezik.
Szolgálati kutya alkalmazása 12. § (1) A pénzügyőr szájkosárral ellátott szolgálati
kutyát — pórázon vagy anélkül — kényszerítő eszközként
alkalmazhat, ha a testi kényszer alkalmazásának feltételei
fennállnak.
(2) A pénzügyőr szájkosár nélküli szolgálati kutyát
pórázon vezetve alkalmazhat az intézkedése elleni tettleges ellenállás leküzdéséhez.
(3) A pénzügyőr szájkosár és póráz nélküli szolgálati
kutyát alkalmazhat a személye ellen intézett támadás vagy
az életét, testi épségét közvetlenül fenyegető magatartás
elhárítására.
Útzár telepítése 13. § Indokolt esetben a pénzügyőr a Vám- és Pénzügyőrség hatáskörébe tartozó bűncselekmény felderítése,
megakadályozása céljából az illetékes rendőrhatóságtól,
határőrségi szervtől útzár telepítését kérheti.
Bilincs alkalmazása 14. § (1) A pénzügyőr bilincset alkalmazhat a személyi
szabadságában korlátozni kívánt vagy korlátozott személy:
a) támadásának megakadályozására,
b) tettleges ellenszegülésének megtörésére,
c) szökésének megakadályozására,
d) önkárosításának megakadályozására.
(2) A bilincs használata alkalmával kerülni kell a testi
sérülés és egészségromlás okozását. A bilincs használatáról
készült jelentésben utalni kell arra, hogy a bilincs alkalmazására milyen okból került sor, és a bilincselés következtében történt-e sérülés. Ha a megbilincseltet más hatóságnak
átadják, a jelentés egy példányát e hatóságnak meg kell
küldeni.
Lőfegyverhasználat 15. § (1) A pénzügyőrt a lőfegyver-használati jog az
e törvényben meghatározottak szerint illeti meg.
(2) Ha e törvény szerint a lőfegyverhasználat feltétele
fennáll, a pénzügyőr lőfegyverként elsősorban a rendszere
sített szolgálati fegyvert, ennek hiányában más tárgyat is
fegyverként használhat.
(3) A pénzügyőr szolgálati fegyverének rendszeresítésére a pénzügyminiszter a belügyminiszterrel egyetértésben
rendelkezik.
(4) Lőfegyverhasználatnak csak a szándékosan, személyre leadott lövés minősül. Nem lőfegyverhasználat a véletlenül bekövetkezett, állatra, tárgyra leadott vagy a figyelmeztető lövés.
(5) A pénzügyőr a lőfegyverét saját elhatározásából vagy
utasításra használja.
(6) Tilos a szolgálati fegyvert elővenni, bárkire ráfogni,
tüzelési készenlétbe helyezni, vagy valakivel szemben a
fegyverhasználatot kilátásba helyezni, ha a lőfegyverhasználatnak az e törvényben meghatározott feltételei nem
valósultak meg.
(7) A jogosulatlan lőfegyverhasználat büntetőjogi és
fegyelmi eljárást von maga után.
16. § A pénzügyőr — szolgálatának jogszerű teljesítése
közben — lőfegyverhasználatra jogosult:
a) az élet elleni közvetlen fenyegetés vagy támadás elhárítására,
b) a testi épséget súlyosan veszélyeztető közvetlen támadás elhárítására, valamint
c) a Be. által a Vám- és Pénzügyőrség nyomozóhatósági
hatáskörébe utalt bűncselekmény lőfegyverrel, robbanóanyaggal vagy az élet kioltására alkalmas más eszközzel
való elkövetésének megakadályozására.
17. § Nincs helye lőfegyverhasználatnak, ha
a) az olyan személy életét, testi épségét veszélyezteti,
akivel szemben a fegyverhasználat feltételei nem állnak
fenn,
b) a lőfegyverhasználat célja tárgyra vagy állatra leadott
lövéssel is elérhető.
18. § (1) A lőfegyverhasználatot a következő sorrendben
meg kell előznie:
a) felhívásnak, hogy a személy a támadással hagyjon fel,
b) más kényszerítő eszköz alkalmazásának,
c) figyelmeztetésnek, hogy lőfegyverhasználat követ
kezik,
d) figyelmeztető lövésnek. (2) A lőfegyverhasználatot megelőző figyelmeztetést
érthetően, határozottan, ,,a törvény nevében fegyvert használok’’ szavakkal kell megtenni.
(3) A figyelmeztető lövést olyan irányban kell leadni,
hogy az senkit se veszélyeztessen és lehetőleg kárt se okozzon.
19. § (1) A lőfegyverhasználatot megelőző intézkedések
részben vagy teljesen mellőzhetők, ha az eset összes körülményeire tekintettel a megelőző intézkedésekre már nincs
idő, és a késedelem a pénzügyőr vagy más személy életét,
testi épségét közvetlenül veszélyezteti.
(2) Ha a lőfegyverhasználatot megelőző intézkedések
valamelyikével a támadást elhárították, lőfegyverhasználatra nem kerülhet sor.
20. § (1) A lőfegyverhasználatról a pénzügyőr haladéktalanul jelentést tesz közvetlen elöljárójának és annak
megérkezéséig a helyszínt biztosítja. A közvetlen elöljáró
haladéktalanul tájékoztatja az illetékes rendőri szervet.
(2) A lőfegyverhasználat jogszerűségét a rendőrség vizsgálja. Titkos információgyűjtés
21. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség nyomozó hivatalai,
valamint a Vám- és Pénzügyőrség Központi Bűnüldözési
Parancsnoksága (a továbbiakban: felhatalmazott szervek)
a Be. által a Vám- és Pénzügyőrség nyomozóhatósági hatáskörébe utalt bűncselekmény elkövetésének megelőzésére, felderítésére, megszakítására, az elkövető kilétének
megállapítására, elfogására, körözött személy felkutatására, tartózkodási helyének megállapítására, bizonyítékok
megszerzésére, valamint a büntetőeljárásban résztvevők és
az eljárást folytató hatóság tagjainak, az igazságszolgáltatással együttműködő személyek védelme érdekében
— e törvény keretei között — titokban információt gyűjthetnek.
(2) Az (1) bekezdés alapján tett intézkedések, az abban
érintett természetes és jogi személyek, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek adatai nem hozhatók nyilvánosságra.
(3) A felhatalmazott szervek, valamint a beszerzett adat
és az információgyűjtés ténye tekintetében az ügyész és a
bíró a titkos információgyűjtés során — külön engedély
nélkül — megismerhetik a minősített adat tartalmát.
Bírói engedélyhez nem kötött titkos információgyűjtés 22. § (1) A felhatalmazott szervek bűnüldözési feladataik teljesítése érdekében
a) informátort, bizalmi személyt vagy a Vám- és Pénzügyőrséggel titkosan együttműködő más személyt vehetnek igénybe,
b) az eljárás céljának leplezésével (puhatolás) vagy a
kilétét leplező fedett nyomozó igénybevételével információt gyűjthetnek, adatot ellenőrizhetnek,
c) saját személyi állományuk, valamint a velük együttműködő személy és pénzügyőri jelleg leplezésére, védelmére fedőokiratot állíthatnak ki, használhatnak fel, fedőintézményt hozhatnak létre, és tarthatnak fenn,
d) a bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható és vele
kapcsolatban lévő személyt, valamint a bűncselekménnyel
kapcsolatba hozható helyiséget, épületet és más objektumot, terep- és útvonalszakaszt, járművet, eseményt megfigyelhetnek, arról információt gyűjthetnek, az észlelteket
hang, kép, egyéb jel vagy nyom rögzítésére szolgáló technikai eszközzel (a továbbiakban: technikai eszköz) rögzíthetik,
e) a bűncselekmény elkövetőjének leleplezésére vagy a
bizonyítás érdekében, indokolt esetben — sérülést vagy
egészségkárosodást nem okozó — csapdát alkalmazhatnak,
f) mintavásárlás végzése érdekében informátort, bizalmi személyt, a felhatalmazott szervekkel titkosan együttműködő más személyt vagy fedett nyomozót, továbbá — az
ügyész engedélyével — álvásárlás, bizalmi vásárlás, bűnszervezetbe való beépülés, illetve — a 7. § rendelkezéseinek figyelembevételével — ellenőrzött szállítás folytatása
érdekében fedett nyomozót alkalmazhatnak,
g) ha a bűncselekmény megelőzésére, felderítésére, az
elkövető elfogására, kilétének megállapítására nincs más
lehetőség, a sértettet szerepkörében — életének, testi épségének megóvása érdekében — pénzügyőr igénybevételével helyettesíthetik.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak teljesítésére a Vám- és
Pénzügyőrség a természetes személyekkel, a jogi személyekkel vagy a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekkel titkos együttműködési megállapodást köthet.
Ennek keretében a Vám- és Pénzügyőrség kezdeményezheti a bűnüldözés szempontjából különleges fontosságú
ilyen szervezetek munkatársával hivatásos szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszony, illetve munkajogviszony (a továbbiakban: munkaviszony) létesítését.
(3) Az e törvényben meghatározott feladatok ellátása
érdekében a Vám- és Pénzügyőrség — külön megállapodás
alapján meghatározott időtartamra — munkaviszonyt kezdeményezhet a (2) bekezdés hatálya alá tartozó szervezeteknél.
(4) A Vám- és Pénzügyőrség nem kezdeményezhet munkaviszonyt bíróságnál, ügyészségnél, az Alkotmánybíróságnál, az Állami Számvevőszéknél, az Országgyűlési
Biztosok Hivatalánál, a Köztársasági Elnök Hivatalánál és
az Országgyűlés Hivatalánál.
(5) A foglalkoztatás pénzügyőri jellegével kapcsolatos
speciális szabályokat — a hatályos jogszabályok keretei
között — a Vám- és Pénzügyőrség és az érintett szervezet
külön megállapodása tartalmazza.
(6) Rendvédelmi szerv és nemzetbiztonsági szolgálat
fedőintézményként, okmánya fedőokmányként csak az
illetékes miniszter és az érintett szervezet országos vezetőjének tájékoztatásával alkalmazható.
(7) A felhatalmazott szervek az informátor, a bizalmi
személy, a Vám- és Pénzügyőrséggel titkosan együttműködő más személy, a fedett nyomozó, valamint a fedőokirat
és a fedőintézmény védelme érdekében a közigazgatási
nyilvántartásokban, így különösen a személyiadat- és lak
címnyilvántartásban, a személyi igazolvány nyilvántartásban, az anyakönyvi nyilvántartásban, az úti okmány nyilvántartásban, a gépjárművezetői engedély és gépjármű
nyilvántartásban, az ingatlan-nyilvántartásban, a cégnyilvántartásban fedőadatokat helyezhetnek el. A fedőadat
elhelyezésének ténye, az elhelyezésre vonatkozó rendelkezést tartalmazó okirat vagy más adathordozó államtitoknak minősül. A fedőadatokat törölni kell, ha az elhelyezés
alapjául szolgáló bűnüldözési érdek megszűnt.
(8) Az informátor, a bizalmi személy, a Vám- és Pénzügyőrséggel titkosan együttműködő más személy által a
titkos információgyűjtés keretében másnak okozott kár
megtérítésére a 24. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
Az együttműködők díjazása 23. § A felhatalmazott szervek a velük együttműködők
tevékenységéért indokolt mértékű anyagi ellenszolgáltatást nyújthatnak.
A feljelentés elutasításának, vagy a nyomozás
megszüntetésének kilátásba helyezése
24. § (1) A felhatalmazott szervek az ügyész hozzájárulásával a Be. 175. §-ának (1) bekezdése alapján a feljelentés elutasításának, vagy a Be. 192. §-ának (1) bekezdése
alapján a nyomozás megszüntetésének kilátásba helyezésével információszolgáltatásban állapodhatnak meg a bűncselekmény elkövetőjével, ha a megállapodással elérhető
bűnüldözési célhoz fűződő érdek jelentősebb, mint az
állam büntetőjogi igényének érvényesítéséhez fűződő
érdek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megállapodás létrejötte esetén a Be. 175. §-ának (3)—(4) bekezdése alapján a Vámés Pénzügyőrség az elkövető által a sértettnek okozott kárt
megtéríti, az ehhez szükséges fedőokiratot elkészítheti,
illetve titoktartási megállapodás megkötését kezdeményezheti.
(3) Nem köthető a Be. 175. §-ának (6), valamint a
192. §-ának (3) bekezdése alapján megállapodás azzal
a személlyel, aki olyan bűncselekményt követett el,
amellyel más életét szándékosan kioltotta.
A feljelentés elutasítása vagy a nyomozás megszüntetése a
fedett nyomozóval szemben
25. § (1) Bűncselekmény megalapozott gyanúja esetén
az ügyész a Be. 175. §-ának (2) bekezdése alapján a feljelentést határozattal elutasítja, vagy a Be. 192. §-ának
(2) bekezdése alapján a nyomozást megszünteti, ha a 22. §
(1) bekezdésének f) pontja szerint a fedett nyomozó által
a szolgálati feladata teljesítése közben elkövetett bűncselekmény bűnüldözési érdeket szolgál, és az jelentősen meghaladja az állam büntetőjogi igényének érvényesítéséhez
fűződő érdeket.
(2) A Be. 175. §-ának (3) és (4) bekezdése alapján a
fedett nyomozó által a sértettnek okozott kár megtérítésére, az ehhez szükséges fedőokirat elkészítésére, illetve a
titoktartási megállapodás megkötésének kezdeményezésére a 24. § (2) bekezdésében írt rendelkezést kell alkalmazni.
(3) A Be. 175. §-ának (6), valamint a 192. §-ának (3) bekezdése alapján az (1) bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatók, ha a fedett nyomozó olyan bűncselekményt követett el, amellyel más életét szándékosan kioltotta.
Adatkérés 26. § (1) A felhatalmazott szervek vezetői az ügyész
jóváhagyásával a kétévi vagy ennél súlyosabb szabadságvesztéssel büntetendő, szándékos bűncselekmény felderítése érdekében az üggyel összefüggő adatok szolgáltatását
igényelhetik az adóhatóságtól, a szolgáltatást nyújtó távközlési szervezettől, az egészségügyi és a hozzá kapcsolódó
adatot kezelő szervtől, továbbá a banktitoknak, értékpapírtitoknak, pénztártitoknak és egyéb üzleti titoknak
minősülő adatot kezelő szervtől. A felhatalmazott szervek
az adatszolgáltatás teljesítésére határidőt jelölhetnek meg.
Az adatszolgáltatás ingyenes és nem tagadható meg. Az így
kapott információ csak a megjelölt célra használható fel.
(2) Halaszthatatlan intézkedésként, ha a késedelem
veszéllyel jár és az ügy kábítószerrel való visszaéléssel vagy
szervezett bűnözéssel függ össze, az adatigényléshez az
ügyész előzetes jóváhagyása nem kell, és azt haladéktalanul
teljesíteni kell. Ez esetben a megkeresést ,,halaszthatatlan
intézkedés’’ jelzéssel kell ellátni. Az ügyész jóváhagyása
iránt a megkereséssel egyidejűleg intézkedni kell. Ha az
ügyész a jóváhagyását megtagadja, a felhatalmazott szervek
az így beszerzett adatokat haladéktalanul megsemmisítik.
A titkos információgyűjtéssel kapcsolatos sajátos
gazdálkodási szabályok 27. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség a költségvetésében az
alaptevékenységgel összefüggő speciális működési kiadásainak fedezésére elkülönített előirányzatot szerepeltethet. A speciális működési kiadásokat összevontan — az
általános számviteli szabályoktól eltérően — egy összegben kell szerepeltetni.
(2) Speciális működési kiadásnak minősülnek a Vám- és
Pénzügyőrség titkos információgyűjtő tevékenységéhez, a
titkos információgyűjtés eszközeinek és módszereinek
alkalmazásához közvetlenül kötődő személyi és tárgyi
vonatkozású kiadások.
(3) A felhatalmazott szervek fedőintézményben szolgálatot teljesítő hivatásos állományú tagjának a szolgálati
jogviszonya alapján kifizetett jövedelméből az adott évi
adótábla legmagasabb adókulcsa alkalmazásával kell az
adót levonni és befizetni az adóhatóságnak. Az érintettnek
ezt a jövedelmet nem kell az összevont adóalapjába beszámítania, azt nem kell bevallania, a kifizetőnek pedig nem
kell erről személyre szólóan adatot szolgáltatnia, illetve az
érintett részére igazolást kiadnia.
(4) A Vám- és Pénzügyőrség által az együttműködő, a
23. §-ban meghatározott magánszemély részére nyújtott
díjazás esetén a személyi jövedelemadó-levonási és befizetési kötelezettséget az anyagi előnyt nyújtó vám- és pénzügyőrségi szerv teljesíti. A kifizetett összegből 20%-os forrásadót kell levonni és befizetni az adóhatóságnak. E jövedelemnek az összevont adóalapba történő beszámítására,
a jövedelem bevallására, a kifizető adatszolgáltatására, az
igazolás kiadására a (3) bekezdésben foglalt rendelkezést
kell alkalmazni.
28. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség feladatai teljesítése
érdekében — a fedésül szolgáló intézmény típusára vonatkozó jogszabályok előírásai szerint — fedőintézményt hozhat létre, és tarthat fenn. Fedőintézményként költségvetési
szerv nem hozható létre.
(2) A fedőintézmény létrehozása és — szükség esetén —
fenntartása a Vám- és Pénzügyőrség költségvetéséből történik. Az ehhez szükséges kiadások speciális működési
kiadásnak minősülnek. A szükséges pénzügyi eszközök
forrását a titkosság megtartása mellett kell biztosítani.
(3) Ha a fedőintézmény megszűnik, vagyona a Vám- és
Pénzügyőrséget illeti.
(4) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény rendelkezései a fedőintézményre nem vonatkoznak.
(5) A felhatalmazott szervek a 27. § (2) bekezdésében
meghatározott körben külön korlátozás nélkül valutát kezelhetnek.
29. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség speciális működési
kiadása felhasználásának külső szerv által történő ellenőrzése kizárólag törvényességi szempontból történhet.
E körben célszerűségi és eredményességi szempont
szerinti ellenőrzés nem végezhető.
(2) A Vám- és Pénzügyőrség gazdálkodásának külső
szerv által történő ellenőrzése során az ellenőrzést végző
szerv birtokába nem kerülhet olyan adat, amely a titkos
információgyűjtés során keletkezett információra, forrására, illetve az alkalmazott titkos információgyűjtő módszer konkrét jellegére utal.
(3) A Vám- és Pénzügyőrség a biztonsági követelmények érvényesítése érdekében a társadalombiztosítási,
egészségügyi, adó-elszámolási, költségvetési, pénzügyi,
statisztikai adatszolgáltatással, a maradandó értékű irat
védelme érdekében végzett levéltári ellenőrzéssel, valamint a speciális működési költségek körébe tartozó valuta-felhasználással kapcsolatos eljárási szabályokat — a törvényi előírások keretei között — az illetékes szervezetekkel külön megállapodásban rögzíti.
Értelmező rendelkezések 30. § (1) E törvény alkalmazásában:
a) súlyos bűncselekmény: az a bűntett, amelyet a törvény
ötévi, vagy ennél súlyosabb szabadságvesztéssel fenyeget, b) mélységi ellenőrzés: a Vám- és Pénzügyőrségnek jogszabályban meghatározott ellenőrzési kötelezettségei és
jogosultságai végrehajtásának mozgó egységekkel megvalósított formája, melyet a Magyar Köztársaság államterületének külön jogszabályban meghatározott részén
végzi el.
(2) A 22. § (1) bekezdése f) pontjának alkalmazása
szempontjából:
a) mintavásárlás: az informátor, a bizalmi személy, a
felhatalmazott szervekkel titkosan együttműködő más személy vagy a fedett nyomozó által végrehajtott olyan leplezett ügylet, amelynek célja, hogy a bűncselekmény felderítése érdekében a bűncselekménnyel összefüggésbe hozható anyagok, tárgyak, eszközök vagy ezek mintái, alkatrészei
további vizsgálat céljából a felhatalmazott szervek birtokába kerüljenek, illetve a bűncselekmény történeti tényállása
megismerhető legyen;
b) álvásárlás: a fedett nyomozó színlelt vételi szándékán alapuló, a bűncselekmény elkövetőjének elfogása,
továbbá a bűncselekmény tárgyi bizonyítékának biztosítása érdekében e dolog vételére irányuló leplezett megállapodás, és annak teljesítése;
c) bizalmi vásárlás: a fedett nyomozónak jogellenes kereskedelmi ügyletként megjelenő olyan leplezett tevékenysége, amelynek során a bűncselekmény tárgyi bizonyítási
eszközét képező dolgot vásárol az eladó bizalmának erősítése, a későbbi álvásárlás elősegítése érdekében;
d) ellenőrzött szállítás: a felhatalmazott szervek olyan
leplezett tevékenysége, amelynek során — a nemzetközi
együttműködés keretében, folyamatos és fokozott ellenőrzés mellett — lehetővé teszik a megfigyelés alatt álló elkövető számára az általa birtokolt, a bűncselekménye tárgyi
bizonyítási eszközét képező dolognak az ország területére
történő behozatalát, más ország területére irányuló kivitelét, az ország területén történő átszállítását annak érdekében, hogy a bűncselekmény elkövetői a lehető legszélesebb
körben felderíthetők legyenek, a nemzetközi bűncselekmény tényállása megállapíthatóvá váljék;
e) fedett nyomozó: a titkos információgyűjtés keretében
eljáró, a kilétét leplező pénzügyőr.
Bírói engedélyhez kötött titkos információgyűjtés 31. § (1) A felhatalmazott szervek bírói engedéllyel a
21. § (1) bekezdésében meghatározott bűnüldözési célból
a súlyos bűncselekmények esetében
a) lakást és telephelyet titokban átkutathatnak (titkos
kutatás), az észlelteket technikai eszközzel rögzíthetik,
b) lakásban és telephelyen történteket technikai eszközök segítségével megfigyelhetik és rögzíthetik,
c) levelet és egyéb postai küldeményt felbonthatnak,
azok tartalmát megismerhetik, azt technikai eszközzel rögzíthetik,
d) közcélú telefonvezetéken vagy azt helyettesítő hírközlési szolgáltatás útján továbbított közlés tartalmát megismerhetik, az észlelteket technikai eszközzel rögzíthetik,
e) az Interneten vagy más számítástechnikai úton történő levelezés (e-mail) során keletkezett adatokat és információkat megismerhetik és felhasználhatják.
(2) Az (1) bekezdés c)—e) pontjában meghatározott
eszközök alkalmazása során gyűjtött, a titkos információgyűjtés alapjául szolgáló eljárásban nyilvánvalóan nem
érintett személyekre vonatkozó adatokat haladéktalanul
meg kell semmisíteni, azok a továbbiakban nem kezelhetők és nem használhatók fel.
(3) A felhatalmazott szervek az (1) bekezdésben felsorolt titkos információgyűjtésre szolgáló eszközöket és
módszereket (a továbbiakban: különleges eszközök) az ott
meghatározottak szerint alkalmazhatják a bűncselekmény
gyanúja miatt körözött személy felkutatására, továbbá ha
az (1) bekezdésben nem említett bűncselekmény
a) a nemzetközi bűnüldözéssel kapcsolatba hozható,
b) sorozatban vagy szervezett elkövetéssel valósul meg,
c) a kábítószerrel vagy kábítószernek minősülő anyag
gal kapcsolatos,
d) fegyveres elkövetéssel valósul meg. (4) Az (1) bekezdés d) és e) pontjaiban foglaltak teljesítéséhez a hírközlési szolgáltató, illetve a postai szervezet
köteles a feladatkörébe tartozó esetben a segítséget megadni.
(5) A Vám- és Pénzügyőrség felhatalmazott szervei a
bírói engedélyhez kötött titkos információgyűjtő eszközök
alkalmazását a Nemzetbiztonsági Szakszolgálattól rendelik meg.
32. § (1) A különleges eszköz alkalmazása iránti kérelmet a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező felhatalmazott szervek vezetői terjesztik elő.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a különleges eszköz alkalmazásának helyét, az alkal
mazással érintett nevét, illetve az azonosításra alkalmas
— rendelkezésre álló — adatot,
b) az alkalmazni kívánt különleges eszköz megnevezését,
c) az alkalmazás tervezett kezdetét és végét napban és
órában meghatározva, d) az alkalmazás törvényi feltételeinek meglétére
vonatkozó indokolást.
(3) A különleges eszköz alkalmazását a felhatalmazott
szerv székhelye szerint illetékes helyi bíróságnak a megyei
(fővárosi) bíróság elnöke által kijelölt bírája (a továbbiakban: bíró) engedélyezi.
(4) A bíró a különleges eszköz engedélyezése iránti
kérelem benyújtásától számított 72 órán belül indokolt
végzéssel határoz, a kérelemnek helyt ad, vagy azt a törvényi feltételek hiánya miatt elutasítja.
(5) A bíró a különleges eszköz alkalmazását, illetve az
eszköz igénybevételét esetenként legfeljebb 90 napra engedélyezheti, illetve — a (2) bekezdés szerinti kérelemre —
90 nappal ismételten meghosszabbíthatja.
33. § (1) Ha a különleges eszköz alkalmazásának engedélyezése olyan késedelemmel járna, amely az adott ügyben nyilvánvalóan sértené a bűnüldözés eredményességéhez fűződő érdeket, a felhatalmazott szervek vezetői legfeljebb a bírói döntésig engedélyezhetik a különleges eszköz alkalmazását (sürgősségi elrendelés).
(2) A sürgősségi elrendelés esetén az engedélyezés iránti
kérelmet egyidejűleg be kell nyújtani. A kérelem elutasítása esetén sürgősségi elrendelésnek ugyanabból a célból,
változatlan indok vagy tényállás alapján ismételten nincs
helye.
(3) A felhatalmazott szerv vezetője haladéktalanul elrendeli a különleges eszköz alkalmazásának megszüntetését, ha:
a) az engedélyben meghatározott célját elérte,
b) az engedélyben megállapított határidő lejárt,
c) nyilvánvaló, hogy további alkalmazásától nem vár
ható eredmény,
d) a sürgősséggel elrendelt alkalmazást a bíró nem en
gedélyezte.
(4) Az (3) bekezdés d) pontja esetében a különleges
eszköz alkalmazásával rögzített információt haladéktalanul meg kell semmisíteni.
(5) A különleges eszközzel végzett megfigyelés befejezését követő 8 napon belül meg kell semmisíteni a megfigyelés célja szempontjából érdektelen rögzített információt vagy az ügyben nem érintett személy adatait.
(6) A külön engedélyhez kötött titkos információgyűjtés
során szerzett és rögzített adatokat az engedélyező bíró
bármikor megismerheti.
NYILVÁNTARTÁS, ADATSZOLGÁLTATÁS,
ADATVÉDELEM Az adatkezelés általános szabályai 34. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség a törvényben szabályozott bűnmegelőzési, bűnüldözési (a továbbiakban:
bűnüldözési), valamint államigazgatási és rendészeti feladatainak ellátásához a bűncselekmény elkövetésével gyanúsítottak, a büntetőeljárás alá vontak, a sértettek és egyéb
közreműködők, az államigazgatási eljárásban ügyfelek,
valamint egyéb érintettek személyes adatait, illetve más
adatokat kezeli.
(2) A bűnüldözési és a közigazgatási feladatokhoz kapcsolódó adatokat elkülönítetten kell kezelni. A vámigazgatási eljárás során keletkezett adatok kezelésére, nyilvántartására a közösségi vámjog végrehajtásáról szóló törvény
rendelkezik.
Bűnügyi adatkezelés 35. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség által bűnüldözési
célból gyűjtött és tárolt személyes, továbbá a különleges
adatokat — ha törvény eltérően nem rendelkezik — csak
bűnüldözési célra lehet felhasználni.
(2) A Vám- és Pénzügyőrség más szervek által kezelt
személyes adatokhoz bűnüldözési feladatai ellátása céljából — törvényben meghatározottak szerint — hozzáférhet,
az ilyen módon szerzett adatot bűnüldözési céltól eltérően
nem használhatja fel, és nem továbbíthatja.
(3) A Vám- és Pénzügyőrség a bűnüldözési, rendvédelmi
feladatainak ellátása érdekében az általános munkarend
korlátaitól függetlenül adatokat kérhet a személyiadat- és
lakcímnyilvántartó szervektől, az országos gépjármű, gépjárművezetői alapnyilvántartásokból, a külföldre utazást
korlátozó rendelkezés hatálya alatt állókra és az útlevélre
vonatkozó nyilvántartásokból, a bűnügyi nyilvántartásból,
valamint az általános munkarend figyelembevételével a
büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartottak nyilvántartásából. Rendvédelmi célra a fogvatartottakról azok
személyazonosító adatai, lakcíme kérhető le. Az adatkérést
hiányos és töredék adatok alapján is teljesíteni kell.
(4) A Vám- és Pénzügyőrség által a (3) bekezdésben
felsorolt adatokat kezelő szervektől történő adatátvételért, illetve az adat felhasználásának jogszerűségéért az
átvevő vámszerv vezetője tartozik felelősséggel.
(5) A Vám- és Pénzügyőrség az eljárásban résztvevők
személyazonosító és lakcím adatait, továbbá az ügy azonosító adatait ügyviteli célból, az eljárás megindításától az
alapul szolgáló irat selejtezéséig kezeli.
(6) A Vám- és Pénzügyőrség által kezelt adatokat személyazonosításra alkalmatlan módon, statisztikai célra fel
lehet használni.
(7) A pénzügyminiszter, az országos parancsnok, a főigazgató, illetve a nyomozó hatóság vezetője a Vám- és
Pénzügyőrség által kezelt közérdekű adatok nyilvánosságra hozatalát bűnüldözési érdekből megtagadhatja.
36. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség a jogszabályban meghatározott bűnüldözési feladatainak ellátása érdekében
kezelheti, illetve az adatkezelésre feljogosított szervek
nyilvántartásából átveheti:
a) a felderítetlenül maradt bűncselekmény kriminalisztikai szempontból fontos jellemzőit a bűncselekmény elkövetőjének felderítéséig, vagy ennek hiányában a büntethetőség elévüléséig,
b) a bűncselekmény helyszínén rögzített nyomokat,
anyagmaradványokat, eszközöket, szagmintákat a bűncselekmény elkövetőjének felderítéséig, vagy ennek hiányában a büntethetőség elévüléséig,
c) a szándékos bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja miatt kihallgatott személy adatait, ujjlenyomatát, személyleírását, fényképét, hang- és szagmintáját,
valamint az elvégzett kriminalisztikai szakértői vizsgálatok
adatait a bűncselekmény büntethetőségének elévülésétől,
vagy elítélés esetén a büntetett előélethez fűződő hátrányok alóli mentesítéstől számított húsz évig,
d) szándékos bűncselekmény megalapozott gyanúja
miatt kihallgatott, illetve ilyen bűncselekmény elkövetése
miatt elítélt személy cselekményének kriminalisztikai
szempontból fontos jellemzőit a büntethetőség elévüléséig, vagy elítélés esetén a büntetett előélethez fűződő
hátrányok alóli mentesítésig,
e) a szervezett bűnözésre utaló cselekményekben vagy
tényállásokban érintett személyek, kapcsolataik adatait és
kriminalisztikai szempontból fontos jellemzőit az érintett
személyre vonatkozóan keletkezett utolsó adatot követő
húsz évig,
f) olyan személyek adatait, akikkel szemben nemzetközi kötelezettségvállalás alapján nemzetközi bűnüldözési
intézkedéseket kell foganatosítani, valamint e személyek
kapcsolatainak adatait és kriminalisztikai szempontból
fontos jellemzőit a büntethetőség elévüléséig, vagy a nemzetközi kötelezettségvállalásban meghatározott ideig,
g) az egyes bűncselekmények nyomozása során a felderítéssel és bizonyítással kapcsolatban keletkezett iratokban szereplő személyek és kapcsolataik adatait, illetve az
eljárási helyzetükre vonatkozó adatokat, valamint a hozzájuk fűződő nyomozási adatokat az ügyben hozott jogerős
ítéletig, vagy a nyomozás megszüntetése esetén a bűncselekmény büntethetőségének elévüléséig,
h) a titkos információgyűjtés során keletkezett adatokat, ha büntetőeljárás nem indul, a gyűjtés lezárását követő
két évig,
i) a titkos információgyűjtés alkalmazásával érintett
személyek adatait — beleértve a Vám- és Pénzügyőrséggel
együttműködőket és a fedett nyomozókat is — és az alkalmazás eredményét, ha büntetőeljárás nem indul, a titkos
információgyűjtés lezárását követő legfeljebb 2 évig, büntetőeljárás lefolytatása esetén a büntethetőség elévüléséig,
elítélés esetén a büntetett előélethez fűződő hátrányok
alóli mentesítésig, illetve legfeljebb 20 évig, együttműködők, valamint fedett nyomozók esetén az együttműködés,
illetve a fedett nyomozói tevékenység megszűnésétől számított húsz évig.
(2) A Vám- és Pénzügyőrség adatkezelést végző szerve
az (1) bekezdés a)—f), valamint h)—i) pontjában meghatározott adatokról az érintett személynek nem adhat
felvilágosítást. Ez a rendelkezés nem korlátozza a büntetőeljárásban résztvevők jogait.
(3) A Vám- és Pénzügyőrség törvényben meghatározott
bűnüldözési feladatai teljesítése érdekében — ha az adatvédelem feltételei biztosítottak — az adott bűncselekmény felderítése és nyomozása során bűnüldözési és közigazgatási
rendszereit egymással összekapcsolva egyedi adatkezelést végezhet. Az ennek során keletkezett olyan új adatokat, amelyeket a büntetőeljárás során nem használnak fel, törölni kell.
(4) A Vám- és Pénzügyőrség törvényben meghatározott
bűnüldözési feladatai teljesítése érdekében — ha az adatvédelem feltételei biztosítottak — az adott bűncselekmény
felderítése, nyomozása során a bűnüldözési adatkezelési
rendszereit más rendvédelmi szerv, illetve más nyomozó
hatóság adatkezelési rendszerével összekapcsolva egyedi
adatkezelést végezhet. Az ennek során keletkezett olyan új
adatokat, amelyeket a büntetőeljárás során nem használnak fel, törölni kell.
(5) A Vám- és Pénzügyőrség a bűnüldözési feladatainak
ellátásához más adatkezelési rendszerekből — törvényben
meghatározott esetekben és módon — adatokat vehet át.
Az adatátvétel tényét mind az adatátadó, mind az adatátvevő szervnél dokumentálni kell.
37. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség bűnüldözési célú
adatkezelési rendszereibe csak a vámhatóság, illetve a vámhatóság működését ellenőrző szerv tagja, a Pénzügyminisztériumnak a pénzügyminiszter által kijelölt köztisztviselője, az adatvédelmi biztos és az általa felhatalmazott személy, valamint törvény által feljogosított más szerv képviselője tekinthet be, kérhet felvilágosítást, értesítést vagy
adatszolgáltatást.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon kívül, törvényben
meghatározott feladataik teljesítése érdekében, a cél megjelölésével adatszolgáltatást kérhetnek:
a) a bíróság,
b) az ügyészség,
c) a nyomozó hatóság,
d) a nemzetbiztonsági szolgálatok,
e) a határőrség illetékes szerve,
f) a Külügyminisztérium illetékes szerve,
g) a honvédelmi igazgatás illetékes szerve,
h) a törvényben meghatározott más szervezet.
(3) Az adatszolgáltatást kérő szervek felelősek a (2) bekezdés alapján átvett adatoknak e törvény szerinti kezeléséért. Az ilyen adatfelhasználást kötelesek kimutatni, illetve nyilvántartani.
(4) A Vám- és Pénzügyőrség személyes adatokat, bűnüldözési adatokat, valamint a büntetett előéletre vonatkozó
különleges adatokat az országból harmadik országba bűnüldözési, igazságszolgáltatási szervek, illetve nemzetközi
bűnüldöző szervezetek részére — az EU nemzetközi bűnüldöző szervezetei, valamint az INTERPOL kivételével —
nemzetközi szerződés alapján továbbíthat, ha a továbbítás
súlyos vagy közvetlen veszély elhárításához, vagy bűncselekmény megelőzéséhez szükséges és a személyes adatok
kezelésének feltételei a külföldi adatkezelőnél minden
egyes adat tekintetében teljesülnek.
(5) A Vám- és Pénzügyőrség a nyomozó hatósági jogkörébe tartozó bűncselekményekkel összefüggésben keletkezett személyes és bűnüldözési adatokat — beleértve a titkos információgyűjtés során keletkezett adatokat is —
az Európai Rendőrségi Hivatal, a Nemzetközi Bűnügyi
Rendőrség Szervezete, a Schengeni Információs Rendszer
központja és nemzeti egysége, valamint a bűnüldöző szervek együttműködését szabályozó egyéb, két- és többoldalú
nemzetközi szerződésen alapuló regionális bűnüldözési
szervezet részére az Európai Unió bűnüldözési információs rendszere és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete keretében megvalósuló együttműködésről és információcseréről szóló 1999. évi LIV. törvény rendelkezései
alkalmazásával vehet, illetve adhat át.
Közigazgatási adatkezelés 38. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség a szabálysértésért
felelősségre vont személy személyazonosító adatait, lakcímét, az elkövetett cselekmény megjelölését, az alkalmazott
büntetést vagy intézkedést, illetve az ügy számát a szabálysértésért felelősségre vont személyek nyilvántartási rendszerében két évig kezeli.
(2) A Vám- és Pénzügyőrség az általa igazoltatott személy
személyazonosító adatait, lakcímét, valamint az igazoltatásra
okot adó körülmények megjelölését az igazoltatás alá vont
személyek nyilvántartási rendszerében két évig kezeli.
(3) A Vám- és Pénzügyőrség az áruk szállításában, a
jövedéki törvény hatálya alá tartozó termékek ellenőrzésében, valamint az utasok csomagjainak törvényben
meghatározott ellenőrzésében érintett személyek személyazonosító adatait, lakcímét, illetve az ellenőrzés eredményét az ellenőrzés alá vont személyek nyilvántartási rendszerében két évig kezeli.
(4) A Vám- és Pénzügyőrség hatáskörébe tartozó vámigazgatási, jövedéki és adóügyi, továbbá szabálysértési és
egyéb közigazgatási eljárással összefüggő személyes adatok
kezelésére a külön törvények rendelkezései az irányadók.
39. § (1) Az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke
alapján létrejött, az információtechnológia vámcélokra
történő használatáról szóló Egyezménnyel összefüggésben
az EU váminformációs rendszerének adataihoz való közvetlen hozzáférésre a Vám- és Pénzügyőrség jogosult.
(2) Az országos parancsnok a Vám- és Pénzügyőrség
személyes adatkezelő rendszerei adatvédelmi belső ellenőrzésére adatvédelmi felelőst jelöl ki.
Együttműködési kötelezettség 40. § A Vám- és Pénzügyőrség nyomozó szervei, a Rendőrség és a Határőrség illetékes szervei hatáskörükben el
járva kötelesek együttműködni, és kötelesek egymást a
bűnmegelőző és felderítő tevékenység gyakorlása során
támogatni.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 41. § (1) E törvény a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést
kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(2) E törvény kihirdetésével egyidejűleg a Vám- és Pénzügyőrségről szóló 2004. évi XIII. törvény hatályát veszti.
Módosuló jogszabályok 42. § (1) A nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól
szóló 1999. évi XLII. törvény 8. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(4) Felhatalmazást kap a belügyminiszter, a honvédelmi miniszter, az igazságügyi miniszter, a pénzügyminiszter és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter, hogy az irányítása, illetve felügyelete alá
tartozó fegyveres szervek tekintetében a dohányzásra, a
dohányzóhelyek kijelölésére, illetve a dohánytermékek
forgalmazására vonatkozó részletes, az e törvénnyel összhangban lévő szabályokat rendeletben meghatározza.’’
(2) A jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Jöt.) 5. §-ának (2) és (4) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) A jövedéki adóüggyel kapcsolatos feladatokat
— kivéve a hatósági felügyelet keretében ellátott adóztatási feladatokat, valamint a 15. § (1)—(2) bekezdése és a
65. § (1) bekezdésének d) pontja szerinti adófizetési kötelezettséggel kapcsolatos adóztatási feladatokat — első
fokon a regionális jövedéki központ látja el, továbbá jogosult az engedélyezéssel kapcsolatos ügyben az eljárásra.’’
,,(4) A jövedéki termékek és az abból előállított termékek 48. § (20) bekezdés szerinti kötelező érvényű vámtarifa-besorolásával kapcsolatos ügyekben első fokon a
Vám- és Pénzügyőrség Vegyvizsgáló Intézete (a továbbiakban: Vegyvizsgáló Intézet) jár el.’’
(3) A Jöt. 53. §-a (1) bekezdésének b) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
[(1) Adómentes célú felhasználásnak minősül]
,,b) a 2707 50 vámtarifaszámú tüzelőanyagként értéke
sített egyéb ellenőrzött ásványolaj, a 2710 19 41, a
2710 19 45 és a 2710 19 49 vámtarifaszám alatti gázolaj, a
2710 19 61 vámtarifaszámú fűtőolaj, továbbá — amennyiben a felhasználó teljesíteni tudja a környezetvédelmi jogszabályokban foglalt, a füstgáz kéntartalmára vonatkozó
kibocsátási határértékeket, és azt a környezetvédelmi hatóság igazolja — a 2710 19 63, a 2710 19 65 és a 2710 19 69
vámtarifaszámú fűtőolaj villamos energia előállításához
vagy működési engedéllyel rendelkező erőműben vagy távhőtermelő létesítményben kapcsolt hő és villamos energia
előállításához történő felhasználása;’’
(4) A Jöt. 124. §-ának (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(8) E törvény 7. § 32. és 33. pontja rendelkezésének
alkalmazásában a Jöt. szerinti adóraktári engedélyesként,
illetve adómentes felhasználóként végzett tevékenységet is
figyelembe kell venni.’’
(5) Az államtitokról és a szolgálati titokról szóló
1995. évi LXV. törvény 1. számú melléklete Pénzügyminisztérium részének 137/C—137/G. pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,137/C. A titkos információgyűjtés és adatszerzés eszközeinek, az erők és módszerek alkalmazásának belső szabályai, valamint a nyilvántartásukra vonatkozó adatok.
Az államtitokká minősítés leghosszabb érvényességi
ideje: 30 év.
137/D. A titkos információgyűjtéssel és adatszerzéssel
kapcsolatos oktatási célt szolgáló kiadványok.
Az államtitokká minősítés leghosszabb érvényességi
ideje: 30 év.
137/E. A Vám- és Pénzügyőrségről szóló törvény
(a továbbiakban: VPtv.) 22. §-a (1) bekezdésének c) pontjában, valamint a 28. §-ában meghatározott fedőintézmények jellegével összefüggő, valamint a pénzügyi eszközeik
forrását tartalmazó adatok.
Az államtitokká minősítés leghosszabb érvényességi
ideje: 90 év.
137/F. Az ügyész hozzájárulásával, vagy az ügyész által a
Be. 175. §-ának (1)—(2) bekezdése alapján a feljelentés
elutasítása, vagy a Be. 192. §-ának (1)—(2) bekezdése
alapján a nyomozás megszüntetésének kilátásba helyezésével történő nyomozás megszüntetése során keletkezett
azok az előterjesztések, javaslatok és jelentések, amelyek
az együttműködő gyanúsítottra vonatkozó adatokat is tartalmaznak.
Az államtitokká minősítés leghosszabb érvényességi
ideje: 90 év.
137/G. A Vám- és Pénzügyőrséggel együttműködő személy és a fedett nyomozó kiléte, valamint a VPtv.
22. §-ának (7) bekezdése alapján, az ott megjelölt nyilvántartásokban lévő fedőadatok elhelyezésének ténye és az
elhelyezésre vonatkozó rendelkezést tartalmazó okirat
vagy más adathordozó.
Az államtitokká minősítés leghosszabb érvényességi
ideje: 90 év.’’
Felhatalmazások 43. § Felhatalmazást kap a pénzügyminiszter, hogy rendeletben szabályozza, illetve megállapítsa:
a) a Vám- és Pénzügyőrség szervezeti felépítését, hatósági jogkörrel rendelkező szerveinek létesítését, elnevezését, székhelyét, illetékességét és megszüntetését,
b) a Vám- és Pénzügyőrség felhatalmazott szervei által
végzett titkos információgyűjtés eszközeit, módszereit és
alkalmazásuk részletes szabályait,
c) a különleges eszközök és más módszerek engedélyezésével és igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokat,
d) a Vám- és Pénzügyőrség bűnmegelőzési, bűnüldözési, valamint államigazgatási tevékenységével összefüggésben keletkezett adatok kezelésére jogosult szerveit és az
adatok kezelésének technikai szabályait,
e) a váminformációs rendszerrel kapcsolatos részletszabályokat, f) a belügyminiszterrel egyetértésben a kényszerítő eszközök alkalmazásának részletes eljárási szabályait.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
15/2017. (I. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kárpáti Zoltánt 2017. június 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1623/2014. (XI. 5.) Korm. határozata a központi költségvetés terhére nyújtott támogatások egységes szabályok szerinti biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  központi kezelésű előirányzatok, a  fejezeti kezelésű előirányzatok
és az  elkülönített állami pénzalapok felhasználása tekintetében tegyen javaslatot a  hatályos jogi szabályozás
olyan átalakítására, amely kizárja a  2.  pont szerinti szabályok miniszteri rendeletben, belső szabályzatban való
megállapításának lehetőségét,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. november 30. 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy
az  európai uniós forrásokból finanszírozott költségvetési támogatásokra vonatkozó szabályozás alapul vételével
dolgozza ki a  központi költségvetésből nyújtott támogatásoknak az  államháztartás központi alrendszerében
egységesen érvényesülő szabályait és tegyen javaslatot ezeknek kormányrendeleti szinten való szabályozására,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. december 31.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy
készítsenek elő olyan törvénymódosítást, amely alapján 2015. január 1-jétől csak a 2. pont szerinti szabályok alapján
lehetséges a központi költségvetés terhére támogatást nyújtani,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. november 30.
4. felhívja
a) a földművelésügyi minisztert, hogy illetékes hatósági jogkörében tegye meg a  szükséges intézkedéseket
a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló kormányrendelet alapján az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap,
valamint az Európai Tengerügyi és Halászati Alap tekintetében induló új eljárásra való felkészüléshez,
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
b) a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  földművelésügyi minisztert, hogy az  a)  pontban foglalt
eljárásrendbe illeszkedően dolgozza ki az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap terület- és
állatlétszám alapú intézkedéseinek eljárásrendjét, figyelemmel az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alap
intézkedéseivel való összhang fenntartására, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap egyes
intézkedései alapján véglegesítse a szabályozási rendszert,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2014. december 31.
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy intézkedjen
az  államháztartási szempontból megbízható kedvezményezettek biztosítékmentességének megállapításához
szükséges jogszabályok módosításáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. december 31.
6. egyetért azzal, hogy a  Belső Biztonsági Alap, valamint a  Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap forrásainak
felhasználásához szükséges szervezetrendszer kialakításáért és működtetéséért, az  alapok felhasználásáért és
annak nyomon követéséért, az Európai Bizottság részére történő jelentéstételi kötelezettség teljesítéséért, valamint
a nemzeti társfinanszírozás megtervezéséért a belügyminiszter felelős,
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság útján
– a belügyminiszter kezdeményezését követően – megindítsa a Belső Biztonsági Alap és a Menekültügyi, Migrációs
és Integrációs Alap forrásainak felhasználását szolgáló intézményrendszer megfelelőségi vizsgálatát,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2014. december 15.
8. felhatalmazza a  belügyminisztert, hogy ellássa a  kijelölő személy feladatait, és a  7.  pontban meghatározott
megfelelőségi vizsgálat eredményének figyelembevételével tegye meg a  Belső Biztonsági Alap, valamint
a  Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap Felelős Hatóságának és Felelős Személyének kijelölésével
kapcsolatban a szükséges intézkedéseket.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a 7. pont szerinti vizsgálatot követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
58/2015. (XII. 28.) MvM rendelete az Információs Hivatalban rendszeresített szolgálati igazolványról és szolgálati jelvényről.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 341.  §
(1)  bekezdés 4.  pont a) és b)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI.6.) Korm. rendelet 4. § 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 9. § (3) bekezdése tekintetében a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 78. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  §
13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § A hivatásos állomány tagjának szolgálati igazolványa a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 18. § (1) bekezdésében
meghatározottakon túl a hivatásos állomány tagja fegyverviselésre való jogosultságát igazolja.
2. § (1) A szolgálati igazolvány a Hszt. 18. § (3) bekezdésében meghatározottakon túl tartalmazza
a) a Hivatal címerét,
b) az igazolvány érvényességi idejét,
c) az igazolvány kitöltésének dátumát,
d) a „TALÁLT IGAZOLVÁNYT A RENDŐRHATÓSÁGNAK ÁT KELL ADNI!” feliratot,
e) „AZ IGAZOLVÁNY TULAJDONOSA NEMZETBIZTONSÁGI FELADATOT LÁT EL” feliratot,
f ) gépi kódot,
g) a hivatásos állomány tagja jogosultsági körét, továbbá
h) a vezetői beosztás tanúsítására negyed körívű, szalagot formázó, piros színű sávot.
(2) A szolgálati igazolvány adattartalmának részletes leírását az 1. melléklet határozza meg.
3. § (1) A szolgálati igazolvány visszavonásig vagy a rajta feltüntetett időpontig érvényes.
 (2) A  szolgálati igazolványt vissza kell vonni a  8.  § (1)  bekezdésében meghatározott esetekben, vagy ha
a  szolgálati igazolvány (3)  bekezdés szerinti cseréje válik szükségessé. A  szolgálati igazolvány visszavonására
az állományilletékes parancsnok jogosult.
(3) A szolgálati igazolványt ki kell cserélni, ha az azon feltüntetett adatokban változás következett be, megrongálódott
vagy érvényességi ideje lejárt. A  hivatásos állomány tagja köteles haladéktalanul bejelenteni a  Hivatal
humánpolitikai tevékenységet végző szervezeti eleme (a továbbiakban: személyügyi szerv) számára, ha a szolgálati
igazolványban szereplő adataiban változás következett be. A  bejelentéshez a  csere indokát hitelt érdemlően
tanúsító dokumentumot mellékelni kell.
4. § (1) A szolgálati igazolvány elkészítéséhez szükséges adatok felvételéről a személyügyi szerv gondoskodik.
 (2) A  szolgálati igazolvány megrendelésére, elkészíttetésére, továbbá kiadására, visszavonására és cseréjére
a személyügyi szerv intézkedik. 5. § (1) A szolgálati igazolványt a Hivatal személyügyi szerve által biztosított fekete színű bőrtokban kell tárolni a szolgálati
jelvénnyel együtt.
(2) A  szolgálati igazolványok és szolgálati jelvények megrendeléséért, kiadásáért, naprakész nyilvántartásáért és
visszavonásáért a személyügyi szerv felel.
(3) A szolgálati jelvény részletes leírását a 2. melléklet határozza meg.
6. § (1) A  szolgálati igazolvány kitöltéséhez szükséges adatokat a  személyügyi szerv küldi meg a  szolgálati igazolvány
előállítását végző szervezet részére.
(2) A  szolgálati igazolvány és a  szolgálati jelvény előállításának, valamint a  bőrtok legyártásának költségét a  Hivatal
biztosítja.
7. § (1) A  hivatásos állomány tagja a  részére kiadott szolgálati igazolványt köteles megőrizni, jogszerűen és
rendeltetésszerűen használni.
(2) A szolgálati igazolvány illetéktelen számára át nem adható, Magyarország területén kívülre nem vihető.
 (3) A szolgálati igazolvány elvesztését, eltulajdonítását, megrongálódását, megsemmisülését a hivatásos állomány tagja
a tudomásra jutást követően haladéktalanul köteles jelenteni a közvetlen szolgálati elöljárójának, aki a személyügyi
szervet értesíti.
(4) Az állományilletékes parancsnok – a közvetlen szolgálati elöljáró jelentését követően – intézkedik az elvesztés vagy
eltulajdonítás tényének a  személyügyi nyilvántartásba történő bejegyzése, valamint a  szolgálati igazolványhoz
kapcsolódó jogosultságok letiltása iránt, továbbá a  személyügyi szervnél kezdeményezi a  szolgálati igazolvány
érvénytelenítését és pótlását.
(5) A szolgálati jelvény használatára, kezelésére az (1)–(4) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
8. § (1) A személyügyi szerv
a) a hivatásos szolgálati jogviszony megszűnése esetén a jogviszony utolsó napján,
b) a hivatásos állomány beosztásából felfüggesztett tagjától – a  felfüggesztés idejére – a  felfüggesztés
kezdőnapján,
c) a hivatásos állomány olyan tagja esetében, akivel szemben nemzetbiztonsági kockázat feltárására alapozva
a  szolgálati kötelezettség teljesítése, illetve munkavégzés alóli mentesítésre kerül sor, e  mentesség kezdő
napját megelőző napon,
d) a hivatásos állomány azon tagjától, akinek szünetel a szolgálati jogviszonya – a szüneteltetés idejére – az aktív
szolgálata utolsó napján,
e) ha elveszett, de később megkerült, és az illetéktelen által történt hozzáférés nem zárható ki,
a szolgálati igazolványt visszavonja.
(2) A  hivatásos állomány felfüggesztett, valamint a  szolgálati jogviszonyát szüneteltető tagjának visszavont szolgálati
igazolványát a személyügyi szerv a visszavonás idejére elhelyezi a hivatásos állomány tagjának személyi anyagában.
A  felfüggesztést, illetve a  szolgálati jogviszony szünetelésének megszüntetését követő első munkanapon
a személyügyi szerv visszaszolgáltatja a visszavont szolgálati igazolványt a hivatásos állomány tagjának, vagy – ha
a  visszavonás ideje alatt bekövetkezett ok miatt a  szolgálati igazolvány cseréje válik szükségessé – gondoskodik
a cseréről.
(3) A  hivatásos állomány azon tagját, akinek a  szolgálati jogviszonya nyugállományba helyezésével szűnik meg,
a szolgálati igazolvány visszavonásával egyidejűleg nyugdíjas-igazolvánnyal kell ellátni.
(4) A  hivatásos állomány tagjának halála esetén a  szolgálati igazolványt a  személyügyi szerv visszavonja, a  túlélő
hozzátartozótól vagy a hagyaték kezelésére jogosult más személytől bekéri.
(5) A  visszavont szolgálati igazolványok dokumentált selejtezéséről a  személyügyi szerv gondoskodik, ezt követően
a megsemmisítésük iránt intézkedik.
9. § (1) Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A  2015. december 31-én érvényes szolgálati igazolványok visszavonásukig, de legkésőbb 2016. június 30-ig
érvényesek. 2016. június 30-ig gondoskodni kell a  rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott szolgálati
igazolványok visszavonásáról, és helyette új szolgálati igazolványok kiadásáról.
(3) Hatályát veszti a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok létesítményeibe történő belépés rendjéről szóló 1/1996.
(VI. 19.) TNM rendelet
a) 5. § (1) bekezdésének második mondata,
b) 5. § (3) bekezdése, valamint
c) melléklete.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
497/2018. (XI. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Andrási-Borsi
Ágnest 2018. november 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. november 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
535/2015. (XII. 15.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/18943-2/2015. számú előterjesztésére – Nedelcu Lavínia Aurora (születési hely, idő:
Segesvár [Románia], 1989. november 12.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. november 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
24/2016. (I. 29.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Veszprémy Lászlót 2016. február 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. január 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1215/2013. (IV. 16.) Korm. határozata a KNORR-BREMSE Vasúti Jármű Rendszerek Hungária Kft., a TEVA Gyógyszergyár Zrt. és a TEVA Magyarország Zrt., a SANOFI-AVENTIS Magyarország Kereskedelmi és Szolgáltató Zrt. és a CHINOIN Gyógyszer -és Vegyészeti Termékek Gyára Zrt. magyarországi nagybefektetőkkel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány
 1. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) a Magyarország Kormánya és a  KNORR-BREMSE Vasúti Jármű Rendszerek Hungária Korlátolt Felelősségű
Társaság (1238 Budapest, Helsinki út 105., cégjegyzékszám: 01-09-464653),
b) a Magyarország Kormánya és a TEVA Gyógyszergyár Zártkörűen Működő Részvénytársaság (4042 Debrecen,
Pallagi út 13., cégjegyzékszám: 09-10-000016), valamint a  TEVA Magyarország Gyógyszerforgalmazó
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (2100 Gödöllő, Repülőtéri út 5., cégjegyzékszám: 13-10-040145),
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhatalmazza a Miniszterelnökség külügyi és külgazdaságért felelős államtitkárát, hogy
a Magyarország Kormánya és a  SANOFI-AVENTIS Magyarország Kereskedelmi és Szolgáltató Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (1045 Budapest, Tó utca 1–5., cégjegyzékszám: 01-10-043308), valamint a CHINOIN Gyógyszer- és
Vegyészeti Termékek Gyára Zártkörűen Működő Rt. (1045 Budapest, Tó utca 1–5., cégjegyzékszám: 01-10-040080)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja.
Felelős: Miniszterelnökség külügyi és külgazdaságért felelős államtitkára
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
388/2013. (XI. 7.) Korm. rendelete a Műszaki és Természettudományi Egyesületek Szövetsége stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  Műszaki és Természettudományi Egyesületek Szövetségét (székhelye: 1055 Budapest, Kossuth
Lajos tér  6–8.; megyei nyilvántartási száma: 13.PK.60.431/1989; a  továbbiakban: Szövetség) a  csődeljárásról és
a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Szövetség mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1510/2015. (VII. 23.) Korm. határozata a Magyarország 2015. központi költségvetéséről szóló 2014. C. törvény alapján a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 4. Hit- és erkölcstan oktatás és tankönyvtámogatás jogcímcsoport előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
17. §-a, valamint a 4. melléklet 2. pontja alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 4. Hit- és erkölcstan oktatás és
tankönyvtámogatás jogcímcsoport kiadási előirányzatának legfeljebb 1 341 350 ezer forint összeggel történő
túllépését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2009. (II. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 352/2008. (XI. 14.) OVB határozatát helybenhagyja.
2. Az Alkotmánybíróság az OVB eljárására vonatkozó
kifogásokat visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) a 352/2008. (XI. 14.) OVB határozatában megtagadta két magánszemély által közösen benyújtott országos
népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének a hitelesítését. Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán a következő
kérdés szerepel:
„Egyetért-e azzal, hogy törvény rendelkezzen arról,
hogy az országos és a helyi népszavazás, valamint az országos és a helyi népi kezdeményezés során az aláírások
gyűjtése ne az egymás személyes adatainak megismerésére is alkalmas aláírásgyűjtő íven, hanem a választópolgárok által az okmányirodáktól névre szólóan igényelhető és
aláírás után – az aláírásgyűjtést végző személy részére –
egyénileg leadott olyan formanyomtatvány alkalmazásával történjen, amely tartalmazza a népszavazásra bocsátandó kérdést, illetve a népi kezdeményezés tárgyát, a formanyomtatványt aláíró személy nevét, személyi azonosítóját, lakcímét és saját kezű aláírását.”
Az OVB határozatának indokolása hangsúlyozza, hogy
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
szóló 1998. évi III. törvény 13. § (1) bekezdése alapján a
népszavazásra feltenni kívánt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés azonban több szempontból sem felel meg az
egyértelműség követelményének. A választópolgárok számára már a kérdés megértését is nehezíti, hogy az aláírásgyűjtő íven a hosszú kérdés kézírással szerepel, amely nehezen olvasható. A kérdés ezen felül olyan bonyolult eljárási szabályt fogalmaz meg, amelynek megértése a választópolgároktól nem elvárható, mert a megértés feltételezi a
jelenlegi szabályozás és a jogi szaknyelv beható ismeretét.
A kezdeményezők törvényes határidőn belül kifogást
nyújtottak be az OVB határozata ellen. A kifogást benyújtók álláspontja szerint a kérdés egyértelmű, továbbá nem
fogadható el az OVB azon indokolása, amely szerint a kérdés bonyolult eljárási szabályt fogalmaz meg, hiszen a jelenlegi választási eljárás is meglehetősen bonyolult. Úgy
vélik, a választópolgár joga, hogy az általa megfogalmazott kérdést – ha kívánja – saját kézírásával vagy egyéb
formátumban tüntesse fel a nyomtatványon. A kezdeményezők szerint az OVB honlapon közzétett meghívója nem
felelt meg a Ve. 3. § c) és d) pontjában foglalt alapelveknek, mert azon a „konkrét kérdések nevesítve nem szerepeltek”, ennek következtében az OVB megsértette a Ve.
116. §-a alapján alkalmazandó Ve. 6. § (1) bekezdésében,
21. § (1) bekezdésében és a 29/A. § (3) bekezdésében foglaltakat, a Ve. 29/B. § (1) bekezdés e) pontját.
II. A kifogás nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve.
130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkot
mánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e
el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.].
Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban
látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251,
256.].
2. Az Alkotmánybíróság, miután megvizsgálta a kifogásban foglaltakat, az OVB iratait, az országos népszavazásra feltenni kívánt kérdés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának másolatát, megállapította, hogy az OVB támadott
határozata törvényes, megalapozott.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az egyértelműség követelménye érvényesülésének egyik alapvető
feltétele az, hogy a kérdés nyilvánvalóan, világosan olvasható legyen. A Ve. nem tiltja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán kézírással szerepeljen a kérdés. Függetlenül
azonban attól, hogy az aláírásgyűjtő íven a kérdés kézírással vagy gépi írással szerepel, nem felel meg az egyértelműség követelményének, ha a kérdés nem jól olvasható. A
kérdés olvashatóságánál figyelemmel kell lenni az aláírásgyűjtés szokásos módjára is, arra, hogy az általában közterületen történik. Az ügyben benyújtott aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának másolata alig olvasható, ezért nem felel
meg az egyértelműség követelményének.
3. A kifogás az OVB eljárását több tekintetben törvénysértőnek tekintette. Az OVB napirendjeinek egyike
az országos népszavazási kezdeményezések tárgyalása. A
Ve. 3. § c) és d) pontjából nem következik kötelezően,
hogy az OVB tervezett napirendjén a „konkrét kérdések
nevesítve szerepeljenek”. Az OVB ülése nyilvános, a kezdeményezőknek – részvételi szándékuk esetén – lehetősége van tájékozódni arról, hogy kezdeményezésük mikor
kerül napirendre. A kifogás ebben a részében sem megalapozott, így nem megalapozott az erre épülő, a kifogásban
meg sem indokolt állítás, amely szerint sérült a Ve. 6. §
(1) bekezdése, a 21. § (1) bekezdése, és a 29/A. § (3) bekezdése is. A kifogás nem felel meg a Ve. 77. § (1) bekezdésében foglaltaknak. Az Alkotmánybíróság ezért az OVB
eljárását érintő ezen kifogásokat visszautasította.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a közzétételét az
OVB határozatának a Magyar Közlönyben történt közzétételére tekntettel rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1343/2016. (VII. 6.) Korm. határozata a közszolgálati ellenőrzések 2016. vizsgálati tárgyköreiről és a vizsgálat alá vont szervekről.
A Kormány a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény (a  továbbiakban: Kttv.) 189.  § (1)  bekezdése alapján,
figyelemmel a Kttv. 26. § (4) bekezdésére és 189. § (4) bekezdésére
 1. felhívja a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős minisztert, hogy a helyi önkormányzatok
képviselő-testületeinek polgármesteri hivatalainál és közös önkormányzati hivatalainál foglalkoztatottakra
vonatkozóan – a  fővárosi és megyei kormányhivatalok bevonásával – az  alábbi tárgykörökben hajtson végre
közszolgálati ellenőrzést azzal, hogy az  ellenőrzés a  2015. január 1. napjától 2015. december 31. napjáig tartó
időszak munkáltatói intézkedéseire terjedjen ki:
a) az illetmény-megállapítás gyakorlata, ideértve az  alapilletmény-eltérítés és a  személyi illetmény
megállapítását;
b) a rendkívüli munkaidő elrendelésének gyakorlata;
c) az egyéb juttatások megállapításának gyakorlata, ideértve a jutalmazás és a céljuttatás megállapítását;
d) a szabadság megállapításának és kiadásának gyakorlata,
Felelős: közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter a fővárosi és megyei
kormányhivatalok kormánymegbízottainak bevonásával
Határidő: 2016. szeptember 16.
 2. felhívja a  közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős minisztert, hogy az  ellenőrzések
tapasztalatairól adjon tájékoztatást a Kormány számára.
Felelős: közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter a fővárosi és megyei
kormányhivatalok kormánymegbízottainak bevonásával
Határidő: 2016. december 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2013. (I. 21.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 344/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai hatálybalépéséről.
A 344/2012. (XII. 6.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2012. december 6-i, 163. számában kihirdetett, a
Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési
Megállapodás 12. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor mindkét Fél hivatalosan tájékoztatta a másikat a
Megállapodás kihirdetéséhez saját belső jogszabályai szerint szükséges eljárásainak lezárultáról.”
A későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételének napja: 2012. december 28.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2012. december 28. A fentiekre tekintettel, összhangban a 344/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a
Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési
megállapodás kihirdetéséről szóló 344/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2012. december 28-án, azaz
kettőezer-tizenkettő december huszonnyolcadikán hatályba léptek. Martonyi János s. k.,


text:
389/2016. (X. 3.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Kecsmár Krisztiánt 2016. október 1-jei hatállyal az Igazságügyi Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2016. szeptember 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1089/2014. (II. 28.) Korm. határozata a 2013. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. a 2013. évi kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból
a) az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
152.  § (5)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az  I. Országgyűlés fejezetnél keletkezett
kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványból 332 370 ezer forintnak, a  II. Köztársasági
Elnökség fejezetnél 147 500 ezer forintnak, a  VIII. Ügyészség fejezetnél 732 900 ezer forintnak, valamint
a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél 508 702 ezer forintnak a felhasználását engedélyezi, és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
2. a 2013. évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról szóló 1030/2014. (II. 3.) Korm. határozat szerint
a XI. Miniszterelnökség fejezetnél a 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 3. Konzultációk
kiadásai jogcímcsoporton visszahagyott kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványból
150 195 ezer forintnak az  Áht. 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az  1.  melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök