text:
1676/2018. (XII. 13.) Korm. határozata a 2021. „Egy a természettel” Nemzetközi Vadászati és Természeti Kiállítás és az ehhez kapcsolódó Rendezvénysorozat előkészítéséhez szükséges intézkedésekről és a megvalósításához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  2021. évi „Egy a  természettel” Nemzetközi Vadászati és Természeti Kiállítás és az  ehhez kapcsolódó
Rendezvénysorozat (a továbbiakban: Rendezvénysorozat) megvalósításával;
 2. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy
a) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjon a  Rendezvénysorozat megvalósításával
kapcsolatos feladatokat ellátó, 563 085 600 forintos induló jegyzett tőkéjű állami tulajdonú nonprofit
gazdasági társaság (a továbbiakban: társaság) létrehozásáról,
b) gondoskodjon arról, hogy a társaság tulajdonosi joggyakorlójaként az innovációért és technológiáért felelős
miniszter kerüljön kijelölésre;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében a források rendelkezésre állását követően azonnal
a b) alpont tekintetében a társaság cégbírósági bejegyzését követően azonnal
 3. felhívja az  agrárminisztert és a  2021. évi „Egy a  természettel” Nemzetközi Vadászati és Természeti Kiállítás és
az  ehhez kapcsolódó Rendezvénysorozat lebonyolításáért felelős kormánybiztost, hogy tegyék meg a  szükséges
intézkedéseket a  Rendezvénysorozat megvalósításához, az  1.  mellékletben nevesített nemzetközi kapcsolódással
bíró programok, valamint rendezvények lebonyolítása érdekében;
Felelős: agrárminiszter
a 2021. évi „Egy a  természettel” Nemzetközi Vadászati és Természeti Kiállítás és az  ehhez
kapcsolódó Rendezvénysorozat lebonyolításáért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos
 4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával  –
gondoskodjon a társaság létrehozásához 563 085 600 forint forrás biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
 5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  innovációért és technológiáért felelős miniszter bevonásával  –
gondoskodjon a  Rendezvénysorozat előkészítési feladataihoz a  2018. és a  2019. évben szükséges, legfeljebb
7 050 763 356 forint forrás – és a b) alpont esetén a kapcsolódó tranzakciós illeték és kincstári díj – biztosításáról
2018-ban a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XVII. Innovációs
és Technológiai Minisztérium fejezet javára, 2019-ben a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény 1. melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet javára, az alábbiak szerint:
a) a 2018. évben 16 436 681 forint,
b) a 2019. évben 7 034 326 675 forint;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
a b)  alpont tekintetében a  2019. évi központi költségvetés végrehajtása során, a  felmerülés
ütemében
6. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy a  Rendezvénysorozat előkészítéséhez és megvalósításához
a  2020. és 2021. költségvetési években szükséges források biztosítása érdekében a  2021. évi „Egy a  természettel”
Nemzetközi Vadászati és Természeti Kiállítás és az  ehhez kapcsolódó Rendezvénysorozat lebonyolításáért
felelős kormánybiztos és az  érintett miniszterek bevonásával a  Rendezvénysorozat programjának és további
forrásigényének részletes bemutatásával készítsen előterjesztést a Kormány részére;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
a 2021. évi „Egy a  természettel” Nemzetközi Vadászati és Természeti Kiállítás
és az ehhez kapcsolódó Rendezvénysorozat lebonyolításáért felelős kormánybiztos
érintett miniszterek
Határidő: 2019. december 31.
 7. visszavonja a 2021. évben megrendezésre kerülő Vadászati Világkiállítás és egyes kapcsolódó feladatok ellátásához
szükséges források biztosításáról szóló 1486/2017. (VII. 31.) Korm. határozat 1. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
26/2003. (IV. 28.) GKM rendelete a kötélvontatású személyszállító vasutakról és az Országos Vasúti Szabályzat III. kötetének kiadásáról.
A vasútról szóló 1993. évi XCV. törvény 9. §-ának
(4) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján — figyelemmel a műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelöléséről szóló 182/1997.
(X. 17.) Korm. rendelet 11. §-ában foglaltakra — a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazási köre a Magyar Köztársaság területén lévő kötélpálya-rendszerekre, valamint azok tervezésének, építésének, gyártásának, összeszerelésének, üzembe helyezésének (a továbbiakban együtt: létesítés), üzemeltetésének, felújításának, fejlesztésének, átalakításának, karbantartásának és megszüntetésének követelményeire terjed ki.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) biztonsági elemzés: a technika állását és a kötélpálya
rendszer összetettségét figyelembe vevő elemzés a kötélpálya-rendszer megfelelő biztonsági szintjének elérése
érdekében;
b) biztonsági rendszerelem: a kötélpálya-rendszerbe biztonsági célból beépített és a biztonsági elemzés által megvizsgált berendezés és készülék minden olyan alkatrésze,
alkatrészcsoportja, szerelvénye, valamint teljes részegysége vagy fődarabja, amelynek meghibásodása az emberek
testi épségét, egészségét vagy biztonságát veszélyeztetheti;
c) európai előírás: nemzeti szabványként közzétett
európai szabvány, külön jogszabályban meghatározott
közös műszaki előírás vagy európai műszaki engedély;
d) európai szabványügyi szervezetek: az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai
Szabványügyi Bizottság (CENELEC) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI);
e) építtető: a kötélpálya-rendszer létesítését megrendelő természetes vagy jogi személy, vagy jogi személyiség
nélküli szervezet;
f) fejlesztés: a kötélpálya-rendszeren végzett olyan mértékű átalakítási munkálat, amely új hatósági engedély alapján végezhető;
g) felújítás: a kötélpálya-rendszeren végzett, a kötélpálya-rendszer eredeti állapotának visszaállítását lehetővé
tevő olyan mértékű munkálat, amely új üzembe helyezési
ellenőrzést tesz szükségessé;
h) nemzeti szabványként közzétett európai szabvány: az
európai szabványügyi szervezet által elfogadott szabvány,
amelyet a magyar eljárási rendnek megfelelően honosítottak és nemzeti szabványként közzétettek;
i) karbantarthatóság: a kötélpálya-rendszer tervezésével, szerkezeti kialakításával, üzemeltetésével és rendszeres ellenőrzésével összefüggő mindazon műszaki rendelkezések és intézkedések összessége, amelyek a kötélpályarendszer biztonságos üzemeltetéséhez szükséges karbantartási munkák végrehajtását lehetővé teszik;
j) kötélpálya-rendszer: személyek szállítóeszközökben
vagy vonóeszközökkel történő szállítására létesített és működtetett, helyhez kötött létesítmény, amelyben a felfüggesztés vagy a vontatás az utazás vonala mentén futó kötelekkel történik. A kötélpálya-rendszer teljes helyszíni
rendszere infrastruktúrából és alrendszerekből áll. Az
adott létesítményhez külön megtervezett és a helyszínen
kialakított infrastruktúra alatt a helyszíni elrendezés, a
rendszerfüggő kialakítások, a kötélpálya-rendszer megépítéséhez és üzemeltetéséhez szükséges állomási és pálya
menti szerkezetek, valamint azok alapozása is értendők;
k) kötélpálya alrendszer (a továbbiakban: alrendszer): a
kötélpálya-rendszerek olyan szerkezeti vagy működési egységei, amelyekre a szállított utasok biztonsága érdekében
követelményeket kell megállapítani; a kötélpálya létesítmények alrendszereit az 1. számú melléklet határozza meg;
l) kötélvontatású személyszállító vasút: a sikló, a sí- és
szánfelvonó, függőpálya, függetlenül attól, hogy közforgalmú vagy saját használatú;
m) működtethetőség: a kötélpálya-rendszer tervezésével, szerkezeti kialakításával, karbantartásával és rendszeres ellenőrzésével összefüggő mindazon műszaki rendelkezések és intézkedések összessége, amelyek a kötélpálya-rendszer biztonságos üzemeltetését lehetővé teszik;
n) rendszerkövetelmények: a kötélpálya-rendszerekre és
azok infrastruktúrájára, alrendszereire és biztonsági rendszerelemeire vonatkozó alapvető követelmények összessége; a
rendszerkövetelményeket a 2. számú melléklet határozza meg;
o) tanúsító szervezetek: a kötélpálya létesítmény biztonsági ellenőrzésére, valamint alrendszerei és biztonsági
rendszerelemei megfelelőségének tanúsítására a külön
jogszabályokban 1 foglaltak szerint kijelölt szervezetek.
1 A műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító
szervezetek kijelöléséről szóló 182/1997. (X. 17.) Korm. rendelet, és a
műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésének részletes szabályairól szóló 4/1999. (II. 24.) GM rendelet.
(2) Amennyiben e rendelet eltérően nem rendelkezik, a
kötélpálya-rendszer infrastruktúrájára, alrendszereire, valamint biztonsági rendszerelemeire a külön jogszabályok2
rendelkezéseit kell alkalmazni. 3. § A kötélpálya-rendszereknek, azok infrastruktúrájának,
alrendszereinek és biztonsági rendszerelemeinek meg kell
felelniük a 2. számú mellékletben foglalt rendszerkövetelményeknek.
A kötélpálya-rendszer
biztonsági rendszerelemeinek alkalmazása és megfelelőségének tanúsítása
4. § A biztonsági rendszerelem abban az esetben hozható
forgalomba és forgalmazható, illetve biztonsági rendszerelem a kötélpálya-rendszer létesítése, üzemeltetése és átalakítása során csak abban az esetben alkalmazható,
amennyiben
a) megfelel a 3. §-ban meghatározott rendszerkövetelményeknek, b) lehetővé teszi, hogy a kötélpálya-rendszer ne veszélyeztesse személyek testi épségét, egészségét és biztonságát, illetve anyagi javak biztonságát,
c) az 5. § (4) bekezdése szerinti megfelelőségi tanúsítvánnyal rendelkezik,
d) a 6. § szerinti megfelelőségi nyilatkozattal rendelkezik, és megfelelőségi jelöléssel látták el.
5. § (1) A biztonsági rendszerelem megfelelőségének tanúsítását a gyártónak, vagy a gyártó Magyar Köztársaságban
letelepedett meghatalmazott képviselőjének, vagy ezek
hiányában a forgalmazónak (a továbbiakban együtt: kérelmező) a külön jogszabályokban2 foglaltak alapján kijelölt
tanúsító szervezettől (a továbbiakban: kijelölt tanúsító
szervezet) kell kérnie.
2 A műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító
szervezetek kijelöléséről szóló 182/1997. (X. 17.) Korm. rendelet, és a
műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésének részletes szabályairól szóló 4/1999. (II. 24.) GM rendelet.
(2) A biztonsági rendszerelem megfelelőségét a
3—8. számú mellékletben foglaltak szerint kell vizsgálni,
ellenőrizni és tanúsítani. A felsorolt eljárások egyenértékűek. A megfelelő eljárást az egyes modulokban leírt
kiegészítő feltételek figyelembevételével kell kiválasztani.
(3) A kérelmező költségére lefolytatott sikeres megfelelőség tanúsítási eljárás eredményeként a tanúsító szervezet
megfelelőségi tanúsítványt ad a kérelmezőnek.
(4) A kérelmezőnek a tanúsítvány alapján a biztonsági
rendszerelemet a 9. számú melléklet szerinti megfelelőségi
jelöléssel, valamint a 6. § szerinti megfelelőségi nyilatkozattal kell ellátnia.
(5) A biztonsági rendszerelemek megfelelőségének tanúsítására vonatkozó eljárás során azt kell ellenőrizni,
hogy a biztonsági rendszerelem megfelel-e a 3. §-ban és e
rendelet 10. számú mellékletét képező Országos Vasúti
Szabályzat III. kötetében (a továbbiakban: OVSZ III.)
meghatározott követelményeknek.
(6) Amennyiben külön jogszabály3 a biztonsági
rendszerelem tekintetében megfelelőségi jelölést ír elő, a
megfelelőségi jelölésnek utalnia kell arra, hogy a biztonsági rendszerelem az ott előírt alapvető rendszerkövetelményeket is kielégíti.
6. § (1) A megfelelőségi nyilatkozat és a kísérő műszaki
dokumentáció a következőket tartalmazza:
a) a biztonsági rendszerelem leírása,
b) a kérelmező neve és címe (cégnév, székhely és cím,
meghatalmazott képviselő esetében a meghatalmazó cég
neve és címe is),
c) az aláírásra jogosult személy megnevezése,
d) az alkalmazott megfelelőség tanúsítási eljárás adatai,
e) az eljáró tanúsító szervezet neve és címe,
f) a biztonsági rendszerelemre vonatkozó valamennyi
előírás, amelynek meg kell felelnie, ideértve az alkalmazási
feltételeket,
g) a megfelelőségi tanúsítvány érvényességének időtartama és feltételei,
h) a vonatkozó szabványok felsorolása, ha az eljárás
során ilyet figyelembe vettek.
(2) A megfelelőségi nyilatkozat kiállítójának a nyilatkozatot és a kísérő műszaki dokumentációt keltezéssel és
aláírással kell ellátnia.
3 Az egységes megfelelőségi jelölés használatáról szóló 208/1999.
(XII. 26.) Korm. rendelet.
7. § (1) A rendelet előírásainak megfelelő biztonsági rendszerelemek forgalomba hozatala és forgalmazása nem korlátozható.
(2) A nemzeti szabványként közzétett európai szabvány
követelményeinek mindenben megfelelő biztonsági rendszerelemet úgy kell tekinteni, hogy az kielégíti a rendszerkövetelményeket és a forgalomba hozatalhoz elegendő a
gyártó nyilatkozata.
A kötélpálya-rendszer
alrendszereinek alkalmazása és megfelelőségének tanúsítása 8. §
Alrendszer abban az esetben forgalmazható, és a kötélpálya-rendszer létesítése, üzemeltetése, fejlesztése, felújítása, karbantartása, továbbá átalakítása során csak abban
az esetben alkalmazható, amennyiben
a) megfelel a 3. §-ban meghatározott rendszerkövetelményeknek, b) a 10. § szerinti tanúsítási eljárás alapján kiadott megfelelőségi tanúsítvánnyal, és
c) a 9. § (3) bekezdése szerinti megfelelőségi nyilatkozattal rendelkezik.
9. § (1) Az alrendszer megfelelőségének tanúsítását a gyártónak vagy a gyártónak a Magyar Köztársaságban letelepedett meghatalmazott képviselőjének, illetőleg ezek hiányában a forgalmazónak (a továbbiakban együtt: alrendszerkérelmező) a kijelölt tanúsító szervezettől (a továbbiakban: tanúsító szervezet) kell kérnie.
(2) Az alrendszer megfelelőségének tanúsítására vonatkozó vizsgálati eljárás során azt kell ellenőrizni, hogy az
alrendszer megfelel-e a 3. §-ban és az OVSZ III-ban meghatározott követelményeknek.
(3) Az alrendszer-kérelmező költségére lefolytatott, a
megfelelőség tanúsítására vonatkozó sikeres vizsgálati eljárás eredményeként az alrendszer-kérelmezőnek az alrendszert megfelelőségi nyilatkozattal kell ellátnia.
10. § (1) Az alrendszerek tanúsítási eljárása során a tanúsító
szervezet ellenőrzi és tanúsítja, hogy az elkészült alrendszer megfelel az e rendeletben és a vonatkozó műszaki
dokumentációban foglaltaknak.
(2) A tanúsító szervezet a tervezés, a gyártás, valamint
az üzembe helyezés szakaszait (a továbbiakban együtt:
alrendszer-létesítési szakaszok) külön-külön is ellenőrzi.
(3) A (2) bekezdés szerinti ellenőrzés főbb elemei:
a) a tervdokumentáció vizsgálata,
b) az alrendszer megvalósítási folyamatának ellenőr
zése,
c) a teljesen elkészült rendszer átvételi ellenőrzése.
(4) A tanúsítványban foglaltakat az annak részét képező
műszaki dokumentációval kell megalapozottan alátámasztani.
(5) A (4) bekezdés szerinti műszaki dokumentáció a
következőket tartalmazza:
a) az alrendszerre vonatkozó valamennyi szerkezeti
terv és számítás, villamos és hidraulikai, valamint vezérlő
áramköri terv, az adatfeldolgozó és az automata rendszerek leírása, az üzemeltetési és karbantartási utasítások,
b) az alrendszerben alkalmazott biztonsági rendszerelemek felsorolása, c) a b) pont szerinti biztonsági rendszerelemek, 9. §
(3) bekezdése szerinti megfelelőségi nyilatkozat másolata,
a megfelelő szerkezeti tervek és a tanúsító szervezet(ek)
által elvégzett egyéb ellenőrző vizsgálatokról és próbákról
készült beszámolók másolatával együtt.
11. § (1) A megbízott tanúsító szervezet rendszeresen ellenőrzi a műszaki dokumentációból eredő kötelezettségek
teljesítését az alrendszer létesítése során.
(2) A megbízott tanúsító szervezet részére — felügyelet
és ellenőrzés céljából — lehetővé kell tenni a belépést a
gyártó műhelyekbe, a tárolóterekbe és szükség esetén az
előgyártó területekre és próbatermekbe, valamint általában minden olyan helyre, amelynek ellenőrzését a tanúsító
szervezet a megbízás keretében szükségesnek tartja.
(3) A tanúsító szervezet jelen lehet a munkák végzésénél
az alrendszer létesítési szakaszai során, és jogosult előzetes
bejelentés nélkül is felkeresni a (2) bekezdés szerinti területeket.
(4) Az alrendszer-kérelmező köteles minden szükséges
dokumentumot — különösen az alrendszerre vonatkozó
dokumentumokat és terveket — a megbízott tanúsító szervezet rendelkezésére bocsátani.
(5) A megbízott tanúsító szervezet az elvégzett ellenőrzésekről beszámolót készít a kivitelezés felelős vezetője
részére.
12. § (1) Az alrendszer-kérelmező az adott alrendszer megfelelőségének tanúsítására lefolytatott eljárás során kapott
tanúsítvány alapján megfelelőségi nyilatkozatot ad ki.
(2) A megfelelőségi nyilatkozat és a kísérő műszaki
dokumentáció a következőket tartalmazza:
a) az alrendszer leírása,
b) az alrendszer-kérelmező neve és címe,
c) az aláírásra jogosult személy megnevezése,
d) a vizsgálati eljárást lefolytató tanúsító szervezet neve
és címe,
e) minden, az alrendszerre és jellemzőire vonatkozó
előírás és dokumentum, amelynek meg kell felelnie, különösen az esetleges üzemeltetési korlátozások és feltételek,
valamint üzemeltetési előírások,
f) a tanúsítvány másolata,
g) szükség esetén az alrendszer biztonsági alkatrészei
nek megfelelőségét tanúsító dokumentumok másolata. (3) A megfelelőségi nyilatkozat kiállítójának a nyilatkozatot és a kísérő műszaki dokumentációt keltezéssel és
aláírással kell ellátnia.
13. § A rendelet előírásainak megfelelő alrendszer forgalomba hozatala és forgalmazása nem korlátozható.
A kötélpálya-rendszerek
biztonsági elemzése, valamint létesítésének engedélyezése 14. §
Kötélpálya-rendszer abban az esetben létesíthető és
üzemeltethető, amennyiben
a) létesítésének módja biztosítja, hogy megfelel a
3. §-ban meghatározott rendszerkövetelményeknek,
b) megfelel a létesítésre vonatkozó — külön jogszabályban 4 meghatározott — engedélyezési eljárási előírásoknak,
c) teljesíti a 15. § (2) bekezdése szerinti biztonsági
elemzésben megállapított feltételeket,
d) a biztonsági elemzés megtörtént, a biztonsági jelentés, valamint a műszaki dokumentáció elkészült, és az tartalmazza a kötélpálya-rendszer jellemzőire vonatkozó
összes dokumentumot, továbbá a kötélpálya-rendszer
összes biztonsági rendszerelemének és alrendszerének
megfelelőségét tanúsító dokumentumokat, valamint a kötélpálya létesítmény üzemeltetési feltételeit, közöttük az
üzemeltetési korlátozásokat, továbbá a részletes felügyeleti, beállítási és karbantartási adatokat rögzítő dokumentumokat,
4 A vasúti építmények engedélyezéséről és üzemeltetésük ellenőrzéséről szóló 15/1987. (XII. 27.) KM—ÉVM együttes rendelet.
e) az építtető vagy a Magyar Köztársaságban letelepedett meghatalmazott képviselője (a továbbiakban együtt:
rendszer-kérelmező) a d) pont szerinti dokumentációt benyújtja a használatbavételt engedélyező hatóságnak
(a továbbiakban: engedélyező hatóság), és
f) a d) pont szerinti dokumentumok másolata rendelkezésre áll.
15. § (1) A kötélpálya-rendszer biztonsági elemzését a rendszer-kérelmezőnek a tanúsító szervezettől kell kérnie.
(2) A biztonsági elemzés kiterjed a kötélpálya-rendszer
létesítésével és a környezettel kapcsolatos minden biztonsági feltételre, és lehetővé teszi a múltbeli tapasztalatokra
is figyelemmel, az üzemeltetés során fellépő lehetséges
veszélyek felmérését.
(3) A biztonsági elemzés célja az, hogy a kötélpálya-rendszer létesítése során a helyi viszonyokat és környezetet, valamint a legkedvezőtlenebb helyzeteket is figyelembe vegyék a
megfelelő biztonsági feltételek teljesítése érdekében. A biztonsági elemzést valamely elismert módszer szerint kell elvégezni, és figyelembe kell venni a technika mindenkori állását
és a kötélpálya-rendszer összetettségét.
(4) A biztonsági elemzésnek ki kell terjednie valamennyi tervezett üzemeltetési módra, a biztonsági rendszerelemekre, ezek alkatrészeire, valamint ezeknek a kötélpálya-rendszerre és annak alrendszereire gyakorolt hatásaira.
(5) A biztonsági elemzés során a biztonsági rendszerelemek akkor tekinthetők megfelelőnek, amennyiben
a) az általuk érzékelt kezdeti meghibásodás vagy a jelzett hiba esetén alacsonyabb szintű üzemelési módban a
biztonságot garantáló állapotban, vagy csökkent biztonsági állapotban maradnak, vagy
b) megkettőzöttek és felügyelet alatt állnak, vagy
c) meghibásodásuk valószínűségét fel lehet mérni, és
biztonsági szempontból így azonos értékűek az a) és
b) pont szerinti követelményeket teljesítő biztonsági berendezésekkel.
(6) A tanúsító szervezet a rendszer-kérelmező költségére lefolytatott biztonsági elemzés eredményeként biztonsági jelentést készít a rendszer-kérelmező részére, amelyben összegzi a megállapításait, és intézkedéseket javasol a
veszélyek kezelésére, valamint meghatározza a kötélpályarendszer biztonsági rendszerelemeit.
16. § (1) Az engedélyező hatóság egészségi és biztonsági
szempontból rendszeresen ellenőrzi
a) az engedélyezett és az előírások szerint használt kötélpálya-rendszerek,
b) a megfelelőségi tanúsítvánnyal ellátott és rendeltetésszerűen használt alrendszerek,
c) a forgalomba hozott és megfelelőségi jelöléssel ellátott, valamint rendeltetésszerűen alkalmazott biztonsági
rendszerelemek
megfelelőségét. (2) Az engedélyező hatóság elrendeli az (1) bekezdés
a) pontja szerinti kötélpálya-rendszerek, vagy az (1) bekezdés b) pontja szerinti alrendszerek, vagy az (1) bekezdés c) pontja szerinti biztonsági rendszerelemek üzemeltetési, illetve felhasználási feltételeinek korlátozását, vagy
megtiltja azok üzemeltetését, felhasználását, amennyiben
az emberek testi épségét, egészségét, illetőleg vagyontárgyak biztonságát veszélyezteti.
(3) Az engedélyező hatóság megtiltja a nem megfelelő
biztonsági rendszerelem vagy alrendszer forgalmazását, és
megteszi a korlátozásra vagy betiltásra vonatkozó intézkedéseket azzal szemben, aki
a) a nem megfelelő biztonsági rendszerelemet megfelelőségi jelöléssel és megfelelőségi tanúsítvánnyal vagy nyilatkozattal látta el,
b) a tanúsítvánnyal rendelkező, de nem megfelelő alrendszerhez a tanúsítványt készítette.
(4) A (2) és (3) bekezdések szerinti, a biztonsági rendszerelemekkel és az alrendszerekkel kapcsolatos intézkedésekről az indokok megjelölésével együtt tájékoztatni
kell az Európai Bizottságot.
Tanúsító szervezetek 17. § (1) A tanúsító szervezetek kijelölése külön jogszabályokban 5 foglaltak szerint történik.
(2) A tanúsító szervezet, annak vezetője és munkatársai
sem közvetlenül, sem meghatalmazott képviselőként nem
vehetnek részt a kötélpálya-rendszerek létesítésében, üzemeltetésében vagy karbantartásában. Ez nem zárja ki a
műszaki információk cseréjét a gyártó vagy a tervező és a
tanúsító szervezet között.
(3) A tanúsító szervezet szakembereinek pártatlanságát
garantálni kell. Javadalmazásuk nem függhet az elvégzett
vizsgálatok számától vagy ezek eredményétől.
(4) A tanúsító szervezet nem tartozhat az építtető és
üzemeltető szerv szakmai vagy gazdasági irányítása alá.
5 A műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító
szervezetek kijelöléséről szóló 182/1997. (X. 17.) Korm. rendelet, és a
műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésének részletes szabályairól szóló 4/1999. (II. 24.) GM rendelet.
CE jelölés 18. § (1) A biztonsági rendszerelemre CE jelölés akkor helyezhető el, ha a megfelelőség tanúsítása honosított európai szabvány alapján történt, és a biztonsági rendszerelem
megfelel valamennyi rá vonatkozó rendszerkövetelménynek. Egyebekben a külön jogszabályban6 meghatározott
megfelelőségi jelölést kell használni.
(2) A megfelelőségi jelölést a 10. számú melléklet tartalmazza.
(3) A biztonsági rendszerelemen a CE jelöléssel összetéveszthető jelzés nem tüntethető fel, egyéb jelzés úgy
tüntethető fel, hogy az nem csökkenti a CE jelölés láthatóságát és olvashatóságát.
Záró rendelkezések 19. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel — 2003. május 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát
veszti az OVSZ III. kötetének kiadásáról szóló 36/1999.
(XI. 12.) KHVM rendelet.
(2) A rendelet 16. §-ának (4) bekezdése a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról
szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(3) Az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő
eljárásokat a korábbi rendelkezések szerint kell befejezni.
(4) Abban az esetben, ha meglévő kötélpálya-rendszerek lényeges jellemzőiben, alrendszereiben vagy biztonsági
rendszerelemeiben történik olyan módosítás, amelyhez új
üzembe helyezési engedély szükséges, akkor az elvégzett
módosításnak és a kötélpálya-rendszerre gyakorolt hatásainak meg kell felelniük az e rendelet 3. §-ában meghatározott feltételeknek.
20. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és tagállamai közötti társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban a személyszállító
kötélpályarendszerekről szóló, az Európai Parlament és a
Tanács 2000/9/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
290/2014. (XI. 26.) Korm. rendelete a kedvezményezett járások besorolásáról.
A Kormány a  területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 27.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) A  járások területi fejlettség alapján történő besorolásánál a  társadalmi és demográfiai, lakás és életkörülmények,
helyi gazdaság és munkaerő-piaci, valamint infrastruktúra és környezeti mutatókból (négy mutatócsoport)
képzett komplex mutatót szükséges figyelembe venni. A komplex mutató kiszámításánál használt adatok körét és
a számítás módszertanát az 1. melléklet tartalmazza.
(2) E rendelet alkalmazásában:
1. fejlesztendő járások: a  kedvezményezett járásokon belül azok a  legalacsonyabb komplex mutatóval
rendelkező járások, amelyekben az ország lakónépességének 15%-a él,
2. kedvezményezett járások: azok a járások, amelyeknek komplex mutatója kisebb, mint az összes járás komplex
mutatójának átlaga,
3. komplex mutató: társadalmi és demográfiai, lakás és életkörülmények, helyi gazdaság és munkaerő-piaci,
valamint infrastruktúra és környezeti mutatókból képzett, összetett mutatószám,
4. komplex programmal fejlesztendő járások: a kedvezményezett járásokon belül azok a legalacsonyabb komplex
mutatóval rendelkező járások, amelyekben az ország lakónépességének 10%-a él,
5. regionális szempontból kedvezményezett járások: e rendelet figyelembevételével a regionális területfejlesztési
konzultációs fórumok által kijelölt járások,
6. súlyos természeti vagy civilizációs katasztrófával sújtott térség: a  fejlesztendő járásokkal egyenlő elbánásban
részesülő térség, amelyben a  károk felszámolása, a  helyi társadalmi-gazdasági élet normál működésének
beindítása tartós, több éves fejlesztést igényel, ahol a  térség fejlődési lehetőségeit a  katasztrófa több évre
súlyosan korlátozza,
7. térség: a  területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 5.  § i)  pontjában
meghatározott területi egységek.
2. A kedvezményezett járások besorolásának alapelvei és feltételrendszere
2. § (1) A komplex mutató értéke alapján emelkedő sorrendbe állított járásokat a 2. melléklet tartalmazza.
 (2) A kedvezményezett járások besorolását a 3. melléklet tartalmazza.
 (3) A legalacsonyabb komplex mutatóval rendelkező komplex programmal fejlesztendő járások támogatására speciális
eszközrendszert kell alkalmazni. 3. § (1) Azokban a  régiókban, ahol a  kedvezményezett járások lakónépessége nem éri el a  régió lakónépességének
30%-át, a  régión belüli kohézió erősítése érdekében a  regionális területfejlesztési konzultációs fórumok regionális
szempontból kedvezményezett járásokat jelölhetnek ki.
(2) A  regionális szempontból kedvezményezett járások kijelölésénél a  regionális területfejlesztési konzultációs fórum
a  komplex mutató alapján besorolt járások közül a  besorolási rangsorban soron következő, a  régió területén lévő
járásokat veheti figyelembe.
(3) A  régió területén lévő kedvezményezett és a  regionális szempontból kedvezményezett járások együttes
lakónépessége nem haladhatja meg a régió lakónépességének 30%-át. A regionális szempontból kedvezményezett
járások a kedvezményezett járásokkal azonos elbírálásban részesülnek.
4. § A  kedvezményezett járások körét az  Európai Uniós tervezési ciklusoknak megfelelően felül kell vizsgálni.
A felülvizsgálatot a kormány külön ütemezésben is kezdeményezheti.
5. § Az  a  település, amely e  rendelet hatálybalépését megelőző napon kedvezményezett kistérséghez tartozott, de
területileg már nem szerepel a  3.  mellékletben, a  fejlesztési célú támogatásokhoz való hozzáférés tekintetében
2016. január 1-ig átmenetileg kedvezményezettnek minősül. Az  átmenetileg kedvezményezett települések listáját
a 4. melléklet tartalmazza.
6. § A súlyos természeti vagy civilizációs katasztrófával sújtott térségek meghatározásának szempontjait az 5. melléklet
tartalmazza. A  súlyos természeti vagy civilizációs katasztrófával sújtott kedvezményezett térségek jegyzékét
a 6. melléklet tartalmazza.
3. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
348/2013. (VII. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sarkantyu
Szabolcsot 2013. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
327/2018. (VII. 11.) KE határozata határozott időre szóló rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Szörényi Andrást a 2018. február 1. napjától 2019. december 31. napjáig terjedő időtartamra kinevezem rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2018. január 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1134/2019. (III. 18.) Korm. határozata a 2019. Gyorsasági Kajak-Kenu Világbajnokság lebonyolításához kapcsolódó sportlétesítmény-fejlesztések megvalósításához szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  2019. évi Gyorsasági Kajak-Kenu Világbajnokság lebonyolításához kapcsolódó
sportlétesítmény-fejlesztések (a továbbiakban: Beruházás) megvalósítása érdekében a  Nemzeti Sportközpontok
mint kedvezményezett részére a  2019. évi Gyorsasági Kajak-Kenu Világbajnokság lebonyolításához kapcsolódó
sportlétesítmény-fejlesztésekhez szükséges intézkedésekről és a  Nemzeti Sportközpontok célzott támogatásáról
szóló 1324/2017. (VI. 8.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) alapján megállapított költségvetési
támogatáson felül a  2019. évben összesen 3 138 551 000 forint többlet költségvetési támogatás kerüljön
biztosításra;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
24.  Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcímet a  41. A  Szeged – Maty-ér Olimpiai Központ fejlesztése
jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 3. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 3 138 551 000 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a Beruházás megvalósítása érdekében a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 50. Maccabi Játékok
sportinfrastruktúra fejlesztése jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 41. A Szeged –
Maty-ér Olimpiai Központ fejlesztése jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Korm. határozat alapján megkötött támogatási szerződést
a  Beruházás megvalósításához szükséges többlet költségvetési támogatás biztosítása érdekében módosítsa, és
a  többlet költségvetési támogatást a  támogatói szerződés módosításának hatálybalépését követő 30 napon belül
támogatási előlegként folyósítsa;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 3. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően haladéktalanul
5. egyetért azzal, hogy a Beruházás 2019. július 31. napjáig valósuljon meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
332/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – dr. Jakab
Péter Zsolt rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
bangkoki nagykövetségének a vezetésére, valamint Magyarországnak a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban
és a Mianmari Államszövetségben való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. február 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
123/2013. (IX. 26.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, a  közigazgatási és
igazságügyi miniszter javaslatára
dr. Kovács Miklósnét a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2013. október 1-jei hatállyal – kinevezem. orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2016. (IV. 29.) NGM rendelete a vámeljárás során alkalmazandó NATO okmányok köréről, alkalmazásuk és kibocsátásuk eljárási szabályairól, valamint a katonai csapat- és árumozgásokra vonatkozó vámeljárás különös szabályairól.
Az uniós vámjog végrehajtásáról szóló 2016. évi XIII. törvény 119.  § (3)  bekezdés a) és b)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 77.  §-ában
meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A vámeljárás során alkalmazandó NATO okmány meghatározása, alkalmazása, kiadmányozása és a katonai csapatés árumozgással kapcsolatos vámeljárások során a  vámjogszabályok rendelkezéseit az  e  rendeletben foglaltak
figyelembevételével kell alkalmazni.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) vámjogszabályok: az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet (a továbbiakban: Vámkódex) 5. cikk 2. pontjában felsorolt jogszabályok,
b) nemzetközi szerződés:
ba) az  Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló Megállapodáshoz
történő csatlakozásról, a  Megállapodás kihirdetéséről, valamint a  Megállapodáshoz kapcsolódó
egyes jogszabályok módosításáról szóló 1999. évi CXVII. törvénnyel kihirdetett nemzetközi
szerződés,
bb) az  Észak-atlanti Szerződés Szervezetével aláírt „Békepartnerség” program Keretdokumentumának
törvénybe iktatásáról, és annak a Magyar Köztársaság által történő végrehajtásáról szóló 1995. évi
LXVII. törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés,
bc) a  Magyar Köztársaság Kormánya és az  Egyesült Államok Kormánya közötti, az  Egyesült Államok
Fegyveres Erőinek a  Magyar Köztársaság területén történő tevékenységéről szóló Megállapodás,
valamint az  ennek mellékletét képező Végrehajtási Megállapodások megerősítéséről és
kihirdetéséről szóló 1997. évi XLIX. törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés,
bd) az  Észak-atlanti Szerződés Szervezete, a  nemzeti képviselők és a  nemzetközi titkárság jogállásáról
szóló, Ottawában, 1951. szeptember 20-án kelt Megállapodás megerősítéséről és kihirdetéséről
szóló 2000. évi XII. törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés,
be) az  Észak-atlanti Szerződés alapján felállított nemzetközi katonai parancsnokságok jogállásáról,
Párizsban, 1952. augusztus 28-án készült Jegyzőkönyvhöz történő csatlakozásról és a Jegyzőkönyv
kihirdetéséről szóló 1999. évi CXVI. törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés,
bf ) a  Magyar Köztársaság Kormánya és az  Amerikai Egyesült Államok Kormánya közötti, a  gazdasági,
technikai és egyéb kapcsolódó segítségnyújtásról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 178/1995.
(XII. 29.) Korm. rendelettel kihirdetett nemzetközi szerződés,
c) EK rendelet: az egyes fegyverekre és katonai felszerelésekre alkalmazandó behozatali vámok felfüggesztéséről
szóló, 2003. január 21-i 150/2003/EK tanácsi rendelet,
d) vámhatóság: az uniós vámjog végrehajtásáról szóló 2016. évi XIII. törvény (a továbbiakban: Vámtörvény) 4. §
(1) bekezdésében meghatározott hatóság,
e) vámigazgatási eljárás: a Vámtörvény 3. § 9. pontjában meghatározott eljárás,
f ) katonai vámügyi szerv: a Honvédelmi Minisztérium Védelemgazdasági Hivatala,
g) HM alárendeltségébe tartozó szervek: a  Honvédelmi Minisztérium (a  továbbiakban: HM), a  honvédelmi
miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása alá tartozó katonai szervezetek,
továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezetei,
h) katonai áru: az  EK rendelet mellékleteiben felsorolt fegyverek és katonai felszerelések, továbbá
a  haditechnikai eszközök és szolgáltatások kivitelének, behozatalának, transzferjének és tranzitjának
engedélyezéséről, valamint a  vállalkozások tanúsításáról szóló 160/2011. (VIII. 18.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: Korm. Rendelet) meghatározott, az Európai Unió közös katonai listáján szereplő áru,
i) egyéb áru: az uniós vámjog sérelme nélkül a nemzetközi szerződésben meghatározott személyi kör által vagy
részére behozott, kivitt vagy átvitt, a katonai árutól eltérő uniós vagy nem uniós áru,
j) NATO okmány: a  Vámkódex 226.  cikk (3)  bekezdés e)  pontjában hivatkozott 302. formanyomtatvány
a  2455 STANAG (Standardization Agreement – Szabványosítási Megállapodás) A  melléklete szerinti
adattartalommal,
k) vámmentes katonai üzlet: a NATO körébe tartozó fegyveres erő, polgári állomány, valamint azok hozzátartozói
részére behozott, helyben fogyasztandó és felhasználandó, kiskereskedelmi értékesítésre szánt élelmiszer,
valamint utánpótlási ellátmányként nem tartós fogyasztási cikkek értékesítésére szolgáló helyiség,
l) nemzetközi katonai szervezet: az  Észak-atlanti Szerződés Szervezete, a  nemzeti képviselők és a  nemzetközi
titkárság jogállásáról szóló, Ottawában, 1951. szeptember 20-án kelt Megállapodás megerősítéséről és
kihirdetéséről szóló 2000. évi XII. törvény hatálya alá tartozó szervezet, vagy a Magyar Köztársaság területén
szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, valamint a  Magyar Köztársaság területén felállított
nemzetközi katonai parancsnokságok és állományuk nyilvántartásáról, valamint jogállásukhoz kapcsolódó
egyes rendelkezésekről szóló törvény szerinti nemzetközi katonai parancsnokság,
m) jövedéki termék: a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló törvény
hatálya alá tartozó termék.
2. A katonai vámügyi szerv és eljárása 3. § (1) Az EK rendelet 1. cikke alapján az egyes fegyverek és katonai felszerelések harmadik országból történő behozatala
során a katonai vámügyi szervet kell hatóságnak tekinteni.
(2) Az  EK rendelet 3.  cikk (1)  bekezdésében említett tanúsítvány, valamint a  NATO okmány kiállítására és
kiadmányozására kizárólag a katonai vámügyi szerv jogosult.
(3) Az EK rendelet alapján kérelmezett vámeljárás során az EK rendelet 3. cikk (1) bekezdésében említett tanúsítvány
benyújtásával egyidejűleg a  kérelmezett vámeljárásnak megfelelően a  vámjogszabályokban meghatározott
vám-árunyilatkozatot kell benyújtani, amelyet a vámhatóság nyilvántartásba vesz.
(4) A  vámigazgatási eljárás során a  hatóságként eljáró katonai vámügyi szerv esetében a  Vámtörvény 58.  §-át
alkalmazni kell.
(5) A  nyilvántartásba vett, behozatali vámok alól felfüggesztett katonai áru megsemmisüléséről, elvesztéséről,
eltulajdonításáról vagy a jogszabályban meghatározott céltól eltérő felhasználásáról a katonai vámügyi szerv vagy
a  terméket felhasználó a  vámhatóságot haladéktalanul értesíti. Ha a  vámhatóság által folytatott vámellenőrzés
időpontjáig a  vámhatóságot nem értesítik, úgy a  Vámtörvényben meghatározott jogkövetkezményeket kell
alkalmazni.
(6) A  behozatali vámok alól felfüggesztett katonai áru megsemmisítéséről legalább öt munkanappal előbb a  katonai
vámügyi szerven keresztül a vámhatóságot értesíteni kell.
(7) A  katonai vámügyi szerv képviselőként jár el az  Európai Unió, a  NATO, az  Egyesült Nemzetek Szervezete, a  kétvagy többoldalú katonai és kereskedelmi megállapodások keretében a  HM alárendeltségébe tartozó szerveket és
a  külföldi fegyveres erőket érintő vámigazgatási eljárások végrehajtása, a  vámellenőrzés feltételeinek ellenőrzése,
valamint ezek biztosítása érdekében tett intézkedések meghozatala kapcsán, ha a  csapat, katona személy- és
anyagmozgás katonai kötelékben vagy katonai logisztikai rendszeren keresztül, valamint polgári fuvarozó
bevonásával történik. A  katonai vámügyi szerv képviselőként jár el továbbá az  MH külföldön szolgálatot teljesítő
egysége, katona személy vonatkozásában is, a szakmai, ellenőrzési feladatai ellátása során.
(8) A katonai vámügyi szerv a vámigazgatási eljárások lebonyolítása során közvetett képviselőnek minősül.
 (9) A  katonai vámügyi szerv tagja a  vámigazgatási eljárás során jelvénnyel igazolja magát, amelynek mintáját
az 1. melléklet tartalmazza.
 (10) A  katonai vámügyi szerv képviselőjének a  vámigazgatási eljárás során a  2.  mellékletben meghatározott bélyegző
lenyomatot külön, vagy a  katonai vámügyi szerv képviseletében eljáró személy részére kiadott körbélyegzővel
együtt kell használnia. Az EK rendelet 5. cikk (1) bekezdésében említett bélyegző lenyomatának mintája megegyezik
a 2. mellékletben meghatározott mintával.
4. § (1) A  katonai vámügyi szerv, valamint a  nemzetközi katonai szervezet részére a  vámjogszabályokban meghatározott
engedélyek kiadásánál az alábbiakra kell figyelemmel lenni:
a) kérelmezőnek az egyszerűsített engedély szerinti vámeljárás alá vont nem uniós áruk vámtarifaszáma helyett
aa) a  kiviteli irányban a  Korm. Rendelet hatálya alá tartozó, az  Európai Unió közös katonai listáján
szereplő termékek,
ab) a behozatali irányban pedig az EK rendelet mellékleteiben felsorolt termékek
azon jegyzékét kell becsatolnia, amelyre az engedélyt kéri,
b) a  vámraktározási eljárás kérelmezésekor a  kérelem elbírálásához nem kell benyújtani a  gazdasági
indokoltságra, a  raktárhelyiségre vonatkozó hatósági engedélyekre és a  használat jogcímére vonatkozó
okiratokat, a  biztosítási szerződést, ha a  kérelmező nyilatkozik arról, hogy a  vámraktárban tárolt áru
elháríthatatlan ok miatt történt megsemmisülése esetén is a vámtartozást megfizeti,
c) a NATO okmány fedezetével érkezett és vámraktárba betárolt árukról csak készletnyilvántartást kell vezetni,
d) az engedélyezett feladói és engedélyezett címzetti kérelemhez a cégkivonat és az aláírási címpéldány helyett
a  közhivatal-jogállásra vonatkozó nyilatkozatot, nemzetközi katonai szervezet esetén a  Magyarországon
történő településről és működésről szóló megállapodást, vagy erről jogszabály alapján kiállított közhiteles
igazolást kell elfogadni.
(2) A vámhatóság a védelmi érdekek zavartalan ellátása érdekében a katonai vámügyi szerv és a nemzetközi katonai
szervezet indokolt kérelmére a nem uniós katonai áru szállítóeszközről történő kirakását soron kívül engedélyezi.
(3) Az uniós vámjogban meghatározott kivételekkel a katonai vámügyi szerv közreműködésével szállított áruk esetén
az  azonosság biztosítására a  katonai vámügyi szerv részére engedélyezett különleges zár, valamint a  külföldi
fegyveres erők függőzára, szalagzára, vagy a csomagon elhelyezett pecsétje szolgálhat.
3. NATO okmányhoz kapcsolódó intézkedések 5. § (1) A  katonai vámügyi szerv által az  Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló,
2015. november 24-i 2015/2447/EU bizottsági rendelet 286.  cikke alapján benyújtott NATO okmányok előzetes
hitelesítését a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal szerveinek hatásköréről és illetékességéről szóló kormányrendeletben
meghatározott vámhivatalnak kell végrehajtania.
(2) A  vámeljárás során alkalmazandó korlátozó és tiltó rendelkezéseket – az  állat- és növényegészségügyi előírások
kivételével – a NATO okmány fedezetével szállított katonai és egyéb áru vámeljárás alá vonása során akkor nem kell
érvényesíteni, ha az érintett árukat kötelékben és menetparanccsal szállítják.
(3) A  vámeljárás során az  állat- és növényegészségügyi vizsgálat alá eső katonai és egyéb árura az  illetékes katonai
egészségügyi szolgálat által kiállított állat- és növényegészségügyi bizonyítványt el kell fogadni.
(4) Ha a  NATO okmánnyal ellátott külföldi fuvarozó nem rendelkezik Magyarország területére való belépésre vagy
kilépésre feljogosító nemzetközi közúti áruszállítási engedéllyel, e  tényről a  vámhatóság soron kívül értesíti
a  katonai vámügyi szervet, amely igazolást adhat ki arról, hogy a  szállítás nemzetközi katonai tevékenységgel
összefüggésben történik. Az igazolás alapján a kiléptetést vagy a beléptetést el kell végezni.
4. Vámmentes katonai üzlet 6. § (1) A  vámmentes katonai üzlet a  952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  Uniós Vámkódex
egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. július
28-i 2015/2446/EU bizottsági rendelet 201.  cikkében foglaltaknak megfelelő vámraktári engedély birtokában
üzemeltethető.
(2) A  vámmentes katonai üzletet üzemeltető köteles olyan, a  vámhatóság által előzetesen jóváhagyott nyilvántartást
vezetni, amelyből megállapítható a  katonai és egyéb áru behozatalának, beszerzésének, valamint vámeljárás alá
vonásának adatai, továbbá a  mindenkori valós árukészlet, a  megsemmisült árumennyiség, a  veszteség, a  vásárlók
köre, valamint a forgalomra vonatkozó adatok.
(3) A vámmentes katonai üzletnek a nemzetközi szerződésnek és a vámjogszabályoknak megfelelő üzleti szabályzattal
kell rendelkeznie, amelyet a katonai vámügyi szerv útján a felügyeletet ellátó vámhivatal részére kell megküldeni.
(4) A vámmentes katonai üzletben a jövedéki termék adójegy, valamint zárjegy nélkül hozható forgalomba.
 (5) A  vámmentes katonai üzletben forgalmazott termékek kizárólag a  NATO fegyveres erők elhelyezési területén
belül kerülhetnek felhasználásra. A  mentességet élvező termékeknek az  elhelyezési területen kívüli kiszállítása,
értékesítése a vám-, adó- és jövedéki jogszabályokban foglaltak megsértését jelenti.
5. Áruk elidegenítése 7. § (1) A  külföldi fegyveres erő, polgári állomány és ezek tagjainak, valamint hozzátartozóinak részére a  vám és egyéb
terhek alól mentesítve szabad forgalomba bocsátott áru elidegenítésére csak a  vám és egyéb terhek megfizetése
után kerülhet sor.
(2) Az  elidegenítés alkalmával az  áru vámértékét és az  ennek alapján fizetendő vám és egyéb terhek összegét
a  mentesség alapjául szolgáló uniós jogszabályban foglalt rendelkezések figyelembevételével, annak hiányában
a  szabad forgalomba helyezésre irányuló indítvány elfogadásának napján érvényes szabályok alapján kell
meghatározni.
6. Hatósági ellenőrzés és intézkedések 8. § (1) A  katonai futár útján továbbított hivatalos okiratokat és küldeményeket – ha bűncselekmény gyanúja vagy
a  szabálysértési eljárás megindítását megalapozó körülmények nem állnak fenn – a  vámhatóság nem vonja
vámellenőrzés alá, ha a  futár úti okmányából és az  általa szállított küldeményre vonatkozó nyilatkozatból
egyértelműen megállapítható a futár jogállása és a küldemény hivatalos jellege.
(2) A  katonai futárok közlekedéséről a  katonai vámügyi szerv értesíti a  vámhatóságot a  zökkenőmentes eljárás
biztosítása érdekében.
9. § (1) A vámhatóság a mélységi ellenőrzés során, ha katonai áruknak, szállítójárműveknek és tartályoknak a katonai bázis
területén kívül történő ellenőrzését végzi, a  katonai vámügyi szerv vagy a  külföldi fegyveres erő közreműködését
igényelheti.
(2) A  vámhatóság a  katonai vámügyi szerv bevonásával a  külföldi fegyveres erők elhelyezési területén a  6.  § szerinti
vámmentes katonai üzlet üzemeltetését, a jogszerűen behozott vámmentes árukat, azok okmányait, nyilvántartását,
értékesítését ellenőrizheti. Az  ellenőrzést végző pénzügyőröknek az  elhelyezési területre történő belépésével
kapcsolatban a katonai vámügyi szerv intézkedik.
(3) A vámhatóság – ha jogsértő cselekmény elkövetésére van gyanú – az e rendelet hatálya alá tartozó személyeknél
a  fegyveres erők állományába tartozó személyek ellenőrzését a személyforgalom elől elkülönített helyen tarthatja
meg. Ha a  vámhatóság az  ellenőrzés alkalmával vám- vagy egyéb jogszabályba ütköző cselekményt derít fel,
a felvett jegyzőkönyv egy példányának megküldésével értesítenie kell a katonai vámügyi szervet is.
(4) A  vámhatóság a  szükséges vámvizsgálatot a  katonai vámügyi szerv vagy a  nyilatkozattevő kérésére – a  védelmi
érdekek sérülésének elkerülése érdekében – az azok által megjelölt helyen tartja meg.
10. § A katonai vámügyi szerv értesíti a Nemzeti Adó- és Vámhivatal központi szervét a határon átkelő csapat- és katonai
árumozgásokról, a határátlépés várható időpontja előtt legalább három munkanappal. Előre nem látható esetben
ettől a határidőtől a katonai vámügyi szerv eltérhet, az előzetes értesítés azonban nem mellőzhető. Ha az értesítés
a  határátlépés várható időpontja előtt kevesebb, mint huszonnégy órával történik, a  katonai vámügyi szerv
köteles az átlépés kapcsán érintett vámhivatalt közvetlenül is értesíteni. A vámhivatal az értesítés alapján biztosítja
a katonai csapat és áruszállítmány zökkenőmentes beléptetését vagy kiléptetését.
7. Postai küldemények kezelése 11. § (1) Hadműveleti területen a  HM alárendeltségébe tartozó szerveknél az  MH külszolgálatot ellátó személyei által
feladott magánpostai küldemények továbbítása – postai forgalom üzemeltetésének szüneteltetése esetén –
az MH logisztikai rendszerén keresztül történhet. Az ilyen küldemény vámeljárás alá vonását a logisztikai telephely
szerint illetékes vámhivatal végzi.
(2) A  katonai vámügyi szerv képviselőként jár el az  MH futárposta és a  magánpostai küldeményekkel kapcsolatos
vámeljárás indítványozása, a  szükséges intézkedések megtétele, a  vámjogszabály előírásainak nem megfelelő
magánküldemények visszafordítása során.
(3) Az MH futárposta, valamint a magánpostai küldemények vámeljárás alá vonását, a postacsomaghoz a  feladó által
kiállított CN-23 vám-árunyilatkozattal kell indítványozni.
(4) Az  MH logisztikai telephelyen a  behozatali vám és egyéb terhek megfizetését követően szabad forgalomba
bocsátott magánpostai küldemények kiszolgáltatásukig az  MH logisztikai telephely elkülönített helyiségében
tárolhatók a vámadós által a katonai vámügyi szerv részére történő vám és egyéb terhek megfizetésének megfelelő
igazolásáig.
(5) Ha a  vám és egyéb teher fizetési kötelezettséggel járó küldemény után a  vám és egyéb terhek vámjogszabályok
szerinti megfizetésének igazolása elmarad, vagy a címzett kéri a postaküldemény megosztás nélküli visszaküldését,
vagy az államnak ellenszolgáltatás nélkül azt felajánlja, a katonai vámügyi szerv köteles a vámhatóságnál ismételten
bemutatni a  küldeményt, és azt a  külföldre történő visszaszállításáig vagy a  felajánlás elfogadásáig a  raktárában
tárolni.
8. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet 2016. május 1-jén lép hatályba.
13. § Ez a rendelet
a) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire
vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. július 28-i 2015/2446/EU
bizottsági rendelet,
b) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes
rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i
2015/2447/EU bizottsági rendelet,
c) az egyes fegyverekre és katonai felszerelésekre alkalmazandó behozatali vámok felfüggesztéséről szóló,
2003. január 21-i 150/2003/EK tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 14. § Hatályát veszti
a) a katonai csapat- és árumozgásokra vonatkozó vámeljárás különös szabályairól szóló 42/2004. (XI. 17.)
PM rendelet,
b) a vámeljárás során alkalmazandó NATO okmányok köréről, alkalmazásáról, valamint kibocsátásuk eljárási
szabályairól szóló 15/2000. (IV. 14.) PM–HM együttes rendelet.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
181/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete a B.M. Invest Ingatlanforgalmazó, Beruházó és Kivitelező Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a B.M. Invest Ingatlanforgalmazó, Beruházó és Kivitelező Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 01-09-686933,
székhely: 1121 Budapest, Csillagvölgyi út 6/a.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló
1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté
minősíti. 2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a B.M. Invest Ingatlanforgalmazó, Beruházó és Kivitelező
Korlátolt Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában
a Cstv. 65–67. §-át alkalmazni kell. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
270/2016. (VIII. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
hazánk iránti személyes elkötelezettsége, illetve Magyarország jó hírnevének és keresztény értékeinek a szentszéki
diplomáciában történő képviselete érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Grzegorz Piotr Bielaszka, az Apostoli Nunciatúra tanácsosa részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. augusztus 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1171/2017. (IV. 3.) Korm. határozata az Óbudai-sziget állami tulajdonban lévő területeinek fejlesztési koncepciójáról.
A Kormány egyetért a Hajógyári-sziget közösségi és kulturális fejlesztési koncepciójáról szóló 1604/2014. (XI. 4.) Korm. határozat
1.  pontja alapján elkészített, az  Óbudai-sziget állami tulajdonban lévő területeinek elsősorban közcélú hasznosítást szolgáló
fejlesztéséről szóló előzetes koncepcióval, amelynek megvalósítása érdekében
 1. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködve készítse el – a  terület
tervezett használatára vonatkozó adatokat és a  régészeti előkészítés eredményeit felhasználva – az  Óbudai-sziget
részletes komplex árvízvédelmi koncepcióját; az  árvízvédelmi koncepció összeállítása során részletesen vizsgálják
meg a  – helytartói palota feltárásával és későbbi használatával összefüggő intézkedések előfeltételeként –
szükséges résfalazás, valamint a kapcsolódó műveletek árvízvédelemmel összefüggő hatásait, beleértve a régészeti
terület feltárása idején szükséges ideiglenes árvízvédelmi intézkedéseket is; az  árvízvédelmi koncepció készítése
során legyenek figyelemmel az egyéb, a fővárosi Duna-szakasz nagyvízi medrét érintő beruházásokra és fejlesztési
elképzelésekre, továbbá a  koncepció összeállításának részeként kerüljön vizsgálatra a  tervezett beruházásoknak
a mértékadó árvízszintre gyakorolt hatása;
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2. pontban szereplő forrás biztosításától számított hat hónapon belül
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  belügyminiszter bevonásával gondoskodjon az  1.  pont szerinti
részletes, komplex árvízvédelmi koncepció elkészítéséhez egyszeri jelleggel 200,0 millió forint forrás biztosításáról
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi Igazgatóságok cím, 1. Működési költségvetés előirányzat csoport,
3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet címrendjének a  30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1.  Célelőirányzatok alcím, 85. Az  Óbudai-sziget állami tulajdonban lévő területeinek fejlesztése és hasznosítása
jogcímcsoporttal történő kiegészítését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
172/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Somogyi Ferenc
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság szingapúri
nagykövetségének vezetésére, valamint a Magyar Köztársaságnak Brunei Darussalamban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. május 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
167/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Pálmai Géza rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság új-delhi nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. március 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
392/2014. (X. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az 1945 nyarán a  hrasztovicei gyűjtőtáborba elhurcolt ártatlan magyar áldozatok tiszteletére állítandó emlékmű
kezdeményezéséért, valamint több évtizedes, a  muravidéki magyarság körében végzett hagyományőrző
tevékenysége elismeréseként
Bíró József, a hrasztovicei emlékmű felállításának kezdeményezője részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. október 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
50/2010. (IV. 28.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi Központ, Rehabilitációs Intézetek, Rehabilitációs Osztály osztályvezető-főorvos munkakörének betöltésére kiírt pályázat elbírálását előkészítő véleményező bizottság kijelöléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján – figyelemmel
a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvényben foglaltakra – az alábbi utasítást adom ki:
1. § A Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi Központ, Rehabilitációs Intézetek, Rehabilitációs Osztály
osztályvezető főorvos munkakörének betöltésére 2010. április 4-én kiírt pályázat elbírálásának előkészítése érdekében
az alábbi véleményező bizottságot (a továbbiakban: Véleményező Bizottság) jelölöm ki:
a) A Véleményező Bizottság elnöke: dr. Szeredi Péter, a HM kabinetfőnöke.
b) A Véleményező Bizottság tagjai: ba) dr. Lakatos László okl. mk. vezérőrnagy, a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztályvezetője,
bb) dr. Till Szabolcs, a HM Jogi Főosztály főosztályvezetője,
bc) Katona Károly mk. dandártábornok, a HM Személyzeti Főosztály főosztályvezetője,
bd) dr. Szilvásy István, a HM Állami Egészségügyi Központ főigazgatója,
be) dr. Győrfi István, miniszteri megbízott. c) A Véleményező Bizottság titkára: Deme Balázs alezredes, a HM Személyzeti Főosztály, Központi Előmeneteli,
Oktatás- és Képzésszervezési Osztály kiemelt főtisztje (ovh.). 2. § (1) Az osztályvezető főorvosi munkakörre beérkezett pályázatok bontására közjegyző jelenlétében 2010. május 14-éig
kerül sor a Honvédelmi Minisztérium Személyzeti Főosztályán. (2) A munkakörre beérkezett pályázatok bontását követően a pályamunkák másolatait a HM Személyzeti Főosztály
véleményezésre megküldi az illetékes szakmai kollégium elnökének. 3. § (1) A pályázatok elbírálására és eredményhirdetésre 2010. június 21-éig kerül sor. Az elbírálást megelőzően a
Véleményező Bizottság – az illetékes szakmai kollégium állásfoglalásának birtokában – a jelölteket bizottságilag
meghallgatja. (2) A meghallgatásról jegyzőkönyv készül, amely tartalmazza az egyes pályázók alkalmasságára vonatkozó véleményt.
Abban az esetben, ha az illetékes szakmai kollégium a jelöltekre vonatkozó állásfoglalását – a soron következő
kollégiumi ülés időpontjára tekintettel – később alakítja ki, a bizottsági meghallgatásra ezt követően kerülhet csak sor.
4. § (1) A Véleményező Bizottság a pályázatok értékelését követően személyi javaslatot tesz, amelyeket a HM Személyzeti
Főosztály a beérkezett pályamunkákkal és a meghallgatásokról készült jegyzőkönyvekkel együtt, szolgálati úton
felterjeszt a honvédelmi miniszter részére. (2) A megbízólevél átadására a pályázatok eredményhirdetésével egy időben kerül sor.
5. § (1) A HM Személyzeti Főosztály a kiírt pályázat eredményéről az eredményhirdetést követő 30 napon belül – a pályázati
anyagok visszaküldésével egyidejűleg – valamennyi pályázót írásban értesíti.
(2) A pályázat eredményének közzétételéről a HM Kommunikációs Főosztály gondoskodik.
6. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
Budapest, 2010. április 21. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
45/2003. (XII. 29.) PM rendelete az energiaadóról szóló 2003. LXXXVIII. törvényben megjelölt vámtarifaszámok alkalmazásáról.
Az energiaadóról szóló 2003. évi LXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Etv.) 10. §-a (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Az Etv.-ben meghatározott, az adókötelezettség
megállapításához kapcsolódóan alkalmazandó vámtarifa
számok az e rendelet 1. számú melléklete szerinti áruazonosító számoknak (a továbbiakban: vámtarifaszám) felelnek meg.
(2) Az Etv. hatálya alá tartozó termékek vámtarifaszám
alá történő besorolásának általános és részletes szabályait
a 2. számú melléklet tartalmazza.
2. § E rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
Dr. László Csaba s. k.,
pénzügyminiszter


text:
80/2011. (X. 28.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 132/2011. (VII. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Magánszemély 2011. június 24-én országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyet ért e ön azzal, hogy a magyar települések, mint városok egy
része szintén kamerázza az utcáit, ezzel a régi és békés állapotát elvéve?”
Az OVB a 132/2011. (VII. 26.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) az országos népszavazási kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítését megtagadta. Határozatát azzal indokolta, hogy az abban foglalt kérdés nem felel
meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének, mivel a népszavazásra feltenni kívánt
kérdés megfogalmazása nem egyértelmű a választópolgárok számára. A határozat indokolása szerint a mondat egyes
részei, kifejezései nincsenek egymással nyelvtani és logikai összefüggésben, ezáltal annak pontos tartalma nem
állapítható meg.
A 132/2011. (VII. 26.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2011. évi 88. számában, 2011. július 26-án jelent meg.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek az
aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét
követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2011. július 28-án – határidőben – érkezett a
népszavazás kezdeményezőitől kifogás. A kifogást tevők szerint az általuk feltett kérdés megfelel az Nsztv.
egyértelműségi követelményének.
2. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás
keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi
feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342.]. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
Az OVB határozatával egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és az OVBh.-t helyes
indokai alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. október 25. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
120/2012. (V. 10.) KE határozata hivatalvezetői felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés m) pontja alapján Kiss Norbertet, a Köztársasági Elnöki Hivatal Társadalmi
Kapcsolatok Hivatalának vezetőjét e tisztségéből 2012. május 10-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2012. május 10. Dr. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1446/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a Bay Zoltán Nemzeti Kutatóintézet-hálózat kialakításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Bay Zoltán Nemzeti Kutatóintézet-hálózat kialakításával, és felhívja az  innovációért és technológiáért
felelős minisztert, hogy gondoskodjon kutatóintézet-hálózat kialakításával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2020. január 1.
2. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a 2020. évtől gondoskodjon a Bay Zoltán Nemzeti
Kutatóintézet-hálózat integrációjához kapcsolódó forrás biztosításáról a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Alap előirányzat terhére.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
57/2007. (VI. 26.) OGY határozata a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló törvényben meghatározott pályázati eljárás országgyűlési ellenőrzését szolgáló eseti bizottság felállításáról.
1. Az Országgyűlés a Házszabály 34. § (1) bekezdése
és 35. §-a alapján, a végrehajtó hatalomnak a törvényhozó
hatalom általi ellenőrzése alkotmányos követelményének
érvényesítése érdekében, a műsorterjesztés és a digitális
átállás szabályairól szóló törvényben (a továbbiakban:
Dtv.) meghatározott pályázati eljárás (a továbbiakban: pályázati eljárás) országgyűlési ellenőrzésének biztosítására
eseti bizottságot hoz létre (a továbbiakban: Bizottság).
2. A Bizottság feladata a pályázati eljárás feletti országgyűlési ellenőrzés biztosítása.
3. A Bizottság tagjai az országgyűlési képviselőcsoportok egy-egy képviselője. A Bizottság munkájában állandó meghívottként képviselőcsoportonként egy-egy
szakértő vesz részt. Szavazati joggal a képviselő rendelkezik – a Hsz. 35. § (3) bekezdésére figyelemmel az állandó
bizottságokra vonatkozó szabályoktól eltérően – akként,
hogy a képviselők között a szavazati arányok a képviselőcsoportot a döntés időpontjában megillető mandátumok
arányában oszlanak meg. A Bizottság állásfoglalásait és
Ügyrendjét a jelenlévő tagok által képviselt mandátumok
kétharmados többségével fogadja el, egyéb döntéseit az
5. pont szerinti szavazati aránnyal hozza meg.
4. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek
ajánlást akként, hogy minden képviselőcsoport egy tagot
ajánlhat. A bizottság elnökére a kormánypárti, alelnökére
az ellenzéki képviselőcsoportok a bizottsági tagságra jelöltek köréből terjesztenek elő javaslatot. A bizottság elnö
kének, alelnökének és tagjainak megválasztására a képviselőcsoportok vezetőinek ajánlása alapján a Házbizottság
terjeszt elő javaslatot az Országgyűlésnek, melyről az egy
döntéssel, vita nélkül határoz. A Bizottság akkor is megalakul, ha valamelyik képviselőcsoport nem vesz részt az
ajánlásban, illetve jelölésben, az országgyűlési arányoknak megfelelő szavazati arányok azonban ilyenkor is változatlanok maradnak. A Bizottság megalakulása során tagot nem jelölő képviselőcsoport a Bizottság fennállása
alatt bármikor jelölhet tagot, melyet az eredeti eljárásnak
megfelelően választ meg az Országgyűlés.
5. A Bizottság a pályázati eljárás ellenőrzése körében
– a Nemzeti Hírközlési Hatóság (NHH) javaslatát a pá
lyázati kiírás kidolgozása során indokolt állásfoglalásával
visszaküldheti; ennek a kérdésnek a tárgyalása során a határozatképességhez és magához a döntéshez minden esetben legalább a tagok által képviselt mandátumok egyharmados szavazati aránya szükséges és elegendő;
– a pályázatok érvényességéről és eredményességéről
szóló hatósági határozat tervezet jóváhagyásáról állásfoglalást hoz, az erről szóló döntéshez legalább a jelenlévő tagok
által képviselt mandátumok kétharmados többségű szavazati
aránya szükséges, a Bizottság a jóváhagyást csak jogszabálysértés, illetve eljárási szabálysértés (ideértve a pályázati kiírás
szabályainak megsértését is) esetén tagadhatja meg.
6. A Bizottság a pályázati kiírási dokumentáció és a bírálati szempontok ellenőrzése és jóváhagyása során kizárólag a Dtv.-ben meghatározott feltételek és értékelési
szempontok érvényesülését veheti figyelembe.
7. A Bizottság tagjai munkájukért díjazásban nem részesülnek.
8. Nem vehet részt a Bizottság munkájában szakértőként
a) aki, vagy akinek a személyes részvételével működő,
illetve gazdasági érdekeltségében álló gazdasági társaság
vagy más szervezet részt vesz a pályázaton;
b) aki, vagy akinek a személyes részvételével működő,
illetve gazdasági érdekeltségében álló gazdasági társaság
vagy más szervezet az a) pont szerinti pályázó gazdasági
társasággal vagy szervezettel munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll;
c) az a) pont szerinti pályázó gazdasági társaság vagy
szervezet vezető tisztségviselője, vezető testületének vagy
felügyeleti szervének tagja;
d) az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény hatálya alá tartozó szolgáltató, a műsorszolgáltató, a
műsorterjesztő, valamint a sajtóról szóló 1986. évi II. törvény hatálya alá tartozó lapkiadó, a lapterjesztő vezetője,
vezető testületének tagja, vezető tisztségviselője, felügyeleti szervének tagja, illetőleg, aki műsorszolgáltatóval,
műsorterjesztővel, lapkiadóval vagy lapterjesztővel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll;
e) a műsorszolgáltató, a műsorterjesztő, a lapkiadó, a lapterjesztő, illetőleg, aki ilyen gazdasági társaságban rendelkezik közvetlen vagy közvetett tulajdoni részesedéssel;
f) központi kormányzati szerv köztisztviselője;
g) az Országos Rádió és Televízió Testület tagja;
A határozatot az Országgyűlés a 2007. június 18-i ülésnapján fogadta el.
h) a Magyar Rádió Közalapítvány, a Magyar Televízió
Közalapítvány és a Hungária Televízió Közalapítvány kuratóriumának tagja vagy a közalapítványok alkalmazottja;
i) az a)–e) pontjai alá eső személynek a Ptk. 685. §
b) pontja szerinti közeli hozzátartozója.
9. A Bizottság ügyrendjét – a létrehozásáról szóló határozat szabályainak figyelembevételével – a Dtv. és a Házszabály vonatkozó rendelkezései alapján maga állapítja
meg. A tagok és az állandó meghívottak összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatot tesznek.
10. A Bizottság működésének költségei az Országgyűlés költségvetéséből kerülnek biztosításra.
11. A Bizottság megbízatása a tagok megválasztását
követő alakuló üléssel kezdődik és a Dtv. szerinti pályázati
eljárás eredményes befejezéséig tart.
12. E határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
9/2013. (III. 29.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek hivatásos állományú tagjainak 2013. ruházati utánpótlási ellátmánya felhasználási rendjéről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés 6. és
11. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § d), e), f), g), n) és q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. § A belügyminiszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek e rendeletben meghatározott hivatásos állományú
tagjai a 2013. évi ruházati utánpótlási ellátmány terhére az e rendeletben meghatározott természetbeni ellátásban
részesülnek a ruházati utánpótlási ellátmány mértékének 50%-áig. 2. § (1) A 3. §-ban meghatározott kivétellel természetbeni ellátásban részesül
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv egyen- és vegyes ruhás állománya;
b) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv tábornoki és polgári ruhás állománya;
c) a büntetés-végrehajtási szervezet egyen- és vegyes ruhás állománya;
d) a hivatásos katasztrófavédelmi szervek katasztrófavédelmi egyen és vegyes ruhás állománya;
e) a rendészeti szakközépiskolákba vezényelt hivatásos állomány. (2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott állománykategóriák természetbeni ellátása – a (3) bekezdésben foglalt
kivétellel – a következő cikkekből áll: a) 12M e.r. téli sapka, szerelék nélkül 1 db
b) 12M e.r. szolgálati ing/blúz, rövid ujjú, világoskék (a közlekedésrendészeti
szolgálati ágnál szolgálatot teljesítő állomány esetében 1 db) 2 db
c) 12M e.r. szolgálati téli kabát (a vegyes ruhás állomány kivételével) 1 db
d) taktikai öv 1 db e) hímzett névkitűző 2 db
f) hímzett váll-lap (testületi színnek megfelelő) 1 pár
(3) A Készenléti Rendőrség hivatásos állományának természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) 12M e.r. téli sapka, szerelék nélkül 1 db
b) KR köznapi teniszing, sötétkék 2 db c) KR ünnepi teniszing, fehér 2 db
d) 10M e.r. gyakorló nadrág (könnyített) 1 db
e) 10M e.r. gyakorló zubbony (könnyített) 1 db
f) KR felirat nagy 2 db g) KR felirat kicsi 2 db
h) 10M e.r. gyakorló bakancs (könnyített) 1 pár
i) taktikai öv 1 db j) KR köznapi sál, bordó 1 db
k) KR ünnepi sál, világoskék 1 db l) hímzett névkitűző 2 db
m) hímzett tépőzáras rendfokozati jelzés 2 db n) karjelvény 2 db
(4) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott állománykategóriák természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) 12M e.r. téli sapka, szerelék nélkül 1 db
b) taktikai öv 1 db c) hímzett névkitűző 2 db
d) gyakorló póló 1 db e) hímzett tépőzáras rendfokozati jelzés 2 db
(5) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott állománykategóriák természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) 12M e.r. szolgálati ing/blúz, rövid ujjú, világoskék 2 db
b) taktikai öv 1 db c) hímzett azonosító szám 2 db
d) hímzett váll-lap (testületi színnek megfelelő) 1 pár
e) 12M e.r. szolgálati ing/blúz, hosszú ujjú, világoskék 1 db
f) 12M e.r. szolgálati félcipő (nyári) 1 db
(6) Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott állománykategóriák természetbeni ellátása – a (7) bekezdésben foglalt
kivétellel – a következő cikkekből áll: a) 12M e.r. téli sapka, szerelve 1 db
b) 12M e.r. szolgálati ing/blúz, rövid ujjú, világoskék 2 db
c) 12M e.r. szolgálati téli kabát 1 db
d) hímzett névkitűző 2 db e) hímzett váll-lap (testületi színnek megfelelő) 1 pár
(7) A hivatásos katasztrófavédelmi szervek tűzoltási, műszaki mentési tevékenységet végző, beavatkozó állomány
természetbeni ellátása a következő cikkekből áll a) 12M e.r. téli sapka 1 db
b) gyakorló póló, sötétkék 4 db c) 10M e.r. gyakorló nadrág (könnyített) 1 db
d) 10M e.r. gyakorló zubbony (könnyített) 1 db
e) tépőzáras acélbetétes félcipő 1 pár f) hímzett tép. rendfokozati jelzés 2 db
g) hímzett névkitűző 2 db (8) Az (1) bekezdés e) pontjában meghatározott állománykategóriák természetbeni ellátását a vezénylő szerv szerinti,
a (2)–(4) bekezdésben meghatározott természetbeni ellátás alapján kell biztosítani.
(9) Az igényjogosult hivatásos állomány részére a természetbeni ellátásban felsorolt ruházati termékeket csak
a rendszeresítést követően lehet kiadni. 3. § Nem részesül természetbeni ellátásban
a) a Miniszterelnökségnél, a minisztériumokban, külszolgálaton, a Terrorelhárítási Központban, a Nemzeti
Védelmi Szolgálatnál, a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetnél, a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó
Irodánál, a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központnál, az Alkotmányvédelmi Hivatalnál, és
a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatnál szolgálatot teljesítő állomány; b) a BM Nemzetközi Oktatási Központba, a BM Oktatási, Képzési és Tudományszervezési Főigazgatóságra,
valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetemhez vezényelt hivatásos állomány;
c) a rendelkezési állományban lévő állomány; d) aki szülési szabadságon van;
e) a terhes nő, ha a terhességét orvos igazolta;
f) aki felmentési idejét tölti; g) aki 2013. december 31-ig nyugállományba vonul;
h) a szenior állomány. 4. § Aki e rendelet alapján természetbeni ellátásban részesül, annak a ruházati utánpótlási ellátmány maradványrészét,
48 313 Ft-ot – az 5. és 6. §-ban foglaltak figyelembevételével – kell kifizetni.
5. § Ha az állomány részére a belügyminiszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek hivatásos állományú tagjainak
2012. évi ruházati utánpótlási ellátmánya felhasználási rendjéről szóló 19/2012. (IV.11.) BM rendeletben
meghatározott természetbeni ellátás cikkösszetétele 2012. év során nem került kiadásra, és az állomány részére
ellátási körbe tartózó ruházati termék beszerzési ára a visszatartott összegből kifizetésre került, a terméket a 2013. évi
ellátmány terhére pótlólag biztosítani kell. 6. § A 2. § (2)–(8) bekezdés szerinti természetbeni ellátás, valamint az esetleges túlellátás fedezetére együttesen jóváírt
ruházati utánpótlási ellátmány összegének – 2013. évben – legfeljebb 70%-a tartható vissza.
7. § A ruházati utánpótlási ellátmány kifizetésre kerülő részét az igényjogosult állomány részére 2013. május 31-ig kell
kifizetni. 8. § (1) A természetbeni ellátás cikkösszetételének méretbesorolásához szükséges méretfelvételt és az igények összesítését
az állományilletékes parancsnok szervezi meg. (2) A méretek pontos besorolásáért az igényjogosult a felelős.
(3) A gyártáshoz szükséges személyre szóló és összesített méretek közléséért a méreteket megadó szerv
állományilletékes parancsnoka a felelős. (4) A késedelmes vagy hiányos megrendelés miatti ellátási késedelem felelőssége az igénylő szerv állományilletékes
parancsnokát terheli. (5) A természetbeni ellátásban érintett hivatásos állomány tagjait írásban tájékoztatni kell az egyenruházati cikkek áráról,
legkésőbb az ellátás időpontjáig. 9. § Ha a 2011–2013. évben szolgálati jogviszonyt létesítő állomány, az alapellátás, vagy alapellátás-kiegészítés során az
alapellátási normájának megfelelő kiváltásra kerülő szolgálati ruházat cikkeit nem kapta meg, akkor az ellátást az
újonnan bevezetett és rendszeresített termékekből kell biztosítani. Az alapellátásban, vagy alapellátás kiegészítésben
részesülő állományt az éves utánpótlási ellátmány terhére nem kell a már kiadott termékből az utánpótlási ellátmány
terhére ellátni. 10. § Ha a 2011–2012. évben szolgálati jogviszonyt létesítő állomány az alapellátás, vagy alapellátás-kiegészítés során
a kiváltásra kerülő szolgálati ruházat cikkeit kapta meg, akkor részére az újonnan bevezetett és rendszeresített
termékeket az utánpótlási ellátmány terhére kell biztosítani. 11. § (1) Az időarányos ruházati utánpótlási ellátmány összegét a ruházati utánpótlási ellátmányra jogosult részére ki kell
fizetni, ha az nem haladja meg az éves ruházati utánpótlási ellátmány összegének 50%-át. A természetben kiadásra
kerülő ruházat ellenértékét a következő évi ruházati utánpótlási ellátmány terhére túlellátásként kell előjegyezni.
A túlellátásként előjegyzett összeget a teljes kiegyenlítésig kell göngyölíteni.
(2) Ha az időarányos ruházati utánpótlási ellátmány összege a 48 313 Ft-ot meghaladja, a ruházati utánpótlási ellátmányra
jogosult részére a visszatartott összeg feletti maradványrészt kell kifizetni.
12. § (1) Ha a természetbeni ellátásra vonatkozó jogosultság a 2013. év során megváltozik, és az igényjogosult a természetbeni
ellátásra kötelezetté válik, részére a ruházati termékeket ki kell osztani, és a termékek ellenértékét az éves ruházati
utánpótlási ellátmányból vissza kell tartani. Ha a ruházati ellátmány kifizetésre került, a termékek ellenértékét
túlellátásba kell helyezni. (2) Ha az igényjogosult természetbeni ellátásra szóló jogosultsága az 3. § alapján megszűnik, részére a természetbeni
ellátás visszatartott ellenértékét ki kell fizetni, továbbá a kiosztott ruházati termékeket be kell vonni.
13. § A hivatásos szolgálati viszony 2013. évben történő megszűnése esetén, ha az érintett 2013. évben természetbeni
ellátásban részesült, a biztosított ruházatot vissza kell venni és részére a ruházati utánpótlási ellátmányt a visszatartott
összeggel együtt a) a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek egyenruha-ellátására jogosult személyi állományának ruházati
és öltözködési szabályzatáról, valamint a különleges foglalkoztatási állomány ruházati-, fegyverzeti-,
kényszerítőeszköz és világítástechnikai felszereléséről szóló 71/2011. (XII. 31.) BM rendelet (a továbbiakban:
RUSZ) 27. § (3) és (4) bekezdésében, valamint
b) az örökös részére a RUSZ 27. § (5) bekezdésében
foglaltaknak figyelembevételével kell biztosítani. 14. § A belügyminiszter irányítása alá tartozó belügyi szervek közötti áthelyezés esetén, ha a természetbeni ellátás még nem
történt meg, az áthelyezett felmért méretadatait az átadásra kerülő ruházati ellátási dokumentáció részeként kell
átadni, valamint a megrendelt termékeket tovább kell küldeni a fogadó szervhez, ha az igényjogosult ruházati normája
nem változott. 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
371/2017. (IX. 14.) KE határozata szolgálaton kívüliek állományába tartozás megszüntetéséről és hivatásos állományba való visszavételről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A. § (2) bekezdés f ) és g) pontja, valamint 75. §-a és 76. §-a alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére –
Kun  Szabó  István szolgálaton kívüliek állományába tartozását 2017. szeptember 10-ei hatállyal megszüntetem és
2017. szeptember 11-ei hatállyal a hivatásos állományba vezérőrnagyi rendfokozattal visszaveszem.
Budapest, 2017. szeptember 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2016. LXXII. törvény Magyarország Kormánya és a Ghánai Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad Magyarország Kormánya és a  Ghánai Köztársaság Kormánya
között a  diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. június 13-i ülésnapján fogadta el.
Megállapodás
Magyarország Kormánya
és a
Ghánai Köztársaság Kormánya
között
a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik
vízummentességéről
Magyarország Kormánya és a Ghánai Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: „Fél” illetve „Felek”),
azzal a szándékkal, hogy elősegítsék a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraiknak a másik Fél
területére történő beutazását,
attól a szándéktól vezérelve, hogy erősítsék a két ország közötti baráti kapcsolatokat,
az alábbiakban állapodnak meg:
1. Cikk
A Megállapodás rendelkezései az alábbi útlevelek birtokosaira terjednek ki:
1. Magyarország Kormányának az  érvényes diplomata, külügyi szolgálati és szolgálati (a  továbbiakban:
szolgálati) útlevelei,
2. a Ghánai Köztársaság Kormányának az érvényes diplomata és szolgálati útlevelei.
2. Cikk
A Felek azon állampolgárai, akik az  1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkeznek, vízum nélkül
utazhatnak be a másik Fél területére, hagyhatják azt el, utazhatnak rajta át, valamint tartózkodási engedély nélkül
tartózkodhatnak ott, bármely beutazástól számított száznyolcvan (180) napon belül harminc (30) napot meg nem
haladó időtartamban.
3. Cikk
A Feleknek az  1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkező állampolgárai a  másik Fél területén történő
tartózkodásuk során nem végezhetnek munkavállalási engedélyhez kötött jövedelemszerző tevékenységet.
4. Cikk
A Feleknek az  1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkező állampolgárainak a  másik Fél területén történő
tartózkodásuk során tiszteletben kell tartaniuk az ott hatályban lévő jogszabályokat és rendelkezéseket.
5. Cikk
A Felek állampolgárainak az  1. Cikkben meghatározott útleveleinek a  másik Fél államának területére történő
beutazás időpontjától számított legalább hat (6) hónapig érvényesnek kell lenniük.
6. Cikk
A Feleknek az  1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkező állampolgárai a  nemzetközi határforgalom
számára kijelölt határátkelőhelyeken léphetnek be a  másik Fél állama területére és utazhatnak ki onnan.
A határátlépés során a Felek állampolgárai tiszteletben tartják a másik Fél nemzeti jogszabályaiban meghatározott
rendelkezéseket és eljárásokat.
7. Cikk
1. Az egyik Fél államának azon állampolgárai, akik az  1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkeznek,
és a  másik Fél államában működő diplomáciai vagy konzuli képviselet vagy az  ott működő nemzetközi
szervezethez akkreditált képviselet tagjai, valamint a velük közös háztartásban élő családtagjaik, amennyiben
az  utóbbiak is az  1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkeznek, ugyancsak vízummentesen
utazhatnak a  másik Fél területére és tartózkodhatnak ott a  2. Cikkben meghatározottat meg nem haladó
időtartamig. Amennyiben a tartózkodásuk időtartama meghaladja a 2. Cikkben írtat, akkor beutazó vízumot
kell beszerezniük a másik Fél területére történő beutazást megelőzően.
2. A Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást a fent említett állampolgáraik érkezéséről.
8. Cikk
1. Ez a Megállapodás nem érinti a Felek hatáskörrel rendelkező hatóságainak azon jogát, hogy a másik Félnek
az 1. Cikkben meghatározott útlevéllel rendelkező állampolgára belépését megtagadják, vagy a tartózkodása
tartamát lerövidítsék illetőleg megszakítsák, amennyiben az érintett állampolgár tartózkodása nemkívánatos,
vagy a  nemzetbiztonságot, a  közrendet vagy a  közegészségügyet veszélyezteti, illetőleg ha az  érintett
jogellenesen tartózkodik a területén.
2. Amennyiben a másik Fél állampolgárával szemben a  jelen cikk szerint intézkednek, az  intézkedésért felelős
Fél erről haladéktalanul, diplomáciai úton, írásban értesíti a másik Felet.
9. Cikk
1. Amennyiben az  egyik Fél állampolgárának az  1. Cikkben meghatározott útlevele a  másik Fél államának
területén elvész, azt ellopják vagy az megrongálódik illetve érvénytelenné válik, az érintett diplomáciai vagy
konzuli képviselet az  említett személynek az  állampolgársága szerinti Fél területére történő hazatérésre
jogosító úti okmányt állít ki.
2. A fent említett diplomáciai vagy konzuli képviselet diplomácia úton azonnal tájékoztatja az  ilyen esetekről
a másik Fél hatáskörrel rendelkező hatóságait.
10. Cikk
1. A Felek a  Megállapodás aláírásától számított harminc (30) napon belül diplomáciai úton megküldik
egymásnak az 1. Cikkben meghatározott útlevelek specimen adatokkal megszemélyesített mintapéldányait.
2. Amennyiben az egyik Fél új diplomata vagy szolgálati útlevelet bocsát ki, ezen útlevél specimen adatokkal
megszemélyesített mintapéldányait legalább harminc (30) nappal a  kibocsátást megelőzően diplomáciai
úton eljuttatja a másik Fél részére.
11. Cikk
A Felek kölcsönös írásbeli megegyezéssel módosíthatják a  Megállapodás rendelkezéseit. Bármilyen módosítást
a  Megállapodás elidegeníthetetlen részét képező jegyzőkönyv formájában kell elkészíteni. A  módosítás
e Megállapodás 16. Cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően lép hatályba.
12. Cikk
1. A Megállapodás nem befolyásolja a  Felek között létrejött kétoldalú megállapodásokból fakadó
kötelezettségeket.
2. A Megállapodás nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország Európai Uniós
tagságából fakadnak. 13. Cikk
A Felek a  Megállapodást az  országaikban hatályban lévő jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban
alkalmazzák.
14. Cikk
A Megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő vitáikat a Felek konzultációk útján rendezik, harmadik
állam vagy nemzetközi bírói fórum bevonása nélkül.
15. Cikk
1. Közbiztonsági, közrendi vagy közegészségügyi okból a  Felek bármelyike, részben vagy egészben,
ideiglenesen felfüggesztheti a  Megállapodás alkalmazását. A  felfüggesztésről és annak feloldásáról három
(3) napon belül diplomáciai úton értesíteni kell a másik Felet.
2. A Megállapodás alkalmazásának a  felfüggesztése nem érinti a  Feleknek az  1. Cikkben meghatározott
útlevelekkel rendelkező állampolgárai jogállását a másik Fél területén.
16. Cikk
1. A Megállapodás a  Feleknek a  hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelményeik teljesítéséről szóló
írásbeli, diplomáciai úton küldött értesítései közül az  utolsónak a  kézhezvételétől számított harmincadik
(30.) napon lép hatályba.
2. A Megállapodás hatályban marad mindaddig, amíg az egyik Fél írásban értesíti a másikat a Megállapodásnak
a 17. Cikk szerinti felmondására irányuló szándékáról.
17. Cikk
Bármelyik Fél jogosult, bármely időpontban, a  jelen Megállapodást diplomáciai úton, írásban felmondani.
A Megállapodás a felmondásról szóló értesítés kézhezvételétől számított kilencvenedik (90.) napot követően veszti
hatályát.
Készült Accrában, 2016. május 9-én két eredeti példányban, magyar és angol nyelven, mindkét szöveg egyaránt
hiteles. Értelmezésbeli különbségek esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya nevében a Ghánai Köztársaság Kormánya nevében
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 16. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően, a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke