type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1077/2016. (II. 25.) Korm. határozata a 2007–2013 programozási időszak gyors és eredményes zárásáról.
A Kormány
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  belügyminiszter és a  nemzetgazdasági miniszter
bevonásával tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  helyi önkormányzatok
a  2007–2013  programozási időszak egyes operatív programjai terhére finanszírozott projektjeiket lezárják és a  fel
nem használt támogatási előleget visszafizessék a támogató javára 2016. február 29-ig,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja az  érintett minisztereket, hogy tegyék meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
az  irányításuk vagy felügyeletük alá tartozó központi költségvetési szervek a  2007–2013 programozási időszak
egyes operatív programjai terhére finanszírozott projektjeiket lezárják és a  fel nem használt támogatási előleget
visszafizessék a támogató javára 2016. február 29-ig,
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: azonnal 3. felhívja a  belügyminisztert, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
az 1. pont szerinti kötelezettséget 2016. február 29-ig nem teljesítő helyi önkormányzatok tekintetében vizsgálják
meg a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 39.  § (7)  bekezdése szerinti
befizetési kötelezettség előírásának lehetőségét és tegyék meg a szükséges intézkedéseket,
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. március 16.
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2.  pont szerinti
kötelezettséget 2016. február 29-ig nem teljesítő központi költségvetési szervek vonatkozásában vizsgálják
meg a  költségvetési kiadási előirányzat zárolásának vagy befizetési kötelezettség előírásának lehetőségét,
továbbá a  vizsgálat eredménye alapján tegyenek javaslatot a  Kormány részére – a  központi költségvetési szervek
feladatellátásának zavartalanságára figyelemmel – az  érintett központi költségvetési szervek gazdálkodási
kereteinek ideiglenes szűkítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. március 16.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2051/2013. (XII. 30.) Korm. határozata Páty Község Önkormányzata általános iskola felújításának támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) elrendeli a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  36. Páty Község
Önkormányzata általános iskola felújításának támogatása címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
határidő: azonnal
b) elrendeli a  Páty Község Önkormányzata általános iskola felújításának támogatása érdekében
100,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 3. A  helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 36. Páty Község Önkormányzata általános iskola felújításának
támogatása cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  Kvtv. helyi önkormányzatok támogatásait tartalmazó költségvetési
fejezetéből a  Páty Község Önkormányzata általános iskola felújításának támogatása érdekében nyújtandó
támogatást utólagos, legkésőbb 2014. december 31-ig történő elszámolási kötelezettséggel folyósítsa Páty Község
Önkormányzata számára;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  Páty Község Önkormányzata általános iskola felújításának támogatása
érdekében nyújtandó támogatás felhasználásának és elszámolásának feltételeiről 2014. január 31-ig támogatási
megállapodást köt Páty Község Önkormányzatával.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
6/2003. (V. 30.) FMM rendelete egyes munkaköri megnevezésekről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII.
törvény (a továbbiakban: Ktv.) 24. §-ának (4) bekezdésében foglalt felhatalmazása alapján a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Miniszté
riumban,
b) az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Főfel
ügyelőségnél és a megyei (fővárosi) munkabiztonsági és
munkaügyi felügyelőségeknél,
c) a Foglalkoztatási Hivatalban,
d) a megyei (fővárosi) munkaügyi központokban és ki
rendeltségeiknél foglalkoztatott köztisztviselőkre. 2. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója a köztisztviselő
részére — amennyiben a köztisztviselő tevékenységének és
szervezeti egységben betöltött munkakörének jellege azt
indokolja — engedélyezheti a mellékletben meghatározott
munkaköri megnevezés használatát.
(2) A mellékletben foglalt munkaköri megnevezés használata a munkakör jellegére vagy a szakképzettségre, illetve végzettségre utaló előtaggal is engedélyezhető.
(3) A legalább főosztályvezetői, illetve főosztályvezetőhelyettesi megbízással rendelkező köztisztviselő számára
engedélyezhető az adott szervezeti egység elnevezésére
utalással a ,,vezetője’’, illetve ,,vezető-helyettese’’ munkaköri megnevezés használata is.
3. § A köztisztviselő tevékenysége jellegének, munkakörének, illetve ezekkel összefüggésben szervezeti egységének
változása esetén a munkáltatói jogkör gyakorlója a munkaköri megnevezés használatát visszavonja.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Burány Sándor s. k.,
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter


text:
116/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 95/2011. (VI. 24.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 95/2011. (VI. 24.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kezdeményező – aki azonos a kifogástevővel – országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkaidőkereten felül
végzett munkáért járó bérpótlékra vonatkozó szabályok a 2011. január 1-jén hatályos szabályok szerint legyenek?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Megállapította, hogy a kezdeményezésben
foglalt kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt követelménynek, mert a választópolgárok számára nem
egyértelmű mi értendő a „munkaidőkereten felül végzett munkáért járó bérpótlékra vonatkozó szabályok” alatt.
Nem egyértelmű ugyanis, hogy egy eredményes népszavazást követő jogalkotás pontosan milyen jogszabályokat,
milyen módon és mértékben érintene. Nem egyértelmű továbbá, hogy mi értendő a kérdésben meghatározott
„2011. január 1-jén hatályos szabályok” alatt. A választópolgároktól ugyanis nem várható el, hogy a jogszabályok
részletes tartalmával tisztában legyenek. Mindezekre tekintettel az OVB – hivatkozással az Nsztv. 10. § c) pontjára és
13. § (1) bekezdésére – a kérdés hitelesítését megtagadta.
A kifogástevő szerint a választópolgári egyértelműségnek önmagában a kérdés tekintetében kell fennállnia, nem
pedig a hatályos jogszabályokkal való összefüggésben. A választópolgár a kívánt szabályozásról dönt, nem pedig arról,
hogy az Országgyűlés ez alapján milyen döntést kell, hogy hozzon. Véleménye szerint a kérdés megfelel a jogalkotói
egyértelműség követelményének is, mert az Országgyűlés eredményes népszavazás esetén el fogja tudni dönteni,
hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen. Kifejti, szerinte a kérdésben használt „munkaidőkereten
felül végzett munkáért járó bérpótlékra vonatkozó szabályok” megfogalmazás egyértelműen lehatárolja
a választópolgár számára a szabályozási területet, amelynek tekintetében kifejthetik azon akaratukat, hogy azok
megegyezzenek a 2011. január 1-jén hatályos szabályokkal. Álláspontja szerint az Alkotmánybíróság gyakorlata
egyértelműséget követel meg és nem azt, hogy a kérdésben szerepeljen a döntés valamennyi következménye és
hatása. Hivatkozik továbbá arra is, hogy a 2011. január 1-jén hatályos szabályok részleteiben is megismerhetőek
a Magyar Közlönyből és a jogtárakból. Mindezekre tekintettel a kifogástevő az OVBh. megsemmisítését és az OVB új
eljárásra való utasítását kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az OVB kifogással támadott határozata a Magyar Közlöny 2011. évi 69. számában 2011. június 24-én jelent meg,
a kifogást 2011. július 8-án – a törvényi határidőn belül – terjesztették elő az OVB-nél.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342, 344.]
2. Az OVB a kifogással támadott határozatában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság – az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve – a kifogást nem találta
megalapozottnak. Ezért a 95/2011. (VI. 24.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos
indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1148/2009. (IX. 4.) Korm. határozata az M3 Nyíregyháza–Vásárosnamény közötti szakaszainak a köz- és a magánszféra együttműködése (PPP) keretében történő meg valósításáról szóló 1036/2008. (V. 30.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. Az M3 Nyíregyháza–Vásárosnamény közötti szakaszainak a köz- és a magánszféra együttműködése (PPP) keretében
történő meg valósításáról szóló 1036/2008. (V. 30.) Korm. határozat hatályát veszti.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
16/2011. (II. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
dr. Nikicser László rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar
Köztársaság párizsi nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2010. augusztus 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
67/2018. (VI. 18.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján
– a pénzügyminiszter javaslatára –
Karsai Tamást a Pénzügyminisztérium helyettes államtitkári tisztségéből – 2018. június 15-ei hatállyal –
felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2014. (I. 10.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Hajdú Zoltánt 2014. január 15. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
100/2010. (VI. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 280/2010. (IV. 9.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 280/2010.
(IV. 9.) OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazási
kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly
módon, hogy bírósági jegyzőkönyv nem készülhet bíró által diktált hangfelvétel útján?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem felel
meg a fenti jogszabályi feltételeknek, mivel a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem tartalmaz iránymutatást arra
vonatkozóan, hogy a „hangfelvétel útján” készült jegyzőkönyv helyett az mi módon készüljön. Az OVB megítélése
szerint erre tekintettel a kérdés nem határozza meg pontosan a jogalkotó törvényalkotási feladatát. A kérdés továbbá
azért sem egyértelmű, mert a bírósági jegyzőkönyv nem „hangfelvétel útján”, hanem az alapján készül. Az OVB ezért
megtagadta a kezdeményezés hitelesítését az Nsztv. 10. § c) pontja alapján.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVB határozata jogszabálysértő, mert a hitelesítés elutasítását az Nsztv. 10. §
c) pontjára és 13. § (1) bekezdésére nem lehetett volna alapítani. Véleményük szerint a népszavazásra feltenni kívánt
kérdések egyértelműek mind a választópolgárok, mind a jogalkotó számára. Kifejtik továbbá, hogy a kérdés nem arra
irányul, hogy a jegyzőkönyv mi módon készüljön, hanem az eljárási cselekmények hangszalagra történő diktálásának
megszűntetését célozza. Mindezek alapján a határozat megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való
kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak,
ezért a 280/2010. (IV. 9.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 1. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
64/2014. (II. 17.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Ráczné dr. Kschwendt Katalint 2014. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. február 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
66/2010. (V. 12.) FVM rendelete a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint ezek hatósági ellenőrzéséről.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. §-a (2) bekezdésének 3., 8–11., 14. és 26. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. §-ának c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendeletet a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt olyan, friss, feldolgozott,
illetve összetett élelmiszerként és takarmányként használt növényi vagy állati eredetű termékekre, illetve azok részeire
kell alkalmazni, amelyekben vagy amelyeken előfordulhatnak növényvédőszer-maradékok. (2) E rendeletet nem kell alkalmazni azokra a 396/2005/EK rendelet I. melléklete alá tartozó termékekre, amelyeket
a következőkre szánják: a) az élelmiszerektől és a takarmánytól eltérő termékek előállítása; vagy
b) vetés vagy ültetés; vagy c) a hatóanyagok vizsgálatával kapcsolatos, a növényvédő szerek forgalomba hozatalának és felhasználásának
engedélyezéséről, valamint a növényvédő szerek csomagolásáról, jelöléséről, tárolásáról és szállításáról szóló
89/2004. (V. 15.) FVM rendelet [a továbbiakban: 89/2004. (V. 15.) FVM rendelet] szerint engedélyezett
tevékenységek. (3) E rendelet előírásait az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekről, valamint a csecsemők és kisgyermekek
számára készült feldolgozott gabona alapú élelmiszerekről és bébiételekről szóló külön jogszabályokban foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni. 2. § (1) E rendelet alkalmazásában a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben, az élelmiszerláncról és hatósági
felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvényben (a továbbiakban: Éltv.), valamint a 178/2002/EK európai parlamenti és
tanácsi rendeletben szereplő fogalom meghatározásokat kell alkalmazni. (2) A Magyar Élelmiszer-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: MÉBiH) a Magyar Élelmiszer-biztonsági Hivatal létrehozásáról
szóló külön jogszabály, valamint a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet vonatkozó előírásai szerint
működik közre. II. FEJEZET AZ MRL-RE VONATKOZÓ HATÓSÁGI ELJÁRÁS
3. § (1) A 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetének előírásai tekintetében a Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal Központ, mint növényvédő szer engedélyezési hatóság (a továbbiakban: engedélyező hatóság)
a végrehajtásért felelős hatóság. (2) Az engedélyező hatóság koordinálja az együttműködést a Bizottsággal, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal,
a többi tagállammal, a gyártókkal, a termelőkkel és előállítókkal, valamint a kérelmezőként fellépő civil társadalmi
szervezetekkel. (3) Az engedélyező hatóság köteles Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak – annak kérésére – bármely rendelkezésre
álló, a határértékek biztonságossága értékeléséhez szükséges információt benyújtani. Az engedélyező hatóság
a gyártókat, termelőket, valamint a kérelmezőként fellépő szervezeteket érintő információkat kérésre megadja.
(4) A felvétel iránti kérelmeket a 89/2004. (V. 15.) FVM rendelet 6. számú melléklete B részének 1. és 2.4.2. pontjában
meghatározott, az értékelés egységes elveire vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően, vagy a 396/2005/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyedi értékelési elveknek megfelelően kell az engedélyező hatóságnak
értékelnie. 4. § Az MRL felvétele, módosítása, törlése iránti kérelemhez kapcsolódó értékelés elvégzéséért a kérelmező díjat köteles
fizetni. III. FEJEZET HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSEK, JOGKÖVETKEZMÉNYEK 1. Közösségi és nemzeti ellenőrzési program
5. § (1) A MÉBiH kockázatbecslése alapján tett javaslatainak figyelembevételével a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal
Központ (a továbbiakban: MgSzH Központ) a növényvédőszer-maradékokra vonatkozóan többéves nemzeti
ellenőrzési programot dolgoz ki. Az MgSzH Központ megküldi az ellenőrzési programot a végrehajtásért felelős
Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal területi szervének (a továbbiakban: MgSzH területi szerve), valamint a kerületi
állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatalnak (a továbbiakban: kerületi hivatal, a továbbiakban együtt:
ellenőrző hatóság) és a MÉBiH-nek. (2) Az MgSzH Központ, és az ellenőrző hatóság a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 29. cikkében
meghatározottaknak megfelelően részt vesz az összehangolt, többéves közösségi ellenőrzési programban.
(3) Az MgSzH Központ a MÉBiH javaslatának figyelembevételével évente aktualizálja a nemzeti ellenőrzési programot,
melyet megküld a MÉBIH-nek a Bizottság és az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság felé történő
benyújtás/továbbítás céljából. A MÉBIH minden naptári évben legkésőbb szeptember 30-ig megküldi a programot
a Bizottságnak és az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak. (4) Az MgSzH Központ évente közzéteszi a növényvédőszer-maradékokra vonatkozó nemzeti ellenőrzés eredményét
a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) és az MgSzH honlapján.
2. Jelentéstételi kötelezettség 6. § Az MgSzH Központ a 396/2005/EK parlamenti és tanácsi rendelet 31. cikke, valamint a 901/2009/EK európai bizottsági
rendelet szerinti információkat tartalmazó éves jelentést készít, melyet a MÉBiH minden következő év augusztus 31-ig
megküld a Bizottság, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság és a többi tagállam részére.
3. Hatósági ellenőrzések, mintavétel szabályai 7. § (1) A 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. számú mellékletében felsorolt növényekre, növényi
termékekre az MgSzH területi szerve, továbbá a növényeken és növényi termékeken kívüli növényi és állati eredetű
élelmiszerekre és takarmányokra a kerületi hivatal növényvédőszer-maradékokat illetően hatósági ellenőrzéseket
végez. (2) Amennyiben a harmadik országba irányuló export tétel növényvédőszer-maradék szempontból nem felel meg
a célország előírásainak, az ellenőrző hatóság az export tétel feladását megtilthatja, korlátozhatja, illetve feltételhez
kötheti. 8. § (1) A növényekben, növényi termékekben, illetve a növényeken és növényi termékeken kívüli növényi és állati eredetű
termékekben és azok felületén fellelhető növényvédőszer-maradékok ellenőrzéséhez szükséges mintavételi eljárást
a 1. melléklet szerint kell lefolytatni. (2) A 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletben 1020000 kódszámú „Tej és tejszín nem sűrítve,
cukor vagy édesítő anyag hozzáadása nélkül, vaj és egyéb tejből származó zsiradék, sajt, túró” megnevezés alatt
szereplő termék esetében az ellenőrző mintavételt a tejházban, tejüzemben, vagy ha a terméket nem szállítják
tejházba vagy tejüzembe, a fogyasztónak történő szolgáltatás helyén kell végezni. Ez az ellenőrzés nem zárja ki ezen
termékeknek a forgalomba hozatal időpontját követő ellenőrzését. 4. Nyomon követhetőség ellenőrzése
9. § (1) Az ellenőrző hatóság a növényvédőszer-maradék mintavétel céljából végzett ellenőrzés során
a) ellenőrzi a vállalkozásnál a nyomon követhetőséget biztosító rendszerek vagy eljárások meglétét,
b) ellenőrzi, hogy az ellenőrzött vállalkozás beazonosította-e azt a személyt vagy vállalkozást, akitől a megmintázott
tétel származik, vagy akihez a megmintázott tételt szállítják, kivéve, ha az végső fogyasztó, továbbá
c) ellenőrzi a megmintázott tétel nyomon követhetőségét biztosító címke, szállító levél vagy egyéb azonosító
eszköz meglétét. (2) A nyomon követhetőség biztosítása érdekében legalább a következő adatok nyilvántartása szükséges:
a) annak a vállalkozásnak a neve és címe, akitől a megmintázott tétel származik, és a tétel azonosító adatai,
b) annak a vállalkozásnak a neve és címe, akihez a megmintázott tételt szállítják és a tétel azonosítója kivéve, ha
az a végső fogyasztó, c) a szállítás ideje, és a
d) tétel mennyisége. 5. Jogkövetkezmények 10. § (1) Ha az ellenőrző hatóság vizsgáló laboratóriuma a mintában MRL-t meghaladó növényvédőszer-maradékot, vagy hazai
termék esetén az adott növénykultúrában nem engedélyezett növényvédő szer hatóanyagot mutat ki, a vizsgálati
jegyzőkönyvet az ellenőrző hatóságnak soron kívül megküldi, amely a kifogásolt terméktételre forgalmi korlátozást
rendel el. (2) Az (1) bekezdés szerinti hatósági intézkedés az ellenőrző hatóság terméktétel további sorsáról szóló döntésének
meghozataláig tart, a korlátozott termék a tárolás helyéről nem szállítható el, nem dolgozható fel, nem hozható
forgalomba. (3) Felkérésre a MÉBiH az Éltv. 31. §-a (2) bekezdésének b) pontja szerint szakvéleményt nyújt, majd a szakvélemény
figyelembevételével az ellenőrző hatóság dönt a növények, növényi termékek, továbbá a növényeken és növényi
termékeken kívüli növényi és állati eredetű termékek további forgalmazhatóságáról, felhasználhatóságáról, illetve
indokolt esetben megsemmisítéséről, állati eredetű élelmiszer esetén állati eredetű melléktermékként történő
kezeléséről, egyéb termék esetén hulladékként történő további kezeléséről.
11. § (1) Az MgSzH Központ a növény, növényi termék, közösségi szinten elfogadott vizsgálati bizonytalansági tényező
figyelembevételével megállapított MRL-t meghaladó tartalom esetében, az Éltv. 71. § (5) bekezdésében foglaltak
alapján, a Minisztérium honlapján naprakészen közzéteszi a vizsgálati eredményeket a 2. melléklet szerinti formában.
(2) Növények és növényi termékek vizsgálata esetében a közösségi szinten elfogadott vizsgálati bizonytalansági tényező
figyelembevételével megállapított MRL túllépése esetén a vizsgálati eredményeit a laboratóriumi vizsgálati
jegyzőkönyv kiállítását követő hónap utolsó napjáig a mintavétel helye szerint illetékes, belföldi rendeltetési helyre
szánt behozatali küldemény esetén a rendeltetési hely szerint illetékes polgármesteri hivatal hirdetőtábláján kell
közzétenni. (3) Az (1)–(2) bekezdésben foglaltaktól eltérően a növényeken és növényi termékeken kívüli növényi és állati eredetű
élelmiszerek és takarmányok vizsgálata esetében, amennyiben MRL túllépés kerül megállapításra, az MgSzH Központ
az Éltv. 71. § (4) bekezdésében foglaltak alapján gondoskodik a jogsértés nyilvánosságra hozataláról.
IV. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba, és rendelkezéseit az ezt követően indult eljárásokban kell
alkalmazni. 13. § (1) A növényvédelmi tevékenységről szóló 43/2010. (IV. 23.) FVM rendelet (a továbbiakban: R.) 2. §-a (1) bekezdésének
h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: [A földhasználó és a termelő köteles védekezni, különösen]
„h) a 7. melléklet szerinti raktári kártevők ellen.”
(2) Az R. 5. §-ának (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Növényvédő szer forgalmazónak minősül valamennyi, növényvédő szerrel kereskedelmi, illetve kereskedelmi
szolgáltatási tevékenységet folytató növényvédőszer-gyártó, -formáló, -kiszerelő és -raktározó, valamint kis- és
nagykereskedő.” (3) Az R. 6. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Növényvédő szert az 5. § (2) bekezdésétől eltérő módon felhasználni csak a növényvédő szerek forgalomba
hozatalának és felhasználásának engedélyezéséről, valamint a növényvédő szerek csomagolásáról, jelöléséről,
tárolásáról és szállításáról szóló külön jogszabály szerint kiadott eseti, kísérleti célú, valamint címkétől eltérő
felhasználási engedélyben foglaltak szerint szabad.” (4) Az R. 9. §-ának (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A növényvédelmi gép, illetve növényvédő szer kijuttatására szolgáló berendezés (a továbbiakban: növényvédelmi
gép) rendeltetésszerű, biztonságos működését a növényvédelmi gép kezelőjének a munka megkezdése előtt
ellenőrizni kell. A növényvédelmi gépnek permetezéstechnikai szempontból biztosítania kell a növényvédő szer
kereszt- és hosszirányú egyenletes, illetve veszteségmentes kijuttatását. (2) Növényvédő szeres permetezés 4 m/s szélsebességig, levegőrásegítéses kijuttatási vagy légbeszívásos
permetcsepp-képzési technikával 6 m/s szélsebességig végezhető. Hideg és meleg ködképzés esetében 2 m/s-nál
nagyobb szélsebességnél, növényvédő szeres kezelés nem végezhető.” (5) Az R. 16. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„16. § (1) Az I. forgalmi kategóriájú növényvédő szer saját célú felhasználására, az ezekkel folytatott szolgáltatási
tevékenységre, illetve ezek forgalmazására, valamint az ezekkel összefüggő vásárlásra, szállításra, raktározásra csak
akkor kerülhet sor, ha a tevékenységet végző a) rendelkezik az 1. melléklet „A” része szerinti I. forgalmi kategóriájú hatályos engedéllyel, vagy
b) képzettségét és szakmai gyakorlatát az egyes növényvédő szerek forgalmazásával, illetve felhasználásával
kapcsolatban külföldön szerzett szakmai gyakorlaton alapuló képesítés elismerésének részletes szabályairól szóló
külön jogszabály szerint elismerték, és rendelkezik az elismerés alapján kiállított, e rendelet 1. mellékletének „B” része
szerinti hatályos engedéllyel. (2) A II., illetve III. forgalmi kategóriájú növényvédő szerrel folytatott forgalmazásra, valamint az ezzel összefüggő
raktározási és szállítási tevékenység folytatására, valamint szolgáltatásra csak akkor kerülhet sor, ha a tevékenységet
végző a) rendelkezik a 1. melléklet „A” része szerinti legalább II. forgalmi kategóriájú hatályos engedéllyel, vagy
b) képzettségét és szakmai gyakorlatát az egyes növényvédő szerek forgalmazásával, illetve felhasználásával
kapcsolatban külföldön szerzett szakmai gyakorlaton alapuló képesítés elismerésének részletes szabályairól szóló
külön jogszabály szerint elismerték, és rendelkezik az elismerés alapján kiállított, e rendelet 1. mellékletének B része
szerinti hatályos engedéllyel.” (6) Az R. 20. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a következő (3) bekezdéssel egészül
ki: „(2) Az (1) bekezdés szerinti tevékenység esetén nem minősül szolgáltatásnak a munkavállalóként, tagként
a vállalkozás részére, vagy közeli hozzátartozó és annak családi gazdasága részére végzett növényvédelmi
tevékenység. (3) Amennyiben a (2) bekezdés szerinti vállalkozás más számára végez szolgáltatási tevékenységet, a munkavállalónak,
illetve tagnak a szolgáltatási tevékenységhez kapcsolódó képesítési és kamarai tagsági követelményeknek kell
megfelelnie.” (7) Az R. 21. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az engedély iránti kérelemben pontosan meg kell jelölni a folytatni kívánt tevékenységet és a tevékenységgel
érintett növényvédő szerek kategóriáját. A kérelemhez csatolni kell a jogosultságot (képzettséget, végzettséget,
ismeretet) igazoló okiratokat. továbbá I. forgalmi kategóriájú növényvédő szerrel végzendő szolgáltatás esetén
az érvényes növényvédő mérnöki és növényorvosi kamarai tagságot igazoló okiratot.”
(8) Az R. 21. §-ának (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Az engedélyt az azzal való visszaélés esetén az MgSzH területi szerve visszavonhatja, és visszavonás esetén
az engedélyt hivatalos közzététel útján hatálytalanítja. Visszaélésnek minősül a növényvédő szer forgalmazására,
vásárlására, felhasználására, illetve a szolgáltatásra vonatkozó előírások megsértése. Engedély visszavonása esetén új
engedély a visszavonástól számított két éven belül nem adható ki.”
(9) Az R. 21. §-ának (9) és (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a következő (11) bekezdéssel
egészül ki: „(9) Amennyiben az engedéllyel rendelkező személy nem teljesíti a (8) bekezdésében foglaltakat és így folytat
növényvédő szerrel forgalmazási, vásárlási, felhasználási, vagy szolgáltatási tevékenységet, úgy ez a tevékenysége
a (7) bekezdés szerinti engedéllyel való visszaélésnek minősül.
(10) A növényvédelmi szakképesítéssel rendelkező mentesül a (8) bekezdésben előírt továbbképzési kötelezettség
alól, ha a) a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium, illetve az MgSzH állományában növényvédelmi munkakörben
teljesít szolgálatot, és a miniszter által előírt rendszeres továbbképzési kötelezettségeinek eleget tesz,
b) a növényvédelmi felsőoktatás szaktanára, vagy c) a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter által – szakoktatói, kutatói tevékenysége miatt – a továbbképzési
kötelezettség alól felmentésben részesült. (11) Amennyiben az engedély elveszett, vagy az engedéllyel rendelkező adataiban változás következett be, úgy ezt
a tényt 8 napon belül be kell jelenteni az MgSzH területi szervéhez.”
(10) Az R. 23. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Növényvédő szer kiskereskedelemben történő forgalmazása csak a fogalmazott növényvédő szer kategóriájának
megfelelő, de legalább II. forgalmi kategóriájú hatályos növényvédő szer forgalmazási, vásárlási és felhasználási
engedéllyel rendelkező személy folyamatos jelenlétével történhet.” (11) Az R. 25. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„25. § A forgalmazásra jogosult felelőssége kiterjed a növényvédő szerek vásárlására, a telephelyre, illetve a telepen
belüli szállítására, tárolására, értékesítésére és nyilvántartására, a vásárlói jogosultság vizsgálatára, a növényvédő szer
címkeszövegében megfogalmazott előírások betartására és a felhasználásra.” (12) Az R. 26. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Növényvédő szereket élelmiszerekkel és takarmányozás célját szolgáló anyagokkal egy légtérben tilos árusítani,
tárolni, valamint – a szállító, az árusító, és a vevő által – szállítani.”
(13) Az R. 29. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A kereskedőnek a növényvédő szerek nagykereskedelmi forgalmazásáról legalább heti, kiskereskedelmi
forgalmazásáról legalább havi összesítésű, az 5. melléklet szerinti, vagy tartalmában annak megfelelő, folyamatos
nyilvántartást kell vezetni.” (14) Az R. 30. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„30. § (1) Az értékesítési célra szánt növény, növényi termék előállítása, raktározása és feldolgozása során végzett
növényvédő szeres kezelésekről a 2. melléklet szerint vezetett vagy tartalmában annak megfelelő permetezési napló,
vagy a külön jogszabály szerint a támogatási időszak alatt kötelezően vezetendő Gazdálkodási Napló nyilvántartást
folyamatosan kell vezetni, amelyet az utolsó bejegyzést követő 3 évig meg kell őrizni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartás kitöltése az adott növényvédő szeres kezelés vonatkozásában
a munkavégzést megelőzően, illetve azzal egyidejűleg kötelező. (3) A 29. § (6) bekezdése és az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásként a Gazdálkodási Napló csak a felhasználásért
felelős személy aláírásával, pecsétjével és dátummal ellátva érvényes.”
(15) Az R. 32. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az 5 dm3-nél nagyobb tartállyal rendelkező növényvédelmi gépeket – a kutatási, vizsgálati, kísérleti vagy kiállítási
célokat szolgáló növényvédelmi gépek kivételével – cseppképzés és szórástechnikai szempontból a 3. melléklet
szerinti típusminősítési eljárás alá kell vetni a forgalomba hozatal előtt.”
(16) A R. 35. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A kézi, illetve háti permetezőgépek kivételével, a permetezőgépek időszakos felülvizsgálata (a továbbiakban:
felülvizsgálat) 2011. december 15-től kötelező. (2) A permetezőgépek 3. melléklet szerinti felülvizsgálatát a tulajdonosnak az Éltv. szerint előírt időközönként el kell
végeztetnie az Intézet erre feljogosító tanúsítványával rendelkező ellenőrző állomáson (a továbbiakban: állomás).”
(17) Az e rendelet 3. melléklete szerinti 7. melléklettel egészül ki.
(18) Az R. 4. mellékletének II. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„II. A forgalmazó köteles a növényvédelmi-növényorvosi vényre rávezetni az átvevő nevét.”
14. § (1) Ez a rendelet az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű
élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok
határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint az azt módosító 178/2006/EK,
149/2008/EK, 260/2008/EK, 299/2008/EK, 839/2008/EK, 256/2009/EK, 822/2009/EK, 1050/2009/EK, 1097/2009/EK, és
a 304/2010/EU bizottsági rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
(2) Ez a rendelet a Bizottság 2002. július 11-i, a növényi és állati eredetű termékekben és azok felszínén található
növényvédőszer-maradék hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi módszerek megállapításáról és
a 79/700/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2002/63/EK irányelvének való megfelelést szolgálja.
(3) Ez a rendelet az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i, az élelmiszerjog általános elveiről és
követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó
eljárások megállapításáról szóló 178/2002/EK rendeletének való megfelelést szolgálja.
(4) Ez a rendelet az Európai Parlament és a Tanács a 2004. április 29-i, a takarmány- és élelmiszerjog, valamint
az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés
ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló 882/2004/EK rendeletének való
megfelelését szolgálja. (5) Ez a rendelet a Bizottság 2009. szeptember 28-i, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén
található növényvédőszer-maradékok határértékének való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók
növényvédőszer-maradékoknak való kitettsége értékelésére irányuló, a 2010., 2011. és 2012. évre vonatkozó,
többéves összehangolt közösségi ellenőrzési programról szóló 901/2009/EK rendeletének való megfelelését szolgálja.
15. § (1) Hatályát veszti a) a növényekben, a növényi termékekben és a felületükön megengedhető növényvédőszer-maradék mértékéről
szóló 5/2002. (II. 22.) EüM–FVM együttes rendelet, b) az állati eredetű élelmiszerekben található peszticidmaradék megengedhető mértékéről szóló 34/2004. (IV. 26.)
ESZCSM rendelet, c) az R. 26. §-ának (5) bekezdése.
(2) A 13. § és a 3. melléklet, valamint e § e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1585/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program 1. prioritása keretében megvalósuló egyes ivóvízminőségjavító projektek, valamint a KEOP-1.2.0/09-11-2013-0033 azonosító számú („Tiszaszentimre Község szennyvízelvezetése és tisztítása” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerinti projektek támogatásának növelését,
 2. hozzájárul az  1. és 2.  melléklet szerinti projektek többlettámogatása vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz
a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi
feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló
1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. és 2. melléklet szerint
3. hozzájárul az 1. melléklet szerinti projektek támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2012. (II. 16.) Korm. rendelete a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök közbeszerzésének sajátos szabályairól.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az
Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) szerint lefolytatott
közbeszerzési eljárásokra, amelyek tárgya gyógyszer beszerzése vagy orvostechnikai eszköz beszerzése.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. árurabatt: termék közbeszerzésekor áruban meghatározott kedvezmény; 2. gyógyszer: az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények
módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény 1. § 1. pontja szerinti anyag;
3. orvostechnikai eszköz: a) az orvostechnikai eszközökről szóló 4/2009. (III. 17.) EüM rendelet 2. §-ában meghatározott eszköz, és
b) az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló 8/2003. (III. 13.) ESZCSM rendelet 2. § (1) bekezdés
a) pontjában említett eszköz; 4. sürgős ellátási igény: amennyiben a beteg azonnali, illetve rövid időn belüli gyógyszeres vagy orvostechnikai
eszközzel történő ellátás hiányában közvetlen életveszélybe kerülne, súlyos vagy maradandó egészségromlást
szenvedne, illetve a gyógyszeres vagy orvostechnikai eszközzel történő ellátás hiánya irreverzíbilis folyamatokat
indítana el, és a várható élettartamot és emellett az életminőséget jelentősen kedvezőtlenül befolyásolná.
3. Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár által beszerzett gyógyszerek és orvostehnikai eszközök
3. § (1) Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) a jogszabályi kötelezettségére alapított, ellátási körébe
tartozó, a) a törzskönyvezett gyógyszerek és a különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszerek társadalombiztosítási
támogatásba való befogadásának szempontjairól és a befogadás vagy a támogatás megváltoztatásáról szóló
32/2004. (IV. 26.) ESZCSM rendelet 4. számú mellékletében feltüntetett gyógyszerhatóanyagokhoz és
a betegségcsoportokhoz kapcsolódó gyógyszerek, valamint b) az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.)
NM rendelet (a továbbiakban: R.) 1/A. számú mellékletében feltüntetett, tételes elszámolás alá eső hatóanyagok
biztosítására közbeszerzési eljárásokat folytat, és a közbeszerzési eljárás nyertesével – több ajánlattevővel
megkötendő keretmegállapodás esetén nyerteseivel – a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) 233. §-ának az alkalmazásával az országos koordináló funkciót ellátó intézmény és a kijelölt
egészségügyi szolgáltató javára szállítási szerződéseket vagy szállítási keretmegállapodásokat köt.
(2) Az OEP a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott előirányzat terhére az R. 1. számú mellékletében
található, tételes elszámolás alá eső és természetben biztosított egyszerhasználatos eszközök és implantátumok
beszerzése érdekében közbeszerzési eljárásokat folytat, és az eljárás nyertesével a Ptk. 233. §-ának az alkalmazásával
a kijelölt egészségügyi szolgáltató javára szállítási szerződéseket vagy szállítási keretmegállapodásokat köt.
4. Általános szabályok 4. § (1) A gyógyszer és orvostechnikai eszköz közbeszerzésére irányuló nyílt, meghívásos, tárgyalásos vagy
keretmegállapodásos eljárásra a Kbt. szabályait az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A Kbt. szerinti meghívásos eljárásban az ajánlatkérő nem határozhatja meg az ajánlattevők keretszámát.
5. § A Kbt. 24. § (2) bekezdésének az alkalmazásában összeférhetetlenséget eredményez, ha az eljárást előkészítő, vagy az
ajánlatkérő képviseletét ellátó személynek, a Ptk. szerinti közeli hozzátartozójának vagy élettársának a lehetséges vagy
tényleges ajánlattevők bármelyikével közös gazdasági érdekeltsége van, vagy ha a lehetséges vagy tényleges
ajánlattevőktől pénzbeli vagy természetbeni juttatásban, illetve támogatásban részesült. Az összeférhetetlenséget
a közbeszerzési eljárást megelőző két évre visszamenőleg kell vizsgálni.
6. § (1) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban a Kbt. 71. § (4) bekezdés d) pontjában foglaltak sérelme nélkül
előírhatja árurabatt adásának kötelezettségét és annak mértékét. (2) Az ajánlatkérő a Kbt. 46. § (2) bekezdésének alkalmazásakor a közbeszerzés mennyiségétől történő eltérés mértékét
szabadon határozhatja meg. 7. § Az e rendelet szerinti közbeszerzési eljárásokban beszerzett áruk a közbeszerzési eljárásokban az alkalmasság és
a kizáró okok igazolásának, valamint a közbeszerzési műszaki leírás meghatározásának módjáról szóló rendelet
tekintetében különleges célt szolgáló áruk. 8. § Az eljárást megindító felhívásban gyógyszerek vonatkozásában a közbeszerzés tárgya meghatározható az egyes
indikációk felsorolása helyett a forgalomba hozatalra engedélyezett gyógyszer „valamennyi indikációja” megjelölés
alkalmazásával. 9. § (1) A Kbt. 48. §-a szerint közbeszerzési műszaki leírás követelményét az ilyen tárgyú jogszabályi meghatározásra
hivatkozás, továbbá a) gyógyszerek esetében az ATC kód és az OENO kód,
b) orvostechnikai eszközök esetében az ISO kód, a GMDN kód vagy az EAN kód, valamint az OENO kód
meghatározása is teljesíti. (2) Az orvostechnikai eszköz megfelelőségét az ajánlattevő az orvostechnikai eszközökről szóló rendeletben előírt gyártói
megfelelőségi nyilatkozattal és – ha az orvostechnikai eszköz forgalomba hozatalához az orvostechnikai eszközökről
szóló rendelet alapján szükséges – CE megfelelőség értékelési tanúsítvánnyal köteles igazolni.
10. § A gyógyszer és az orvostechnikai eszköz, valamint az ezekhez kapcsolódó szolgáltatás közbeszerzése esetén
a szükséges anyagi fedezet mértékének megállapításánál az ajánlatkérő a szállítás költségeit és a beteg adott
gyógyszerre történő beállításának, átállításának költségeit is figyelembe veheti.
11. § A közbeszerzési eljárást az ajánlatkérő nem köteles fedezethiány miatt eredménytelenné nyilvánítani, ha
a közbeszerzés egyes részeire tett nyertes ajánlatok ellenértéke meghaladja az adott részre vonatkozó fedezetet,
azonban az egyes nyertes részajánlatok ellenértékének összege nem haladja meg a teljes közbeszerzési eljárás
fedezetét. 12. § Tárgyalásos eljárás alkalmazása esetén az ajánlatkérő köteles a közbeszerzési eljárást megindító felhívásban
a Kbt.-ben, és a 14. § vagy a 15. § (2)–(3) bekezdésének az alkalmazása esetén az e rendeletben meghatározott
valamely jogcímre is hivatkozni. 5. A hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásra vonatkozó sajátos szabályok
13. § Amennyiben az eljárás a Kbt. 90. § (5) bekezdése szerint zajlik, az utolsó előtti tárgyalás során készített jegyzőkönyvben
rögzíteni kell az utolsó, érdemi ajánlat megtételének lehetőségét.
14. § (1) A Kbt. 89. § (2) bekezdés b) pontja szerinti körülménynek kell tekinteni a gyógyszerrel vagy orvostechnikai eszközzel
történő kezeléshez fűződő kockázatokat, így különösen a kezelésre szoruló betegek változó számát, vagy sürgős
ellátási igényét, a beszerzésre kerülő gyógyszerek és orvostechnikai eszközök előre nem látható okok miatti
megoszlásának módosulását. (2) Hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő nem határozhatja meg az ajánlattevők
létszámát vagy keretszámát. Az ajánlattételi határidőt az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívás megküldésétől számított
10 napnál rövidebb időtartamban nem határozhatja meg. 6. A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásra vonatkozó sajátos szabályok
15. § (1) Az ajánlatkérő a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás esetén az adott hatóanyagra, gyógyszerre vagy
indikációra – a gyógyszerészeti államigazgatási szerv vagy az Európai Bizottság által kiadott forgalomba hozatali
engedély szerinti – valamennyi szervezet részére azonos tartalommal és azonos időben ajánlattételi felhívást küld,
egyben ajánlattételi határidőként az ajánlat megtételére elegendő, egységes időtartamot határoz meg. Amennyiben
az ajánlattételi felhíváshoz a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő ajánlati
dokumentációt csatol, akkor – a Kbt. 94. § (2) bekezdés d) pontja szerinti esetet kivéve – az ajánlattételi határidő nem
lehet rövidebb az ajánlattételi felhívás megküldésének napjától számított 10 napnál.
(2) Hirdetmény közzététele nélkül induló tárgyalásos eljárás alkalmazható az egészségügyi szakmai kollégium
állásfoglalása szerinti termék esetében, amennyiben a) a megkötendő szerződést a Kbt. 94. § (2) bekezdés c) pontjában foglaltak szerint az adott gyógyszer,
orvostechnikai eszköz konkrét jellemzői vagy forgalmazási engedély, illetve kizárólagos jogok védelme miatt csak
egy meghatározott szervezet képes teljesíteni; b) az adott betegség kezelésére szolgáló, korábban beszerzett gyógyszer, orvostechnikai eszköz másikkal történő
helyettesítése a Kbt. 94. § (4) bekezdés b) pontja szerint bizonyos betegségcsoportok esetében nem lehetséges
a kezelésre szoruló betegek egészségi állapotának veszélyeztetése nélkül, vagy az a betegek kezelésében, az
országos ellátásban jelentős, aránytalanul nagy nehézséget eredményezne. (3) Az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében a Kbt. 94. § (2) bekezdés d) pontja szerinti rendkívüli sürgősség
a terápiás alkalmazással indokolható abban az esetben, ha a sürgős ellátási igény fennállása igazoltan megállapítható.
A jogalap igazolásához az illetékes egészségügyi szakmai kollégium vezetőjének vagy a gyógyszerészeti
államigazgatási szervnek az egyetértő állásfoglalása szükséges. Az indokolásban ki kell térni annak igazolására, hogy
a rendkívüli sürgősség nem az ajánlatkérő hibájából ered.
7. Egyéb kötelezettségekre vonatkozó sajátos szabályok 16. § A Közbeszerzési Hatóság felé fennálló jelentési és adatszolgáltatási kötelezettséget nem érintve, az OEP
a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények feladásának, ellenőrzésének és közzétételének szabályairól,
a hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről, valamint az éves statisztikai összegezésről szóló miniszteri
rendelet (a továbbiakban: közzétételi rendelet) szerinti éves statisztikai összegzést a közzétételi rendeletben
meghatározott határidő szerint megküldi az egészségügyért felelős miniszter részére is.
17. § (1) Amennyiben az OEP közbeszerzési eljárásának nyertese egészségügyi közszolgáltatást nyújtó intézmények részére
gyógyszert vagy orvostechnikai eszközt szállít, ezen intézmények közbeszerzési eljárás keretében történő
megrendeléseiről és azok teljesítéséről havi összesítést készít, amelynek egy-egy példányát, valamint a teljesítést
igazoló okiratok másolatát az OEP-nek a tárgyhónapot követő öt munkanapon belül megküldi.
(2) A gyógyszerek és orvostechnikai eszközök közbeszerzésének zavartalan biztosítása érdekében az OEP az
egészségügyi közszolgáltatókkal szerződést köthet az e rendelet szerint közbeszerzésre kerülő gyógyszer- és
orvostechnikai eszközszükséglet felmérésére, beszerzésére, elosztására és felhasználására, továbbá az e feladatok
végrehajtásához szükséges adatok OEP részére történő szolgáltatására. 8. Záró rendelkezések
18. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően megkezdett közbeszerzésekre kell alkalmazni.
19. § Ez a rendelet az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések
odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
(a továbbiakban: irányelv) 30. cikk (1) bekezdés b) pontjának, 31. cikk (1) bekezdés b) pontjának, 31. cikk (2) bekezdés
b) pontjának, valamint a Kbt. 108–110. §-ával együtt az irányelv 32. cikkének való megfelelést szolgálja.
20. § Hatályát veszti a gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök közbeszerzésének részletes és sajátos szabályairól szóló
130/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2013. (II. 15.) VM utasítása a vidékfejlesztési miniszter felügyelete alá tartozó önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szervek belső ellenőrzéséről.
A költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 15. §
(5) bekezdése alapján, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára figyelemmel, a következő utasítást
adom ki: 1. § A vidékfejlesztési miniszter felügyelete alá tartozó, 50 főnél nagyobb engedélyezett létszámmal rendelkező önállóan
működő és gazdálkodó központi költségvetési szervek esetén belső ellenőr foglalkoztatására – a gazdasági
hatékonysági és a költségtakarékossági elvek szem előtt tartásával – vállalkozási szerződés köthető.
2. § (1) Az 1. mellékletként szereplő vállalkozási szerződés az 1. §-ban foglalt esetekre vonatkozóan kötelező jelleggel bír.
(2) A vállalkozási szerződés határozott időre, de legfeljebb egy évre köthető.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
15/2017. (IV. 20.) MvM utasítása a Mura Programért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján Cseresnyés Pétert – a  2017. április 1-jétől
2017. szeptember 30-áig terjedő időtartamra – a Mura Programért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladata a  Mura nemzeti programmal összefüggő feladatokról és azok finanszírozásáról szóló
1362/2016. (VII. 13.) Korm. határozatban foglaltak végrehajtásának koordinációja és felügyelete.
3. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi 373 950 Ft díjazásra
jogosult.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 4 fős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a Mura Programért felelős miniszteri biztos kinevezéséről szóló 29/2016. (X. 12.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
9/2018. (X. 4.) BM OKF utasítása a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján kiadom az  alábbi
utasítást:
1. § Az  utasítás hatálya kiterjed a  Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban:
BM OKF), az irányítása alatt álló területi, területi jogállású szervekre és a helyi szervekre.
2. § A BM OKF Szervezeti és Működési Szabályzatát a Melléklet tartalmazza.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról
szóló 3/2016. (IV. 29.) BM OKF utasítás.
Dr. Góra Zoltán tű. vezérőrnagy s. k.,
 főigazgató


text:
1646/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a „Nukleáris létesítmények építési és üzemeltetési biztonságának javítását célzó anyagok, szerkezeti elemek, technológiák és eljárások életciklus-elemzés (LCA) alapú kutatás-fejlesztése az iparág hazai kulcsszereplőinek együttműködésében” című támogatási kérelem benyújtásával kapcsolatos hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul, hogy a  Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program keretén belül a  GINOP-2.2.1-15 kódszámú,
„K+F versenyképességi és kiválósági együttműködések” tárgyú felhívásra „Nukleáris létesítmények építési és üzemeltetési
biztonságának javítását célzó anyagok, szerkezeti elemek, technológiák és eljárások életciklus-elemzés (LCA) alapú kutatásfejlesztése az iparág hazai kulcsszereplőinek együttműködésében” címmel támogatási kérelmet nyújtson be
 1. az ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Kft. és
 2. az MVM ERBE ENERGETIKA Mérnökiroda Zrt.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
401/2018. (VIII. 23.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/54/3/2018. számú előterjesztésére – Jovbák Natália,
született:  Popovics Natália (névmódosítás előtti neve: Jovbák Nátálijá Dmitrijivná, született: Popovics Nátálijá
Dmitrijivná; születési hely, idő: Szuszkó [Szovjetunió], 1975. április 14.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2018. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
110/2007. (XII. 23.) GKM rendelete a nagy hatásfokú, hasznos hőenergiával kapcsoltan termelt villamos energia és a hasznos hő mennyisége megállapításának számítási módjáról.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (2) bekezdés 6. pontjában, továbbá az energiafelhasználó termékek öko-tervezési kötelezettségének előírásáról, valamint forgalomba hozatalának és megfelelőségértékelésének általános feltételeiről szóló 217/2007.
(VIII. 15.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a gazdasági és közlekedési
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 163/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) és g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) A rendelet alkalmazási köre kiterjed a kapcsoltan
termelt villamos energiának a villamos energiáról szóló
2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: VET) 9. §-a
szerinti kötelező átvételi rendszerben történő értékesítéséhez szükséges – a VET 12. §-ában, továbbá a megújuló
energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos energia, valamint a kapcsoltan termelt villamos energia kötelező átvételéről és átvételi áráról szóló
389/2007. (XII. 23.) Korm. rendeletben (a továbbiakban:
R.) meghatározott – eredetigazolás kiadását megalapozó, a
nagy hatásfokú, hasznos hőenergiával kapcsoltan termelt
villamos energia és a hasznos hő mennyisége megállapításának számítási módjára.
(2) Az e rendelet szerinti számítási módot a következő
villamosenergia-termelési eljárásokra kell alkalmazni:
a) gáz- és gőzturbinával kombinált ciklusú körfolyamatban, b) ellennyomású gőzturbinával,
c) kondenzációs megcsapolásos (elvételes) gőzturbi
nával,
d) gázturbinával (hőhasznosítással),
e) belső égésű motorral,
f) mikroturbinával,
g) Stirling-motorral,
h) üzemanyagcellával,
i) gőzgéppel,
j) organikus „Rankine” körfolyamatban, vagy
k) bármely egyéb technológiával vagy ezek kombiná
ciójával történő hasznos hőenergiával kapcsolt villamosenergia-termelésre. Értelmező rendelkezések
2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) fajlagos kapcsolt villamosenergia-termelési mutató
(∂): a kapcsolt energiatermelésből származó villamos és
hasznos hőenergia aránya,
b) kapcsolt energiatermelő erőműegység: olyan erőműegység, amely kapcsolt energiatermelés megvalósítására képes,
c) kapcsolt energiatermelésből származó energia: a
kapcsolt energiatermeléssel előállított villamos-, mozgási
és hasznos hőenergia összege,
d) kapcsolt energiatermelésből származó villamos
energia: hasznos hőenergiával kapcsoltan termelt villamos energia,
e) kis kapcsolt energiatermelő berendezés: olyan kapcsolt energiatermelő berendezés, amelynek névleges villamos teljesítménye kisebb 1 MWe,-nél,
f) mikro kapcsolt energiatermelő berendezés: olyan
kapcsolt energiatermelő berendezés, amelynek legnagyobb villamos teljesítménye kisebb 50 kWe-nál,
g) nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés: a jelen
rendeletben foglalt feltételeket kielégítő kapcsolt energiatermelés,
h) összhatásfok (mennyiségi hatásfok): a megtermelt
villamos-, mozgási és kiadott hasznos hőenergia éves
mennyisége osztva a kapcsolt energiatermelési folyamatba
bevitt összes energiával (a tüzelőanyag alsó fűtőértékével
számolva),
i) referencia-hatásfok: a külön-külön történő hő- és
villamosenergia-termelés hatásfoka.
(2) Az (1) bekezdésben meg nem határozott fogalmakat
a VET, a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény, a megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert
energiával termelt villamos energia, valamint a kapcsoltan
termelt villamos energia kötelező átvételéről szóló jogszabály rendelkezései szerint kell értelmezni.
Általános rendelkezések 3. § (1) Az R. 8. §-a szerinti eredetigazolás szempontjából
figyelembe vehető, nagy hatásfokú, hasznos hőenergiával
kapcsoltan termelt villamos energia mennyiségét az 1. számú melléklet szerint kell meghatározni.
(2) Csak olyan villamosenergia-mennyiségre adható ki
az R. 8. §-a szerinti eredetigazolás, amely megfelel a
2. számú mellékletben meghatározott energia-megtakarítási követelményeknek.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti számítások elvégzése
során a VET 5. §-ának megfelelően az átviteli rendszerirányító által a rendszerszintű szolgáltatások biztosításához
igényelt villamosenergia-termelést a Magyar Energia Hivatal figyelmen kívül hagyja.
Záró rendelkezések 4. § (1) Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.
(2) A gáznemű vagy folyékony tüzelőanyaggal üzemelő
melegvízkazánok hatásfok-követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló 20/1998. (IV. 17.) IKIM rendelet 1. § (2) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
[Nem terjed ki a rendelet alkalmazási köre:]
„f) a külön jogszabály szerinti kapcsolt energiatermelő
erőműegységrekre.”
(3) 2008. január 2-án hatályát veszti a 4. § (2) bekezdés.
E bekezdés 2008. január 3-án hatályát veszti. Az Európai Unió jogának való megfelelés
5. § (1) Ez a rendelet a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt
energiatermelés belső piacon való támogatásáról és a
92/42/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. február
11-i 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet a 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában a külön hő- és villamosenergiatermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek megállapításáról szóló, 2007. december 21-i
2007/74/EK bizottsági határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
32/2010. (V. 13.) EüM rendelete a XXI. Egészségügyi Minisztérium költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2010. felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pont n) alpontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya és értelmező rendelkezések
1. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továb biak ban:
költségvetési törvény) 1. számú melléklet XXI. Egészségügyi Minisztérium fejezet 10. Fejezeti kezelésű előirányzatok
címe szerinti előirányzatok, valamint a 2009. évi előirányzat maradványok (a továb biak ban együtt: előirányzatok)
felhasználására, a 17. § hatálya továbbá a XXI. Egészségügyi Minisztérium fejezet 1. cím 2. EüM Engedélyezési és
Közigazgatási Hivatal alcíme szerinti előirányzatban szereplő, a rezidensképzési rendszer finanszírozására elkülönített
keret felhasználására terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. csekély összegű támogatás: az EK Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
 szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet 2. cikke szerinti támogatás;
2. egyéb kötelezettségvállalás: előirányzatok terhére lebonyolított beszerzés, beleértve a felhalmozási típusú
kiadásokat is;
3. gazdálkodó szervezet: az egyesület, az alapítvány, a közalapítvány, a költségvetési szerv, a köztestület, az egyházi jogi
személy, a gazdasági társaság, az európai részvénytársaság, az egyesülés, az európai gazdasági egyesülés, az európai
területi együttműködési csoportosulás, az állami vállalat, az egyéb állami gazdálkodó szerv, a szövetkezet,
a lakásszövetkezet, az európai szövetkezet, az egyes jogi személyek vállalata, a leányvállalat, a vízgazdálkodási társulat,
az erdőbirtokossági társulat, a végrehajtói iroda és az egyéni vállalkozó;
4. kedvezményezett: támogatást elnyert pályázó vagy kérelmező;
5. pályázati felhívás: a pályázati úton elnyerhető támogatások felhasználásának feltételeit és a hozzájuk rendelt
támogatási mértékeket tartalmazó nyilvános felhívás;
6. szabályzat: az Egészségügyi Minisztérium (a továb biak ban: minisztérium) azon belső szabályzatai, amelyek
az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 24. § (9)–(10) bekezdése szerinti
részletszabályokat tartalmazzák;
7. támogatási szerződés: a polgári jog általános szabályai szerint megkötött, támogatási jogviszonyt létrehozó
magánjogi szerződés;
8. támogató: közvetlenül nyújtott támogatás esetén az egészségügyi miniszter (a továb biak ban: miniszter), közvetett
felhasználás esetén a 17. § (1) bekezdésében felsorolt valamely kezelő szerv.
2. Az előirányzatok felhasználása 3. § (1) Az előirányzatok felhasználási rendjét e rendelet szabályozza azzal, hogy a jogszabályi rendelkezést nem igénylő
részletszabályokat szabályzatban kell meghatározni.
(2) A felhasználás keretében kötelezettség a tárgyévi előirányzat mértékéig vállalható. Kötelezettség legkésőbb
a tárgyévet követő év június 30-i pénzügyi teljesítéssel akkor vállalható, ha a feladat meg valósítása a tárgyévben
megkezdődik, de a szakmai-műszaki teljesítés a tárgyévben nem oldható meg.
(3) Az előirányzatok támogatásokra és egyéb kötelezettségvállalásokra használhatók fel.
(4) A támogatás folyósítása a Magyar Államkincstár által visszaigazolt kötelezettségvállalásra történhet
a kötelezettségvállalás dokumentumában foglalt mértékben és időpontokban, ha a szükséges fedezet
az előirányzat-felhasználási és a finanszírozási tervnek meg fele lően rendelkezésre áll.
4. § (1) A támogatások egyaránt nyújthatók elő- és utófinanszírozással, vagy támogatási előlegfolyósítással, az egyéb
kötelezettségvállalások ellenértékének folyósítása kizárólag utófinanszírozással történhet.
(2) Előfinanszírozás formájában támogatások a következő esetekben folyósíthatók:
a) ha az adott támogatás teljes összege a 2 millió forintot nem haladja meg,
b) ha az adott támogatás nyújtására a 10. cím 2. Egészségügyi ágazati célelőirányzatok alcím, a 10. cím 15. Köztestületek
és egyéb társadalmi szervek támogatásai alcím, a 10. cím. Alapítványok támogatása alcím vagy a 10. cím 20. alcím
10. Magyar Vöröskereszt támogatása jogcímcsoport fejezeti kezelésű előirányzatokból kerül sor, vagy
c) pályázati úton nyújtott támogatás esetén, ha a pályázati felhívás, ennek hiányában a miniszter egyedi engedélye
azt kifejezetten előírja.
(3) Utófinanszírozás esetén – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – a támogatások összegének vagy az egyéb
kötelezettségvállalások ellenértékének folyósítása teljesítésarányosan utólag, a benyújtott részszámlák és
részelszámolások, valamint a végelszámolás elfogadását köve tően történik.
(4) Utófinanszírozás esetén támogatási előleg folyósítására abban az esetben kerülhet sor, ha erről a pályázati felhívásban
vagy az egyedi támogatásról szóló döntésben külön rendelkezés történt. A folyósított előleg mértéke legfeljebb
a támogatási összeg 50%-a lehet.
(5) Az előirányzatokból természetes személyek és gazdálkodó szervezetek, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezetek részére egyaránt nyújthatók támogatások, az Áht. 100/F. §-a szerinti korlátozással.
(6) Az előirányzatokból támogatásként részben vagy egészben vissza nem térítendő, illetve visszatérítési
kötelezettséggel terhelt támogatás egyaránt nyújtható.
5. § (1) A támogatások kedvezményezettje – a 17. §-ban meghatározott kivétellel – továbbtámogatás folyósítására nem
jogosult.
(2) A támogatások nyújtása pályázati úton és egyedi kérelmek alapján történhet.
(3) Az államháztartás alrendszerein kívüli szervezetek részére – a költségvetési törvény ben név szerint szereplő
szervezetek kivételével – kizárólag csekély összegű támogatás nyújtható.
(4) A támogatásokból ugyanabban az évben visszafizetett valamennyi forrás újabb miniszteri döntéssel, a visszafizetéssel
érintett támogatással azonos jogcímen felhasználható.
(5) A vissza nem térítendő céllal nyújtott támogatások esetén bármely okból visszafizetésre kötelezett
kedvezményezettnek a visszafizetési határidő lejárta előtt írásban benyújtott, részletes indokolást tartalmazó
kérelmére a miniszter részletfizetési kedvezményt adhat. A részletekben történő visszafizetés időtartama a 10 millió
forintot el nem érő kötelezettségek esetén a 12 hónapot, a 10 millió forint összegű és az a feletti kötelezettségek
esetén a 36 hónapot nem haladhatja meg. A visszafizetéstől eltekinteni nem lehet.
(6) A támogatások kedvezményezettje az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet
(a továb biak ban: Ámr.) 120. § (2) bekezdésében meghatározott esetekben legfeljebb 3 évre zárható ki a jelen
rendeletben meghatározott támogatási rendszerből.
3. A támogatási szerződés megkötése és a megkötéséhez szükséges nyilatkozatok, dokumentumok
6. § A támogatás nyújtásának részletes feltételeiről – különösen a támogatás kifizetéséről, valamint esetleges
visszafizetésének szabályairól, a pályázatban vagy kérelemben vállaltak meg valósítási üteméről, határidejéről,
a támogatással való elszámolásról, a beszámolás rendjéről és határidejéről, a felhasználás ellenőrzéséről,
a szerződésszegés jogkövetkezményeiről – a támogató és a kedvezményezett a támogatási szerződésben állapodik
meg.
7. § (1) A kedvezményezettnek a támogatóhoz az Ámr.-ben meghatározottakon túlmenően a támogatási szerződés
megkötéséhez a következő dokumentumokat kell benyújtania:
a) gazdálkodó szervezet esetén a létezését igazoló hiteles okirat – különösen cégkivonat, nyilvántartásba vételről
szóló igazolás –, valamint – ahol a működéshez jogszabály előírja – a működési engedély hiteles másolata;
b) a gazdálkodó szervezet képviselőjének közjegyző által hitelesített aláírási címpéldánya;
c) a létezését igazoló okiratban meghatározott képviselőtől eltérő képviselet esetén a gazdálkodó szervezet
képviselőjének aláírási jogosultságát igazoló – közokiratnak vagy teljes bizonyító erejű magánokiratnak
minősülő – okirat és
d) a rendelkezésére álló saját forrást, valamint a várható kifizetések ütemezését is tartalmazó részletes költségterv.
(2) Az (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti dokumentumok nem lehetnek a támogató által meghatározott naptól, ennek
hiányában az igényelt támogatáshoz történő benyújtásuk napjától számított 60 napnál régebbiek.
(3) Ha a támogatás kedvezményezettje
a) a fejezet irányítása alá tartozó költségvetési szerv,
b) az Ámr. 55. § (6) bekezdése alapján más fejezet,
c) – ha a miniszter a támogató – olyan gazdasági társaság, amelynek vonatkozásában a miniszter a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt.-vel kötött szerződés alapján tulajdonosi jogokat gyakorol vagy
d) – ha a miniszter a támogató – olyan közalapítvány, alapítvány, amely tekintetében a miniszter alapítói jogokat
gyakorol,
az (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott dokumentumokat nem kell benyújtania.
(4) Ha a támogatás kedvezményezettje
a) helyi önkormányzat vagy országos kisebbségi önkormányzat vagy
b) olyan egyházi jogi személy, amelynek nyilvántartásba vételét az egyházak nyilvántartásának ügyviteli szabályairól
szóló 11/1990. (VI. 13.) IM rendelet 3. §-a alapján rendelték el,
az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott dokumentumot nem kell benyújtania.
(5) Ha a támogatás kedvezményezettje olyan egyházi jogi személy, amelynek nyilvántartásba vételét jogszabály nem
teszi kötelezővé, a kedvezményezettnek a nyilvántartásba vett egyház által kiadott igazolást kell a támogató részére
benyújtania az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott okiratként.
(6) Ha a (3) és (4) bekezdés hatálya alá nem tartozó kedvezményezettről a Magyar Államkincstár törvény ben
meghatározott közhiteles és nyilvános nyilvántartást vezet, a létesítését igazoló dokumentumot nem kell benyújtania,
a kedvezményezett létezését a támogató ellenőrzi a Magyar Államkincstár nyilvántartásban.
8. § (1) Ha a támogatás kedvezményezettje a fejezet irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv, a támogatási
szerződés megkötéséhez aláírási címpéldányt nem kell benyújtania.
(2) Nem magyarországi székhelyű kedvezményezett esetén a támogató a 7. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
dokumentum helyett – ha a kedvezményezett nyilatkozik arról, hogy rajta kívül álló okból nem képes azt csatolni –
elfogadhat a kedvezményezett képviselőjének aláírásképét meg fele lően igazoló más, az erre hatáskörrel rendelkező
hatóság által kiállított dokumentumot is.
9. § (1) A kedvezményezett a támogatás szükség szerinti visszafizetésének biztosítékaként köteles benyújtani a támogatóhoz
valamennyi – jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető – fizetési számlájára vonatkozóan a támogató
javára szóló, csak a támogató írásbeli hozzájárulásával visszavonható beszedési megbízásra felhatalmazó
nyilatkozatát pénzügyi fedezethiány miatt nem teljesíthető fizetési megbízás esetére a követelés legalább harmincöt
napra való sorba állítására vonatkozó rendelkezéssel együtt. Több fizetési számla esetén a kedvezményezettnek meg
kell adnia a felhatalmazó nyilatkozatok érvényesítésének sorrendjét is.
(2) A kifizetés a támogatási szerződés alapján sem rendelhető el és nem teljesíthető, ha a kedvezményezettnek
az utalványozás időpontját megelőzően történt ellenőrzése során nem igazolható a köztartozásmentessége.
Az utalványozó köteles felfüggeszteni az esedékes pénzügyi kifizetések folyósítását a köztartozásmentesség
igazolásáig.
II. FEJEZET
AZ ELŐIRÁNYZATOK TÁMOGATÁSI CÉLÚ FELHASZNÁLÁSÁNAK PÁLYÁZATI RENDSZEREN KÍVÜLI MÓDJAI
4. Támogatás nyújtása pályázati rendszeren kívül 10. § (1) Egyedi kérelemre abban az esetben biztosítható támogatás, ha a kérelem tartalmazza
a) a kérelmező azonosító adatait,
b) támogatásra vonatkozó határozott kérelmet, amely megjelöli az igényelt támogatás jogcímét, összegét,
felhasználásának tervezett módját és ütemét és
c) a támogatandó program leírását, meg valósítási helyét és időtartamát, a kérelmező saját hozzájárulásának
mértékét, a meg valósítást szolgáló eszközök és módszerek részletes leírását.
(2) A támogatás biztosításáról a kérelem benyújtását követő 30 napon belül a miniszter dönt.
11. § Alapítványok, közalapítványok, társadalmi szervezetek részére működésre szolgáló, egyedi kérelemre nyújtott
támogatást havi vagy negyedéves ütemezésben, a kifizetések esedékessége alapján lehet folyósítani.
12. § (1) Azon nonprofit gazdasági társaságok esetében, amelyek vonatkozásában a tulajdonosi jogokat a miniszter gyakorolja,
a miniszter által – pályázati rendszeren kívül – támogatott közhasznú feladatokat közhasznú keretszerződésben kell
rögzíteni, amelyben meg kell határozni a közhasznú keretszerződés időbeli hatályát. A közhasznú keretszerződés
alapján megkötött támogatási szerződésben minden esetben hivatkozni kell a közhasznú keretszerződésre és
az abban meghatározott, a támogatási szerződéssel biztosított közhasznú feladatra.
(2) Azon nonprofit gazdasági társaságok részére, amelyek felett a tulajdonosi jogokat nem a miniszter gyakorolja, egyedi
kérelemre csak az alapító okiratban, társasági szerződésben meghatározott közhasznú feladatokhoz nyújtható
támogatás. A támogatási szerződésben minden esetben hivatkozni kell a támogatási szerződéssel biztosított
közhasznú feladatra.
(3) A nonprofit gazdasági társaságok részére közhasznú keretszerződésük alapján a szerződésben foglalt feltételekkel,
valamint az olyan egyéb gazdasági társaságok részére, amelyek vonatkozásában a tulajdonosi jogokat a miniszter
gyakorolja, a velük kötött keret-megállapodás alapján az abban foglalt feltételekkel az év elejei indulással járó
pénzügyi nehézségek áthidalása érdekében – kérelemre – áthidaló támogatás adható. Az áthidaló támogatás
legfeljebb három hónapra nyújtható, a tárgyévet megelőző évben nyújtott támogatás egy hónapra eső összegének
figye lembe véte lével. Az áthidaló támogatás a tárgyévi közhasznú támogatás részét képezi.
5. Az egyéb kötelezettségvállalások 13. § (1) Az egyéb kötelezettségvállalásokról a miniszter dönt.
(2) Egyéb kötelezettségvállalások keretében megbízási és vállalkozási szerződés nem köthető harmadik személy javára.
(3) Egyéb kötelezettségvállalások keretében kizárólag olyan tartalmú szerződés köthető, amely biztosítékot tartalmaz
a beszerzés szerződésszerű teljesítésre.
(4) Egyéb kötelezettségvállalások keretében létrejött szerződésből nem szerződésszerű teljesítés vagy egyéb ok miatt
felszabaduló forrás újabb miniszteri döntéssel felhasználható.
(5) Az egyéb kötelezettségvállalások vonatkozásában az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a költségvetési
szervek beszerzéseire vonatkozó jogszabályok és a polgári jog szabályai az irányadók.
III. FEJEZET
A PÁLYÁZATI ÚTON NYÚJTOTT TÁMOGATÁSOK KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
6. Támogatás nyújtása pályázati úton 14. § Az előirányzatokból pályázati úton nyújtott támogatások tekintetében az I. fejezet rendelkezéseit az e fejezetben
meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
15. § (1) A pályázati felhívást a miniszter teszi közzé.
(2) A pályázati felhívásban a pályázaton résztvevők köre a 4. § (5) bekezdésében meghatározottakhoz képest szűkíthető.
(3) A pályázati felhívást legalább a minisztérium honlapján, a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos
Értesítőben, az Egészségügyi Közlönyben, valamint a minisztérium ügyfélszolgálati irodáján kell közzétenni.
(4) A pályázat regisztrációs díjának összegét a miniszter állapítja meg azzal, hogy a díj összege pályázatonként nem
haladhatja meg a 10 ezer forintot.
(5) A pályázati felhívás a döntéshozatalra 25 munkanapnál hosszabb határidőt nem állapíthat meg.
16. § (1) A pályázatokat – a pályázat tárgykörének megfelelő szakértelemmel rendelkező tagokból álló – eseti bíráló bizottság
értékeli és rangsorolja, melynek tagjait a miniszter jelöli ki.
(2) A támogatás odaítéléséről az eseti bíráló bizottság javaslata alapján a pályázati felhívásban megjelölt határidőn belül
a miniszter dönt.
(3) Ha a támogatási igény meghaladja a pályázati keretet, a pályázati felhívásnak megfelelő pályázatok – valamennyi
pályázatra nézve azonos módon – versenyeztethetők, rangsorolhatók, elbírálásuk felfüggeszthető, kiegészítő
adatszolgáltatás rendelhető el, továbbá a versenyeztetés, rangsorolás eredményeként a forráshiány miatt már nem
finanszírozható pályázatok elutasíthatók.
(4) Ha a beérkezett pályázatok szerinti támogatási igény nem éri el a támogatásra szánt keretösszeget, a maradvány
a miniszter újabb döntésével, az adott pályázattal azonos célra, mind pályázati úton, mind egyedi kérelemre
nyújtandó támogatás útján felhasználható.
IV. FEJEZET
TÁMOGATÁS NYÚJTÁSA KEZELŐ SZERVEK IGÉNYBEVÉTELÉVEL 7. Kezelő szervek igénybevétele
17. § (1) Támogatások
a) a 10. cím 2. alcím 2. jogcímcsoport 13. „Ágazati kutatásfejlesztés” fejezeti kezelésű előirányzat e célra elkülönített
kerete vonatkozásában az Egészségügyi Stratégiai Kutatóintézet ETT Pályázati Irodája,
b) a 10. cím 2. alcím 2. jogcímcsoport 20. „Népegészségügyi és egészségfejlesztési feladatok” fejezeti kezelésű
előirányzat e célra elkülönített kerete vonatkozásában az Országos Egészségfejlesztési Intézet, valamint
az Egészségügyi Stratégiai Kutatóintézet,
c) az 1. cím 2. alcím előirányzat „rezidensképzési rendszer finanszírozására” elkülönített kerete vonatkozásában
az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal és
d) a légimentéssel kapcsolatos feladatok vonatkozásában az Országos Mentőszolgálat
mint kezelő szervezet útján is nyújthatóak.
(2) A kezelő szerv a kedvezményezett felé – a (4) bekezdés szerinti megállapodásban meghatározottak szerint –
továbbtámogatás folyósítására jogosult.
(3) A kezelő szerv a részére átadott forrás keretösszege tekintetében a következőkre jogosult és köteles:
a) a pályázat kiírása,
b) a támogatási szerződés megkötése,
c) a támogatási szerződés szükség szerinti módosítása, felmondása, attól történő elállás,
d) utalványozás,
e) beszámoltatás,
f) a felhasználás ellenőrzése,
g) a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszakövetelése és
h) könyvvezetési, beszámolási kötelezettségek teljesítése.
(4) A kezelő szerv részére átadott forrás keretösszegeiről és a tevékenységük részletszabályairól a kezelő szerv és
a miniszter megállapodást köt.
(5) A kezelő szervnek a (4) bekezdés szerinti megállapodás szerinti támogatási rendszer működtetésével, a pályázatok és
kérelmek kezelésével kapcsolatos költségeire a vonatkozó előirányzat összegének legfeljebb 5%-a, valamint
a regisztrációs díjból befolyt összeg fordítható.
(6) Az (1) bekezdésben meghatározottakon kívül támogatások nem nyújthatók kezelő szervek útján.
V. FEJEZET
A TÁMOGATÁSI SZERZŐDÉS MÓDOSÍTÁSA, A KEDVEZMÉNYEZETTEK BESZÁMOLTATÁSA, ELLENŐRZÉSE,
A MARADVÁNYOK JÓVÁHAGYÁSA
8. A támogatási szerződés módosítása 18. § A támogatási szerződés módosítását – a támogatás összege tekintetében is – bármelyik fél az eredeti támogatási
szerződésben a támogatás felhasználására meghatározott véghatáridő leteltéig írásban, indoklással ellátva
kezdeményezheti.
9. Beszámoltatás és ellenőrzés 19. § (1) A támogatás felhasználásáról szóló beszámolót a támogató a beérkezését követő 60 napon belül megvizsgálja, és
dönt annak elfogadásáról vagy elutasításáról. A támogató döntéséről, illetve az esetleges visszafizetési
kötelezettségről a döntést követő 3 munkanapon belül írásban értesíti a kedvezményezettet. A támogató a beszámoló
elbírálására vonatkozó határidőt indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb 30 munkanappal meghosszabbíthatja
hiánypótlás, kiegészítés kérése esetén.
(2) A beszámoló határidejének módosítása a 18. §-ban meghatározott módon kezdeményezhető az eredeti támogatási
szerződésben meghatározott beszámolási határidő leteltéig.
(3) A beszámoló elfogadása vagy el nem fogadása nem érinti a 20–21. § szerinti ellenőrzési kötelezettséget.
20. § (1) A támogatással vagy egyéb kötelezettségvállalások ellenértékeként nyújtott forrás biztosításának feltételéül vállalt
kötelezettségek teljesítése, valamint a rendeltetésszerű és a vonatkozó szerződésnek megfelelő forrásfelhasználás
a) a folyamatba épített elő ze tes és utólagos vezetői ellenőrzés keretében és
b) utóellenőrzés formájában
ellenőrzésre kerül.
(2) Az ellenőrzésre dokumentum alapú és helyszíni ellenőrzés formájában kerülhet sor.
(3) Az ellenőrzés céljából a kedvezményezett köteles a támogatás forrásainak felhasználását elkülönítetten nyilvántartani.
(4) Az ellenőrzéseket a támogató, a támogatási szerződésben meghatározottak, valamint a jogszabályban erre
feljogosított egyéb szervek végzik. 21. § (1) A támogatások vonatkozásában a támogató ellenőrzi
a) a támogatási szerződés megkötése előtt a kedvezményezett támogatásra való jogosultsága feltételeinek
fennállását és
b) utófinanszírozás esetén valamennyi pénzügyi teljesítést megelőzően, egyéb esetben az elszámolás elfogadását
megelőzően – szakmai beszámolók, bizonylatok és hatósági nyilatkozatok áttekintésével – a támogatott program
meg valósításának szerződésszerű megtörténtét.
(2) Egyéb kötelezettségvállalások vonatkozásában ellenőrizni kell
a) szerződéskötést megelőzően azt, hogy a jogviszony létrejötte megfelel-e jelen rendelet elő írásainak és
a költségvetési szervek beszerzéseire vonatkozó egyéb jogszabályoknak és
b) a pénzügyi teljesítést megelőzően a szerződésszerű teljesítés megtörténtét.
(3) A kedvezményezett köteles az ellenőrzéshez szükséges minden felvilágosítást megadni és az ellenőrzést végzővel
együttműködni.
(4) A kedvezményezett a közbeszerzési eljárás befejezését köve tően köteles a támogató részére benyújtani azon
dokumentumokat, amelyek alapján ellenőrizhető, hogy a kedvezményezett a támogatás felhasználása során
a közbeszerzésekről szóló törvény elő írásait betartotta-e.
10. A kifogás 22. § (1) A támogatási rendszerrel kapcsolatos kifogás írásban nyújtható be.
(2) Kifogás
a) a pályázati eljárással,
b) a támogatási igény befogadásával,
c) a támogatási döntés meghozatalával,
d) a támogatói okiratok kiadásával,
e) a támogatási szerződések megkötésével,
f) a támogatás folyósításával vagy
g) a támogatás visszakövetelésével
kapcsolatban nyújtható be.
(3) A kifogásnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a kifogást tevő adatai (név, székhely vagy lakcím, képviselő),
b) a kifogással érintett pályázati eljárás, támogatási igény vagy támogatás azonosítása – így különösen a pályázat
címe, a támogatás célja, a támogatási szerződés száma –, valamint a támogató meghatározása,
c) a kifogásolt intézkedés vagy mulasztás meghatározása,
d) a kifogás alapjául szolgáló tények,
e) a kifogás célja és
f) a kifogást tevő, illetve nem természetes személy kifogást tevő képviselőjének saját kezű aláírása.
(4) A kifogást a kifogásolt intézkedésről vagy mulasztásról való tudomásszerzéstől számított 8 munkanapon belül, de
legkésőbb a kifogásolt intézkedés megtörténtétől vagy a mulasztástól számított 30 napon belül lehet benyújtani.
(5) Ha – az előirányzat közvetett felhasználása esetén – a támogatás nyújtására irányuló eljárásban a 17. §
(1) bekezdésében felsorolt valamely kezelő szerv működik közre és a kifogást tevő a kifogást a kezelő szervhez nyújtja
be, a kezelő szerv köteles azt a kézhezvételtől számított 8 munkanapon belül, a kifogás elbírálásához szükséges
dokumentumokkal és javaslatával együtt továbbítani a miniszter részére. Ha a kifogást tevő a kifogást
a (4) bekezdésben meghatározott határidőben benyújtotta a kezelő szervnek, az nem tekinthető elkésettnek.
23. § (1) A miniszter a kifogást megvizsgálja és a döntéséről a kifogás beérkezésétől számított 15 munkanapon belül értesíti
a kifogást tevőt.
(2) Ha a miniszter a kifogásban foglaltaknak helyt ad, a kifogással érintett egyedi támogatási igényt, pályázat esetén
az eredményes kifogásolás következtében előnyös helyzetbe kerülő támogatási igényt figye lembe kell venni, ha
azonos célra felhasználható forrás felszabadul.
11. Az előirányzatok maradványainak jóváhagyása és éven túli felhasználása
24. § (1) Előirányzatok maradványait terhelő kifizetés tárgyévi előirányzat terhére nem teljesíthető.
(2) Az előirányzatok kötelezettségvállalással terhelt maradványa terhére – ha a kötelezettségvállalás meghiúsul, vagy
a felhasználás összege kisebb lesz az előirányzottnál – újabb kötelezettség csak az államháztartásért felelős miniszter
engedélyével vállalható.
(3) A korábbi években kifizetett, de visszatérített, fel nem használt támogatás, támogatási előleg terhére a tárgyévben
– a miniszter engedélyével – új kötelezettség vállalható.
(4) A miniszter az államháztartásért felelős miniszter részére a tárgyévet követő év június 30-ig összefoglalást készít
a pénzügyileg nem teljesült előirányzatok fel nem használt maradványai nagyságáról, okairól és további javasolt
sorsáról.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 25. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A 27. § 2011. január 1-jén lép hatályba.
26. § E rendeletet a hatálybalépését köve tően igényelt támogatások és meghirdetett pályázatok tekintetében kell
alkalmazni.
27. § (1) Hatályát veszti az egészségügyi miniszter felügyelete alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról szóló
47/2009. (XII. 28.) EüM rendelet.
(2) Ez a § 2011. január 2-án hatályát veszti.
Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
2009. CXXXIX. törvény a 2011. népszámlálásról.
Az Országgyűlés az Európai Parlament és a Tanács nép- és lakásszámlálásról szóló 763/2008/EK (2008. július 9.) rendeletének,
valamint a statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 6. § (1) bekezdésének c) pontjában foglaltaknak meg fele lően a 2011. évi
népszámlálásról a következő törvényt alkotja:
1. § (1) A Magyar Köztársaság területén 2011. október 1-jén 0 órakor fennálló állapot alapulvételével az Európai Parlament
és a Tanács nép- és lakásszámlálásról szóló 763/2008/EK (2008. július 9.) rendelete, a statisztikáról szóló 1993. évi
XLVI. törvény, a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény,
valamint a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. törvény rendelkezéseinek
figye lembe véte lével a természetes személyekről és a lakásokról nép- és lakásszámlálást (a továb biak ban:
népszámlálás) kell tartani.
(2) A népszámlálás
a) a Magyar Köztársaság területén élő, vagy átmenetileg külföldön tartózkodó, de Magyarországon bejelentett
lakóhellyel, tartózkodási hellyel rendelkező magyar állampolgárokra,
b) a Magyar Köztársaság területén három hónapnál hosszabb ideig tartózkodó
ba) EGT-állampolgárokra,
bb) harmadik országbeli állampolgárokra, és
bc) hontalan személyekre
[a továb biak ban az a)–b) pont együtt: természetes személyek], valamint az ország területén lévő lakásokra, lakott
üdülőkre és lakott egyéb lakóegységekre (a továb biak ban: lakások) terjed ki, beleértve a közösségi éjszakai elhelyezést
szolgáló intézményeket (a továb biak ban: intézetek) is.
(3) A népszámlálást az elektronikus és papíralapú önkitöltéses, valamint az interjús módszer kombinálásával kell
végrehajtani. Az adatszolgáltatás módját – a (4) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatói kör kivételével –
az adatszolgáltatásra kötelezett személy választja meg.
(4) A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény és a védett személyek és a kijelölt létesítmények védelméről szóló
kormányrendelet szerinti védett személyek adatszolgáltatási kötelezettségüket önkitöltéses módszerrel teljesítik.
(5) Az adatfelvételt 2011. október 1. és 2011. november 30. között kell végrehajtani.
2. § (1) A népszámlálás során az adatszolgáltatás a természetes személyek, a lakások, valamint az intézetek következő
adatköreinek összeírására terjed ki:
a) a természetes személyekre vonatkozóan: nem, születési idő, állampolgárság, nemzeti és etnikai hovatartozás,
anyanyelv, családi állapot, jelenlegi és egy évvel korábbi lakóhely, születési hely, háztartások és családok
összetétele, termékenység, fogyatékosság, iskolai végzettség, gazdasági aktivitás, foglalkozás, munkáltató,
lakáshasználat jogcíme;
b) a lakásokra vonatkozóan: rendeltetés (típus), használat formája, tulajdoni jelleg, lakás-alapterület, építési év,
szobák száma, felszereltség;
c) az intézetekre vonatkozóan: rendeltetés, férőhelyek száma, az üzemeltetés időszaka.
(2) A népszámlálás során a személy családi és utónevét a népszámlálási kérdőívre felvenni nem szabad.
3. § (1) Az adatszolgáltatás – a nemzeti és etnikai hovatartozás, az anyanyelv és a fogyatékosság kivételével – kötelező.
Az adatszolgáltatásra kötelezettek kötelesek a népszámlálás körébe tartozó adatokat a valóságnak meg fele lően,
az 1. § (3) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási módok valamelyikével az 1. § (5) bekezdésben
meghatározott időszakban megadni.
A törvényt az Országgyűlés a 2009. december 7-i ülésnapján fogadta el.
(2) Az adatszolgáltatás a nemzeti és etnikai hovatartozásra, az anyanyelvre, valamint a fogyatékosságra vonatkozóan
önkéntes.
(3) A népszámlálás során gyűjtött adatok kizárólag statisztikai célra használhatók.
4. § (1) A népszámlálás előkészítésének és végrehajtásának a szakmai irányítását, az elektronikus adatgyűjtés lebonyolítását,
továbbá az adatok feldolgozását és közzétételét a Központi Statisztikai Hivatal végzi. Az adatok Bizottság (Eurostat)
számára történő továbbításáért a Központi Statisztikai Hivatal a felelős.
(2) A népszámlálás helyi előkészítéséről és az adatfelvétel végrehajtásáról – az elektronikus adatgyűjtés lebonyolítása és
a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – a települési (a fővárosban a kerületi) önkormányzat jegyzője gondoskodik.
(3) A Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek által fenntartott intézetek és a befogadó állomások, valamint az
ezekben az intézetekben és a befogadó állomásokon élők vonatkozásában a helyi előkészítő és végrehajtó feladatok
ellátásáért a fenntartó szerv vezetője a felelős.
5. § Ez a törvény az Európai Parlament és a Tanács nép- és lakásszámlálásról szóló 763/2008/EK (2008. július 9.)
rendeletének végrehajtását szolgálja.
6. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza
a) a 2011. évi népszámlálás megszervezésével kapcsolatos feladatokat,
b) a személyiadat- és lakcímnyilvántartást vezető központi szerv és a népszámlálás helyi előkészítésében és
végrehajtásában résztvevők feladatait,
c) a 2. § (1) bekezdés a)–c) pontjában felsorolt adatkörökön belüli részletes adattartalmat,
d) az adatszolgáltatással összefüggő technikai szabályokat.
(3) A népszámlálás kiadásainak keretösszegét az éves költségvetési törvény tervezése során figye lembe kell venni.
7. § (1) A fogyatékossággal összefüggő adatok megbízható összegyűjtését lehetővé tevő, mintavételen alapuló adatgyűjtési
programot kell végrehajtani.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az (1) bekezdésben meghatározott adatgyűjtési program mintájának nagyságát,
valamint a gyűjtendő adatok körét, továbbá a végrehajtás részletes szabályait rendeletben határozza meg.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott rendeletet a fogyatékos személyek társadalmi és érdek-képviseleti szervezeteivel
egyeztetve olyan módon kell kidolgozni, hogy annak tervezetét az Országos Fogyatékosügyi Tanács legkésőbb 2010.
szeptember 30-ig megtárgyalhassa.
(4) Az Országgyűlés feladatkörrel rendelkező bizottságát a rendelet tartalmáról annak kiadását megelőzően, de
legkésőbb 2010. szeptember 30-ig tájékoztatni kell.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
66/2011. (VIII. 24.) ME határozata az Olasz Köztársaság Kormánya, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a Többnemzetiségű Szárazföldi Kötelékről szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a honvédelmi miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek az Olasz Köztársaság Kormánya, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya
között a Többnemzetiségű Szárazföldi Kötelékről szóló Megállapodás (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
2. felhatalmazom a honvédelmi minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a honvédelmi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a honvédelmi minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök