text:
18/2009. (VI. 12.) IRM rendelete a társadalmi bűnmegelőzéssel összefüggő kiadások, támogatások fejezeti kezelésű előirányzat felhasználása szabályozásáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az
államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendelet 2. § 2. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a pénzügyminiszter feladat- és
hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
pénzügyminiszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvényben a XIV. fejezet, 20. cím, 1. alcím, 6. jogcímcsoporton jóváhagyott,
a társadalmi bűnmegelőzéssel összefüggő kiadások, támogatások fejezeti kezelésű előirányzat (a továbbiakban: előirányzat) felhasználására, kezelésére, működtetésére és ellenőrzésére terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) pályáztató és támogató: az Igazságügyi és Rendé
szeti Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium),
b) projekt: a pályázati felhívásban meghatározott tá
mogatandó célkitűzések megvalósítása,
c) pályázati dokumentáció: pályázati felhívás, pályáza
ti útmutató, és a benyújtott pályázati program szakmai és
pénzügyi jellemzőit tartalmazó adatlap,
d) befogadott pályázat: a hiánytalanul benyújtott, illetve a hiánypótlási felszólításnak határidőre teljes körűen
eleget tett pályázat.
Az előirányzat felhasználásának célja 3. § (1) Az előirányzat célja bűnmegelőzési, büntetőpolitikai hatékonyságvizsgálatok készíttetése, a bűnmegelőzési
hazai és nemzetközi gyakorlatok megismerése és terjesztése (hazai rendezvények szervezése, publikációk, kiadványok elkészíttetése, honlap üzemeltetése, a külföldi tanul
mányutak kivételével), kutatások, tanulmányok megrendelése, mintaprojektek megvalósíttatása, már bevált bűnmegelőzési gyakorlatok utánkövetése, továbbfejlesztése.
Az előirányzat felhasználásának célja továbbá a társadalmi bűnmegelőzés nemzeti stratégiája cselekvési programjában a városok, települések biztonságának fokozása érdekében meghatározott intézkedések közül a helyi biztonságérzet növelését célzó beavatkozások megvalósítása.
(2) Az előirányzat az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységekhez kapcsolódó kiadások finanszírozására,
valamint pályázati rendszerben nyújtott támogatások
nyújtására használható fel.
(3) A kiadások – személyi juttatás, dologi kiadások –
a Minisztérium 2009. évi fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználásáról szóló miniszteri utasításban foglaltak
alapján kerülnek elszámolásra.
Az előirányzat kezelése 4. § (1) Az e rendeletben foglalt részfeladatok végrehajtását,
így különösen a pályázatok befogadásával, a döntés előkészítésével és a támogatási szerződések előkészítésével,
nyilvántartásával, azok végrehajtásának pénzügyi ellenőrzésével, követeléskezeléssel kapcsolatos feladatok ellátását – kivéve a kedvezményezettnek a támogatási szerződés
mellékletében felsorolt bármely bankszámlájának azonnali beszedési megbízással történő megterhelését – a Magyar
Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) mint közreműködő szervezet végzi.
(2) Az előirányzat terhére kell finanszírozni az előirányzat működtetésének, kezelésének, felhasználásának, a támogatási szerződések előkészítésének, nyilvántartásának
és ellenőrzésének költségeit.
(3) Az adott pályázati eljárás során fel nem használt támogatás újraelosztásáról pályázat útján kell dönteni.
A támogatásban részesíthetők köre 5. § (1) Támogatásban részesíthetők jogi személyek és jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezetek.
(2) Nem nyújthatnak be pályázatot azok a szervezetek,
amelyek:
a) csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt
állnak, illetve azok az önkormányzatok, amelyek adósságrendezési eljárás alatt állnak,
b) lejárt esedékességű adó-, vagy adók módjára behajtható köztartozással rendelkeznek, kivéve, ha fizetési halasztást vagy részletfizetési kedvezményt kaptak, és a fize
tési halasztás vagy részletfizetési kedvezmény esedékessége még nem járt le,
c) az államháztartás alrendszereiből juttatott támogatásra vonatkozó szerződésekben vállalt kötelezettségeiket
nem teljesítették, az ezt megállapító döntés jogerőre emelkedését követő 5 éven belül,
d) nem felelnek meg a rendezett munkaügyi kapcsolatok – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 15. §-ában meghatározott –
feltételeinek,
e) a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény alapján nem indulhatnak pályázóként, illetve nem részesülhetnek támogatásban.
A támogatások formái 6. § (1) Az előirányzat terhére a pályázati projekt megvalósítását célzó – működési támogatásnak nem minősülő – visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás
nyújtható.
(2) Az előirányzat terhére éven túli kötelezettség nem
vállalható. A pályázaton elnyert támogatásra előleg nem
fizethető.
(3) A Minisztérium a pályázati felhívásban meghatározza a támogatás felhasználásának módját és részletes feltételeit is.
A maradvány jóváhagyásának és következő évi
felhasználásának rendje
7. § Az előirányzathoz kapcsolódóan keletkező kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradvány felhasználása irányítói hatáskörű előirányzat-módosítást követően
2010-ben az eredeti rendeltetési célnak megfelelően – jogszabályban előírt módon – történik.
A makro és mikro típusú pályázatok 8. §
(1) A pályázatok makro és mikro pályázatokként hirdethetők meg.
(2) Amennyiben a pályázati felhívás eltérően nem rendelkezik, a teljes projektméretek alapján:
a) mikro pályázatok azok, amelyek esetében a projekt
teljes költsége nem haladja meg a hat millió forintot,
b) makro pályázatok azok, amelyek esetében a projekt
teljes költsége meghaladja a hat millió forintot.
(3) Amennyiben a pályázati felhívás eltérően nem rendelkezik, a támogatás összege:
a) mikro pályázatok esetén minimum kettő millió forint, maximum öt millió forint,
b) makro pályázatok esetén minimum öt millió forint,
maximum tíz millió forint.
(4) Egy projekthez támogatás a rendelet hatálya alá tartozó előirányzatból egy pályázónak csak egy alkalommal
ítélhető meg 2009-ben, kivéve ha a pályázó és a megvalósító nem ugyanaz a szervezet.
Saját forrás mértéke és saját forrásként figyelembe
vehető elemek
9. § (1) Az egy pályázat keretében megvalósuló projekt támogatásához a pályázótól elvárt saját forrás mértéke – ha
a pályázati felhívás másként nem rendelkezik – mikro pályázatok esetében a pályázati projekt döntéshozó által elismert költségének legalább 20%-a, makro pályázatok esetében a pályázati projekt döntéshozó által elismert költségének legalább 35%-a.
(2) A pályázó saját forrásként csak számlával vagy a pályázati útmutatóban meghatározott dokumentumokkal
igazolt tényleges költségeket számolhat el.
A pályáztatás szabályai 10. § (1) Támogatás kizárólag pályázati úton nyújtható. A pályázati felhívásokat a Minisztérium évente legalább egyszer hirdeti meg. A pályázati dokumentációt a Minisztérium honlapján közzé kell tenni.
(2) Egy pályázó csak egy pályázatot nyújthat be, kivéve
a 8. § (4) bekezdésében foglalt esetet. Ha a pályázati felhívás lehetővé teszi, az abban foglalt feltételek szerint, a pályázó együttműködő partnerként több pályázatban is részt
vehet.
(3) Több pályázó együttesen is benyújthat pályázatot.
Az ilyen pályázat esetén meg kell jelölni, hogy az együttműködési megállapodás alapján mely pályázó jogosult
a képviseletre. Makro pályázatok esetében csak több pályázó együttesen, együttműködési megállapodás megkötésével nyújthat be pályázatot.
A pályázati felhívás 11. § A pályázati felhívás tartalmazza:
a) a pályázat címét vagy megnevezését,
b) a pályáztató és a támogató megnevezését,
c) a pályázat jellegét (makro, illetve mikro pályázat),
d) pályázati komponensek megnevezését,
e) a pályázati felhívás célját (céljait),
f) a pályázat tartalmi követelményeit,
g) a pályázat céljának megvalósítására rendelkezésre
álló keretösszeg és a forrás nevesítését,
h) a támogatás minimális és maximális mértékét,
i) a megkövetelt saját forrás mértékét és a saját forrás
ként figyelembe vehető elemek körét,
j) a pályázat benyújtására jogosultak, illetve az abból
kizártak körét,
k) a hiánypótlás lehetőségét,
l) a pályázat érvényességének kellékeit,
m) a pályázat benyújtásának módját és helyét,
n) a pályázat benyújtásának határidejét (hónap, nap),
o) a Kincstár területi állampénztári irodáinak elérhető
ségét,
p) a pályázatok elbírálásának módját és szempontjait,
a pályázatok elbírálásának határidejét,
q) a támogatás folyósításának rendjét.
A pályázatok formai követelményei 12. § (1) A pályázatot a pályázati felhívásban meghatározott
formában és nyomtatványon kell benyújtani. A pályázatokat a pályázati felhívásban megjelölt példányszámban kell
benyújtani, egyértelműen megjelölve az eredeti pályázati
példányt, illetve a másolati példányt.
(2) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a hiánytalanul kitöltött és aláírt pályázati adatlapot,
b) a pályázati felhívásban és adatlapban megjelölt mel
lékleteket, nyilatkozatokat,
c) a pályázati díj megfizetését igazoló dokumentum
másolatát. (3) A pályázati felhívásban megjelölt példányszám mellett a pályázati felhívás ez irányú rendelkezése értelmében,
az ott meghatározott dokumentációt a pályáztatónak elektronikus úton kell eljuttatni.
A pályázatok benyújtása 13. § (1) A pályázatokat a pályázati felhívásban megjelölt határidőig és megjelölt módon a Kincstárnak a projekt megvalósítási helye szerinti területileg illetékes állampénztári
irodáiba postán, valamint a pályázati felhívás ez irányú
rendelkezése értelmében, az ott meghatározott dokumentációt a pályáztatónak elektronikus úton kell eljuttatni.
(2) Határidőben benyújtottnak minősül a pályázat, ha
azt a pályázati felhívásban meghatározott határidő utolsó
napján ajánlott küldeményként postára adják. Ha a határidő utolsó napja munkaszüneti napra esik, a határidő az azt
követő első munkanapon jár le. Kétség esetén a pályázónak kell bizonyítani azt, hogy a pályázatot határidőben
postára adták.
A pályázatok befogadása és a hiánypótlás 14. §
(1) A Kincstár területileg illetékes állampénztári irodája
a beérkezést követő 5 munkanapon belül ellenőrzi a dokumentáció előírt formai és tartalmi feltételeknek való megfelelését, és a pályázatokat nyilvántartásba veszi.
Amennyiben a pályázati felhívás alapján elektronikus úton
is be kellett nyújtani a pályázati felhívásban meghatározott
dokumentációt, a Minisztérium a benyújtási határidő leteltét követő 3 munkanapon belül adatot szolgáltat a Kincstárnak az elektronikusan benyújtott pályázatokról.
(2) A pályázatok hiányos benyújtása esetén a Kincstár
a pályázót határidő kitűzésével egy alkalommal hiánypótlásra hívja fel. A hiánypótlásra biztosított határidő elmulasztása a pályázónak a pályázat elbírálásából való kizárását eredményezi. Erre a pályázót a hiánypótlási felhívásban figyelmeztetni kell.
(3) A Kincstár területileg illetékes állampénztári irodája
a pályázat befogadásáról – az iktatószám megjelölésével –
tájékoztatja a pályázót.
15. § (1) A pályázatot el kell utasítani, ha:
a) a pályázati kiírás alapján pályázni nem jogosult pá
lyázó nyújtotta be,
b) határidőn túl nyújtották be,
c) nem a megfelelő pályázati adatlapon nyújtották be,
d) a hiánypótlást a pályázó nem vagy nem a hiánypótlá
si felhívásnak megfelelően teljesíti,
e) a pályázó nem fizeti meg a pályázati díjat.
(2) A pályázati díj mértéke makro pályázat esetén 10 000 Ft, mikro pályázat esetén 3000 Ft. A pályázat i dí jat a Minisztér ium Kincstárnál vezetet t
10032000-01220122-50000005 számú fejezeti kezelésű
előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell megfizetni
az ÁHT azonosító feltüntetésével. A megfizetett pályázati
díjat a Minisztérium – a forráshiány miatt elutasított pályázatok kivételével – nem fizeti vissza.
A pályázatok elbírálása 16. § (1) A Kincstár a beérkezett pályázatokat a pályázat befogadásától vagy az elutasításától számított 8 napon belül
köteles a döntési javaslathoz előkészíteni és a Minisztériumnak eljuttatni.
(2) Az Országos Bűnmegelőzési Bizottság (a továbbiakban: OBmB) által létrehozott pályázati bíráló bizottságok (a továbbiakban: Bíráló Bizottságok) a pályázatokkal kapcsolatos szakmai álláspontjukat és
döntési javaslatukat a pályázatnak a Minisztériumhoz
érkezésétől számított legkésőbb 20 munkanapon belül
a pályázati felhívásban megjelölt bírálati szempontok
alapján alakítják ki. A Bíráló Bizottság tagjai – azok
kivételével, akik a bírálatot az OBmB tagságukra vagy
delegálásukra tekintettel látják el – díjazásban részesülhetnek. A bíráló bizottsági tagok díjazása az elbírált
pályázatok számára tekintettel kerül meghatározásra,
azonban az egy bíráló bizottsági tagnak fizetendő díj
nem haladhatja meg a mindenkori minimálbér kétszeresét.
(3) A Bíráló Bizottságoknak a döntési javaslatuk részeként a pályázatok értékelését és az értékelés legfontosabb
szempontjait tartalmazó, a döntés meghozatalát követően
mindenki számára hozzáférhető jegyzőkönyvet kell készíteniük. A jegyzőkönyvet a pályázattal együtt kell 5 évig
megőrizni.
(4) A támogatásról szóló döntés – amennyiben a javasolt támogatás összege alacsonyabb a pályázó által igényeltnél – meghatározza azokat a projektrészeket, amelyekre a támogatás felhasználható.
(5) A támogatásokról a Bíráló Bizottságok döntési javaslatának ismeretében, valamint a Bíráló Bizottságok
döntési javaslatának az OBmB Program Felügyelő Bizottsága általi jóváhagyása alapján az igazságügyi és rendészeti miniszter által írásban felhatalmazott személy
10 munkanapon belül dönt.
A támogatási döntésről szóló értesítés 17. § (1) A támogatási döntést a döntést követő 5 munkanapon belül a Minisztérium megküldi a Kincstárnak, valamint a nyertes pályázók nevét, a támogatási célokat és
a megítélt támogatás összegét közzéteszi a Minisztérium
honlapján.
(2) Az elbírálás eredményéről a pályázókat a döntés
meghozatalától számítot t 8 munkanapon belül
a Kincstár írásban értesíti. A támogatási szerződést –
amennyiben a pályázati felhívás ettől eltérően nem
rendelkezik – a döntésről szóló értesítés kézhezvételétől számított 60 napon belül kell megkötni. A nyertes pályázókat kiértesítő levélben rögzíteni kell, hogy
amennyiben a támogatási döntés kedvezményezettjének mulasztásából vagy neki felróható egyéb okból ez
alatt nem kerül sor a támogatási szerződés megkötésére, a támogatási döntés hatályát veszti. Ez idő alatt
a támogatási döntésre az ajánlati kötöttség szabályai
az irányadók.
A támogatások folyósításának feltételei 18. § A támogatás folyósításának feltétele a támogatási szerződés megkötése, amelyhez az alábbi követelményeket
kell teljesíteni:
a) a köztartozásmentességről szóló nyilatkozatok benyújtása, b) saját, illetve egyéb forrás meglétének dokumentálása,
c) felhatalmazó nyilatkozat azonnali beszedési megbízás alkalmazására, d) nyilatkozat arról, hogy az 5. § (2) bekezdésének a),
c) és e) pontja szerinti kizáró okok továbbra sem állnak
fenn.
A támogatás felhasználása, a pályázati támogatás
ellenében előírt kötelezettségek teljesítése
19. § (1) A támogatást a projekt megvalósítása érdekében lehet felhasználni.
(2) A támogatás – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – nem használható fel a kedvezményezettet terhelő
adók, illetékek vagy egyéb közteher megfizetésére.
(3) A támogatás – amennyiben a pályázati útmutató kifejezetten eltérően nem rendelkezik – a kedvezményezettel munkaviszonyban, illetve munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban álló személy bérének, illetve díjának, valamint azok közterheinek megfizetésére kizárólag
olyan arányban használható fel, amekkora arányban e személy a támogatott program megvalósításához szükséges
feladatot lát el.
(4) A támogatás felhasználását megfelelő bizonylattal
kell igazolni. A bizonylatokon a kedvezményezett képviselőjének a pályázati azonosító feltüntetésével igazolnia
kell, hogy a kifizetés a szerződéses feladat teljesítése érdekében történt.
(5) Az előirányzatból támogatott projekt megvalósítása
során létrehozott, illetve megszerzett tárgyi eszköznek minősülő vagyontárgyat kötelező leltárba venni, amely a támogatási szerződés aláírásától számított három éven belül
csak a támogató előzetes jóváhagyásával idegeníthető el.
A leltárba vétel és az elidegenítési tilalom hatálya alá tartozó tárgyi eszközök megléte a támogatási szerződés aláírásától számított három éven belül ellenőrizhető.
A projekt és a támogatási szerződés módosítása 20. §
(1) A Kincstár a támogatási szerződés módosítására vonatkozó, hozzá benyújtott kérelmet javaslatával együtt
a Minisztériumhoz továbbítja.
(2) A Minisztérium a hozzá megküldött szerződésmódosításra irányuló kérelmet, valamint a Kincstár javaslatát
a kézhezvételtől számított 10 munkanapon belül értékeli
és javaslatával együtt előterjeszti az igazságügyi és rendészeti miniszter által írásban felhatalmazott személynek.
(3) A szerződés módosításáról – a Kincstár javaslatának
ismeretében – az igazságügyi és rendészeti miniszter által
írásban felhatalmazott személy dönt.
(4) A szerződésmódosítási kérelemről hozott döntésről
a Minisztérium 5 munkanapon belül tájékoztatja a Kincstárt.
(5) Amennyiben a szerződésmódosításra irányuló kérelmet elutasították, a kedvezményezettnek az érvényes feltételek szerint kell a projektet megvalósítania és a pénzügyi-szakmai beszámolót elkészítenie.
A támogatás elszámolása 21. § (1) A kedvezményezett a teljes projekt támogatási szerződés szerinti megvalósításáról a projekt befejezését követő 60 napon belül – amennyiben a támogatási szerződés ettől eltérően nem rendelkezik – részletes szakmai beszámolót nyújt be a Minisztériumhoz, és annak elfogadását követően pénzügyi beszámolót készít, amelyet a Kincstárhoz
nyújt be. A szakmai beszámoló mintáját a támogató a támogatási szerződés mellékleteként, a pénzügyi beszámoló
mintáját pedig a Kincstár adja a kedvezményezettnek.
(2) Az elszámoláshoz az eredeti számlát és másolatát,
készpénzes kifizetésnél az eredeti kiadási pénztárbizonylatot és másolatát, átutalásnál az eredeti bankszámlakivonatot és másolatát, valamint önrész esetén az azt igazoló
dokumentumokat is csatolni kell.
(3) A támogatás felhasználását igazoló bizonylatok eredeti és másolati példányán kívül a Kincstár jogosult a kedvezményezettől egyéb olyan dokumentumokat is bekérni,
amelyek a támogatási összeg támogatási célnak megfelelő
felhasználását igazolják.
A támogatás felhasználásának ellenőrzése 22. § (1) A támogatás szerződésszerű felhasználásának és
a projekt tényleges megvalósításának ellenőrzése a támogató és a Kincstár kötelező formai, számszaki, valamint
a tartalmi – dokumentum alapú, illetve helyszíni – ellenőrzésével történik. Az ellenőrzés típusai: előzetes ellenőrzés,
közbenső ellenőrzés és utóellenőrzés. Az előirányzatból
támogatott projekt megvalósítása során létrehozott, illetve
megszerzett tárgyi eszköznek minősülő vagyontárgy meg
léte a támogatási szerződés aláírásától számított három
éven belül a Minisztérium által ellenőrizhető (kötelezettségvállalás ellenőrzése).
(2) A támogatási döntés kedvezményezettje köteles a támogatás forrásainak felhasználását ellenőrzés céljából
a könyvviteli elszámolásaiban elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani.
(3) A pénzügyi ellenőrzés magában foglalja a támogatási szerződésben meghatározott teljes költségvetéssel való
elszámoltatást.
(4) A támogatás felhasználásának tartalmi, szakmai ellenőrzése során a támogató – bűnmegelőzési és közigazgatási szakemberek igénybevételével – a támogatásnak a pályázati kiírás céljának megfelelő és a projekt megvalósításához szükséges felhasználását ellenőrzi.
(5) A kedvezményezett által az adatlap vagy elszámolás
mellékleteként megküldött dokumentum kiegészítéseként
a támogató, illetve a Kincstár nyilatkozatot, bizonylati másolatot, és egyéb dokumentumokat kérhet be.
(6) A támogatás szerződésszerű felhasználása a projekt
megvalósításával egyidejűleg, vagy azt követően annak
helyszínén is ellenőrizhető. A helyszíni ellenőrzés alkalmával különösen vizsgálni kell a támogatás hasznosulását.
Az ellenőrzés megállapításairól a támogatónak, a Kincstárnak jegyzőkönyvet kell készíteni.
A támogatás visszafizetése és egyéb szankciók 23. §
(1) Amennyiben a projekt megvalósítása meghiúsul,
vagy a szerződésben foglalt ütemezéshez képest késedelmet szenved, ezt a kedvezményezett haladéktalanul köteles írásban jelezni a Kincstárnak.
(2) A támogatás nem rendeltetésszerű, a szerződéstől eltérő felhasználását az ellenőrző szerv jegyzőkönyvben
rögzíti, és haladéktalanul javaslatot tesz a kedvezményezett – részleges vagy teljes összegű – támogatás visszafizetésére és a kamatfizetési kötelezettségre vonatkozóan.
(3) A támogatási szerződéstől való elállás esetén a már
kifizetett támogatási összeg, továbbá annak kamata megfizetésére irányuló visszakövetelés érvényesítése a támogatási szerződés megkötéséhez szükséges azonnali beszedési
megbízás alkalmazásával is történhet, melyet a támogatás
forrásaként meghatározott előirányzat javára kell teljesíteni.
(4) A kedvezményezett az adólevonási jogosultságában
bekövetkezett változást a támogatási szerződés módosítása érdekében haladéktalanul köteles a támogatónak írásban bejelenteni. Az általános forgalmi adóra igénybe vett
támogatás összegét a támogatási szerződés módosításakor
rögzítendő módon a kedvezményezett köteles visszafizetni. A támogatási program lezárása
24. § (1) A projekt lezárása – a támogatott pályázati cél szerződés szerinti megvalósulását követően – a kedvezményezettnek a megvalósításról szóló írásbeli szakmai beszámolójának, továbbá a projekt teljes költségvetésének elszámolásáról készített pénzügyi összesítő és az utóellenőrzési
jegyzőkönyv elfogadásával valósul meg. Erről a tényről
a támogató külön írásbeli értesítést küld a kedvezményezettnek.
(2) Amennyiben a támogató a szakmai vagy a pénzügyi
elszámolást nem fogadja el, írásban, határidő kitűzésével
hiánypótlásra szólíthatja fel a kedvezményezettet, aki köteles a felhívásnak eleget tenni.
Záró és átmeneti rendelkezések 25. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) A társadalmi bűnmegelőzéssel összefüggő kiadások,
támogatások fejezeti kezelésű előirányzat és a bűnmegelőzéssel összefüggő feladatok támogatása fejezeti kezelésű
előirányzat felhasználása szabályozásáról szóló 17/2008.
(VIII. 27.) IRM rendelet 2010. január 1-jén hatályát veszti.
(3) A társadalmi bűnmegelőzéssel összefüggő kiadások,
támogatások fejezeti kezelésű előirányzat és a bűnmegelőzéssel összefüggő feladatok támogatása fejezeti kezelésű
előirányzat felhasználása szabályozásáról szóló 17/2008.
(VIII. 27.) IRM rendelet alapján nyújtott támogatások felhasználására (ellenőrzés és lezárás) a társadalmi bűnmegelőzéssel összefüggő kiadások, támogatások fejezeti kezelésű előirányzat és a bűnmegelőzéssel összefüggő feladatok támogatása fejezeti kezelésű előirányzat felhasználása
szabályozásáról szóló 17/2008. (VIII. 27.) IRM rendelet
szabályait kell alkalmazni.
(4) A (2) bekezdés 2010. január 2-án a hatályát veszti.
E bekezdés 2010. január 3-án hatályát veszti.
Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
76/2010. (III. 25.) Korm. rendelete a Nemzeti Információs Infrastruktúra Fejlesztési Programról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
f) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Nemzeti Információs Infrastruktúra Fejlesztési Program (a továb biak ban: Fejlesztési Program) biztosítja a felső- és
közoktatási intézmények, kutató-fejlesztő helyek, közgyűjtemények és más oktatási, tudományos és kulturális
szervezetek információs infrastruktúrájának és országos számítógépes hálózati szolgáltatásainak összehangolt
fejlesztését, valamint az országos és nemzetközi hálózati kapcsolatok, információs szolgáltatások elérését.
2. § (1) A Magyar Tudományos Akadémia felel a Fejlesztési Program stratégiai fejlesztéséért és működtetéséért.
(2) A Fejlesztési Programot a Magyar Tudományos Akadémia a Nemzeti Információs Infrastruktúra Fejlesztési Intézet
(a továb biak ban: Intézet) útján működteti.
(3) Az Intézet önállóan működő és gazdálkodó, köztestületi költségvetési szerv, amelynek alapítója és irányító szerve
a Magyar Tudományos Akadémia.
(4) Az Intézet igazgatóját pályázat alapján öt évre, a Programtanács véleményének ismeretében a Magyar Tudományos
Akadémia elnöke bízza meg. 3. § (1) A Magyar Tudományos Akadémia elnökének a Fejlesztési Programmal kapcsolatos döntéseit a Programtanács készíti
elő.
(2) A Programtanács tagjai:
a) a Kormány által kijelölt hat személy,
b) a Magyar Tudományos Akadémia elnöke által kijelölt személy,
c) a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal elnöke által kijelölt személy,
d) az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága által kijelölt személy, valamint
e) a csatlakozó intézmények érdekképviseletét ellátó társadalmi szervezetet képviselő, a Magyar Tudományos
Akadémia elnöke által kijelölt személy.
(3) A Programtanács elnökét a Programtanács javaslata alapján egyéves időtartamra a Magyar Tudományos Akadémia
elnöke bízza meg.
(4) A Programtanács a) javaslatot tesz a Fejlesztési Program stratégiai fejlesztési tervére, éves szakmai tervére és költségvetésére,
b) javaslatot tesz az Intézet éves beszámolójának elfogadására,
c) véleményezi az Intézet éves pénzügyi beszámolóját,
d) a beérkezett pályázatok alapján javaslatot tesz az Intézet igazgatójának kinevezésére,
e) javaslatot tesz a Fejlesztési Program és hazai, nemzetközi szakmai szervetek közti együttműködésre,
f) javaslatot tesz az egyes szolgáltatásokhoz kapcsolódó hozzájárulás összegére,
g) javaslatot tesz az NIIF Program Felhasználói Szabályzatára, valamint
h) javaslatot tesz a Műszaki Tanács tagjaira és elnökére.
(5) A Programtanács az ügyrendje alapján működik, amelyet maga határoz meg. A Programtanács ügyrendjét a Magyar
Tudományos Akadémia elnöke hagyja jóvá.
(6) A Programtanács tagjának megbízatása megszűnik a tag halálával, lemondásával, valamint visszahívásával.
4. § (1) A Programtanács műszaki tanácsadó testülete a Műszaki Tanács.
(2) A Műszaki Tanács tagjait és elnökét a Programtanács javaslata alapján a Magyar Tudományos Akadémia elnöke bízza
meg.
(3) A Műszaki Tanács az ügyrendje alapján működik, amelyet maga határoz meg.
(4) A Műszaki Tanács tagjának megbízatása megszűnik a tag halálával, lemondásával, valamint visszahívásával.
5. § (1) A Fejlesztési Program információs hálózatához bármely felső- és közoktatási intézmény, kutató-fejlesztő hely,
közgyűjtemény és más oktatási, tudományos és kulturális szervezet csatlakozhat.
(2) A csatlakozó szerv és az Intézet szerződést köt, amely tartalmazza
a) az igénybe vett információs szolgáltatások típusát és minőségét,
b) a szolgáltatások igénybevételének technikai, pénzügyi és egyéb feltételeit, valamint
c) a csatlakozó szerv által a hálózati kapcsolódásért és az igénybe vett szolgáltatásokért fizetendő hozzájárulást.
6. § (1) Az 1. §-ban meghatározott feladatok meg valósításához szükséges forrásokat és kiadásokat a Magyar Tudományos
Akadémia fejezetében elkülönített intézményi előirányzatként kell tervezni.
(2) Az Intézet költségvetési támogatása
a) az országos adatátviteli hálózatnak és szolgáltatásainak működtetésére, fejlesztésére, nemzetközi hálózati
kapcsolatok fenntartására,
b) hazai és nemzetközi együttműködésekből fakadó kiadások, tagsági díjak fedezésére,
c) informatikai kutatások támogatására,
d) a Fejlesztési Program működési feltételeinek biztosítására,
e) az Intézet működési költségeinek fedezésére,
f) a tevékenységével összefüggő szakmai rendezvények szervezésére, kiadványok megjelentetésére, valamint
g) hazai és nemzetközi rendezvényeken való részvétel támogatására
használható fel.
(3) A Fejlesztési Program javára tett önkéntes befizetések közérdekű kötelezettségvállalásnak minősülnek.
7. § (1) E rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
(2) E rendelet 2. § (4) bekezdésében foglaltakat a jelen rendelet hatályba lépésekor érvényes vezetői kinevezés határozott
időtartamának lejártát, vagy más okból történő megszűnését köve tően adott kinevezésekre kell alkalmazni.
(3) E rendelet hatályba lépését követő 60 napon belül meg kell bízni a Programtanács új tagjait. A Programtanács új
tagjainak megbízatásával egyidejűleg a korábbi tagok megbízatása megszűnik. Az új Programtanács megalakulását
követő 30 napon belül a Magyar Tudományos Akadémia elnöke megbízza a Műszaki Tanács elnökét és tagjait.
(4) E rendelet hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti a Nemzeti Információs Infrastruktúra Fejlesztési Program
működtetéséről szóló 95/1999. (VI. 23.) Korm. rendelet és a Nemzeti Információs Infrastruktúra Fejlesztési Program
Felhasználói Szabályzatának közzétételéről szóló 20/2004. (VI. 21.) IHM rendelet.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1531/2016. (X. 11.) Korm. határozata a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaságról szóló 2016. XCI. törvény végrehajtásához kapcsolódó egyes intézkedésekről.
A Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaságról szóló 2016. évi XCI. törvény végrehajtása, ennek keretében a  Nemzeti Ménesbirtok
és Tangazdaság mint az állam tulajdonában álló, zártkörűen működő részvénytársaság feladatellátásának elősegítése érdekében
a Kormány
 1. egyetért a  Mezőhegyesi Ménesbirtok Zártkörűen Működő Részvénytársaság (cégjegyzékszám: 04-10-001421,
székhely: 5820 Mezőhegyes, Kozma F. út 30.) száz százalékos tulajdonának állam javára történő megszerzésével;
 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a tulajdonos eladási szándéka esetén – a Miniszterelnökséget vezető
miniszterrel együttműködve gondoskodjon a  Mezőhegyesi Ménesbirtok Zártkörűen Működő Részvénytársaság
száz százalékos tulajdonát megtestesítő törzsrészvény-csomagjának állam javára – adásvétel útján – történő
megszerzéséről, azzal, hogy a  részesedés megszerzésével kapcsolatos eljárást a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter folytassa le, valamint az adásvételi szerződést az állam nevében kösse meg;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet 35. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások cím, 2. Tulajdonosi joggyakorlással
kapcsolatos kiadások alcím, 1. A  Miniszterelnökség tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kiadások
jogcímcsoportot a 3. Részesedés-vásárlással összefüggésben felmerülő kiadások jogcímmel egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
2100,0  millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az  1.  melléklet
szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. december 30.
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  pont szerint megvásárolt társaság feletti
tulajdonosi joggyakorlás Miniszterelnökséget vezető miniszter részére történő átadásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az állami tulajdonba kerülést követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
53/2003. (V. 19.) FVM rendelete a mezőgazdasági haszonállat tartási szabályok betartása mellett előállított vágóbaromfi 2003. év második fél termelési támogatásáról.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény
32. §-a (1) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel az agrár- és vidékfejlesztési
támogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló
290/2002. (XII. 27.) Korm. rendeletre — a következőket
rendelem el:
1. § Az alapanyag-termelői és feldolgozói tevékenység stabilizálása és a minden piacon értékesíthető és feldolgozott
termékekhez szükséges, a mezőgazdasági haszonállat tartási szabályok betartásával előállított vágóbaromfiból származó MSZ 6918:1997 előírásaiban meghatározott I. minőségi osztályú (a továbbiakban: I. minőségi osztály) alapanyag részarány megtartása, illetve növelésének elősegítése érdekében agrárpiaci támogatás (a továbbiakban: támogatás) vehető igénybe.
2. § (1) A támogatás mértéke 8,70 Ft/kg. A támogatásban
részesíthető vágóbaromfinak meg kell felelnie az I. minőségi osztály feltételeinek, valamint e rendelet mellékletében
vámtarifaszám és MSZ elnevezés szerinti felsorolásnak.
A támogatásban részesíthető vágóbaromfi mennyiségen
belül:
a) legfeljebb 100 ezer tonna lehet a 0105 92 00 99,
valamint a 0105 93 00 99 vámtarifaszám alá tartozó Gallus
domesticus fajba tartozó 20 hétnél nem idősebb szárnyasok
(a továbbiakban: vágócsirke),
b) legfeljebb 60 ezer tonna lehet a 0105 99 30 99 vámtarifaszám alá tartozó pulyka egyéb (a továbbiakban:
pecsenye, illetve gigant vágópulyka),
c) legfeljebb 40 tonna a 0124 10 50 22 vámtarifaszám
alá tartozó, legfeljebb öt hónapos pecsenyegyöngyös, illetve
d) legfeljebb 55 ezer tonna e rendelet mellékletében
felsorolt vámtarifaszám és MSZ elnevezés szerinti egyéb
vágóbaromfi mennyisége.
(2) A vágócsirke termékkörben az (1) bekezdés a) pontjában megjelölt mennyiség az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek való megfelelés esetén további 8,10 Ft/kg
támogatásra jogosult.
(3) A mezőgazdasági haszonállatok tartásának állatvédelmi szabályairól szóló 32/1999. (III. 31.) FVM rendeletben (a továbbiakban: R.) előírt általános és speciális
tartási körülményeknek megfelelően nevelt, termelési
támogatásban részesíthető vágóbaromfi második féléves
mennyisége fajonkénti, illetőleg egyes esetekben hasznosítási irányonkénti felosztásáról a Baromfi Termék Tanács
(a továbbiakban: BTT) mint szakmai szervezet a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium és a BTT
között megkötött szerződés szerint köteles gondoskodni.
(4) Ennek érdekében a BTT minden, a tagsági körébe
tartozó és a feltételeknek megfelelő baromfivágóhíd
(a továbbiakban: vágóhíd), illetve a BTT tagjaként működő
Magyar Szabadtartásos Baromfitermelők Szövetsége
(a továbbiakban: Szövetség) számára ígérvényt állít ki az
adott vágóhíd által a termelési támogatás igénybevételével
2003. második félévben felvásárolható vágócsirke, pecsenye, illetve gigant vágópulyka, pecsenyegyöngyös, valamint
egyéb vágóbaromfi mennyiségéről.
(5) Ha az adott vágóhíd, illetve Szövetség 2003. második
félévére meghatározott kerete a BTT nyilvántartása alapján kimerül, úgy a továbbiakban felvásárlásra kerülő vágó
baromfi után nem adható ki a 4. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott igazolás, és nem vehető igénybe támogatás.
(6) A BTT által kiállított ígérvénnyel rendelkező vágóhídnak a BTT előírása szerinti rendszerességgel baromfifajonként jelentést kell küldenie a BTT részére a vágóhíd
által felvásárolt vágóbaromfi teljes mennyiségéről, az
I. minőségi osztályba sorolt és az ígérvényben meghatározott támogatható termelési kvótára leigazolt mennyiségről.
3. § A támogatást a BTT által számszerűsített mennyiségi
keret kimerüléséig veheti igénybe a saját tulajdonban lévő,
I. minőségi osztálynak megfelelő vágóbaromfi után az a
természetes személy, jogi személy, illetőleg jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, amely alapanyag-termelő,
valamint az a saját tulajdonú alapanyaggal rendelkező
vágóhíd, amely
a) igazolja a BTT tagságát,
b) a megtermelt vágóbaromfit érvényes termékértéke
sítési szerződés alapján adja le a vágóhídon,
c) a vágóbaromfit olyan vágóhídon vágatta le, amely
e rendelet hatálybalépésének napján BTT tag, és rendelkezik az Európai Unióba történő baromfihús-kivitelre jogosító állatorvosi export ellenőrzési számmal,
d) rendelkezik a levágott és vágóhídon minősített vágóbaromfi mennyiségéről és az I. minőségi osztálynak való
megfeleléséről szóló bizonylattal, melyet a hatósági állatorvos és a BTT — helyi megbízottja útján — ellenjegyzett,
e) rendelkezik a megtermelt vágóbaromfi származásának igazolásához szükséges következő adatokkal:
ea) naposkorban a naposbaromfit kibocsátó BTT tag
keltető üzemnek az Országos Mezőgazdasági Minősítő
Intézet által kiadott számmal,
eb) a vágóbaromfi (szülőpár törzsállomány) azonosító
számával, ec) importból származó naposbaromfi esetén — az állategészségügyi behozatali engedélyezési eljárás alá tartozó
importoknál — a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium által kiállított előzetes állat-egészségügyi
engedély számával, engedélyezési eljárás alá nem tartozó
importnál a származási ország hatósági állatorvosa által
kiállított állat-egészségügyi bizonyítvány másolatával.
4. § (1) A támogatást az alapanyag-termelő és a saját tulajdonú alapanyaggal rendelkező vágóhíd (a vágóhídi átvételkor a vágóbaromfi tulajdonosa) az illetékes adóhatóságtól
igényelheti a 3. §-ban rögzített feltételek megléte, illetőleg
a következő iratok együttes csatolása esetén:
a) a vágóhíd által végzett vágóbaromfi-minősítésről kiadott bizonylat;
b) a vágóhídi elszámolás (ami integrátori részfinanszírozás esetén negatív előjelű is lehet) a hozzá tartozó számla
másolatával, illetve felvásárlási jegy csatolásával;
c) saját tulajdonban lévő baromfitelepről származó
vágóbaromfi vágása esetén a minősítő és mérlegelési
bizonylat;
d) a 3. § d) pontja szerint hitelesített vágóhídi bizonylat
és ezzel együtt a BTT tagságot igazoló irat;
e) a baromfinevelő telepet felügyelő területileg illetékes
hatósági állatorvos igazolása arról, hogy a vágóbaromfit az
R.-ben előírt általános és speciális tartási körülményeknek
megfelelően tartották;
f) a BTT igazolását az igénybe vehető támogatás összegéről, amelyen a 3. § e) pontjában szereplő adatokat fel
kell tüntetni.
(2) Ha a vágóbaromfi nevelése nem a 4. § (1) bekezdés
f) pontjában meghatározott feltétel szerint történt, a
támogatás igénybevétele jogosulatlannak minősül.
(3) Ha a vágóhídi átvételkor a vágóbaromfi tulajdonosaként nem az alapanyag-termelő vagy saját tulajdonú
alapanyaggal rendelkező vágóhíd szerepel, hanem integrátor vagy kereskedő, az csak akkor veheti igénybe a 2. §
(1)—(2) bekezdésben rögzített támogatást, ha a termelővel kötött szerződés szerint, a kompenzációs felárat vagy
általános forgalmi adót nem tartalmazó felvásárlási ár
felett megfizette a vágóbaromfi termelési támogatást is a
termelőnek.
(4) Amennyiben a vágóhíd nem közvetlenül a baromfitulajdonos termelőtől, hanem kereskedő/integrátor útján
vásárolja meg a vágóbaromfit, a számlán, illetve az ennek
mellékletét képező felvásárlási jegyen az alapanyag-termelő
adatainak is szerepelni kell, melyet a baromfitermelőnek a
támogatás igényléséhez rendelkezésre kell bocsátani.
(5) A támogatást minden hónap tizenötödik napjától
lehet az illetékes adóhatóságtól igényelni. Az igénylésnél
az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6) A támogatás folyósítása az illetékes adóhatóság által
a 10032000-01905520 számú APEH Agrárpiaci támogatás,
állami felvásárlás számlájáról történik.
5. § (1) Ez a rendelet 2003. július 1-jén lép hatályba azzal,
hogy rendelkezéseit a 2003. második félévi felvásárlásokra
már a hatálybalépést megelőzően megkötött szerződésekre is alkalmazni kell.
(2) Ez a rendelet 2003. december 31. napján hatályát
veszti azzal, hogy rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben alkalmazni kell.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1237/2019. (IV. 29.) Korm. határozata a Semmelweis XXI. Fejlesztési Projekthez kapcsolódó elővásárlási jog gyakorlásáról.
A Kormány a Semmelweis Egyetem fejlesztése és a Semmelweis XXI. Fejlesztési Projekt végrehajtása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  Magyar Állam a  Budapest VIII. kerület Tömő utca 15. szám alatti (belterület 36202 helyrajzi
számon nyilvántartott) ingatlan tekintetében a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi CXCVI.  törvény 14.  § (2) és
(5)  bekezdése alapján fennálló elővásárlási jogát a  Budapest Főváros VIII. kerület Józsefváros Önkormányzata
által meghirdetett nyilvános pályázat alapján kiválasztásra kerülő vételi ajánlat Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársasággal történő közlését követően gyakorolja;
2. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott ingatlan tekintetében
a  Magyar Állam elővásárlási jogának gyakorlásáról azzal, hogy az  ingatlan per-, teher- és igénymentesen kerüljön
a Magyar Állam tulajdonába;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: az elővásárlásra rendelkezésre álló határidőn belül
3. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti
elővásárlási jog gyakorlásához szükséges forrás biztosításáról 359  410  000  forint értékben a  2019.  évben,
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet terhére;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
4. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Állam tulajdonszerzését
követően a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján gondoskodjon
az 1. pontban meghatározott ingatlannak a Semmelweis Egyetem részére történő vagyonkezelésbe adásáról.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: az ingatlan állami tulajdonba vételét követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
427/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a Veszprémi Diákotthon Befektető, Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  Veszprémi Diákotthon Befektető, Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 19-09-507906,
székhely: 8200 Veszprém, József Attila utca 34/2.) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság) a csődeljárásról
és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
444/2013. (XI. 28.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között az egészségügy és az orvostudományok területén történő együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Török Köztársaság Kormánya között
az egészségügy és az orvostudományok területén történő együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban:
Szerződés) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Szerződést e rendelettel kihirdeti.
3. § A Szerződés hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A TÖRÖK KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT AZ
EGÉSZSÉGÜGY ÉS AZ ORVOSTUDOMÁNYOK TERÜLETÉN TÖRTÉNŐ EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL
Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya (a továbbiakban a „Felek”),
Attól az  óhajtól vezérelve, hogy elmélyítsék az  együttműködést a  két ország között az  egészségügy és
az orvostudományok területén,
Felismerve, hogy az együttműködés hozzájárul lakosságuk egészségi állapotának javításához,
a következőkben állapodtak meg:
1. cikk
A Felek az egyenlőség, a kölcsönösség elve alapján, a kölcsönös előnyöknek megfelelően és összhangban nemzeti
szabályozásukkal előmozdítják az együttműködést az egészségügy és az orvostudományok területén.
2. cikk
A Felek együttműködnek az  egészségügy és az  orvostudományok területén, kölcsönös megállapodás alapján,
a következők szerint:
a) Egészségügyi rendszerek megerősítése;
b) Az egészségügyi szektorba történő befektetés kölcsönös ösztönzése;
c) Egészségturizmus előmozdítása;
d) Együttműködés a  kórházi menedzsment rendszer, az  informatika és az  egészségügyi statisztika fejlesztése
érdekében;
e) Sürgősségi és katasztrófa egészségügyi ellátási szolgálatok szervezése;
f ) Együttműködés az egészségügyi kutatás és fejlesztés területén;
g) Együttműködés az orvostechnika és a gyógyszerek témájában.
3. cikk
A Felek szakértők kölcsönös cseréjével és bátorítva a  részvételt nemzeti és nemzetközi találkozókon
együttműködnek e Megállapodás 2. cikkében meghatározott területeken.
A Felek Közös Munkabizottságot hoznak létre, hogy meghatározzák és értékeljék a  közös együttműködési
tevékenységeket. A Bizottság évente egy alkalommal ülésezik, váltakozó helyszínen.
4. cikk
A két ország szakértői és más személyek ezen Megállapodás keretén belül megvalósuló látogatása esetén a Küldő
Fél fedezi a látogatással kapcsolatos nemzetközi utazás, szállás és belföldi utazás költségeit.
5. cikk
Magyarország Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Török Köztársaság Egészségügyi Minisztériuma gondoskodik
jelen Megállapodás végrehajtásáról.
6. cikk
Jelen Megállapodás azon utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének napján lép hatályba, melyben a felek diplomáciai
úton értesítik egymást jelen Megállapodás életbe lépéséhez szükséges belső jogi eljárásuk befejezéséről.
A Megállapodás a  hatályba lépésétől számított 1 (egy) évig marad hatályban és további egy éves időszakokra
megújítható, ha egyik Fél sem értesíti diplomáciai úton írásban a  másikat a  Megállapodás megszüntetésére
vonatkozó szándékáról, 6 hónappal a  lejárat előtt. Ezen Megállapodás megszüntetése nem befolyásolja
a folyamatban lévő vagy elvégzett tevékenységeket és projekteket.
Ezen Megállapodás bármikor módosítható a  Felek kölcsönös írásos hozzájárulásával. A  módosítások azon jogi
eljárásnak megfelelően lépnek hatályba, amelyet ezen cikk első bekezdése említ.
7. cikk
Készült Budapesten, 2013. január 23-án, két eredeti példányban, magyar, török és angol nyelven, valamennyi szöveg
egyaránt hiteles. Értelmezési eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya a Török Köztársaság Kormánya
 részéről részéről”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Szerződés 6. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Szerződés, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külügyminiszter annak ismertté válását
követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az egészségügyért felelős miniszter és a külpolitikáért felelős
miniszter gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2018. (II. 21.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a földművelésügyi miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
Szele-Király Andreának, a  Földművelésügyi Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2018. február 15-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
413/2019. (X. 1.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32.  § (1)  bekezdése és 80.  § (2)  bekezdés
d)  pontja alapján – a  pénzügyminiszter javaslatára – Szabó Zsolt pénzügyőr dandártábornok hivatásos szolgálati
viszonyát 2019. szeptember 30-ai hatállyal felmentéssel megszüntetem.
Budapest, 2019. szeptember 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1786/2014. (XII. 18.) Korm. határozata az NKÖV Nemzeti Kulturális Örökség Védelmi Nonprofit Kft. törzstőke-emeléséhez és az ehhez kapcsolódó részesedések rendezéséhez szükséges fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva az  NKÖV Nemzeti Kulturális Örökség Védelmi Nonprofit Kft. törzstőke-emelése és az  ehhez kapcsolódó
részesedések rendezése céljából 2,5 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi
központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok
támogatása alcím, 2. Gazdasági társaságok által ellátott kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport terhére,
a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését
eredményező kiadások jogcímcsoport, 1. Az  MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím
javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2019. (VI. 20.) AM rendelete a méhállomány egészségügyi kondíciójának megőrzéséhez igénybe vehető csekély összegű támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (5) bekezdésében,
az 5. alcím tekintetében a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés m) pontjában,
a 9.  § tekintetében a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79.  §
1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. méhcsalád: a  méhállományok védelméről és a  mézelő méhek egyes betegségeinek megelőzéséről és
leküzdéséről szóló 70/2003. (VI. 27.) FVM rendelet [a továbbiakban: 70/2003. (VI. 27.) FVM rendelet] 1.  §
2. pontja szerinti fogalom,
2. támogatási időszak: a tárgyévet megelőző naptári év,
3. tárgyév: a támogatási kérelem benyújtásának naptári éve.
2. A támogatás célja, mértéke 2. § (1) E  rendelet alapján a  4.  § (1)  bekezdése szerinti kérelmező vissza nem térítendő – az  Európai Unió működéséről
szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet szerinti – mezőgazdasági csekély
összegű támogatás (a  továbbiakban: támogatás) igénybevételére jogosult a  tenyészetében lévő méhállomány
egészségügyi kondíciójának megőrzése céljából.
(2) A  támogatás mértékét a  kérelmező tenyészetében lévő méhállományban – a  tartási helyek, a  tenyészetek és
az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet] szerinti Tenyészet Információs Rendszerben (a továbbiakban: TIR)
a támogatási időszak november 15. napján – nyilvántartott méhcsaládszám alapján kell meghatározni.
(3) A  támogatás összege méhcsaládonként 500 forint azzal, hogy a  támogatás nem haladhatja meg a  kérelmező és
a  vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás részére rendelkezésre álló szabad csekély összegű
támogatási keret mértékét.
(4) Az  e  rendelet szerinti támogatás a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és
a  922/72/EK, a  234/79/EGK, az  1037/2001/EK és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1308/2013 EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikk (2) bekezdés v) pontjában
meghatározott termékágazathoz kapcsolódó támogatásnak minősül.
(5) Az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és regionális
támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet] 2. §
10d. pontjában meghatározott mezőgazdasági csekély összegű ágazati korlát mértékéig arányosan kell csökkenteni
az  adott tárgyévben támogatásra jogosult igényeket, ha azok együttes összege meghaladja a  mezőgazdasági
csekély összegű ágazati korlát mértékét.
3. A támogatás forrása és keretösszege 3. § (1) A  támogatás forrása 2019. évben a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
1.  melléklet XII. Agrárminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím,
8. Nemzeti agrártámogatások jogcímcsoport szerinti előirányzat.
(2) Az e rendelet alapján nyújtható támogatás 2019. évre meghatározott keretösszege 600 millió forint.
4. A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) A  támogatás igénybevételére az  a  méhészeti termelő tevékenységet végző természetes vagy jogi személy
(a továbbiakban: kérelmező) jogosult, aki vagy amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a  továbbiakban: Támogatási törvény)
28. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, és a Támogatási törvény 28. §
(3a) bekezdésének megfelelően a támogatási kérelem benyújtásakor a Támogatási törvény alapján vezetett
Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben kérelemre nyilvántartásba vett ügyfélként
szerepel;
b) a támogatási időszak november 15. napján a TIR-ben nyilvántartott méhállománnyal rendelkezik;
c) a  támogatási időszakban a  119/2007. (X. 18.) FVM rendeletben foglaltaknak megfelelően bejelentette
a támogatási időszakban elvégzett, a 70/2003. (VI. 27.) FVM rendelet 7. §-a szerinti monitoring vizsgálat során
az adataiban megállapított változásokat az illetékes megyei kormányhivatalhoz;
d) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
da) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás vagy csődeljárás alatt,
db) megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
foglalt követelményeknek, és
dc) megfelel a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A. §-ában meghatározott feltételeknek; valamint
e) a  támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik a  c) és d)  pontban foglaltakról, valamint
arról, hogy a  kérelmező és a  vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás az  Európai Unió
működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján mekkora összegű általános csekély
összegű támogatásban részesült a  támogatási kérelem benyújtását megelőző kettő üzleti évben és
a folyamatban lévő üzleti évben.
(2) A kérelmező a támogatási időszakra vonatkozóan egy támogatási kérelmet nyújthat be.
5. A támogatási kérelem benyújtása 5. § (1) A  támogatási kérelem tárgyév július 15. és augusztus 31. között elektronikus úton nyújtható be a  Magyar
Államkincstárhoz (a  továbbiakban: Kincstár), az  erre a  célra rendszeresített űrlapkitöltő felületen (a  továbbiakban:
elektronikus űrlapkitöltő felület) keresztül a Kincstár honlapján közzétett közleményben foglaltaknak megfelelően.
(2) A  támogatási kérelemre indult eljárás során minden dokumentumot, így a  hiánypótláshoz kapcsolódó
dokumentumokat és – a bírósági felülvizsgálat, valamint a felügyeleti eljárás kivételével – a jogorvoslati eljáráshoz
kapcsolódó dokumentumokat is (a továbbiakban együtt: beadvány) az elektronikus űrlapkitöltő felületen keresztül
kell benyújtani. A nem elektronikus úton benyújtott beadvány a döntés meghozatalánál nem vehető figyelembe.
(3) A  támogatási kérelem tartalmazza a  kérelmező azonosító adatait (név, ügyfél-azonosító) és a  4.  § (1)  bekezdés
e) pontja szerinti nyilatkozatait.
(4) Az  eljárás során kötelező az  elektronikus kapcsolattartás. A  kötelező elektronikus kapcsolattartásra tekintettel
a  Kincstár az  értesítéseket, dokumentumokat, valamint a  döntéseit elektronikus úton közli a  kérelmezővel vagy
meghatalmazottjával.
(5) Ha a  kérelemre indult eljárásban foglalt kötelezettségek elektronikus úton történő teljesítése során a  kérelmező
helyett és nevében meghatalmazottja jár el, akkor a  meghatalmazott a  Kormány által biztosított elektronikus
azonosítási szolgáltatással elérhető elektronikus felületet használja az  eljárási cselekmények elektronikus
elvégzéséhez. A  meghatalmazott útján történő eljárásra az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint
a  központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokról
szóló 22/2016. (IV. 5.) FM rendelet meghatalmazásra – kivéve kamarai meghatalmazásra – vonatkozó rendelkezéseit
az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(6) A  támogatási kérelem a  benyújtását követő naptól számított tíz napon belül, de legkésőbb az  (1)  bekezdésben
rögzített határidő végéig az elektronikus űrlapkitöltő felületen keresztül módosítható. Módosítás esetén az utolsó
támogatási kérelmet kell elbírálni. A  támogatási kérelem benyújtásának időpontja az  utolsó módosító kérelem
benyújtásának időpontja.
6. A támogatási kérelem elbírálása és a támogatás kifizetése
6. § (1) A  Kincstár a  támogatási kérelmekről – a  kérelmező és a  vele egy és ugyanazon vállalkozás részére rendelkezésre
álló szabad csekély összegű támogatási keretének, valamint a  2.  § (5)  bekezdése szerinti mezőgazdasági csekély
összegű ágazati korlátnak a figyelembevételével, a támogatási időszakra vonatkozó összes jogos támogatási igény
ismeretében – tárgyév október 31-éig döntést hoz.
(2) A  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal a  támogatási kérelem elbírálásához szükséges, a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti adatot a Kincstár megkeresését követő tíz napon belül, de legkésőbb tárgyév szeptember 10-éig a Kincstár
rendelkezésére bocsátja.
(3) Hiányosan benyújtott támogatási kérelem esetén a  Kincstár a  kérelmezőt nyolcnapos határidő tűzésével
hiánypótlásra szólítja fel.
(4) Ha a tárgyévi jogos igények együttesen meghaladják a 3. § (2) bekezdésében meghatározott keretösszeget, akkor
a kérelmező részére megállapítható jogos támogatás összege a túllépés mértékével arányosan csökken.
(5) A támogatás összegét a támogatási kérelem benyújtási időszakának első napján érvényes, az Európai Központi Bank
által közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban meghatározni.
7. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
8. § Ez a  rendelet az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
9. § A szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához a 2017/2018–2019/2020 borpiaci években igényelhető
támogatásról szóló 1/2018. (II. 1.) FM rendelet 17. § (2) bekezdésében a „június 15.” szövegrész helyébe a „július 1.”
szöveg lép.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
11/2017. (X. 20.) FM utasítása a földművelésügyi miniszter irányítása és felügyelete alá tartozó költségvetési szervek, a tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok, továbbá az azok többségi részesedésével működő gazdasági társaságok által lefolytatott beszerzési és közbeszerzési eljárások előkészítésének egyes kérdéseiről.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendeletben meghatározott feladat- és hatáskörömben
eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a beszerzési és közbeszerzési
eljárások előkészítésének egyes kérdéseiről az alábbi utasítást adom ki:
1. § (1) A földművelésügyi miniszter irányítása és felügyelete alá tartozó költségvetési szervek, a tulajdonosi joggyakorlása
alá tartozó gazdasági társaságok, továbbá az  azok többségi részesedésével működő gazdasági társaságok
(a  továbbiakban együtt: ajánlatkérő intézmény) beszerzéseiket és közbeszerzéseiket ajánlatkérő intézményenként
önállóan, a  vonatkozó jogszabályok betartásával bonyolítják, az  éves közbeszerzési tervüket és éves statisztikai
összegezésüket ajánlatkérő intézményenként önállóan készítik el. Az  éves közbeszerzési tervet az  ajánlatkérő
intézmény vezetője hagyja jóvá. Az  éves közbeszerzési terv készítéséhez szükséges adatszolgáltatás tartalmát
az ajánlatkérő intézmény vezetője határozza meg.
(2) Az ajánlatkérő intézmény a központosított közbeszerzés körébe tartozó beszerzéseit saját hatáskörben intézi.
 (3) Az utasításban foglaltakat az ajánlatkérő intézmények által kiírni tervezett, a központosított közbeszerzés körén kívül
eső közbeszerzések előkészítése során kell alkalmazni.
 (4) Az utasításban foglaltakat nem kell alkalmazni a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban:
Kbt.) 9. § (8) bekezdés k) pontja esetén.
2. § Az utasítás rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell az ajánlatkérő intézmény által megkötni tervezett, a Kbt. 19. §
(3) bekezdése szerint számítva nettó 15 millió forintot meghaladó értékű szerződésekre is, amelyek megkötésére nem
közbeszerzési eljárás keretében kerül sor.
3. § (1) Az utasítás rendelkezéseit a Kbt. szerződésmódosításra vonatkozó 141. §-ában foglaltaknak megfelelően alkalmazni
kell
a) a közbeszerzési eljárás eredményeképpen megkötött szerződés módosítására, amennyiben a szerződésben
foglalt ellenérték a  módosítás eredményeként az  eredeti értéket több mint öt százalékkal meghaladná,
valamint
b) a 2. § szerinti szerződés módosítására, kizárólag azokban az esetekben, amikor a szerződés módosítása érinti
a szerződés ellenértékét.
(2) A szerződés módosítására vonatkozó 1. melléklet III. és VI. pontja szerinti adatlaphoz az ajánlatkérő intézménynek
mellékelnie kell a módosítandó eredeti szerződést.
4. § Az ajánlatkérő intézmény legkésőbb
a) a  közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárást megindító vagy meghirdető hirdetmény feladásának
időpontját, a hirdetmény nélkül induló eljárás esetében pedig az eljárást megindító felhívás vagy a tárgyalási
meghívó megküldésének, ennek hiányában a tárgyalás megkezdésének időpontját,
b) a 2. § szerinti szerződés megkötését, illetve
c) a 3. § szerinti szerződés módosítását
megelőző harminc nappal az  ezen utasításban foglaltak szerint köteles a  Földművelésügyi Minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) közigazgatási államtitkárának az 1. melléklet szerinti megfelelő adatlap kitöltésével
az előzetes egyetértését kezdeményezni.
5. § (1) Az  ajánlatkérő intézménynek az  1.  melléklet, valamint a  2.  melléklet szerinti adatlapot úgy kell megszerkesztenie,
hogy minden lapon szerepeljen az ajánlatkérő intézmény aláírásra jogosult képviselőjének aláírása, valamint minden
lap oldalszámmal legyen ellátva. Az adatlap utolsó oldalán a közigazgatási államtitkár aláírásának a többi aláírással
azonos lapra kell kerülnie.
(2) Az ajánlatkérő intézménynek gondoskodnia kell arról, hogy az 1. melléklet, valamint a 2. melléklet szerinti adatlapon
az aláírásra jogosult szakmai felügyeletet gyakorló minisztériumi főosztály (a továbbiakban: szakfőosztály) nevesítve
legyen, valamint az aláírásra jogosult személy neve nyomtatott betűkkel is feltüntetésre kerüljön.
6. § Az ajánlatkérő intézménynek az 1. melléklet szerinti adatlapot elektronikus úton, szerkeszthető formában meg kell
küldenie egyetértés beszerzése érdekében a  minisztériummal szerződéses viszonyban lévő felelős akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadónak.
7. § (1) Az ajánlatkérő intézmény a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadóval egyeztetett, az egyetértő aláírásával és
bélyegzőjével, valamint az  ajánlatkérő intézmény aláírásra jogosult képviselőjének aláírásával ellátott adatlapot
elektronikus úton megküldi a szakfőosztály részére. A szakfőosztály vezetője egyetértése esetén aláírja az adatlapot,
és legfeljebb 3 munkanapon belül elektronikus úton továbbítja az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály
részére, a kozbe sz.adatlap @ fm.go v.h u e-mail-címre, amelyről másolatban értesíti az ajánlatkérő intézményt is.
(2) Amennyiben az adott beszerzés
a) a  központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről
szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet,
b) a  büntetés-végrehajtási szervezet részéről a  központi államigazgatási szervek és a  rendvédelmi szervek
irányában fennálló egyes ellátási kötelezettségekről, a termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok
ellentételezésének rendjéről szóló 44/2011. (III. 23.) Korm. rendelet vagy
c) a  Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a  kormányzati kommunikációs beszerzések központosított
közbeszerzési rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet
hatálya alá tartozik, az ajánlatkérő intézménynek az adatlap szakfőosztályra történő megküldésekor mellékelnie kell
a beszerzés saját hatáskörben történő megvalósításához szükséges előzetes hozzájárulását.
(3) Építési beruházás esetén csatolni kell
a) közbeszerzés esetén a műszaki leírást,
b) közbeszerzési értékhatár alatti beruházás esetén a beruházás szükségességét alátámasztó dokumentumokat.
8. § (1) Informatikai tárgyú beszerzés esetén a  szakfőosztály az  1.  melléklet IV., V. vagy VI.  pontja szerinti adatlapot a  8.  §
(2)  bekezdésében felsorolt mellékletekkel együtt elektronikus úton megküldi a  Projektirányítási és Informatikai
Főosztály részére, amelynek vezetője – egyetértése esetén – aláírja azt és legfeljebb 3 munkanapon belül elektronikus
úton továbbítja az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály részére a  kozb esz.ada tlap @ fm.go v.h u
e-mail-címre, amelyről másolatban értesíti az ajánlatkérő intézményt is.
(2) Informatikai tárgyú beszerzés esetén az 1. melléklet IV., V. vagy VI. pontja szerinti adatlaphoz csatolni kell a tervezett
beszerzés részletes bemutatását, a műszaki leírását és a szerződés tervezetét.
(3) Az ajánlatkérő intézmény minden nettó 1 millió forint értékhatárt meghaladó, de a nettó 15 millió forintot el nem érő
összértékű informatikai tárgyú beszerzés, dologi kiadás esetén előzetes egyetértés kezdeményezése céljából
a  3.  mellékletben szereplő adatlapot az  ajánlatkérő intézmény aláírásra jogosult képviselőjének aláírásával ellátva
elektronikus úton megküldi a  Projektirányítási és Informatikai Főosztály részére az  itbeszer zes @ fm.g ov.h u
e-mail-címre.
9. § (1) Az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály előkészíti a  kezdeményezéssel kapcsolatos közigazgatási
államtitkári döntést. A  közigazgatási államtitkári döntésre irányuló ügyiratot felülvizsgálat előtt be kell mutatni
a  Költségvetési Főosztály, a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár, a  jogi és igazgatási ügyekért felelős
helyettes államtitkár és a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet mint ajánlatkérő intézmény esetében az állami földekért
felelős államtitkár részére is.
(2) Az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály negyedévente a tárgynegyedévet követő hónap 15-ig kimutatást
készít és küld meg a  tárgyévben az  adott időpontig indított közbeszerzési eljárások adatlapjainak állapotáról
a Közigazgatási Államtitkárság, a Gazdasági Ügyekért Felelős Helyettes Államtitkárság és a Költségvetési Főosztály
részére.
10. § A közigazgatási államtitkár előzetes egyetértése tárgyában hozott döntéséről az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti
Főosztály annak kézhezvételét követően haladéktalanul, elektronikus úton tájékoztatja az  ajánlatkérő intézményt,
valamint az adatlap aláírására jogosult szakfőosztályt. Az ajánlatkérő intézmény a közigazgatási államtitkár támogató
állásfoglalása esetén a  közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.)
Korm. rendeletben [a továbbiakban: 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet] előírtak szerint jár el, ha a tervezett közbeszerzési
eljárás vagy a szerződés a 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet hatálya alá tartozik.
11. § (1) Az  ajánlatkérő intézmény kérésére a  közigazgatási államtitkár különösen indokolt esetben mentesítést adhat
a közbeszerzési eljárás keretében megkötendő, illetve a nem közbeszerzési eljárás keretében megkötendő, a nettó
15  millió forintot meghaladó értékű szerződésekre, valamint az  utasítás hatálya alá tartozó szerződésmódosításra
vonatkozó előzetes egyetértés beszerzése alól, ha az  előzetes egyetértés beszerzése a  közbeszerzési eljárás
határidőben történő eredményes lefolytatását, a  projekt megvalósítását, illetve a  szerződés tervezett megkötését
veszélyeztetné.
(2) A 2. melléklet szerinti mentesítési kérelmet az ajánlatkérő intézménynek a szakfőosztály részére kell – elektronikus
úton megküldve – benyújtania. A kérelemben meg kell jelölni a sürgősség indokát, amely nem eredhet az ajánlatkérő
intézmény mulasztásából.
(3) Amennyiben a szakfőosztály vezetője támogatja a mentesítés megadását, úgy a 2. melléklet I. pontja szerinti kérelmet
aláírásával ellátja, és legfeljebb 3 munkanapon belül elektronikus úton továbbítja azt az  Intézményfelügyeleti
és  Perképviseleti Főosztály részére, a  kozb esz.adatlap @ fm.go v.h u e-mail-címre, amelyről másolatban értesíti
az ajánlatkérő intézményt is.
(4) Informatikai tárgyú beszerzés esetében a 2. melléklet II. pontja szerinti kérelmet a szakfőosztály és a Projektirányítási
és Informatikai Főosztály részére is meg kell küldeni, amelynek vezetője – egyetértése esetén – aláírja azt és legfeljebb
3 munkanapon belül elektronikus úton továbbítja az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály részére
a kozbe sz.adatlap @ fm.go v.h u e-mail-címre.
(5) Amennyiben a (4) bekezdés szerinti kérelem nem teljes körű, a Projektirányítási és Informatikai Főosztály haladéktalanul
értesíti a hiánypótlás szükségességéről az ajánlatkérő intézményt. A (4) bekezdés szerinti határidőbe a hiánypótlás
beérkezéséig eltelt idő nem számít bele.
(6) Az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály a  (3) és (4)  bekezdés szerinti kérelmet tartalmazó ügyiratot
azonnali aláírást igénylő formában megküldi a  közigazgatási államtitkár részére úgy, hogy azt felülvizsgálat előtt
bemutatja a  jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár, továbbá a  Nemzeti Földalapkezelő Szervezet
mint ajánlatkérő intézmény esetében az állami földekért felelős államtitkár részére is.
12. § A minősített adatot, illetve alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő vagy különleges biztonsági
intézkedést igénylő beszerzés esetében a titokvédelmi szabályok érvényesülését biztosítani kell.
13. § (1) A közigazgatási államtitkár támogató állásfoglalása vagy mentesítése hiányában az ajánlatkérő intézmény a 320/2015.
(X. 30.) Korm. rendeletben előírt engedélyezési eljárást nem indíthatja meg, valamint az ajánlati felhívást, a részvételi
felhívást az ajánlattételi felhívást vagy tárgyalási meghívót nem teheti közzé, illetve nem küldheti meg, a 2. § szerinti
szerződést nem kötheti meg, illetve a  3.  § szerinti szerződést nem módosíthatja. Az  ajánlatkérő intézmény
a  Miniszterelnökség részére megküldésre kerülő előterjesztésben és annak mellékleteiben nem térhet el
a közigazgatási államtitkár által jóváhagyott adatlapon szereplő adatoktól.
(2) Az utasításban foglaltak be nem tartása esetén a közigazgatási államtitkár kezdeményezheti az ajánlatkérő intézmény
vezetőjének felelősségre vonását.
14. § A közigazgatási államtitkár egyetértő állásfoglalása vagy mentesítése az ajánlatkérő intézménynek a közbeszerzési
eljárás jogszabályoknak megfelelő lefolytatásáért való felelősségét nem érinti. Az  ajánlatkérő intézmény
a  közigazgatási államtitkár támogató állásfoglalása esetén is dönthet a  beszerzés, illetve a  szerződéskötés
elhalasztásáról vagy elmaradásáról.
15. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
16. § Hatályát veszti
a) a földművelésügyi miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek, továbbá a tulajdonosi joggyakorlása
alá tartozó gazdasági társaságok által lefolytatott beszerzési és közbeszerzési eljárások előkészítésének egyes
kérdéseiről szóló 6/2016. (IV. 29.) FM utasítás, valamint
b) a vidékfejlesztési miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési szervek, továbbá a vagyonkezelésébe,
vagy tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok informatikai tárgyú beszerzéseinek egyes
kérdéseiről szóló 20/2012. (X. 1.) VM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
415/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Ravasz László Endrét 2016. december 29-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1486/2018. (X. 8.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a hódmezővásárhelyi honvéd középiskola és kollégium helyszínéül szolgáló ingatlanok tulajdonjogának Magyar Állam részére történő megszerzéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány a  Modern Városok Program keretében a  hódmezővásárhelyi honvéd középiskola és kollégium
létrehozásával kapcsolatos intézkedésekről szóló 1052/2018. (II. 20.) Korm. határozat 5. és 8. pontjainak végrehajtása
érdekében, az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  hódmezővásárhelyi honvéd középiskola és kollégium helyszínéül szolgáló ingatlanok tulajdonjogának
Magyar Állam javára történő megszerzése céljából 180 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások
alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 16. A  Modern Városok Program végrehajtását
szolgáló ingatlanprojektek jogcím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2017. (I. 5.) MvM utasítása a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján Kandra Ildikót a Lakitelek Népfőiskola épületeinek
rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2017. január 1-jétől 2017. június 30-áig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
2. § (1) A miniszteri biztos feladata a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő
koordinációs feladatok ellátása, melynek során a miniszteri biztos
a) figyelemmel kíséri a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével kapcsolatos hazai
és európai uniós források felhasználását,
b) közreműködik a szükséges forrás biztosításában, amelynek keretében a miniszteri biztos tesz javaslatot
a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciója és fejlesztése fejezeti kezelésű előirányzat felhasználására,
c) felügyeli a Lakitelek Népfőiskola épületei rekonstrukciójának és fejlesztésének megvalósítását,
d) képviseli a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a Miniszterelnökséget a feladatköréhez kapcsolódó
egyeztetéseken, megbeszéléseken.
 (2) A miniszteri biztos a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök előkészítésében,
b) gondoskodik az (1) bekezdés szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
3. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6)–(7) bekezdései alapján helyettes államtitkári illetménynek
megfelelő összegű díjazásra jogosult.
4. § A miniszteri biztos munkáját – a Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontjára figyelemmel – az általa kijelölt szakértők segítik.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős
miniszteri biztos kinevezéséről szóló 18/2016. (VII. 6.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
151/2019. (HK 5.) MH PK intézkedése a Magyar Honvédség Parancsnoksága fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos gazdálkodási feladatai végrehajtásának szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdésében foglaltakra – a következő intézkedést adom ki:
1. Az intézkedés hatálya
a) a Magyar Honvédség Parancsnokság (a továbbiakban: MHP) Személyzeti Csoportfőnökségre
(a továbbiakban: MHP SZCSF)
b) a 8/2/39/2 MH Szociálpolitikai Közalapítvány (a továbbiakban: Kedvezményezett) által ellátott feladatok
támogatása jogcím előirányzataira
terjed ki. 2. Az intézkedésben nem szabályozott kérdésekben a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének feladatairól,
az azokkal történő gazdálkodás szabályairól és a költségvetési támogatások biztosításának egyes kérdéseiről szóló
HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) előírásait kell alkalmazni.
3. Az MHP SZCSF
a) kezeli az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 55. §-a szerinti, a költségvetési támogatás
kedvezményezettjére vonatkozó adatokat, és
b) az Utasítás rendelkezéseire figyelemmel adatot szolgáltat a monitoring rendszer keretében a Magyar
Államkincstár részére. 4. Az MHP SZCSF
a) az elemi költségvetés tervezését a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának
rendjéről szóló 47/2018. (XII. 21.) HM utasítás 31. § a) pontja szerinti eljárásrend szerint hajtja végre,
b) a jóváhagyott előirányzatok terhére összeállítja az MHP és a Kedvezményezett között megkötésre kerülő
támogatási szerződés tervezetét, melyet pénzügyi ellenjegyzés céljából a HM Védelemgazdasági Hivatal (a
továbbiakban: HM VGH) részére megküldi, és
c) az ellenjegyzett tervezetet aláírásra felterjeszti a kötelezettségvállaló részére.
5. A támogatási szerződést, mint kötelezettségvállaló a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) parancsnoka,
akadályoztatása esetén helyettese írja alá.
6. A kötelezettségvállalásokról az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 39. § (1) bekezdése
és 14. melléklet II. rész 4. pontja szerinti az MHP SZCSF analitikus nyilvántartást vezet.
7. Előirányzat-módosítás igény felmerülése esetén a pótelőirányzat igénylésére vonatkozó MH parancsnoki ügyiratot
az MHP SZCSF készíti elő.
8. A költségvetési támogatás – támogatási szerződés szerinti összegben és időben – Kedvezményezett részére történő
kifizetését az MHP SZCSF – az Utasítás melléklete szerinti – Utalványrendeleten rendeli el.
9. Az Utalványrendeleten az MHP SZCSF csoportfőnök, akadályoztatása esetén helyettese a kifizetés elrendelése
(utalványozás) mellett teljesítést is igazolja.
10. A Honvédelmi Minisztérium költségvetési fejezet éves költségvetési beszámolójához kapcsolódó adatszolgáltatást
az MHP SZCSF csoportfőnök küldi meg a HM VGH részére.
11. Ez az intézkedés az aláírását követő 8. napon lép hatályba.
12. Az MHP SZCSF az 5–8. pont szerinti jogosultságokkal rendelkezők
a) aláírásmintáinak eredeti példányát az intézkedés hatálybalépését követő napon, és
b) személyében történő változás esetén az új aláírásmintát soron kívül
megküldi a HM VGH részére.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
 Magyar Honvédség parancsnoka


text:
48/2018. (XII. 13.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya között a minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2018. LXIV. törvény 2. §-a és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2018. évi LXIV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2018. október 19-i 163. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya  és a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya között a minősített adatok kölcsönös védelméről
szóló egyezmény 16. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezmény azon jegyzék kézhezvételét követő 30. napon lép hatályba, amellyel Magyarország Kormánya
értesíti a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormányát arról, hogy a hatályba lépés nemzeti feltételei teljesültek.”
A hatálybalépés másik fél által megállapított naptári napja: 2018. december 13.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2018. évi LXIV. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya között a minősített adatok kölcsönös
védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2018. évi LXIV. törvény 2. §-a és 3. §-a 2018. december 13-án, azaz
kettőezertizennyolc december tizenharmadikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
139/2011. (VIII. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. augusztus 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Mesterházy Attila
Csaba a Magyar Szocialista Párt (1066 Budapest, Jókai u. 6.) képviselője által benyújtott országos népszavazási
kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozó 2011. július 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy új jogszabálynak az érintettekre nézve hátrányos rendelkezését a jogszabály hatálybalépését
megelőző időszakra vonatkozóan ne lehessen alkalmazni?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a jogalkotásra vonatkozó
általános követelményként kívánja meghatározni a jogszabály hatálybalépését megelőző időszakra vonatkozóan
a normatív előírások címzettjeire nézve a hátrányos rendelkezések megállapításának tilalmát. A kezdeményezés
egyrészt összhangban van a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban:
Alkotmány) 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállamiság követelményével, másrészt a jogalkotásról szóló
2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) 2. § (2) bekezdésében meghatározott rendelkezésekkel.
Fenti általános rendelkezéseken túl az Országos Választási Bizottság a kérdéssel kapcsolatban megvizsgálta az
Alkotmány 70/E. § (3) és az 70/I. § (2) bekezdéseit, melyek a kezdeményezéssel kapcsolatos rendelkezéseket
tartalmaznak. Az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdése szerint „[A]az általános öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőzően
folyósított nyugellátás törvényben meghatározottak szerint csökkenthető és szociális ellátássá alakítható,
munkavégzésre való képesség esetén megszüntethető.”, míg az Alkotmány 70/I. § (2) bekezdése szerint
„[A]a közterhek viselésére szolgáló forrásokból, valamint az állami vagyonnal gazdálkodó, illetve az állam többségi
tulajdonában vagy irányítása alatt álló szervezetek részéről juttatott jövedelemre, az adott adóévet megelőző ötödik
adóévtől kezdődően, törvény a jövedelem mértékét el nem érő kötelezettséget állapíthat meg.”
Az idézett alkotmányi rendelkezések korlátozott körben (meghatározott módon a nyugdíjjogosultsághoz, illetve az
adózáshoz kapcsolódóan) lehetővé teszik a kérdéskört szabályozó törvény hatálybalépését megelőző időszakra
vonatkozóan jogosultság elvonását, illetve kötelezettség előírását. A szabályozás mindkét alkotmányi előírás esetében
megengedő, ennek alapján a már megszerzett nyugdíjjogosultság elvonása és érintetlenül hagyása, valamint a
meghatározott adózási kötelezettség előírása és annak mellőzése egyaránt összhangban áll az Alkotmány
rendelkezéseivel. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés, valamint a 70/E. § (3), és a 70/I. § (2) bekezdésekben foglalt
rendelkezések közötti ellentmondás feloldása az Alkotmánybíróság a 61/2011. (VII. 13.) határozatban foglaltak alapján
nem vezethet arra a következtetésre, hogy az Alkotmány egyes rendelkezései alkotmányellenesek lennének
(az Alkotmány alapvető elveivel, rendszerével vagy az alapvető jogok tartalmával való ütközés miatt).
Az Alkotmány 70/E. § (3) és 70/I. § (2) bekezdéseiben foglalt rendelkezésekhez kapcsolódóan egy esetlegesen
eredményes országos ügydöntő népszavazás – az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint – meghatározná az
Országgyűlés mérlegelési jogkörébe tartozó (normatív) döntés tartalmát, mellyel az alkotmányos szabályozás
lehetséges értelmezési keretét is szűkítené, módosítaná. A fentiek alapján Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés ellentétben
áll az Alkotmány speciális szabályozási körre vonatkozó rendelkezéseivel [Alk. 70/E. § (3), és a 70/I. § (2) bekezdései].
A kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni,
ha a szerzett jogokat korlátozó alkotmányos rendelkezésekben részére biztosított jogalkotási lehetőségek egy részét
figyelmen kívül hagyná. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány módosítására, csak
az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által [Alkotmány 24. §
(3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására, illetve az Alkotmány egyes rendelkezéseinek a jövőbeni
megváltoztathatóságának kizárására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak
nincs helye. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének sem. Az egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a
választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és
kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem
egyértelmű, mivel nem állapítható meg, hogy a beadványozó mit ért a „hátrányos rendelkezés” fogalma alatt.
A „hátrány” szubjektív érzeten is alapulhat, ami eltérő lehet az egyes polgárok esetében, így a kérdés megfogalmazása
nem felel meg az Nsztv. 10. § c) pontjában meghatározott követelménynek.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, és a kérdés
megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt feltételeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § b) és c) pontjai
értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja. II. A határozat az Alkotmány 2. § (1) bekezdésén, 24. § (3) bekezdésén és 70/E. § (3) bekezdésén és a 70/I. § (2) bekezdésén,
a Jat. 2. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) és c) pontjain, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
323/2014. (IX. 4.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Niclas Trouvé rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Svédország magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök