text:
36/2012. (XI. 23.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján az állami-civil bank (Webbank)
megalapításával kapcsolatos feladatok ellátására 2012. november 15. napjától 2013. május 15. napjáig terjedő
időtartamra Körtvélyessy László Andrást miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatkörökre terjed ki:
a) az állami-civil bank (Webbank) megalapításával kapcsolatos feladatok szervezése, koordinálása,
b) az állami-civil bank (Webbank) megalapítása érdekében az érintett szervezetekkel történő kapcsolatfelvétel és a
kapcsolódó tárgyalások lebonyolítása, c) az állami-civil bank (Webbank) megalapításával kapcsolatos tájékoztatási tevékenység koordinálása.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a nemzetgazdasági miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1410/2011. (XII. 1.) Korm. határozata a gazdaságbiztonsági rendszer létrehozásának feladatairól.
1. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az érintett miniszterek és
a fővárosi, megyei védelmi bizottságok elnökei bevonásával készítsen előterjesztést
a) a gazdaságbiztonságról szóló törvény szabályozási koncepciójáról és
b) a gazdaságbiztonságról szóló törvényről, valamint az ahhoz kapcsolódó, a szabályozási területet érintő
jogszabályok szükség szerinti módosításáról.
Felelős: a nemzetgazdasági miniszter és a nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) pont szerinti feladatra 2012. január 15.
a b) pont szerinti feladatra 2012. április 30.
2. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszterek bevonásával a
gazdaságbiztonsági rendszer létrehozása érdekében készítse el a feladatok végrehajtásának – pénzügyi ütemezést
tartalmazó – finanszírozási rendjére vonatkozó javaslatot.
Felelős: a nemzetgazdasági miniszter
Határidő : 2012. március 31.
3. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Bank elnöke véleményének
figyelembevételével készítsen előterjesztést a gazdasági-pénzügyi ágazati biztonsági stratégiáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a Nemzeti Biztonsági Stratégia Kormány általi jóváhagyását követően.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2019. (VI. 18.) NVB közleménye az Európai Parlament tagjai 2019. választásának eredményéről.
A Nemzeti Választási Bizottság az  Európai Parlament tagjai 2019. évi választásának eredményéről – a  választási eljárásról szóló
2013. évi XXXVI. törvény 298. §-ában és a 331. §-ában kapott felhatalmazás alapján – az alábbi, országosan összesített végleges
választási eredményt teszi közzé.
A Nemzeti Választási Bizottság közleménye az Európai Parlament tagjai 2019. évi választásának
eredményéről
A Nemzeti Választási Bizottság az Európai Parlament tagjai 2019. évi választásának eredményéről – a választási eljárásról
szóló 2013. évi XXXVI. törvény 298. §-ában és a 331. §-ában kapott felhatalmazás alapján – az alábbi, országosan
összesített végleges választási eredményt teszi közzé.
1. A névjegyzék adatainak és a szavazók számának országos összesítése

Az Európai Parlament tagjai 2019. évi választásán a hazai 10 277 szavazókörben 2019. május 26-án, a 132
külképviseleti szavazóhelyen 2019. május 25-26-án adták le szavazataikat a választópolgárok. Az Európai Unió
területén kívüli lakóhellyel rendelkező és a Magyarországon élő, lakcímmel nem rendelkező magyar
választópolgárok levélben adták le szavazatukat.
a. A névjegyzéki adatok országos összesítése A névjegyzék zárásakor
a szavazóköri
névjegyzékben lévő választópolgárok száma a külképviseleti
névjegyzékben szereplő
választópolgárok száma
a levélben szavazók
névjegyzékében szereplő
választópolgárok száma a választópolgárok száma
összesen
7 872 737 20 291 115 325 8 008 353
b. Szavazó polgárok adatainak országos összesítése A szavazókörökben
szavazóként megjelentek
száma Külképviseleten szavazó
választópolgárok beérkezett érvényes
borítékjainak száma
Levélben szavazó
választópolgárok beérkezett érvényes
szavazási iratainak száma
Szavazóként megjelent
választópolgárok száma összesen 3 414 317 17 551 57 777 3 489 645
A levélben szavazók határidőben beérkezett szavazási iratainak száma 63 762, ebből az érvénytelen szavazási iratok
száma 5 985.
2. A választás eredménye a. A szavazókörökben és a külképviseleteken leadott, valamint a levélben szavazók határidőben beérkezett
érvényes szavazási irataiban lévő érvényes és érvénytelen szavazólapok száma
Urnában és beérkezett érvényes
borítékokban lévő lebélyegzett szavazólapok száma
Érvénytelen szavazólapok száma Érvényes szavazólapok száma
3 488 341 17 775 3 470 566
b. Az érvényes szavazatok száma listánként A LISTÁT ÁLLÍTÓ PÁRT NEVE SZAVAZAT
MAGYAR SZOCIALISTA PÁRT-PÁRBESZÉD MAGYARORSZÁGÉRT PÁRT 229 551 MAGYAR KÉTFARKÚ KUTYA PÁRT 90 912
JOBBIK MAGYARORSZÁGÉRT MOZGALOM 220 184 FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉG-KERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT 1 824 220
MI HAZÁNK MOZGALOM 114 156 MAGYAR MUNKÁSPÁRT 14 452
LEHET MÁS A POLITIKA 75 498 Listákra leadott érvényes szavazatok száma összesen: 3 470 566
c. A mandátumok kiosztása Az 5%-os határ: 173 528
Mandátumszerzésre jogosult listák A LISTÁT ÁLLÍTÓ PÁRT NEVE SZAVAZAT
MAGYAR SZOCIALISTA PÁRT-PÁRBESZÉD MAGYARORSZÁGÉRT PÁRT 229 551 JOBBIK MAGYARORSZÁGÉRT MOZGALOM 220 184
FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉG-KERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT 1 824 220 MOMENTUM MOZGALOM 344 512
DEMOKRATIKUS KOALÍCIÓ 557 081 d. A mandátumok kiosztása
Kiosztandó mandátumok száma: 21 Párt neve: MAGYAR
SZOCIALISTA
PÁRTPÁRBESZÉD
MAGYAROR SZÁGÉRT PÁRT JOBBIK
MAGYARORSZÁ GÉRT MOZGALOM
FIDESZMAGYAR
POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT MOMENTUM
MOZGALOM DEMOKRATIKUS
KOALÍCIÓ
Sorsolt
sorszám: 1 3 4 5 6 Szavazat: 229 551 220 184 1 824 220 344 512 557 081
Osztószám:
2 114 775,50 110 092,00 912 110,00
172 256,00 278 540,50 Osztószám:
3 76 517,00
73 394,67 608 073,33 114 837,33 185 693,67
Osztószám:
4 57 387,75 55 046,00 456 055,00
86 128,00 139 270,25 Osztószám:
5 45 910,20
44 036,80 364 844,00 68 902,40 111 416,20
Osztószám:
6 38 258,50 36 697,33 304 036,67
57 418,67 92 846,83 Osztószám:
7 32 793,00
31 454,86 260 602,86 49 216,00 79 583,00
Osztószám:
8 28 693,88 27 523,00 228 027,50
43 064,00 69 635,13 Osztószám:
9 25 505,67
24 464,89 202 691,11 38 279,11 61 897,89
Osztószám:
10 22 955,10 22 018,40 182 422,00
34 451,20 55 708,10 Osztószám:
11 20 868,27
20 016,73 165 838,18 31 319,27 50 643,73
Osztószám:
12 19 129,25 18 348,67 152 018,33
28 709,33 46 423,42 Osztószám:
13 17 657,77
16 937,23 140 324,62 26 500,92 42 852,38
Osztószám:
14 16 396,50 15 727,43 130 301,43
24 608,00 39 791,50 Osztószám:
15 15 303,40
14 678,93 121 614,67 22 967,47 37 138,73
Osztószám:
16 14 346,94 13 761,50 114 013,75
21 532,00 34 817,56 Osztószám:
17 13 503,00
12 952,00 107 307,06 20 265,41 32 769,47
Osztószám:
18 12 752,83 12 232,44 101 345,56
19 139,56 30 948,94 Osztószám:
19 12 081,63
11 588,63 96 011,58 18 132,21 29 320,05
Osztószám:
20 11 477,55 11 009,20 91 211,00
17 225,60 27 854,05 Osztószám:
21 10 931,00
10 484,95 86 867,62 16 405,33 26 527,67
A megszerzett
mandátumok száma: 1 1 13 2 4
3. A mandátumot szerzett listák és jelöltek MANDÁTUMOT SZERZETT LISTÁK MANDÁTUMOT SZERZETT JELÖLTEK
MAGYAR SZOCIALISTA PÁRT-PÁRBESZÉD
MAGYARORSZÁGÉRT PÁRT Dr. Tóth Bertalan
JOBBIK MAGYARORSZÁGÉRT MOZGALOM Gyöngyösi Márton
FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT Dr. Trócsányi László
Dr. Szájer József Járóka Livia Deutsch Tamás Gyürk András
Gál Kinga Hölvényi György Győri Enikő Kósa Ádám
Bocskor Andrea Deli Andor Hidvéghi Balázs Tóth Edina
Rónai Sándor Ara-Kovács Attila 4. Az Európai Parlament megválasztott tagjainak névsora
KÉPVISELŐ NEVE A LISTÁT ÁLLÍTÓ PÁRT NEVE Ara-Kovács Attila DEMOKRATIKUS KOALÍCIÓ
Bocskor Andrea
FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT Dr. Cseh Katalin MOMENTUM MOZGALOM
Deli Andor
FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT Deutsch Tamás
FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT
Gyöngyösi Márton JOBBIK MAGYARORSZÁGÉRT MOZGALOM Gyürk András
FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT
Győri Enikő
FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT Gál Kinga
FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT
Hidvéghi Balázs
FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT Hölvényi György
FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT
Járóka Livia
FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT Kósa Ádám
FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT
Dr. Molnár Csaba DEMOKRATIKUS KOALÍCIÓ Rónai Sándor DEMOKRATIKUS KOALÍCIÓ
Dr. Szájer József FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT Dr. Trócsányi László FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT
Dr. Tóth Bertalan MAGYAR SZOCIALISTA PÁRT-PÁRBESZÉD MAGYARORSZÁGÉRT
PÁRT
Tóth Edina FIDESZ-MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉGKERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT Készült 2019. június 17-én a Nemzeti Választási Bizottság hivatali helyiségében.
Nemzeti Választási Bizottság Dr. Rádi Péter s. k.,


text:
1120/2018. (III. 19.) Korm. határozata az egyes állami fenntartású felsőoktatási intézmények támogatási kérelmeinek a Vidékfejlesztési Program keretében meghirdetett agrár-innovációt és génmegőrzést támogató felhívásra történő benyújtásához való hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46. § (1b) bekezdése alapján hozzájárul
1. a VP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.1-8.5.1-8.5.2-8.6.1-17 azonosító számú, az  „Innovációs operatív
csoportok létrehozása és az  innovatív projekt megvalósításához szükséges beruházás támogatása” című,
gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra
a) – az  Eszterházy Károly Egyetem konzorciumi tagsága mellett előterjeszteni tervezett –
a „Fenntartható búza előállítási és termesztési eljárások kidolgozása az üvegházhatású gázok (ÜHG)
kibocsátásának minimalizálására tekintettel” című,
b) – a Pannon Egyetem konzorciumi tagsága mellett előterjeszteni tervezett –
ba) a „MuraKukac – Alternatív állati fehérje előállítás módszerének kidolgozása” című és
bb) az „A talajok víztartó képességének növelésével az aszály ellen – a precíziós gazdálkodók
stratégiája a klímaváltozás hatásainak kivédésére” című,
c) – a  Szegedi Tudományegyetem konzorciumi tagsága mellett előterjeszteni tervezett –
az „A sorokra vetülő talajnyomás hatása a kukorica és napraforgó átlaghozamára, valamint technikai-,
technológiai fejlesztések a jövedelmezőség növelése érdekében kapás kultúrákban” című,
d) – a  Soproni Egyetem konzorciumi tagsága mellett előterjeszteni tervezett – a  „Mezőgazdasági
melléktermék alapú természetes levéltrágya-féleségek üzemi körülmények közötti vizsgálata” című,
valamint
2. a VP4-10.2.1.2-17 azonosító számú, a „Védett őshonos és veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták genetikai
állományának ex situ vagy in vitro megőrzése, továbbá a  genetikai beszűkülést megelőző tanácsadói
tevékenységek támogatása” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra
– a  Kaposvári Egyetem által előterjeszteni tervezett – az „Ex situ méntartás és méncsikó nevelés a  magyar
hidegvérű ló és a magyar parlagi szamár fajtában a Kaposvári Egyetemen” című
támogatási kérelemnek a benyújtásához. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
75/2017. (III. 14.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Kenéz Andreát 2017. április 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. március 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
33/2009. (HK 13.) HM HVKFH intézkedése Egységes NATO Előírások alkalmazásba vételének elrendeléséről.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva
elrendelem a következő dokumentumok alkalmazásba
vételét:
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
Hadműveleti Központ
– Alkalmazásba vétel időpontja: 2009. szeptember 1.
– Végrehajtás módja: AATCP-1 ( C ) dokumentum ki
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
Hadműveleti Központ – Alkalmazásba vétel időpontja: 2009. szeptember 1.
– Végrehajtás módja: AFPP-1 dokumentum kiadása
eredeti angol nyelven. III. A 8/2004. (HK 6.) HVKFH intézkedés egységes
NATO előírások hatályba léptetéséről, „IV. STANAG
3466 TN (EDITION 2) – RESPONSIBILITIES OF
AIR TRANSPORT UNITS AND USER UNITS IN
THE LOADING AND UNLOADING OF TRANSPORT AIRCRAFT IN TACTICAL AIR TRANSPORT OPERATIONS”-t az alábbiak szerint módosítom:
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
Hadműveleti Központ
– Alkalmazásba vétel időpontja: 2009. szeptember 1.
– Végrehajtás módja: STANAG 3466 TN (EDITION 2)
kiadása eredeti angol nyelven. A témafelelős adja ki a végrehajtásul szolgáló dokumentumokat. Ezzel együtt végezze el a szükséges módosításokat is, a bevezetett NATO előírásoknak nem megfelelő
korábbi szabályozásokat helyezze hatályon kívül, illetve
kezdeményezze hatályon kívül helyezésüket.
Egyidejűleg, a HKF/121-5/2009/htf. nyilvántartási számon kiadott, A NATO MŰVELETI JELLEGŰ STANAG-ek TÉMAFELELŐS- ÉS TÉMAKEZELŐ JEGYZÉKE-t módosítom, a STANAG 3466 TN és a STANAG
3759 ASP számú egységesítési egyezmények témakezelőjének az MH Összhaderőnemi Parancsnokság, Hadműveleti Központot jelölöm ki.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
73/2010. (VII. 16.) HM utasítása a Magyar Honvédség zenekarainak hangszernormájáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdésének n) pontja alapján a Magyar
Honvédség zenekarainak hangszerellátása és azok fenntartása érdekében a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai zenekaraira (továbbiakban: zenekarok),
valamint az MH-zenekarok logisztikai ellátásáért felelős szerveire terjed ki.
2. § Az utasítás célja, hogy a zenekarok humán anyagi biztosítás részét képező hangszer, fogyó- és karbantartóanyag
ellátása korszerű normarendszer alapján kerüljön tervezésre és végrehajtásra, a normákban szereplő eszközök és
anyagok, valamint a költségvetési normatívák biztosítsák az egyes zenekarok feladatrendszeréhez szükséges
működési feltételeket. 3. § Ezen célok megvalósulása érdekében az 1. mellékletben szereplő norma- és normatívatáblázatot adom ki.
4. § Ezen utasítás alkalmazásában 1. fogyasztói logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezet: az MH Összhaderőnemi Parancsnokság;
2. fogyóanyag: dobbőr, dobverő, nád, húr, karmesteri pálca, hord szíj és hord heveder;
3. javítóanyagok és -készletek: javításhoz szükséges anyagok és készletek;
4. karbantartó anyag: törlőkendő, ápolókefék, ápolási anyagok, így különösen zsír, olaj, lakktisztító, impregnáló,
hangszerfaggyú; 5. kis értékű tárgyi eszközök: az 8. pontban megjelölt kivételek, valamint a külön beszerzésre tervezhető
hangszertokok, hangszerállványok, kottaállványok, kottacsipeszek, sordinok, fúvókák; 6. központi javítóműhely: az MH Logisztikai Ellátó Központ 3. számú raktárbázis humánanyagraktára;
7. központi logisztikai ellátó szervezet: az MH Logisztikai Ellátó Központ;
8. tárgyi eszközök: az 1. mellékletben szereplő valamennyi eszköz, a 40., 45., 47., 52–53., 55–66., 68., 71–72.,
74–76. számú sorokban szereplők kivételével; 9. termelői logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezet: a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség.
5. § (1) Az 1. mellékletben szereplő valamennyi fúvós hangszer kihordási ideje 7 év. A fúvós hangszerek a kihordási
időtartamon túl további 3 évig alkalmazhatóak kivonulási feladatok végrehajtására.
(2) Az 1. mellékletben szereplő fúvós hangszerek 10 éven túli használatára akkor kerülhet sor, ha pótlásukra a költségvetés
helyzete miatt nem nyílik mód és azokat a központi javítóműhely bevizsgálja, és használatra alkalmasnak találja.
(3) Az (1) bekezdés szerinti időtartamok megváltoztatására irányuló javaslat felterjesztésére kizárólag az MH főkarmestere
jogosult. 2. A költségvetés tervezése, a beszerzések végrehajtása
6. § (1) A tárgyi eszközök költségvetésének tervezése és a beszerzési eljárások kezdeményezése, valamint lefolytatása a
termelői logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezet kizárólagos feladata.
(2) A kis értékű tárgyi eszközök költségvetésének tervezése és a beszerzési eljárások kezdeményezése, valamint
lefolytatása a fogyasztói logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezet feladata.
(3) A fogyó- és karbantartóanyagok költségvetésének tervezése és a beszerzési eljárások kezdeményezése, valamint
lefolytatása zenekaronként, a zenekar állományilletékes parancsnokának feladata. Ezen anyagokra éves szinten
legalább az 1. mellékletben szereplő normatívát kell biztosítani.
(4) Az (1)–(2) bekezdés esetén a szakmai követelményt az MH főkarmestere, a (3) bekezdés esetén az adott zenekar
karmestere állapítja meg. (5) Az utasításban szereplő javítóanyagok költségvetésének tervezése és a beszerzési eljárások kezdeményezése,
valamint lefolytatása a központi logisztikai ellátó szervezet feladata. A központi logisztikai ellátó szervezet e feladatot
a központi javítóműhely szakmai javaslata alapján hajtja végre.
7. § Ezen utasítás szerinti tárgyi eszközök költségvetésének tervezése és a beszerzést követő kifizetése kizárólag
1-es számlaosztályú, egyéb anyag és készlet esetében 5-ös számlaosztályú költségvetési főkönyvi számlaszámon
hajtható végre. 8. § (1) A fafúvós hangszerek beszerzésénél figyelembe kell venni, hogy a fa anyagú hangszerek, koncerthangszerek aránya
azonos legyen a kompozit anyagú hangszerek, kivonulásra használt váltóhangszerek arányával.
(2) Az egyforma arányok elérését követően a fa anyagú fafúvós hangszerek 7 éven túl nem használhatóak.
(3) A kompozit anyagú fa fúvós hangszerek kihordási ideje az arányok elérésével egy időben, valamint az ezt követően
beszerzett hangszerek esetében 14 év. 9. § A hangszerek racionálisabb és költséghatékonyabb üzemben tartása, kiszolgálása és javítása érdekében
hangszerfajtánként törekedni kell az azonos típusú és rendszerű hangszerek beszerzésére, ennek érvényre juttatása az
MH főkarmestere feladata. 10. § (1) A zenekarok működéséhez szükséges kották és partitúrák költségvetésének tervezése és a beszerzési eljárások
kezdeményezése, valamint lefolytatása a fogyasztói logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezet feladata.
A fogyasztói logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezet e feladatot az MH főkarmestere szakmai javaslata
alapján hajtja végre. (2) Az (1) bekezdésben szereplő anyagok beszerzését az éves könyvbeszerzéssel együtt kell végrehajtani.
11. § Az 1. mellékletben nem szereplő: a) tárgyi eszközök indokolt esetben – az MH főkarmestere javaslata figyelembevételével – beszerezhetőek a
termelői logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezet által; b) kisértékű tárgyi eszközök – az MH főkarmestere javaslata alapján – beszerezhetőek a fogyasztói logisztikai
feladatok végrehajtásáért felelős szervezet parancsnokának engedélye alapján. 3. Az ellátás
12. § (1) A hangszerek, valamint a 4. § 4. pontjában felsorolt egyéb kis értékű tárgyi eszközök központi raktárba történő
leadására, központi raktárból történő kiadására, vagy zenekarok közötti térítésmentes átadásra kizárólag az MH
főkarmestere hozzájárulásával kerülhet sor. Ennek érdekében a katonai szervezetek ilyen irányú igényeiket a
fogyasztói logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezet részére az MH főkarmestere útján megküldik.
(2) Az utasítás hatálya alá tartozó szervezetek az (1) bekezdésben felsorolt eszközöket csak központi raktáron keresztül
mozgathatják, az egymásnak közvetlenül átadás tilos. 4. A javítás
13. § (1) A zenekarok az utasításban szereplő eszközöket javítás céljából kizárólag a központi javítóműhely részére szállíthatják
be. Ezen javításra a zenekar karmestere közvetlenül javaslatot tehet a központi logisztikai ellátó szervezet irányába,
a meghibásodás oka és a kért javítás pontos meghatározásával.
(2) A központi javítóműhely – kizárólag kapacitás vagy technológiai háttér hiánya esetén – a hangszerek javítására polgári
javítókapacitást is felhasználhat. (3) A javításba adott hangszeren a hiba kijavításán kívül, annak karbantartását, így különösen a polírozást, az olajozást, a
vízkőtlenítést, a beállítást is el kell végezni. (4) A javításba adott hangszer megjavítását követően a központi logisztikai ellátó szervezet azonnal értesíti a zenekar
karmesterét. Az elvégzett javítást a zenekar és a központi javítóműhely javítási könyvében, valamint a hangszer
törzslapján részletesen dokumentálni kell. (5) Ha a javításba adott eszköz állapota megegyezik a selejtezés alapelveiben meghatározott kritériumokkal, akkor a
központi logisztikai ellátó szervezet adjon ki műszaki szakvéleményt és kezdeményezze az eszköz selejtezését.
(6) Az eszközök javításba adását a zenekar által megbízott bármely személy végrehajthatja, de az elkészült hangszer
átvételére kizárólag a használója jogosult. 5. Adatszolgáltatás és a normatáblázat vezetése, karbantartása
14. § (1) A zenekarok az 1. mellékletben szereplő meglévő eszközeikről és anyagaikról első alkalommal az utasítás közzétételét
követő hónap utolsó napjáig – ezt követően minden év március 15-éig az előző évi leltár adatainak alapján – jelentést
terjesztenek fel az MH főkarmestere útján, a termelői logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezet részére.
(2) A jelentést nyomtatott és elektronikus formában is meg kell küldeni.
(3) A szöveges jelentésnek tartalmazni kell a) azon eszközök vagy anyagok felsorolását, amelyek az 1. mellékletben nem szerepelnek, annak megjelölésével,
hogy a zenekar az adott eszközt, vagy anyagot a jövőben is rendszerben kívánja-e tartani,
b) a hangszernorma feletti eszközök és anyagok részletes felsorolását annak megjelölésével, hogy azok közül
melyeket nem kíván a zenekar megtartani, c) azon kis értékű tárgyi eszközökre vonatkozó igényeket, amelyek az 1. mellékletben nem szerepelnek,
d) a hangszernorma karbantartása, fejlesztése érdekében szükséges javaslatokat.
(4) A 10 évnél idősebb hangszerek életkorát hangszerfajta, márka, típus és gyári szám szerinti részletességgel kell
megadni. 15. § A termelői logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezet a beérkezett jelentések feldolgozását követően
összesíti a szükségleteket, és arról tájékoztatja a katonazenekarok szakmai felügyeletét ellátó HM Személyzeti
Főosztályt és a fogyasztói logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezet útján a központi logisztikai ellátó
szervezetet. 16. § A költségvetés tervezése az összesített jelentés adatai, valamint az MH főkarmestere szakmai javaslata alapján kerül
végrehajtásra. 17. § (1) A norma feletti készletek és anyagok más zenekarokhoz – melyek a normához képest hiányzó készletekkel
rendelkeznek – történő átcsoportosítására a 14. §-ban meghatározott jelentési határidőt követő 30. napig az MH
főkarmestere javaslatot tesz a termelői logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezetnek.
(2) A javaslat feldolgozását követően a termelői logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezet javaslatot tesz a
fogyasztói logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezet útján a központi logisztikai ellátó szervezetnek az
eszközök központi javítóműhelybe történő bevonására, átvizsgálására és a szükséges átcsoportosítások
végrehajtására. (3) Az átvizsgálás végrehajtására a 13. § rendelkezései az irányadók.
18. § A szervezetek az utasításhatályba lépését követő hónap utolsó napjáig a 4. § figyelembevételével pontosítják a
nyilvántartásukat és erről részletes jelentést terjesztenek fel a fogyasztói logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős
szervezet útján, a termelői logisztikai szervezetek végrehajtásáért felelős szervezet részére.
19. § A normák folyamatos karbantartása, korszerűsítése és felülvizsgálata, valamint az utasítás hatálya alá tartozó
szervezeteknek az 1. mellékletben szereplő eszközökkel történő ellátásának szervezése – az MH főkarmestere
közvetlen szakmai iránymutatása alapján – a termelői logisztikai feladatok végrehajtásáért felelős szervezet feladata.
6. Záró rendelkezések 20. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Magyar Honvédség katonazenekarainak működéséről szóló 89/2007. (HK 16.) HM utasítás 3. §
c) pontja és a 4. § (3) bekezdés i) pontja.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2011. CX. törvény a köztársasági elnök jogállásáról és javadalmazásáról.
Az Országgyűlés az Alaptörvény végrehajtására, az Alaptörvény 12. cikk (5) bekezdése alapján a következő törvényt alkotja:
1. A köztársasági elnök székhelye 1. § (1) A köztársasági elnök székhelye Budapest.
(2) A köztársasági elnök és a Köztársasági Elnöki Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) elhelyezésére a budavári Sándor-palota
szolgál. 2. A köztársasági elnök jogállása 2. § (1) A köztársasági elnök az Országgyűléshez intézett írásbeli nyilatkozatával lemondhat megbízatásáról. A lemondás
érvényességéhez az Országgyűlés elfogadó nyilatkozata szükséges. Az Országgyűlés tizenöt napon belül kérheti
a köztársasági elnököt, hogy elhatározását újból fontolja meg. Ha a köztársasági elnök az elhatározását írásbeli
nyilatkozatával fenntartja, az Országgyűlés a lemondás tudomásulvételét nem tagadhatja meg.
(2) A köztársasági elnök megbízatása a lemondó nyilatkozatban megjelölt, a tizenötödik napnál nem korábbi időpontban,
ennek hiányában az Országgyűlés elfogadó nyilatkozata meghozatalának napján, elfogadó nyilatkozat hiányában az
annak meghozatalára nyitva álló határidő eredménytelen elteltével szűnik meg. Ha az Országgyűlés a köztársasági
elnököt a lemondás megfontolására kéri, a köztársasági elnök megbízatása az elhatározását fenntartó nyilatkozatban
megjelölt időpontban, ennek hiányában a fenntartó nyilatkozat benyújtásával szűnik meg.
3. § A köztársasági elnök feladatkörei ellátását kilencven napon túl lehetetlenné tevő állapotának, illetve
a megválasztásához szükséges feltételek hiányának megállapítását bármely országgyűlési képviselő indítványozhatja.
4. § (1) A megválasztott köztársasági elnök a hivatalba lépése napjáig köteles megszüntetni a vele szemben az Alaptörvény
szerint fennálló összeférhetetlenségi okot. Ha a köztársasági elnökkel szemben a tisztsége gyakorlása során merül fel
összeférhetetlenségi ok, haladéktalanul köteles azt megszüntetni.
(2) Ha a köztársasági elnök a vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot nem szüntette meg, bármely országgyűlési
képviselő indítványozhatja az összeférhetetlenség kimondását.
(3) Ha a köztársasági elnök az összeférhetetlenség kimondására irányuló eljárás ideje alatt az összeférhetetlenséget
megszünteti, az összeférhetetlenség kimondását mellőzni kell.
5. § A 3. § és a 4. § szerinti indítványról való szavazásra legkorábban az indítvány benyújtásától számított nyolcadik napon,
legkésőbb az indítvány benyújtásától számított tizenötödik napon kerülhet sor. A szavazás titkos.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. július 11-i ülésnapján fogadta el.
6. § (1) A köztársasági elnök a megbízatása keletkezését követő harminc napon belül, majd azt követően minden évben
január 31-ig, valamint a megbízatásának megszűnését követő harminc napon belül az országgyűlési
képviselők vagyonnyilatkozatával azonos tartalmú vagyonnyilatkozatot tesz. (2) A köztársasági elnök a vagyonnyilatkozatához csatolni köteles a vele közös háztartásban élő házas- vagy élettársának,
gyermekeinek (a továbbiakban együtt: családtag) a köztársasági elnök vagyonnyilatkozatával azonos
tartalmú vagyonnyilatkozatát. (3) A vagyonnyilatkozat-tétel elmulasztása esetén – a vagyonnyilatkozat benyújtásáig – a köztársasági elnök tisztségét
nem gyakorolhatja, javadalmazásban nem részesül. A vagyonnyilatkozat-tétel elmulasztásának – egyben
a köztársasági elnök átmeneti akadályoztatásának – tényét az Országgyűlés állapítja meg.
(4) A családtag vagyonnyilatkozata kivételével a vagyonnyilatkozat nyilvános, oldalhű másolatát – a családtag személyes
adatai kivételével – a Hivatal gazdasági ügyekért felelős vezetője a Hivatal honlapján haladéktalanul közzéteszi.
A vagyonnyilatkozat a Hivatal honlapjáról a köztársasági elnök megbízatásának megszűnését követő egy év elteltével
távolítható el. (5) A vagyonnyilatkozatot a Hivatal gazdasági ügyekért felelős vezetője kezeli.
(6) A családtag vagyonnyilatkozatába csak az Országgyűlés alkotmányügyi kérdésekkel foglalkozó állandó bizottságának
(a továbbiakban: alkotmányügyi bizottság) tagjai tekinthetnek be a köztársasági elnök vagyonnyilatkozatával
kapcsolatos eljárás során. (7) A köztársasági elnök vagyonnyilatkozatával kapcsolatos eljárást az alkotmányügyi bizottság elnökénél bárki
kezdeményezheti a vagyonnyilatkozat konkrét tartalmára vonatkozó olyan tényállítással, amely konkrétan megjelöli a
vagyonnyilatkozat kifogásolt részét és tartalmát. Ha a kezdeményezés nem felel meg az e bekezdésben foglalt
követelményeknek, nyilvánvalóan alaptalan, vagy az ismételten benyújtott kezdeményezés új tényállítást vagy adatot
nem tartalmaz, az alkotmányügyi bizottság elnöke az eljárás lefolytatása nélkül elutasítja a kezdeményezést.
A vagyonnyilatkozatban foglaltak valóságtartalmát az alkotmányügyi bizottság ellenőrzi.
(8) A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás során az alkotmányügyi bizottság felhívására a köztársasági elnök köteles a
saját, illetve családtagja vagyonnyilatkozatában feltüntetett vagyoni, jövedelmi és érdekeltségi viszonyokat igazoló
adatokat haladéktalanul, írásban bejelenteni. Az adatokba csak az alkotmányügyi bizottság tagjai tekinthetnek be.
A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás eredményéről az alkotmányügyi bizottság elnöke tájékoztatja az
Országgyűlés elnökét, aki az alkotmányügyi bizottság által megállapított tényekről a soron következő ülésen
tájékoztatja az Országgyűlést. (9) A köztársasági elnök által benyújtott igazoló adatokat a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás lezárulását követő
harmincadik napon törölni kell. A Hivatal gazdasági ügyekért felelős vezetője a volt köztársasági elnök és családtagja
vagyonnyilatkozatát a köztársasági elnök megbízatásának megszűnését követő egy évig őrzi.
3. A köztársasági elnök személyi védelme 7. § A köztársasági elnök – hivatalos és magánprogramokra is kiterjedően – a védett személyek és a kijelölt létesítmények
védelméről szóló jogszabályban foglaltak szerint személyi védelemre jogosult.
4. A köztársasági elnök tiszteletdíja 8. § (1) A köztársasági elnök havi tiszteletdíja a köztisztviselői illetményalap harminckilencszerese.
(2) A köztársasági elnök a társadalombiztosítás ellátásaira való jogosultság szempontjából közszolgálati jogviszonyban
foglalkoztatott biztosítottnak, tiszteletdíja nem önálló tevékenységből származó, járulékalapot képező jövedelemnek
minősül. (3) A köztársasági elnök megbízatásának időtartama közigazgatási szervnél közszolgálati jogviszonyban töltött időnek
számít. 9. § A köztársasági elnök annyi időre maradhat távol az államügyek folyamatos intézésétől, amennyire azt az ügyek
természete és kellő időben történő elintézése megengedi; ez az idő évi negyven munkanapnál nem lehet több.
5. A köztársasági elnök juttatásai 10. § (1) A köztársasági elnök elnöki rezidencia használatára jogosult, amelyet köteles igénybe venni.
(2) A köztársasági elnök – személyi, illetve hivatali célra – két személygépkocsi használatára jogosult.
(3) A köztársasági elnök jogosult rádiótelefon- és internethasználatra, valamint kormányzati célú hírközlő hálózat
használatára. (4) A köztársasági elnök – a szolgáltatást nyújtó egészségügyi intézmény és a Hivatal megállapodása szerint – valamennyi
egészségügyi ellátást térítésmentesen vehet igénybe. 11. § (1) A köztársasági elnök hivatalos külföldi kiküldetése idején kíséretre, az állami vezetők tekintetében irányadó napidíjra
és költségtérítésre, valamint – szükség esetén – különjáratú légiutazásra jogosult.
(2) Ha a külföldre utazás menetrendszerű repülőgéppel, illetve vonattal történik, a köztársasági elnök első osztályt vagy
ennek megfelelő utazási komfortfokozatot vehet igénybe. (3) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott juttatások és szolgáltatások biztosításával kapcsolatos feladatokat
a külpolitikáért felelős miniszter látja el. (4) A köztársasági elnök külföldre utazás és külföldről történő hazautazás esetén, illetve hivatalos külföldi küldöttség
fogadása, kísérése céljából jogosult a repülőtéri kormányváró helyiségek használatára.
12. § A köztársasági elnök jogosult a Kormány központi üdülőjének használatára. Az üdülőt a köztársasági elnökkel együtt
üdülő házastársa, élettársa, gyermeke, gyermekének házastársa, valamint szülője és unokája is – térítési díj ellenében –
igénybe veheti. A térítési díj a szállás- és étkezési költséget, valamint az üdülési szolgáltatások díját foglalja magában.
13. § A köztársasági elnök halála esetén házastársát, ennek hiányában élettársát (a továbbiakban együtt: özvegy) – özvegy
hiányában örökösét, több örökös esetén örököseit – egy összegben a köztársasági elnök hathavi tiszteletdíjának
megfelelő összegű juttatás illeti meg. 14. § (1) A köztársasági elnök a részére járó juttatások igénybevételéhez szükséges adatokat, valamint az adatok megváltozását
haladéktalanul közli az érintett szervvel. (2) A köztársasági elnök a jogalap nélkül felvett juttatást az erre irányuló felhívás kézhezvételétől számított 15 napon belül
visszafizeti. (3) A köztársasági elnököt megillető juttatások igénybevételével kapcsolatban felmerült költségeket – törvény eltérő
rendelkezése hiányában – a központi költségvetés Köztársasági Elnökség fejezete fedezi.
6. A Köztársasági Elnöki Hivatal 15. § (1) A köztársasági elnököt feladatainak ellátásában a Hivatal segíti.
(2) A Hivatal Alapító Okiratát a köztársasági elnök adja ki. A Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát – az Alapító Okirat
alapján – a köztársasági elnök adja ki. (3) A Hivatal működési költségeit a központi költségvetés Köztársasági Elnökség fejezete biztosítja.
16. § (1) A köztársasági elnök a tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó feladatok ellátására elnöki főtanácsadói, elnöki
tanácsadói munkakört létesíthet. Az elnöki főtanácsadóra, elnöki tanácsadóra a köztisztviselők jogállásáról szóló
törvény politikai főtanácsadóra, politikai tanácsadóra irányadó rendelkezéseit kell alkalmazni a (2) bekezdésben
foglalt eltérésekkel. (2) Az elnöki főtanácsadó, elnöki tanácsadó kinevezése a köztársasági elnök megbízatásának idejére szól. Az elnöki
főtanácsadó, elnöki tanácsadó felett a munkáltatói jogokat a köztársasági elnök gyakorolja.
7. A volt köztársasági elnök jogállása és juttatásai
17. § Ha a köztársasági elnök megbízatása megszűnt, jogosult az e megbízatására utaló elnevezést használni.
18. § (1) A volt köztársasági elnököt havonta a mindenkori köztársasági elnöki tiszteletdíj havi összegének megfelelő mértékű
pénzbeli juttatás illeti meg, amely nem önálló tevékenységből származó jövedelemnek minősül.
(2) Nem illeti meg a juttatás a volt köztársasági elnököt, ha a társadalombiztosítás ellátásaira való jogosultság
szempontjából biztosítottnak minősül, ide nem értve azokat a tevékenységeket, amelyek végzése a köztársasági
elnöki tisztség betöltésével nem összeférhetetlen. (3) Ha a volt köztársasági elnök öregségi nyugdíjban részesül, a pénzbeli juttatás nettó összegét a részére járó nyugdíj
havi nettó összegével csökkentett mértékben kell folyósítani. (4) A volt köztársasági elnök halála esetén a volt köztársasági elnökre tekintettel járó hozzátartozói nyugellátás
megállapítása szempontjából az (1) bekezdés szerinti pénzbeli juttatást kell a volt köztársasági elnök öregségi
nyugdíjaként figyelembe venni. 19. § (1) A volt köztársasági elnököt – kérelmére – megfelelő lakáshasználati jog illeti meg. E jogosultság a köztársasági elnök,
illetve a volt köztársasági elnök halála esetén az özvegyét is megilleti. A lakást és annak fenntartását a Hivatal biztosítja.
(2) Ha a volt köztársasági elnököt más közjogi tisztséggel összefüggésben lakáshasználati jog illeti meg, azt csak egy
lakásra vonatkozóan – saját választása szerint – érvényesítheti.
20. § (1) A volt köztársasági elnököt személyes gépkocsihasználat illeti meg, amelyhez személygépkocsit és gépjárművezetőt a
rendőrség biztosít. (2) A volt köztársasági elnököt kétfős titkárság alkalmazása illeti meg, amelyhez a Kormány helyiséget biztosít. A titkárság
alkalmazásának személyi és dologi feltételeit a Hivatal biztosítja.
(3) A volt köztársasági elnök – a szolgáltatást nyújtó egészségügyi intézmény és a Hivatal megállapodása szerint –
valamennyi egészségügyi ellátást térítésmentesen vehet igénybe. 21. § (1) A volt köztársasági elnök a közéletben történő részvétele, így közcélú felajánlások, adományozások céljából
– a központi költségvetésről szóló törvényben az Országgyűlés fejezeten belül, külön soron tervezett – előirányzat
feletti rendelkezésre jogosult. (2) Az (1) bekezdés szerinti előirányzatból alapítvány, közalapítvány, társadalmi és egyéb szervezet, magánszemély
pályáztatás nélkül is, egyedi döntés alapján támogatható, pártnak anyagi támogatást nyújtó, illetve a közhasznú
szervezetekről szóló törvényben meghatározott közvetlen politikai tevékenységet folytató szervezet azonban nem
támogatható. Az előirányzat a volt köztársasági elnök előzetes írásos kötelezettségvállalása alapján, támogatási
szerződés megkötése nélkül felhasználható. Az Országgyűlés Hivatala a honlapján a kötelezettségvállalástól számított
tizenöt napon belül közzéteszi az előirányzatból nyújtott támogatás kedvezményezettjét, a támogatás célját és
összegét. 22. § (1) A volt köztársasági elnökre a 14. §-ban foglaltakat alkalmazni kell.
(2) A volt köztársasági elnököt nem illetik meg az ebben az alcímben meghatározott jogosultságok és juttatások, ha
megbízatása az Alaptörvény 12. cikk (3) bekezdés e) vagy g) pontja alapján szűnt meg.
(3) A volt köztársasági elnök az ebben az alcímben meghatározott juttatásokra mindaddig nem jogosult, amíg a
megbízatásának megszűnését követően az e törvény szerinti vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének nem tesz
eleget. 8. Záró rendelkezések 23. § Ez a törvény 2012. január 1-jén lép hatályba.
24. § (1) E törvény 1., 2., 4. és 5. alcíme, valamint 28. §-a az Alaptörvény 12. cikk (5) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
(2) E törvény 26. § (1) bekezdése az Alaptörvény 29. cikk (7) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
(3) E törvény 26. § (2) bekezdése az Alaptörvény 46. cikk (6) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
25. § (1) E törvény rendelkezéseit a hivatalban lévő köztársasági elnökre és az e törvény hatálybalépését megelőzően hivatalt
betöltött volt köztársasági elnökre is alkalmazni kell. (2) A Hivatal e törvénynek megfelelő Alapító Okiratát, valamint Szervezeti és Működési Szabályzatát a köztársasági elnök
az e törvény hatálybalépését követő hatvan napon belül adja ki, illetve hagyja jóvá.
(3) E törvény 29. §-a nem érinti a hatálybalépését megelőzően hivatalt betöltött volt miniszterelnöknek a köztársasági
elnök, a miniszterelnök, az Országgyűlés elnöke, az Alkotmánybíróság elnöke és a Legfelsőbb Bíróság elnöke
tiszteletdíjáról és juttatásairól szóló 2000. évi XXXIX. törvény 22. § (1) bekezdése szerinti juttatásra való jogosultságát,
ha e törvény hatálybalépéséig az öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte, és a juttatást kérelmezte.
26. § (1) Az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény 1. §-a a következő
(5) bekezdéssel egészül ki: „(5) A köztársasági elnöknek az e törvénnyel a hatáskörébe utalt döntéséhez ellenjegyzés nem szükséges.”
(2) A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 69. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A köztársasági elnöknek az (1) bekezdéssel a hatáskörébe utalt döntéséhez ellenjegyzés nem szükséges.”
27. § (1) A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 1. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A köztársasági elnöknek az e törvénnyel a hatáskörébe utalt döntéséhez ellenjegyzés nem szükséges.”
(2) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 126. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„126. § A köztársasági elnök, a miniszterelnök, az Országgyűlés elnöke, az Alkotmánybíróság elnöke és a Legfelsőbb
Bíróság elnöke tiszteletdíjáról és juttatásairól szóló 2000. évi XXXIX. törvény 27. §-ában, valamint a köztársasági elnök
jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CX. törvény 21. §-ában foglalt előirányzatok felhasználása
tekintetében e törvény 13/A. § (2) és (5)–(7) bekezdéseit, 13/B. § (1) bekezdését, 15. §-át, valamint 101/A. §-át nem kell
alkalmazni.” (3) A Szent István államalapításának emlékéről és a Szent Koronáról szóló 2000. évi I. törvény 5. §-a a következő
(6) bekezdéssel egészül ki: „(6) A köztársasági elnöknek az e törvényben meghatározott tevékenysége során hozott döntéséhez
és intézkedéséhez ellenjegyzés nem szükséges.” (4) A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 28. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A köztársasági elnöknek az (1) bekezdéssel a hatáskörébe utalt döntéséhez ellenjegyzés nem szükséges.”
28. § (1) Hatályát veszti a köztársasági elnök és a Köztársasági Elnöki Hivatal elhelyezéséről szóló 2002. évi XLI. törvény.
(2) Hatályát veszti a köztársasági elnök, a miniszterelnök, az Országgyűlés elnöke, az Alkotmánybíróság elnöke és
a Legfelsőbb Bíróság elnöke tiszteletdíjáról és juttatásairól szóló 2000. évi XXXIX. törvény 1–19. §-a, 1. §-át megelőző
alcíme, 27. § (2) és (4) bekezdése, valamint 27. § (5) bekezdésében az „és (4)” szövegrész.
29. § Hatályát veszti a köztársasági elnök, a miniszterelnök, az Országgyűlés elnöke, az Alkotmánybíróság elnöke és
a Legfelsőbb Bíróság elnöke tiszteletdíjáról és juttatásairól szóló 2000. évi XXXIX. törvény 22. § (1) bekezdésében
a „, valamint kérelmére – ha a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte – a 14. § szerinti juttatásra”
szövegrész. Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
9/2014. (III. 31.) MNB rendelete az „Ybl Miklós” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Ybl Miklós születésének 200. évfordulója alkalmából – „Ybl Miklós” megnevezéssel
2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. április 3. 2. § (1) Az emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 23,7 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapjának szélén található gyöngysor-szegélyen belül, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat,
alsó köriratban a „2000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. A  felső és az  alsó körirat között, bal oldalon,
középen a „BP.” verdejel, jobb oldalon, középen a „2014” verési évszám olvasható. A középmezőben a fóti Szeplőtelen
Fogantatás római katolikus plébániatemplom ábrázolása látható. Az  emlékérme előlapjának képét az  1.  melléklet
tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának szélén található gyöngysor-szegélyen belül, felső köriratban – egymástól ponttal
elválasztva – az  „YBL MIKLÓS” és az  „1814-1891” felirat olvasható. A  középmezőben, kissé jobbra Ybl Miklós
mellképének ábrázolása látható. A mellképtől balra Ybl Miklós aláírása látható. A mellképtől jobbra, az emlékérme
szélén Erőss Ildikó tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2014. április 3-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
26/2017. (HK 4.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi képzésben részt vevő személyi állomány nemzeti támogatásával összefüggő 2016. ellátási normákról szóló 35/2016. (HK 5.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 26. pontja és 11. § (2) bekezdés b) pontja
alapján – figyelemmel az illetményekkel és illetményen
kívüli juttatásokkal kapcsolatos egyes eljárási szabályokról szóló 15/2015. (IV. 30.) HM utasítás 37. § (1) bekezdésében foglaltakra – a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Hatályát veszti a külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi képzésben részt vevő személyi állomány nemzeti támogatásával összefüggő 2016. évi ellátási normákról
szóló 35/2016. (HK 5.) HM KÁT–HVKF együttes
intézkedés.
2. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba, és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Firicz László s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
101/2016. (X. 3.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
dr. Grajczjár Istvánt,
dr. Hubai Lászlót és
Szegediné dr. Lengyel Piroskát
– 2016. november 1-jei hatállyal – főiskolai tanárrá kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1218/2017. (IV. 18.) Korm. határozata az IKOP-3.2.0-15-2016-00002 azonosító számú [„Kaposvár megyei jogú város közösségi közlekedésének fejlesztése keretében 25 db földgázmotor (CNG – Euro 6 szabvány) hajtású alacsonypadlós szóló, és 15 db azonos kivitelű, földgázmotor (CNG – Euro 6 szabvány) hajtású, a szóló autóbusszal azonos típuscsaládba tartozó, alacsonypadlós csuklós autóbusz szállítása, üzembe helyezése – szakaszolt projekt” című] projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  IKOP-3.2.0-15-2016-00002 azonosító számú, „Kaposvár megyei jogú város közösségi közlekedésének
fejlesztése keretében 25 db földgázmotor (CNG – Euro 6 szabvány) hajtású alacsonypadlós szóló, és 15 db azonos
kivitelű, földgázmotor (CNG – Euro 6 szabvány) hajtású, a  szóló autóbusszal azonos típuscsaládba tartozó,
alacsonypadlós csuklós autóbusz szállítása, üzembe helyezése – szakaszolt projekt” című projekt (a  továbbiakban:
projekt) támogatásának 1 463 891 969 forinttal történő növelését az 1. melléklet szerint;
2. jóváhagyja a projekt támogatási szerződésének módosítását az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot a  projekt Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív
Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló 1247/2016. (V. 18.) Korm. határozatban meghatározott
adatainak 1. melléklet szerinti soron kívüli módosítására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2011. (VII. 11.) KIM rendelete a központi közigazgatás integrált üdültetési rendszerébe tartozó üdülők igénybevételi rendjéről és hasznosítási szabályairól.
Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 121. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés a) pontjában és 9/A. §-ában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. A rendelet hatálya
1. § (1) A rendelet hatálya alá tartoznak:
a) a Miniszterelnökség, a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény 1. §-ában
felsorolt minisztériumok (a továbbiakban: minisztériumok); b) a jogszabály alapján Kormány, illetve miniszter irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek;
c) a jogszabály alapján miniszter szakmai irányítása vagy felügyelete alá tartozó, illetve minisztérium
vagyonkezelésében lévő, kizárólagos állami tulajdonú gazdasági társaságok; d) a Köztársasági Elnök Hivatala, az Országgyűlés Hivatala, az Alkotmánybíróság Hivatala, az Országgyűlési Biztos
Hivatala, az Állami Számvevőszék, a Közbeszerzések Tanácsa, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala, a
Gazdasági Versenyhivatal, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete, az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti
Levéltára (a továbbiakban az a)–d) pontok együtt: üdültető szervek);
e) az üdültető szervekkel foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban álló személyek, ideértve az üdültető szervektől és
jogelődeiktől nyugdíjba vonult személyeket is (a továbbiakban együtt: igényjogosult);
f) az igényjogosultnak az integrált üdültetésben részt vevő kiskorú gyermeke, örökbefogadott, mostoha, nevelt
gyermeke (a továbbiakban együtt: gyermek), házastársa, élettársa, jegyese, nappali rendszerű iskolai oktatásban
részesülő – a befejezésre előírt életkort el nem érő – nagykorú gyermeke, felsőoktatási alap- vagy
mesterképzésben nappali képzés munkarendje szerint tanulmányokat folytató nagykorú gyermeke
[a továbbiakban az f) pont együtt: közeli hozzátartozó].
(2) A hősi halottá, a szolgálat halottjává és a fegyveres szerv halottjává nyilvánított elhunyt hivatásos és szerződéses
állományú igényjogosult a) özvegye az (1) bekezdés e) pontja szerinti igényjogosulttal,
b) gyermeke az (1) bekezdés f) pontja szerinti kiskorú és – a nappali rendszerű iskolai oktatásban, illetve felsőoktatási
képzésben részesülő – nagykorú gyermekkel esik egy tekintet alá.
2. Az üdülők kijelölése és üzemeltetése 2. § (1) A központi közigazgatás integrált üdültetési rendszere az üdültető szervek igényjogosultjai és közeli hozzátartozói
kedvezményes üdülését az e célra kijelölt üdülőszállók, oktatási központok és egyéb szálláshelyek (a továbbiakban
együtt: üdülők) koordinált hasznosításával segíti elő. (2) A közigazgatási és igazságügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter), valamint az állami vagyon felügyeletéért felelős
miniszter megállapodásban jelöli ki az integrált üdültetési rendszerhez tartozó üdülőket. A miniszterek
a megállapodást minden év december 31. napjáig felülvizsgálják és indokolt esetben kezdeményezik a megállapodás
módosítását. (3) Az üdülők üzemeltetéséről és az integrált üdültetési rendszer működtetéséről a miniszter a Közgyűjteményi Ellátó
Szervezet (a továbbiakban: KESZ) útján gondoskodik, amely e tevékenységéhez a Human-Jövő 2000
Egészségmegőrző és Oktatási Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: szolgáltató)
szolgáltatásait veszi igénybe. (4) A KESZ jogosult ellenőrizni a szolgáltatónál és az üdültető szerveknél – a Miniszterelnökség, az 1. § (1) bekezdés
d) pontjában megjelölt szervezetek és a nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével – az e rendeletben foglalt
kötelezettségek teljesítését. Az üdültető szervek kötelesek a kért tájékoztatást, felvilágosítást, nyilatkozatot megadni,
és a dokumentációkba a betekintést biztosítani. 3. Az üdülőkben nyújtható szolgáltatások
3. § A szükséges feltételek megléte esetén az üdülőkben a szolgáltató a következő szolgáltatásokat nyújthatja:
a) szálláshely-szolgáltatás (TEÁOR 55.10., 55.20., 55.30., 55.90.), b) vendéglátás (TEÁOR 56.10., 56.21., 56.29., 56.30.),
c) belvízi személyszállítás (TEÁOR 50.30.), d) vízi szállítást kiegészítő szolgáltatás (TEÁOR 52.22.),
e) szabadidős, sporteszköz kölcsönzése (TEÁOR 77.21.), f) utazásszervezés (TEÁOR 79.12.),
g) konferencia, kereskedelmi bemutató szervezése (TEÁOR 82.30.), h) sport, szabadidős képzés (TEÁOR 85.51.),
i) máshová nem sorolt egyéb oktatás (TEÁOR 85.59.),
j) oktatást kiegészítő tevékenység (TEÁOR 85.60.), k) egyéb humán-egészségügyi ellátás (TEÁOR 86.90.),
l) sportlétesítmény működtetése (TEÁOR 93.11.), m) vidámparki, szórakoztatóparki tevékenység (TEÁOR 93.21.-ből szórakoztató eszközök működtetése),
n) testedzési szolgáltatás (TEÁOR 93.13.), o) egyéb sporttevékenység (TEÁOR 93.19.),
p) máshová nem sorolt egyéb szórakoztatás, szabadidős tevékenység (TEÁOR 93.29.),
q) máshová nem sorolt egyéb közösségi, társadalmi tevékenység (TEÁOR 94.99.),
r) fizikai közérzetet javító szolgáltatás (TEÁOR 96.04.). 4. Az üdültető szervek kötelezettségei, az igazolások és a közeli hozzátartozók jogosultsága
4. § (1) Az 1. § (1) bekezdés a)–c) pontjában megjelölt szervezetek kötelesek üdülési referenst kijelölni, az 1. § (1) bekezdés
d) pontjában megjelölt szervezetek pedig üdülési referenst jelölhetnek ki az üdültető szervnek az integrált üdültetési
rendszerben való részvételéből eredő feladatok ellátására, a KESZ-szel, a szolgáltatóval és az igényjogosultakkal
történő kapcsolattartásra. (2) Az üdültető szerv felel azért, hogy integrált üdültetésben csak az igényjogosult és közeli hozzátartozója részesüljön,
továbbá gondoskodik az igényjogosultság igazolásáról és az integrált üdültetési rendszer működésének tervezéséhez
szükséges, a KESZ részére történő adatszolgáltatásról. (3) Az 1. § (1) bekezdés e) pontjában megjelölt nyugdíjas igényjogosultságát utolsó munkáltatója, vagy annak jogutódja
igazolja. 5. § (1) Az integrált üdültetésben a közeli hozzátartozó csak az igényjogosulttal együtt jogosult részt venni. A korosztály
számára szervezett üdülésben az igényjogosult jogán önállóan üdültethető a hatodik és tizennyolcadik életév közötti
gyermek, a szülői felügyeletet gyakorló igényjogosult nyilatkozata alapján.
(2) Az igényjogosult a nagykorú gyermeke oktatási intézményétől kapott igazolással igazolja, hogy a nagykorú gyermek
nappali rendszerű iskolai oktatásban részesül, illetve felsőoktatási alap- vagy mesterképzésben nappali képzés
munkarendje szerinti tanulmányokat folytat. Igazolás hiányában az igényjogosultat a nagykorú gyermek után
kedvezményes üdülési díj nem illeti meg. 5. Az üdülési díj
6. § (1) Az üdülői alapszolgáltatásokat az igényjogosult és közeli hozzátartozója kedvezményes üdülési díj ellenében veheti
igénybe. (2) A kedvezményes üdülési díj az üdülői alapszolgáltatások kereskedelmi árának – üdülési díj – igényjogosulti
díjkedvezménnyel csökkentett összege. 7. § (1) A szolgáltató – a KESZ-szel egyeztetve – az üdülőkben évenként alkalmazandó üdülési, illetve kedvezményes üdülési
díjakra (a továbbiakban együtt: üdülési díjak) vonatkozó javaslatot készít és azt minden év január 31. napjáig megküldi
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárának (a továbbiakban: közigazgatási
államtitkár). (2) Az (1) bekezdés szerinti javaslat az adott évre vonatkozóan tartalmazza az igénybe vehető üdülők listáját, az üdülési
díjakat turnusonkénti és napi bontásban, a gyermekkedvezményeket, a külön szolgáltatások díját, valamint
a jelentkezési és pótjelentkezési határidőket. (3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti javaslat alapján a közigazgatási államtitkár minden év február 15. napjáig megállapítja az
adott évre vonatkozó, a (2) bekezdésben meghatározott díjakat, kedvezményeket és határidőket.
(4) A szolgáltató és a KESZ a döntést követő 5 napon belül köteles a honlapján közzétenni a (3) bekezdésben foglalt
döntést. 6. Az üdülői alapszolgáltatások és a turnus
8. § (1) A szolgáltató üdülői alapszolgáltatásként szállást, valamint – az üdülő felszereltségétől és az igényjogosult igényétől
függően – reggeli, fél- vagy teljes panziós étkezési ellátást biztosít.
(2) A fél- vagy teljes panzióra vonatkozó igényt az üdülésre jelentkezéssel egyidejűleg kell bejelenti. A jelentkezés
időpontját követő bejelentés esetén a fél- vagy teljes panziós étkezés kereskedelmi áron vehető igénybe.
9. § (1) Az üdülőkben az elsődleges üdülési időtartam a turnus, amely a szerdától a következő hét szerdáig tartó, nyolc napot
– hét éjszakát – magában foglaló időszak. A turnusok beosztását a szolgáltató végzi.
(2) A szolgáltató kínálatának megfelelően az igényjogosult a turnustól eltérő időtartamú és az alapszolgáltatás körét
meghaladó, vagy attól eltérő szolgáltatást nyújtó üdülést is igénybe vehet.
7. Jelentkezés az üdülésre 10. § (1) Üdülésre jelentkezni a szolgáltató által rendelkezésre bocsátott jelentkezési lap igényjogosult által történő kitöltésével
és aláírásával, valamint az üdülési feltételek egyidejű elfogadásával lehet.
(2) A jelentkezési lapon a jelentkező igényjogosultságát az üdülési referensnek vagy az üdültető szerv által megbízott más
személynek kell igazolnia. Ennek hiányában a szolgáltató a jelentkezési lapot nem fogadja be és a jelentkező
kedvezményes üdülési díjra nem jogosult. (3) Az üdülési turnusra vonatkozó jelentkezési lapot el kell juttatni a szolgáltató értékesítési irodájához. Turnusnál
rövidebb időtartamú üdülésre közvetlenül az üdülőben is – az üdülési jogosultság igazolásával – lehet jelentkezni
a szolgáltató képviseletét ellátó személynél. 11. § (1) A jelentkezési határidő lejártáig az 1. § (1) bekezdés a)–b) és d) pontjában megjelölt üdültető szervek igényjogosultjai
jelentkezhetnek üdülésre. (2) A pótjelentkezési időszakban az üdültető szervek igényjogosultjai és az igényjogosultsággal nem rendelkező
személyek (a továbbiakban: kereskedelmi vendégek) is jelentkezhetnek üdülésre. A kereskedelmi vendégek nem
jogosultak igényjogosulti díjkedvezményre. (3) A szabad üdülési helyek foglalása – az (1)–(2) bekezdést figyelembe véve – a jelentkezés sorrendjében folyamatosan
történik. A jelentkezés akkor tekinthető elfogadottnak, ha azt a szolgáltató értékesítési irodája visszaigazolja.
(4) A szolgáltató az igényjogosult számára – az üdülő igazolása alapján – részvételi jegyet állít ki, amely tartalmazza az
üdülő címét, az üdülés időpontját, az üdülésben résztvevők felsorolását, valamint igényjogosulti vagy közeli
hozzátartozói minőségét, továbbá a kedvezményes üdülési díjat. 8. A kedvezményes üdülési díj befizetése
12. § (1) Az igényjogosult a jelentkezés visszaigazolását követő 8 napon belül a kedvezményes üdülési díj 20%-át előlegként
köteles megfizetni a szolgáltatónak. (2) Az igényjogosult a kedvezményes üdülési díj teljes összegét legkésőbb az üdülés kezdőnapját megelőző 20 nappal
köteles megfizetni a szolgáltatónak. 9. Az üdülés átruházása és módosítása
13. § (1) Az üdülés kezdőnapjáig az igényjogosult írásban
a) a részvételi jegyen megjelölt üdülést – a szolgáltató egyidejű értesítése mellett – más igényjogosultra
átruházhatja, b) kérheti a szolgáltatótól – szálláshely rendelkezésre állásától függően – a részvételi jegyen megjelölt üdülés
időpontjának, az üdülésben résztvevő közeli hozzátartozó személyének, számának, vagy az üdülés helyszínének
módosítását. (2) Amennyiben az átruházás, illetve a módosítás folytán a kedvezményes üdülési díj összege
a) növekszik, a díjkülönbözetet aa) az (1) bekezdés a) pontja esetén az, akire az átruházás történt,
ab) az (1) bekezdés b) pontja esetén az igényjogosult,
egyidejűleg köteles megfizetni a szolgáltató értékesítési irodájának vagy az üdülőben a szolgáltató képviseletét ellátó
személynek, b) csökken, a díjkülönbözetet a szolgáltató az átruházásról szóló értesítés kézhezvételétől, illetve az üdülés
módosításától számított 15 napon belül visszafizeti ba) az (1) bekezdés a) pontja esetén annak, akire az átruházás történt,
bb) az (1) bekezdés b) pontja esetén az igényjogosultnak.
(3) Üdülésenként az üdülés egyszeri átruházása, illetve módosítása költségmentes.
10. Lemondás az üdülésről 14. § (1) A részvételi jegyen megjelölt üdülésről az igényjogosult az üdülés kezdőnapját megelőzően lemondhat, amennyiben
az üdülési feltételek között vállalja a kedvezményes üdülési díj összegéhez igazodó, a (4) bekezdésben meghatározott
összegű lemondási díj megfizetését. (2) Nem terheli lemondási díj az igényjogosultat, amennyiben a lemondást az üdülés kezdőnapját megelőző 21. napig
írásban közli a szolgáltatóval. (3) Az üdülésről való lemondást írásban kell bejelenteni. A 12. §-ban foglalt határidők elmulasztását az üdülés
lemondásának kell tekinteni. (4) Amennyiben a lemondás a) nem az igényjogosult írásbeli bejelentése, hanem a 12. § (2) bekezdésében foglalt határidő elmulasztása miatt
következik be, akkor a kedvezményes üdülési díj 20%-a,
b) az üdülés kezdőnapját megelőző 11. naptól a 20. napig terjedő időszak alatt történik, akkor a kedvezményes
üdülési díj 30%-a, c) az üdülés kezdőnapját megelőző 6. naptól a 10. napig terjedő időszak alatt történik, akkor a kedvezményes
üdülési díj 40%-a, d) az üdülés kezdőnapját megelőző 5. naptól az üdülés kezdőnapjáig terjedő időszak alatt történik, akkor
a kedvezményes üdülési díj 50%-a a szolgáltatót illeti meg lemondási díjként.
(5) A kedvezményes üdülési díjból a (4) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott lemondási díj levonása után
fennmaradó részt, illetve a (2) bekezdés esetében a befizetett előleget, a szolgáltató a lemondásról szóló értesítés
kézhezvételétől számított 15 napon belül visszafizeti az igényjogosultnak.
(6) Az igényjogosult mentesül a lemondási díj megfizetése alól, amennyiben a szolgáltatónak okirattal igazolja, hogy az
igényjogosult, illetve a vele együtt üdülésre jelentkezett közeli hozzátartozó
a) sürgősségi egészségügyi ellátást igénylő balesete, vagy b) – a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 139. § (2) bekezdése szerinti – közeli hozzátartozójának
halála miatt az üdülést nem tudja megkezdeni, illetve az üdülést meg kellene szakítania.
11. Az üdülők egyéb hasznosítása 15. § (1) Amennyiben az 1. § (1) bekezdés a)–c) pontjában megjelölt szervezetek – a Miniszterelnökség és a nemzetbiztonsági
szolgálatok kivételével – a 3. § szerinti szolgáltatást nyújtó rendezvényt szerveznek, ehhez a (2) bekezdésben
meghatározott módon kötelesek igénybe venni a szolgáltató által az üdülőkben nyújtott szolgáltatásokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt szervezetek, az ott meghatározott szolgáltatások esetén – a közbeszerzésekről szóló
2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) keretei között –
a) amikor a szolgáltatás becsült értéke az egyszerű közbeszerzési eljárás értékhatárát nem éri el, vagy ha a Kbt.
szabályait az ott meghatározott kivételes okból nem kell alkalmazni,
aa) kötelesek a szolgáltató szolgáltatásait igénybe venni, kivéve, ha belső szabályzatuk versenyeztetési
kötelezettséget ír elő, ab) ha belső szabályzatuk versenyeztetési kötelezettséget ír elő, pályázati felhívást kötelesek küldeni
a szolgáltatónak, b) azon egyszerű közbeszerzési eljárások esetében, amikor a szolgáltatás becsült értéke nem éri el a huszonöt millió
forintot, a Kbt. 251. § (2) bekezdése szerinti ajánlattételi felhívást – az ajánlattételre felhívott legalább három
ajánlattevő egyikeként – kötelesek megküldeni a szolgáltatónak. (3) Az (1) bekezdésben megjelölt szervezetek kötelesek a (2) bekezdés aa) alpontja alá tartozó igény felmerülésekor – a
rendezvény jellegének, tervezett időpontjának és időtartamának, a résztvevők számának, valamint az igényelt
szolgáltatások megjelölésével – soron kívül tájékoztatni a szolgáltatót, amely 8 napon belül nyilatkozik az igény
teljesítésének feltételeiről. (4) Az (1) bekezdésben megjelölt szervezetek a (2) bekezdés ab) alpontja és b) pontja esetében a szolgáltató ajánlatát
belső szabályzatuk, illetve a Kbt. szabályai szerint bírálják el.
(5) Az (1) bekezdésben megjelölt szervezet mentesül a (2) bekezdésben foglalt kötelezettség alól, ha
a) a szolgáltatást a saját vagy az általa irányított szervezet vagyonkezelésben lévő ingatlanban valósítja meg,
b) a szolgáltató írásban úgy nyilatkozik, hogy nem tudja az igényelt szolgáltatást nyújtani, vagy
c) a szolgáltatónak okirattal igazolja, hogy a szolgáltató által a (3) bekezdés szerint meghatározott ellenértéknél
legalább 20%-kal kedvezőbb ellenértéken tudja mástól a szolgáltatást beszerezni.
(6) A szolgáltató a (2)–(3) bekezdés szerint bejelentett igényeket havonta összesíti és az adatokat a következő hónap
15. napjáig megküldi a KESZ-nek. (7) Az (1) bekezdésben megjelölt szervezetek kötelesek a 3. § szerinti szolgáltatást nyújtó előző évi rendezvényekről a
(2) és (5) bekezdés szerinti adatokat tartalmazó összefoglalót készíteni, amelyet minden év január 31. napjáig
megküldenek a KESZ-nek. 12. Záró és átmeneti rendelkezések
16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő üdültetések esetében is
alkalmazni kell. 17. § A 7. § (1)–(3) bekezdésétől eltérően a 2011. évi üdülési díjak megállapítására e rendelet hatálybalépését követő
8 napon belül kerül sor. A szolgáltató által e rendelet hatálybalépése előtt visszaigazolt jelentkezés esetén az üdülés
díja nem változik. 18. § A 15. § (7) bekezdésétől eltérően a 15. § (1) bekezdésében megjelölt szervezetek a 2011. év tekintetében az e rendelet
hatálybalépésétől 2011. december 31. napjáig terjedő időszakra vonatkozóan kötelesek összefoglalót készíteni,
amelyet 2012. január 31. napjáig küldenek meg a KESZ-nek.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1197/2011. (VI. 16.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Grúzia Kormánya között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és Grúzia Kormánya között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős
adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását.
A Kormány a törvényjavaslat előadójának a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
243/2010. (X. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a Gyulafehérvári Székesegyház és más nagyértékű egyházi műemlékek restaurálásában, az erdélyi magyar és más
nemzetiségű katolikusság, a magyar nemzeti közösség megtartásában, annak fáradhatatlan szolgálatában és
erősítésében, a hitélet elmélyítésében szerzett kimagasló érdemeiért
Jakubinyi György Miklósnak, a Római Katolikus Egyház, Gyulafehérvári Főegyházmegye érsekének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
nagykeresztje
polgári tagozata; a Dévai Szent Ferenc Alapítvány létrehozásáért, a gyermekek és a fiatalok védelme érdekében végzett példaértékű
keresztényi közösségszervező, nevelő, humanitárius tevékenysége elismeréseként
Böjte Csaba ferences rendi szerzetesnek, a Dévai Szent Ferenc Alapítvány alapítójának,
a közép-európai, különösen a magyar–cseh történelmi és politikai összefüggéseknek a publicisztika eszközeivel
történő hiteles és következetes bemutatásáért
Bohumil Dolezal, politológusnak, publicistának,
a szlovákiai református keresztyén egyház hitéleti tevékenysége, az egyetemes magyar reformátusság összefogása,
valamint a Selye János Egyetem megalakítása és működése érdekében végzett munkássága elismeréseként
Erdélyi Gézának, a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház nyugalmazott püspökének, lelkésznek,
az egyetemes magyar kultúra és a magyar nyelv ápolása és kutatása érdekében végzett példaértékű, tudományos,
oktatói, kutatói és iskolateremtő munkássága elismeréseként
Péntek Jánosnak, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagjának, a Babes-Bolyai Tudományegyetem professzorának,
a Szabó T. Attila Nyelvtudományi Intézete szakmai igazgatójának, a Kolozsvári Akadémiai Bizottság elökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata; a romániai magyar közösség médiában történő kulturális érdekképviselete érdekében végzett tevékenysége,
művészeti alkotómunkássága elismeréseként
Boros Zoltánnak, a Magyar Újságírók Romániai Egyesülete alelnökének, zeneszerzőnek, TV-szerkesztőnek,
a magyar nyelv művelése és kincsei bemutatása, valamint néprajzi hagyományaink tudományos értékű
közzétételében, Szatmár földrajzi és vízrajzi helyneveinek feltárásában végzett tudományos tevékenységéért,
valamint a szatmárnémeti önálló magyar tannyelvű líceumi oktatás visszaállításában, újjászervezésében, a magyar
egyházi és közösségi ingatlan restitúció elérésében végzett tevékenysége elismeréseként
Bura László középiskolai tanárnak, óraadó adjunktusnak,
a magyar történelem színvonalas, szakavatott, hiánypótló kutatásáért és a cseh közvélemény számára történő
bemutatásáért, tudományos és gazdag publikációs tevékenysége elismeréseként
dr. Eva Irmanová-nak, a Cseh Tudományos Akadémia Közép- és Kelet Európai Történeti Intézete, Károly Egyetem
Társadalomtudományi Kar oktatójának, történésznek,
nemzetiségi színházalapító, színházművelő tevékenységéért, valamint a szlovákiai magyar közéletben játszott több
évtizedes kiemelkedő kultúrateremtő munkájáért
Kolár Péternek, a kassai Thália Színház igazgatójának,
az erdélyi magyar pedagógus társadalom érdekében, folyamatos továbbképzésük biztosításában, a fiatal nemzedékek
nemzeti elkötelezettségű oktatásában-nevelésében végzett több évtizedes munkássága elismeréseként
Lászlófy Pál István, nyugalmazott gimnáziumi igazgatónak, a Romániai Magyar Pedagógusok Szövetsége elnökének,
a Kárpátaljai Magyar Pedagógus Szövetség elnökeként a kárpátaljai magyarság fennmaradásáért, identitásának
megőrzéséért végzett munkássága elismeréseként,
dr. Orosz Ildikónak, a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola tanárának, a Kárpátaljai Magyar Pedagógus
Szövetség elnökének,
a nemzeti kisebbségek kollektív jogainak érvényesítéséért és a kisebbségi autonómia-koncepció meg valósításáért
végzett több évtizedes nemzetközi munkássága elismeréseként
Christoph Pan-nak, a Dél-Tiroli Népcsoport Intézet vezetőjének,
a magyar–olasz irodalmi és művelődéstörténeti értékek ápolásáért, a két ország közötti tudományos és kulturális
kapcsolatok fejlesztéséért, több évtizedes tanári, kutatói és tudományszervezői tevékenységéért
dr. Sárközy Péternek, a Római „La Sapienza” Tudományegyetem Magyar Tanszék egyetemi tanárának, a Magyar
Tudományos Akadémia Irodalomtudományi Intézet tudományos tanácsadójának,
több évtizedes, a romániai magyar és az erdélyi természettudományi, különösen a fizikai, csillagászati és matematikai
gondolkodás terjesztése és megismertetése érdekében végzett munkássága, tudományos és szakmai-közéleti
tevékenysége elismeréseként
Toró Tibornak, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagjának, nyugalmazott elméleti fizikusnak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata; a gyimesfelsőloki Árpád-házi Szent Erzsébet Római Katolikus Líceum alapításáért és vezetéséért, valamint a csángó
magyarság megmaradása, identitásának megőrzése érdekében végzett tevékenységéért
Berszán Lajos atyának, a gyimesfelsőloki Árpád-házi Szent Erzsébet Líceum nyugalmazott igazgatójának,
szerteágazó művészetszervező, művészetfejlesztő tevékenységéért, Kassa város és vonzáskörzete művészeti és
kulturális életét gazdagító munkájáért
Gazdag Józsefnek, a kassai Löffler Béla Múzeum igazgatójának,
a magyar nyelvű bírói gyakorlat és a magyar nyelv egyenrangú hivatalos használatának a Vajdaságban történő
meghonosítása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
id. dr. Korhecz Tamás nyugalmazott bírónak,
az erdélyi magyar sorsot megrázó erővel kifejező, szimbolikus erejű hiteles festői és grafikusi életműve elismeréseként
Kusztos Endre festő- és grafikusművésznek, a Romániai Képzőművészek Szövetsége tagjának,
újító igényű filmrendezői tevékenysége, valamint a magyar–bolgár kulturális, különösen a filmművészeti kapcsolatok
fejlesztése és ápolása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Mircso Nikolov Manolov filmrendezőnek,
sokoldalú képzőművészeti munkássága, lelkipásztori tevékenysége elismeréseként
Puskás László festőművésznek, görög katolikus papnak,
több évtizedes tudományos, kutatói és intézetvezetői tevékenységéért, valamint a magyar kutatók támogatásáért,
külföldi tanulmányaik, továbbképzésük biztosítása érdekében végzett munkájáért
dr. Sárközi László nyugalmazott orvosprofesszornak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. október 15. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1335/2019. (VI. 5.) Korm. határozata a berettyóújfalui zsinagóga műemléképület felújításának támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért Berettyóújfalu Város Önkormányzatának (a továbbiakban: Önkormányzat) tulajdonában álló Berettyóújfalu
belterület 3381/2 hrsz. alatt felvett, természetben Berettyóújfalu, Dózsa György u. 11. szám alatt található, országos
műemléki védelem alatt álló zsinagógaépület teljes körű rekonstrukciójával és annak települési és területi
értékközponttá alakításával (a továbbiakban: fejlesztés);
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti fejlesztés megvalósításához a  2019. évben szükséges 275 000 000 forint
összegű költségvetési támogatás kerüljön biztosításra a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 43. Kulturális örökségvédelmi szakmai feladatok jogcímcsoport terhére,
az Önkormányzat részére;
3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával gondoskodjon a  fejlesztés
megvalósításához a  2019. költségvetési évben szükséges 275 000 000 forint többletforrás biztosításáról a  Kvtv.
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
43. Kulturális örökségvédelmi szakmai feladatok jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2019. július 1. napját követően, a felmerülés ütemében
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  1.  pont szerinti fejlesztés megvalósítása érdekében
az  Önkormányzat részére támogatói okiratot adjon ki, és a  támogatói okirat kiadását követően a  2.  pont szerinti
költségvetési támogatást az Önkormányzat részére folyósítsa.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okiratban foglaltak szerint, a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
194/2014. (V. 29.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára  –
az Országos Rabbiképző-Zsidó Egyetemen dr. Schőner Alfréd egyetemi tanárt 2014. június 1. napjától 2018. június 30.
napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok további ellátásával.
Budapest, 2014. május 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1555/2012. (XII. 6.) Korm. határozata a 2012. november 26. és december 7. között Dohában megrendezendő ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye Részes Felek Konferenciája 18. ülésszakán való magyar részvételről.
A Kormány az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat-és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 11. § e) pontja alapján 1. egyetért azzal, hogy a 2012. november 26. és december 7. között Dohában megrendezendő ENSZ Éghajlatváltozási
Keretegyezménye Részes Felek Konferenciája 18. ülésszakán (a továbbiakban: Konferencia) Magyarország
képviseletében küldöttség vegyen részt; 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a küldöttség tagjai részére a meghatalmazási okiratot adja ki;
4. támogatja a dohai klímacsúcs főbb kérdéseinek kiemelt kezelését és az aktív magyar szerepvállalást a Konferencián,
majd azt követően is, és felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Konferenciát követően készítsen jelentést
a Kormány számára, amelyben bemutatja a Konferencia döntéseinek következményeit és a szükséges további
lépéseket. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. január 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
29/2016. (X. 12.) MvM utasítása a Mura Programért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján Cseresnyés Pétert – a 2016. október 1-jétől
2017. március 31-éig terjedő időtartamra – a Mura Programért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata a Mura nemzeti programmal összefüggő feladatokról és azok finanszírozásáról szóló
1362/2016. (VII. 13.) Korm. határozatban foglaltak végrehajtásának koordinációja és felügyelete.
3. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi 373 950 Ft díjazásra
jogosult.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 4 fős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1379/2017. (VI. 15.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program eredményes megvalósításához kapcsolódó intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program (a  továbbiakban: TOP) módosításának indokoltságával
a  „(4) az  alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé történő elmozdulás támogatása minden ágazatban”
tematikus célkitűzés tekintetében a TOP eredményes megvalósítása érdekében,
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  TOP végrehajtásáért felelős irányító hatóság
útján a  TOP módosításáról szóló javaslat elkészítéséről az  1.  pont szerint és a  módosítási javaslatnak az  érintett
monitoring-bizottság elé terjesztéséről.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. október 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
111/2003. (X. 27.) OGY határozata a gyermekek feletti felügyeleti jogot érintő határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint a felügyeleti viszonyok helyreállításáról szóló, 1980. május 20. napján, Luxemburgban kelt európai egyezmény megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti a gyermekek feletti felügyeleti jogot érintő
határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint a
felügyeleti viszonyok helyreállításáról szóló, 1980. május
20-án, Luxemburgban kelt európai egyezményt;
2. felkéri a Magyar Köztársaság Elnökét, hogy a megerősítő okiratot aláírásával és pecsétjével ellátva adja ki;
3. felhatalmazza a külügyminisztert, hogy az Európa
Tanács Főtitkáránál helyezze letétbe a Magyar Köztársaság megerősítő okiratát; és felhívja, hogy ennek megtörténtéről, valamint időpontjáról tájékoztassa az igazságügyminisztert;
4. egyetért azzal, hogy a Magyar Köztársaság a megerősítésről szóló okiratának letétbe helyezésekor az alábbi
nyilatkozatot, illetőleg fenntartást tegye:
nyilatkozat a 2. cikkhez: ,,Az Egyezmény 2. cikke szerinti
Központi Hatóság feladatait a Magyar Köztársaságban az
Igazságügyi Minisztérium látja el.’’
fenntartás a 17. cikkhez: ,,Az Egyezmény 17. cikkének
(1) bekezdésével összhangban a Magyar Köztársaság fenntartja magának azt a jogot, hogy a 8. és 9. cikkek vagy ezek
valamelyike által felölelt esetekben megtagadja a felügyeleti jogot érintő határozat végrehajtását a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott okból.’’
5. felhívja a Kormányt, hogy a jogalkotásról szóló
1987. évi XI. törvény 16. §-ának (1) bekezdésére figyelemmel az Egyezmény Magyar Köztársaság vonatkozásában
történő hatálybalépését követően haladéktalanul terjessze
az Országgyűlés elé az Egyezmény kihirdetéséről szóló
törvényjavaslatot.
Mandur László s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
97/2007. (X. 31.) OGY határozata a 25/2007. (III. 20.) OGY határozat alapján az M6-os autópálya Szekszárd–Bóly közötti szakaszának és az M60-as autópálya Bóly–Pécs közötti szakaszának koncesszióba adására vonatkozó közbeszerzési eljárás eredménye vonatkozásában az Országgyűlés jóváhagyásának megadásáról.
1. Az Országgyűlés egyetért azzal, hogy a 3. bekezdésben
meghatározott beruházás köz- és magánszféra együttműködésével, PPP finanszírozással valósuljon meg azzal, hogy a
közbeszerzési eljárás eredményeképpen létrejövő szerződésből származó állami kötelezettségvállalásnak a többéves fizetési kötelezettséggel járó kötelezettségvállalások nettó jelenérték számításának módszertanáról, valamint az alkalmazandó diszkonttényezőről szóló 161/2005. (VIII. 16.) Korm.
rendeletnek megfelelően számított nettó jelenértéke nem haladhatja meg a nettó 280 milliárd forintot.
2. Az Országgyűlés a nyertesnek nyilvánítható ajánlattevőt (koncesszort) és a 3. pontban megjelölt tárgyú koncessziós szerződés főbb tartalmi elemeit, az állami finanszírozási szükségletet, annak kereteit, illetve ütemezését
megismerte, és azt az Országgyűlés felhatalmazásának
megadásáról szóló 25/2007. (III. 20.) OGY határozat alapján az alábbiak szerint hagyja jóvá:
a) A beruházás köz- és magánszféra partnerség keretein belül, építési koncesszió formájában megvalósuló
beruházás, amelyben a magánszféra (koncesszor) viseli
a projekthez kapcsolódó tervezési, építési, felújítási, üzemeltetési, fenntartási és finanszírozási tevékenységekkel
járó kockázatok jelentős mértékét. A koncessziós szerződés alapján a Magyar Állam az autópálya rendelkezésre
állásának és az útkezelés minőségének függvényében az
üzemeltetési időszak kezdetétől havonta rendelkezésre
állási díjat fizet a koncesszornak. A koncesszor a Magyar
Államnak a koncesszió teljes időszaka alatt évente koncessziós díjat köteles megfizetni.
b) A projekt keretében megépített autópálya az ideiglenes használatbavételi engedély kibocsátásának napjával
A határozatot az Országgyűlés a 2007. október 29-i ülésnapján
fogadta el.
kezdődően a Magyar Állam kizárólagos tulajdonát képezi.
Az üzemeltetési időszak az ideiglenes használatbavételi
engedély kibocsátásától kezdődik, az üzemeltetés az érintett hatóságokkal kialakított együttműködési és eljárási
renddel, valamint a környezetvédelmi előírásokkal összhangban végzendő. Az autópályaszakaszok az egységes
nemzeti díjszedési rendszer keretében vehetők igénybe.
c) A Magyar Állam és a PPP-projektet finanszírozó
felek a koncessziós társaság bevonásával közvetlen szerződést kötnek, amelynek célja a koncessziós szerződésben
vállalt kötelezettségek teljesülésének biztosítása a közvetlen szerződésben előírt helyreállítási terv szerint, abban az
esetben is, amikor a koncesszor nem teljesíti vagy veszélyezteti a koncessziós szerződésben vállalt kötelezettségeit
és emiatt a Magyar Állam a koncessziós szerződést felmondhatná. A közvetlen szerződés a koncessziós szerződés
felhatalmazása alapján akkor alkalmazandó, ha a koncessziós szerződésben meghatározott és a közvetlen szerződés keretein belül orvosolható esemény következik be.
3. Az Országgyűlés jelen határozatában a szerződés
tárgyát az alábbiak szerint hagyja jóvá:
Az M6-os jelű autópálya Szekszárd (141+300 km szelvény) és Bóly (192+200 km szelvény) közötti szakaszára, valamint az M60-as autópálya Bóly (0+000 km szelvény) és
Pécs (30+200 km szelvény) közötti szakaszai, valamint a
kapcsolódó kiszolgáló létesítmények megtervezésére, több
ütemben történő megépítésére, felújítására, üzemeltetésére,
fenntartására, finanszírozására és hasznosítására vonatkozó
kizárólagos koncessziós jog nyújtása a közbeszerzési eljárásban nyertes koncesszor részére 30 év időtartamra.
4. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
286/2015. (VI. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bognár-Hanti
Margit Kingát 2015. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. június 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök