text:
321/2009. (XII. 29.) Korm. rendelete a szociális szolgáltatók és intézmények működésének engedélyezéséről és ellenőrzéséről.
A Kormány a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés f) és s) pontjában kapott
felhatalmazás, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. §
(1) bekezdés a) pontjában, bb) alpontjában és c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában foglalt feladatkörében a következőket rendeli:
Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) szociális szolgáltató, intézmény székhelye: a központi ügyintézés helye, függetlenül attól, hogy a székhelyen
nyújtanak-e szociális szolgáltatást;
b) telephely: a szociális szolgáltató, intézmény székhelyének és többi telephelyének helyrajzi számától
az ingatlan-nyilvántartásban különböző helyrajzi számon feltüntetett
ba) hely, ahol a szociális intézmény nappali ellátást vagy bentlakásos intézményi ellátást nyújt,
bb) a szociális szolgáltató, intézmény használatában álló, alapszolgáltatáshoz – ide nem értve a nappali
ellátást – használt és az ellátottak számára nyitva álló helyiség vagy – jelzőrendszeres házi segítségnyújtás
esetén – szakmai központ, amelynek telephelyként történő engedélyeztetését a fenntartó kéri;
c) ellátottak számára nyitva álló egyéb helyiség: a szociális szolgáltató, intézmény székhelyének, telephelyének
helyrajzi számától az ingatlan-nyilvántartásban különböző helyrajzi számon feltüntetett, a szociális szolgáltató,
intézmény használatában álló, alapszolgáltatáshoz – ide nem értve a nappali ellátást – használt és az ellátottak
számára nyitva álló helyiség;
d) ellátási terület: az a terület, ahonnan a szociális szolgáltató, intézmény ellátottakat fogad;
e) külső férőhely: rehabilitációs intézményi ellátás esetén az ellátott részére az utógondozás ideje alatt a szociális
intézmény által, de a szociális intézmény épületén kívül biztosított lakhatási forma;
f) ellátási kötelezettséget teljesítő állami fenntartó: a helyi önkormányzat, illetve a helyi önkormányzatok társulásairól
és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 8. §-a, 9. §-a, illetve 16. §-a szerinti intézményi társulás és
a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulása az általa fenntartott szociális szolgáltató, intézmény
által nyújtott olyan szociális szolgáltatás tekintetében, amelyet a helyi önkormányzat, illetve a társulás valamelyik
tagja a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továb biak ban: Szt.) alapján
biztosítani köteles;
g) időszakos férőhely: a külön jogszabályban meghatározott feltételek szerint a téli időszakra vagy annak egy részére
ga) az éjjeli menedékhely, illetve a hajléktalan személyek átmeneti szállása számára engedélyezett férőhely,
gb) a nappali melegedő számára engedélyezett éjjeli menedékhely férőhely;
h) téli időszak: a november 1-je és április 30-a közötti időszak.
2. § (1) A Kormány az Szt. alkalmazása során működést engedélyező szervként
a) a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és
ille té kességéről szóló 331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Gyár.) mellékletében kijelölt települési,
fővárosi kerületi önkormányzat jegyzőjét (a továb biak ban: városi jegyző),
b) a szociális és gyámhivatalt,
c) a Foglalkoztatási és Szociális Hivatalt (a továb biak ban: FSZH)
jelöli ki.
(2) A Kormány szociális hatóságnak
a) az Szt. 90/A. §-ának alkalmazása során a helyi önkormányzat, illetve a társulás székhelye szerint ille té kes szociális
és gyámhivatalt,
b) az Szt. 92/C. § (5) bekezdésének alkalmazása során – az ellenőrzési eljárásban meghatározott hatáskörrel és
ille té kességgel – a szociális és gyámhivatalt, valamint az FSZH-t
jelöli ki.
(3) A Kormány a szociális szolgáltatások esetében a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános
szabályairól szóló törvény szerinti, szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként – az ellenőrzési eljárásban
meghatározott hatáskörrel és ille té kességgel – az (1) bekezdés szerinti működést engedélyező szerveket jelöli ki.
(4) A városi jegyző a feladat- és hatáskörét a Gyár. mellékletében meghatározott ille té kességi területén, a felsorolt
településekre kiterjedően is ellátja.
(5) A városi jegyző e rendelet szerinti hatósági eljárásában a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság a szociális és
gyámhivatal. A szociális és gyámhivatal – a Gyár. 14. §-a (2)–(4) bekezdésének megfelelő alkalmazásával – legalább
négyévenként ellenőrzi a városi jegyzők e rendelet szerinti hatósági tevékenységének jogszerűségét.
(6) A szociális és gyámhivatal e rendelet szerinti hatósági eljárásában a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság az FSZH.
Az FSZH legalább négyévenként ellenőrzi a szociális és gyámhivatalok e rendelet szerinti hatósági tevékenységének
jogszerűségét.
(7) A működést engedélyező szerv eljárási cselekményt a szociális szolgáltató, intézmény (ellátást nyújtó székhely,
telephely) által nyújtott alapszolgáltatás – ide nem értve a nappali ellátást – teljes ellátási területén végezhet.
3. § (1) Többféle szociális szolgáltatást nyújtó szociális szolgáltató, intézmény számára egy működési engedélyt kell kiadni.
Telephellyel rendelkező szociális szolgáltató, intézmény esetén az ellátást nyújtó székhelyre és az egyes telephelyekre
külön kell működési engedélyt kiadni, és e rendeletnek a szociális szolgáltatóra, intézményre vonatkozó szabályait
mind az ellátást nyújtó székhelyre, mind a telephelyekre meg fele lően alkalmazni kell.
(2) A működési engedélyezéssel és – a 15. §-ban foglaltak kivételével – az ellenőrzéssel kapcsolatos ügyekben első fokon
a) szociális szolgáltató és kizárólag alapszolgáltatást nyújtó szociális intézmény esetén a szociális szolgáltató,
intézmény székhelye, telephelye szerint ille té kes városi jegyző,
b) bentlakásos intézményi ellátást nyújtó szociális intézmény esetén a szociális intézmény székhelye, telephelye
szerint ille té kes szociális és gyámhivatal
jár el.
(3) Ha a szociális szolgáltató, intézmény a székhelyén vagy valamelyik telephelyén a szociális alapszolgáltatás mellett
bentlakásos intézményi ellátást, gyermekek átmeneti gondozását vagy gyermekvédelmi szakellátást is nyújt
– ideértve azt az esetet is, ha külön jogszabály szerinti helyettes szülői hálózat, nevelőszülői hálózat vagy külső
férőhelyen biztosított utógondozói ellátás működtetője –, a 15. §-ban foglaltak kivételével a szociális szolgáltató,
intézmény ellátást nyújtó székhelye és valamennyi telephelye tekintetében a székhely, telephely szerint ille té kes
szociális és gyámhivatalok járnak el első fokon.
4. § (1) A fenntartó a működési engedély kiadása, módosítása és visszavonása iránti kérelmet a szociál- és nyugdíjpolitikáért
felelős miniszter (a továb biak ban: miniszter) által e célra rendszeresített és a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős
miniszter által vezetett minisztérium (a továb biak ban: minisztérium) és a működést engedélyező szervek honlapján,
valamint a kormányzati portálon közzétett adatlapon vagy elektronikus űrlapon nyújthatja be. Az adatlap és
az elektronikus űrlap adattartalmát az 1. számú melléklet határozza meg.
(2) A működést engedélyező szerv a működési engedély kiadásáról, módosításáról és visszavonásáról
a) a határozat jogerőre emelkedésétől, a fellebbezésre való tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánított határozat
meghozatalától, illetve a 13. § (6) bekezdése szerinti végzés meghozatalától számított öt munkanapon belül
értesíti
aa) a szociális szolgáltatást az Szt. alapján biztosítani köteles helyi önkormányzat (a továb biak ban: ellátásra
köteles helyi önkormányzat) jegyzőjét, főjegyzőjét,
ab) az ellátottjogi képviselőt,
ac) a módszertani intézményt,
ad) a szociális szolgáltató, intézmény székhelye, telephelye szerint ille té kes települési jegyzőt,
ae) támogató szolgáltatást, közösségi ellátást vagy jelzőrendszeres házi segítségnyújtást nyújtó szociális
szolgáltató, intézmény esetén az FSZH-t,
af) nappali ellátás esetén a szociális foglalkoztatást engedélyező szociális és gyámhivatalt, ha a nappali
ellátással kapcsolatban szociális foglalkozatási engedélyt adtak ki;
b) hozott jogerős vagy a fellebbezésre való tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánított határozatát és a 13. §
(6) bekezdése szerinti végzését közli a Magyar Államkincstárnak a normatív állami támogatás ügyében ille té kes
regionális igazgatóságával (a továb biak ban: igazgatóság).
(3) A működést engedélyező szerv megkeresésre tájékoztatást ad a szociális szolgáltatók, intézmények általa kezelt
közérdekű adatairól, különösen arról, hogy a szociális szolgáltató, intézmény
a) rendelkezik-e működési engedéllyel,
b) működési engedélye milyen tartalommal lett kiadva,
c) működése az ellenőrzés során tett megállapítások alapján megfelel-e a jogszabályi feltételeknek.
A működési engedély kiadása 5. § (1) A fenntartó a 2. számú melléklet szerinti iratokat csatolja a működési engedély iránti kérelemhez, illetve mutatja be
a működést engedélyező szervnek.
(2) Ha a fenntartó a 2. számú melléklet
a) 1.2. pontja szerinti iratot nem csatolta, illetve mutatta be, vagy az nem tartalmazza az egyéni vállalkozó
fenntartónak az egyéni vállalkozók nyilvános nyilvántartásában feltüntetett valamennyi hatályos adatát,
az adatokat a működést engedélyező szerv az egyéni vállalkozók nyilvántartásából szerzi be, illetve ellenőrzi,
b) 1.3., 1.4., 1.5.1., illetve 1.5.2. pontja szerinti iratot nem csatolta, a működést engedélyező szerv a bíróság
nyilvántartásából szerzi be, illetve ellenőrzi az egyházi, nem állami fenntartó nyilvántartásba vett adatait, vagy
– ha a fenntartó az egyház bírósági nyilvántartásba nem vett, egyházi fenntartónak minősülő szervezeti egysége –
annak a nyilvántartásba vett egyházi jogi személynek a nyilvántartásba vett adatait, amelynek az egyházi
fenntartó a szervezeti egysége,
c) 1.6. pontja szerinti iratot nem csatolta, illetve mutatta be, az adószámot a működést engedélyező szerv az adózók
nyilvántartásából ellenőrzi,
d) 1.7. pontja szerinti iratot nem csatolta, a működést engedélyező szerv ellenőrzi, hogy az egyházi, nem állami
fenntartó szerepel-e a köztartozásmentes adózói adatbázisban,
e) 1.8. pontja szerinti iratot nem csatolta, a költségvetési szerv szociális szolgáltató, intézmény alapító okiratának
másolatát a működést engedélyező szerv a Magyar Államkincstártól szerzi be,
f) 2.4.1. pontja szerinti iratot nem mutatta be, a szociális szolgáltatáshoz használni kívánt gépjármű vezetéséhez
szükséges járművezetői engedély meglétét a működést engedélyező szerv a közúti közlekedési nyilvántartásból
ellenőrzi,
g) 2.4.2. pontja szerinti esetben nem mutatta be a forgalmi engedélyt, a működési engedély iránti kérelemben
a gépjárművel kapcsolatban feltüntetett adatokat a működést engedélyező szerv a közúti közlekedési
nyilvántartásból ellenőrzi,
h) 2.5. pontja szerinti esetben nem csatolta a tulajdoni lap másolatát, a szociális szolgáltató, intézmény és a külső
férőhelyek elhelyezésére szolgáló ingatlan tulajdoni lapján található adatokat a működést engedélyező szerv
az ingatlan-nyilvántartásból szerzi be,
i) 2.7. pontja szerinti iratot nem csatolta, vagy nem igazolta, hogy az elő ze tes szakhatósági állásfoglalásban
a hozzájárulás megadásához megkövetelt feltételt teljesítette, a működést engedélyező szerv megkeresi
a (3) bekezdés szerinti szakhatóságokat, hogy szakhatósági állásfoglalást adjanak ki, illetve – ha a kérelem szerinti
ingatlanra vonatkozóan, azonos rendeltetésre, a kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül
használatbavételi engedélyt vagy fennmaradási engedélyt adtak ki – megkeresi az építésügyi hatóságot, hogy
a használatbavételi engedélyről, illetve a fennmaradási engedélyről szolgáltasson adatot.
(3) A Kormány a működési engedély kiadására irányuló eljárásban
a) étkeztetés, nappali ellátás keretében melegétkeztetés nyújtása és melegétkeztetést nyújtó lakóotthon esetén,
továbbá más bentlakásos intézményi ellátás esetén – az élelmiszer-higiénia és élelmiszer-biztonság jogszabályi
követelményeinek való megfelelés kérdésében – első fokú eljárásban a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal
első fokú szakhatóságként eljáró szervét, másodfokú eljárásban a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal
másodfokú szakhatóságként eljáró szervét,
b) nappali ellátás és bentlakásos intézményi ellátás esetén – az intézményre vonatkozó közegészségügyi,
az ivóvíz-minőségi, a települési szilárd és folyékony hulladékkal kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi
vonatkozású követelmények, valamint a kémiai biztonságra és a dohányzóhelyek kijelölésére vonatkozó
jogszabályi elő írások érvényesítésével, valamint a bentlakásos intézmény külön jogszabály szerinti kötelező
szolgáltatásai körébe tartozó egészségügyi ellátáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételek meglétével
kapcsolatos szakkérdésben – első fokú eljárásban az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatnak
(a továb biak ban: ÁNTSZ) a szociális intézmény székhelye, telephelye szerint ille té kes kistérségi, fővárosi kerületi
intézetét, másodfokú eljárásban az ÁNTSZ regionális intézetét,
c) nappali ellátás és bentlakásos intézményi ellátás esetén – az intézményre vonatkozó létesítési, használati és
üzemeltetési tűzvédelmi elő írások teljesülése kérdésében – első fokú eljárásban a szociális intézmény székhelye,
telephelye szerint ille té kes, első fokon eljáró tűzvédelmi szakhatóságot, másodfokú eljárásban a másodfokon
eljáró tűzvédelmi szakhatóságot,
d) nappali ellátás és bentlakásos intézményi ellátás esetén, ha a kérelem szerinti ingatlanra vonatkozóan, azonos
rendeltetésre, a kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül használatbavételi engedélyt vagy
fennmaradási engedélyt nem adtak ki – az intézményre vonatkozó építéshatósági követelmények érvényesítése
szakkérdésében – első fokú eljárásban a szociális intézmény székhelye, telephelye szerint ille té kes építésügyi
hatóságot, másodfokú eljárásban a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervét,
e) egyházi vagy nem állami fenntartású, tanköteles korú vagy annál fiatalabb fogyatékos személyeket is ellátó,
ápolást, gondozást nyújtó intézmény esetén – a korai fejlesztéshez és gondozáshoz, valamint a fejlesztő
felkészítéshez szükséges személyi és tárgyi feltételek teljesítése kérdésében – első fokú eljárásban a szociális
intézmény székhelye, telephelye szerint ille té kes megyei, fővárosi főjegyzőt, másodfokú eljárásban a Kormány
általános hatáskörű területi államigazgatási szervét
szakhatóságként jelöli ki. A szakhatóságok ügyintézési határideje huszonkét munkanap. Külső férőhelyek
engedélyezése során szakhatósági állásfoglalást nem kell beszerezni.
(4) A szakhatóság a fenntartó kérelmére elő ze tes szakhatósági állásfoglalást ad ki, amely a működési engedélyezési
eljárásban akkor használható fel, ha a fenntartó a működési engedély iránti kérelmét az elő ze tes szakhatósági
állásfoglalás kiadását követő hat hónapon belül benyújtja.
(5) A szakmai programot a módszertani intézmény – a kirendeléstől számított huszonkét munkanapon belül –
szakértőként véleményezi. A működést engedélyező szerv a határidőt – a módszertani intézménynek a határidő
letelte előtt benyújtott indokolt kérelmére – egy alkalommal, legfeljebb tíz munkanappal meghosszabbíthatja.
(6) A működést engedélyező szerv ellátást nyújtó székhely engedélyezése esetén a székhelyen, telephely engedélyezése
esetén a telephelyen, a külső férőhelyek elhelyezésére szolgáló lakásban (lakrészben), az ellátottak számára nyitva álló
egyéb helyiségben, jelzőrendszeres házi segítségnyújtás esetén a szakmai központban és szükség esetén
a diszpécserközpontban, valamint a támogató szolgáltatáshoz használni kívánt gépjármű vizsgálata céljából helyszíni
szemlét tart.
6. § (1) A működést engedélyező szerv a működési engedélyt kiadja, ha
a) a szociális szolgáltató, intézmény megfelel a jogszabályokban meghatározott feltételeknek, és
b) az egyházi, nem állami fenntartó a kérelem benyújtásának időpontjában köztartozásmentes adózónak minősül,
továbbá
c) a nem állami fenntartású tartós bentlakásos intézmény elhelyezésére szolgáló ingatlan – ide nem értve a külső
férőhelyeket –
ca) a fenntartó kizárólagos, haszonélvezettel nem terhelt tulajdonában van, vagy
cb) olyan helyi önkormányzat, társulás, illetve állami szerv kizárólagos tulajdonában, illetve vagyonkezelésében
van, amellyel a fenntartó a szociális intézmény által nyújtott tartós bentlakásos intézményi ellátásokra
legalább a férőhelyek fele tekintetében ellátási szerződést kötött.
(2) A működési engedélyben fel kell tüntetni a 3. számú melléklet szerinti adatokat.
(3) Az alapszolgáltatás ellátási területe – a falugondnoki és a tanyagondnoki szolgáltatás, valamint a nappali ellátás
kivételével – legfeljebb
a) a fővárosra és két – vele szomszédos – kistérségre, vagy
b) négy szomszédos – a fővároson kívüli – kistérségre
terjedhet ki, amelyet az ellátást nyújtó székhely és a telephelyek engedélyezése során külön-külön kell vizsgálni.
E szociális szolgáltatások esetén ellátási területként csak olyan terület határozható meg, ahol a szociális szolgáltató,
intézmény a biztosított feltételek alapján az alapszolgáltatást nyújtani tudja.
(4) A szociális szolgáltató, intézmény alapszolgáltatást nyújtó székhelyének, illetve telephelyének, valamint az ellátottak
számára nyitva álló egyéb helyiségeknek, továbbá jelzőrendszeres házi segítségnyújtás esetén a szakmai
központoknak az alapszolgáltatás ellátási területén, vagy – fővárosban nyújtott utcai szociális munka esetén –
a fővárosban kell lennie.
(5) Ha a nappali, illetve a bentlakásos intézmény elhelyezésére szolgáló ingatlan használatának joga határozott időre szól
– ideértve az (1) bekezdés cb) alpontja szerinti esetet, ha az ellátási szerződést határozott időre kötötték –, a működést
engedélyező szerv a működési engedélyt legfeljebb arra az időre adja ki, ameddig az ingatlan a szociális intézmény
használatában van (határozott idejű működési engedély).
(6) Ha a szakhatóság a hozzájárulását határozott időre adta meg, a szakhatósági állásfoglalásban meghatározott időre
ideiglenes működési engedélyt kell kiadni. Ha a szakhatóság a hozzájárulását ismét határozott időre adta meg,
az ideiglenes működési engedély hatálya meghosszabbítható.
(7) Ha az (5)–(6) bekezdés alapján az adott szociális szolgáltatásra a működési engedély több különböző hatállyal is
kiadható, a működési engedélyt a legrövidebb hatállyal kell kiadni. A fennmaradt időre – ha a feltételei egyébként
fennállnak – az ideiglenes működési engedély hatálya is meghosszabbítható.
(8) A szociális szolgáltató, intézmény – ha a határozat későbbi időpontot nem állapít meg – a működési engedélyt kiadó
határozat jogerőre emelkedésétől kezdődően működtethető.
A működési engedély módosítása 7. § (1) A fenntartó köteles kérelmezni a működési engedély módosítását, ha a működési engedélyben feltüntetett adatok
megváltoznak.
(2) A működési engedély módosítását
a) az ok bekövetkeztétől számított egy hónapon belül kell kérelmezni
aa) a fenntartó adataiban bekövetkező változás miatt,
ab) a szociális szolgáltató, intézmény nevének, adószámának megváltozása, illetve telephely működési
engedélyében a székhely megváltozása miatt,
ac) közterület átnevezéséből, átszámozásából adódó címváltozás miatt,
ad) az ellátási szerződés adataiban bekövetkező változás miatt,
ae) be nem töltött férőhelyek megszüntetése miatt, valamint házi segítségnyújtás esetén az ellátható
személyek számának, jelzőrendszeres házi segítségnyújtás esetén a kihelyezhető jelzőkészülékek számának
csökkentése miatt, ha ez intézményi jogviszony megszüntetésével nem jár,
af) fenntartóváltozás miatt, ha az új fenntartó a korábbi fenntartó jogutódlással történő megszűnése révén jött
létre, vagy a fenntartó egyéni vállalkozó halála esetén a vállalkozói tevékenységet özvegye folytatja, vagy
a fenntartó egyéni vállalkozó egyéni céget alapított, illetve átruházással megszerezte az egyéni cég vagyoni
betétjét, és a szociális szolgáltatót, intézményt az egyéni cég veszi át;
b) az a) pontban nem említett esetben azt megelőzően kell kérelmezni, hogy a szociális szolgáltatót, intézményt
elkezdenék a módosítás iránti kérelemben foglaltaknak meg fele lően működtetni.
(3) A működési engedély módosítása fenntartóváltozás miatt – a (2) bekezdés af) alpontjában foglaltak kivételével –
naptári évenként egyszer kérelmezhető, a kérelmet a korábbi és az új fenntartónak együttesen kell benyújtania.
A működési engedély módosítása a (2) bekezdés a) pontjában nem említett egyéb esetben naptári negyedévenként
egyszer kérelmezhető.
(4) A működési engedély módosítására a működési engedély kiadására vonatkozó szabályokat kell meg fele lően
alkalmazni azzal, hogy
a) a kérelemhez csak a változással összefüggő körülményekkel kapcsolatos iratokat kell csatolni,
b) – ha jogszabály másként nem rendelkezik – csak a változással összefüggő körülményeket kell vizsgálni, és ezekkel
kapcsolatban kell bizonyítási eljárást lefolytatni,
c) csak az (5) bekezdés szerinti szakhatóságokat kell az eljárásba bevonni,
d) a szakmai program véleményezésére a módszertani intézményt akkor kell szakértőként kirendelni, ha a módosítás
új szociális szolgáltatás, ellátotti csoport vagy alapszolgáltatás esetén – ide nem értve a nappali ellátást – új ellátási
terület engedélyeztetésére irányul,
e) helyszíni szemlét kell tartani, ha az ellátást nyújtó székhely, telephely megváltozik, a férőhelyszám emelkedik,
a nappali vagy bentlakásos intézményi ellátásba a szociális intézmény elhelyezésére korábban nem szolgáló
épületet (épületrészt) kívánnak bevonni, a nappali vagy bentlakásos intézményi ellátásból korábban erre a célra
szolgáló épületet (épületrészt) kívánnak kivonni, a támogató szolgáltatáshoz másik gépjárművet kívánnak
használni, illetve a módosítás célja külső férőhelyek engedélyezése vagy az ellátottak számára nyitva álló egyéb
helyiségnek a működési engedélyben történő feltüntetése, valamint ha a helyszíni szemle tartása egyéb okból
indokolt,
f) csak fenntartóváltozás esetén – ide nem értve a (2) bekezdés af) alpontjában foglaltakat – feltétele a működési
engedély módosításának, hogy a kérelem benyújtásakor a szociális szolgáltatót, intézményt átvevő egyházi, nem
állami fenntartó köztartozásmentes adózónak minősüljön,
g) a 6. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti feltételeknek való megfelelést csak a tartós bentlakásos intézményi
ellátást nyújtó székhely, telephely megváltozása esetén, fenntartóváltozás esetén, valamint abban az esetben kell
vizsgálni, ha a módosítás célja tartós bentlakásos intézményi ellátás engedélyeztetése olyan ellátást nyújtó
székhelyen, telephelyen, ahol tartós bentlakásos intézményi ellátást nem nyújtanak.
(5) A működési engedély módosítására irányuló eljárásban szakhatóságként járnak el:
a) az 5. § (3) bekezdésének a) pontja szerinti szakhatóság, ha a működési engedély módosításának célja étkeztetés
engedélyezése, és az ehhez kapcsolódó követelményeket a szakhatóság korábban nem vizsgálta meg,
b) az 5. § (3) bekezdésének b)–d) pontja, továbbá – ha a hatáskörüket érinti – az 5. § (3) bekezdésének a), illetve
e) pontja szerinti szakhatóságok a változással összefüggésben, ha a szociális intézmény ellátást nyújtó székhelye,
telephelye megváltozik, vagy a nappali vagy bentlakásos intézményi ellátásba a szociális intézmény elhelyezésére
korábban nem szolgáló épületet (épületrészt) kívánnak bevonni, vagy ha a működési engedély módosításának
célja nappali vagy bentlakásos intézményi ellátás engedélyezése, és az ehhez kapcsolódó követelményeket
a hatáskörrel rendelkező szakhatóság korábban nem vizsgálta meg,
c) az 5. § (3) bekezdésének e) pontja szerinti szakhatóság, ha egyházi vagy nem állami fenntartású, ápolást,
gondozást nyújtó intézmény tanköteles korú vagy annál fiatalabb fogyatékos személyeket kíván ellátni,
d) az ÁNTSZ kistérségi, fővárosi kerületi intézete – a közegészségügyi követelmények teljesülésének
szakkérdésében –, valamint az elsőfokú tűzvédelmi szakhatóság – a változással összefüggő, az intézményre
vonatkozó létesítési, használati és üzemeltetési tűzvédelmi elő írások teljesülése kérdésében –, ha a szociális
intézmény férőhelyeinek száma – ide nem értve a külső férőhelyeket – egy éven belül öt százalékot meghaladó
mértékben emelkedik,
e) az a szakhatóság, amely a hozzájárulását a korábbiakban határozott időre adta meg, ha a fenntartó az ideiglenes
működési engedély határozatlan vagy határozott idejűre történő módosítását, illetve hatályának
meghosszabbítását kéri.
(6) Ha a működési engedély módosítása következtében intézményi jogviszony megszüntetésére kerül sor, a működési
engedély módosításának
a) ellátási kötelezettséget teljesítő állami fenntartó esetén feltétele, hogy az ellátottakról meg fele lően
gondoskodott;
b) az a) pontban nem említett fenntartó esetén feltétele, hogy a 8. § (3) bekezdése szerinti bejelentési
kötelezettségének határidőben eleget tett, vagy az ellátottakról meg fele lően gondoskodott.
(7) Amennyiben a tartós bentlakásos intézményt a nem állami fenntartó egyházi fenntartó fenntartásába adja,
a fenntartóváltozás akkor engedélyezhető, ha a tartós bentlakásos intézmény elhelyezésére szolgáló ingatlan – ide
nem értve a külső férőhelyeket – az egyházi fenntartó kizárólagos, haszonélvezettel nem terhelt tulajdonában vagy
olyan helyi önkormányzat, társulás, illetve állami szerv kizárólagos tulajdonában, illetve vagyonkezelésében van,
amellyel az egyházi fenntartó a szociális intézmény által nyújtott tartós bentlakásos intézményi ellátásokra legalább
a férőhelyek fele tekintetében ellátási szerződést kötött.
(8) A működési engedélyt módosító határozatban fel kell tüntetni
a) azt az időpontot, amelytől kezdődően a szociális szolgáltató, intézmény a módosításnak meg fele lően
működtethető, és amely a (2) bekezdés a) pontjában nem említett esetben nem lehet korábbi, mint a működési
engedélyt módosító határozat jogerőre emelkedésének időpontja, valamint
b) a működési engedélynek a módosítást köve tően hatályos valamennyi adatát.
(9) A határozott idejű működési engedély hatálya meghosszabbítható vagy határozatlan idejűre módosítható, ha
a nappali, illetve a bentlakásos intézmény elhelyezésére szolgáló ingatlan használatának joga meghosszabbodik,
 illetve határozatlan idejűre módosul.
(10) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, az ideiglenes működési engedély a hatályának megváltoztatása nélkül
módosítható, feltéve, hogy az ellátás színvonala nem romlik. Ha a fenntartó azelőtt igazolja, hogy a szociális
szolgáltató, intézmény megfelel a jogszabályokban meghatározott feltételeknek, mielőtt az ideiglenes működési
engedély hatályát vesztené, a működési engedélyt határozatlan, illetve a 6. § (5) bekezdése szerinti esetben határozott
idejűre kell módosítani. Az ideiglenes működési engedély hatálya csak akkor hosszabbítható meg, ha azt jogszabály
lehetővé teszi.
(11) Ha a fenntartó azelőtt kérelmezi a határozott idejű, illetve az ideiglenes működési engedély hatályának módosítását,
mielőtt az hatályát vesztené, a kérelem elbírálásáig a működési engedély hatálya meghosszabbodik. A működési
engedély hatályának meghosszabbítása során a 6. § (7) bekezdésében foglaltakat meg fele lően alkalmazni kell.
(12) Ha a működést engedélyező szerv tudomására jutott tény vagy adat alapján kétséges, hogy a szociális szolgáltató,
intézmény a kérelemmel nem érintett, jogszabályokban meghatározott feltételeket teljesíti, a működést engedélyező
szerv egyéb működési feltételeket is megvizsgálhat, azokkal kapcsolatban bizonyítási eljárást folytathat le, szükség
esetén az 5. § (3) bekezdése szerinti hatóságokat is bevonhatja, továbbá – ha jogsértést állapít meg, a kérelemmel
érintett változások és a jogsértés jellegétől függően – erre hivatkozva a kérelmet elutasíthatja, illetve alkalmazhatja
a 13. § szerinti jogkövetkezményeket.
Bejelentési kötelezettség 8. § (1) A fenntartó köteles az első fokú működést engedélyező szervnek a változást követő tizenöt napon belül bejelenteni,
ha
a) a nappali vagy bentlakásos intézményi ellátásba a szociális intézmény elhelyezésére korábban nem szolgáló
épületet (épületrészt) vont be, vagy a nappali vagy bentlakásos intézményi ellátásból korábban erre a célra
szolgáló épületet (épületrészt) vont ki,
b) a nappali vagy bentlakásos intézmény épületén építésiengedély-köteles építést, bővítést vagy átalakítást
végeztetett,
c) az engedélyezés alapjául szolgáló egyéb lényeges körülményben változás következett be, így különösen, ha
a szociális szolgáltató, intézmény, telephely vezetője megváltozik, vagy a szakmai program, illetve ellátási
szerződés lényeges eleme megváltozik,
feltéve, hogy a változások a működési engedély módosítását nem teszik szükségessé.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti bejelentéshez csatolni kell a jogerős használatbavételi engedély vagy fennmaradási
engedély másolatát. Ha a fenntartó a használatbavételi engedélyt, illetve a fennmaradási engedélyt nem csatolja,
annak adatait a működést engedélyező szerv az építésügyi hatóságtól szerzi be.
(3) Az egyházi, a nem állami és az ellátási kötelezettséget teljesítőnek nem minősülő állami fenntartó alapszolgáltatás
esetén legalább két hónappal, bentlakásos intézményi ellátás esetén legalább hat hónappal korábban köteles
bejelenteni
a) az érintett ellátottaknak és törvényes képviselőiknek,
b) az érdekképviseleti fórumnak, illetve az ellátotti önkormányzatnak, valamint
c) az első fokú működést engedélyező szervnek,
hogy kérelmezni fogja a működési engedély visszavonását, vagy olyan módosítását, amelynek következtében
intézményi jogviszony megszüntetésére kerül sor, kivéve, ha az ellátottakról meg fele lően gondoskodik. Ellátási
szerződés, illetve az Szt. 90. § (4) bekezdése szerinti megállapodás a bejelentési kötelezettség teljesítésére eltérő, de
legalább egy hónapos határidőt is megállapíthat.
(4) A fenntartó köteles az ok bekövetkeztétől számított öt napon belül bejelenteni a (3) bekezdés a)–c) pontja szerinti
személyeknek és szerveknek, ha
a) az egyéni vállalkozói tevékenységre való jogosultsága az (5) bekezdésben nem említett esetben megszűnt vagy
szünetel,
b) az egyéni vállalkozói tevékenysége folytatásának megtiltása iránt eljárás indult, és ha az eljárás befejeződött,
c) a jogutód nélküli megszűnése iránt eljárás indult, és ha az eljárás befejeződött.
(5) Ha a fenntartó egyéni vállalkozó meghal vagy cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alá helyezik,
az özvegy, az örökös, illetve a gondnok köteles ezt az első fokú működést engedélyező szervnek az ok bekövetkeztétől
számított tíz napon belül bejelenteni.
(6) A (4)–(5) bekezdés alapján teljesített bejelentéshez mellékelni kell a bejelentésben foglaltakat alátámasztó okirat
másolatát. Ha a bejelentésre kötelezett a (4) bekezdés a)–b) pontja vagy az (5) bekezdés, illetve bírósági
nyilvántartásba vett fenntartó esetén a (4) bekezdés c) pontja alapján teljesített bejelentésben foglaltakat nem
igazolja, és az adat az egyéni vállalkozók nyilvántartásában, illetve bírósági nyilvántartásban rendelkezésre áll,
a bejelentésben foglaltakat a működést engedélyező szerv a nyilvántartásból ellenőrzi.
(7) A működést engedélyező szerv a (3)–(5) bekezdés szerinti bejelentésről öt munkanapon belül értesíti az ellátásra
köteles helyi önkormányzatot, az igazgatóságot és az ellátottjogi képviselőt.
A működési engedély visszavonása 9. § (1) A működést engedélyező szerv a működési engedélyt visszavonja
a) a fenntartó – jogszabályoknak és az ellátási szerződésben foglaltaknak megfelelő – kérelmére,
b) a fenntartó egyéni vállalkozói tevékenységre való jogosultságának megszűnése, e tevékenység folytatásának
megtiltása vagy szüneteltetése esetén az (5) bekezdésben foglaltak kivételével,
c) a fenntartó jogutód nélküli megszűnése esetén,
d) törvény ben vagy kormányrendeletben meghatározott egyéb esetben.
(2) A fenntartó köteles a működési engedély visszavonását a (3)–(4) bekezdésben foglaltak szerint kérelmezni, vagy
– az a)–b) pont szerinti esetben – a szociális szolgáltatót, intézményt a 7. §-ban foglaltak szerint más fenntartónak
átadni, mielőtt
a) az egyéni vállalkozói tevékenység megszüntetését vagy szüneteltetését az egyéni vállalkozói tevékenységgel
kapcsolatos ügyekben eljáró, országos ille té kességű hatóságnak bejelentené, illetve a jogutód nélkül
megszűnését kérné,
b) a szociális szolgáltatót, intézményt megszüntetné, vagy fenntartásával felhagyna,
c) a szociális szolgáltató, intézmény a szociális szolgáltatások nyújtásával felhagyna.
(3) Az ellátási kötelezettséget teljesítő állami fenntartó kérelmére a működési engedély akkor vonható vissza, ha
az ellátottakról meg fele lően gondoskodott.
(4) Az egyházi, a nem állami és az ellátási kötelezettséget teljesítőnek nem minősülő állami fenntartó kérelmére
a működési engedély akkor vonható vissza, ha
a) a 8. § (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségének határidőben eleget tett, vagy
b) az ellátottakról meg fele lően gondoskodott.
(5) A működési engedély nem vonható vissza
a) a fenntartó egyéni vállalkozó halála esetén, ha az özvegy, illetve az örökös határidőben benyújtott kérelmére
a fenntartóváltozást engedélyezik,
b) a fenntartó egyéni vállalkozó cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alá helyezése esetén, ha
a gondnok az ok bekövetkeztétől számított egy hónapon belül bejelenti, hogy az egyéni vállalkozói
tevékenységet az egyéni vállalkozó nevében és javára folytatja,
c) ha a fenntartó egyéni vállalkozó egyéni céget alapított, vagy átruházással megszerezte az egyéni cég vagyoni
betétjét, és határidőben benyújtott kérelmére a fenntartóváltozást engedélyezik.
(6) A működési engedély visszavonása esetén a 19–20. §-ban foglaltakat meg fele lően alkalmazni kell.
Tanúsítvány 10. § (1) A működési engedélyt kiadó határozat jogerőre emelkedését követő tizenöt munkanapon belül az első fokú
működést engedélyező szerv a fenntartó részére a miniszter által erre a célra rendszeresített formában, a 4. számú
melléklet szerinti adattartalommal, a szükséges számú példányban tanúsítványt állít ki.
(2) A tanúsítványt a szociális szolgáltató, intézmény székhelyén, telephelyén és az ellátottak számára nyitva álló egyéb
helyiségeiben jól látható módon ki kell függeszteni.
(3) A működési engedélynek a tanúsítványban foglalt adatokat érintő módosítása és visszavonása esetén az első fokú
működést engedélyező szerv a tanúsítványt bevonja, és módosítás esetén új tanúsítványt állít ki.
Ellenőrzés 11. § (1) A működést engedélyező szerv legalább kétévente ellenőrzi, hogy a szociális szolgáltató, intézmény
a jogszabályokban és a működési engedélyben foglaltaknak meg fele lően működik-e.
(2) A működést engedélyező szerv éves ellenőrzési tervet készít, amelyet minden év január 31-éig megküld a felügyeleti
szervének, az ille té kes módszertani intézményeknek és annak a hatóságnak, amelyet a 12. § (2) bekezdése alapján meg
kell keresnie.
(3) A működést engedélyező szerv helyszíni ellenőrzést tart
a) az (1) bekezdésben meghatározott esetben,
b) ha tudomására jut, hogy a szociális szolgáltató, intézmény személyi, tárgyi feltételei vagy működése az ellátottak
életét, testi épségét vagy egészségét veszélyezteti vagy más jogát sérti, illetve a szociális szolgáltató, intézmény
működésére vonatkozó jogszabályokat vagy a működési engedélyben foglaltakat súlyosan megsértették,
c) a 8. § (1) bekezdés a) pontja szerinti bejelentést követő huszonkét munkanapon belül.
(4) Ha a szociális szolgáltató, intézmény működésével kapcsolatban más hatóság észlel hiányosságot, köteles azt öt
munkanapon belül jelezni az első fokú működést engedélyező szervnek.
(5) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés és szükség esetén más ellenőrzés során a szakmai programban foglaltak
meg valósulása és a szociális szolgáltatások szakmai megfelelősége kérdésében a módszertani intézményt
szakértőnek kell kirendelni. A módszertani intézmény helyszíni ellenőrzést is végez, amelyet lehetőleg a működést
engedélyező szerv helyszíni ellenőrzésével azonos vagy egymáshoz közeli időpontban kell lefolytatni.
(6) A módszertani intézmény köteles a szakvéleményét a kirendelést követő huszonkét munkanapon belül elkészíteni és
megküldeni a működést engedélyező szervnek. A működést engedélyező szerv a határidőt – a módszertani
intézménynek a határidő letelte előtt benyújtott indokolt kérelmére – egy alkalommal, legfeljebb tíz munkanappal
meghosszabbíthatja. A működést engedélyező szerv a módszertani intézmény szakértői véleményének másolatát
megküldi a fenntartónak és a szociális szolgáltatónak, intézménynek.
(7) Az ellenőrzés során a működést engedélyező szerv az ellátottjogi képviselőtől adatot, illetve tájékoztatást kérhet,
amely köteles azt tíz munkanapon belül megadni.
(8) A működést engedélyező szerv az ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet, illetve hivatalos feljegyzést megküldi
a) a fenntartónak,
b) a szociális szolgáltatónak, intézménynek,
c) másolatban az igazgatóságnak,
d) támogató szolgáltatást, közösségi ellátást vagy jelzőrendszeres házi segítségnyújtást nyújtó szociális szolgáltató,
intézmény esetén másolatban az FSZH-nak,
e) nappali ellátás esetén másolatban a szociális foglalkoztatást engedélyező szociális és gyámhivatalnak, ha
a nappali ellátással kapcsolatban szociális foglalkozatási engedélyt adtak ki.
(9) Ha a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továb biak ban:
Ket.) másként nem rendelkezik, az eljárás során a fenntartó és a szociális szolgáltató, intézmény köteles átadni, illetve
megküldeni az érdemi döntéshez szükséges adatokat és iratokat a működést engedélyező szervnek.
12. § (1) Ha a működést engedélyező szerv az 5. § (3) bekezdése szerinti hatóságot ellenőrzés lefolytatása céljából megkeresi,
az a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben – ideértve az 5. § (3) bekezdésének a) pontja szerinti szociális
szolgáltatásnak az ÁNTSZ által történő ellenőrzése során a táplálkozás-egészségügyi és dietetikai feltételek teljesítését
is – a szociális szolgáltatónál, intézménynél, a működést engedélyező szervvel együttműködve, huszonkét
munkanapon belül ellenőrzést folytat le.
(2) A működést engedélyező szerv a 11. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzést megelőzően legalább tizenöt munkanappal
ellenőrzés lefolytatása céljából megkeresi
a) étkeztetés, nappali ellátás és bentlakásos intézményi ellátás esetén az ÁNTSZ kistérségi intézetét,
b) egyházi vagy nem állami fenntartású, tanköteles korú vagy annál fiatalabb fogyatékos személyeket is ellátó
ápolást, gondozást nyújtó intézmény esetén a megyei, fővárosi főjegyzőt.
(3) Az 5. § (3) bekezdése szerinti hatóság a szociális szolgáltatónál, intézménynél lefolytatandó ellenőrzésről elő ze tesen
értesíti az első fokú működést engedélyező szervet, ha az ellenőrzés lefolytatása céljából nem a működést
engedélyező szerv kereste meg.
(4) Ha az 5. § (3) bekezdése szerinti vagy más hatóság szociális szolgáltatót, intézményt ellenőriz,
a) az ellenőrzéséről készült jegyzőkönyv, illetve hivatalos feljegyzés másolatát megküldi az első fokú működést
engedélyező szervnek,
b) az ügyben hozott döntését közli az első fokú működést engedélyező szervvel.
13. § (1) A működést engedélyező szerv
a) a működési engedélyt visszavonja, ha a szociális szolgáltató, intézmény megszűnt vagy szociális szolgáltatást
nem nyújt;
b) az ellátottak számára nyitva álló egyéb helyiséget, illetve a külső férőhelyet – szükség szerint az intézmény
férőhelyszámának egyidejű csökkentésével – törli a működési engedélyből, ha az elhelyezésére szolgáló épület
(épületrész) állaga az ellátottak életét, testi épségét vagy egészségét súlyosan veszélyezteti;
c) a szociális intézmény épületének egy részét lezáratja, ha az a szociális intézmény működőképességének
fenntartása mellett meg fele lően lezárható, és állaga az ellátottak életét, testi épségét vagy egészségét súlyosan
veszélyezteti;
d) a b)–c) pontban nem említett esetben a működési engedélyt visszavonja, és kötelezi a fenntartót, hogy a szociális
szolgáltatással hagyjon fel, ha a szociális szolgáltató, intézmény személyi, tárgyi feltételei vagy működése
az ellátottak életét, testi épségét vagy egészségét súlyosan veszélyezteti, illetve más alapvető jogát súlyosan sérti;
e) az a)–b) és d) pontban nem említett jogsértés esetén a jogsértés jellegétől és súlyától függően, az ellátottak
érdekeinek figye lembe véte lével
ea) legalább tizenöt munkanapos, de legfeljebb négy hónapos határidő megjelölésével szólíthatja fel
a fenntartót a hiányosság vagy más jogsértés megszüntetésére, illetve a jogszerű működés helyreállítására,
eb) az ea) alpont szerinti felszólítással egyidejűleg – ha az ellátottak Szt. szerinti jogainak megóvása érdekében
szükséges – legfeljebb a hiányosság vagy más jogsértés megszüntetéséig, illetve a jogszerű működés
helyreállításáig megtilthatja újabb ellátottak felvételét,
ec) az ügynek az ellátottak, az ellátási érdek és a fenntartó szempontjából is előnyös rendezése érdekében
a hiányosság – legfeljebb három éven belül történő – megszüntetéséről a fenntartóval hatósági szerződést
köthet,
ed) a működési engedélyt az ellenőrzés során megállapított tényeknek és a jogszabályoknak meg fele lően
a b) pontban foglaltakon túl hivatalból módosíthatja, ha a fenntartó elmulasztotta kérni a működési
engedély módosítását;
f) a 14. §-ban meghatározott esetben szociális igazgatási bírságot (a továb biak ban: bírság) szabhat ki.
(2) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának van helye
a) az (1) bekezdés b)–d) pontjában és eb) alpontjában foglalt jogkövetkezmények esetén;
b) bírság kiszabása esetén a 14. § (1) bekezdésének
ba) a), d)–e) és i)–k) pontja szerinti esetben,
bb) f)–g) pontja szerinti esetben, ha az ellátottnak, törvényes képviselőjének, hozzátartozójának vagy a térítési
díjat, illetve az egyszeri hozzájárulást megfizető személynek az Szt. szerinti jogai sérülnek,
bc) h) pontja szerinti esetben, ha ebből az ellátottaknak vagy a térítési díjat megfizető más személynek fizetési
többletkötelezettsége keletkezik.
(3) A fenntartó kérelmére az (1) bekezdés ea) alpontja szerinti határidő indokolt esetben egyszer, legfeljebb két hónappal
meghosszabbítható. Ha a fenntartó a megjelölt határidőben nem igazolja, hogy a felszólításban foglaltaknak eleget
tett, vagy a felszólításban foglaltak teljesítésének megállapítása érdekében egyébként szükséges, a működést
engedélyező szerv utóellenőrzést tart. Ha a fenntartó a megjelölt határidőben nem intézkedik a szabályszerű működés
megteremtése érdekében, a működést engedélyező szerv a jogsértés jellegétől és súlyától függően, az ellátottak
érdekeinek figye lembe véte lével
a) a határozatlan vagy határozott idejű működési engedélyt feltételek elő írása mellett – legfeljebb két évig
hatályos – ideiglenes működési engedélyre módosíthatja,
b) az ügynek az ellátottak, az ellátási érdek és a fenntartó szempontjából is előnyös rendezése érdekében
a hiányosság – legfeljebb három éven belül történő – megszüntetéséről a fenntartóval hatósági szerződést
köthet,
c) a hiányosság vagy más jogsértés megszüntetéséig, illetve a jogszerű működés helyreállításáig megtilthatja újabb
ellátottak felvételét,
d) alapszolgáltatás esetén – ide nem értve a nappali ellátást – csökkentheti az ellátási területet, ha a szociális
szolgáltató, intézmény a biztosított feltételek alapján az alapszolgáltatást a teljes ellátási területen nem tudja
nyújtani,
e) csökkentheti a férőhelyek számát, házi segítségnyújtás esetén az ellátható személyek számát, jelzőrendszeres
házi segítségnyújtás esetén a kihelyezhető jelzőkészülékek számát,
f) a szociális intézmény épületének egy részét lezárathatja,
g) az ellátottak számára nyitva álló egyéb helyiséget, illetve a külső férőhelyet – szükség szerint az intézmény
férőhelyszámának egyidejű csökkentésével – törölheti a működési engedélyből,
h) a működési engedélyt visszavonhatja, és kötelezheti a fenntartót, hogy a szociális szolgáltatással hagyjon fel,
i) a működési engedélyt az ellenőrzés során megállapított tényeknek és a jogszabályoknak meg fele lően az a), d)–e)
és g) pontban foglaltakon túl hivatalból módosíthatja, ha a fenntartó elmulasztotta kérni a működési engedély
módosítását,
j) egyházi és nem állami fenntartású bentlakásos intézmény esetén az Szt. szerint határozhat a normatív állami
hozzájárulás visszatartásáról,
k) a 14. §-ban meghatározott esetben bírságot szabhat ki.
(4) A jogsértés jellegének, súlyának meg fele lően egyidejűleg több jogkövetkezmény is megállapítható.
(5) A szociális intézmény épületének lezárt része szociális szolgáltatáshoz akkor használható, ha a működést engedélyező
szerv a lezárást – az arra okot adó körülmény megszűnése esetén – a fenntartó kérelmére megszünteti.
(6) A hatósági szerződésben meg kell határozni azt az egy vagy több – (3) bekezdés szerinti – jogkövetkezményt, amelyik
jogerőssé válik, ha a fenntartó a hatósági szerződésben foglaltakat megszegi. A jogkövetkezmény jogerőssé válását –
ha ezzel a működési engedély módosításra vagy visszavonásra kerül – a működést engedélyező szerv végzéssel
állapítja meg, amelyben a működési engedély módosítása esetén fel kell tüntetni a módosítás időpontját és
a működési engedélynek a módosítást köve tően hatályos valamennyi adatát.
(7) A (3) bekezdés a) pontja alapján kiadott ideiglenes működési engedély hatálya egy alkalommal, legfeljebb egy évvel
meghosszabbítható.
(8) Az újabb ellátottak felvétele a (3) bekezdés c) pontjában foglaltaktól eltérő időpontig is megtiltható, ha az egyidejűleg
alkalmazott más jogkövetkezmény azt indokolja. Ha a tilalmat megszegik, a működést engedélyező szerv
a (3) bekezdésben meghatározott más jogkövetkezményt alkalmazhat.
(9) A működést engedélyező szerv a fenntartót megillető normatív állami hozzájárulást szociális szolgáltatónként,
intézményenként (ellátást nyújtó székhelyenként, telephelyenként) egy naptári évben legfeljebb kétszer tarthatja
vissza. A működést engedélyező szerv a normatív állami hozzájárulás visszatartását és a visszatartott összeg
kiutalhatóságát elrendelő jogerős határozatát közli az igazgatósággal. Az igazgatóság a normatív állami hozzájárulást
a jogerős határozat közlését követő első esedékes utalástól kezdődően tartja vissza, illetve a visszatartott összeget –
annak kiutalhatósága esetén – az első esedékes utaláskor folyósítja.
(10) A működést engedélyező szerv a nappali melegedő, az éjjeli menedékhely és a hajléktalan személyek átmeneti
szállása esetén a téli időszakban az (1) bekezdés eb) alpontja, valamint a (3) bekezdés c), e)–f) és h) pontja szerinti
jogkövetkezményeket akkor alkalmazhatja, ha az intézmény személyi, tárgyi feltételei vagy működése az ellátottak
életét, testi épségét vagy egészségét veszélyezteti, illetve más alapvető jogát sérti.
(11) Nem állapítható meg jogkövetkezmény, ha az FSZH ugyanazt a jogsértést a 15. § szerinti hatáskörében már elbírálta,
kivéve, ha a jogsértés megszüntetésére, illetve a jogszerű állapot helyreállítására az előírt határidőben, illetve módon
nem került sor, és az FSZH még nem intézkedett.
14. § (1) A működést engedélyező szerv bírságot szabhat ki
a) a fenntartóval, a jogsértés során a fenntartó nevében eljáró személlyel, illetve a szociális szolgáltató, intézmény
vezetőjével szemben, ha a fenntartó, illetve a szociális szolgáltató, intézmény az ellátottaknak az Szt.-ben
biztosított valamely jogát megsérti, így különösen, ha az ellátottak, törvényes képviselőik, illetve az ellátotti
érdekképviseleti szervek felé fennálló tájékoztatási, bejelentési kötelezettséget megszegik, az ellátottat vagy
az ellátotti érdekképviseleti szervet akadályozzák jogai gyakorlásában, illetve abban, hogy a működést
engedélyező szervhez, más hatósághoz vagy az ellátottjogi képviselőhöz forduljon, vagy a szociális szolgáltató,
intézmény vezetője, illetve a fenntartó a panaszt határidőben nem vizsgálja ki,
b) szociális szolgáltatást működési engedély nélkül nyújtó, illetve ilyen szolgáltatást működtető vagy szervező
személlyel, szervezettel és az ilyen szervezet nevében – különösen a szolgáltatás iránt érdeklődőknél, illetve
az igénybe vevőknél – eljáró személlyel szemben,
c) a fenntartóval és a fenntartó nevében eljárni jogosult személlyel szemben, ha a fenntartó a jogszabályban előírt
határidőben nem kéri a működési engedély módosítását, illetve visszavonását,
d) a fenntartóval és a fenntartó nevében eljárni jogosult személlyel szemben, ha a fenntartó a 8. § (1) bekezdésének
a)–b) pontja és (3)–(5) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségét határidőben nem teljesíti,
e) a szociális szolgáltató, intézmény vezetőjével vagy – ha a feltételeket a fenntartó nem biztosítja – a fenntartóval
szemben, ha a szociális szolgáltató, intézmény nem nyújtja azokat a szolgáltatásokat, amelyeket az engedélyezett
szociális szolgáltatásra vonatkozó jogszabályok alapján nyújtania kell,
f) a szociális szolgáltató, intézmény vezetőjével szemben, ha az Szt. 94/B. §-a szerinti megállapodás, annak
módosítása vagy a szociális szolgáltató, intézmény vezetője által történő megszüntetése jogszabályba ütközik,
g) a fenntartóval és az Szt. 94/D. §-a szerinti megállapodás megkötése, módosítása, illetve megszüntetése során
a fenntartó nevében eljáró személlyel szemben, ha az Szt. 94/D. §-a szerinti megállapodás, annak módosítása vagy
a fenntartó által történő megszüntetése jogszabályba ütközik,
h) az egyházi, nem állami fenntartóval szemben, ha az intézményi térítési díj megállapítására vagy összegére
vonatkozó szabályokat megszegik,
i) a szociális szolgáltató, intézmény vezetőjével vagy – ha a személyi térítési díjat, illetve a költőpénzt a fenntartó
állapította meg – a fenntartóval szemben, ha a személyi térítési díj, illetve a költőpénz megállapítására vagy
összegére vonatkozó szabályokat megszegik,
j) a fenntartóval, valamint állami fenntartású intézmény esetén a szociális szolgáltató, intézmény vezetőjével,
egyházi vagy nem állami fenntartású intézmény esetén az Szt. 94/D. §-a szerinti megállapodás megkötése,
módosítása, illetve megszüntetése során a fenntartó nevében eljáró személlyel szemben, ha az egyszeri
hozzájárulás megállapítására, összegére, megfizetésére vagy visszafizetésére vonatkozó szabályokat megszegik,
k) a fenntartóval és a nevében vagyoni előnyt kérő személlyel szemben, valamint azzal a személlyel, szervezettel
szemben, amelynek a vagyoni előnyt nyújtották, ha az Szt. 119/A. §-a szerinti tilalmat megsértik.
(2) Nem szabható ki bírság, ha a jogsértés elkövetésétől, illetve a jogsértő állapot megszűnésétől számított öt év eltelt. Ha
a jogsértő magatartás folyamatos, a határidő a magatartás abbahagyásakor kezdődik. Ha a jogsértő magatartás azzal
 valósul meg, hogy valamely helyzetet vagy állapotot nem szüntetnek meg, a határidő mindaddig nem kezdődik el,
amíg ez a helyzet vagy állapot fennáll.
(3) A bírság összegét az eset összes körülményeire, így különösen a jogsértés súlyára, a jogsértéssel okozott érdeksérelem
nagyságára, a jogsértő állapot időtartamára, a jogsértő magatartás ismételt tanúsítására és – fenntartóra kiszabott
bírság esetén – a bírság megfizetésének az ellátás színvonalára gyakorolt hatására tekintettel kell meghatározni.
(4) A bírság – a jogsértés jellegétől és a felelősség mértékétől függően – több személlyel, szervezettel szemben is
kiszabható.
(5) Ha a bírsággal sújtott személy vagy szervezet a megállapított határidőn belül nem intézkedik a jogellenesség
megszüntetése érdekében, a bírság ismételten kiszabható.
(6) A szociális szolgáltató, intézmény vezetőjére vonatkozó rendelkezéseket arra a személyre is alkalmazni kell, aki
a szociális szolgáltató, intézmény vezetőjének jogszabályban meghatározott azon feladatát ellátja, amelyből származó
jog gyakorlásával, illetve kötelesség megszegésével a jogsértést elkövették.
(7) A bírságot az első fokon eljárt működést engedélyező szervnek – ha fizetési kedvezményt nem engedélyeztek –
a kiszabó határozat jogerőre emelkedését követő huszonkét munkanapon belül kell megfizetni.
(8) A megbírságolt köteles a bírság megfizetését – a megfizetést követő három munkanapon belül – az első fokon eljárt
működést engedélyező szervnél igazolni.
(9) A bírságból befolyt összeget a működést engedélyező szerv negyedévente, a negyedévet követő hónap 20-áig
a minisztérium fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlájára utalja át. A működést engedélyező szerv
az átutalással egyidejűleg a bírságot kiszabó jogerős határozat egy hitelesített másolati példányát megküldi
a minisztériumnak és az FSZH-nak.
(10) A bírságból befolyt összeget a működést engedélyező szervek ellenőrzési feladatainak támogatására kell felhasználni.
15. § (1) Az FSZH ellenőrizheti, hogy a fenntartó a szociális szolgáltatót, intézményt a jogszabályokban és a működési
engedélyben foglaltaknak meg fele lően működteti-e. Az FSZH a miniszter felkérésére ellenőrzést végez.
(2) Ha az FSZH ellenőrzése során a szakmai programban foglaltak meg valósulása vagy a szociális szolgáltatások szakmai
megfelelősége kérdésében szakértő kirendelése szükséges, a módszertani intézményt kell szakértőnek kirendelni.
Az FSZH ellenőrzésére egyebekben a 11. § (6)–(9) bekezdésében, a 12. § (1) bekezdésében, a 13. §
(1)–(10) bekezdésében, valamint a 14. §-ban foglaltakat kell meg fele lően alkalmazni. Az 5. § (3) bekezdése szerinti
hatóság, ha az ellenőrzés lefolytatása céljából az FSZH kereste meg, az ellenőrzéséről készült jegyzőkönyv, illetve
hivatalos feljegyzés másolatát az FSZH-nak is megküldi, továbbá az ügyben hozott döntését az FSZH-val is közli.
(3) Nem állapítható meg jogkövetkezmény, ha a működést engedélyező szerv ugyanazt a jogsértést a 11. § szerinti
hatáskörében már elbírálta, kivéve, ha a jogsértés megszüntetésére, illetve a jogszerű állapot helyreállítására az előírt
határidőben, illetve módon nem került sor, és a működést engedélyező szerv még nem intézkedett.
(4) Az FSZH
a) az ellenőrzésről készült jegyzőkönyv, illetve hivatalos feljegyzés másolatát a működést engedélyező szervnek és
miniszteri felkérés alapján végzett ellenőrzés esetén a miniszternek is megküldi,
b) a döntését közli az első fokú működést engedélyező szervvel és miniszteri felkérés alapján végzett ellenőrzés
esetén a miniszterrel.
(5) Ha az FSZH a szociális szolgáltatót, intézményt teljes körűen leellenőrzi, a működést engedélyező szervnek a 11. §
(1) bekezdése szerinti soron következő ellenőrzést az FSZH ellenőrzésétől számított két éven belül kell lefolytatnia.
Az időszakos férőhelyekre vonatkozó különös rendelkezések 16. § (1) Az időszakos férőhelyekre e rendelet szabályait az e §-ban foglalt eltérésekkel kell meg fele lően alkalmazni.
(2) Nappali melegedő, éjjeli menedékhely és hajléktalan személyek átmeneti szállásának fenntartója időszakos férőhelyek
kialakítása érdekében új telephely engedélyezését, illetve a működési engedély módosítását kérelmezheti
(a továb biak ban együtt: időszakos férőhelybővítés) a téli időszakra vagy annak egy részére. A fenntartó az időszakos
férőhely-bővítést több év téli időszakára vagy azok egy részére is kérelmezheti.
(3) Az időszakos férőhelybővítés során az 5. § (3) bekezdés a) pontja szerinti szakhatóság az eljárásban nem vesz részt, ha
az időszakos férőhelyeken elhelyezetteknek meleg étkeztetést nem nyújtanak.
(4) Időszakos férőhely-bővítés esetén a működést engedélyező szerv ügyintézési határideje tíz munkanap, a szakhatóság
ügyintézési határideje öt munkanap. Az ügyintézési határidő legfeljebb öt munkanappal hosszabbítható meg.
A szakmai programot a módszertani intézmény a kirendelést követő öt munkanapon belül véleményezi.
(5) Az időszakos férőhely-bővítésnek nem feltétele, hogy az egyházi, nem állami fenntartó köztartozásmentes adózónak
minősüljön.
(6) A működést engedélyező szerv az időszakos férőhelyek működtetését az engedélyezett időszakban, az időszakos
férőhelyek több évre történő engedélyezése esetén kétévente legalább egyszer ellenőrzi.
A bázisszállásra vonatkozó különös rendelkezések 17. § (1) A bázisszállásra e rendelet szabályait az e §-ban foglalt eltérésekkel kell meg fele lően alkalmazni.
(2) A bázisszállás a működési engedély kiadása iránti kérelem benyújtásának napjától működtethető. Ha a kérelmet
jogerősen elutasítják, a bázisszállást meg kell szüntetni.
(3) A Kormány a bázisszállás engedélyezésére irányuló eljárásban
a) – a közegészségügyi, az ivóvíz-minőségi, a települési szilárd és folyékony hulladékkal kapcsolatos
közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények, valamint a kémiai biztonságra és a dohányzóhelyek
kijelölésére vonatkozó jogszabályi elő írások érvényesítésével kapcsolatos szakkérdésben – első fokú eljárásban
az ÁNTSZ-nek a bázisszállás székhelye, telephelye szerint ille té kes kistérségi, fővárosi kerületi intézetét,
másodfokú eljárásban az ÁNTSZ regionális intézetét,
b) – a bázisszállás kialakításának szükségessége kérdésében – első fokú eljárásban az ille té kes diszpécserszolgálatot
szakhatóságként jelöli ki.
(4) A bázisszállás engedélyezése során a működést engedélyező szerv és a szakhatóság ügyintézési határideje,
a módszertani intézmény szakvéleményének elkészítési határideje, a hiánypótlásra biztosítható idő, valamint
a fellebbezési határidő három munkanap. Az ügyintézési határidő nem hosszabbítható meg.
(5) A fenntartót a döntésről, a hiánypótlásra történő felhívásról, a szakhatóságot a megkeresésről, a módszertani
intézményt a kirendelésről, illetve a működést engedélyező szervet a szakhatósági állásfoglalásról és
a szakvéleményről elektronikus levélben, telefonon vagy telefaxon is haladéktalanul tájékoztatni kell.
(6) A bázisszállás engedélyezésének nem feltétele, hogy az egyházi, nem állami fenntartó köztartozásmentes adózónak
minősüljön.
(7) Bázisszállás esetén a 11. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzést nem kell lefolytatni.
Engedély nélkül nyújtott szociális szolgáltatások 18. § (1) A jegyző, más hatóság és az ellátottjogi képviselő haladéktalanul értesíti az első fokú működést engedélyező szervet,
ha tudomására jut, hogy szociális szolgáltatást engedély nélkül nyújtanak.
(2) Ha a működést engedélyező szerv tudomására jut, hogy szociális szolgáltatást engedély nélkül nyújtanak,
a) annak megállapítása érdekében, hogy valóban szociális szolgáltatást nyújtanak-e, valamint
b) – ha megállapításra kerül, hogy szociális szolgáltatást nyújtanak engedély nélkül – a biztosított feltételek és
a működés körülményeinek megállapítása érdekében
soron kívül – szükség szerint az 5. § (3) bekezdése szerinti hatóságok bevonásával – helyszíni ellenőrzést tart.
Az ellenőrzés magánlakásban és abban az esetben is lefolytatható, ha az ügyfél vagy a helyszínen jelen lévő más
személy úgy nyilatkozik, hogy az ápolásra, gondozásra nem intézményi jogviszony keretében kerül sor.
(3) Ha a működést engedélyező szerv megállapítja, hogy szociális szolgáltatást engedély nélkül nyújtanak, bírságot szab
ki, és
a) felszólítja a működtetőt, hogy a felszólítás közlésétől számított tizenöt munkanapon belül kérelmezze a működési
engedély kiadását, ha a szolgáltatás eleget tesz a működési engedély kiadásához szükséges, külön jogszabályban
meghatározott személyi és tárgyi feltételeknek, vagy a feltételek tizenöt napon belül biztosíthatók,
b) az ügynek az ellátottak szempontjából előnyös rendezése érdekében a működési engedély kiadásához szükséges
feltételek megteremtéséről és az ideiglenes működés feltételeiről a működtetővel hatósági szerződést köthet,
c) az a)–b) pontban nem említett esetben kötelezi a működtető személyt, szervezetet, hogy a szociális
szolgáltatással hagyjon fel.
(4) Ha a működtető a működési engedély iránti kérelmet határidőben nem nyújtja be, vagy kérelmét elutasítják,
a működést engedélyező szerv ismételten bírságot szab ki, és kötelezi a működtető személyt, szervezetet, hogy
a szociális szolgáltatással hagyjon fel.
(5) A (3) bekezdés b) pontja szerinti hatósági szerződésben egy évnél hosszabb teljesítési határidő nem határozható meg.
A hatósági szerződésnek tartalmaznia kell, hogy a bírság ismételt kiszabása és a szociális szolgáltatás abbahagyásának
kötelezettsége jogerőssé válik, ha a fenntartó a hatósági szerződésben foglaltakat megszegi. A hatósági szerződés
normatív állami hozzájárulás igénybevételére nem jogosít. Ha ugyanaz a működtető a hatósági szerződés megkötését
köve tően ismételten engedély nélkül nyújt szociális szolgáltatást, vele hatósági szerződés nem köthető.
(6) A működést engedélyező szerv
a) a (3)–(4) bekezdés szerinti jogerős, illetve fellebbezésre való tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánított
határozatát az ellátásra köteles helyi önkormányzattal és az ellátottjogi képviselővel is közli,
b) a (3) bekezdés b) pontja szerinti hatósági szerződést megküldi az ellátásra köteles helyi önkormányzatnak és
az ellátottjogi képviselőnek, valamint értesíti őket a hatósági szerződésben foglalt jogkövetkezmények jogerőssé
válásáról.
19. § (1) A korábbi működtető az ellátás megszervezése érdekében köteles együttműködni az ellátásra köteles helyi
önkormányzattal, amely gondoskodik a rászoruló és ellátatlan személyekről.
(2) Tartós bentlakásos intézményi ellátás esetén az ellátásra köteles helyi önkormányzat nem köteles a 2008. január 1-jét
megelőzően hatályos jogszabályok szerinti emelt szintű szolgáltatást biztosítani.
(3) Az ellátásra köteles helyi önkormányzat és az ellátást biztosító szociális szolgáltató, intézmény más fenntartója
az ellátottaknak és más személyeknek a korábbi működtetővel szemben fennálló követeléseiért nem felel.
(4) Az ellátásra köteles helyi önkormányzat a megtett intézkedésekről tájékoztatja a működést engedélyező szervet.
20. § (1) A rászoruló és ellátatlan személyek ellátását az ellátásra köteles helyi önkormányzat, illetve az ellátási kötelezettséget
az Szt. szerint a helyi önkormányzattól átvállaló más fenntartó a tulajdonos, illetve a haszonélvező hozzájárulásával
abban az épületben is biztosíthatja, amelyben az engedély nélküli szolgáltatást nyújtották.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a működési engedély iránti kérelemhez csatolni kell az ingatlan tulajdonosának,
 illetve haszonélvezőjének hozzájáruló nyilatkozatát.
(3) Az (1) bekezdés szerinti esetben bentlakásos intézmény esetén a működést engedélyező szerv legfeljebb egy évre
ideiglenes működési engedélyt adhat ki, ha az intézmény működése nem felel meg a jogszabályban meghatározott
valamennyi követelménynek – ideértve a 6. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti feltételeket –, de
a) a rászoruló személyek az ellátásra köteles helyi önkormányzat, illetve az ellátási kötelezettséget az Szt. alapján
a helyi önkormányzattól átvállaló más fenntartó intézményében – az ellátásra köteles helyi önkormányzat
nyilatkozata alapján – nem láthatók el, és
b) a biztonságos és szakszerű ellátás biztosított, továbbá
c) az ellátás színvonala – a 19. § (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a korábbiakhoz képest nem romlik.
Záró rendelkezések 21. § Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
22. § (1) E rendelet szabályait – a (2)–(3) és (11) bekezdésben foglalt kivételekkel – a hatálybalépést köve tően indult ügyekben
kell alkalmazni. E rendelkezés alkalmazása során a bentlakásos intézmények engedélyezésének két szakaszát egy
eljárásnak kell tekinteni.
(2) A működési engedélyben – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – az e rendelet szerinti adatokat kell feltüntetni, és
a szociális szolgáltató számára a tanúsítványt ki kell állítani, ha a működést engedélyező jogerős határozatot e rendelet
hatálybalépését köve tően hozzák.
(3) A szociális szolgáltató, intézmény nevére vonatkozó rendelkezéseknek akkor kell megfelelni, ha a működési engedély
kiadása vagy névváltoztatás miatt történő módosítása iránti kérelmet e rendelet hatálybalépését köve tően
nyújtják be.
(4) A szociális és gyámhivatal a működési engedély módosítására irányuló soron következő eljárás során, de legkésőbb
2010. december 31-éig hivatalból felülvizsgálja azoknak a szociális szolgáltatóknak, intézményeknek a működési
engedélyét, amelyek részben vagy egészben e rendelet hatálybalépésével kerültek a hatáskörébe, és a hatályos
jogszabályoknak megfelelő működési engedélyt ad ki, továbbá a városi jegyző által korábban kiadott működési
engedélyt visszavonja.
(5) Ha a kiadott működési engedély nem felel meg a 3. § (1) bekezdése szerinti követelményeknek, a működést
engedélyező szerv a jogszabályoknak megfelelő működési engedélyt a módosítására irányuló soron következő eljárás
során, de legkésőbb 2010. december 31-éig hivatalból adja ki, és a jogszabállyal ellentétes működési engedélyt
visszavonja.
(6) Ha a (2) bekezdésben nem említett esetben a működési engedély az e rendelet szerinti adatokat nem tartalmazza
– a (4)–(5) bekezdés szerinti esetek kivételével –, a működési engedélyt a módosítására irányuló soron következő
eljárás során, de legkésőbb 2010. december 31-éig hivatalból módosítani kell.
(7) A (2) bekezdésben nem említett esetben a szociális szolgáltató, intézmény részére a tanúsítványt 2010. december
31-éig hivatalból kell kiállítani.
(8) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott határozott idejű működési engedélyek – a 6. § (5) bekezdése
szerinti körülmények miatt kiadottak kivételével – ideiglenes működési engedélynek minősülnek. Az e rendelet
hatálybalépését megelőzően kiadott határozott idejű vagy ideiglenes működési engedélyek hatálya – ideértve
a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről,
továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet módosításáról szóló
353/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 18. § (5) bekezdése alapján kiadott ideiglenes működési engedélyeket is – és
az e rendelet hatálybalépését megelőzően a fenntartóval megkötött hatósági szerződésben meghatározott teljesítési
határidő e rendelet alapján nem csökkenthető.
(9) Ha e rendelet hatálybelépését megelőzően a fenntartóval megkötött hatósági szerződés nem tartalmaz olyan
jogkövetkezményt, amely a hatósági szerződésben foglaltak megszegése esetén végrehajtható lenne, és a fenntartó
a hatósági szerződésben foglaltakat megszegi, a működést engedélyező szerv a 13. § (3) bekezdésében
meghatározott más jogkövetkezményt alkalmaz.
(10) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről,
továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet 23. § (8) bekezdése alapján
kiadott ideiglenes működési engedély a fenntartó kérelmére határozatlan idejűre módosítható akkor is, ha a szociális
szolgáltató, intézmény alkalmazottai a külön jogszabályban meghatározott tanfolyamot nem végezték el, de
a fenntartó a tanfolyamra való bejelentkezést igazolja.
(11) A 2009. október 1-je előtt hatályos szabályok alapján kiadott szociális vállalkozói engedélyek a működési
engedélyezési eljárás során 2010. június 30-áig használhatók fel. Ebben az esetben a működési engedélyezési
eljárásban a kérelemhez a szociális vállalkozói engedély másolatát kell csatolni. A szociális vállalkozói engedéllyel
rendelkező fenntartók 2010. június 30-áig kötelesek kérni felvételüket az egyéni vállalkozók nyilvántartásába.
(12) A nem állami fenntartású tartós bentlakásos intézményeknek a 6. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti feltételeknek
– a 7. § (4) bekezdésének g) pontjában foglalt eseteken túl – akkor kell megfelelnie, ha
a) azt a 2009. december 31-én hatályos szabályok előírták, vagy
b) a szociális intézmény a feltételnek 2009. december 31-én egyébként megfelelt.
(13) A (12) bekezdésben nem említett esetben a nem állami fenntartású tartós bentlakásos intézmény elhelyezésére
szolgáló ingatlan a fenntartó kizárólagos tulajdonában vagy haszonélvezeti jogában kell hogy legyen, vagy
a fenntartónak az intézményt helyi önkormányzattal, illetve társulással kötött ellátási szerződés keretében kell
működtetnie, ha ezt a 2009. december 31-én hatályos szabályok számára előírták, vagy a szociális intézmény
a feltételnek 2009. december 31-én egyébként megfelelt.
(14) Annak a szociális szolgáltatónak, intézménynek, amely 2009. szeptember 1-jén jogerős működési engedéllyel
rendelkezik, vagy amelyre a működési engedély iránti kérelmet 2009. szeptember 1-jét megelőzően nyújtották be,
2010. június 30-áig kell megfelelnie a 6. § (4) bekezdésében foglaltaknak, és szükség esetén kérelmeznie a működési
engedély módosítását. Ha a szociális szolgáltató székhelye nem felel meg a 6. § (4) bekezdésében foglaltaknak,
a módosítási kérelem benyújtásáig a működési engedélyezéssel és az ellenőrzéssel kapcsolatos ügyekben
az elsődleges ellátási terület szerint ille té kes városi jegyző jár el.
(15) Ha a szociális szolgáltató, intézmény székhelye, telephelye nem felel meg a 6. § (4) bekezdésében foglaltaknak, és
a fenntartó a (14) bekezdés szerinti kérelmet határidőben nem nyújtja be, a működést engedélyező szerv a működési
engedélyt a határidő lejártát követő huszonkét munkanapon belül hivatalból visszavonja. Ha az ellátottak számára
nyitva álló egyéb helyiség nem az ellátási területen van, és a fenntartó a (14) bekezdés szerinti kérelmet határidőben
nem nyújtja be, valamint a működési engedély visszavonására e bekezdés szerint nincs szükség, a működést
engedélyező szerv a határidő lejártát követő huszonkét munkanapon belül az ellátási területen kívül található,
ellátottak számára nyitva álló egyéb helyiséget a működési engedélyből hivatalból törli.
(16) A (15) bekezdésben foglaltak megfelelő alkalmazásával vissza kell vonni a működési engedélyt, illetve az érintett
alapszolgáltatást a működési engedélyből törölni kell, ha a fenntartó az egyes szociális tárgyú kormányrendeletek
módosításáról szóló 174/2009. (VIII. 29.) Korm. rendelet – 2009. december 31-én hatályos – 35. § (5) bekezdése szerinti
határidőben nem kérte a működési engedély módosítását, kivéve, ha az alapszolgáltatás ellátási területe a 6. §
(3) bekezdésének foglaltaknak megfelel. E bekezdésre hivatkozással a nappali ellátás működési engedélyének
módosítását nem kell kérni, a nappali intézmény működési engedélye nem vonható vissza és a nappali ellátás
a működési engedélyből nem törölhető.
(17) Ha az egyes szociális tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 174/2009. (VIII. 29.) Korm. rendelet – 2009.
december 31-én hatályos – 35. § (8) bekezdése alapján az ellenőrzést nem folytatták le, azt 2010. február 28-áig le kell
folytatni, és a működési engedélyt e rendelet szabályainak meg fele lően módosítani kell. Ha házi segítségnyújtás
esetén a 2009. szeptember 1-jén ellátott személyek száma magasabb, mint amelyet a biztosított feltételek lehetővé
tesznek, a fenntartó kérelmére legfeljebb a 2009. szeptember 1-jén ellátott személyek számával megegyező ellátotti
létszámra 2010. december 31-éig hatályos, vagy – ha a szociális szolgáltatónak, intézménynek a házi segítségnyújtásra
már az ellenőrzéskor 2010. december 31-ét köve tően hatályát vesztő ideiglenes működési engedélye van – az abban
meghatározott időpontig hatályos ideiglenes működési engedélyt kell kiadni.
(18) A (15)–(17) bekezdés alapján a működési engedély visszavonására, illetve hivatalból történő módosítására a 15. §
szerinti feladat- és hatáskörében eljáró FSZH is jogosult.
(19) A működést engedélyező szerv a fenntartó kérelmére az Szt. 92/C. § – 2010. január 1-jét megelőzően hatályos – (2) és
(4) bekezdése alapján elkülönített pénzösszeg szabad felhasználását engedélyezi.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 23. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9–11. cikkének való megfelelést szolgálja.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
406/2017. (HK 11.) HVKF parancsa a Kiképzési Program a Magyar Honvédség műszaki katonái részére című főnökségi kiadvány kidolgozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 49. § (1) bekezdése alapján, figyelemmel a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezései
nek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm.
rendelet 11. § (3) bekezdésére a következő
parancsot adom ki: 1. A parancs hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó
minisztériumi szervekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A Kiképzési Program a Magyar Honvédség műszaki
katonái részére című főnökségi kiadvány (a továbbiakban:
szabályzat) kidolgozására kidolgozó csoportot hozok
létre.
3. A szabályzat kidolgozását az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH
HFKP) parancsnoka irányítja.
4. A szabályzat kidolgozásának szakmai felelőse a Honvéd
Vezérkar Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK HDMCSF).
5. A kidolgozó csoport
a) vezetője a HVK HDMCSF Fegyvernemi Osztály ve
zető kiemelt referens főtisztje (műszaki),
b) vezető helyettese a HVK Haderőtervezési Csoportfő
nökség (a továbbiakban: HVK HTCSF) Fegyvernemi Képességfejlesztési Osztály kiemelt referens főtisztje
(műszaki).
6. A kidolgozó csoport tagjai:
a) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
b) az MH 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Ezred,
c) az MH 5. Bocskai István Lövészdandár,
d) az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis,
e) az MH 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred,
f) az MH 86. Szolnok Helikopterbázis,
g) az MH Pápa Bázisrepülőtér,
h) az MH 1. Honvéd Tűzszerész és Hadihajós Ezred,
i) az MH HFKP és
j) az MH Altiszti Akadémia
állományából kijelölt szakállomány.
7. Felkérem a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát, hogy az NKE Hadtudományi és
Honvédtisztképző Kar részvételét a kidolgozó csoport
munkájában biztosítani szíveskedjen.
8. A szabályzat kidolgozása során az alábbi követelményeket kell érvényesíteni:
a) a fejezetek tartalma legyen összhangban a jelenleg
hatályban lévő, műszaki támogatásra vonatkozó szabályozókkal,
b) a szabályzat teljes körűen szabályozza az MH műszaki szakalapozó kiképzés és szakkiképzés feladatai végrehajtásának eljárásrendjét,
c) a szabályzat feleljen meg az MH-ban bevezetett, vonatkozó NATO egységesítési egyezmények előírásainak
és követelményeinek és
d) a szabályzat feleljen meg a hatályos és normatív módon kötelező NATO és magyar terminológiának.
9. Az MH HFKP parancsnoka a szabályzat kidolgozási
ütemtervét a HVKF részére 2017. október 30-ig terjessze
fel jóváhagyás céljából.
10. A szabályzat egységesítése, véglegesítése érdekében az MH HFKP parancsnoka a kidolgozó csoport tagjai
részére a szolgálati út betartásával szakmai összevonást
kezdeményezhet.
11. A szabályzat hatálybalépésének tervezett időpontja
2018. október 15.
12. A lektor a szakmai felelős szerv, illetve szervezet
vezetője által kijelölt vagy felkért személy vagy személyek. Kijelölés vagy felkérés hiányában a lektor a kidolgozó csoport vezetője. A lektorálási feladatokkal megbízott
személy vagy személyek feladatukat szolgálati tevékenységük keretében végzik.
13. A kidolgozó csoport a parancs hatályba lépését követő 15 napon belül kezdje meg munkáját.
14. Ez a parancs az aláírás napját követő napon lép hatályba, és 2018. december 31-én hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
182/2016. (VI. 6.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Ugron Imre rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Szuverén Máltai Lovagrend magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2016. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
152/2019. (IV. 12.) KE határozata a Magyar Nemzeti Bank alelnökének kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja és 41. cikk (3) bekezdése, valamint a Magyar Nemzeti Bankról szóló
2013. évi CXXXIX. törvény 11. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára – dr. Patai Mihályt 2019. április 22-ei hatállyal
hat évig terjedő időtartamra a Magyar Nemzeti Bank alelnökévé kinevezem.
Budapest, 2019. április 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1221/2015. (IV. 20.) Korm. határozata a Magyar Építészeti Tanács létrehozásáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján – az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII.  törvény 5.  § (3)  bekezdésére, valamint az  építésüggyel kapcsolatos társadalompolitikai elképzelések
megvalósítását célzó intézkedésekről szóló 1032/2015. (I. 30.) Korm. határozat 14. pontjára figyelemmel – létrehozza
a Magyar Építészeti Tanácsot (a továbbiakban: MÉTA).
2. A MÉTA-t az építésügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) működteti. A MÉTA a miniszter javaslattevő,
véleményező és tanácsadó testülete az építészethez kapcsolódó építésügyet érintő stratégiai kérdésekben.
3. A MÉTA feladatkörében javaslatokat és ajánlásokat fogalmaz meg
a) az építészetet és az  építészethez kapcsolódó építésügyet érintő kormányzati döntések és jogszabályok
előkészítésével kapcsolatban,
b) az épített környezet minőségének védelmét, alakítását, az  építészethez kapcsolódó építésügy, valamint
az építési ágazat folyamatait érintően,
c) az építészethez kapcsolódó építésüggyel kapcsolatos intézkedések végrehajtásának módjára vonatkozóan,
d) az építési beruházások megvalósításának elősegítésére, illetve
e) az építészeti minőség, a fenntartható építészeti szemlélet és a vizuális kultúra elősegítésére.
4. A MÉTA elnöke (a továbbiakban: elnök) a miniszter által felkért állami vezető. Az elnököt – akadályoztatása esetén –
az általa kijelölt vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő helyettesítheti.
5. A miniszter felkérése alapján tagként vehet részt a MÉTA ülésein az alábbi köztestületek, szakmai és civil szervezetek
egy-egy képviselője:
a) Magyar Művészeti Akadémia,
b) Magyar Tudományos Akadémia,
c) Magyar Építész Kamara,
d) Magyar Mérnöki Kamara,
e) Magyar Kereskedelmi és Iparkamara,
f ) Magyar Építőművészek Szövetsége,
g) Országos Főépítészi Kollégium,
h) Magyar Urbanisztikai Társaság,
i) Magyar Tájépítészek Szövetsége.
6. A MÉTA tagja továbbá
a) a Miniszterelnökség kulturális örökségvédelemért felelős helyettes államtitkára,
b) az építészképző felsőoktatási intézmények közös delegáltja, valamint
c) a miniszter által felkért legfeljebb három személy.
7. A MÉTA tagjainak felkérése egy évre szól.
 8. A MÉTA titkársági feladatait a  Miniszterelnökség látja el. A  MÉTA titkára az  elnök által kijelölt vezetői munkakört
betöltő kormánytisztviselő.
 9. A MÉTA működésének részletes szabályait, a tagok helyettesítésének, illetve az 5. pont szerinti tagok delegálásának
és visszahívásának rendjét, a  meghívottak ülésen való részvételét a  MÉTA ügyrendje tartalmazza. A  MÉTA
az ügyrendjét maga állapítja meg és a miniszter hagyja jóvá.
10. A MÉTA üléseit az  elnök hívja össze és vezeti. Az  elnök az  ülések egyes napirendi pontjaihoz tanácskozási joggal
meghívja a napirendi ponttal érintett szakterületért felelős állami vezetőt vagy a szakterületért felelős állami vezető
által felkért kormánytisztviselőt vagy személyt.
11. A MÉTA tagjai a MÉTA-ban végzett munkájukért díjazásban és költségtérítésben nem részesülnek.
 12. A MÉTA legalább évente egy alkalommal ülésezik. A  MÉTA ülései nem nyilvánosak, azokról emlékeztető készül,
amelyben a MÉTA tagjainak javaslatait, véleményeit minden esetben a többségi és kisebbségi vélemények azonos
súlyú és részletességű bemutatásával kell rögzíteni.
13. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 14. Hatályát veszti az  Országos Építésügyi és Településrendezési Tanács létrehozásáról szóló 1218/2012. (VI. 26.)
Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
94/2008. (IV. 23.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a romániai magyar hadisírok és a magyarországi román hadisírok jogi helyzetéről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a
romániai magyar hadisírok és a magyarországi román
hadisírok jogi helyzetéről szóló Megállapodás (a továbbiakban: szerződés) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a szerződést e rendelettel kihirdeti.
3. § A szerződés hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a romániai
magyar hadisírok és a magyarországi
román hadisírok jogi helyzetéről A Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek) azon meggyőződésüktől vezérelve, hogy a katonáknak és a polgári személyeknek, akik életüket vesztették a két világháborúban
a különböző hadiesemények következtében, joguk van
méltó, örök nyugvóhelyre,
kiindulva a humanitárius nemzetközi jogi szabályokból
és elvekből, a háború áldozatainak védelmére vonatkozóan Genfben, 1949. évi augusztus hó 12. napján kelt
Egyezmények és azok 1977. június 8-i Kiegészítő Jegyzőkönyvei rendelkezéseiből, valamint a Magyar Köztársaság
és Románia között Temesvárott, 1996. szeptember 16-án
aláírt, a megértésről, az együttműködésről és a jószomszédságról szóló Szerződés elveiből,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk A fogalmak meghatározása
A jelen Megállapodásban előforduló fogalmakhoz a
következő jelentés társul:
(1) „román háborús elesettek”:
a) a román állam fegyveres erőinek tagjai, beleértve
a nemzetközi egyezmények értelmében a katonákkal hasonló jogállású személyeket, akik a két világháborúban a
hadiesemények következtében vagy hadifogságban vesztették életüket, akiket a Magyar Köztársaság területén
temettek el;
b) román polgári személyek, akiket a világháborúk
következtében letartóztattak, internáltak vagy deportáltak,
kivégeztek, és a Magyar Köztársaság területén temettek el.
(2) „magyar háborús elesettek”:
a) a magyar állam fegyveres erőinek tagjai, beleértve
a nemzetközi egyezmények értelmében a katonákkal hasonló jogállású személyeket, akik a két világháborúban
hadiesemények következtében vagy hadifogságban vesztették életüket, akiket Románia területén temettek el;
b) magyar polgári személyek, akiket a világháborúk
következtében letartóztattak, internáltak vagy deportáltak,
kivégeztek, és Románia területén temettek el.
(3) „román hadisírok”:
a Magyar Köztársaság területén található román hábo
rús elesettek egyedi vagy tömegsírjai, melyek önállóan,
vagy temetőkben, illetve azok parcelláiban találhatók.
(4) „magyar hadisírok”:
Románia területén található magyar háborús elesettek
egyedi vagy tömegsírjai, melyek önállóan, vagy temetőkben, illetve azok parcelláiban találhatók.
(5) „háborús emlékművek”:
háborús elesettek emlékére emelt emlékművek, emlék
táblák és emlékjelek. 2. Cikk Együttműködés (1) A Szerződő Felek kölcsönösen biztosítják a Magyar
Köztársaság területén található román hadisírok és háborús emlékművek, illetve a Románia területén található
magyar hadisírok és háborús emlékművek megőrzését és
a háborús elesettek örök nyugalomhoz való jogát, beleértve azt is, hogy nem engedik meg a hadisírok és a háborús emlékművek közvetlen közelében olyan építmények
és létesítmények elhelyezését, amelyek nem összeegyeztethetők az adott hely méltóságával.
Továbbá a Szerződő Felek biztosítják a hadisírok és
háborús emlékművek azonosítását, nyilvántartását, létesítését, javítását és gondozását, valamint a földi maradványoknak az érdekelt Szerződő Fél államának területére
való esetleges áthelyezésével kapcsolatos egyeztetéseket.
(2) A Szerződő Felek a 6. Cikk (1) bekezdésben meghatározott, a Megállapodás végrehajtásáért felelős szervei
kölcsönösen tájékoztatják egymást mindenekelőtt:
a) a román és magyar hadisírokról, valamint háborús
emlékművekről, megjelölve elhelyezésüket és állapotukat,
továbbá az újonnan felfedezett hadisírokról és háborús
emlékművekről;
b) a harcokban elesett és saját államuk területén eltemetett román és magyar háborús elesettek névsoráról és
egyéb azonosítási adatáról;
c) a hadisírok, valamint háborús emlékművek rongálásáról, újjáépítésük érdekében tett intézkedésekről, valamint a hasonló esetek megakadályozását célzó erőfeszítésekről.
(3) A Szerződő Felek összehasonlítják az információcsere eredményeként kapott adatokat saját adataikkal és
egymást kölcsönösen tájékoztatják az esetleges eltérésekről.
(4) A háborús elesettek emlékének ápolása érdekében
bármelyik Szerződő Fél biztosítja a másik állam állampolgárai számára a területén található hadisírok és háborús
emlékművek látogathatóságát.
(5) A Szerződő Felek kölcsönösen engedélyezik egymás kutatóinak a jelen Cikk (2) bekezdésében említett adatokba való betekintést.
(6) A Szerződő Felek támogatják egymást a másik állama területén lévő hadisírok és háborús emlékművek kutatása, azonosítása, megjelölése és védelme területén.
3. Cikk A hadisírok és a hadi emlékművek elhelyezése
(1) A Szerződő Felek kölcsönösen, térítésmentesen
egymás rendelkezésére bocsátják azokat a földterületeket,
ahol a hadisírok és háborús emlékművek találhatók, vagy
ahol a későbbiekben létesülnek.
(2) A Szerződő Felek törekednek arra, hogy a hadisírokat és a háborús emlékműveket az eredeti helyükön őrizzék meg.
(3) Amennyiben a jelen Cikk (1) bekezdésében meghatározott földterületet az egyik Szerződő Fél közérdek miatt
más célra kívánja hasznosítani, az érdekelt Szerződő Fél
a jelen Cikk (1) bekezdésében előírt feltételek betartásával
új földterületet biztosít és vállalja a hadisírok és háborús
emlékművek áthelyezésével és rendezésével járó költségeket.
(4) Az új földterület kiválasztása, valamint a hadisírok
és háborús emlékművek áthelyezése a másik Szerződő Fél
beleegyezésével történik.
(5) A Magyar Köztársaságban és Romániában újonnan
feltárt román és magyar hadisírok rendezését azon a helyen kell megvalósítani, ahol a földi maradványokat megtalálták. Ha ez nem lehetséges, a Szerződő Felek által meghatározott méltó helyen.
(6) Amennyiben az egykori hadisírok és háborús emlékművek helyreállítása már nem lehetséges, a felelős Szerződő Fél lehetőséget biztosít a másik Szerződő Fél számára az adott helyen a körülményeknek megfelelő emléktábla állítására. Ennek költsége a felelős Szerződő Felet
terheli.
(7) A háborús emlékműveken a feliratok kétnyelvűek
lesznek, románul és magyarul.
(8) Amennyiben a román vagy a magyar hadisírokkal
együtt egy adott helyen más államok hadisírjai is találhatók, a hadisírgondozó tevékenység során foganatosítandó, változást eredményező intézkedések meghozatala előtt
egyeztetni kell az érintett államok illetékes szerveivel.
4. Cikk A földi maradványok exhumálása és újratemetése
(1) A háborús elesettek földi maradványainak újratemetése, vagy pedig az érdekelt Szerződő Félnek történő
átadása céljából végzendő exhumálása kizárólag annak
kérésére, a másik Szerződő Fél beleegyezésével történhet
meg. A kérelmet és a választ diplomáciai úton, írásban
közlik egymással.
(2) Az exhumálás engedélyezését követően a Szerződő
Felek megegyeznek az exhumálás és az újratemetés, vagy
a földi maradványok átadásának részleteiben.
(3) A földi maradványok exhumálását a Szerződő Felek
illetékes hatóságai engedélyével hajtják végre. A földi maradványok áthelyezésének költségei a kérelmezőt terhelik.
(4) A földi maradványok exhumálása és újratemetése
lehetőség szerint a Szerződő Felek képviselőinek jelenlétében történik.
(5) Amennyiben az újratemetés a másik Szerződő Fél
országának területén valósul meg, az érdekelt Szerződő
Fél a másik Szerződő Félnek előzetesen bemutatott és általa jóváhagyott terv alapján valósítja meg.
(6) Minden exhumálást és újratemetést jegyzőkönyvben
kell rögzíteni, amelynek tartalmaznia kell a hadisír eredeti
helyét, valamint új helyszínét, az újratemetett személy
adatait, a fejfán található sírfeliratok szövegét, továbbá
egyéb azonosítási adatokat és a tárgyi maradványokat. Az
exhumálás és újratemetés digitális felvételeken is rögzítésre kerül.
5. Cikk Költségek (1) Mindkét Szerződő Fél viseli országa területén a másik Szerződő Fél hadisírjainak és háborús emlékműveinek
fenntartási és gondozási költségeit.
(2) Mindkét Szerződő Fél saját költségén a másik Szerződő Fél országának területén és annak beleegyezésével
rendezheti és gondozhatja hadisírjait és háborús emlékműveit.
6. Cikk A Megállapodás végrehajtása (1) A jelen Megállapodásban rögzített kötelezettségek
technikai végrehajtásáért a Magyar Köztársaság részéről
a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és Múzeum, Románia részéről a Hősök Kultuszának Országos
Hivatala felelős. A Szerződő Felek diplomáciai úton kölcsönösen tájékoztatják egymást a kijelölt végrehajtó szervek esetleges változásairól.
(2) A Szerződő Felek kölcsönösen biztosítják a jelen
Cikk (1) bekezdésében megjelölt szerveknek a másik
Szerződő Fél területén lévő hadisírjai és háborús emlékművei állapotának ellenőrzési jogát.
(3) A Szerződő Felek jelen Megállapodás végrehajtása
során tiszteletben tartják azon állam hatályos jogszabályait, amelynek területén a hadisírok és a háborús emlékművek találhatók, továbbá tiszteletben tartják a nemzeti,
a vallási és egyéb hagyományait.
(4) A jelen Cikk (1) bekezdésében megjelölt szervek
közötti kapcsolattartás közvetlenül, és angol nyelven történik.
(5) A Szerződő Felek között a jelen Megállapodás végrehajtása során esetlegesen felmerülő vitás kérdések tárgyalással vagy diplomáciai úton kerülnek megoldásra.
7. Cikk Záró rendelkezések (1) A jelen Megállapodás akkor lép hatályba, amikor
a Szerződő Felek kölcsönösen, diplomáciai úton, írásban
értesítik egymást arról, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi követelményeknek eleget
tettek.
(2) A jelen Megállapodás írásban módosítható a Szerződő Felek kölcsönös beleegyezése esetén. A módosítások
jelen Cikk (1) bekezdésében rögzítetteknek megfelelően
lépnek hatályba.
(3) A jelen Megállapodás határozatlan időre jön létre.
Mindkét Szerződő Fél felmondhatja a jelen Megállapodást, a másik Szerződő Félnek diplomáciai úton eljuttatott
írásbeli értesítésben. Jelen Megállapodás az értesítés kézhezvételének napjától számított hat hónap elteltével veszti
hatályát.
Készült Bukarestben, 2008. március 6-án, két eredeti
példányban, mindegyik példány magyar és román nyelven, és mindkét nyelvű változat egyaránt hiteles.
(aláírások)” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a szerződés 7. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A szerződés, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a honvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök