text:
6/2012. (X. 9.) NMH utasítása az álláskeresők, a közvetítést kérő, valamint a szolgáltatást kérő ügyfelek nyilvántartásba vételéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) c) pontjában, valamint a Nemzeti Munkaügyi Hivatalról és a szakmai irányítása
alá tartozó szakigazgatási szervek feladat és hatásköréről szóló 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 6. § (1) d) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján eljárva az álláskeresőként, közvetítést kérőként valamint a szolgáltatást kérőként történő nyilvántartásba
vétellel kapcsolatosan a következő utasítást adom ki: I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás területi hatálya kiterjed a Nemzeti Munkaügyi Hivatalról és szakmai irányítása alá tartozó szakigazgatási
szervek feladat- és hatásköréről szóló 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 6. § (1) b) pontjában meghatározott szakmai
irányítás keretében a fővárosi és megyei kormányhivatal munkaügyi feladatokat ellátó szakigazgatási szerveire, a
munkaügyi központra és annak kirendeltségeire. (2) Az utasítás személyi hatálya kiterjed az állami foglalkoztatási szerv közszolgálati tisztségviselőire, ügykezelőire és
munkavállalóira. (3) Az utasítás az ügyfélre jogot, kötelezettséget közvetve sem állapít meg.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Az utasítás alkalmazásában
a) álláskereső: a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
(a továbbiakban Flt.) 58. § (5) bekezdés d) pontjában meghatározott személy.
b) közvetítést kérő: az a 30/2000. (IX. 15.) GM rendeletben meghatározott személy, aki rendelkezik a foglalkoztatásra
irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges feltételekkel, és a munkaügyi kirendeltséggel kapcsolatot tart.
c) szolgáltatást kérő: az a 30/2000. (IX. 15.) GM rendeletben meghatározott személy, aki a munkaügyi központ által,
illetve támogatásával nyújtott munkaerő-piaci szolgáltatások, a munkaközvetítés kivételével, munka-, pálya-,
álláskeresési, rehabilitációs, és pszichológiai tanácsadás igénybevétele érdekében hozzájárul adatainak e célból
történő nyilvántartásba vételéhez. II. Fejezet Rendelkezés az álláskeresők, a közvetítést kérő valamint a szolgáltatást kérő ügyfelek
nyilvántartásba vételéről 3. Alapvető rendelkezések 3. § Az álláskereső, közvetítést kérő valamint szolgáltatást kérő ügyfelek (a továbbiakban: ügyfelek) nyilvántartásba vételi
eljárása nem ellenkezhet egyetlen jogszabállyal sem. 4. § A nyilvántartásba vételi eljárás során főszabályként a megyei, fővárosi munkaügyi központok illetékességéről szóló
mindenkori miniszteri rendelet alapján meghatározott illetékes szervezeti egység járhat el.
5. § A munkaügyi kirendeltség jogosult az ügyfelek Flt. 57/A. § (2) bekezdésében meghatározott adatait nyilvántartani.
6. § (1) Az adatok nyilvántartása, az ügyek kezelése az Integrált Informatikai Rendszerben (a továbbiakban: IR) történik.
(2) Az IR tartalmazza az eljárás során használandó iratmintákat. Amennyiben az IR rendszer nem elérhető, vagy az ott
található iratminta jogszerűsége nem megfelelő, úgy a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat minden munkatársa által
hozzáférhető intranetes hálózaton elérhető iratmintákat kell alkalmazni. 7. § Az álláskeresőként való nyilvántartásba vételre vonatkozó szabályokat, a magyar állampolgárokon kívül, a
menekültként, oltalmazottként vagy menedékesként elismert, továbbá a bevándorolt vagy letelepedett jogállású,
valamint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyekre is alkalmazni kell.
8. § A nyilvántartásba vétel részletes szabályait a Nemzeti Munkaügyi Hivatal által kiadott módszertani útmutatók
tartalmazzák. 4. Az álláskeresők nyilvántartásba vételének szabályai 9. § (1) Az álláskereső ügyfelek nyilvántartásba vétele közigazgatási hatósági eljárás, ennek megfelelően a közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény szabályai irányadóak rá.
(2) Abban az esetben, ha az Flt. ettől eltérő eljárási szabályokat határoz meg, akkor az Flt. szabályait kell alkalmazni.
10. § Az álláskeresőként nyilvántartott személyek jogait és kötelezettségeit az Flt. rögzíti.
11. § (1) Az Flt. által meghatározott esetekben az álláskeresőnek az álláskeresőként történő nyilvántartásba vételét
szüneteltetni kell. (2) Az Flt. által meghatározott esetekben az álláskeresőt törölni kell az álláskeresők nyilvántartásából.
12. § A pályakezdő álláskeresőket az álláskeresők nyilvántartásán belül megkülönböztetetten kell kezelni.
13. § A Nemzeti Munkaügyi Hivatal által meghatározott tartalmú és terjedelmű „Álláskeresők kiskönyve” című
dokumentumot kell minden álláskereső részére átadni és folyamatosan vezetni.
5. A közvetítést kérő ügyfelek nyilvántartásba vételének szabályai
14. § (1) Azon személyek részére, akiknek adatai e célból nyilvántartásba vételre kerültek, a kirendeltség munkaközvetítést
végezhet, és munkaerő-piaci szolgáltatást nyújthat. (2) A közvetítést kérő személy együttműködése keretében mérlegeli a felajánlott munkahely elfogadását, tájékoztatja a
kirendeltséget a közvetítés eredményéről, és a kirendeltségen az előre meghatározott időpontban jelentkezik.
6. A szolgáltatást kérő ügyfelek nyilvántartásba vételének szabályai
15. § Azon személyek részére, akiknek adatai e célból nyilvántartásba vételre kerültek, a kirendeltség munkaerő-piaci
szolgáltatásokat nyújt. Amennyiben a szolgáltatás nyújtása befejeződött, a szolgáltatást kérőként történő
nyilvántartást le kell zárni. III. Fejezet Záró rendelkezések
7. Hatályba lépés 16. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Komáromi Róbert s. k.,
főigazgató


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
306/2019. (VII. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Galambos Emesét
2019. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. július 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
205/2011. (IX. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére a kétoldalú gazdasági kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Mustafayev Shahin azerbajdzsáni gazdaságfejlesztési miniszternek, a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkereszt a csillaggal polgári tagozata; kimagasló képzőművészeti munkásságáért, az európai művészek élvonalában számon tartott gazdag életművéért
Molnár Vera képzőművésznek, a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND tisztikeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. augusztus 26.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
89/2013. (X. 4.) VM rendelete a Pápai Hús 1913 Kft. élőállat-beszállítói által igénybe vehető csekély összegű (de minimis) támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (4)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. általános csekély összegű (de minimis) támogatás: a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a  továbbiakban:
1998/2006/EK bizottsági rendelet) szerinti támogatás;
2. kérelmező: az
a) a mezőgazdasági termelő,
b) a termelői csoportokról szóló 81/2004. (V. 4.) FVM rendelet szerint elismert termelői csoport,
c) a  mezőgazdasági termékek forgalmazási tevékenységét végző vállalkozás (a  továbbiakban:
forgalmazó),
d) akire az a)–c) alpont szerinti élőállat-beszállító az élőállat-beszállítói szerződésből eredő követelését
engedményezte, valamint
e) az engedményező a 2. § (2) bekezdése szerinti esetben,
aki vagy amely a PÁPAI HÚS 1913 Élelmiszeripari Feldolgozó Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban:
Pápai Hús 1913 Kft.) élőállat-beszállítójaként e rendelet alapján igazolt követeléssel rendelkezik;
3. mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatás: az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági
termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007.
december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet szerinti támogatás;
4. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6.  §-ában
meghatározott vállalkozás.
2. § (1) E  rendelet feltételei szerint vissza nem térítendő általános vagy mezőgazdasági csekély összegű (de minimis)
támogatást vehet igénybe az az 1. § 2. pont a)–c) alpontja szerinti kérelmező, aki vagy amely
a) e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtását megelőzően a Pápai Hús 1913 Kft.-vel érvényes élőállat
beszállítói szerződéssel rendelkezett, és
b) az  élőállat-beszállítói szerződése alapján keletkezett lejárt követelését a  csődeljárásról és a  felszámolási
eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 10. § (2) bekezdés f ) pontjában meghatározott
módon bejelentette, amely bejelentést a vagyonfelügyelő a Cstv. 12. § (2) bekezdés b) pont ba) alpontjában
meghatározott elismert vagy nem vitatott követelésként nyilvántartásba vette.
(2) Az  1.  § 2.  pont d)  alpontja szerinti engedményezés esetén a  támogatást az  engedményezett követelés erejéig
az  engedményes vagy amennyiben az  engedményes az  engedményezett követelés e  rendelet szerinti
érvényesítéséről írásos nyilatkozatával az  engedményező támogatási kérelmének benyújtását megelőzően
lemondott, az engedményező veheti igénybe.
(3) A támogatás mértéke az (1) bekezdés b) pontja szerint nyilvántartásba vett összeg, de legfeljebb
a) mezőgazdasági termelő esetében – mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatásként  –
a  mezőgazdasági termelő rendelkezésre álló szabad, egyéni mezőgazdasági csekély összegű (de minimis)
keretének megfelelő forintösszeg;
b) termelői csoport vagy forgalmazó esetében – általános csekély összegű (de minimis) támogatásként  –
a  termelői csoport vagy forgalmazó rendelkezésre álló szabad, általános csekély összegű (de minimis)
keretének megfelelő forintösszeg.
(4) A támogatást az a kérelmező igényelheti, aki vagy amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény szerinti nyilvántartásba vételi
kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi
nyilvántartásba vételét az Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben, és
b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában:
ba) nem rendelkezik adók módjára behajtandó köztartozással vagy lejárt esedékességű adótartozással,
kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
bb) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt,
bc) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
(5) A  kérelmező a  támogatási kérelmet a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) által
rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon 2013. október 15-éig nyújthatja be az MVH részére.
(6) A támogatási kérelemhez csatolni kell
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti élőállat-beszállítói szerződés másolatát,
b) a  vagyonfelügyelő igazolásának másolatát a  követelés kérelmező általi bejelentéséről és nyilvántartásba
vételéről,
c) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy ca) nem rendelkezik adók módjára behajtandó köztartozással vagy lejárt esedékességű adótartozással,
kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
cb) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt,
cc) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak,
cd) megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok feltétel követelményeinek;
d) az  általános csekély összegű (de minimis) támogatás igénylése esetén a  kérelmező nyilatkozatát
az  igénylőlap benyújtását megelőző kettő pénzügyi évben és a  folyamatban lévő pénzügyi évben igénybe
vett általános csekély összegű (de minimis) támogatás összegéről.
(7) A  2.  § (2)  bekezdése szerinti engedményezés esetében a  támogatási kérelemhez csatolni kell továbbá
az  engedményezési szerződés egy másolati példányát, valamint amennyiben az  engedményező igényli
a  támogatást, az  engedményes írásbeli nyilatkozatát arról, hogy az  engedményezett követelés e  rendelet szerinti
érvényesítéséről az engedményező támogatási kérelmének benyújtását megelőzően lemondott.
3. § A támogatás forrása a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 1. melléklet
XII.  Vidékfejlesztési Minisztérium Fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím,
8.  Folyó kiadások és jövedelemtámogatások jogcímcsoport. A  támogatásra rendelkezésre álló forrás 400 millió
forint.
4. § (1) Az  MVH a  rendelkezésre álló dokumentumok alapján – a  kérelmező rendelkezésére álló szabad csekély összegű
(de minimis) keretének figyelembevételével – megállapítja a  támogatásra való jogosultságot, a  jogos támogatási
összeget és a  hiánytalanul beérkezett kérelmek esetén legkésőbb 2013. október 31-éig döntést hoz a  támogatási
kérelemről.
(2) Hiányosan benyújtott támogatási kérelem esetén az MVH a kérelmezőt tíz napos határidő kitűzésével hiánypótlásra
szólítja fel.
(3) Ha az  összes jogos, az  egyéni szabad csekély összegű (de minimis) támogatási keretek figyelembevételével
megállapított támogatási igény meghaladja a  3.  § szerinti keretösszeget, akkor minden kérelmező esetében
a támogatás összegét arányosan csökkenteni kell.
(4) Az MVH által vezetett mezőgazdasági célú csekély összegű (de minimis) támogatások nyilvántartási rendszerében
rögzített szabad egyéni támogatási keret, vagy a kérelmező 2. § (6) bekezdés d) pontja szerinti nyilatkozata alapján,
az általános csekély összegű de minimis támogatási keret túllépése esetén az MVH a támogatás összegét a túllépés
mértékével megegyezően csökkenti.
(5) Az MVH a támogatás összegének euróra történő átváltásánál a 2013. október 1-jén érvényes, az Európai Központi
Bank által közzétett, két tizedes jegy pontossággal meghatározott forint/euró devizaárfolyamot alkalmazza.
5. § Az MVH a támogatás összegét – a forrás rendelkezésre állása esetén – a döntés meghozatalától számított tíz napon
belül folyósítja a kérelmező részére.
6. § E rendelet vonatkozásában az  1998/2006/EK bizottsági rendelet 3.  cikk 3.  pontja szerinti nyilvántartást az  MVH
vezeti.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Ez a rendelet
a) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet, valamint
b) az  EK-Szerződés 87. és 88.  cikkének a  mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de
minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
dr. Fazekas sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
1131/2015. (III. 6.) Korm. határozata az ÉMOP-2.1.1/A-14-2014-0001 azonosító számú („Nemzeti Filmtörténeti Élménypark” című) projekttel összefüggésben közbeszerzési eljárások megindításához való hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul, hogy az  ÉMOP-2.1.1/A-14-2014-0001 azonosító számú „Nemzeti Filmtörténeti Élménypark”
című projekttel összefüggésben az ellenőrzési feladatokért felelős szervezetek azon közbeszerzési dokumentumot
is jóváhagyják, amelyben a közbeszerzési eljárás megindítása 2015. február 1-jét követő időpont, illetve amelyben
a  tevékenység nem fejeződik be 2015. november 30-ig azzal, hogy a  2015. december 31-ig a  támogatást igénylő
által kifizetésre nem kerülő számlák európai uniós támogatásból történő elszámolása nem lehetséges, annak
finanszírozását a támogatást igénylő saját forrásból biztosítja.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a közbeszerzési dokumentumok benyújtását követően a jogszabályi határidők szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
441/2016. (XI. 17.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Kirinovics Zsuzsannát 2016. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. október 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
291/2013. (VI. 4.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. nagyváradi Izolda
Anikót 2013. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 27. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
25/2013. (VI. 24.) BM rendelete a Rendőrség nyomozó hatóságainak hatásköréről és illetékességéről.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604.  § (8)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek,
valamint a  miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  §
n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  § a)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A Rendőrség nyomozó hatóságai 1. § (1) Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség), mint nyomozó hatóság
központi, területi és helyi nyomozó hatóságokra tagozódik.
(2) Központi nyomozó hatóság az  Országos Rendőr-főkapitányság (a  továbbiakban: ORFK), területi nyomozó hatóság
a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: rendőr-főkapitányság), a Készenléti Rendőrség Nemzeti
Nyomozó Iroda (a  továbbiakban: KR NNI), valamint a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóság (a  továbbiakban: RRI), helyi
nyomozó hatóság a rendőrkapitányság és a vízirendészeti rendőrkapitányság.
2. A hatáskör 2. § (1) A rendőr-főkapitányság hatáskörébe az 1. mellékletben felsorolt bűncselekmények nyomozása tartozik.
 (2) A KR NNI hatáskörébe tartozik
a) a 2. mellékletben felsorolt bűncselekmények nyomozása,
b) a bűncselekmény bűnszervezetben történő elkövetésének gyanúja esetén a nyomozás, ha az annak alapjául
szolgáló bűncselekménynek – a  2006. évi CI. törvénnyel kihirdetett, az  Egyesült Nemzetek keretében,
Palermóban, 2000. december 14-én létrejött, a  nemzetközi szervezett bűnözés elleni Egyezmény 3.  cikk
(2) bekezdésében meghatározott – nemzetközi jellege van (a továbbiakban: nemzetközi jelleg).
(3) Az RRI hatáskörébe tartozik
a) a 3.  mellékletben felsorolt bűncselekmények nyomozása, ha azokat az  RRI – a  Rendőrség szervei
illetékességi területének megállapításáról szóló miniszteri rendeletben (a továbbiakban: miniszteri rendelet)
meghatározott – illetékességi területén követték el, valamint
b) az illetékességi területén elkövetett azon bűncselekmények nyomozása, amelyek nem
a rendőr-főkapitányság vagy a KR NNI hatáskörébe tartoznak.
(4) A vízirendészeti rendőrkapitányság hatáskörébe tartozik a 4. mellékletben felsorolt bűncselekmények nyomozása,
ha azokat a  vízirendészeti rendőrkapitányság – miniszteri rendeletben meghatározott – illetékességi területén
követték el.
(5) A rendőrkapitányság hatáskörébe tartozik – a (3) bekezdés b) pontjában és a (4) bekezdés b) pontjában megjelölt
bűncselekmények kivételével – a Rendőrség nyomozó hatóságainak hatáskörébe tartozó, az 1–4. mellékletben fel
nem sorolt bűncselekmények nyomozása.
3. Az illetékesség 3. § (1) A  nyomozás lefolytatására az  a  nyomozó hatóság illetékes, amelynek illetékességi területén a  bűncselekményt
– sorozat-bűncselekmények esetén a bűncselekmények többségét – elkövették.
(2) Ha az  elkövető a  bűncselekményt több nyomozó hatóság illetékességi területén követte el vagy több nyomozó
hatóság illetékességi területén követett el bűncselekményeket, vagy az  elkövetés helye nem állapítható meg,
a  nyomozás lefolytatására az  a  nyomozó hatóság illetékes, amelyik az  ügyben korábban intézkedett, intézkedés
hiányában pedig az, amelynek a  bűncselekmény saját észlelése vagy bejelentés, feljelentés alapján legkorábban
a tudomására jutott.
(3) Ha az elkövető a bűncselekményt Magyarország határain kívül követte el, a nyomozás lefolytatására az a nyomozó
hatóság illetékes, amelynek – miniszteri rendeletben meghatározott – illetékességi területén az  elkövetőt fogva
tartják, ennek hiányában pedig, amelynek – miniszteri rendeletben meghatározott – illetékességi területén
az elkövető utolsó ismert belföldi lakó- vagy tartózkodási helye van.
4. A hatáskör és az illetékesség vizsgálata 4. § (1) A nyomozó hatóság a hatáskörét és az illetékességét hivatalból vizsgálja.
 (2) Ha a nyomozó hatóság a hatáskörének vagy illetékességének a hiányát észleli, az ügyet – az eljárásban résztvevők
értesítése mellett – átteszi a  hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozó hatósághoz vagy ügyészhez.
Az  áttételt követő, a  Rendőrség nyomozó hatóságai között felmerülő hatásköri vagy illetékességi összeütközés
esetén a (3)–(5) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni.
(3) Az ORFK dönt
a) a rendőr-főkapitányság és az RRI vagy a KR NNI;
b) a rendőrkapitányság és az RRI vagy a KR NNI; továbbá
c) a vízirendészeti rendőrkapitányság és a KR NNI
közötti hatásköri összeütközés esetén az eljáró nyomozó hatóság kijelöléséről.
(4) Az ORFK dönt
a) a rendőr-főkapitányság és az RRI;
b) a rendőr-főkapitányságok;
c) a különböző rendőr-főkapitányságokhoz tartozó rendőrkapitányságok vagy vízirendészeti
rendőrkapitányságok; valamint
d) a rendőrkapitányság és az RRI
közötti illetékességi összeütközés esetén az eljáró nyomozó hatóság kijelöléséről.
(5) A rendőrfőkapitány dönt
a) a rendőr-főkapitányság és a  rendőr-főkapitányság illetékességi területén lévő rendőrkapitányságok vagy
a vízirendészeti rendőrkapitányság közötti hatásköri vagy illetékességi,
b) a rendőr-főkapitányság illetékességi területén lévő rendőrkapitányságok közötti illetékességi, továbbá
c) a rendőr-főkapitányság illetékességi területén lévő rendőrkapitányság és vízirendészeti rendőrkapitányság
közötti hatásköri
összeütközés esetén az eljáró nyomozó hatóság kijelöléséről.
5. § A hatásköri vagy illetékességi összeütközés eldöntéséhez szükséges iratokat szolgálati úton az a nyomozó hatóság
terjeszti fel, amelyik a  hatáskörét vagy az  illetékességét, illetve annak hiányát utóbb állapította meg. A  hatásköri
vagy illetékességi összeütközés elbírálásáról szóló döntés megérkezéséig a  felterjesztő nyomozó hatóság köteles
az eljárást folytatni.
5. A hatáskör és illetékesség általánostól eltérő szabályai
6. § (1) A Rendőrség valamennyi nyomozó hatósága – hatáskörére és illetékességére tekintet nélkül – köteles a késedelmet
nem tűrő, valamint a  halaszthatatlan nyomozási cselekményeket elvégezni, majd a  keletkezett iratokat
–  a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozó hatóság részére
megküldeni.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdés alapján intézkedő nyomozó hatóság vezetője úgy ítéli meg, hogy – hatásköre vagy
illetékessége hiánya ellenére – indokolt a  késedelmet nem tűrő vagy a  halaszthatatlan nyomozási cselekmény
alapjául szolgáló bűncselekmény miatti nyomozás hatáskörben tartása, úgy a  foganatosítással egyidejűleg rövid
úton előterjesztést tehet az  ORFK bűnügyi főigazgatója (a  továbbiakban: bűnügyi főigazgató) útján az  országos
rendőrfőkapitány részére a hatáskörbe utalás elrendelésére. Az országos rendőrfőkapitány a döntését szóban közli
az  előterjesztő nyomozó hatóság vezetőjével. A  szóban tett előterjesztésről – megjelölve a  halaszthatatlanság
indokát – és az ennek alapján hozott döntésről az érintett nyomozó hatóság feljegyzést készít, és azt a nyomozás
iratai között helyezi el.
(3) A  hatáskörbe utalásról szóban hozott döntést haladéktalanul írásba kell foglalni és az  előterjesztő, valamint
az eredetileg hatáskörrel vagy illetékességgel rendelkező nyomozó hatóság vezetője részére meg kell küldeni.
7. § (1) Az országos rendőrfőkapitány egyes bűncselekmények nyomozását – különösen, ha az a hatékonyabb bűnüldözés
érdekében, vagy a  bűncselekmény elkövetésének helye és körülményei miatt szükséges – az  ORFK hatáskörébe
vonhatja.
(2) A rendőrfőkapitány az illetékességi területén lévő rendőrkapitányságoktól vagy vízirendészeti rendőrkapitányságtól
a bűncselekmények nyomozását – különösen, ha az a hatékonyabb bűnüldözés érdekében, vagy a bűncselekmény
elkövetésének helye és körülményei miatt szükséges – rendőr-főkapitánysági hatáskörbe vonhatja.
8. § (1) A  rendőrfőkapitány az  1.  mellékletben felsorolt egyes bűncselekmények nyomozását a  rendőr-főkapitányság
területén működő rendőrkapitányság vagy vízirendészeti rendőrkapitányság hatáskörébe utalhatja, különösen,
ha az  a  hatékonyabb bűnüldözés érdekében, az  elvégzendő nyomozási cselekmények, vagy a  bűncselekmény
elkövetésének körülményei miatt szükséges.
(2) A  közvetlen közös felettes rendőri szerv, ennek hiányában az  ORFK a  nyomozás lefolytatását annak a  nyomozó
hatóságnak a  hatáskörébe utalhatja, amelynek eljárása a  területén végzendő nyomozási cselekmények többsége
miatt vagy a hatékonyabb bűnüldözés érdekében indokolt.
(3) A  7.  §-ban, valamint az  (1) és a  (2)  bekezdésben meghatározott döntést haladéktalanul írásba kell foglalni és
az eredetileg hatáskörrel vagy illetékességgel rendelkező nyomozó hatóság vezetője részére meg kell küldeni.
9. § (1) Az  országos rendőrfőkapitány egyedi ügyekben hivatalból, vagy a  (2)  bekezdés szerinti előterjesztés alapján
az ORFK, a KR NNI, vagy az RRI hatáskörébe utalhatja a hatáskörükbe nem tartozó bűncselekmény miatti nyomozást
különösen akkor, ha az
a) a szervezett bűnözés és a korrupció elleni hatékonyabb fellépés elősegítése érdekében, vagy
b) a bűncselekmény elkövetőjére vagy az elkövetés körülményeire tekintettel
szükséges.
(2) A  KR NNI vagy az  RRI vezetője rövid úton előterjesztést tehet a  bűnügyi főigazgató útján az  országos
rendőrfőkapitány részére, ha egyedi ügy nyomozásának hatáskörébe utalását indokoltnak tartja. Az  országos
rendőrfőkapitány a  döntését szóban közli az  előterjesztő nyomozó hatóság vezetőjével. A  szóban tett
előterjesztésről – megjelölve annak indokát – és az  ennek alapján hozott döntésről az  érintett nyomozó hatóság
feljegyzést készít, és azt a nyomozás iratai között helyezi el.
(3) A  hatáskörbe utalásról szóban hozott döntést haladéktalanul írásba kell foglalni és az  előterjesztő, valamint
az eredetileg hatáskörrel vagy illetékességgel rendelkező nyomozó hatóság vezetője részére meg kell küldeni.
10. § (1) Ha az  1.  § (2)  bekezdésben megjelölt valamely nyomozó hatóság – kivéve az  ORFK-t – az  adott bűncselekmény
nyomozására hatáskörrel rendelkező nyomozó hatóságtól a bűncselekmény nyomozását hatáskörébe utaltatja vagy
vonja, továbbá a nyomozást a 6–9. §-ban foglalt szabályok alapján kezdi meg, úgy a nyomozás az arra eredetileg
hatáskörrel rendelkező nyomozó hatóságnak nem adható vissza.
(2) Ha a  2.  § (3)  bekezdése alapján a  nyomozást az  RRI kezdi meg, és a  nyomozás alapján valamely személy
megalapozottan gyanúsítható a  bűncselekmény elkövetésével, az  RRI vezetője a  nyomozást átteheti az  általános
illetékességi szabályok alapján egyébként eljárni jogosult nyomozó hatósághoz.
6. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
12. § Hatályát veszti a  Rendőrség nyomozó hatóságainak hatásköréről és illetékességéről szóló 3/2008. (I. 16.)
IRM rendelet.
13. § (1) E  rendelet hatálybalépését követően a  Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvényben meghatározott
bűncselekmény miatt indult, a  Rendőrség nyomozó hatóságainak hatáskörébe tartozó nyomozásokban
a  Rendőrség nyomozó hatóságainak hatásköréről és illetékességéről szóló 3/2008. (I. 16.) IRM rendeletnek
a 2013. június 30-án hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) E  rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő, a  Rendőrség nyomozó hatóságainak hatáskörébe tartozó
nyomozásokban a  Rendőrség nyomozó hatóságainak hatásköréről és illetékességéről szóló 3/2008. (I. 16.)
IRM rendeletnek a nyomozás megindulása napján hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1544/2017. (VIII. 18.) Korm. határozata a Magyar Képzőművészeti Egyetem főépületében található Lotz-falképek megmentéséről, restaurálásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyar Állam tulajdonában, a Magyar Képzőművészeti Egyetem vagyonkezelésében lévő, 1062 Budapest,
Andrássy út 69. szám alatti ingatlanban található Lotz-falképek megmentésével, valamint ehhez kapcsolódóan
az épület tetőszerkezetének felújításával;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott feladat
megvalósításáról a Magyar Képzőművészeti Egyetem útján;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon
az 1. pontban meghatározott feladat megvalósításához 2018. évben 702 millió forint, 2019. évben 219 millió forint
biztosításáról a  központi költségvetés XX. Emberei Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím
javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. évi forrás tekintetében 2018. február 15.
 2019. évi forrás tekintetében a központi költségvetés tervezése során
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1065/2015. (II. 23.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a szociális biztonságról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Török Köztársaság Kormánya között a  szociális biztonságról szóló
Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1264/2012. (VII. 26.) Korm. határozata a Pécs II. Szent István tér 8–10. (hrsz: 18437, 18438, 18443) szám alatti ingatlannak a Ciszterci Rend Zirci Apátsága tulajdonába adása végrehajtásával összefüggő egyes kérdésekről.
A Kormány 1. jóváhagyja, hogy a Pécs II. Szent István tér 8–10. szám alatti ingatlannak a Ciszterci Rend Zirci Apátsága tulajdonába
adásának végrehajtásáról szóló 1209/2009. (XII. 11.) Korm. határozat (a továbbiakban: Határozat) alapján Pécs Megyei
Jogú Város Önkormányzata részére biztosított kártalanítás összegéből egymilliárd-háromszázötvenmillió forint
szabadon felhasználható, 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Határozat alapján Pécs Megyei
Jogú Város Önkormányzata részére biztosított kártalanítás összegéből a Határozatban meghatározott felhasználási cél
meghiúsulására tekintettel százötvenmillió forint visszafizettetéséről gondoskodjon. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a határozat közzétételét követő 30 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2010. (I. 26.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
 szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter elő ter jesz tésére
Domján László ezredest 2010. február 1-jei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2010. január 13. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
14/2003. (VI. 19.) IM rendelete a bírósági eljárásban az eljárási cselekmények jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítéséről.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény
(a továbbiakban: Be.) 604. §-a (2) bekezdésének k) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a Be. alapján a bírósági eljárásban,
illetőleg a nyomozási bíró eljárásában az eljárási cselekmények jegyzőkönyv helyett gyorsírással, hangfelvevő eszközzel, képet és hangot egyidejűleg felvevő berendezéssel vagy
más berendezéssel történő rögzítésére terjed ki.
2. § (1) A bíróság elrendelheti az eljárási cselekménynek
jegyzőkönyv készítése helyett gyorsírással történő feljegyzését, hangfelvevő eszközzel, képet és hangot egyidejűleg
felvevő berendezéssel, illetőleg más berendezéssel történő
rögzítését (a továbbiakban: jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítés).
(2) A bíróság elrendeli az eljárási cselekménynek jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítését az ügyész, a
terhelt, a védő vagy a sértett indítványára, feltéve, hogy az
indítványt legalább három nappal a tárgyalás előtt írásban
terjesztették elő, és a terhelt, a védő vagy a sértett ezzel
egyidejűleg a költséget is előlegezte.
(3) Ha jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítés
költségei meghaladják a terhelt, a védő vagy a sértett által
elnöki letétbe helyezett összeget, a bíróság a különbözet
előlegezésére kötelezi az indítványozót. A felmerült költség utalványozásáról külön jogszabály rendelkezik.
(4) Ha a bíróság az eljárási cselekményre a képet és
hangot egyidejűleg felvevő berendezést biztosítani nem
tudja, erről rövid úton haladéktalanul tájékoztatja az
indítványozót. Az indítvány fenntartása esetén az indítványozó biztosítja a képet és hangot egyidejűleg felvevő
berendezést és az adathordozót. A bíróság meggyőződik az
indítványozó által biztosított berendezés működőképességéről, és arról, hogy az adathordozó más adatot nem tartalmaz.
(5) A bíróság az elnöki letétbe helyezett összeg visszautalása iránt intézkedik, ha az indítványozó biztosítja a
képet és hangot egyidejűleg felvevő berendezést és az adathordozót, vagy az indítványozó a kép- és hangfelvétel
készítésére irányuló indítványt az eljárási cselekmény
foganatosítása előtt visszavonja.
(6) A hivatalból, valamint az ügyész indítványára elrendelt jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítés költségeit a bíróság előlegezi és az állam viseli.
(7) A tanácsülés anyagát jegyzőkönyv helyett más módon rögzíteni nem lehet.
3. § (1) A hangfelvételnek, a kép- és hangfelvételnek, illetőleg más berendezéssel készített felvételnek (a továbbiakban együtt: felvétel), valamint a gyorsírással készített feljegyzésnek tartalmaznia kell a Be. 250. §-ának (2) bekezdésében felsorolt adatokat, és az eljárási cselekményt a Be.
250. §-a (3) bekezdésének megfelelően kell rögzítenie.
(2) Az eljárási cselekmény megkezdésekor és befejezésekor a képet és hangot egyidejűleg felvevő berendezéssel
olyan néhány másodperces felvételt kell készíteni, amelyen
egyidejűleg látható az eljárási cselekmény színhelyén tartózkodó valamennyi eljárási résztvevő. A képet és hangot
egyidejűleg felvevő berendezést ezt követően az eljárási
cselekmény során úgy kell mozgatni és a látószögét változtatni, hogy biztosítsa a kihallgatott terhelt vagy tanú, illetőleg a tárgyaláson felszólalók közvetlen figyelemmel
kísérését. A kép- és a hangfelvételen folyamatosan fel kell
tüntetni az elkészítés pontos idejét.
(3) A kép- és hangfelvétel készítéséről, valamint a más
berendezéssel történő rögzítésről a bíróság bírósági alkalmazott segítségével gondoskodik.
(4) Ha a kihallgatott vallomását a tanács elnöke mondja
hangfelvételre, azon rögzíteni kell a kihallgatottnak azt a
nyilatkozatát, hogy vallomását helyesen vették fel.
(5) A gyorsírással készített feljegyzés az eljárási cselekmény során elhangzottak szó szerinti, illetőleg a cselekmény részletes leírással történő rögzítését jelenti.
4. § (1) A gyorsírással készített feljegyzés, illetőleg a felvétel
alapján az eljárási cselekmény időpontjától számított
nyolc napon belül jegyzőkönyvet kell készíteni. A jegyzőkönyvben fel kell tüntetni, hogy az gyorsírással készített
feljegyzés, illetőleg felvétel alapján készült.
(2) A bíróság hivatalból, valamint az ügyész, a terhelt, a
védő vagy a sértett indítványára elrendelheti a gyorsírással
készített feljegyzésről, illetőleg a felvételről szó szerinti
jegyzőkönyv készítését.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott esetekben
a leírást végző bírósági alkalmazott a gyorsírással készített
feljegyzés, illetőleg a felvétel alapján készített jegyzőkönyvet aláírásával ellátva igazolja, hogy a leírást a feljegyzésnek, illetőleg a felvételnek megfelelően készítette el, és
feltünteti a leírás időpontját is. A gyorsírással készített
feljegyzést a gyorsíró haladéktalanul írásba foglalja,
ha nem bírósági alkalmazott járt el gyorsíróként a tárgyaláson.
(4) Ha a bíróság felmentő ítélete első fokon jogerőre
emelkedik, a gyorsírással készített feljegyzés, illetőleg a
felvétel alapján készített jegyzőkönyvre a Be. 252. §-ának
(5) bekezdése az irányadó.
5. § A gyorsírással készített feljegyzés, illetőleg a felvétel
alapján készített jegyzőkönyv kiegészítésére és kijavítására
a Be. 250. §-ának (5) bekezdése és a Be. 254. §-a az irányadó.
6. § A Be. 287. §-ának (4) és (5) bekezdésében szabályozott
esetben az elnapolt tárgyalást a tárgyalás korábbi részéről
készült felvétel ismertetésével is folytatni lehet.
7. § (1) Az eljárási cselekményről készített gyorsírói feljegyzést, illetőleg felvételt az iratokhoz kell csatolni. A különösen védett tanú kihallgatásáról készült felvételt zártan
kell kezelni.
(2) Az eljárási cselekményről készített gyorsírói feljegyzést három évig kell őrizni. Az eljárási cselekményről készített felvételnek a megőrzéséről vagy a törléséről az írásba történt áttételt követően a bíróság rendelkezik az iratkezelési szabályzatra figyelemmel.
8. § (1) Az eljárási cselekményről készített felvételt a tárgyaláson kívül a büntetőeljárás résztvevői az erre rendelt
helyiségben, az ügyfélfogadási időben hallgathatják, illetőleg tekinthetik meg.
(2) A felvétel lejátszásakor biztosítani kell, hogy a felvételt illetéktelen személy ne ismerhesse meg, a tartalmát
ne változtathassa vagy semmisíthesse meg, illetőleg
ne másolhassa le. Az államtitkot, illetőleg a szolgálati
titkot tartalmazó felvétel lejátszására a Be.-nek az államtitok és a szolgálati titok megismerésére vonatkozó szabályait megfelelően alkalmazni kell.
(3) A nyomozási bíró eljárásában a különösen védett
tanú kihallgatásáról készített felvételt meghallgatni, illetőleg megtekinteni nem lehet.
9. § (1) Az eljárási cselekményről készített felvételről — átjátszás útján — az iratmegismerési joggal rendelkező eljárási résztvevők indítványára, az általuk biztosított adathordozóra a bíróság másolatot készít. Az államtitkot, illetőleg
a szolgálati titkot tartalmazó felvétel másolására és a másolat kezelésére a Be.-nek az államtitok és a szolgálati titok
megismerésére vonatkozó szabályait megfelelően alkalmazni kell.
(2) A külön jogszabály alapján tanúvédelmi programban részt vevő tanú vagy terhelt kihallgatásáról készült
hangfelvételről, illetőleg kép- és hangfelvételről másolat
csak annak adható, akinek részére a Be. 98/A. §-ának
c) pontja alapján a védelmet ellátó szerv ezt engedélyezte.
(3) A nyomozási bíró eljárásában a különösen védett
tanú kihallgatásáról készített felvételről másolat nem
adható.
10. § (1) Ez a rendelet 2003. július 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével a büntetőeljárási cselekményeknek hangfelvétellel való rögzítéséről szóló
14/1976. (XII. 7.) IM—BM együttes rendelet a hatályát
veszti.
Dr. Hankó Faragó Miklós s. k.,
igazságügyi minisztériumi politikai államtitkár


text:
1901/2015. (XII. 8.) Korm. határozata a Külgazdasági és Külügyminisztérium informatikai rendszerének hatékony, üzembiztos működésének biztosításához szükséges egyes intézkedésekről.
A Kormány egyetért azzal, hogy a  Külgazdasági és Külügyminisztérium – a  külképviseletek eszközállományának helyi
működtetésével, a rejtjelezéssel összefüggő, a nemzeti szigorúan titkos, illetőleg az EU és NATO minősített adatokkal és ezekkel
összefüggő tevékenységek, továbbá a  közigazgatási és a  magyar állampolgárok számára érdekvédelmi szolgáltatásokkal,
tevékenységekkel kapcsolatos üzemeltetési feladatok kivételével – a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. által
nyújtott központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat igénybevételre kötelezett központi költségvetési
szervként igénybe vegye, és ennek érdekében felhívja
 1. a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2016. és 2017. években gondoskodjon összesen
a) 4449 millió forint fejlesztési forrás biztosításáról a  XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport, valamint
b) 1468 millió forint informatikai fejlesztés- és üzemeltetési célú forrás biztosításáról a  Külgazdasági és
Külügyminisztérium
részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. január 1-től ütemezetten
2. a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2016.  évi költségvetés vonatkozásában 500 millió Ft tartós
előirányzat biztosításáról a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1. melléklet
a  XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 56. Kormányzati infokommunikációs
szolgáltatások jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 3. a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint a  belügyminisztert, hogy kössön megállapodást 436 millió Ft tartós
előirányzat átcsoportosításáról a Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet terhére a Belügyminisztérium fejezet
javára;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 4. a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint a  belügyminisztert, hogy a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs
Szolgáltató Zrt. által a  Külgazdasági és Külügyminisztérium részére nyújtott központosított informatikai és
elektronikus hírközlési szolgáltatások részletes körét és módját – a  polgári hírszerzési tevékenység irányításáért
felelős miniszter előzetes tájékoztatásával – megállapodásban rendezze.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1999/2017. (XII. 20.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport Betegszállítás és orvosi rendelvényű halottszállítás jogcíme 2017. előirányzatának megemeléséről.
A Kormány a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
12. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport, 5. Betegszállítás és orvosi rendelvényű halottszállítás jogcím előirányzatának 1 000 000 000 forinttal
történő megemelését az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1793/2017. (XI. 8.) Korm. határozata az Árpádok történelmi művét bemutató, az Árpád-ház Program első üteme (2016–2022) keretében Székesfehérváron megvalósuló hazai kiállítás előkészítéséről.
A Kormány
 1. egyetért a  „Királyok és szentek. Az  Árpádok kora” címmel, az  Árpád-ház Program (a továbbiakban: Program)
keretében – a  Magyar Nemzeti Múzeum szakmai felelősségi körében – Székesfehérváron, legkésőbb
2020. augusztus 20-áig megvalósuló nagyszabású hazai kiállítás (a továbbiakban: kiállítás) részletes koncepciójával,
ütemezésével és költségvetési tervével, továbbá a  kiállításnak a  székesfehérvári Szent István Király Múzeum
(az ingatlan-nyilvántartás szerint a  Székesfehérvár 266 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, természetben
a 8000 Székesfehérvár, Fő utcában található) épületében történő megvalósításával, és az épület e célból tervezett
rekonstrukciójával;
2. elrendeli
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének
a 39. Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzata kulturális fejlesztési feladatainak támogatása címmel
történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) a Szent István Király Múzeum rekonstrukciójának előkészítése érdekében 31 750 000 forint egyszeri
átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi
önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 39. Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzata kulturális
fejlesztési feladatainak támogatása cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont b)  alpontja szerint átcsoportosított összeg terhére
külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy összegben a  támogatás
felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján 31 750 000 forint
támogatást nyújtson Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzata részére a  támogatói okirat kiállítását
követően;
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  előkészítés eredményei alapján készítsen előterjesztést
a  Kormány részére az  előkészítés folytatásának kérdéséről, az  1.  pont szerinti beruházás megvalósításához,
a kivitelezéshez és az üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok, költségek, forrásigény, ütemezés bemutatásával;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. február 21.
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – az  1.  pontban
meghatározott kiállítás szakmai előkészítése és megvalósítása érdekében
a) a 2019. évben gondoskodjon legfeljebb 61 257 000 forint költségvetési forrás rendelkezésre állásáról
a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
b) a 2020. évben gondoskodjon legfeljebb 506 337 000 forint költségvetési forrás rendelkezésre állásáról
a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
6. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott kiállítás előkészítését és
megvalósítását diplomáciai eszközeivel kiemelten segítse elő, figyelemmel a  Magyar Nemzeti Múzeum külföldi
gyűjteményekből való műtárgykölcsönzéseivel összefüggő feladatokra;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2020. augusztus 20-áig folyamatosan
7. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban meghatározott kiállítás megrendezését − a  jogszabályi feltételek fennállása
esetén − az  Áht. 94.  § (1)  bekezdésében foglaltak alapján, a  nemzetgazdasági miniszter állami kiállítási garancia
kibocsátásával biztosítsa;
8. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést az  1.  pont szerinti kiállítás, továbbá
„Az ország bölcsője” kiemelt alprogramok mellett a  Program keretében megvalósuló, egyéb tudományos-szakmai
projektek részletes végrehajtási programtervéről 2018–2023. évi megvalósítási időkerettel.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. november 29.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2019. VII. törvény a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Őrhalom és Ipolyvarbó (Vrbovka) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya
között a  két ország közös államhatárán, Őrhalom és Ipolyvarbó (Vrbovka) települések közötti közúti Ipoly-híd
és a  kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS
Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán,
Őrhalom és Ipolyvarbó (Vrbovka) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények
megépítéséről
Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
összhangban a  Magyar Köztársaság és a  Szlovák Köztársaság között Párizsban, 1995. március 19-én aláírt,
a jószomszédi kapcsolatokról és a baráti együttműködésről szóló Szerződésben foglaltakkal,
valamint a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  közös államhatáron átvezető
közutak forgalmi jellegéről Pozsonyban 2012. február 27-én aláirt Megállapodással,
tekintettel az infrastrukturális kapcsolatoknak a két ország közötti gazdasági együttműködés fejlődésére gyakorolt
hatására,
az alábbiakban állapodnak meg: 1. Cikk
 (1) Az Őrhalom és Ipolyvarbó (Vrbovka) települések közötti közúti kapcsolat helyreállítása érdekében a Szerződő Felek
megállapodnak egy, az Ipoly folyó 108+450 fkm szelvényében, az V.18M – V.16/21S határjelek között elhelyezkedő
közös közúti híd (a továbbiakban: híd) és a mindkét oldali kapcsolódó létesítmények megépítéséről.
(2) A Szerződő Felek a híd megépítésének költségeit közösen, egyenlő arányban viselik.
 (3) A híd megvalósítása a tervdokumentációban foglaltaknak és a szükséges engedélyekben előírtaknak megfelelően
történik. A törvényt az Országgyűlés a 2019. március 5-i ülésnapján fogadta el.
2. Cikk
A közúti kapcsolat a nemzetközi személyforgalom, valamint a legfeljebb 3,5 t össztömegű tehergépjármű-forgalom
céljára létesül.
3. Cikk
 (1) Jelen Megállapodás végrehajtására a  Szerződő Felek mindkét államban a  közlekedésért felelős miniszter által
vezetett minisztériumot bízzák meg (a továbbiakban: Illetékes Szervek).
 (2) Az Illetékes Szervek jelölik ki a híd és a hídhoz kapcsolódó létesítmények megépítésével megbízott szervezeteket
(a továbbiakban: Felelős Szervek).
 (3) Az Illetékes Szervek diplomáciai úton tájékoztatják egymást a  Felelős Szervek nevéről, címéről és székhelyéről,
valamint az azokban bekövetkező esetleges változásokról.
 (4) A Szerződő Felek erőfeszítéseket tesznek a  híd és a  hídhoz kapcsolódó létesítmények megépítéséhez szükséges
pénzügyi támogatásnak az Európai Uniótól történő megszerzése érdekében.
4. Cikk
 (1) A Felelős Szervek gondoskodnak a  híd és a  kapcsolódó létesítmények beruházásának előkészítéséről.
Az  engedélyezési és jóváhagyási eljárások a  Szerződő Felek államaiban érvényes belső jogszabályokkal
összhangban valósulnak meg.
(2) A Felelős Szervek mindegyike beszerzi a  híd és a  kapcsolódó létesítmények megépítéséhez szükséges építési és
egyéb engedélyeket államuk arra illetékes hatóságaitól az adott állam belső jogszabályai alapján.
(3) A Felelős Szervek az  alábbi megosztásban viselik a  híd és a  hídhoz kapcsolódó létesítmények megépítésével
összefüggő költségeket:
a) A Felelős Szervek közösen, egyenlő arányban viselik a híd mint közös létesítmény megépítésével összefüggő
tervezett beruházási költségeket.
b) A hídhoz Magyarország területén kapcsolódó létesítmények tervezett beruházási költségeit
a  Magyarországon Felelős Szerv viseli. A  hídhoz a  Szlovák Köztársaság területén kapcsolódó létesítmények
tervezett beruházási költségeit a Szlovák Köztársaságban Felelős Szerv viseli.
(4) A létesítmények kivitelezőjének kiválasztásával összefüggő közbeszerzési eljárás az  alábbiak szerint kerül
lebonyolításra:
a) A híd mint közös létesítmény megépítését elvégző kivitelező kiválasztását a  Magyarországon Felelős Szerv
végzi a Magyarország területén hatályos közbeszerzési törvényben foglalt előírások szerint. A közbeszerzési
eljárásban mindkét Felelős Szerv képviselői részt vesznek.
b) A hídhoz Magyarország területén kapcsolódó létesítmények megépítését lebonyolító kivitelező kiválasztását
a  Magyarországon Felelős Szerv végzi. A  hídhoz a  Szlovák Köztársaság területén kapcsolódó létesítmények
megépítését lebonyolító kivitelező kiválasztását a Szlovák Köztársaságban Felelős Szerv végzi.
(5) A kivitelezési munkálatok mindkét Szerződő Fél államának hatályos belső jogszabályaival és műszaki előírásaival
összhangban valósulnak meg.
(6) Az államhatár vonalát vagy a határjeleket érintő valamennyi munka kivitelezéséhez az Államhatár Felmérésének és
Megjelölésének Magyar–Szlovák Közös Bizottsága előzetes jóváhagyása szükséges.
(7) Tekintettel arra, hogy a  híd és a  kapcsolódó létesítmények megépítése az  Ipoly határfolyó árterületét érinti, ezek
megvalósításához a Magyar–Szlovák Határvízi Bizottság előzetes jóváhagyása szükséges.
5. Cikk
A híd megnyitásának időpontját a Szerződő Felek diplomáciai úton egyeztetik.
6. Cikk
A híd üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról a Szerződő Felek külön megállapodásban rendelkeznek.
7. Cikk
A megvalósult híd a Szerződő Felek államainak egyenlő arányban osztatlan közös tulajdonát képezi.
8. Cikk
 (1) Amennyiben az  egyik Szerződő Fél alapos indok nélkül eláll attól, hogy megépítse a  Hidat vagy a  saját oldalán
a  kapcsolódó létesítményeket, köteles megtéríteni a  másik Szerződő Fél minden olyan kárát és költségét, amely
bizonyítottan a híd és a kapcsolódó létesítmények saját oldalán történő építésével összefüggésben merült fel.
(2) A hídban vis maior miatt keletkezett károkat a Szerződő Felek közösen, egyenlő arányban viselik.
9. Cikk
A híd és a  hídhoz kapcsolódó létesítmények építésének előkészítésével, tervezésével és kivitelezésével megbízott
személyek a  beruházás megvalósításának ideje alatt az  építési övezetben az  államhatár közelében szabadon
mozoghatnak. Amennyiben a  beruházó szervezetek részéről a  híd építésének ideje alatt harmadik országbeli
állampolgárok foglalkoztatására kerül sor, ezen személyek tartózkodásának és munkaviszonyának összhangban
kell állnia a  harmadik országbeli állampolgárok foglalkoztatására és tartózkodására vonatkozó hatályos nemzeti
jogszabályokkal.
10. Cikk
Jelen Megállapodás értelmezésével és végrehajtásával összefüggő esetleges vitákat az  Illetékes Szervek tárgyalás
útján rendezik. Amennyiben nem jön létre megállapodás, a  vitás kérdéseket a  Szerződő Felek diplomáciai úton
rendezik.
11. Cikk
 (1) Jelen Megállapodást a  Szerződő Felek államainak belső jogszabályaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk, és
az a jóváhagyást igazoló későbbi jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
 (2) Jelen Megállapodás a  Szerződő Felek közötti közös megállapodással írásban bármikor módosítható, vagy
kiegészíthető. Ezen kiegészítések, illetve módosítások az (1) bekezdés szerint lépnek hatályba.
 (3) Jelen Megállapodást a  Szerződő Felek határozatlan időre kötik. A  Megállapodást bármelyik Szerződő Fél írásban,
diplomáciai úton felmondhatja. A  felmondás kézbesítése után a  Szerződő Felek haladéktalanul tárgyalásokat
kezdenek a  jelen Megállapodás megvalósításával kapcsolatos nyitott kérdésekről, különösen a  másik Szerződő
Félnél a  Megállapodás felmondásának időpontjáig a  Megállapodás megvalósításával kapcsolatosan felmerült
költségek rendezéséről. Felmondás esetén a jelen Megállapodás a felmondásról szóló értesítésnek a másik Szerződő
Fél által történt átvétele napjától számított 6 (hat) hónap után hatályát veszti.
Készült: Pozsonyban, 2018. december 11. napján, két eredeti példányban, magyar és szlovák nyelven, amelyből
mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 11. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter, annak
ismertté válását követően, a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
48/2012. (VIII. 23.) NFM rendelete az intelligens közlekedési rendszerek fejlesztésének és üzemeltetésének általános feltételeiről, valamint más közlekedési módokhoz való kapcsolódásáról.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés b) pont 32. alpontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. §
e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E rendelet hatálya az intelligens közúti közlekedési rendszerek (a továbbiakban: ITS) bevezetésére és a közúti
közlekedés területén való alkalmazására, valamint más közlekedési módokhoz való kapcsolódására, továbbá
az ITS-rendszerek fejlesztőire, valamint az ITS-szolgáltatókra terjed ki.
(2) E rendeletet kell az 5. §-ban meghatározott kiemelt területeken a kiemelt intézkedések körében az ITS-alkalmazásokra
és ITS-szolgáltatásokra, azok kiépítésére és alkalmazására, valamint azoknak más közlekedési módokkal való
kapcsolódási pontjaira alkalmazni. (3) E rendelet hatálya nem terjed ki a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló törvény szerinti rendvédelmi szervekre, továbbá a Magyar Honvédségre és a Katonai
Nemzetbiztonsági Szolgálatra. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. előírás: az Európai Bizottság által kidolgozott, az ITS-alkalmazásokkal és ITS-szolgáltatásokkal kapcsolatos
követelményeket, eljárásokat és egyéb vonatkozó szabályokat tartalmazó, közzétett, az 5. § szerint kiemelt
területeken kötelezően alkalmazandó rendelkezés; 2. elsődleges adatkezelő: a közúti adatok gyűjtésére és az ITS-szolgáltatók részére hozzáférhetővé tételről
e jogszabály vagy az ITS-szolgáltatókkal kötött egyedi megállapodás alapján gondoskodni köteles természetes
vagy jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet;
3. forgalmi adat: korábbi időszakokban gyűjtött és valósidejű adatok a közúti forgalom jellemzőiről;
4. intelligens közlekedési rendszer (ITS): a közúti közlekedés területén az infrastruktúrát, a járműveket és
a felhasználókat is magába foglaló rendszerek, amelyekben a forgalomirányításra és a mobilitás kezelésére,
valamint ezen rendszerek más közlekedési módokhoz való kapcsolódására fejlett információs és kommunikációs
technológiákat alkalmaznak; 5. ITS-alkalmazás: az ITS-szolgáltatások teljesítéséhez szükséges üzemeltetési eszköz;
6. ITS-felhasználó: ITS-alkalmazások vagy ITS-szolgáltatások bármely felhasználója, beleértve a közúti közlekedési
infrastruktúra minden használóját és annak üzemeltetőit, továbbá az infrastruktúra igénybevételére alapozott
szolgáltatások szervezőit; 7. ITS-szolgáltatás: a felhasználók által megismerhető szervezeti és üzemeltetési keretek között ITS-alkalmazások
biztosítása a felhasználók számára a biztonság, a hatékonyság, a kényelemhez való hozzájárulás, valamint
a közlekedés és az utazás megkönnyítése érdekében; 8. ITS-szolgáltató: ITS-szolgáltatást nyújtó szervezet vagy gazdasági társaság;
9. kiemelt intézkedés: a kiemelt területeken belül kiemelt intézkedéseknek minősülnek: az Európai Unió
(a továbbiakban: EU) területére kiterjedő multimodális utazási információs szolgáltatások; az EU területére
kiterjedő valós idejű forgalmi információs szolgáltatások; a felhasználók számára térítésmentes, a közúti
biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információs szolgáltatások nyújtásához szükséges adatok
és eljárások; az EU területére kiterjedő, kölcsönösen átjárható, harmonizált e-segélyhívó szolgáltatások;
a tehergépjárművek és a haszongépjárművek számára biztonságos és védett parkolóhelyekre vonatkozó
információs szolgáltatások; és a tehergépjárművek és a haszongépjárművek számára biztonságos és védett
parkolóhelyekre vonatkozó foglalási szolgáltatások; 10. kompatibilitás: az eszközök vagy a rendszerek általános képessége más eszközökkel vagy rendszerekkel
– módosítás nélkül – való együttműködésre; 11. kölcsönös átjárhatóság (interoperabilitás): az ITS és az alapjukat képező üzleti megoldások adatcserére, valamint
információk és ismeretek megosztására való képessége; 12. közúti adat: az elsődleges adatkezelővel kötött megállapodás alapján az elsődleges adatkezelő útján továbbított,
a közúti infrastruktúra paramétereire vonatkozó számszerű, szöveges vagy grafikus anonim információ, beleértve
az állandó közúti jelzéseket; 13. multimodális utazás: több közlekedési módot kombináló, azokat egy szervezésben igénybevevő utazási forma;
14. szolgáltatás folyamatossága: zavartalan ITS-szolgáltatások biztosításának képessége az EU egészének közlekedési
hálózatán; 15. utazási adatok: a multimodális utazás megtervezését, lefoglalását és módosítását lehetővé tévő utazás előtti és
alatti információs szolgáltatás nyújtásához szükséges adatok, beleértve a közforgalmi közlekedési
menetrendeket és díjszabásokat; 16. védtelen közlekedők: a gyalogosok, a kerékpárosok, a motorkerékpárosok, valamint a fogyatékkal élő és
a mozgáskorlátozott személyek. 3. Általános rendelkezések 3. § (1) Az ITS célja, hogy innovatív szolgáltatások keretében tájékoztatást nyújtson a felhasználók számára annak érdekében,
hogy azok biztonságosabban, összehangolt módon használhassák a közlekedési hálózatokat.
(2) A Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (a továbbiakban: KKK) a Közlekedéstudományi Intézet Nonprofit Kft.
közreműködésével európai uniós források bevonásával látja el az ITS kialakításával összefüggő stratégiai és
módszertani előkészítési feladatokat, különös tekintettel a KKK 7. § (1) és (2) bekezdésében foglalt feladataira.
4. § Az ITS-alkalmazások és ITS-szolgáltatások kiválasztásának és kiépítésének a szolgáltatók és felhasználók
szükségleteinek értékelésén kell alapulnia, meg kell felelnie az előírások alapján harmonizált jogszabályoknak,
valamint: a) hozzá kell járulniuk a közúti torlódások csökkentéséhez, a káros anyag kibocsátások mérsékléséhez,
az energiahatékonyság javításához, a magasabb szintű biztonság és védelem eléréséhez, a védtelen közlekedők
számára is (hatékonyság); b) optimalizálniuk kell a költségek és az eredmények arányát a célok elérése tekintetében (költséghatékonyság);
c) szükség szerint rendelkezniük kell az elérhető szolgáltatási minőség és kiépítettség különböző szintjeiről a helyi,
regionális, nemzeti és európai szintű sajátosságok figyelembevételével (arányosság);
d) az ITS-szolgáltatások kiépítése során biztosítaniuk kell a szolgáltatások zavartalanságát az EU-ban – különösen
a transzeurópai hálózatokon – és ha lehetséges, az EU külső határain is; a szolgáltatások folyamatosságát
a közlekedési hálózatok jellemzőihez igazított szinten kell biztosítani (a szolgáltatások folyamatosságának
elősegítése); e) a hatékony ITS-szolgáltatás nyújtása érdekében biztosítani kell az ITS és az alapul szolgáló üzleti megoldások
közötti adatcserét, valamint az információk megosztását (a kölcsönös átjárhatóság kiépítése);
f) biztosítani kell, hogy az ITS-alkalmazások és ITS-szolgáltatások képesek legyenek az ugyanazon célt szolgáló már
meglévő ITS-alkalmazásokkal és ITS-szolgáltatásokkal való együttes üzemelésre az új technológiák
kifejlesztésének akadályozása nélkül (a visszamenőleges kompatibilitás elősegítése); g) biztosítani kell a védtelen közlekedők számára az ITS-alkalmazásokhoz és ITS-szolgáltatásokhoz való akadálytalan
és hátrányos megkülönböztetéstől mentes hozzáférést (az egyenlő hozzáférés elősegítése);
h) megfelelő kockázatértékelést követően, a megfelelő szintű műszaki fejlesztések és a műveleti kihasználtság
segítségével be kell mutatni az innovatív ITS szolgáltatási szintjét és elfogadható rendelkezésre állását
(a kiforrottság biztosítása); i) a globális, folyamatos, pontos és garantált idő- és helymeghatározást igénylő ITS-alkalmazások és szolgáltatások
céljára az ITS-alkalmazás gyártójának és az ITS-szolgáltatónak műholdas infrastruktúrákat vagy egyéb, azzal
egyenértékű pontosságot biztosító technológiát kell használni (jó minőségű idő- és helymeghatározás);
j) az ITS kiépítésekor figyelembe kell venni a különféle közlekedési módok közti koordinációt (az intermodalitás
megkönnyítése); k) figyelembe kell venniük a közlekedési hálózati jellemzőkben – különösen a forgalom nagyságában, a forgalmi
kapacitások kihasználtságában és az időjárástól függő viszonyokban – rejlő eredendő különbségeket (a meglévő
infrastruktúrák és hálózati jellemzők tiszteletben tartása). II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK
4. Kiemelt területek 5. § Az előírások alkalmazása tekintetében kiemelt területek:
a) a közúti, forgalmi és utazási adatok optimális felhasználása,
b) a forgalom- és teherszállítási irányítási ITS-szolgáltatások folyamatossága,
c) a közúti közlekedés biztonságával és védelmével kapcsolatos ITS-alkalmazások,
d) a járműveknek a közlekedési infrastruktúrával való összekapcsolása.
5. Adatkezelés 6. § (1) Az ITS-alkalmazások és ITS-szolgáltatások működésével összefüggésben történő adatkezelésre az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény, valamint az elektronikus hírközlésről szóló törvény
rendelkezéseit alkalmazni kell, azzal, hogy az ITS-alkalmazások és ITS-szolgáltatások működéséhez anonim adatok
előállítására kerüljön sor. (2) A közúti közlekedés folyamatossága és a közlekedésbiztonság érdekében gyűjtött közúti és forgalmi adatokat,
– különös tekintettel a közlekedési balesetek, a veszélyhelyzetek, a forgalomkorlátozások, helyére, idejére és
jellemzőire vonatkozó adatokra – az elsődleges adatkezelő a saját informatikai rendszerének megfelelő formában
köteles térítésmentesen hozzáférhetővé tenni a további ITS-szolgáltatók részére.
6. Jelentéstétel és adatszolgáltatás 7. § (1) A KKK az ITS-alkalmazást alkalmazó vagy alkalmazni tervező szervezetek, gazdasági társaságok közreműködésével
ötévente elkészíti a következő ötéves időszakra szóló nemzeti ITS-intézkedésekre vonatkozó terveket és azokat
megküldi a közlekedésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére. Az ITS-intézkedésekre vonatkozó
terveket a miniszter az Európai Bizottság részére megküldi.
(2) Az ITS bevezetésében elért haladásról a KKK az Európai Bizottság aktuális iránymutatásainak figyelembevételével
háromévente jelentést készít (a továbbiakban: ITS-jelentés) a miniszter részére, amelynek tartalmaznia kell
az ITS-szolgáltatások kiépítésében történt előrelépést bemutató jelentést, beleértve
a) helyzetjelentést az aktuális nemzeti, nemzetközi és határokon átnyúló fejlesztésekről és kutatási eredményekről;
b) áttekintő kimutatást az ITS-alkalmazások eredményességéről és bevezetésük mértékéről;
c) piaci kimutatásokat a bevezetésre alkalmas ITS-szolgáltatásokról; d) kimutatásokat a szükséges és a felhasznált pénzügyi forrásokról, ideértve az ITS üzemeltetési költségeit is;
e) az aktuális problémák és a problémás területek bemutatását;
f) rövid összefoglalót az adatvédelemmel és a felelősséggel kapcsolatos aktuális kérdésekről;
g) a megelőző évben a kiemelt területeken megvalósított intézkedések és projektek leírását és értékelését;
h) az a)–g) pontok alapján szükséges intézkedések felsorolását;
i) ajánlásokat a jövőbeni tevékenységekre vonatkozóan; j) a jelentés előterjesztésének évében és az azt követő négy évben kilátásba helyezett intézkedések és projektek
előzetes áttekintését; valamint k) egy közérthető módon nyilvánosságra hozatal céljára megfogalmazott összefoglalót.
(3) Az ITS-jelentést a miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzé kell tenni.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 7. Hatálybalépés 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. Átmeneti rendelkezések 9. § (1) A 7. § (1) bekezdésében meghatározott nemzeti ITS-intézkedésekre vonatkozó terveket a miniszter első alkalommal
2012. augusztus 27-ig küldi meg az Európai Bizottság részére.
(2) A 7. § (2) bekezdésében meghatározott ITS-jelentést a KKK első alkalommal 2015. április 1-jéig készíti el.
9. Az Európai Unió jogának való megfelelés 10. § Ez a rendelet az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint
a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló, 2010. július 13-i 2010/40/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja. Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
26/2016. (VI. 30.) BM rendelete a bizalmi felügyelet által vezetett nyilvántartások tartalmáról és a bizalmi szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos bejelentésekről.
Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 106. § b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  §
5. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: bizalmi felügyelet), és
b) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi
szolgáltatásokról, valamint az  1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. július 23-i
910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: eIDAS Rendelet) 3.  cikk 16.  pontja
szerinti szolgáltatást nyújtó Magyarországon letelepedett bizalmi szolgáltatókra (a  továbbiakban:
szolgáltató).
1. Szolgáltató és szolgáltatás bejelentése 2. § (1) A  szolgáltató az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015.  évi
CCXXII. törvény (a továbbiakban: E-ügyintézési tv.) 80. § (1) és (2) bekezdése szerinti bejelentést a bizalmi felügyelet
által a honlapján közzétett űrlapon teszi meg. A bejelentésnek a következőket kell tartalmaznia:
a) a szolgáltató nevét, lakcímét, szervezet esetén székhelyét,
b) a folytatni kívánt bizalmi szolgáltatás (a továbbiakban: szolgáltatás) megjelölését,
c) a szolgáltatás nyújtásának helyét és a szolgáltatás megkezdésének időpontját, valamint
d) ha a szolgáltató létrejötte cég- vagy egyéb közhiteles nyilvántartásban való bejegyzéshez kötött, a vonatkozó
nyilvántartás megnevezését és a szolgáltató nyilvántartási számát vagy egyéb, az adott nyilvántartás szerinti
azonosítóját.
(2) A bejelentéshez csatolni kell a következő iratokat és dokumentumokat:
a) a szolgáltatási szabályzatot,
b) a szolgáltatási rendet,
c) a szolgáltatási szerződés kapcsán a  minden ügyfélnél alkalmazni kívánt általános szerződési feltételeket
(üzletszabályzatot),
d) a fogyasztók részére elérhetővé tett szolgáltatási kivonatot,
e) minősített bizalmi szolgáltató esetén a  szolgáltató vagy alkalmazottja szakképzettségét igazoló okirat
hiteles másolatát, vagy ha az adott szakképzettség valamely állami szerv jogszabály alapján rendszeresített
nyilvántartásában is szerepel, a  szakképzettség megnevezését és az  azt igazoló okirat számát, valamint
a szolgáltató vagy alkalmazottja szakmai tapasztalatát igazoló részletes szakmai önéletrajzát,
f ) a felelősségbiztosítást, valamint a  minősített bizalmi szolgáltató esetén a  szolgáltatásokra és ezek
szolgáltatóira vonatkozó részletes követelményekről szóló jogszabályban meghatározott egyéb pénzügyi
követelmények teljesítését igazoló iratokat,
g) minősített bizalmi szolgáltató esetén az 1. melléklet, nem minősített bizalmi szolgáltató esetén a 2. melléklet
szerinti nyilatkozatot,
h) minősített bizalmi szolgáltató esetén a  minősített bizalmi szolgáltatóval szemben az  eIDAS Rendeletben
vagy a végrehajtására kiadott uniós jogi aktusban és jogszabályban meghatározott követelményeknek való
megfelelőséget igazoló, az  eIDAS Rendelet 20.  cikk (1)  bekezdése szerinti, független megfelelőségértékelő
szerv (a továbbiakban: megfelelőségértékelő szerv) által kiadott megfelelőségértékelési jelentést,
i) a bizalmi listán való közzétételhez, illetve a bizalmi lista összeállításához szükséges adatlapot, valamint
j) a bizalmi munkakörök elhatárolását alátámasztó dokumentumokat.
2. A szolgáltató változásbejelentési kötelezettsége és a szolgáltatás megszüntetésére irányuló
bejelentés
3. § (1) A  szolgáltató – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – köteles a  bizalmi felügyelet által közzétett űrlapon,
változásbejelentési eljárás keretében bejelenteni a 2. § (1) bekezdése szerinti bejelentő űrlapon szereplő adatokat
érintő változást, valamint csatolja
a) minősített bizalmi szolgáltatók esetén az  E-ügyintézési tv. 95.  § (2)  bekezdése szerinti éves helyszíni
ellenőrzést megelőzően benyújtandó megfelelőségértékelési jelentést és az  adott éves változásokról szóló
összefoglalót,
b) az adatváltozást alátámasztó azon iratokat, amelyeket a  2.  § (1)  bekezdése szerinti bejelentéskor is köteles
csatolni.
(2) A szolgáltató változásbejelentési eljárás nélkül jelenti be
a) a 2.  § (2)  bekezdés a)–d)  pontja szerinti valamely irat módosítását akkor is, ha az  egyébként
változásbejelentési kötelezettség alá eső adatot nem érint,
b) a 2.  § (2)  bekezdés f )  pontja szerinti pénzügyi követelményeket igazoló adatban vagy a  követelmények
teljesítését alátámasztó iratokban bekövetkező változást, valamint
c) a 2. § (1) bekezdés a) vagy c) pontjában foglalt adatok változását, ha a szolgáltató személye egyébként nem
változott és abban jogutódlás sem történt.
 (3) Ha az (1) bekezdés szerinti változásbejelentés vagy a (2) bekezdés szerinti bejelentés a 2. § (2) bekezdés a)–d) pontja
szerinti valamely irat módosítását is tartalmazza, a  szolgáltató a  módosított irathoz köteles annak a  változásokkal
egységes szerkezetbe foglalt változatát is csatolni.
4. § (1) A szolgáltató szolgáltatás nyújtásának megszüntetésére irányuló bejelentése tartalmazza
a) a szolgáltatás megszüntetése időpontját,
b) az E-ügyintézési tv. 88. és 89.  §-a szerinti átvevő bizalmi szolgáltató megnevezését, valamint az  ott
meghatározott követelmények teljesítéséről szóló megállapodást, és
c) a szolgáltatás nyújtását megszüntető szolgáltató megőrzési kötelezettségének eleget tevő minősített
archiválási szolgáltató megnevezését, ha a  bizalmi szolgáltató megőrzési kötelezettségének minősített
archiválási szolgáltató igénybevételével tesz eleget.
(2) A  szolgáltatás nyújtását megszüntető szolgáltató köteles a  nyilvántartások átvétele és működtetése kapcsán
felmerülő költségeket a nyilvántartást átvevő kijelölt szolgáltatónak megtéríteni.
3. A minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus bélyegzőt létrehozó eszközök
megfelelőségét tanúsító kijelölt szervezet által tanúsított eszközök bejelentése
5. § (1) Az E-ügyintézési tv. 94. § (1) bekezdés b) pontja szerinti, minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus
bélyegzőt létrehozó eszközök megfelelőségét tanúsító, az  E-ügyintézési tv. 94.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerint
bejelentett kijelölt szervezet (a  továbbiakban: kijelölt tanúsító szerv) bejelenti a  bizalmi felügyeletnek az  általa
kiállított tanúsítványba foglalt minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus bélyegzőt létrehozó
eszközt mint biztonságos minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus bélyegzőt létrehozó eszközt
(a továbbiakban: eszköz).
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentés tartalmazza
a) a tanúsítványban foglalt eszköz gyártójának megnevezését,
b) az eszköz sorozatának vagy típusának megnevezését, azonosítóját,
c) a tanúsítvány kiadásának keltét,
d) kijelölt tanúsító szerv megnevezését,
e) a tanúsítványt és az azt alátámasztó jelentést,
f ) ha a tanúsítvány vagy a jelentés nem magyar nyelvű, azok hiteles magyar nyelvű fordítását, valamint
g) a tanúsítvány érvényességének kezdetét és lejártának napját.
(3) A  kijelölt tanúsító szerv az  (1)  bekezdés szerint bejelentett tanúsítást érintő valamennyi lényeges döntésről
–  így különösen a  tanúsítás felfüggesztéséről, visszavonásáról a  tanúsítási jelentésben foglalt megállapítások
változásáról – három munkanapon belül köteles a bizalmi felügyeletet értesíteni.
(4) Ha a bizalmi felügyelet ellenőrzése során észleli, hogy a minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus
bélyegzőt létrehozó eszköz nem felel meg a biztonságos minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus
bélyegzőt létrehozó eszközzel szemben támasztott követelményeknek, erről értesíti a  kijelölt tanúsító szervet,
szükség esetén annak kijelölő hatóságát.
(5) Ha a  kijelölt tanúsító szerv bejelentésében a  bizalmi felügyeletet arról értesíti, hogy a  tanúsítványt visszavonta,
felfüggesztette vagy a  tanúsítási jelentésben foglalt megállapításokat megváltoztatta vagy a  bizalmi felügyelet
ennek megtörténtéről más módon tudomást szerez, a  bizalmi felügyelet a  biztonságos minősített elektronikus
aláírást és minősített elektronikus bélyegzőt létrehozó eszközök nyilvántartásából ezt jelzi vagy törli, és a  törlés
tényét és időpontját feltünteti.
4. A bejelentés tartalma és a bejelentő ellenőrzése, a hatósági nyilvántartás vezetése
6. § A bizalmi felügyelet a  2.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti bejelentés és a  benyújtott iratok alapján haladéktalanul
ellenőrzi, hogy a  szolgáltató megfelel-e a  szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos követelményeknek. Ha a  bizalmi
felügyelet megállapítja, hogy a  szolgáltató a  követelményeknek nem vagy nem teljes körűen felel meg,
a  szolgáltatás nyújtására való jogosultság megfelelő igazolásáig megtiltja a  szolgáltató számára a  szolgáltatás
nyújtását.
7. § Ha a  bizalmi felügyelet ellenőrzése során a  szolgáltató működésében változást tapasztal vagy az  más módon
a tudomására jut, a szolgáltatót felhívja a változással összefüggő iratok benyújtására.
8. § A bizalmi felügyelet a szolgáltatónak megtiltja a szolgáltatás nyújtását és a szolgáltatót a nyilvántartásból törli, ha
az E-ügyintézési tv. 95. §-ában meghatározott intézkedései nem vezettek eredményre, és
a) a szolgáltatás nyújtásának feltétele már nem áll fenn, vagy
b) az eIDAS Rendeletben, annak uniós végrehajtási aktusaiban, az  E-ügyintézési tv.-ben, valamint
az  E-ügyintézési tv. végrehajtására kiadott jogszabályokban foglalt követelmények teljesítése más módon
nem biztosítható.
9. § A bizalmi felügyelet olyan nyilvántartási rendszert alakít ki, amely biztosítja a  nyilvántartások 10.  § szerinti
közzétételét és folyamatos elérhetőségét a bizalmi felügyelet honlapján.
10. § A bizalmi felügyelet által vezetett nyilvántartásokban szereplő adatok közül nyilvános a 2. § (1) bekezdése szerinti
adat, valamint a  2.  § (2)  bekezdés a)–d)  pontjában meghatározott iratok, továbbá az  adattartalom érvényességi
ideje.
11. § A bizalmi felügyelet az eIDAS Rendelet 21. cikk (2) bekezdés második albekezdése szerinti esetben a bizalmi listán
haladéktalanul feltünteti a minősített bizalmi szolgáltatót és az általa nyújtott minősített bizalmi szolgáltatást.
12. § A bizalmi felügyelet a  4.  § (1)  bekezdése szerint tett bejelentés alapján vezeti a  szolgáltatóknak a  szolgáltatás
megszűnésével kapcsolatos nyilvántartását, amely a  szolgáltatását megszüntető, illetve a  nyilvántartásait átvevő
szolgáltatónak az E-ügyintézési tv.-ben meghatározott adatait tartalmazza.
13. § (1) A bizalmi felügyelet az E-ügyintézési tv. 94. § (1) bekezdés c) pontja alapján az eIDAS Rendelet 30. cikk (1) bekezdése
szerinti célból nyilvántartásba veszi a minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus bélyegzőt létrehozó
eszköz megfelelőségének tanúsítására a  megfelelőséget tanúsító szervek tevékenységéről szóló törvény és
végrehajtási rendeletei szerint arra jogosult szerveket.
(2) A tanúsító szerv az  (1) bekezdés szerinti tevékenységet jogszabályban meghatározott kijelölés alapján, a kijelölési
okirat tartalmának megfelelően jogosult végezni.
(3) A  bizalmi felügyelet ellenőrzi, hogy a  kijelölt tanúsító szerv a  kijelölési feltételeknek megfelel-e. E  célból
a  kijelölt tanúsító szerv köteles lehetővé tenni, hogy a  bizalmi felügyelet képviselői a  kijelölt tanúsító szerv
helyiségeibe, területére beléphessenek, a  kijelöléssel kapcsolatos tevékenységet érintő iratokat, jegyzőkönyveket,
tanúsítványokat megtekinthessék, és a szükséges ellenőrzéseket elvégezhessék.
(4) Ha a  bizalmi felügyelet az  ellenőrzése során észleli, hogy a  kijelölt tanúsító szerv nem felel meg a  vele szemben
támasztott követelményeknek, erről értesíti a kijelölt tanúsító szerv kijelölő hatóságát.
5. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet 2016. július 1-jén lép hatályba.
15. § Ez a rendelet a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi
szolgáltatásokról, valamint az  1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. július 23-i 910/2014/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1105/2013. (III. 7.) Korm. határozata a „Phoenix Mecano Kecskemét” KFT és a Continental AG magyarországi nagybefektetőkkel való stratégiai megállapodások megkötéséről.
A Kormány felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a) a Magyarország Kormánya és a „Phoenix Mecano Kecskemét” Termelő és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű
Társaság (6000 Kecskemét, Szent István körút 24., cégjegyzékszám: 03-09-102028), továbbá
b) a Magyarország Kormánya és a Continental AG (cím: Vahrenwalder Strasse 9, D-30165 Hannover)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodásokat a Kormány nevében aláírja.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
48/2011. (VI. 29.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a belügyminiszter
javaslatára
Papp Károlyt a Belügyminisztérium helyettes államtitkárává – 2011. július 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1786/2017. (XI. 8.) Korm. határozata a közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a  továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a  közúti és kötöttpályás közlekedési infrastrukturális fejlesztésekkel (a  továbbiakban: fejlesztések) kapcsolatos
kormányzati koordinációs feladatok ellátására dr. Homolya Róbertet e  határozat közzétételét követő naptól
kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében eljárva
a) ellátja a  nemzeti fejlesztési miniszter irányítása alá tartozó költségvetési, az  Integrált Közlekedésfejlesztési
Operatív Program, az  Európai Hálózatfejlesztési Eszköz forrásokból finanszírozott fejlesztések,
a  Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program, valamint a  Terület- és Településfejlesztési Operatív
Program közlekedési infrastruktúra fejlesztéseinek kormányzati összehangolását és koordinációját,
b) koordinálja az állami nagyberuházásokhoz kapcsolódó – a Budapest Főváros Önkormányzat (a továbbiakban:
Főváros) feladat- és hatáskörét is érintő – közlekedésfejlesztéseket,
c) részt vesz az a)–b) pont szerinti fejlesztések szakmai tartalma előkészítésének koordinálásában,
d) összehangolja az  a)–b)  pont szerinti fejlesztésekben részt vevő államigazgatási szervek, állami vállalatok
és a  Főváros a)–b)  pontban meghatározott közlekedési infrastrukturális fejlesztésekhez kapcsolódó
tevékenységét,
e) javaslatot tesz a  Kormány számára az  a)–b)  pont szerinti fejlesztések kormányzati szándéknak megfelelő
megvalósításához, befejezéséhez és lezárásához kapcsolódó jogalkotói és egyéb döntést igénylő feladatok
vonatkozásában.
3. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja. A kormánybiztos feladatainak ellátását a miniszterelnök
a Miniszterelnökséget vezető miniszter közreműködésével biztosítja.
4. A  kormánybiztos az  1.  pont szerinti feladatköre ellátásáért a  Ksztv. 31.  § (7)  bekezdése szerinti díjazásban és
juttatásokban részesül.
5. A kormánybiztost az 1. pont szerinti tevékenységének ellátásában nyolcfős titkárság segíti.
 6. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy az általános együttműködési kötelezettség
keretében a  kormánybiztos feladatának ellátásához szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák
a kormánybiztos rendelkezésére.
7. Hatályát veszti a  közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól
szóló 1345/2016. (VII. 6.) Korm. határozat.
8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2014. (IV. 10.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagjai megbízatásának meghosszabbításáról és új tag megbízásáról.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. § (4) bekezdésében foglalt
jogkörömben
a nemzetgazdasági miniszter javaslatára
Kissné Marjay Mártának, a Nemzetgazdasági Minisztérium osztályvezetőjének,
a vidékfejlesztési miniszter javaslatára
dr. Darvas Bélának, az MTA doktorának, a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ, Agrár-környezettudományi
Kutatóintézet intézetvezető-helyettesének, továbbá
az emberi erőforrások miniszterének javaslatára
dr. Kardon Béla Tibornak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma főosztályvezetőjének
az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagsági teendőinek ellátására vonatkozó megbízatását
– újabb három éves időtartamra – meghosszabbítom;
az emberi erőforrások miniszterének javaslatára
dr. Kissné dr. Horváth Ildikót, az MTA doktorát, az Emberi Erőforrások Minisztériuma főosztályvezetőjét
az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagsági teendőinek ellátásával
– 2014. március 1-jei hatállyal, hároméves időtartamra –
megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
144/2008. (V. 22.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a Tanács 2003. február 18-i, 343/2003/EK rendeletének alkalmazása érdekében történő együttműködésről szóló, 2007. november 14-én, Nagyszebenben aláírt Közigazgatási Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a
Tanács 2003. február 18-i, 343/2003/EK rendeletének alkalmazása érdekében történő együttműködésről szóló,
2007. november 14-én, Nagyszebenben aláírt Közigazgatási Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„Közigazgatási Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia
Kormánya között a Tanács 2003. február 18-i,
343/2003/EK rendeletének alkalmazása érdekében
történő együttműködésről A Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya (a továbbiakban külön-külön: Szerződő Fél, együttesen: Szerződő Felek) a Tanács 2003. február 18-i, az egy
harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló
343/2003/EK rendelete (a továbbiakban: Rendelet)
23. Cikk (1) bekezdésének hatékony végrehajtása érdekében, az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem
vizsgálatáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó
eljárási feltételek és eljárási szabályok egyszerűsítésére a
következő Közigazgatási Megállapodást (a továbbiakban:
Megállapodás) kötik:
1. Cikk (1) A Szerződő Felek a Rendeletben alkalmazott fogalmakat használják, azok ott rögzített jelentése szerint.
(2) Jelen Megállapodást a Rendelettel és a Bizottság
2003. szeptember 2-i, az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog
iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó szempontok és eljárási szabályok
megállapításáról szóló 343/2003/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló
1560/2003/EK rendeletével (a továbbiakban: Végrehajtási
Rendelet) összhangban kell alkalmazni.
2. Cikk (1) Jelen Megállapodás alkalmazása során a Szerződő
Felek illetékes hatóságai (a továbbiakban: illetékes hatóságok)
a) a Magyar Köztársaságban:
Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal (a továbbiak
ban: BÁH)
1117 Budapest, Budafoki út 60.
Tel.: +36 (1) 463 48 72
Fax: +36 (1) 463 48 75
A BÁH a jelen Megállapodással kapcsolatos feladatait a
Menekültügyi Igazgatóságon keresztül látja el.
b) Romániában:
Belügy- és Közigazgatási Reformért Felelős Minisztérium
Román Bevándorlási Hivatal (a továbbiakban: RBH)
Str. Lt. Col. Marinescu Constantin, nr. 15 A, Sector 5
050795 Bukarest
Tel.: + 40 21 410 75 01
Fax: + 40 21 410 75 02
E-mail: dublin.ori@mira.gov.ro
Az RBH a jelen Megállapodással kapcsolatos feladatait
a Menekültügyi és Integrációs Igazgatóságon keresztül
látja el.
(2) Az illetékes hatóságok kölcsönösen tájékoztatják
egymást az együttműködéshez szükséges adatokról és
azok változásairól.
3. Cikk (1) A magyar Szerződő Fél részéről a BÁH Menekültügyi Igazgatóság Dublini Koordinációs Osztálya folytatja
le a dublini eljárást.
(2) A román Szerződő Fél részéről az RBH Menekültügyi és Integrációs Igazgatóság Dublini és Eurodac Osztálya folytatja le a dublini eljárást.
4. Cikk (1) Amennyiben a megkeresés a Rendelet 9. cikkén alapul, az illetékes hatóságok az átvételre vonatkozó megkeresésekre a megkeresés kézhezvételétől számított 30 (harminc) naptári napon belül válaszolnak.
(2) Amennyiben a visszavétel iránti megkeresés az
Eurodac rendszerből származó adatokon alapul, az illetékes hatóságok legkésőbb 7 (hét) naptári napon belül adnak
választ.
5. Cikk A Rendelet 21. cikk (1)–(3) bekezdéseiben meghatározott információkra vonatkozó megkeresésre az illetékes
hatóságok a kézhezvételtől számított 30 (harminc) naptári
napon belül válaszolnak.
6. Cikk A Rendelet 17. cikk (2) bekezdésében foglalt sürgősségi
eljárást igénylő megkeresések teljesítése érdekében az
illetékes hatóságok kapcsolattartó személyt jelölnek ki,
aki a jelen Megállapodás 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott határidőt figyelembe véve jár el.
7. Cikk (1) Az illetékes hatóságok a Végrehajtási Rendelet
15. cikke szerinti ún. DubliNeten keresztül tartják egymással a kapcsolatot. A DubliNet tartósan fennálló műszaki
problémái esetén az illetékes hatóságok átmenetileg más
olyan adatátviteli berendezést is alkalmazhatnak, amely
biztosítja a kérelmek gyorsabb feldolgozását. Ebben az
esetben telefax vagy e-mail útján tartják a kapcsolatot. A
Szerződő Felek kötelesek haladéktalanul kezdeményezni
a hibák kijavítását, és ezzel egyidejűleg kötelesek írásban
értesíteni egymást a DubliNet működési hibájáról.
(2) Az illetékes hatóságok egymás közötti kommunikációjuk során – a megkeresésekre és az azokra adott válaszokra
vonatkozóan egyaránt – az angol nyelvet használják.
8. Cikk Amennyiben az illetékes hatóságok azzal az indokolással kívánják elhárítani felelősségüket, hogy a menedékjogi
kérelem megvizsgálásáért egy másik tagállam felelős, úgy
ezt csak olyan közvetlen és közvetett bizonyítékok haladéktalan bemutatásával tehetik meg, amelyek egy másik
tagállam felelősségét megalapozzák.
9. Cikk (1) Az illetékes hatóságok megállapodhatnak abban,
hogy a harmadik országbeli állampolgár átszállítására előzetes egyeztetést követően kijelölt, a megkeresett hatóság
által írásban jóváhagyott helyen és időben (munkanapon)
kerül sor.
(2) Amennyiben az az illetékes hatóság, amelynél a kérelmet benyújtották, elismeri felelősségét, a kérelmező hatósággal szoros együttműködésben haladéktalanul intézkedik az érintett személy átszállítása helyének és időpontjának megszervezéséről.
(3) Az átadást kezdeményező hatóság minden esetben
3 (három) munkanappal az átadást megelőzően értesíti az
átvételért felelős hatóságot az átadás várható helyszínéről
és időpontjáról. A harmadik országbeli állampolgár átvételét megelőzően a megkereső hatóság köteles átadni az átvételért felelős hatóságnak az érintett személy úti okmányának, vagy ennek hiányában a Végrehajtási Rendelet
7. cikk (2) bekezdése szerinti feltételekkel kiállított
laissez-passer másolatát. Amennyiben ezt a megkereső hatóság elmulasztja, a felelős hatóság megtagadhatja az átadni kívánt személy átvételét.
(4) Amennyiben a megkeresett hatóság az átvételre
vagy visszavételre vonatkozó határidőket bizonyíthatóan
elmulasztotta, és ennek eredményeképpen a megkereső
hatóság a felelősség elismerését vélelmezi, a harmadik országbeli állampolgárt a soron következő, az (1) bekezdés
szerint kijelölt időpontban – a (2)–(3) bekezdések megfelelő alkalmazásával – át kell szállítani. Amennyiben nincs
ilyen, az illetékes hatóságok által előzetesen kijelölt időpont, az érintett személyt a megkereső hatóság által írásban közölt helyen és időben (munkanapon) kell átvenni.
10. Cikk (1) A megkereső hatóság a Végrehajtási Rendelet
7. cikk (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően átszállításkor a harmadik országbeli állampolgár minden olyan
okmányát megküldi a megkeresett hatóságnak, amely valamely közigazgatási eljárás lefolytatásához szükséges.
(2) Ha egy végrehajtott átszállítás után az érintett személy úti okmánya vagy más okmánya, amely valamely
közigazgatási eljárás lefolytatásához szükséges, a másik
Szerződő Fél valamely hatóságánál lelhető fel, a megkereső hatóság – a Rendelet 21. cikke szerint – hivatalból vagy
az érintett személy írásbeli kérelmére intézkedik az ok
mánynak a megkeresett hatóság részére postai úton történő
megküldése iránt.
(3) Indokolt esetben az illetékes hatóságok az
(1)–(2) bekezdésektől eltérően is megállapíthatják a fent
említett okmányok továbbításának módját.
11. Cikk (1) Az átadásra a Szerződő Felek államának közös államhatárán kerül sor. Kivételes esetben az átadásra a Szerződő
felek államának nemzetközi repülőterein is sor kerülhet.
(2) Az átadásra az alábbi közúti határátkelőhelyeken kerülhet sor:
– Biharkeresztes/Episcopia Bihorului nemzetközi közúti határátkelőhely; – Nagylak/Nadlac nemzetközi közúti határátkelőhely;
– Kiszombor/Cenad nemzetközi közúti határátkelőhely.
(3) Az átadásra az alábbi nemzetközi repülőtereken kerülhet sor:
– a Magyar Köztársaság területén: Budapest/Ferihegy
Nemzetközi Repülőtér;
– Románia területén: Bukarest Henry Coanda Nemzetközi Repülőtér, Temesvár Nemzetközi Repülőtér, Marosvásárhely Nemzetközi Repülőtér, Kolozsvár Nemzetközi
Repülőtér.
(4) Az illetékes hatóságok – eseti jelleggel – bármely
más nemzetközi közúti határátkelőhely vagy nemzetközi
repülőtér használatában is megállapodhatnak.
12. Cikk (1) A jelen Megállapodással kapcsolatos gyakorlati kérdések tisztázására – ideértve olyan kérdéseket, amelyek a
Rendeletből, a Végrehajtási Rendeletből, a Tanács 2000.
december 11-i, a Dublini Egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló 2725/2000/EK rendeletéből, illetve a Tanács 2002. február 28-i, a Dublini Egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok
összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló
2725/2000/EK rendelet végrehajtására vonatkozó egyes
szabályok megállapításáról szóló 407/2002/EK rendeletéből fakadnak – munkacsoportot kell felállítani. A munkacsoport az illetékes hatóságok és jelen Megállapodás végrehajtásában közreműködő egyéb hatóságok által kijelölt
képviselőkből áll.
(2) A gyakorlati kérdések tisztázása során a Végrehajtási Rendelet II. mellékletében felsorolt bizonyítékokon kívül további hasonló jellegű közvetett bizonyítékok az
(1) bekezdés szerint felállított munkacsoport keretében
meghatározhatók, mely közvetett bizonyítékokat a felelősség vizsgálata során figyelembe kell venni.
13. Cikk (1) Jelen Megállapodás az azt követő 30. (harmincadik)
napon lép hatályba, amikor a Szerződő Felek kölcsönösen
értesítették egymást arról, hogy eleget tettek a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak.
(2) Jelen Megállapodás hatálybalépését követően a román Szerződő Fél – a Rendelet 23. cikk (2) bekezdésével
összhangban – tájékoztatja a Bizottságot a Megállapodás
másolatának egyidejű megküldésével.
(3) Jelen Megállapodás határozatlan időre jön létre és a
hatálybelépése után indult eljárásokra alkalmazandó. A
Megállapodást bármelyik Szerződő Fél írásban, diplomáciai úton felmondhatja. A Megállapodás a felmondásról
szóló értesítés kézhezvételét követő 3. (harmadik) hónap
első napján hatályát veszti.
(4) Jelen Megállapodást a Szerződő Felek bármikor módosíthatják. Ezt írásban, diplomáciai úton kezdeményezik;
a módosítás az (1) bekezdésben foglalt eljárásnak megfelelően lép hatályba.
(5) A Rendelet vagy a Végrehajtási Rendelet módosítása esetén jelen Megállapodást a Szerződő Felek megfelelően módosítják.
Készült Nagyszebenben, 2007. november 14. napján,
két eredeti példányban, mindkettő magyar, román és angol
nyelven, mindhárom nyelvű szöveg egyaránt hiteles. A
Megállapodás eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű
szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság Románia Kormánya
Kormánya részéről részéről
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 13. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben
haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja
meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök