text:
61/2010. (III. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
életműve elismeréseként Halász Péter írónak, újságírónak, a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje, polgári tagozata;
a magyar–olasz gazdasági kapcsolatok erősítése, a magyarországi földgázpiac gyors és zökkenőmentes átalakítása
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Dott. Cesare Cuniberto-nak, a Tigáz Zrt. elnökének, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje, polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 19. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
282/2012. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Rusznák Anitát
2012. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
2005/2015. (XII. 28.) Korm. határozata a Testnevelési Egyetem új kampusza, valamint a hozzá kapcsolódó sportlétesítmények, szálláshelyek és szolgáltató egységek megépítésének érdekében szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Testnevelési Egyetem átfogó fejlesztése keretében kerüljön kialakításra a  Testnevelési
Egyetem új kampusza, a  jelenlegi kampusz infrastruktúrájának korszerűsítésével és eredeti helyszínen történő
kibővítésével, az  Országos Sportegészségügyi Intézet által használt, Budapest XII. kerület, Alkotás utca 48.
szám alatti területek bevonásával, új sportlétesítményeknek a  Budapest XII. kerület, Csörsz utca 2–4. szám alatti
ingatlanon történő megvalósításával, valamint új vízisport-telep és rekreációs központ Velence város területén
(Velence 1111 helyrajzi számú területen) történő létrehozásával;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti beruházások tervezési, előkészítési
feladatainak megvalósításához szükséges 500,0 millió forint összegű forrás rendelkezésre bocsátásáról a  központi
költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. december 31. 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak az 1. pont szerinti
beruházások megvalósításához
a) 2016. évben szükséges 15 899 millió forint,
b) 2017. évben szükséges 17 500 millió forint,
c) 2018. évben szükséges 2965 millió forint
biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az a) alpont vonatkozásában 2016. március 15.
a b) és c) alpont vonatkozásában az adott évi központi költségvetés tervezése során
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak a Testnevelési
Egyetem új kampusza megvalósításával összefüggésben a  működtetéshez szükséges sportszerek és a  kutatáshoz
szükséges berendezések fedezetének, valamint az  üzemeltetési költségek 2018. évi központi költségvetésben
történő tervezéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1162/2013. (III. 28.) Korm. határozata a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap felhasználási tervének jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap 2013. évre vonatkozó felhasználási tervét az 1. melléklet szerint,
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az 1. pontban meghatározott felhasználási terv
végrehajtásáról, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. december 31.
3. visszavonja a) a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap felhasználási tervének jóváhagyásáról szóló 1036/2013. (II. 1.)
Korm. határozatot, és b) a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap felhasználási tervének jóváhagyásáról szóló 1036/2013. (II. 1.)
Korm. határozat módosításáról szóló 1132/2013. (III. 14.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
45/2004. (III. 16.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Cseh Köztársaság Kormánya közötti, a megfelelőség-értékelésről és az ipari termékek elfogadásáról szóló, 2003. október 10-én, Budapesten aláírt Megállapodás kihirdetéséről.
(A diplomáciai jegyzékváltás 2004. február 27-én megtörtént.) 1. §
A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a Cseh
Köztársaság Kormánya közötti, a megfelelőség-értékelésről és az ipari termékek elfogadásáról szóló, 2003. október
10-én, Budapesten aláírt Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak
hivatalos magyar fordítása a következő:
Republic of Hungary: Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (Ministry of Economy
and Transport — MET)
Republic of Hungary: Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (Ministry of Economy
and Transport — MET)
Republic of Hungary: Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (Ministry of Economy
and Transport — MET)
Republic of Hungary: Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (Ministry of Economy
and Transport — MET)
Republic of Hungary: Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (Ministry of Economy
and Transport — MET)
,,Megállapodás a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Cseh Köztársaság Kormánya között a
megfelelőség-értékelésről és az ipari termékek
elfogadásáról A Magyar Köztársaság Kormánya és a Cseh Köztársaság
Kormánya (a továbbiakban: ,,Felek’’),
tekintettel arra a közös kötelezettségükre, amit az áruk
szabad áramlásának alapelvét illetően, és a termékminőség
javítására, az állampolgáraik egészségének és biztonságának, valamint a környezet védelmének szavatolása érdekében vállaltak, ideértve a széles körű technikai segítségnyújtást és a Felek közötti együttműködés más formáit is,
mivel a Felek folyamodtak az Európai Unióba történő
felvételükért, a tagsági viszony pedig megkívánja az
európai közösségi joganyag (aquis) átvételének hatékony
megvalósítását,
figyelembe véve, hogy a Felek az Európai Közösség jogi
szabályozását folyamatosan átveszik és végrehajtják,
tekintetbe véve, hogy a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Cseh Köztársaság Kormánya között a megfelelőségértékelés és az ipari termékek elfogadása tárgyában született Megállapodás (a továbbiakban: ,,Megállapodás’’) hatálya alá tartozó ágazatokban mind a magyar, mind pedig
a cseh nemzeti jog alapjában véve az Európai Közösség jogi
szabályozását veszi át,
figyelembe véve mindkét Félnek az Európai Közösséggel fenntartott szoros kapcsolatát, valamint azt a tényt,
hogy mindkét Fél aláírt egy-egy olyan Európai Megállapodást, amely társulást létesít egyfelől az Európai Közösség
és tagállamai, másfelől az illető állam között (a továbbiakban: ,,Európai Megállapodás’’), valamint aláírta az ilyen
Európai Megállapodásokhoz tartozó Jegyzőkönyveket a
megfelelőség-értékelésről és az ipari termékek elfogadásáról (a továbbiakban: ,,PECÁ-k’’), amelyek több ágazatot is
felölelnek,
kívánatosnak tartva a jelen Megállapodás aláírását,
amely egyfelől rendelkezik az ipari termékek kölcsönös
elfogadására vonatkozó elv alkalmazásáról abban az esetben, ha az érintett ipari termékek megfelelnek azoknak a
követelményeknek, amelyek alapján az adott Fél államának területén jogszerűen forgalomba hozhatók; másfelől
pedig az ipari termékekre vonatkozóan végzett megfelelőség-értékelés eredményének kölcsönös elfogadásáról, ha
az érintett ipari termékek a nemzeti jogi szabályozás hatálya alá esnek, és e Megállapodással párhuzamos ,,PECÁ-k’’
által érintett ágazatokhoz tartozó ipari termékek,
szem előtt tartva azokat a kötelezettségeiket, amelyeket
a Felek a Világkereskedelmi Szervezetet (World Trade
Organisation) megalapító, 1994. április 15-én, Marrakeshben aláírt Megállapodásban, és különösen a Kereskedelem
Technikai Akadályairól szóló Megállapodásban (,,Agreement on Technical Barriers to Trade’’) vállaltak,
a következőkben állapodtak meg: 1. Cikk Cél E Megállapodás célja az, hogy megkönnyítse a Felek
között az ipari termékek kereskedelmének útjában álló
technikai akadályok megszüntetését. Ezt a célt a Felek úgy
kívánják elérni, hogy a közösségi jogot azzal egyenértekűen a nemzeti jogba fokozatosan átveszik és alkalmazzák.
E Megállapodás rendelkezik: 1. azoknak az ipari termékeknek a kölcsönös elfogadásáról, amelyeket az ipari termékek kölcsönös elfogadásáról
szóló mellékletek felsorolnak, és amelyek megfelelnek
azoknak a követelményeknek, amelyek alapján az adott
Fél területén jogszerűen forgalomba hozhatók;
2. az Európai Közösség szabályozásának megfelelő
nemzeti jogi szabályozás hatálya alá eső olyan ipari termékekkel kapcsolatban végzett megfelelőség-értékelés eredményeinek kölcsönös elfogadásáról, amelyeket az ipari
termékekre vonatkozóan végzett megfelelőség-értékelés
eredményeinek kölcsönös elfogadásáról szóló mellékletek
sorolnak fel.
2. Cikk Meghatározások E Megállapodásban,
az ,,ipari termékek’’ alatt mindazok a termékek érten
dők, amelyeket az egyfelől az Európai Közösség és tagállamai, másfelől a Magyar Köztársaság között 1991. december
16-án, Brüsszelben aláírt Európai Megállapodás 8. Cikkében, valamint a hozzá tartozó 3. Jegyzőkönyvben szerepelnek, illetve azok a termékek, amelyek egyfelől az Európai
Közösség és tagállamai, másfelől a Cseh Köztársaság között 1993. október 4-én, Luxemburgban aláírt Európai
Megállapodás 9. Cikke, valamint a hozzá tartozó 3. Jegyzőkönyv sorol fel. A két említett megállapodás rendelkezései egybehangzóak (a továbbiakban: ,,Európai Megállapodások’’);
a ,,közösségi jog’’ az Európai Közösségek minden jogszabályát és az azokat végrehajtó gyakorlatot jelenti, amely
egy adott helyzetre vagy ipari termékek csoportjára, kockázatára alkalmazható;
a ,,nemzeti jog’’ minden jogszabályt és az azokat végrehajtó gyakorlatot jelenti, amellyel valamelyik Fél átveszi az
Európai Közösségnek egy adott helyzetre vagy ipari termékek csoportjára, kockázatára alkalmazható jogát és gyakorlatát;
a ,,PECÁ-k’’ a következő Jegyzőkönyvek összefoglaló
megnevezése: egyfelől az Európai Közösség és tagállamai,
valamint a Magyar Köztársaság között társulást létrehozó
Európai Megállapodás részét képező, a megfelelőség-értékelésről és az ipari termékek elfogadásáról 2001. február
26-án, Brüsszelben aláírt Jegyzőkönyv, másfelől az Európai Közösség és tagállamai, valamint a Cseh Köztársaság
között társulást létesítő Európai Megállapodás részét képező, a megfelelőség-értékelésről és az ipari termékek elfogadásáról 2001. február 26-án, Brüsszelben aláírt Jegyzőkönyv.
E Megállapodásban használt kifejezések jelentése megfelel a nemzeti jogban foglaltaknak.
3. Cikk Az ipari termékek kölcsönös elfogadása A Felek megállapodnak abban, hogy a kölcsönös elfogadás elvének megvalósítása céljából, az ipari termékek kölcsönös elfogadásáról szóló mellékletben felsorolt minden
olyan ipari terméket, amely megfelel azoknak a követelményeknek, amelyek alapján az adott Fél területén jogszerűen forgalomba hozhatók; a másik Fél területén is minden
további korlátozás nélkül forgalomba hozhatók. Ez azonban kizárólag a közerkölcs, a közérdek és a közbiztonság,
az emberek, állatok és növények egészségének és életének,
a nem megújuló nemzeti erőforrások, a művészeti, történelmi és régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek, a
szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon, vagy az aranyra és
ezüstre vonatkozó szabályok védelmében az importra, az
exportra és a tranzit árukra vonatkozóan hozott tilalmak
és korlátozások megsértése nélkül történhet. Ilyen tilalmak és korlátozások azonban nem szolgálhatnak sem önkényes megkülönböztetés, sem pedig a Felek közötti kereskedelem rejtett korlátozásának alapjául.
4. Cikk A megfelelőség-értékelési eljárások eredményeinek
kölcsönös elismerése
A Felek megegyeznek abban, hogy kölcsönösen elismerik a megfelelőség-értékelési eljárások eredményeinek
kölcsönös elismeréséről szóló mellékletben felsorolt nemzeti jogi szabályoknak megfelelően elvégzett megfelelőségértékelési eljárások eredményét. A Felek sem az eljárás
megismétlését nem kérik, sem pedig a megfelelőség elfogadását célzó további követelményeket nem támasztanak.
5. Cikk Biztonsági záradék Amennyiben bármelyik Fél megállapítja, hogy e Megállapodás jogszerű alkalmazásával a területén forgalomba
hozott és rendeltetésének megfelelően használt valamely
ipari termék veszélyeztetheti használója vagy más személy
biztonságát vagy egészségét, vagy a mellékletekben meghatározott jogszabályokkal védett bármilyen más jogos érdeket, akkor megfelelő intézkedéseket tehet az ilyen terméknek a piacról történő kivonására, a forgalomba hozatal
betiltására, az üzembe helyezés vagy használat betiltására,
vagy a szabad mozgásának korlátozására. A mellékletek
rendelkeznek az ilyen esetekben alkalmazandó eljárásról.
6. Cikk A Megállapodás hatályának kiterjesztése A Felek kiegészíthetik a mellékleteket, illetve új mellékleteket csatolhatnak a megállapodáshoz a 13. Cikkbe foglalt eljárás szerint, a PECÁ-k hatályának kiterjesztésével.
7. Cikk Származás E Megállapodás rendelkezései az ipari termékekre vonatkoznak, tekintet nélkül azok származási helyére.
8. Cikk A Felek kötelezettségei hatóságaik és szerveik tekintetében
A Felek kötelesek biztosítani, hogy a joghatóságuk alá
tartozó és a nemzeti jogi szabályozás hatékony végrehajtásáért felelős hatóságaik folyamatosan alkalmazzák a nemzeti jogot. Biztosítják továbbá, hogy ezeknek a hatóságok
nak módjában álljon szükség esetén szerveket bejelenteni,
a bejelentett szerveket felfüggeszteni, a felfüggesztést megszüntetni és a bejelentést visszavonni annak érdekében,
hogy az ipari termékek nemzeti jogi szabályozásnak történő megfelelése biztosítható legyen, vagy kivonathassák
őket a forgalomból.
A Felek kötelesek biztosítani, hogy a joghatóságuk alá
tartozó, a mellékletekben megjelölt nemzeti jogi szabályozásnak való megfelelés értékelésére bejelentett szervek
folyamatosan teljesítik a nemzeti jog által támasztott követelményeket. Továbbá megteszik a szükséges lépéseket
annak biztosítására, hogy ezek a szervek továbbra is megőrizzék azon feladatok ellátására való alkalmasságukat,
amelyekre bejelentették őket.
9. Cikk A bejelentett szervek Kezdetben azon szervek a Megállapodás végrehajtásának céljára bejelentett szervek, amelyek szerepelnek a Felek által egymásnak a hatályba léptetési eljárások befejezése előtt átadott listákon. A későbbiekben az alábbi eljárás
követendő a mellékletekbe foglalt nemzeti jogi szabályozás követelményeire vonatkozó megfelelőség-értékelést
végző szervek bejelentésére:
a) az egyik Fél írásban elküldi a bejelentést a másik Fél
számára;
b) a másik Fél írásbeli visszaigazolásával a szerv bejelentettnek minősül és ekkortól illetékesnek tekintendő a
mellékletekbe foglalt követelményekre vonatkozó megfelelőség-értékelés elvégzésére.
Ha az egyik Fél úgy dönt, hogy visszavonja valamely
joghatósága alá tartozó szerv megbízatását, e döntéséről a
másik Felet írásban értesíti. A szerv a visszavonás időpontjától kezdve nem végezheti a mellékletekben felsorolt követelmények szerinti megfelelőség-értékelést. Mindazonáltal, a visszavonás időpontja előtt elvégzett megfelelőség-értékelés eredményei érvényben maradnak, hacsak a
Közös Bizottság ellenkező értelmű döntést nem hoz.
E Megállapodás tekintetében kizárólag a PECÁ-k hatálya alatt bejelentett és elfogadott szervek járhatnak el bejelentett szervekként.
10. Cikk Bejelentett szervek vizsgálata Mindkét Fél kérheti a másik Féltől a saját joghatósága
alá tartozó bejelentett szerv műszaki szakértelmének és
illetékességének vizsgálatát. Az ilyen kérést indokolni kell,
hogy a bejelentésért felelős Fél a vizsgálatot lefolytathassa,
és annak eredményéről a másik Felet rövid időn belül
értesíteni tudja. A Felek közösen is elvégezhetik a szerv
vizsgálatát az illetékes hatóságok részvételével. E célból a
Felek kötelesek biztosítani a saját joghatóságuk alá tartozó
szerveik teljes körű együttműködését. A Felek kötelesek
megtenni minden szükséges intézkedést és minden elérhető eszközt igénybe venni a feltárt problémák megoldása
érdekében.
Amennyiben a problémák nem oldhatók meg a Felek
kölcsönös megelégedésére, a Felek értesíthetik eltérő véleményükről a Közös Bizottság elnökét, az eltérés okainak
megjelölésével. A Közös Bizottság dönthet a követendő
eljárás tekintetében.
Amíg a Közös Bizottság másképp nem dönt, az érintett
szerv bejelentett voltát és arra vonatkozó illetékességének
elismerését, hogy a mellékletekben meghatározott nemzeti jogi szabályozás követelményeinek megfelelően megállapítsa a megfelelőséget, részben vagy teljes mértékben
felfüggesztik attól az időponttól számítva, amikor a Felek
egyet nem értésükről értesítették a Közös Bizottság elnökét.
11. Cikk Információcsere és együttműködés Annak érdekében, hogy e Megállapodást helyesen és
egységesen alkalmazzák, illetve értelmezzék, a Felek, hatóságaik és bejelentett szerveik:
a) átadnak egymásnak minden vonatkozó információt
a jogszabályok alkalmazásáról és a gyakorlatról, különösen
a bejelentett szervek megfelelésének biztosítását célzó eljárásról;
b) ahol lehet, részt vesznek a vonatkozó tájékoztatási
és egyeztetési mechanizmusokban, illetve a Felek egyéb
kapcsolódó tevékenységeiben;
c) együttműködésre ösztönzik szerveiket, hogy önkéntes kölcsönös elismerési megállapodásokat kössenek.
Szükség esetén a Felek műszakilag együttműködnek, és
tanácsadási szolgáltatást biztosítanak egymás számára annak érdekében, hogy elősegítsék bejelentett szerveik
együttműködését.
12. Cikk Bizalmasság A Felek képviselői, szakértői és egyéb megbízottai még
kötelezettségeik megszűnése után sem hozhatnak nyilvánosságra e Megállapodással kapcsolatban olyan információt, amelyet szakmai titoktartási kötelezettség terhel. Az
ilyen információ kizárólag e megállapodás céljaival összhangban használható fel.
13. Cikk A Megállapodás kezelése 1. A Felek képviselőiből Közös Bizottság alakul, amely
a megállapodás hatékony működéséért felel.
2. A Közös Bizottság konszenzussal hoz döntéseket és
fogad el ajánlásokat.
3. A Közös Bizottság maga határozza meg saját működési szabályait.
4. A Közös Bizottság megvizsgálhat minden olyan
ügyet, ami e Megállapodás működésével kapcsolatos. Jogában áll döntéseket hozni különösen a következőkkel
kapcsolatban:
a) a mellékletek módosítása, a vonatkozó belső eljárási
szabályok fenntartása mellett;
b) új mellékletek létrehozása, a vonatkozó belső eljárási szabályok fenntartása mellett;
c) közös szakértői csoport vagy csoportok kijelölése a
bejelentett szerv műszaki szakértelmének és a vele szemben támasztott követelmények teljesítésének ellenőrzésére;
d) információcsere a mellékletekben hivatkozott magyar és cseh nemzeti jogi szabályozás tervezett és tényleges
módosításairól;
e) a melléklet valamely szektorát érintő új vagy kiegészítő megfelelőség-értékelési eljárások vizsgálata;
f) e Megállapodás alkalmazásával kapcsolatos valamennyi kérdés megoldása;
g) e Megállapodás alkalmazási területének kiterjesztése harmadik felek joghatóságaira.
14. Cikk Vitás kérdések rendezése 1. Bármelyik Fél a Közös Bizottság elé terjeszthet
e Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos bármely kérdést. A Közös Bizottság törekszik a
vita rendezésére, és ehhez meg kell kapnia minden olyan
tájékoztatást, amely elősegítheti a helyzet alapos vizsgálatát a kölcsönösen elfogadható megoldás elérése érdekében. E célból a Közös Bizottság e Megállapodás zökkenőmentes működésének fenntartását szolgáló valamennyi
lehetséges eszköz igénybevételét fontolóra veszi.
2. Amennyiben valamely vitás kérdést a Közös Bizottság elé terjesztéstől számított hat hónapon belül nem sikerül az első bekezdésnek megfelelően rendezni, akkor bármelyik Fél kérheti, hogy a vitát választott bíróság elé terjesszék. Bármelyik Fél értesítheti a másikat egy választott
bíró kijelöléséről; a másik Fél ekkor köteles két hónapon
belül kijelölni a másik választott bírót. A Közös Bizottság
jelöli ki a harmadik bírót. A választott bírák többségi szavazással hozzák meg döntésüket. A vitában résztvevő Felek
kötelesek megtenni a választott bíróság határozatának végrehajtása érdekében szükséges intézkedéseket.
15. Cikk Megállapodások más országokkal Ha valamely Fél olyan országgal köt megfelelőség-értékelési megállapodást, amely nem részes Fele e Megállapodásnak, ez nem jelent kötelezettséget a másik Fél számára
az e harmadik országban lefolytatott megfelelőség-értékelési eljárások eredményeinek elfogadására, hacsak a Felek
erről kifejezetten meg nem állapodnak a Közös Bizottságban.
16. Cikk Mellékletek A Megállapodáshoz csatolt mellékletek a Megállapodás
szerves részét alkotják.
17. Cikk Hatálybalépés és időtartam 1. Ez a Megállapodás a Felek között másodikként átadott, a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső
eljárások befejeződését megerősítő diplomáciai jegyzék
átvételének napját követő második hónap első napján lép
hatályba.
2. Bármelyik Fél felmondhatja e Megállapodást, a másik Fél írásos értesítésével. A Megállapodás az ilyen értesítés kézhezvételét követő hetedik hónap első napján szűnik meg.
Amennyiben bármelyik Fél az Európai Unió tagállamává válik, a Fél csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést
kihirdető törvény hatálybalépésének napján e Megállapodás hatályát veszti.
Készült Budapesten, 2003. október 10-én, két eredeti,
angol nyelvű példányban.
(Aláírások) MELLÉKLETEK Mellékletek az ipari termékek kölcsönös elfogadásáról
(a nyilvántartás számára)
Mellékletek
a megfelelőség-értékelés kölcsönös elismeréséről szóló megállapodáshoz Tartalomjegyzék
1. Gépek
2. Villamos biztonság
3. Elektromágneses összeférhetőség
4. Melegvízkazánok
5. Gázkészülékek
Melléklet a megfelelőség-értékelés kölcsönös elismeréséről szóló megállapodáshoz GÉPEK
I. Szakasz KÖZÖSSÉGI ÉS NEMZETI JOG Hivatkozás a közösségi jogra: Az Európai Parlament és Tanács 98/37/EK számú Irányelve, 1998.
június 22., a tagállamok gépekre vonatkozó jogszabályainak
egymáshoz való közelítéséről (OJ L 207, 23.07.1998, p.1),
módosítás: Európai Parlament és Tanács 98/79/EK sz. Irányelve,
1998. október 27. (OJ L 331, 07.12.1998, p.1).
Nemzeti jogszabályok — Cseh Köztársaság: 22/1997 Coll. számú Törvény (6/27.2.1997. rész) a termékekkel
szemben támasztott műszaki követelményekről, és bizonyos
törvények módosításáról, módosítva a 71/2000 Coll. számú
Törvénnyel (24/03.4.2000. rész), a 102/2001 Coll. számú
Törvénnyel (41/21.3.2001. rész), a 205/2002 Coll. számú
Törvénnyel (82/24.5.2002. rész) és a 226/2003 Coll. számú
Törvénnyel (79/31.7.2003. rész).
A Cseh Nemzetgyűlés 64/1986 Coll. számú Törvénye
(22/03.11.1986. rész) a kereskedelmi felügyeletről, módosítva a
240/1992 Coll. számú Törvénnyel (49/29.5.1992. rész), 22/1997
Coll. számú Törvénnyel (6/27.2.1997. rész), 110/1997 Coll. számú
Törvénnyel (38/19.5.1997. rész), a 71/2000 Coll. számú
Törvénnyel (24/03.4.2000. rész), a 145/2000 Coll. számú
Törvénnyel (46/12.6.2000. rész), a 102/2001 Coll. számú
Törvénnyel (41/21.3.2001. rész), a 321/2001 Coll. számú
Törvénnyel (122/07.9.2001. rész), a 205/2002 Coll. számú
Törvénnyel (82/24.5.2002. rész) és a 226/2003 Coll. számú
Törvénnyel (79/31.7.2003. rész).
170/1997 Coll. számú Kormányrendelet (60/31.7.1997. rész),
amely gépi berendezésekre vonatkozóan fektet le
követelményeket, módosítva a 15/1999 Coll. számú
Kormányrendelettel (6/25.1.1999. rész), a 283/2000 Coll. számú
Kormányrendelettel (82/29.8.2000. rész) és a 251/2003
Coll. számú Kormányrendelettel (85/6.8.2003. rész).
Nemzeti jogszabályok — Magyar Köztársaság: 21/1998. (IV. 17.) IKIM rendelet a gépek biztonsági
követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról (Magyar
Közlöny 32, 1998.04.17., 2606. old.), melynek utolsó módosítása a
29/2000. (IX. 13.) GM rendelet (Magyar Közlöny 93, 2000.09.13.,
5712. old.).
4/1999. (II. 24.) GM rendelet a műszaki termékek megfelelőségét
vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésének részletes
szabályairól (Magyar Közlöny 14, 1999.02.24., 1036. old.),
amelynek utolsó módosítása a 26/2001. (X. 4.) GM rendelet
(Magyar Közlöny 108, 2001.10.04., 7228. old.).
II. Szakasz BEJELENTŐ HATÓSÁGOK Magyar Köztársaság: Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
Cseh Köztársaság: Úrad pro technickou normalizaci, metrologii a státní zkušebnictví
(Cseh Szabványügyi, Mérésügyi és Vizsgáló Hivatal).
III. Szakasz BEJELENTETT SZERVEK Magyar Köztársaság:
Szervek, amelyeket a Magyar Köztársaság az I. Szakaszban felsorolt magyar nemzeti jogszabályoknak megfelelően
kijelölt és bejelentett az Európai Közösségnek és a Cseh Köztársaságnak, e Megállapodás 9. Cikkével összhangban.
Cseh Köztársaság:
Szervek, melyeket a Cseh Köztársaság az I. Szakaszban felsorolt cseh nemzeti jogszabályoknak megfelelően kijelölt
és bejelentett az Európai Közösségnek és a Magyar Köztársaságnak, e Megállapodás 9. Cikkével összhangban.
IV. Szakasz KÜLÖNLEGES INTÉZKEDÉSEK A) Az ipari termékekre vonatkozó biztonsági záradék
1. Ha az egyik Fél intézkedést tett arra, hogy megakadályozza a jelen Melléklet tárgyát képező, CE jelölést viselő
ipari termékek szabad bejutását piacára, haladéktalanul tájékoztatnia kell a másik Felet, jelezve döntésének indokait
és azt, hogyan állapította meg a meg nem felelést.
2. A Felek kötelesek megvizsgálni az ügyet és a tudomásukra jutott bizonyítékokat, és jelenteniük kell egymásnak
vizsgálataik eredményeit.
3. Egyetértés esetén a Feleknek megfelelő intézkedéseket kell tenniük annak biztosítására, hogy ilyen termékek ne
kerüljenek a piacra.
4. Ha nincs egyetértés az ilyen vizsgálat eredményéről, az ügyet a Közös Bizottság elé kell terjeszteni, amely dönthet
szakértői vizsgálat lefolytatásáról.
5. Ha a Közös Bizottság úgy találja, hogy az intézkedés
a) indokolatlan, akkor annak a Félnek a nemzeti hatósága, amely az intézkedést tette, köteles azt visszavonni;
b) indokolt, akkor a Felek kötelesek megfelelő intézkedéseket tenni annak biztosítására, hogy ilyen termékek ne
kerüljenek a piacra. B) Információcsere a harmonizált szabványokkal kapcsolatban
Ha bármely Fél úgy véli, hogy e mellékletben meghatározott, jogszabályban hivatkozott harmonizált szabvány nem
elégíti ki az ilyen jogszabály alapvető követelményeit, erről tájékoztatnia kell a Közös Bizottságot, mellékelve az
indoklást.
Melléklet a megfelelőség-értékelés kölcsönös elismeréséről szóló megállapodáshoz VILLAMOS BIZTONSÁG
I. Szakasz KÖZÖSSÉGI ÉS NEMZETI JOGSZABÁLYOK Hivatkozás a közösségi jogra: A Tanács 73/23/EGK számú Irányelve, 1973. február 19., a
tagállamok a bizonyos feszültség-határok között üzemelő
villamossági berendezésekre vonatkozó törvények egymáshoz
való közelítéséről (OJ L 77, 26.03.1973, 29. old.), utolsó
módosítása: 93/68/EGK számú Irányelv, 1993. július 22. (OJ L 220,
30.08.1993, 1. old.).
Nemzeti jogszabály — Cseh Köztársaság: 22/1997 Coll. számú Törvény (6/27.2.1997. rész) a termékekkel
szemben támasztott műszaki követelményekről és bizonyos
törvények módosításáról, módosítva a 71/2000 Coll. számú
Törvénnyel (24/03.4.2000. rész), a 102/2001 Coll. számú
Törvénnyel (41/21.3.2001. rész), a 205/2002 Coll. számú
Törvénnyel (82/24.5.2002. rész) és a 226/2003 Coll. számú
Törvénnyel (79/31.7.2003. rész).
A Cseh Nemzetgyűlés 64/1986 Coll. számú Törvénye
(22/03.11.1986. rész) a kereskedelmi felügyeletről, módosítva a
240/1992 Coll. számú Törvénnyel (49/29.5.1992. rész), a 22/1997
Coll. számú Törvénnyel (6/27.2.1997. rész), a 110/1997
Coll. számú Törvénnyel (38/19.5.1997. rész), a 71/2000
Coll. számú Törvénnyel (24/03.4.2000. rész), a 145/2000
Coll. számú Törvénnyel (46/12.6.2000. rész), a 102/2001
Coll. számú Törvénnyel (41/21.3.2001. rész), a 321/2001
Coll. számú Törvénnyel (122/7.9.2001. rész), a 205/2002
Coll. számú Törvénnyel (82/24.5.2002. rész) és a 226/2003
Coll. számú Törvénnyel (79/31.7.2003. rész).
168/1997 Coll. számú Kormányrendelet (60/31.7.1997. rész),
amely a gyengeáramú villamos berendezésekkel szembeni
követelményeket fekteti le, módosítva a 281/2000 Coll. számú
Kormányrendelettel (82/29.8.2000. rész) és a 251/2003.
Coll. számú Kormányrendelettel (85/6.8.2003. rész).
Nemzeti jogszabály — Magyar Köztársaság: 79/1997. (XII. 31.) IKIM rendelet Az egyes villamossági termékek
biztonsági követelményeiről és az azoknak való megfelelőség
értékeléséről (Magyar Közlöny 122, 1997.12.31., 10100. old.),
amelynek utolsó módosítása a 3/2001. (I. 31.) MeHVM rendelet
(Magyar Közlöny 11, 2001.01.31., 616. old.).
4/1999. (II. 24.) GM rendelet a műszaki termékek megfelelőségét
vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésének részletes
szabályairól (Magyar Közlöny 14, 1999.02.24., 1036. old.),
amelynek utolsó módosítása a 26/2001. (X. 4.) GM rendelet
(Magyar Közlöny 108, 2001.10.04., 7228. old.).
II. Szakasz BEJELENTŐ HATÓSÁGOK Magyar Köztársaság: Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
Cseh Köztársaság: Úrad pro technickou normalizaci, metrologii a státní zkušebnictví
(Cseh Szabványügyi, Mérésügyi és Vizsgáló Hivatal)
III. Szakasz BEJELENTETT SZERVEK Magyar Köztársaság:
Szervek, amelyeket a Magyar Köztársaság az I. Szakaszban felsorolt magyar nemzeti jogszabályoknak megfelelően
kijelölt és bejelentett az Európai Közösségnek és a Cseh Köztársaságnak, e Megállapodás 9. Cikkével összhangban.
Cseh Köztársaság:
Szervek, melyeket a Cseh Köztársaság az I. Szakaszban felsorolt cseh nemzeti jogszabályoknak megfelelően kijelölt
és bejelentett az Európai Közösségnek és a Magyar Köztársaságnak, e Megállapodás 9. Cikkével összhangban.
IV. Szakasz KÜLÖNLEGES INTÉZKEDÉSEK A) Az ipari termékekre vonatkozó biztonsági záradék
1. Ha az egyik Fél intézkedést tett arra, hogy megakadályozza a jelen Melléklet tárgyát képező, CE jelölést viselő
ipari termékek szabad bejutását piacára, haladéktalanul tájékoztatnia kell a másik Felet, jelezve döntésének indokait
és azt, hogyan állapította meg a meg nem felelést.
2. A Felek kötelesek megvizsgálni az ügyet és a tudomásukra jutott bizonyítékokat, és jelenteniük kell egymásnak
vizsgálataik eredményeit.
3. Egyetértés esetén a Feleknek megfelelő intézkedéseket kell tenniük annak biztosítására, hogy ilyen termékek ne
kerüljenek a piacra.
4. Ha nincs egyetértés az ilyen vizsgálat eredményéről, az ügyet a Közös Bizottság elé kell terjeszteni, amely dönthet
szakértői vizsgálat lefolytatásáról.
5. Ha a Közös Bizottság úgy találja, hogy az intézkedés
a) indokolatlan, akkor annak a Félnek a nemzeti hatósága, amely az intézkedést tette, köteles azt visszavonni;
b) indokolt, akkor a Felek kötelesek megfelelő intézkedéseket tenni annak biztosítására, hogy ilyen termékek ne
kerüljenek a piacra. B) Információcsere a harmonizált szabványokkal kapcsolatban
Ha bármely Fél úgy véli, hogy e mellékletben meghatározott, jogszabályban hivatkozott harmonizált szabvány nem
elégíti ki az ilyen jogszabály alapvető követelményeit, erről tájékoztatnia kell a Közös Bizottságot, mellékelve az
indoklást.
Melléklet a megfelelőség-értékelés kölcsönös elismeréséről szóló megállapodáshoz ELEKTROMÁGNESES ÖSSZEFÉRHETŐSÉG
I. Szakasz KÖZÖSSÉGI ÉS NEMZETI JOGSZABÁLYOK Hivatkozás a közösségi jogra: A Tanács 89/336/EGK számú Irányelve, 1989. május 3., a
Tagállamok elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó
törvények egymáshoz való közelítéséről (OJ L 139, 23.05.1989, 19.
old.), utolsó módosítása: a Tanács 93/68/EGK számú Irányelve,
1993. július 22. (OJ L 220, 30.08.1993, 1. old.).
Nemzeti jogszabály — Cseh Köztársaság: 22/1997 Coll. számú Törvény (6/27.2.1997. rész) a termékekkel
szemben támasztott műszaki követelményekről és bizonyos
törvények módosításáról, módosítva a 71/2000 Coll. számú
Törvénnyel (24/03.4.2000. rész), a 102/2001 Coll. számú
Törvénnyel (41/21.3.2001. rész) a 205/2002 Coll. számú
Törvénnyel (82/24.5.2002. rész) és a 226/2003 Coll. számú
Törvénnyel (79/31.7.2003. rész).
A Cseh Nemzetgyűlés 64/1986 Coll. számú Törvénye
(22/03.11.1986. rész) a kereskedelmi felügyeletről, módosítva a
240/1992 Coll. számú Törvénnyel (49/29.5.1992. rész), a 22/1997
Coll. számú Törvénnyel (6/27.2.1997. rész), a 110/1997
Coll. számú Törvénnyel (38/19.5.1997. rész), a 71/2000
Coll. számú Törvénnyel (24/03.4.2000. rész), a 145/2000
Coll. számú Törvénnyel (46/12.6.2000. rész), a 102/2001
Coll. számú Törvénnyel (41/21.3.2001. rész), a 321/2001
Coll. számú Törvénnyel (122/7.9.2001. rész), a 205/2002
Coll. számú Törvénnyel (82/24.5.2002. rész) és a 226/2003
Coll. számú Törvénnyel (79/31.7.2003. rész).
169/1997 Coll. számú Kormányrendelet (60/31.7.1997. rész),
amely a termékek elektromágneses összeférhetőségével szembeni
követelményeket fekteti le, módosítva a 282/2000 Coll. számú
Kormányrendelettel (82/29.8.2000. rész) és a 251/2003
Coll. számú Kormányrendelettel (85/6.8.2003. rész).
Nemzeti jogszabály — Magyar Köztársaság: 31/1999. (VI. 11.) GM—KHVM együttes rendelet az
elektromágneses összeférhetőségről (Magyar Közlöny 51,
1999.06.11., 3302. old.), amelyet módosított az 58/1999. (X. 27.)
GM—KHVM együttes rendelet (Magyar Közlöny 93, 1999.10.27.,
5840. old.).
4/1999. (II. 24.) GM rendelet a műszaki termékek megfelelőségét
vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésének részletes
szabályairól (Magyar Közlöny 14, 1999.02.24., 1036. old.),
amelynek utolsó módosítása a 26/2001. (X. 4.) GM rendelet
(Magyar Közlöny 108, 2001.10.04., 7228. old.).
22/1999. (VIII. 4.) KHVM rendelet az egyes hírközlési és
informatikai termékek megfelelőségét vizsgáló vagy ellenőrző,
illetőleg tanúsító szervezetek kijelölésének részletes szabályairól
(Magyar Közlöny 69, 1999.08.04., 4466. old.).
II. Szakasz BEJELENTŐ HATÓSÁGOK Magyar Köztársaság: Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
Informatikai és Hírközlési Minisztérium Cseh Köztársaság: Úrad pro technickou normalizaci, metrologii a státní zkušebnictví
(Cseh Szabványügyi, Mérésügyi és Vizsgáló Hivatal)
III. Szakasz BEJELENTETT SZERVEK Magyar Köztársaság:
Szervek, amelyeket a Magyar Köztársaság az I. Szakaszban felsorolt magyar nemzeti jogszabályoknak megfelelően
kijelölt és bejelentett az Európai Közösségnek és a Cseh Köztársaságnak, e Megállapodás 9. Cikkével összhangban.
Cseh Köztársaság:
Szervek, melyeket a Cseh Köztársaság az I. Szakaszban felsorolt cseh nemzeti jogszabályoknak megfelelően kijelölt
és bejelentett az Európai Közösségnek és a Magyar Köztársaságnak, e Megállapodás 9. Cikkével összhangban.
IV. Szakasz KÜLÖNLEGES INTÉZKEDÉSEK A) Az ipari termékekre vonatkozó biztonsági záradék
1. Ha az egyik Fél intézkedést tett arra, hogy megakadályozza a jelen Melléklet tárgyát képező, CE jelölést viselő
ipari termékek szabad bejutását piacára, haladéktalanul tájékoztatnia kell a másik Felet, jelezve döntésének indokait
és azt, hogyan állapította meg a meg nem felelést.
2. A Felek kötelesek megvizsgálni az ügyet és a tudomásukra jutott bizonyítékokat, és jelenteniük kell egymásnak
vizsgálataik eredményeit.
3. Egyetértés esetén a Feleknek megfelelő intézkedéseket kell tenniük annak biztosítására, hogy ilyen termékek ne
kerüljenek a piacra.
4. Ha nincs egyetértés az ilyen vizsgálat eredményéről, az ügyet a Közös Bizottság elé kell terjeszteni, amely dönthet
szakértői vizsgálat lefolytatásáról.
5. Ha a Közös Bizottság úgy találja, hogy az intézkedés
a) indokolatlan, akkor annak a Félnek a nemzeti hatósága, amely az intézkedést tette, köteles azt visszavonni;
b) indokolt, akkor a Felek kötelesek megfelelő intézkedéseket tenni annak biztosítására, hogy ilyen termékek ne
kerüljenek a piacra. B) Információcsere a harmonizált szabványokkal kapcsolatban
Ha bármely Fél úgy véli, hogy e mellékletben meghatározott, jogszabályban hivatkozott harmonizált szabvány nem
elégíti ki az ilyen jogszabály alapvető követelményeit, erről tájékoztatnia kell a Közös Bizottságot, mellékelve az
indoklást.
Melléklet a megfelelőség-értékelés kölcsönös elismeréséről szóló megállapodáshoz MELEGVÍZKAZÁNOK
I. Szakasz KÖZÖSSÉGI ÉS NEMZETI JOGSZABÁLYOK Hivatkozás a közösségi jogra: A Tanács 92/42/EGK számú Irányelve, 1992. május 21., a
folyékony vagy gáznemű tüzelőanyagokkal új üzemelő
melegvízkazánok hatékonysági követelményeiről (OJ L 167,
22.06.1992 p. 17) módosítva a Tanács 93/68/EGK számú
Irányelvével, 1993. július 22. (OJ L 220, 30.08.1993, p.1).
Nemzeti jogszabály — Cseh Köztársaság: 22/1997 Coll. számú Törvény (6/27.2.1997. rész) a termékekkel
szemben támasztott műszaki követelményekről és bizonyos
törvények módosításáról, módosítva a 71/2000 Coll. számú
Törvénnyel (24/03.4.2000. rész), a 102/2001 Coll. számú
Törvénnyel (41/21.3.2001. rész), a 205/2002 Coll. számú
Törvénnyel (82/24.5.2002. rész) és a 226/2003 Coll. számú
Törvénnyel (79/31.7.2003. rész).
A Cseh Nemzetgyűlés 64/1986 Coll. számú Törvénye
(22/03.11.1986. rész) a kereskedelmi felügyeletről, módosítva a
240/1992 Coll. számú Törvénnyel (49/29.5.1992. rész), a 22/1997
Coll. számú Törvénnyel (6/27.2.1997. rész), a 110/1997
Coll. számú Törvénnyel (38/19.5.1997. rész), a 71/2000
Coll. számú Törvénnyel (24/03.4.2000. rész), a 145/2000
Coll. számú Törvénnyel (46/12.6.2000. rész), a 102/2001
Coll. számú Törvénnyel (41/21.3.2001. rész), a 321/2001
Coll. számú Törvénnyel (122/7.9.2001. rész), a 205/2002
Coll. számú Törvénnyel (82/24.5.2002. rész) és a 226/2003
Coll. számú Törvénnyel (79/31.7.2003. rész).
180/1999 Coll. számú Kormányrendelet (61/17.8.1999. rész),
amely az új, folyékony vagy gáznemű tüzelőanyaggal működtetett
melegvízkazánokkal szembeni műszaki követelményeket fekteti
le, módosítva a 289/2000 Coll. számú Kormányrendelettel
(89/29.8.2000. rész) és a 251/2003 Coll. számú
Kormányrendelettel (85/6.8.2003. rész).
Nemzeti jogszabály — Magyar Köztársaság: 20/1998. (IV. 17.) IKIM rendelet a gáznemű vagy folyékony
tüzelőanyaggal üzemelő melegvízkazánok hatásfok
követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról (Magyar
Közlöny 32, 1998.04.17., 2603. old.), amelynek utolsó módosítása
a 3/2000. (I. 31.) GM rendelet (Magyar Közlöny 9, 2000.01.31.,
273. old.).
4/1999. (II. 24.) GM rendelet a műszaki termékek megfelelőségét
vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésének részletes
szabályairól (Magyar Közlöny 14, 1999.02.24., 1036. old.),
amelynek utolsó módosítása a 26/2001. (X. 4.) GM rendelet
(Magyar Közlöny 108, 2001.10.04., 7228. old.).
II. Szakasz BEJELENTŐ HATÓSÁGOK Magyar Köztársaság: Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
Cseh Köztársaság: Úrad pro technickou normalizaci, metrologii a státní zkušebnictví
(Cseh Szabványügyi, Mérésügyi és Vizsgáló Hivatal)
III. Szakasz BEJELENTETT SZERVEK Magyar Köztársaság:
Szervek, amelyeket a Magyar Köztársaság az I. Szakaszban felsorolt magyar nemzeti jogszabályoknak megfelelően
kijelölt és bejelentett az Európai Közösségnek és a Cseh Köztársaságnak, e Megállapodás 9. Cikkével összhangban.
Cseh Köztársaság:
Szervek, melyeket a Cseh Köztársaság az I. Szakaszban felsorolt cseh nemzeti jogszabályoknak megfelelően kijelölt
és bejelentett az Európai Közösségnek és a Magyar Köztársaságnak, e Megállapodás 9. Cikkével összhangban.
IV. Szakasz KÜLÖNLEGES INTÉZKEDÉSEK A) Az ipari termékekre vonatkozó biztonsági záradék
1. Ha az egyik Fél intézkedést tett arra, hogy megakadályozza a jelen Melléklet tárgyát képező, CE jelölést viselő
ipari termékek szabad bejutását piacára, haladéktalanul tájékoztatnia kell a másik Felet, jelezve döntésének indokait
és azt, hogyan állapította meg a meg nem felelést.
2. A Felek kötelesek megvizsgálni az ügyet és a tudomásukra jutott bizonyítékokat, és jelenteniük kell egymásnak
vizsgálataik eredményeit.
3. Egyetértés esetén a Feleknek megfelelő intézkedéseket kell tenniük annak biztosítására, hogy ilyen termékek ne
kerüljenek a piacra.
4. Ha nincs egyetértés az ilyen vizsgálat eredményéről, az ügyet a Közös Bizottság elé kell terjeszteni, amely dönthet
szakértői vizsgálat lefolytatásáról.
5. Ha a Közös Bizottság úgy találja, hogy az intézkedés
a) indokolatlan, akkor annak a Félnek a nemzeti hatósága, amely az intézkedést tette, köteles azt visszavonni;
b) indokolt, akkor a Felek kötelesek megfelelő intézkedéseket tenni annak biztosítására, hogy ilyen termékek ne
kerüljenek a piacra. B) Információcsere a harmonizált szabványokkal kapcsolatban
Ha bármely Fél úgy véli, hogy e mellékletben meghatározott, jogszabályban hivatkozott harmonizált szabvány nem
elégíti ki az ilyen jogszabály alapvető követelményeit, erről tájékoztatnia kell a Közös Bizottságot, mellékelve az
indoklást.
Melléklet a megfelelőség-értékelés kölcsönös elismeréséről szóló megállapodáshoz GÁZKÉSZÜLÉKEK
I. Szakasz KÖZÖSSÉGI ÉS NEMZETI JOGSZABÁLYOK Hivatkozás a közösségi jogra: A Tanács 90/396/EGK számú Irányelve, 1990. június 29., a
tagállamok gáz tüzelőanyaggal üzemelő készülékekre vonatkozó
törvényeinek egymáshoz való közelítéséről (OJ L 196, 26.07.1990,
p. 15), utolsó módosítása: a Tanács 93/68/EGK számú Irányelve,
1993. július 22., (OJ L 220, 30.08.1993, p. 1)
Nemzeti jogszabály — Cseh Köztársaság: 22/1997 Coll. számú Törvény (6/27.2.1997. rész) a termékekkel
szemben támasztott műszaki követelményekről és bizonyos
törvények módosításáról, módosítva a 71/2000 Coll. számú
Törvénnyel (24/03.4.2000. rész), a 102/2001 Coll. számú
Törvénnyel (41/21.3.2001. rész), a 205/2002 Coll. számú
Törvénnyel (82/24.5.2002. rész) és a 226/2003 Coll. számú
Törvénnyel (79/31.7.2003. rész).
A Cseh Nemzetgyűlés 64/1986 Coll. számú Törvénye
(22/03.11.1986. rész) a kereskedelmi felügyeletről, módosítva a
240/1992 Coll. számú Törvénnyel (49/29.5.1992. rész), a 22/1997
Coll. számú Törvénnyel (6/27.2.1997. rész), a 110/1997
Coll. számú Törvénnyel (38/19.5.1997. rész), a 71/2000
Coll. számú Törvénnyel (24/03.4.2000. rész), a 145/2000
Coll. számú Törvénnyel (46/12.6.2000. rész), a 102/2001
Coll. számú Törvénnyel (41/21.3.2001. rész), a 321/2001
Coll. számú Törvénnyel (122/7.9.2001. rész), a 205/2002
Coll. számú Törvénnyel (82/24.5.2002. rész) és a 226/2003
Coll. számú Törvénnyel (79/31.7.2003. rész).
177/1997 Coll. számú Kormányrendelet (64/12.8.1997. rész),
amely az égő gáznemű tüzelőanyagokkal működő készülékekkel
szembeni műszaki követelményeket fekteti le, módosítva a
287/2000 Coll. számú Kormányrendelettel (82/29.8.2000. rész) és
a 251/2003 Coll. számú Kormányrendelettel (85/6.8.2003. rész).
Nemzeti jogszabály — Magyar Köztársaság: 22/1998. (IV. 17.) IKIM rendelet az egyes gázfogyasztó készülékek
kialakításáról és megfelelőségének tanúsításáról (Magyar
Közlöny 32, 1998.04.17, 2629. old.), amelynek utolsó módosítása
a 28/2000. (VIII. 29.) GM rendelet (Magyar Közlöny 89,
2000.08.29., 5527. old.).
4/1999. (II. 24.) GM rendelet a műszaki termékek megfelelőségét
vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésének részletes
szabályairól (Magyar Közlöny 14, 1999.02.24., 1036. old.),
amelynek utolsó módosítása a 26/2001. (X. 4.) GM rendelet
(Magyar Közlöny 108, 2001.10.04., 7228. old.).
II. Szakasz BEJELENTŐ HATÓSÁGOK Magyar Köztársaság: Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
Cseh Köztársaság: Úrad pro technickou normalizaci, metrologii a státní zkušebnictví
(Cseh Szabványügyi, Mérésügyi és Vizsgáló Hivatal)
III. Szakasz BEJELENTETT SZERVEK Magyar Köztársaság: Szervek, amelyeket a Magyar Köztársaság az I. Szakaszban felsorolt magyar nemzeti jogszabályoknak megfelelően
kijelölt és bejelentett az Európai Közösségnek és a Cseh Köztársaságnak, e Megállapodás 9. Cikkével összhangban.
Cseh Köztársaság: Szervek, melyeket a Cseh Köztársaság az I. Szakaszban felsorolt cseh nemzeti jogszabályoknak megfelelően kijelölt
és bejelentett az Európai Közösségnek és a Magyar Köztársaságnak, e Megállapodás 9. Cikkével összhangban.
IV. Szakasz KÜLÖNLEGES INTÉZKEDÉSEK A) Az ipari termékekre vonatkozó biztonsági záradék
1. Ha az egyik Fél intézkedést tett arra, hogy megakadályozza a jelen Melléklet tárgyát képező, CE jelölést viselő
ipari termékek szabad bejutását piacára, haladéktalanul tájékoztatnia kell a másik Felet, jelezve döntésének indokait
és azt, hogyan állapította meg a meg nem felelést.
2. A Felek kötelesek megvizsgálni az ügyet és a tudomásukra jutott bizonyítékokat, és jelenteniük kell egymásnak
vizsgálataik eredményeit.
3. Egyetértés esetén a Feleknek megfelelő intézkedéseket kell tenniük annak biztosítására, hogy ilyen termékek ne
kerüljenek a piacra.
4. Ha nincs egyetértés az ilyen vizsgálat eredményéről, az ügyet a Közös Bizottság elé kell terjeszteni, amely dönthet
szakértői vizsgálat lefolytatásáról.
5. Ha a Közös Bizottság úgy találja, hogy az intézkedés
a) indokolatlan, akkor annak a Félnek a nemzeti hatósága, amely az intézkedést tette, köteles azt visszavonni;
b) indokolt, akkor a Felek kötelesek megfelelő intézkedéseket tenni annak biztosítására, hogy ilyen termékek ne
kerüljenek a piacra.
B) Információcsere a harmonizált szabványokkal kapcsolatban Ha bármely Fél úgy véli, hogy e mellékletben meghatározott, jogszabályban hivatkozott harmonizált szabvány nem
elégíti ki az ilyen jogszabály alapvető követelményeit, erről tájékoztatnia kell a Közös Bizottságot, mellékelve az
indoklást.’’
3. § (1) Ez a rendelet 2004. április 1-jén lép hatályba.
(2) A rendelet végrehajtásáról a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
97/2011. (XI. 17.) ME határozata a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagjainak felmentéséről és új tagjainak megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. §-ának (3) bekezdése c) pontjában foglalt jogkörömben, az oktatásért felelős
miniszter előterjesztésére dr. Kiss Szemán Róbertet, az Eötvös Loránd Tudományegyetem tanszékvezető egyetemi docensét és
dr. Szuromi Szabolcsot, az MTA doktorát, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem intézetvezető egyetemi tanárát
a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági teendőinek ellátása alól – lemondásukra való tekintettel –
felmentem, egyidejűleg dr. Zsilák Máriát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem tanszékvezető egyetemi docensét és
dr. Fodor Györgyöt, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi tanárát
a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági teendőinek ellátásával – a 2011. november 1-jétől 2013. január
31-ig terjedő időtartamra – megbízom. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2012. XXII. törvény a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Vámosmikola és Ipolypásztó (Pastovce) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között
a két ország közös államhatárán, Vámosmikola és Ipolypásztó (Pastovce) települések közötti közúti Ipoly-híd és
a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS
Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán,
Vámosmikola és Ipolypásztó (Pastovce) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó
létesítmények megépítéséről
Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek) összhangban
a jószomszédi kapcsolatokról és a baráti együttműködésről szóló, Párizsban, 1995. március 19-én aláírt Szerződéssel,
és tekintettel az infrastruktúra-kapcsolatoknak a két ország közötti gazdasági együttműködés fejlődésére gyakorolt
hatására, az alábbiakban állapodnak meg: 1. Cikk
(1) A Vámosmikola és Ipolypásztó (Pastovce) települések közötti közúti kapcsolat helyreállítása érdekében a Szerződő
Felek megállapodnak egy, az Ipoly folyó 22+680 fkm szelvényében, a III.14/16M és III.14/17S határjelek térségében
elhelyezkedő közös közúti híd (a továbbiakban: Híd) és a mindkét oldali csatlakozó utak megépítéséről. A Híd
megépítésének költségeit közösen, egyenlő arányban viselik. (2) A Híd három nyílású gerendahídként épül meg, teljes szerkezeti hossza 92,2 m, szélessége 12,3 m, teherbírása
EUROCODE szerint. 2. Cikk
A közúti kapcsolat a nemzetközi közúti személyforgalom, valamint a legfeljebb 12 t össztömegű
tehergépjármű-forgalom céljára létesül. A törvényt az Országgyűlés a 2012. április 2-i ülésnapján fogadta el.
3. Cikk
A Szerződő Felek erőfeszítéseket tesznek a Híd és a Hídhoz csatlakozó utak megépítéséhez szükséges pénzügyi
támogatásnak az Európai Uniótól történő megszerzése érdekében. 4. Cikk
(1) A Szerződő Felek gondoskodnak a Híd és a Hídhoz csatlakozó utak beruházásainak előkészületeiről. Az engedélyezési
és jóváhagyási eljárások a Szerződő Felek államainak vonatkozó belső jogszabályaival összhangban valósulnak meg.
(2) A Szerződő Felek mindegyike beszerzi a Híd és a Hídhoz csatlakozó utak megépítéséhez szükséges építési és egyéb
engedélyeket államuk illetékes hatóságaitól az adott állam jogszabályai alapján.
(3) A Híd és a Hídhoz csatlakozó utak megépítésére vonatkozó közbeszerzési eljárást a Szerződő Felek nevében a magyar
fél írja ki, a magyar közbeszerzési előírások szerint.
(4) A kivitelezési munkálatok mindkét Szerződő Fél államának hatályos jogszabályaival és műszaki előírásaival
összhangban valósulnak meg. (5) Az államhatár vonalát vagy a határjeleket érintő valamennyi munka kivitelezéséhez az Államhatár Felmérésének és
Megjelölésének Magyar-Szlovák Közös Bizottsága előzetes jóváhagyása szükséges. (6) Tekintettel arra, hogy a Híd felépítése az Ipoly határfolyó nagyvízi medrét érinti, megvalósításához a Magyar–Szlovák
Határvízi Bizottság előzetes jóváhagyása szükséges. 5. Cikk
A Híd megnyitásának időpontját a Szerződő Felek diplomáciai úton egyeztetik.
6. Cikk
A Híd üzemeltetésére, fenntartására és rekonstrukciójára a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság
Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és
rekonstrukciójáról szóló, Pozsonyban, 2007. június 18-án aláírt megállapodás rendelkezéseit kell alkalmazni.
7. Cikk
A megvalósult Híd a Szerződő Felek államainak osztatlan közös tulajdonát képezi.
8. Cikk
(1) Amennyiben az egyik Szerződő Fél alapos indok nélkül eláll attól, hogy megépítse a Hidat vagy a saját oldalán a Hídhoz
csatlakozó utat, köteles megtéríteni a másik Szerződő Fél minden olyan kárát és költségét, amely bizonyítottan a Híd és
a Hídhoz csatlakozó út saját oldalán történő építésével összefüggésben merült fel.
(2) A Hídban vis maior miatt keletkezett kárt a Szerződő Felek közösen, egyenlő arányban viselik.
9. Cikk
(1) A Híd építésének előkészítésével, tervezésével és kivitelezésével megbízott személyek a beruházás időszakában
szabadon mozoghatnak az államhatár közelében az építési övezetben. Amennyiben a beruházó szervezetek a Híd
építése során harmadik állam állampolgárait alkalmazzák, munkaviszonyuknak meg kell felelnie az adott ország
területén érvényes, a külföldiek munkavállalásáról és tartózkodásáról szóló belső jogszabályoknak.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek a Szerződő Felek által felhatalmazott ellenőrző szervek felszólítására
érvényes, személyazonosító igazolvánnyal kötelesek igazolni magukat. 10. Cikk
Jelen Megállapodás végrehajtására a Szerződő Felek mindkét államban a közlekedésért felelős miniszter által vezetett
minisztériumot jelölik ki (a továbbiakban: Illetékes Szerv). 11. Cikk
Jelen Megállapodás értelmezésével és megvalósításával összefüggő esetleges vitákat az Illetékes Szervek tárgyalás
útján rendezik. Amennyiben nem jön létre megállapodás, a vitás kérdéseket a Szerződő Felek diplomáciai úton
rendezik. 12. Cikk
(1) Jelen Megállapodást a Szerződő Feleknek a belső jogszabályaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk, és az a jóváhagyást
igazoló későbbi jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
(2) Jelen Megállapodás a Szerződő Felek közötti közös megállapodással írásban bármikor módosítható, vagy
kiegészíthető. Ezen kiegészítések, illetve módosítások az (1) bekezdés szerint lépnek hatályba.
(3) Jelen Megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időre kötik. A Megállapodást bármelyik Szerződő Fél írásban,
diplomáciai úton felmondhatja. A felmondás kézbesítése után a Szerződő Felek haladéktalanul tárgyalásokat
kezdenek a jelen Megállapodás megvalósításával kapcsolatos nyitott kérdésekről, különösen a másik Szerződő Félnél
a Megállapodás felmondásának időpontjáig a Megállapodás megvalósításával kapcsolatosan felmerült költségek
rendezéséről. Felmondás esetén a jelen Megállapodás a felmondásról szóló értesítésnek a másik Szerződő Fél által
történt átvétele napjától számított hat hónap után hatályát veszti.
Készült: Pozsonyban, 2012. február 27. napján, két eredeti példányban, magyar és szlovák nyelven, amelyből mindkét
nyelvű szöveg egyaránt hiteles. Magyarország Kormánya A Szlovák Köztársaság Kormánya
nevében nevében” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. és a 3. § a Megállapodás 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a 2. és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté
válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Kövér László s. k., Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés elnöke, az Országgyűlés alelnöke,


text:
22/2013. (XI. 4.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Akarja-e Ön, hogy a fogyasztóval kötött összes deviza alapú hitelszerződés esetén a pénzügyi intézmény, a hitelt azon
az árfolyamon tőkésítse, melyen a hitelt folyósították?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. október 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
a  népszavazáshoz való jog garanciális eleme, mely magában foglalja a  választópolgári és a  jogalkotói
egyértelműség követelményét is. A  választópolgári egyértelműség feltétele, hogy a  kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen legyen értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni, míg a  jogalkotói
egyértelműség arra vonatkozik, hogy a  népszavazás eredménye alapján az  Országgyűlés el tudja dönteni, hogy
terheli-e jogalkotási kötelezettség, és amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság az  egyértelműség fentiekben ismertetett követelményén túl hivatkozva
az  Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában kifejtett érvrendszerre, annak szerves részének tekinti
azt is, hogy a népszavazási kérdésben foglalt döntési kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan,
a  következményeiben kiszámíthatatlan. Az  egyértelműség követelményének része, hogy a  választópolgárok
a  kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák. Az  egyértelműség követelményének
lényege, hogy a népszavazási kérdésnek döntésre alkalmasnak kell lennie, aminek a jogalkotói és a választópolgári
egyértelműség feltétlenül szükséges, de nem egyetlen feltétele. A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja
szerint a  kezdeményezésben szereplő kérdés esetében a  választópolgár döntése meghozatalakor nem lenne
tisztában azzal, hogy a  kérdésre igennel vagy nemmel szavazás esetén döntésének a  hitelszerződésekre
nézve milyen pénzügyi vagy egyéb következményei lennének. A  népszavazásra bocsátandó kérdésről tehát
a  választópolgároknak úgy kellene döntést hozniuk, hogy nem volna egyértelmű, az  eredményes népszavazást
követő, a kérdésben szereplő pénzügyi művelet milyen változásokat okozna a megkötött, valamennyi hitelszerződés
törlesztő részletei tekintetében, és ennek milyen pénzpiaci, társadalmi és egyéb gazdasági hatásaival kellene
számolniuk. A  kérdés tartalma tehát a  választópolgárok számára félrevezető, mert előre nem tudhatják és nem is
mérhetik fel döntésük várható következményeit.
A Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben szereplő „tőkésítés” fogalma sem egyértelmű a  választópolgárok
számára, ugyanis a  tőkésítés a  pénzügyi számításoknál alkalmazott folyamat, így a  választópolgár számára nem
lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést támogat.
A Bizottság álláspontja szerint a  kérdés megfogalmazása azért sem egyértelmű, mivel ha az  összes deviza alapú
hitelszerződésre vonatkozik a kérdés, akkor egy érvényes és eredményes népszavazás esetén akár a már teljesített
vagy lejárt deviza alapú hitelszerződésre is alkalmazni kellene a kezdeményezésben foglaltakat.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az  Alaptörvény B)  cikk (1) és (3)–(4)  bekezdései szerint
Magyarország független, demokratikus jogállam. A  közhatalom forrása a  nép, mely hatalmát választott képviselői
útján valamint kivételesen közvetlenül gyakorolja. A  közvetlen hatalomgyakorlás módja a  népszavazás, melyet
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésben lehet tartani. A népszavazás, mint a népszuverenitás gyakorlásának
kivételes módja megvalósulása esetén a  képviseleti hatalomgyakorlás fölé kerül, mely által az  Országgyűlés
végrehajtó szerepbe kerül. Az  érvényes és eredményes népszavazással hozott döntés az  Országgyűlésre
a népszavazás megtartásától számított három évig kötelező és az Országgyűlés köteles a népszavazás döntésének
haladéktalanul eleget tenni.
A népszavazásnak a  fentiekben ismertetett kivételes szerepével a  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint
nem összeegyeztethető, hogy a beadványozó egy időben, ugyanabban a tárgykörben, egymáshoz képest minimális
eltérésekkel 12 darab népszavazási kezdeményezést nyújtson be.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontja az  országos népszavazási
kezdeményezések tekintetében a  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.)
rendelkezéseit rendeli alkalmazni. A  Bizottság álláspontja szerint a  beadványozó magatartása a  régi Ve.
3.  § d)  pontjában szabályozott jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik. A  jóhiszemű és
rendeltetésszerű joggyakorlás elve irányadó az országos népszavazási kezdeményezés benyújtójára is. A Bizottság
álláspontja szerint – egyetértve az  Alkotmánybíróság több határozatában is kifejtett álláspontjával – a  régi
Ve. egészének rendszerében – a  régi Ve. 3.  §-ában foglalt általános alapelvekre is figyelemmel – ítélendő meg
a hitelesítésre szánt aláírásgyűjtő ív. Erre tekintettel az aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során az Nsztv. 10. § e) pontja
alapján vizsgálandó az is, hogy a kezdeményezés megfelel-e a régi Ve. 3. §-ában szabályozott eljárási alapelveknek,
ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Jelen esetben a  beadványozó
megsértette a  választási eljárás hivatkozott alapelvét. Az  eljárás kezdeményezője ugyanis 12 darab népszavazási
kezdeményezésre irányuló kérdésből álló csomagot nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz. A  Bizottság
álláspontja szerint közjogi értelemben nem tekinthető sem jóhiszemű, sem rendeltetésszerű joggyakorlásnak
az  olyan kezdeményezői magatartás, amely egy időben és ugyanabban a  tárgykörben, csekély mértékben eltérő,
több népszavazásra bocsátandó kérdés hitelesítésére irányul.
Fentiek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § c) és e)  pontjai alapján, mivel a  kérdés
megfogalmazása, valamint az  aláírásgyűjtő ív nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény B) cikk (1) és (3)–(4) bekezdésein, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI.  törvény
349.  § (1)  bekezdés c)  pontján és a  (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án és a  10.  § c) és e)  pontján, valamint a  13.  §
(1) bekezdésén, a régi Ve. 124/A. § (3) bekezdés b) pontján és a 3. § d) pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján
alapul.
Budapest, 2013. október 29. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
107/2014. (III. 31.) Korm. rendelete az Országos Környezeti Kármentesítési Program keretében megvalósuló beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006.  évi LIII.  törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), e) és f )  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1.  mellékletben szereplő
projekthez kapcsolódó, a 2. mellékletben nevesített közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) első fokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el,
b) első fokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú szakhatóságként jár el.
 (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú szakhatóságként jár el.
2. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
a) a  döntést 21 napon belül meg kell hozni, a  szakhatóságok tekintetében a  szakhatósági állásfoglalás
kibocsátásának határideje 10 nap,
b) hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható,
c) a  döntések kézbesítése – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések kivételével –
hirdetményi úton történik, a döntés kézbesítésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
112/2019. (X. 15.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjának felmentéséről és új tagjának megbízásáról.
A hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény 21. § (6) bekezdésében és (12) bekezdés d) pontjában foglalt
jogkörömben eljárva – a Központi Statisztikai Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Bodnár Bencét, a Belügyminisztérium volt helyettes államtitkárát
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátása alól – a  kijelölés visszavonása miatt – felmentem,
egyidejűleg
dr. Dargay Esztert, a Belügyminisztérium helyettes államtitkárát – a 2019. október 15-étől 2021. július 31-éig terjedő időtartamra –
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
67/2013. (VII. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. június 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a büntethetőségi korhatár alatti személyek bűncselekményeiért és szabálysértéseiért a szülők
vagy gondviselők vállalják a büntető- és polgári jogi felelősséget?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés nem felel meg az  Nsztv. 17.  §-ában
foglaltaknak, amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést. Ahhoz, hogy a  választópolgár a  népi kezdeményezésre feltett kérdést egyértelműen tudja
támogatni aláírásával az szükséges, hogy a kérdés kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető.
Az Országos Választási Bizottság megítélése szerint a  „bűncselekményeiért és szabálysértéseiért” fordulat
együttállása miatt a  választópolgárok nem dönthetnek akként, hogy közülük csak az  egyiket támogassák
aláírásukkal. Mivel a  választópolgár csak abban az  esetben tudja aláírásával támogatni a  kérdést, ha mind
a  bűncselekményekre, mind a  szabálysértésekre vonatkozó kérdés-részt támogatja, így eltérő válasz esetén nem
tudja választói akaratát megfelelő módon kinyilvánítani. Ugyanilyen problémát okoz a „szülők vagy gondviselők” és
a „büntető- és polgári jogi felelősséget”fordulatok egyidejű használata is.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ezért ugyanezen jogszabály
18.  §-ának b)  pontja értelmében az  Országos Választási Bizottság az  aláírásgyűjtő ív mintapéldány hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
17. §-án, 18. § b) pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130. § (1) bekezdésén, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés
g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
247/2011. (X. 28.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló
223/2010. (IX. 2.) KE. határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a magyar nyelv, nemzeti kultúránk és hagyományaink megőrzéséért végzett kiemelkedő, példaértékű munkássága
elismeréseként
Fias Györgynek, a DTI Computers technikusának a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. október 13.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
93/2005. (X. 28.) GKM rendelete a közlekedési hatósági eljárásokban a hatósági közvetítő díjazásáról.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. §-a
(2) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A külön jogszabályban1 meghatározott közlekedési hatósági eljárásokban a hatósági közvetítő munkadíja óránként 5000 Ft.
2. § Ez a rendelet 2005. november 1-jén lép hatályba. Rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult ügyekben és
a megismételt eljárásban kell alkalmazni.
Dióssy Gábor s. k.,
gazdasági és közlekedési minisztériumi


text:
253/2011. (XI. 5.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Kecskés Tibor rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság tuniszi nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. június 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1643/2014. (XI. 14.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Múzeum Nemzeti Örökségvédelmi Központja által ellátott egyes feladatoknak a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ részére történő átadásáról szóló 1513/2014. (IX. 16.) Korm. határozat végrehajtásának feltételeiről.
1. A Kormány áttekintette a  Magyar Nemzeti Múzeum Nemzeti Örökségvédelmi Központja által ellátott egyes
feladatoknak a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ részére történő átadásáról
szóló 1513/2014. (IX. 16.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Határozat) végrehajtása érdekében szükséges
feladatokat, és azok végrehajtása érdekében elrendeli, hogy
a) az érintett intézmények tegyék meg a szükséges intézkedéseket a Határozat 1. pontja alapján a 2015. január
1. napjától a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ (a továbbiakban: Forster
Központ) által ellátandó feladatokhoz kapcsolódó, a Magyar Nemzeti Múzeum (a továbbiakban: MNM) által
megkötött és teljesítésében 2014. december 31. napján túlhúzódó szerződések átruházása érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: az előkészítés tekintetében: 2014. november 22.
a végrehajtás tekintetében: 2014. december 31.
b) a Határozat 1.  pontja alapján az  átvétel 2015. január 1-jei időpontjáig a  Forster Központ által az  átvételt
követően ellátandó feladatokhoz kapcsolódó új szerződések megkötésére az  MNM részéről kizárólag
a Forster Központ elnökének előzetes jóváhagyásával kerülhet sor;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. január 1-jéig folyamatos
c) a Határozat 1. pontja alapján a 2015. január 1. napjától a Forster Központ által ellátandó feladatok ellátásához
szükséges immateriális javakat és tárgyi eszközöket az MNM köteles átadni a Forster Központ részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: az átadás előkészítése tekintetében: 2014. november 22.
az átadás tekintetében: 2014. december 31.
d) az MNM a  folyamatos feladatellátás érdekében köteles a  Forster Központ részére a  szükséges – különös
tekintettel a  szerződések megkötésére és a  közbeszerzési eljárások lebonyolítására vonatkozó – adatokat
haladéktalanul a Forster Központ rendelkezésére bocsátani;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. december 31-ig folyamatos
e) a Határozat 1.  pontja szerinti feladatok ellátása érdekében az  MNM és a  Forster Központ haladéktalanul
folytassa le a  feladatok ellátáshoz a  közbeszerzésekről szóló 2011.  évi CVIII.  törvény 108–110.  §-ában
szabályozott keretmegállapodásos eljárást, a feladatok nagyságrendjéhez igazodóan;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal f ) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítsen elő jogszabálytervezetet, amely szerint
fa) az MNM-től a Forster Központhoz került feladatok ellátásához szükséges tárgyi eszközökkel (ingó és
ingatlan vagyonnal) kapcsolatos jogviszonyokban a Forster Központ az MNM jogutódja,
fb) az átvett feladatokat ellátó közalkalmazottak jogviszonya tekintetében a  közalkalmazottak
jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 25/F. §-a szerinti jogutódlás következik be,
fc) az átvett feladatokhoz kapcsolódó egyes szerződések átruházásáról a  felek a  Polgári
Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 6:208. §-a szerinti megállapodásban rendelkeznek,
fd) az átvett feladatokhoz kapcsolódó egyéb jogviszonyokban jogutódlás nem következik be;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. december 31.
g) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági
minisztert, hogy gondoskodjanak a  Határozat 1.  pontja szerinti feladatok átadás-átvételéhez kapcsolódó
indokolt költségek meghatározásáról, ütemezéséről, valamint azok biztosításáról.
Felelős: az indokolt költségek meghatározása és ütemezése vonatkozásában a nemzetgazdasági
miniszterrel egyeztetve a Miniszterelnökséget vezető miniszter és az emberi erőforrások
minisztere
a források biztosítása vonatkozásában a nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatosan, a felmerülés ütemében
 2. A Kormány a  Forster Központ engedélyezett létszámát 2014. december 31-ig 192 főben, 2015. január 1-jétől 290
főben állapítja meg.
 3. A Kormány a) áttekintette az  örökségvédelmi jogszabályok módosításának koncepcióját, ennek részeként a  régészeti
feltárás új modelljét, és
b) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  koncepció megvalósításához szükséges
törvénymódosításra vonatkozó előterjesztést terjessze a Kormány elé.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. november 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2016. (X. 13.) OGY határozata Tájékoztató az Állami Számvevőszék 2015. szakmai tevékenységéről és beszámoló az intézmény működéséről az Országgyűlés részére című beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés megállapítja, hogy az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségeit teljesítette, a gazdálkodását
független könyvvizsgáló ellenőrizte, illetve erre vonatkozó pénzügyi beszámolóját hitelesnek minősítette, ezért
a szervezet 2015. évi ellenőrzési tevékenységéről, működéséről, gazdálkodásáról készített beszámolót elfogadja.
2. Az Országgyűlés elismeri a  41/2014. (XI. 13.) OGY határozat 2.  pontja szerint az  Állami Számvevőszék pénzügyi
kultúra feltérképezésére irányuló tevékenysége végrehajtását és a pénzügyi kultúra elterjesztése érdekében végzett
tevékenységét. A  továbbiakban az  Országgyűlés támogatja az  Állami Számvevőszék feladatellátását a  pénzügyi
tudatosság egész társadalomra történő kiterjesztése érdekében.
Dr. Latorcai János s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
99/2011. (IX. 9.) HM utasítása az ideiglenes határátkelőhely megnyitásával összefüggő feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
– figyelemmel a határátkelőhely és az ideiglenes határátkelőhely megnyitásáról és működtetéséről, valamint a határátlépési pontról szóló 332/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet rendelkezéseire – a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium Nemzetközi Együttműködési és Fegyverzetellenőrzési Hivatal
ra (a továbbiakban: HM NEFEH), a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokságra (a továbbiakban: MH
ÖHP), az MH Légi Vezetési és Irányítási Központra (a továbbiakban: MH LVIK) (a továbbiakban együtt: kérelmező szervek), valamint a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatalra (a továbbiakban: HM FHH) és a HM Védelempolitikai Főosztályra (a továbbiakban: HM VPF) terjed ki.
2. § (1) Az előzetes tervekben szereplő feladatok végrehajtása érdekében a kérelmező szervek biztosítják a HM FHH
részére mindazon ideiglenes határátkelőhely megnyitására
vonatkozó kérelmeket, adatokat, amelyek alapján az ideiglenes határátkelőhely megnyitások tervezhetőek és szervezhetőek.
(2) A kérelmező szervek kötelesek a 3. § (3) bekezdésben meghatározott adatokat – amennyiben azok előzetes
terveik alapján rendelkezésre állnak – az ideiglenes határátkelőhely megnyitására irányuló kérelem előterjesztését
megelőzően legalább 8 nappal a HM FHH részére megküldeni.
(3) A HM VPF és a kérelmező szervek a határátkelőhely
és az ideiglenes határátkelőhely megnyitásáról és működtetéséről, valamint a határátlépési pontról szóló 332/2007.
(XII. 13.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 15/A. §
(2) bekezdésében meghatározott miniszteri állásfoglaláshoz szükséges adatokat minden év november 15-ig
megküldik az állásfoglalás kidolgozásáért felelős HM
FHH-nak.
(4) A HM FHH az R. 15/A. § (2) bekezdésében meghatározott állásfoglalást a HM VPF és a kérelmező szervek által
megküldött adatok alapján készíti el, és minden év december 1-jéig jóváhagyásra felterjeszti a honvédelmi miniszter
részére.
(5) A honvédelmi miniszter által kiadott állásfoglalást –
a viszonosság, valamint a műveleti alárendeltség kérdésében – a HM FHH megküldi a HM VPF-nek és a kérelmező
szerveknek, valamint a Külügyminisztériumnak, az Országos Rendőr-főkapitányságnak és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Hivatalának, továbbá a határnyitás helye
szerint illetékes területi szervének.
3. § (1) Az ideiglenes határátkelőhely megnyitására irányuló kérelmet írásban kell a kérelmező szerveknek a HM
FHH részére megküldeni az ideiglenes határátkelőhely
megnyitását megelőzően 5 nappal.
(2) Sürgős esetben a kérelem távbeszélőn (szóban) is
előterjeszthető. Szóbeli kérelmezés esetén az írásba foglalt
kérelmet a szóbeli előterjesztést követően azonnal, de legkésőbb a következő munkanapon 10.00 óráig pótlólag kell
megküldeni.
(3) Az ideiglenes határátkelőhely megnyitására irányuló kérelemnek – az R. 10. § (1) és (2) bekezdéseiben felsoroltakon túl – az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
a) nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy az R. 15/A. §
(2) bekezdése alapján mentesül az ideiglenes határátkelőhely megnyitásával felmerülő költségek megtérítésének
kötelezettsége alól;
b) légi jármű útvonala (indító – tranzit – célország);
c) vám- és adóköteles árukra vonatkozó adatok (megne
vezés, mennyiség, egyedi azonosító, egységár).
(4) A HM FHH és az MH LVIK az ideiglenes határátke
lőhely megnyitás(ok) biztosításához munkaidőn kívül készenléti szolgálatot biztosít.
(5) Ha a kérelmező szerv a kérelmet munkaidőn kívül
írásban terjeszti elő, úgy a kérelmezésről, valamint annak
tartalmáról egyidejűleg értesíteni köteles a HM FHH készenléti szolgálatát ellátó tagját.
(6) A HM FHH a beérkezett kérelmeket a jogszabályi
előírások figyelembevételével azonnal megvizsgálja, hiányos adattartalom esetén az ideiglenes határátkelőhely
megnyitására irányuló kérelem előterjesztőjét adatpótlás
megtételére szólítja fel.
(7) Ha a kérelem – a benyújtásakor vagy az adatpótlást
követően – megfelel az R.-ben foglaltaknak a HM FHH az
ideiglenes határátkelőhely megnyitására vonatkozó kérelmet megküldi a területileg illetékes rendőrkapitányság és
szükség esetén a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban együtt: engedélyező hatóságok) részére.
(8) A HM FHH az engedélyező hatóságoktól megkért
határátkelőhely-nyitást visszaigazolja a kérelmező szervek felé.
4. § A HM FHH az ideiglenes határátkelőhely megnyitásának
költségeit éves szinten tervezi az intézményi költségvetésében.
5. § (1) Az 1. §-ban meghatározott szervek kötelesek együttműködni az ideiglenes határátkelőhely megnyitásával kapcsolatos feladatok végrehajtása során. Az együttműködés
keretében a tapasztalatokról, változásokról, módosításokról szükség szerint megbeszélést kell tartani a HM FHH
szervezésében.
(2) A kérelmező szervek a HM FHH részére megküldik
az ideiglenes határátkelőhely megnyitásával kapcsolatos
feladatok végrehajtására kijelölt személyek nevét, rendfokozatát és munkahelyi elérhetőségét, valamint a munkaidőn kívüli feladat-végrehajtással kapcsolatban kijelölt
személy(ek), ügyeletes(ek) adatait és elérhetőségét. A HM
FHH ugyanígy jár el a kérelmezők felé.
6. § (1) Az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az ideiglenes határnyitással összefüggő feladatok végrehajtásáról szóló 72/2004. (HK 21.)
HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2/2014. (VIII. 5.) MNB utasítása a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés g) pontjában biztosított jogkörömnél fogva – figyelemmel
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 12. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra – a Magyar Nemzeti Bank
szervezeti felépítéséről és működési rendjének szabályairól a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyar Nemzeti Bank szervezeti felépítését és működésének rendjét – a Magyar Nemzeti Bank igazgatósága
165/2014. (07. 22.) számú határozata alapján – a jelen utasítás 1. mellékletét képező Szervezeti és Működési
Szabályzatban foglaltak szerint állapítom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszíti a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2014. (I. 17.) MNB utasítás.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1/2008. (I. 9.) ME határozata szakállamtitkár kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 57. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben a gazdasági és közlekedési miniszter javaslatára
dr. Garamhegyi Ábelt, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium szakállamtitkárává
– 2008. január 8-i hatállyal – kinevezem. Budapest, 2008. január 7.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
132/2010. (VII. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 160/2010. (III. 11.) OVB határozatát a jelen határozatban foglalt
indokolással helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 160/2010.
(III. 11.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos
népszavazási kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő
kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvényt oly módon,
hogy az Alkotmánybíróság székhelye Esztergom helyett Budapest legyen?”
Az OVB határozatában az Alkotmánybíróság következetes gyakorlatára hivatkozással rögzíti, hogy
a kezdeményezők – a népszavazásra feltenni kívánt kérdés súlyát, jelentőségét, hatását tekintve – nem a népszavazás
alkotmányos rendeltetésére, a közvetlen hatalomgyakorlás kivételességére, az állam életében betöltött szerepére és
súlyára tekintettel jártak el. Az OVB határozatának indokolásában megállapította továbbá, hogy a kezdeményezés
nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban:
Nsztv.) 13. §-ának (1) bekezdésében foglalt egyértelműségi feltételnek. Az OVB ezért a Nsztv. 10. § b) és c) pontja
alapján megtagadta a hitelesítést.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVBh. jogszabálysértő, mert az OVB hatáskörét túllépve, jogsértő módon
állapította meg a választási eljárás alapelvének megsértését, illetve az Nsztv. 10. § b) és c) pontjában, valamint
a 13. §-ában foglalt hitelesítést kizáró okok nem állnak fenn. Megítélésük szerint a kérdés megfelel a törvényi
követelményeknek. A kifogástevők alapvető, országos jelentőségű kérdésnek tekintik, hogy az Alkotmánybíróság
olyan valós székhellyel működjön, amelyet a vonatkozó törvény megállapít. Mindezek alapján a határozat
megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján,
valamint közvetlenül gyakorolja.”
„19. § (2) Az Országgyűlés a népszuverenitásból eredő jogait gyakorolva biztosítja a társadalom alkotmányos rendjét,
meghatározza a kormányzás szervezetét, irányát és feltételeit.
(3) E jogkörében az Országgyűlés
a) megalkotja a Magyar Köztársaság Alkotmányát;
b) törvényeket alkot;”
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
„28/C. § (5) Nem lehet országos népszavazást tartani:
(...)
d) az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről,”
2. Az Nsztv. rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
3. A Ve. rendelkezései:
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
c) a kifogás benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét) és – ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér – postai értesítési
címét,”
„117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg kérdést
a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz
címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság a kifogás elbírálása során a következőket állapította meg.
Az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének d) pontja kizárja a népszavazás tartását a kezdeményezők által népszavazásra
feltenni kívánt kérdésben. Az Alkotmány említett rendelkezése alapján nem lehet népszavazást tartani
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről.
Az Alkotmánybíróság 25/2004. (VII. 7.) AB határozatában már értelmezte az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontját.
E határozatában rámutatott: „Az Országgyűlés döntési jogkörébe tartozó szervezetalakító kérdésekről
az Országgyűlés számos formában és minőségében dönthet. Alkotmányozó hatalomként az Alkotmányban szereplő
állami szervtípusokat is alakíthatja, törvényhozóként az alkotmányban nem szereplő kérdésekben szabályozhat
az Alkotmány keretei között. Szerveket hozhat létre, szüntethet meg, alakíthat át, de határozati formában is hozhat
egyes – pl. a saját belső szervezetére vonatkozó – szervezetalakító döntéseket. Az Országgyűlés alkotmányozóként és
törvényhozóként is szabályozhatja a saját létrejötte, működése szabályait. (...) Az OVB-nek, illetve
az Alkotmánybíróságnak ezért esetről esetre kell eldöntenie, hogy a népszavazást kezdeményező által
megfogalmazott kérdés az Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási kérdés-e.” (ABH 2004, 380, 385.)
Az Alkotmánybíróság ezen határozatából kitűnően valamely konkrét szerv vagy szervtípus létrehozására,
átalakítására, illetőleg megszüntetésére irányuló kérdés minősíthető olyan szervezetalakítási kérdésnek, amelyre
a népszavazás elrendelésének tilalma kiterjed. [106/2008. (IX. 18.) AB határozat, ABH 2008, 869, 874.]
A jelen eljárásban vizsgált kérdés alapján a választópolgároknak olyan törvénymódosításról kellene állást foglalniuk,
amely megváltoztatná az Alkotmánybíróság székhelyét. A székhely meghatározása, illetve megváltoztatása
szervezetalakítási (-átalakítási) kérdésnek minősül. Az Alkotmánybíróság ennek megfelelően megállapította, hogy
az államszervezeti döntés, így az Alkotmánybíróság székhelyére vonatkozó törvényi szabályozás is az Alkotmány
28/C. § (5) bekezdés d) pontjának hatálya alá tartozó kérdés, ezért népszavazás tárgyát nem képezheti.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az eljárása alapjául szolgáló kifogást nem találta megalapozottnak, azért
az OVBh.-t a jelen határozatban foglalt indokolással jóváhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. július 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1546/2013. (VIII. 15.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-0004 azonosító számú („Hatvan és térsége települési hulladékgazdálkodási rendszer fejlesztése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-0004 azonosító számú, „Hatvan és térsége
települési hulladékgazdálkodási rendszer fejlesztése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi
Operatív Programok Irányító Hatósága általi megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
449/2017. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Garáné dr. Horváth
Diánát 2017. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
97/2011. (V. 2.) KE határozata tűzoltó dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján a belügyminiszter előterjesztésére Dobson
Tibor tűzoltó ezredest 2011. május 4-ei hatállyal tűzoltó dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2011. április 14. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1897/2015. (XII. 3.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11 jelű („Városi és elővárosi közösségi közlekedés, környezetbarát fejlesztések” című) konstrukció keretében egyes fővárosi közlekedéssel összefüggő projektjavaslatok akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. elfogadja az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt projektjavaslatok (a  továbbiakban: projektek) kiemelt projektként
történő nevesítését,
 2. jóváhagyja a projekteket egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektként az 1. melléklet szerint,
 3. jóváhagyja a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
31. § (3) és (5) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport 5. prioritása
keretének legfeljebb 7 057 217 669 forinttal történő átmeneti növelését a projektek finanszírozása érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. december 31.
4. hozzájárul az 1. melléklet szerint a projektek
a) vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai
eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a Nemzeti Stratégiai
Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 1. melléklet szerint
b) támogatási szerződéseinek megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
5. egyetért azzal, hogy a  projektek keretében kizárólag a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban: KÖZOP)
100%-os forrásfelhasználásához szükséges mértékű kifizetés valósulhat meg,
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  5.  pont szerinti kifizetés meghatározása érdekében készítsen
előterjesztést a Kormány részére arról, hogy mely projekt KÖZOP terhére történő elszámolása szükséges a KÖZOP
100%-os forrásfelhasználáshoz,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 30.
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  3.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és kezdeményezze az  ehhez szükséges döntések meghozatalát,
ha a  KÖZOP 5. prioritása esetén a  befejezett projektek finanszírozására felhasznált keret maradványösszege eléri
a 3. pontban meghatározott összeget.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 3. pont szerinti összeg rendelkezésre állását követően: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2014. (VI. 11.) MNB rendelete a „Spányi Béla” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Spányi Béla halálának 100. évfordulója alkalmából – „Spányi Béla” megnevezéssel
2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. június 12. 2. § (1) Az emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 23,7 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  jobb oldali érmemezőben Spányi Béla félalakos portréjának ábrázolása látható.
A  portrétól balra, egymás alatti vízszintes sorokban a „2000” értékjelzés és a „FORINT” felirat, a  portré alatti két
vízszintes sorban, középen a „MAGYARORSZÁG” felirat, az  emlékérme jobb szélén a „2014” verési évszám és a „BP.”
verdejel olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján Spányi Béla: Fűzfák című festménye részletének ábrázolása látható, középen az alapsíkból
kiemelkedő, téglalappal lehatárolt résszel. A  festményrészlet alatt, két vízszintes sorban a  „SPÁNYI BÉLA” és
az „1852-1914” felirat olvasható, az  emlékérme szélén, jobb oldalon Szöllőssy Enikő tervezőművész mesterjegye
látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 3000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2014. június 12-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke