text:
25/2015. (XII. 4.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal ellenőrzési nyomvonaláról, a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről és kockázatkezelésének eljárásrendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a költségvetési
szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 6.  § (4)  bekezdése és 7.  §
(1)  bekezdése alapján, a  Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014.
(X. 22.) GVH] utasítás 80. § 41. pontjában foglalt tárgykörben – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 69. § (2) bekezdése
és a  költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 6.  §
(3) bekezdése rendelkezéseire figyelemmel – a Gazdasági Versenyhivatal ellenőrzési nyomvonalának elkészítésével kapcsolatos
szabályokat, a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjét és a kockázatkezelési eljárásrendet az alábbiak szerint állapítom meg.
I. FEJEZET
AZ ELLENŐRZÉSI NYOMVONAL ELKÉSZÍTÉSE 1. Az ellenőrzési nyomvonal célja
1. § (1) A költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Bkr.) 6.  § (3)  bekezdése szerinti ellenőrzési nyomvonal elkészítésének célja, hogy a  Gazdasági
Versenyhivatalban (a továbbiakban: Hivatal) végzett tevékenységre vonatkozóan áttekintést adjon a  vezetőknek,
a  belső és külső ellenőröknek és a  folyamatban részt vevő munkatársaknak az  egyes folyamatok tartalmáról,
a  feladatellátás jogszabályi vagy egyéb alapjairól, az  ellenőrzési nyomvonal alapját képező dokumentumokról,
a  feladatellátásért felelős személyekről, a közreműködő szervezeti egységekről, a  folyamatba épített kontrollokról,
a  feladatellátás ellenőrzéséről, az  ellenőrzés végrehajtásának módjáról, a  kockázati eseményekről, a  pénzügyi
teljesítés, valamint a könyvekben való nyilvántartás elvégzéséről.
(2) Az ellenőrzési nyomvonalat a Hivatal valamennyi működési folyamatának figyelembe vételével kell elkészíteni.
2. Az ellenőrzési nyomvonal elkészítése 2. § (1) A Hivatal szervezeti és működési szabályzata (a továbbiakban: Szmsz.) szerinti folyamatgazda felelős az ellenőrzési
nyomvonal saját folyamatgazdai felelőssége alá tartozó tevékenységet érintő részének, ezen belül a  tevékenység
szöveges leírásának, valamint az  azt szemléltető táblázatnak vagy folyamatábrának az  elkészítéséért. A  szöveges
leírást olyan formában kell szemléltetni, amely az  adott tevékenység szempontjából célszerűbbnek és
szemléletesebbnek mutatkozik, a  szemléltetés formájáról kétség esetén a  folyamatgazda javaslata alapján
a szervezetfejlesztési és minőségirányítási munkacsoport dönt.
(2) Az  adott tevékenység táblázatos formában történő szemléltetése esetén az  1.  melléklet szerinti táblázatot kell
alkalmazni.
(3) Az ellenőrzési nyomvonal folyamatgazdai felelőssége alá tartozó részét a folyamatgazda szükség szerint, de legalább
évente egyszer felülvizsgálja, és az Szmsz.-ben foglaltak szerint javaslatot tesz a szervezetfejlesztési és minőségirányítási
munkacsoport számára az ellenőrzési nyomvonal módosítására.
3. § (1) Az ellenőrzési nyomvonal kialakítása során különösen az alábbi ellenőrzési pontokat kell beiktatni:
a) vezetői ellenőrzési pontok,
b) szervezeti ellenőrzési pontok,
c) jóváhagyási ellenőrzési pontok,
d) működési ellenőrzési pontok,
e) hozzáférési ellenőrzési pontok,
f ) megszakítási ellenőrzési pontok.
(2) A Hivatal ellenőrzési nyomvonalának kialakításakor a szakmai folyamatok, a gazdasági események sorrendiségének
kiválasztásában a Hivatalra vonatkozó legjellemzőbb folyamatok képezik az elsődleges szempontot.
(3) Az  ellenőrzési nyomvonal és az  azt szemléltető táblázatok és folyamatábrák összességének rendszere a  Hivatal
valamennyi munkafolyamatát leírja, ideértve a tervezés, a végrehajtás és a beszámolás szakaszát is, és folyamatonként
megjelöli a  folyamatért felelős személyt, az  ellenőrzési pontokat, a  folyamathoz kapcsolódó dokumentumokat és
nyilvántartásokat.
4. § (1) Az ellenőrzési nyomvonal kialakításánál alkalmazott folyamatábrákra vonatkozó előírásokat a főtitkár által jóváhagyott
folyamatleírási módszertan tartalmazza, és annak elkészítésére az Szmsz.-ben foglaltakat is alkalmazni kell.
(2) A folyamatábrák több szervezeti egység egymásra épülő tevékenységének bemutatására szolgálnak, a részfolyamatok
kapcsolódási pontjait, a kommunikációs folyamatokat és a kontrollpontokat is szemléltetik.
II. FEJEZET
SZABÁLYTALANSÁGOK KEZELÉSÉNEK ELJÁRÁSRENDJE 5. § (1) A Hivatal a belső kontrollrendszerének részeként az Szmsz.-ben, az etikai szabályzatban, a közszolgálati szabályzatban,
a jelen utasításban, valamint egyéb normatív utasításokban rögzítettek szerint biztosítja a működésével összefüggő
normatív szabályok, ezen belül különösen a feladatai ellátására szolgáló előirányzatokkal, létszámmal és a vagyonnal
való szabályszerű, gazdaságos, hatékony és eredményes gazdálkodás érvényesülését, a  feladat- és hatáskörében
felmerülő szabálytalanság észlelése esetén a szabálytalanság kivizsgálását, súlyával arányos kezelését, a megfelelő
következmények érvényesítését, és ezzel a hasonló jellegű szabálytalanság megelőzését.
(2) A Hivatal működésével összefüggő súlyos szabálytalanságra, integritási vagy korrupciós kockázatra vonatkozóan tett
bejelentésre (a továbbiakban: integritássérelmi bejelentés) és az azzal kapcsolatos eljárásra az Szmsz. 68–70. §-át kell
alkalmazni.
(3) Ezen utasítást kell alkalmazni minden olyan, akár szándékosan, akár gondatlanul elkövetett tevékenység vagy
mulasztás észlelése esetén, amely a  Hivatal működésének rendjétől, az  ellenőrzési nyomvonaltól, vagy az  azt
szemléltető táblázattól vagy folyamatábrától való eltérést eredményez, illetve a  Hivatal feladat- és hatáskörének
ellátását vagy az államháztartás működési rendjét, a költségvetési, illetve vagyongazdálkodást sérti vagy veszélyezteti
(a továbbiakban: szabálytalanság), és amelynek kezelése nem tartozik jogszabály vagy más normatív utasítás hatálya
alá.
(4) Vezetői intézkedésben meghatározhatók olyan konkrét szabálytalanságtípusok, amelyek a  Hivatal feladat- és
hatáskörére, működésének sajátosságaira tekintettel vagy az ellenőrzési nyomvonal és a felmért kockázatok alapján
várhatóan előfordulhatnak vagy egyébként jellemzőek lehetnek.
3. A szabálytalanságok megelőzése 6. § (1) A  szabálytalanságok megelőzése érdekében a  Hivatal vezetői, az  Szmsz. szerinti folyamatgazda, továbbá
a folyamatgazdának nem minősülő szervezetiegység-vezető, a belső ellenőr és valamennyi munkatárs gondoskodik
a jogszabályok, valamint a normatív és egyedi utasítások betartásáról, és figyelemmel kíséri azok érvényesülését.
(2) Ha a  normatív vagy egyedi utasítás hibája vagy hiányossága folytán felmerül a  szabálytalanság kockázata vagy
gyanúja, vagy egyébként a szabálytalanság megelőzése a normatív utasítás módosításával vagy az egyedi utasítás
megváltoztatásával biztosítható, az ezt észlelő személy a körülmények és a probléma ismertetésével és megoldási
javaslattal együtt a szolgálati út betartásával kezdeményezi az utasítás módosítását vagy megváltoztatását.
4. Folyamatba épített előzetes, utólagos és vezetői ellenőrzési rendszer
7. § (1) A folyamatba épített előzetes, utólagos és vezetői ellenőrzési rendszer (a továbbiakban: FEUVE rendszer) működésének
célja, hogy a Hivatal valamennyi tevékenysége során a folyamatokba épített ellenőrzési pontok segítségével, illetve
a  felelősségi körök normatív utasításban és munkaköri leírásban történő egyértelmű rögzítésével kiküszöbölje
a  szabálytalanságok elkövetésének lehetőségét, hozzájáruljon az  esetleges szabálytalansággal okozott kár
mértékének csökkentéséhez, valamint a szabálytalanság megelőzéséhez.
(2) A Hivatal a FEUVE rendszerben az ellenőrzési pontok kialakításakor figyelembe veszi a belső ellenőr érintett területre
vonatkozó megállapításait, különös tekintettel a  mulasztások, hiányosságok, egyéb szabálytalanságok tényeire,
okaira, körülményeire, illetve a felelősökre.
(3) A  vezetői értekezlet a  szabálytalanságok megelőzése érdekében évente egyszer értékeli a  Hivatal működési
folyamatait a belső ellenőr megállapításai alapján. A belső ellenőrt a vezetői értekezlet ezen ülésére meg kell hívni,
az ülésen tanácskozási joggal részt vehet.
5. A szabálytalanságok kezelése 8. § (1) A  szabálytalanság kezelése magában foglalja a  szabálytalanság észlelését, nyilvántartását, kivizsgálását,
a  szabálytalanság nyomán tett esetleges intézkedést, az  intézkedés végrehajtásának nyomon követését és
ellenőrzését, valamint – ha az szükséges – a szabálytalansággal kapcsolatos belső és külső tájékoztatási feladatok
ellátását.
(2) A  szabálytalanságkezeléssel összefüggő feladatok ellátásáért saját feladat- és felelősségi körén belül valamennyi
munkatárs felelős.
(3) A  szabálytalanságkezelés jelen utasításban megállapított szabályait akkor kell alkalmazni, ha a  szabálytalanságra
az Szmsz. 68–71. §-a szerinti eljárás, az etikai és a fegyelmi eljárás különös szabályai nem alkalmazandók.
6. Szabálytalanság észlelése bejelentés alapján 9. § (1) Ha a  szabálytalanságot vagy a  szabálytalanságra utaló körülményt a  Hivatal munkatársa észleli, és nincs helye
az Szmsz. szerinti integritássérelmi bejelentésnek, a munkatárs az általa észlelt körülményről vagy szabálytalanságról
tájékoztatja közvetlen vezetőjét, illetve – ha az ügy körülményei azt indokolják – a szabálytalansággal érintett vezető
tevékenységét irányító vezetőt.
(2) Bejelentést névtelenül is lehet tenni, a  névtelen bejelentés a  szabálytalansági eljárás megindítását nem zárja ki.
A  bejelentő kérheti továbbá, hogy a  szabálytalansági eljárás lefolytatása során tartsák titokban azt a  tényt, hogy
bejelentéssel élt.
(3) A bejelentőt bejelentése miatt nem érheti hátrány.
 (4) A tájékoztatás alapján a vezető saját hatáskörben intézkedik, vagy szükség szerint integritási, etikai, fegyelmi eljárást
kezdeményez vagy javaslatot tesz az ezen eljárások, továbbá a szabálysértési vagy büntető eljárás kezdeményezésére
jogosult személy számára az eljárás kezdeményezésére, és erről a szolgálati út betartásával tájékoztatja a főtitkárt és
az elnököt.
(5) A vezető, ha indokoltnak látja, a saját hatáskörében kezelt szabálytalanságról a szolgálati út betartásával tájékoztathatja
a főtitkárt és az elnököt.
(6) A tájékoztatásban ki kell térni a szabálytalanság észlelésével, tartalmával, kivizsgálásával, lehetséges következményeivel
kapcsolatos lényeges körülményekre, valamint a FEUVE rendszer hatékony működésével összefüggő észrevételekre.
10. § Külső bejelentésre – ha arra tartalmánál vagy jellegénél fogva nem alkalmazandó az Szmsz. szerinti integritássérelmi
bejelentésre vonatkozó eljárás az Szmsz. 71. §-a alapján – a 11. §-t kell megfelelően alkalmazni.
7. Szabálytalanság észlelése saját hatáskörben intézkedésre jogosult vezető által
11. § Ha a szervezeti egység vezetője vagy a vezető szabálytalanságot észlel, és nincs helye az Szmsz. szerinti integritássérelmi
bejelentésnek, a 9. § (4)–(6) bekezdést kell megfelelően alkalmazni.
8. Szabálytalanság észlelése a belső ellenőrzés során 12. § A belső ellenőrzés során feltárt szabálytalanság esetén a Bkr.-ben és az Szmsz.-ben foglaltak szerint kell eljárni, azzal,
hogy külön kell vizsgálni az alábbiakat:
a) a FEUVE rendszer hatékony működésével kapcsolatos szempontok, ideértve a rendszer esetleges hiányosságait
és azok lehetséges megoldását,
b) az esetleges vezetői mulasztások a megelőzés és a következmények elhárítása vagy mérséklése terén,
c) az intézkedések esetleges eredménytelenségének oka,
d) a korábbi kapcsolódó tapasztalatok, az ezzel kapcsolatos dokumentáció esetleges hiányának oka.
13. § Ezen utasítás hatálya a belső ellenőr külön jogszabály szerinti tevékenységére nem terjed ki.
9. A szabálytalanság kivizsgálása 14. § (1) A  jelen utasítás hatálya alá tartozó szabálytalanságot az  érintett szervezeti egység vezetője vizsgálja ki.
Ha a szabálytalanság körülményei alapján az érintett szervezeti egység vezetőjétől a vizsgálat tárgyilagos lefolytatása
nem várható, a szabálytalanságot a tevékenységét irányító vezető vizsgálja ki.
(2) Ha a szabálytalanság kezelésével kapcsolatos eljárás nem tartozik más jogszabály vagy normatív utasítás hatálya alá,
és a  szabálytalanság kivizsgálása szükséges, azt lehetőség szerint a  szabálytalanságról való tudomásszerzéstől
számított öt munkanapon belül be kell fejezni. Különösen összetett vizsgálat esetén a határidő túlléphető, de a húsz
munkanapot nem haladhatja meg. Ha a  szabálytalanság kivizsgálása ennél hosszabb időt venne igénybe, akkor
integritássérelmi bejelentést kell tenni.
(3) Ha a  szabálytalanság kivizsgálásának eredményeként más jogszabály vagy normatív utasítás hatálya alá tartozó
eljárás – így különösen büntető-, szabálysértési, fegyelmi, etikai vagy integritássérelmi eljárás – megindítása vagy
kezdeményezése nem szükséges, de a  szabálytalanság megszüntetése, vagy a  következmények elhárítása vagy
mérséklése érdekében saját hatáskörben intézkedést kellett hozni, a szabálytalanság nyilvántartásában javaslatot kell
tenni a hasonló jellegű szabálytalanságok megelőzésének lehetőségeire és módjára.
10. Kiemelkedő súlyú szabálytalanságok kezelése 15. § (1) A vezető a kiemelkedő súlyú szabálytalanságról, így különösen az ötszázezer forintot meghaladó kárt okozó vagy
súlyos biztonsági vagy egyéb kockázatot jelentő szabálytalanságról, vagy a  körülmények alapján egyébként
kiemelkedően súlyosnak tűnő szabálytalanságról a szolgálati út betartásával tájékoztathatja a főtitkárt és az elnököt,
ha a  szabálytalanság jellege alapján egyéb – így különösen büntető-, szabálysértési, fegyelmi, etikai vagy
integritássérelmi eljárás megindításának vagy kezdeményezésének nincs helye.
(2) Az ezen utasítás hatálya alá tartozó kiemelkedő súlyú szabálytalanság kivizsgálásáért felelős személyt az elnök jelöli
ki, egyúttal megállapítja a kivizsgálásra rendelkezésre álló határidőt is.
(3) Az ezen utasítás hatálya alá tartozó kiemelkedő súlyú szabálytalanság kivizsgálásába a belső ellenőrt és az érintett
szervezeti egységeket be kell vonni.
(4) Az ezen utasítás hatálya alá tartozó kiemelkedő súlyú szabálytalanság kivizsgálásáért felelős személy a vizsgálatról,
annak eredményéről és javaslatairól jelentést készít az  elnöknek. Az  elnök a  jelentés alapján dönt a  szükséges
intézkedésről.
11. A szabálytalansággal kapcsolatos intézkedések nyomon követése, a szabálytalansági nyilvántartás
16. § (1) Indokolt esetben a  munkatársakat a  szabálytalansággal érintett körben szükség szerint tájékoztatni kell
a szabálytalanságról, annak következményeiről, a kivizsgálás eredményéről, az annak nyomán hozott intézkedésről és
a jövőbeli hasonló szabálytalanság megelőzésének lehetőségéről és módjáról.
(2) A  jelen utasítás szerint kivizsgált szabálytalanságról szervezeti egységenként nyilvántartást kell vezetni, amelyek
alapján a főtitkár évente összefoglaló nyilvántartást készít, amelyet megküld a belső ellenőrnek is. A nyilvántartásnak
tartalmaznia kell
a) a szabálytalanság észlelésének idejét,
b) a szabálytalanság típusát,
c) a szabálytalanság lényegének rövid leírását,
d) a kapcsolódó ügyirat iktatószámát,
e) az alkalmazott intézkedést, a végrehajtásért felelős személyt és a végrehajtás határidejét,
f ) az intézkedés tényleges végrehajtásának idejét,
g) a szabálytalansággal okozott kár jellegét és összegét.
(3) A  jelen utasítás szerint kivizsgált szabálytalanság kapcsán hozott intézkedés végrehajtását és hatékonyságát
az intézkedést meghozó személy figyelemmel kíséri, és ezzel kapcsolatos észrevételeit, javaslatait szükség esetén jelzi
a tevékenységét irányító vezetőnek.
(4) A szervezeti egység a nyilvántartott szabálytalanság kivizsgálásával kapcsolatos iratanyagot iktatja.
III. FEJEZET
KOCKÁZATKEZELÉSI ELJÁRÁSREND 12. A Hivatal kockázatkezelési rendszere, a kockázatkezelési eljárásrend szabályozásának célja
17. § (1) A  Hivatal kockázatkezelési rendszere a  Hivatal vezetésének gyakorlati módszere, olyan irányítási eszközök és
módszerek összessége, amely a belső kontrollrendszer részeként kiterjed a Hivatal által a tervezés, a döntéshozatal és
a végrehajtás során végzett tevékenységekre jellemző, a Hivatal szervezeti céljainak elérését veszélyeztető tényezők
(a továbbiakban: kockázat) azonosítására, értékelésére, elemzésére, csoportosítására, a kockázatokra adott válaszra és
a kockázatok felülvizsgálatára, valamint a Hivatal kockázati kitettségének mérséklésére.
(2) A  kockázatkezelési eljárás célja, hogy intézményesített keretek között, valamint folyamatba építetten csökkentse
vagy megszüntesse a  kockázatkezelési rendszerben feltárt egyes kockázatok hatását, megelőzze a  kockázat
bekövetkezését és biztosítsa a  kockázatkezelési rendszerben hozott intézkedések folyamatos nyomon követését,
ezáltal támogassa a Hivatal feladatellátását.
(3) A kockázatkezelés folyamata a következőket foglalja magában:
a) a kockázat azonosítása,
b) a kockázat értékelése,
c) a kockázati tűréshatár, vagyis a még elfogadható kockázati szint meghatározása,
d) kockázatkezelési javaslat kidolgozása, a kockázatra adott lehetséges válasz meghatározása,
e) a kockázatra alkalmazott intézkedés és az intézkedés végrehajtása,
f ) nyomon követés, a kockázat felülvizsgálata.
13. A kockázatok azonosítása, értékelése és csoportosítása, a kockázatkezelési feladatok meghatározása
18. § (1) A  kockázatok azonosításának célja annak megállapítása, hogy melyek a  Gazdasági Versenyhivatal célkitűzéseit
veszélyeztető fő kockázatok. A  Hivatal tevékenységében és gazdálkodásában rejlő kockázatok intézményesített
keretek között történő felmérését és a kockázati feladatok meghatározását a szervezetfejlesztési és minőségirányítási
munkacsoport, a FEUVE rendszer keretében pedig az önálló szervezeti egység vezetője végzi az Szmsz.-ben foglaltak
szerint. A  Hivatal tevékenységeire jellemző kockázatok típusairól és leírásáról készített, a  szervezetfejlesztési és
minőségirányítási munkacsoport által jóváhagyott összefoglaló táblázatot a belső hálózaton a munkatársak számára
elérhető módon közzé kell tenni.
(2) A kockázatokat azonosításukat és elemzésüket követően csoportosítani kell oly módon, hogy az elősegítse a hatékony
kockázatkezelést és valamennyi kapcsolódó kockázat azonosítását. A  kockázatok értékelésének célja annak
megállapítása, hogy a  beazonosított kockázatok milyen mértékben befolyásolják a  Gazdasági Versenyhivatal
célkitűzéseit. Az értékelés során meg kell határozni a  feltárt kockázati tényezők bekövetkezésének valószínűségét,
illetve azok szervezeti egységekre gyakorolt hatását.
(3) A  kockázatokat a  Hivatal egészének, valamint azon belül a  szervezeti egységeknek és a  fejezeti kezelésű
előirányzatoknak az  adott kockázattal szembeni tűrőképessége alapján kell értékelni. A  kockázati tűréshatár
megállapítása érdekében meg kell határozni azt az elfogadható kockázati szintet, amelynél a kockázat bekövetkezése
esetén a  valószínűsíthető hatás súlya vagy a  kockázat kiküszöbölésének költsége és az  ezzel elérhető eredmény
aránytalansága miatt a  kockázat tűrése indokolt, az  ezt a  szintet meghaladó kockázatra a  kockázati tűréshatár
meghatározásával együtt intézkedést vagy választ kell kidolgozni.
(4) A kockázatok azonosítását és értékelését, valamint a szükséges válaszok és folyamatba épített kontrollintézkedések
meghatározását a  2.  melléklet szerinti kockázati mátrix alapján kell elvégezni az  ott meghatározott kockázati
tűréshatár alapján.
(5) A kockázatok elemzését és csoportosítását a 3. és 4. melléklet szerinti táblázat kitöltésével kell elvégezni, figyelemmel
az államháztartásért felelős miniszter által kiadott standardokra, útmutatókra és egyéb módszertani ajánlásokra.
19. § (1) A  szervezetfejlesztési és minőségirányítási munkacsoport számára az  Szmsz. szerinti kockázatkezelési feladatok
körében a saját felelősségi körébe tartozó folyamat tekintetében a folyamatgazda tesz javaslatot. A javaslatban meg
kell jelölni
a) az érintett folyamatot,
b) az azonosított kockázatot,
c) a kockázat bekövetkezésének valószínűségét,
d)  bekövetkezése esetén a kockázat valószínűsített hatását és ez alapján a kockázati értéket,
e) az alkalmazandó kontrollintézkedést,
f ) azt, hogy a kockázat meghaladja-e a kockázati tűréshatárt,
g) szükség esetén a javasolt intézkedést,
h) az intézkedés végrehajtásáért felelős személyt.
(2) A  folyamatgazda a  folyamatmodell felülvizsgálata során évente ismételten elvégzi a  kockázatok azonosítását és
értékelését, és ez alapján az (1) bekezdés szerinti tartalommal javaslatot tesz a szervezetfejlesztési és minőségirányítási
munkacsoport számára az ellenőrzési nyomvonal vagy a folyamatmodell felülvizsgálatára, módosítására, a szükséges
intézkedésre vagy annak kezdeményezésére.
14. A kockázatkezelés végrehajtása, kockázatkezelési intézkedések 20. § (1) A szervezetfejlesztési és minőségirányítási munkacsoport a kockázatra adandó válasz vagy intézkedés meghatározása
során a következő szempontokat veszi figyelembe:
a) az adott kockázat Hivatalra vagy fejezeti kezelésű előirányzatra gyakorolt hatása,
b) a Hivatal célkitűzései, az egyes célok közötti kapcsolat,
c) a kockázattal érintett folyamat,
d) az adott kockázat kezelésében részt vevő szervezeti egység,
e) a válasz vagy intézkedés költsége,
f ) a várható eredmény.
(2) A kockázatkezelési intézkedést várható hatása és a végrehajtásával járó költség összevetésével kell értékelni.
21. § (1) A kockázatkezelési intézkedéseket folyamatba építetten, kontrolltevékenységeken keresztül kell megvalósítani.
 (2) A kontrolltevékenység lehet
a) megelőző,
b) helyreállító,
c) iránymutató vagy
d) feltáró.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti megfelelő kontrolltevékenység megválasztása során figyelembe kell venni az  egyes
kontrolltevékenység-típusok módszertani és egyéb ajánlásokban foglalt jellemzőket és szempontokat.
(4) A kockázatkezelési intézkedést alkalmazó szervezeti egység vagy személy folyamatosan nyomon követi az intézkedés
megvalósulását és hatását.
15. A kockázatok nyomon követése és a kockázatkezelés felülvizsgálata
22. § A kockázatok nyomon követését és a  kockázatkezelés felülvizsgálatát a  szervezeti egység vezetője folyamatba
építetten végzi, emellett a  folyamatgazda a  folyamatba épített felülvizsgálat keretében évente javaslatot tesz
a  szervezetfejlesztési és minőségirányítási munkacsoport számára a  kockázatkezelés felülvizsgálatára.
A kockázatkezelés felülvizsgálatának eszközei:
a) a kockázatokkal kapcsolatos önértékelés,
b) a felelős személy beszámoltatása,
c) a kockázatkezeléssel kapcsolatos módszertani és egyéb ajánlások, előírások, útmutatók alkalmazása,
d) az ellenőrzési nyomvonal és a szabálytalanságok kezelésére vonatkozó belső szabályozás felülvizsgálata.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 16. Hatályba léptető rendelkezés
23. § (1) Ez az utasítás 2016. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Az ellenőrzési nyomvonalat első alkalommal 2016. március 1-ig kell elkészíteni és jóváhagyni.
17. Módosuló rendelkezések 24. § (1) A Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH]
utasítás (a továbbiakban: Szmsz.) 20. alcíme helyébe a következő alcím lép:
„20. Zárt ciklusú menedzsment és belső kontrollrendszer
25. § (1) A Hivatalban fokozatosan kiépülő zárt irányítási kör, valamint integrált és folyamatelvű belső kontrollrendszer
működik, amelynek legfontosabb elemei
a) a Hivatal eredményes és hatékony működését, a szabályszerű tevékenységvégzést veszélyeztető, azt hátrányosan
érintő vagy akadályozó, meglévő vagy bizonyos valószínűséggel reálisan bekövetkező események vagy helyzetek
mint kockázatok rendszerszerű felmérése, értékelése, nyilvántartása, és rendszeres felülvizsgálata,
b) a kockázatok kezelésének, megelőzésének és megszüntetésének lehetőleg az egyes munkafolyamatokba, illetve
a szervezet egészének működésébe integrált, rendszerszerű módon való megoldása,
c) a  Hivatal stratégiája végrehajtásának, az  az alapján meghatározott, indikátorokkal alátámasztott célkitűzések
elérésének, az  elérni kívánt eredmények teljesülésének, továbbá a  hivatali működés, a  Hivatalban végzett
tevékenységek szabályszerűségének rendszeres ellenőrzése, ideértve a  folyamatba épített előzetes és utólagos
vezetői ellenőrzést, valamint az operatív tevékenységektől függetlenül működő belső ellenőri tevékenységet,
d) az  ellenőrzések során feltárt vagy egyébként észlelt szabálytalanságok – ideértve az  integritási és korrupciós
kockázatokkal összefüggő szabálytalanságokat is – következetes, ugyanakkor differenciált, a szabálytalanság súlyához
és az  abból adódó kockázathoz igazodó, jól dokumentált kivizsgálása és kezelése (megszüntetése és  újbóli
előfordulása kockázatának csökkentése),
e) a  kontrollrendszer működésének a  folyamatos monitoringja, évente átfogó, illetve szükség esetén célirányos
felülvizsgálata,
f ) az  a)–e)  pontban meghatározott kontrollfunkciók ellátásához szükséges információk hatékony, csak a  lehető
legszükségesebb adminisztratív többletteherrel járó rendszeres gyűjtését, és a szükséges információknak a megfelelő
személyhez kellő időben való eljuttatását, az érintetteknek való visszacsatolását biztosító belső információáramlási
rendszer, az ezt támogató, munkafolyamatokba integrált magas szintű informatikai támogatás.
(2) A  Hivatal belső kontrollrendszerének működésével összefüggő általános operatív, adminisztratív feladatokat
–  az  elnök irányításával – a  főtitkár látja el; e  munkájában támaszkodik a  szervezetfejlesztési és minőségirányítási
munkacsoport tevékenységére, eredményeire.
25/A. § (1) A belső kontrollrendszer, illetve az annak részét képező kontrollkörnyezet továbbfejlesztése során a zárt
irányítási kör részrendszereit, ezen belül a stratégiai tervezést és a teljesítménykontrollt egymással, valamint magával
a belső kontrollrendszerrel összehangoltan, folyamatosan kell intézményesíteni.
(2) A zárt irányítási kör részeként a Hivatalban a stratégiai és operatív célokhoz, valamint a működési folyamatokhoz
rendelet indikátorokból álló egységes rendszerű, szervezeti szintű mérőeszközként indikátorrendszer működik.
(3) Az  indikátor tartalmának szakmai megalapozását, kidolgozását, leírását, értékeinek meghatározását, nyomon
követését, valamint a  fejlesztésével kapcsolatos javaslatok kidolgozását stratégiai és operatív célokhoz rendelt
indikátor esetében az elnök által kijelölt személy, működési folyamathoz rendelt indikátor esetén a 27. § (2) bekezdés
szerinti személy végzi.”
(2) Az Szmsz. 27. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  folyamatgazda javaslata alapján a  szervezetfejlesztési és minőségirányítási munkacsoport meghatározza és
rögzíti
a) a folyamatmodellel leírt munkafolyamatra jellemző minőségi és teljesítménymutatókat,
b) a  kockázatok és szabálytalanságok észlelése és az  időben való beavatkozás érdekében az  előzetes és utólagos
vezetői ellenőrzést lehetővé tevő, folyamatba épített ellenőrzési pontokat, tevékenységeket, ezen belül az önellenőrzés
rendszerének részét képező ellenőrzési tevékenységeket, valamint
c) a  folyamat megfelelő működését veszélyeztető kockázati tényezőket és értékeket, valamint a  kockázatkezelési
feladatokat.”
(3) Az Szmsz. 27. §-a a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:
„(5a) Az ellenőrzési nyomvonalat a szervezetfejlesztési és minőségirányítási munkacsoport javaslata alapján az elnök
hagyja jóvá.”
(4) Az Szmsz.
a) 27.  § (1)  bekezdésében a „mutatók szerinti” szövegrész helyébe a „mutatók, indikátorok szerinti” szöveg,
a „mérhetősége érdekében fel kell mérni” szövegrész helyébe a „mérhetősége érdekében el kell készíteni
a Hivatal ellenőrzési nyomvonalát, ennek részeként fel kell mérni” szöveg, a  „minőségi és teljesítménymutatókat”
szövegrész helyébe a  „minőségi és teljesítménymutatókat, indikátorokat” szöveg,
b) 27.  § (6)  bekezdés c)  pontjában az „a naprakész folyamatmodelleket” szövegrész helyébe az „az ellenőrzési
nyomvonalat, a naprakész folyamatmodelleket” szöveg,
c) 48. alcím címében és 66.  § (1)  bekezdésében a  „korrupciómegelőzési intézkedési” szövegrész helyébe
a „korrupciómegelőzési és integritási intézkedési” szöveg
lép. Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
61/2006. (III. 23.) Korm. rendelete a biológiai anyagok szabadalmi eljárás céljából való letétbe helyezéséről és kezeléséről.
A Kormány a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló
1995. évi XXXIII. törvény 118. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) A biológiai anyagon vagy annak alkalmazásán alapuló találmányra vonatkozó szabadalmi bejelentés céljából a Budapesti Corvinus Egyetem Élelmiszertudományi
Karának keretei között működő Mezőgazdasági és Ipari
Mikroorganizmusok Nemzeti Gyűjteményénél (a továbbiakban: Egyetem) a környezetre egészségügyi vagy más
veszélyt nem jelentő és a tárolásnál, tenyésztésnél különleges követelményt nem igénylő, az Egészségügyi Világszervezet által elfogadott osztályozás szerint 1 és 2 kockázati csoportba sorolt
a) baktériumok (a Streptomyces-eket is ideértve) és
b) gombák, ideértve az élesztő- és penészgombákat
(a továbbiakban a)–b) pontok együtt: biológiai anyag)
helyezhetők letétbe.
(2) Az Egyetem a letétbe helyezett biológiai anyagot a
mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezése nemzetközi elismeréséről szóló Budapesti
Szerződés kihirdetéséről szóló 1981. évi 1. törvényerejű
rendeletben (a továbbiakban: Budapesti Szerződés), valamint a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezése nemzetközi elismeréséről szóló Budapesti Szerződés Végrehajtási Szabályzatának kihirdetéséről szóló 21/2002. (XII. 13.) IM rendeletben (a továbbiakban: Végrehajtási Szabályzat) foglaltak szerint tárolja
és kezeli.
2. § A letevőnek a letétbe helyezés céljából a biológiai
anyagból:
a) legalább 25 liofilezett ampullát, amely tárolt anyagnak minősül, vagy
b) legalább 3 liofilezett vagy élő tenyészetet, amelyből
az Egyetem készít tárolható anyagot
kell beküldenie az Egyetem részére.
3. § (1) Az Egyetem által nyújtott szolgáltatásokért a letevőnek, illetve a szolgáltatás egyéb igénybevevőjének az
e rendelet mellékletének a)–d) pontjában meghatározott
mértékű igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban
együttesen: díj) kell fizetnie az Egyetem részére az Egyetem által kiállított számla alapján.
(2) A díjat az Egyetemnek a Magyar Államkincstárnál vezetett számlájára, a 10032000-00282857-00000000 számlaszámra kell befizetni az azonosítási adatok feltüntetésével.
(3) A díj az Egyetem bevételét képezi, és azt az Egyetem a
Budapesti Szerződésben, a Végrehajtási Szabályzatban és az
e rendeletben meghatározott feladatok ellátásával kapcsolatban felmerülő költségeinek biztosítására használhatja fel.
(4) A díj kezelése és nyilvántartása az államháztartás alrendszereinek bankszámla-vezetési, költségvetési, befizetési
és letéti kezelési, valamint kötelezettségvállalási rendjéről
szóló jogszabályokban meghatározottak szerint történik.
(5) A letevő a letétbe helyezett biológiai anyagonként az
e rendelet mellékletének a) pontjában meghatározott egyszeri tárolási díjat fizet az Egyetem részére. A belföldi
bankszámlával rendelkező letevő a tárolási díjat a számla
átvételétől számított nyolc napon belül utalja át az Egyetem (2) bekezdésben meghatározott számlájára. A belföldi
bankszámlával nem rendelkező letevő a tárolási díjat az
Egyetem által kiállított számla alapján a letétbe helyezéskor a helyszínen készpénzben fizeti be.
(6) Az e rendelet mellékletének b)–d) pontjában meghatározott díjat az ott meghatározott dokumentumok, illetve
minta kiadása iránti igény benyújtásával egyidejűleg kell
megfizetni az Egyetem részére. Az e rendelet mellékletének d) pontjában meghatározott díj nem tartalmazza a minta kiadásához kapcsolódó postaköltséget, azt a díjon felül
kell megfizetni az Egyetem részére.
4. § Ha a letevő a díjat nem fizeti meg, az Egyetem határidő
tűzésével felhívja a díj megfizetésére. A felhívás eredménytelensége a letét megszűnését eredményezi, a letétbe
helyezett biológiai anyagot az Egyetem megsemmisíti,
erre az Egyetem a felhívásban figyelmezteti a letevőt.
5. § (1) Ha a letétbe helyezett biológiai anyag a tárolás időtartama alatt elpusztul, a letevőt erről az Egyetem értesíti.
Ebben az esetben a letevő díjmentesen jogosult azonos
biológiai anyag letétbe helyezésére.
(2) A Végrehajtási Szabályzatban meghatározott tárolási időtartam lejárata után az Egyetem a letevő kérésére a letétbe helyezett biológiai anyagot a letevő részére visszajuttatja. A letevő erre irányuló kérelme hiányában az Egyetem a tárolás időtartamának lejáratától számított hat hónap
elteltével a tárolt biológiai anyagot megsemmisíti vagy a
gyűjteményében elhelyezi.
6. § Az Egyetem a szabadalmi eljárás céljából letétbe helyezett biológiai anyagok tartósításával és tárolásával kapcsolatban további szolgáltatásokat (így különösen a letétbe
helyezendő biológiai anyag azonosítása, genetikai jellemzése) végezhet a letevővel való külön megállapodás alapján, külön térítés ellenében, amely nem minősül igazgatási
szolgáltatási díjnak.
7. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba. E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a mikroorganizmus törzsek szabadalmi eljárás céljából való letétbe helyezéséről és kezeléséről szóló 15/1986.
(IX. 17.) MÉM rendelet (a továbbiakban: MÉM rendelet),
a MÉM rendelet módosításáról szóló 18/1992. (VI. 30.)
FM rendelet, valamint a MÉM rendelet módosításáról
szóló 49/1998. (VI. 24.) FM rendelet.
(2) Az e rendelet mellékletében meghatározott díjmértéket – a Végrehajtási Szabályzat 12.2. szabályának c) pontjában foglaltak alapján – annak a Nemzetközi Iroda általi
közzétételét követő harmincadik naptól kezdődően és az
ezt az időpontot követően felmerülő díjigények tekintetében kell alkalmazni.
(3) A MÉM rendelet 1. § c) pontjában meghatározott és
e rendelet hatálybalépése előtt letétbe helyezett biológiai
anyagokat az Egyetem a letétbe helyezés idején hatályos
jogszabályoknak megfelelően tovább tárolja.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1555/2013. (VIII. 15.) Korm. határozata a „62. sz. főút fejlesztése M8 (új Duna-híd) Székesfehérvár közötti szakaszainak kiépítése” című nagyprojekt javaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a „62. sz. főút fejlesztése M8 (új Duna-híd) Székesfehérvár közötti szakaszainak
kiépítése” című nagyprojekt javaslatot,
 2. elrendeli az  1.  pontban szereplő javaslat támogatási kérelmének – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség általi – Európai
Bizottsághoz történő benyújtását.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. október 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
376/2019. (IX. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Beliczáné dr. Gál Anikót
a 2019. szeptember 1. napjától 2022. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2013. (III. 1.) VM utasítása miniszteri biztosi kinevezésről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Dr. Kiss Elizát a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a Vidékfejlesztési Minisztérium
hegyközségek megújításáért és a szőlő-bor ágazat fejlesztéséért felelős miniszteri biztosává nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a miniszter agrárpolitikáért való felelősségét érintően, a szőlő-bor ágazat fejlesztésének előmozdítása
érdekében segíti: a) az ágazati jogszabályok, különösen a hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény végrehajtásával kapcsolatos
javaslatok, módszertani ajánlások, eljárásrendek készítésével összefüggő feladatokat, intézkedéseket kezdeményez,
közreműködik a végrehajtási jogszabályok előkészítésében, b) lebonyolítja a rendkívüli ügyekkel kapcsolatos feladatokat.
3. § A miniszteri biztos megbízatása 2013. március 1. napjától számított hat hónapig terjedő időtartamra szól.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdése alapján a miniszter irányítja.
5. § A miniszteri biztost feladata ellátásában a Vidékfejlesztési Minisztérium Miniszteri Titkársága segíti.
6. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
2002/2017. (XII. 22.) Korm. határozata az Esztergom-Budapesti Főegyházmegye egyes fejlesztéseinek a 2020. budapesti Eucharisztikus Világkongresszussal összefüggő támogatásáról.
A Kormány
 1. üdvözli, hogy 82 esztendő után az Eucharisztikus Világkongresszus helyszíne Budapest lesz;
 2. támogatja, hogy a  2020. évi budapesti Eucharisztikus Világkongresszus sikeres megvalósítása érdekében
az  Esztergom-Budapesti Főegyházmegye mint az  esemény főszervezője javaslata szerint egyes ingatlanokat
átalakítson, felújítson, megvásároljon, valamint az  Esztergom-Budapesti Főegyházmegyének mint az  esemény
főszervezőjének működéséhez támogatást nyújt;
3. rögzíti, hogy a  2017. évre vonatkozóan a  2.  pontban foglalt projektek megvalósításához a Magyarország
2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím,
9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoporton 2 600 000 000 forint forrás
az Eucharisztikus Világkongresszus megrendezéséhez már rendelkezésére áll;
4. rögzíti, hogy a  nemzetgazdasági miniszter – az  emberi erőforrások minisztere és a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter bevonásával – gondoskodott 550 000 000 forint többletforrás rendelkezésre állásáról a  2016.  évben
a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet, XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési
hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatások jogcímcsoport javára;
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere és a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter bevonásával – gondoskodjon a  2.  pontban foglalt projektek megvalósulása érdekében 9 804 000 000
forint forrás rendelkezésre állásáról a  2017. évben a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 55.  Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és
beruházások támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere és a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter bevonásával – a  2018. évben gondoskodjon a  2.  pontban foglalt projektek megvalósulása érdekében
9 250 000 000 forint forrás rendelkezésre állásáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017.  évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 55.  Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és
beruházások támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere és a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter bevonásával – a  2019. évben gondoskodjon a  2.  pontban foglalt projektek megvalósulása érdekében
2 450 000 000 forint forrás rendelkezésre állásáról a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
8. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  kulturális örökség védett elemeivel érintett helyszíneken
a műemlékvédelmi szempontokat a legmesszebbmenőkig érvényesítse.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos 9. Hatályát veszti az  Eszergom-Budapesti Főegyházmegye egyes fejlesztéseinek a  2020. évi budapesti Eucharisztikus
Világkongresszussal összefüggő támogatásáról szóló 1619/2016. (XI. 10.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1571/2013. (VIII. 27.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0004 azonosító számú [„M86 gyorsforgalmi út Szeleste–Csorna szakasz I. ütem megvalósítása Szeleste–Hegyfalu (84. sz. főúti csomópontig) a 98+300–105+800 km. sz. között” című] projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0004 azonosító számú, „M86 gyorsforgalmi út Szeleste–
Csorna szakasz I. ütem megvalósítása Szeleste–Hegyfalu (84. sz. főúti csomópontig) a  98+300–105+800 km. sz.
között” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a  támogatási szerződés Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító
Hatósága általi megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a projekttel összefüggő, folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárások eredményeként
a nyertes ajánlattevőkkel történő szerződéskötést követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2018. LXXV. törvény a közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről.
1. A törvény hatálya 1. § (1) E  törvény rendelkezéseit a  közszférabeli szervezetek honlapjain közzétett tartalmakra és az  általuk készített
mobilalkalmazásokra kell alkalmazni.
(2) Az  e  törvényben foglaltakat nem kell alkalmazni a  közszolgálati médiaszolgáltatók, illetve közszolgálati
médiaszolgáltatás megbízás ellátását végző szervezetek olyan honlapjaira és mobilalkalmazásaira, amelyek
a közszolgálati médiaszolgáltatás hozzáférhetővé tételét szolgálják.
(3) Az  e  törvényben foglaltakat nem kell alkalmazni a  közszférabeli szervezetek által a  honlapjukon vagy
mobilalkalmazásukon keresztül közzétett következő tartalmak esetében:
a) az e törvény hatálybalépése előtt közzétett dokumentumfájlok, ide nem értve azokat a dokumentumfájlokat,
amelyek az  azokat közzétevő közszférabeli szervezet közfeladata ellátásával kapcsolatos alapvető
információkat tartalmazzák;
b) a közszférabeli szervezet tevékenységéhez korábban kapcsolódó, a  jelenlegi közfeladat-ellátást közvetlenül
nem érintő tartalmak (archívum);
c) 2020. szeptember 23. előtt közzétett lekérhető médiaszolgáltatás;
d) a  2019. szeptember 23. előtt közzétett extranet- és intranet tartalmak, amelyek kizárólag egy zárt csoport
számára elérhetőek;
e) lineáris médiaszolgáltatás;
f ) online térképek és térképszolgáltatások, a közfeladat ellátásával kapcsolatos alapvető információk kivételével;
A törvényt az Országgyűlés a 2018. november 13-i ülésnapján fogadta el.
g) harmadik fél tulajdonát képező olyan tartalmak, amelyeket nem az  érintett közszférabeli szervezet
finanszírozott és fejlesztett ki, illetve nem tartozik az irányítása alá;
h) az  olyan gyűjteményi művek, amelyek akadálymentes közzététele az  állagmegóvás szükségessége,
az  akadálymentes formában nem megoldható hiteles reprodukció, vagy szöveg alapú gyűjteményi művek
esetén az automatikus és költséghatékony szövegfelismerő eljárás hiánya miatt nem lehetséges.
(4) Az  e  törvényben foglaltakat nem kell alkalmazni a  köznevelési intézmények és bölcsődék honlapjaira,
mobilalkalmazásaira és az  ezeken keresztül közzétett azon tartalmakra, amelyek nem a  közfeladataik ellátásával
kapcsolatos alapvető információkat tartalmazzák.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában:
a) közszférabeli szervezet: a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 5.  § (1)  bekezdés c) és e)  pontja
szerinti szervezet;
b) mobilalkalmazás: a közszférabeli szervezet által vagy megbízásából, a nyilvánosság számára mobileszközökre
tervezett és kifejlesztett szoftveralkalmazás a mobil operációs rendszerek kivételével;
c) fogyatékos személy: a  fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi
XXVI. törvény 4. § a) pontja szerinti meghatározás;
d) közfeladat ellátásával kapcsolatos alapvető információ: az  információs önrendelkezési jogról és
az információszabadságról szóló törvény szerinti általános közzétételi listában meghatározott, a közszférabeli
szervezet által elektronikus úton közzéteendő információ,
e) közzétett harmonizált szabvány: Az  európai szabványosításról, a  89/686/EGK tanácsi irányelv, a  93/15/EGK
tanácsi irányelv, a  94/9/EK, a  94/25/EK, a  95/16/EK, a  98/34/EK, a  2004/22/EK, a  2007/23/EK,
a  2009/23/EK és a  2009/105/EK európai parlamenti és irányelv módosításáról, valamint
a  87/95/EGK tanácsi határozat és az  1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat hatályon kívül helyezéséről szóló Európai Parlament és a  Tanács 1015/2012/EU
rendelet (2012. október 25.) 2. Cikk 1.  pont c)  pontjában meghatározott harmonizált szabvány, amelyet
a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett.
3. Akadálymentesítési követelmények 3. § (1) A közszférabeli szervezet honlapját és mobilalkalmazását úgy köteles kialakítani és folyamatosan működtetni, hogy
a felhasználók számára akadálymentesen érzékelhető, kezelhető, érthető és informatikai szempontból stabil legyen.
(2) Azon honlapok és mobilalkalmazások tartalmáról, amelyek megfelelnek a  közzétett harmonizált szabványoknak
vagy azok részeinek, vélelmezni kell, hogy megfelelnek az  (1)  bekezdés szerinti azon akadálymentesítési
követelményeknek, amelyekre e szabványok vagy azok részei vonatkoznak.
(3) Közzétett harmonizált szabványok hiányában az  olyan honlapok tartalmáról, amelyek megfelelnek az  MSZ EN
301 549:2015 Az  Európai közbeszerzési ICT-termékek és -szolgáltatások hozzáférhetőségi követelményei című
nemzeti szabvány vonatkozó követelményeinek vagy azok egy részének, vélelmezni kell, hogy megfelelnek
az (1) bekezdés szerinti akadálymentesítési követelményeknek, vagy azok vonatkozó részeinek.
(4) Közzétett harmonizált szabvány hiányában az  olyan mobilalkalmazások tartalmáról, amelyek megfelelnek
a  Bizottság által közzétett műszaki előírásoknak vagy azok egy részének, vélelmezni kell, hogy megfelelnek
az (1) bekezdés szerinti akadálymentesítési követelményeknek, vagy azok vonatkozó részeinek.
(5) Közzétett harmonizált szabványok, valamint a  (4)  bekezdés szerinti műszaki előírások hiányában az  olyan
mobilalkalmazások tartalmáról, amelyek megfelelnek az  MSZ EN 301 549:2015 Az  Európai közbeszerzési
ICT-termékek és -szolgáltatások hozzáférhetőségi követelményei című nemzeti szabvány vonatkozó
követelményeinek vagy azok egy részének, vélelmezni kell, hogy megfelelnek az  (1)  bekezdés szerinti
akadálymentesítési követelményeknek, vagy azok vonatkozó részeinek.
4. Akadálymentesítési nyilatkozat 4. § (1) A  közszférabeli szervezet akadálymentesítési nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy honlapja vagy
mobilalkalmazása megfelel az  e  törvényben és a  végrehajtási rendeletekben foglalt akadálymentesítési
követelményeknek. Az akadálymentesítési nyilatkozatnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a  tartalom azon részeinek leírását, amelyek nem akadálymentesek, ennek okait és adott esetben a nyújtott
akadálymentes alternatívákat;
b) egy visszajelzési eljárás leírását és az  ahhoz kapcsolódó internetes elérhetőség címét, amely bárki számára
lehetővé teszi, hogy értesítse az  érintett közszférabeli szervezetet honlapjának vagy mobilalkalmazásának
az  (1)  bekezdés szerinti akadálymentesítési követelményeknek való meg nem felelésről, valamint, hogy
kérelmezze az 1. § (3) bekezdés, illetve a (4) bekezdés szerint kizárt információt;
c) az 5. § (2) bekezdés szerinti eljárás igénybevételére mutató internetes elérhetőség címét.
 (2) A közszférabeli szervezet az (1) bekezdés b) pont szerinti értesítésre vagy kérelemre köteles 30 napon belül válaszolni.
 (3) Az  akadálymentesítési nyilatkozatot akadálymentes formában kell közzétenni és rendszeresen frissíteni
a közszférabeli szervezet érintett honlapján. Mobilalkalmazások esetén a mobilalkalmazást kifejlesztő közszférabeli
szervezet honlapján vagy az  alkalmazás letöltésekor kell elérhetővé tenni. Az  informatikáért felelős miniszter
az akadálymentesítési nyilatkozat tartalmával összefüggő részletszabályokat rendeletben állapítja meg.
(4) Ha a közszférabeli szervezet belső vizsgálata alapján megállapítja, hogy a 3. § (1) bekezdés szerinti kötelezettségek
teljesítése aránytalan terhet jelent számára, az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatban megjelöli, hogy e jogcímen mely
akadálymentesítési követelményt nem képes teljesíteni, és az  aránytalan teher miatt nem teljesített követelmény
helyett milyen akadálymentes alternatívát biztosít.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti, az  aránytalan terhek felmérése érdekében végzett belső vizsgálat során a  közszférabeli
szervezet különösen az alábbi szempontokat veszi figyelembe:
a) a közszférabeli szervezet mérete, jellege és a rendelkezésre álló források;
b) a közszférabeli szervezet becsült költségei és haszna a fogyatékos személyek becsült hasznához viszonyítva,
tekintettel az adott honlap vagy mobilalkalmazás használatának gyakoriságára.
5. Ellenőrzés és végrehajtás 5. § (1) A  4.  § (1)  bekezdés szerinti nyilatkozat meglétét, tartalmát, annak formai követelményeit és ezzel összhangban
a  nyilatkozatot kiállító szerv honlapjának vagy mobilalkalmazásának akadálymentességét a  Kormány által
rendeletben kijelölt szervezet (a továbbiakban: ellenőrző szervezet) ellenőrzi.
(2) Az  e  törvényben foglalt akadálymentesítési követelmények megsértése esetén az  ellenőrző szervezet kérelem
alapján, vagy hivatalból ellenőrzést folytat.
(3) Ha az ellenőrzés eredményeként az ellenőrző szervezet megállapítja, hogy a közszférabeli szervezet honlapja vagy
mobilalkalmazása nem felel meg az e törvény és végrehajtási rendeletei szerinti előírásoknak, felhívja a közszférabeli
szervezet figyelmét az  akadálymentesítési követelmények betartására, valamint egyeztetést kezdeményez arról,
hogy az érintett szervezet milyen határidővel vállalja az akadálymentesítési követelmények teljesítését.
(4) Ha a  közszférabeli szervezet a  (3)  bekezdés szerinti egyeztetésben nem működik közre, vagy a  vállalt határidő
alatt nem gondoskodik az  akadálymentesítési követelmények teljesítéséről, az  ellenőrző szervezet a  közszférabeli
szervezet felett felügyeleti, irányítói, fenntartói vagy tulajdonosi jogot gyakorló szervnél jelzi a  jogsértő állapot
fennállását.
(5) Az  ellenőrző szervezet háromévente jelentést tesz az  Európai Bizottságnak az  e  törvényben meghatározott
kötelezettség teljesítéséről és az erre vonatkozó ellenőrzések eredményeiről.
6. Záró rendelkezések 6. § (1) Felhatalmazást kap a  Kormány, hogy rendeletben jelölje ki az  e  törvényben foglalt kötelezettségek teljesítésének
ellenőrzését végző szervezetet, és határozza meg az ellenőrzés részletes szabályait.
(2) Felhatalmazást kap az  informatikáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg az  akadálymentesítési
nyilatkozat tartalmi elemeit.
7. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
8. § (1) E törvény rendelkezéseit a közszférabeli szervezet
a) 2018. szeptember 23. előtt közzé nem tett honlapja esetében 2019. szeptember 23-tól,
b) az a) pont alá nem tartozó honlapja esetében 2020. szeptember 23-tól,
c) mobilalkalmazása esetében 2021. június 23-tól
kell alkalmazni.
(2) Az  5.  § (5)  bekezdés szerinti jelentést első alkalommal 2021. december 23-ig kell az  Európai Bizottság részére
megküldeni.
9. § Ez a  törvény a  közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről szóló,
2016. október 26-ai (EU) 2016/2102 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Áder János s. k., Dr. Latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
4/2014. (II. 6.) NGM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 11.  pontjában és az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  §
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya
a) a  központi költségvetésről szóló törvénynek a  Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetében eredeti
előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra;
b) a  költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényeiben az  a)  pont szerinti
fejezetet irányító szerv vezetője (a  továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium és annak jogelődjei
költségvetési fejezetében megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára és
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetben a  költségvetési év során megállapított új fejezeti
kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E  rendelet alkalmazásában szakmai kezelő a  miniszter által vezetett minisztérium Ávr. 13.  § (3)  bekezdése szerinti
szabályzatban meghatározott szervezeti egységének vezetője.
II. FEJEZET
AZ ELŐIRÁNYZATOK FELHASZNÁLÁSÁRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK
3. Közös szabályok 3. § (1) Az előirányzatok cél szerinti, időbeni, szabályos, gazdaságos, hatékony és eredményes felhasználásáért, a feladatok
végrehajtása érdekében szükséges intézkedések megtételéért a szakmai kezelő, a kötelezettségvállaló, kezelő szerv
és a lebonyolító szerv a felelős.
(2) A szakmai kezelő, – vagy kezelő szerv, lebonyolító szerv kijelölése esetén – a kezelő szerv vagy a lebonyolító szerv
az éves beszámoló elkészítése és a zárszámadás keretében szöveges értékelést készít az általa kezelt előirányzatok
felhasználásáról, a  megvalósított szakmai célokról, a  nevesített feladatok végrehajtásáról és a  költségvetési
maradványról.
4. § Az előirányzatokból költségvetési támogatás visszafizetési kötelezettség nélkül nyújtható.
5. § Az előirányzatok tartalmazzák a kezelésükkel és működtetésükkel járó költséget is.
6. § (1) Csekély összegű (de minimis) támogatás az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének
a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet
(a továbbiakban: csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet) alapján nyújtható.
(2) A csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet 1. cikk (2) bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet
kedvezményezett az a vállalkozás, amely az igényelt támogatást a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági
rendelet 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(3) A csekély összegű támogatás nyújtásának feltétele, hogy a kedvezményezett által a csekély összegű támogatásokról
szóló bizottsági rendelet 6.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott nyilatkozat szerint, továbbá az  e  rendelet
alapján igénybevett támogatás támogatástartalma nem lépi túl a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági
rendeletben meghatározott felső határt.
4. A kezelő szervre és a lebonyolító szervre vonatkozó szabályok
7. § (1) A kezelő szerv az általa kezelt, a lebonyolító szerv a lebonyolításra átadott előirányzatok tekintetében felel
a) az  elkülönített – lebonyolító szerv esetében az  elkülönített lebonyolítási – számla kezeléséért,
az  előirányzatok feletti rendelkezési jogosultságok körében az  előirányzatok terhére történő
kötelezettségvállalásért, a  szakmai teljesítés igazolásáért és az  utalványozásért, a  pénzügyi lebonyolítás
körében a  pénzügyi ellenjegyzésért és az  érvényesítésért, a  pénzügyi, számviteli elszámolásért és a  feladat
ellátására kötött szerződésben foglaltak teljesítéséért;
b) a dokumentumokkal alátámasztott döntési javaslat összeállításáért;
c) a  kifogás tárgyában hozott döntésben foglaltakból adódó, a  kezelő szerv vagy a  lebonyolító szerv
feladatkörébe tartozó pénzügyi, adatszolgáltatási és nyilvánosságra hozatalhoz kapcsolódó feladatok
teljesítéséért;
d) az  Ávr. 13.  § (3)  bekezdésében meghatározott szabályzatának e  rendelet hatálybalépését követő 30 napon
belüli elkészítéséért;
e) a  pályázatokhoz és egyedi támogatási kérelmekhez kapcsolódó, az  Ávr. 65/A.  § (1)  bekezdésében, a  71.  §
(3) és (4) bekezdésében és a 78/A. § (3) bekezdésében előírt adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért.
(2) A  kezelő szerv és a  lebonyolító szerv – az  olyan előirányzatokból nyújtott költségvetési támogatások kivételével,
amelyeknek a  kezelő szerve e  rendelet alapján a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a  továbbiakban: NAV) – a  szakmai
kezelőt 5 munkanapon belül tájékoztatja
a) a  költségvetési támogatás igénylője és kedvezményezettje által a  pályázatok és az  egyedi támogatási
kérelmek benyújtásával kapcsolatos eljárással;
b) a támogatási igények befogadásával;
c) a támogatási döntés meghozatalával;
d) a támogatói okiratok és a támogatási szerződések megkötésével;
e) a költségvetési támogatás folyósításával és visszakövetelésével
összefüggésben tett intézkedésekről és döntésekről, továbbá az  ezekkel összefüggő kifogások benyújtásáról,
kivizsgálásuk eredményéről és az ennek alapján megtett intézkedésekről.
5. A támogatási döntés 8. § Költségvetési támogatás a  kérelemben megjelöltnél kisebb összegben is megállapítható. Ha kisebb összeg került
megállapításra a  kedvezményezettnek a  támogató felhívására a  tényleges támogatási összegnek megfelelő
költségtervet kell benyújtania.
9. § (1) A miniszter a pályázati kiírást március 31-ig teszi közzé a minisztérium internetes honlapján.
 (2) A  pályázatokról készített döntési listát a  szakmai kezelő – ha kezelő szerv kijelölésre vagy lebonyolító szerv
megbízásra került, annak javaslatára – terjeszti fel a miniszternek.
 (3) A miniszter a szakmai kezelő javaslatáról annak felterjesztésétől számított 10 munkanapon belül dönt.
 (4) A miniszter által meghozott döntést a szakmai kezelő, ha kezelő szerv kijelölésre vagy lebonyolító szerv megbízásra
került, a kezelő szerv vagy a lebonyolító szerv közli a pályázóval.
6. A költségvetési támogatások biztosítéka 10. § Ha e rendelet, a támogatási szerződés vagy a támogatói okirat a költségvetési támogatás visszafizetésének céljától
eltérő biztosíték kikötéséről nem rendelkezik, támogatási előleg esetén a  kedvezményezett – beszedési megbízás
benyújtására vonatkozó, kizárólag a támogató hozzájárulásával visszavonható, az Ávr. 77. § (2) bekezdése szerinti –
felhatalmazó nyilatkozatát kell csatolni.
7. A támogatási szerződés, támogatói okirat módosítása 11. § A  támogatási szerződés, támogatói okirat módosítását bármelyik fél – a  költségvetési támogatás célja, összege,
az  azt alátámasztó költségterv, továbbá a  költségvetési támogatás felhasználásának kezdő időpontja és
véghatárideje tekintetében – az  eredeti támogatási szerződésben vagy támogatói okiratban a  költségvetési
támogatás felhasználására vonatkozó véghatáridők lejártának időpontja előtt írásban kezdeményezheti.
A kezdeményezést indokolással kell ellátni.
8. Szakmai és pénzügyi beszámolási kötelezettség, a költségvetési támogatás visszafizetése
12. § (1) A  kedvezményezett a  költségvetési támogatás rendeltetésszerű felhasználására vonatkozó írásbeli beszámolóját
a  támogatási szerződésben vagy a  támogatói okiratban megállapított határidőn belül küldi meg a  támogatónak.
A beszámoló szakmai és pénzügyi részből áll.
(2) A  beszámoló szakmai része tartalmazza a  támogatott program (projekt) megvalósításának helyét és időpontját,
a  pályázati kiírásban, a  támogatási szerződésben vagy a  támogatói okiratban a  szakmai beszámoló elkészítésére
meghatározott feltételek szerint.
(3) A  beszámoló pénzügyi része – ha a  pályázati kiírás, támogatási szerződés vagy támogatói okirat másként nem
rendelkezik – a következőket tartalmazza:
a) az  elszámolni kívánt számlák tekintetében a  számlaszámot, a  számla kiállítójának nevét, címét, adószámát,
a  számla kiállításának idejét és teljesítési időpontját, a  szolgáltatás megnevezését, a  nettó és bruttó
számlaértéket és a költségvetési támogatás terhére elszámolt összeget tartalmazó számlaösszesítőt;
b) a  személyi juttatásokra, a  munkaadókat terhelő járulékokra és a  szociális hozzájárulási adóra vonatkozóan
cégszerűen aláírt olyan összesítőt, amely tartalmazza
ba) a feladatellátásban résztvevő személyek nevét;
bb) az  illetmény bruttó összegét, a  levont személyi jövedelemadó-előleg mértékét, a  munkaadót
terhelő járulék és a  szociális hozzájárulási adó mértékét havonkénti kimutatásban az  éves
jövedelemre vonatkozóan oly módon, hogy egy esetleges tételes ellenőrzés során a  kifizetések
egyértelműen azonosíthatóak legyenek;
c) az  elszámolás alá eső valamennyi, a  számviteli előírásoknak megfelelő eredeti számla, számviteli bizonylat
kedvezményezett által hitelesített másolatát, amelyek rávezetve tartalmazzák a  támogatási szerződés,
a támogatási okirat iktatószámát és a támogatási szerződés, a támogatói okirat alapján fizetett összeget;
d) a számla, számviteli bizonylat c) pont szerinti másolatához csatolt alábbi mellékleteket:
da) – bérköltség elszámolása esetében – bérfizetést megalapozó jogviszony-igazolásokat vagy
munkaköri leírást;
db) – szolgáltatás esetében – a megrendelőt, a szerződést vagy a teljesítésigazolást;
dc) – hirdetés, műsorfüzet esetében – az elkészített hirdetést, műsorfüzetet;
dd) – rendezvény esetében – a részletes programot a résztvevők listájával;
de) – étkezési, élelmezési, szállodai és éttermi számlák esetében – a  résztvevők listáját, a  felhasználás
eseményének a meghatározását és a teljesítésigazolást;
df ) – kiküldetések esetén – a kiküldetési rendelvényt, úti jelentést;
e) a  kedvezményezett által teljesített pénzügyi kifizetéseket igazoló dokumentumokat, így különösen a  banki
átutalás vagy a pénzügyi kiegyenlítés bizonylatait, készpénzfizetés esetén a pénztári kiadási bizonylatot vagy
a számviteli előírásoknak megfelelő egyéb dokumentumok kedvezményezett által hitelesített másolatait;
f ) azokat a további dokumentumokat, amelyeket a támogató a beszámoló részeként a pályázati kiírásban vagy
a támogatási szerződésben, támogatói okiratban meghatároz.
(4) A  fel nem használt összeget – támogatási előleg esetén – a  kedvezményezett a  végső elszámolás benyújtását és
elfogadását követően a  támogatási szerződés, támogatói okirat számára történő hivatkozással, a  támogatási
szerződésben vagy támogatói okiratban foglaltak szerint utalja vissza.
13. § (1) A  támogatott program, projekt lezárása a  költségvetési támogatás teljes összegének elszámolásáról készített
beszámoló alapján, a kedvezményezett nyilatkozatával és annak elfogadásával történik.
(2) A  kedvezményezett beszámolóját a  beszámoló kézhezvételét követő 60 napon belül kell szakmai és pénzügyi
szempontból megvizsgálni és dönteni annak elfogadásáról vagy elutasításáról.
(3) A  beszámoló megvizsgálása során – szükség esetén – hiánypótlás rendelhető el. A  beszámoló megtételére
megállapított határidőbe a hiánypótlásra előírt határidő nem számít bele.
(4) Az (1) bekezdés szerinti döntésről, – ideértve a visszafizetésre történő felszólítást is – a döntést követő 5 napon belül
írásban kell tájékoztatni a kedvezményezettet.
9. A költségvetési támogatás felhasználásának ellenőrzése 14. § A  kedvezményezett köteles a  költségvetési támogatás felhasználását és hasznosulását – a  beszámoló
követelményeire is figyelemmel – dokumentálni és azt az ellenőrzéskor bemutatni.
15. § (1) A  költségvetési támogatás helyszíni ellenőrzése során vizsgálni kell a  költségvetési támogatás hasznosulását,
az eredeti számlák záradékolását, a költségvetési támogatásból megvalósított beszerzések, felújítások megtörténtét,
a beszerzett tárgyi eszközök leltárba vételét és meglétét.
(2) A helyszíni ellenőrzés megállapításairól és az abból levont következtetésekről jegyzőkönyv készül.
III. FEJEZET
AZ ELŐIRÁNYZATOK FELHASZNÁLÁSÁNAK RÉSZLETES SZABÁLYAI 10. Magyar találmányok külföldi bejelentése (25/02/04)
16. § (1) Az előirányzat természetes személyek, mikro-, kis- vagy középvállalkozások, nonprofit szervezetek, kutatóintézetek,
nevelési-oktatási intézmények
a) találmányok, növényfajták, használati minták oltalmának külföldön történő megszerzésére, fenntartására és
megújításának költségeinek biztosítására, valamint
b) a magyar szellemi termékek hasznosításának elősegítésére, a külföldön értékesített magyar áruk utánzásának
megakadályozására
szolgáló kiadások költségeinek fedezetére szolgál. (2) Az előirányzat felhasználása az Ávr. 36. § (4) bekezdése alapján történik.
11. Kárrendezési célelőirányzat (25/02/05) 17. § (1) Az előirányzat fedezetet nyújt
a) a  kötelező gépjármű felelősség biztosítás 1991. július 1-je előtti rendszeréből származó állami
kötelezettségekre;
b) a gépjármű szavatossági károk alapján az 1971. január 1. napja előtti rendszer alapján kifizetett kártérítésekre;
c) az  állami vezetői mulasztások, illetve az  állam nevében elkövetett jogsértések áldozatait megillető
kártérítésekről szóló 33/2010. (VI. 11.) OGY határozat alapján azon személyek kártérítési igényének
megtérítésére, akiknek a 2006. augusztus 20-i budapesti tűzijátékkal összefüggésben alkotmányos alapjoga
vagy személyhez fűződő joga sérelmet szenvedett;
d) Magyarország területén ideiglenesen tartózkodott szovjet katonák által szolgálati kötelességük teljesítése
közben okozott károk megtérítésére.
(2) Az  előirányzat felhasználása közvetlen módon, a  (1)  bekezdés a)–d)  pontja szerinti jogosult javára történő
kifizetéssel történik.
(3) Az előirányzat kezelő szerve a Magyar Államkincstár.
12. Hozzájárulás a könyvvizsgálói közfelügyeleti rendszer működtetéséhez (25/02/07)
18. § (1) A  könyvvizsgálói közfelügyeleti rendszer működtetése érdekében a  Magyar Könyvvizsgálói Kamara
(a  továbbiakban: Kamara) és a  könyvvizsgálói közfelügyeleti feladatokat ellátó szerv költségvetési támogatásban
részesül.
(2) Az  előirányzat felhasználása kérelemre, egyedi döntés alapján, költségvetési támogatás nyújtásával, a  Kamarával
kötött támogatási szerződéssel történik.
(3) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
 (4) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (5) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
13. ÁKK Zrt. osztalék befizetés (25/02/10) 19. § (1) Az előirányzat az Államadósság Kezelő Központ Zrt. éves eredménye utáni osztalék befogadására szolgál.
 (2) Az előirányzat felhasználása közvetlen módon az Ávr. 35. §-a alapján történik.
14. Közigazgatási fejlesztési feladatok (25/02/16) 20. § (1) Az  előirányzat a  jogszabály- és döntéselőkészítési feladatokhoz kapcsolódó közigazgatási, területfejlesztési
feladatok ellátására biztosít fedezetet.
(2) Az  előirányzat felhasználása kérelemre, egyedi döntés alapján költségvetési támogatás nyújtásával, gazdasági
társasággal kötött támogatási szerződéssel történik.
(3) Támogatási előleg folyósítása nem lehetséges.
 (4) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
15. Nemzetközi befektetéseket támogató célelőirányzat (25/02/51) 21. § (1) Az  előirányzat a  nemzetközi és a  hazai potenciális befektetők felkutatását, munkahelyteremtő beruházások
Magyarországon történő megvalósulását, hazai vállalkozások nemzetközi befektetéseinek támogatását, beruházási
lehetőségeinek bővítését, a magyar beszállítói háttér fejlesztését, a magyar export növekedését, hazai vállalkozások
számára új üzleti lehetőségek felkutatását, a  magyar termékek és szolgáltatások versenyképességének javítását,
a  kis- és középvállalkozások külpiaci értékesítését biztosítja. Az  előirányzatból kerül finanszírozásra az  e  célok
megvalósításához szükséges feltételrendszer kialakítása.
(2) Az előirányzat felhasználása
a) pályázati úton, természetes személlyel, egyéni vállalkozóval, gazdasági társasággal, civil szervezettel,
köztestülettel, szövetkezettel kötött támogatási szerződés, vagy támogatói okirat alapján;
b) kérelemre, egyedi döntés alapján, költségvetési támogatás nyújtásával, egyéni vállalkozóval, gazdasági
társasággal, köztestülettel kötött támogatási szerződéssel;
c) közvetlen kifizetéssel, a feladat ellátásával megbízott gazdasági társasággal kötött szerződés alapján történik.
(3) Támogatási előleg folyósítása nem lehetséges.
 (4) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
 (5) A  2012. évi kereskedelemfejlesztési pályázatok támogatására felhasználható, 2013. december 31-én
kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradvány lebonyolító szerve a Nemzeti Külgazdasági Hivatal, amely
e tevékenységét a MAG – Magyar Gazdaságfejlesztési Központ Zrt. (a továbbiakban: MAG Zrt.) bevonásával végzi.
(6) A 2013. december 31-én kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradvány és a 2014. évi eredeti előirányzat,
valamint az év közben biztosított forrás terhére kiírandó pályázatok lebonyolító szerve a MAG Zrt.
16. Állami támogatású bérlakás program (25/04/03) 22. § (1) Az előirányzat felhasználása a Kormány Ávr. 152. § (5) bekezdése szerinti döntése alapján történik.
 (2) Az előirányzat kezelő szerve az ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Kft.
17. Európai Innovációs és Technológiai Intézet működésének támogatása (25/06/04)
23. § (1) Az előirányzat az Európai Innovációs és Technológiai Intézet és a Magyar Köztársaság Kormánya közötti Székhelymegállapodásról szóló 2010. évi CLXVI. törvény végrehajtása kapcsán az  Európai Innovációs és Technológiai
Intézet (a  továbbiakban: EIT) elhelyezésére vonatkozó magyar kötelezettségvállalás alapján az  EIT alkalmazottak
munkabérének finanszírozására szolgál.
(2) Az előirányzat felhasználása közvetlen kifizetéssel történik az EIT részére.
18. Megyei (fővárosi) kereskedelmi és iparkamarák mellett működő békéltető testületek támogatása
(25/14/01/01)
24. § (1) Az  előirányzat a  fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (a  továbbiakban: Fgytv.) által létrehozott
békéltető testületek tagjai díjazásának szabályait meghatározó kormányrendelet szerint meghatározott mértékű
díjjal és a békéltető testületek tevékenységével és feladatellátásával összefüggő kiadások fedezetéül szolgál.
(2) Az  előirányzat felhasználása kérelemre, egyedi döntés alapján, költségvetési támogatás nyújtásával a  Magyar
Kereskedelmi és Iparkamarával (a  továbbiakban: MKIK) és területi kamarákkal kötött támogatási szerződéssel
történik.
(3) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
 (4) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (5) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
19. Fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek támogatása (25/14/01/02)
25. § (1) Az előirányzat a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek költségvetési támogatásának forrását biztosítja.
A költségvetési támogatás a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek keresetindításainak költségeit fedezi,
a  feladataik ellátását elősegíti, a  fogyasztók oktatását és tájékoztatását szolgálja a  fogyasztói tudatosság növelése
érdekében.
(2) Az előirányzatból a fogyasztóvédelmi egyesületek – pályázati úton – támogatásban részesülhetnek. A pályázatban
a Fgytv. 2. § e) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek
vehetnek részt.
(3) Az  előirányzat felhasználására a  miniszter által létrehozott tárcaközi bírálati bizottság tesz döntési javaslatot
a pályázatok beérkezésétől számított 60 napon belül.
(4) A  tárcaközi bírálati bizottság tagjai a  fogyasztóvédelemért felelős miniszter képviselője mellett az egészségügyért
felelős miniszter, az  élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter, a  környezetvédelemért felelős miniszter,
az  oktatásért felelős miniszter, a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter, a  társadalmi és civil kapcsolatokért
felelős miniszter és a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter egy-egy – az adott feladatkörre
tekintettel jelölt – képviselője.
(5) Az  előirányzat felhasználása pályázati úton, fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesülettel kötött támogatási
szerződés vagy támogatói okirat alapján történik.
(6) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
 (7) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (8) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
20. Fogyasztóvédelmi társadalmi szervezetek utókezelése (25/14/01/04) 26. § (1) Az  előirányzat a  fogyasztóvédelmi társadalmi szervezetek előző éveket érintő visszafizetési kötelezettségeiből
származó bevételek beszedésére szolgál.
(2) Az előirányzat felhasználása közvetlen módon az Ávr. 36. § (4) bekezdése alapján történik.
21. Nemzetközi szabványosítási és akkreditálási feladatok (25/14/05) 27. § (1) Az  előirányzat támogatást biztosít a  nemzeti szabványosításról szóló 1995. évi XXVIII. törvény alapján a  Magyar
Szabványügyi Testület (a  továbbiakban: MSZT), valamint a  Nemzeti Akkreditáló Testület szervezetéről, feladat- és
hatásköréről, valamint eljárásáról szóló törvény alapján a Nemzeti Akkreditáló Testület (a továbbiakban: NAT) alapés nemzetközi feladatainak ellátásához.
(2) Az előirányzat felhasználása kérelemre, egyedi döntés alapján, költségvetési támogatás nyújtásával, az MSZT-vel és
a NAT-tal kötött támogatási szerződéssel történik.
(3) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
 (4) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (5) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
22. Az ágazat védelmi felkészítésének állami feladatai a honvédelmi törvény alapján (25/30/01)
28. § (1) Az előirányzat a miniszter felelősségi körébe tartozó ágazatoknak a védelmi felkészítési és a gazdaság mozgósítási
feladatokkal kapcsolatos teendői finanszírozására szolgál – az  Alaptörvényben meghatározott különleges jogrend
esetén – az ágazatok működőképességének, a lakosság ellátásának, a Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek és
a szövetséges fegyveres erők szükségleteinek kielégítése céljából.
(2) A  különleges jogrend során felmerülő igények kielégítéséhez szükséges, a  Kormány által meghatározott hadiipari
kapacitások biztosításához és fenntartásához – a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges
jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló törvényben és a nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása
feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló kormányrendeletben meghatározott feltételek szerint – nyújtható
támogatás.
(3) Az előirányzat felhasználása
a) kérelemre, egyedi döntés alapján, költségvetési támogatás nyújtásával, gazdasági társasággal kötött
támogatási szerződéssel;
b) közvetlen kifizetéssel, a feladat ellátásával megbízott gazdasági társasággal kötött szerződés alapján
történik.
(4) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
 (5) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (6) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
23. Nemzetközi tagdíjak, nemzetközi kapcsolattal összefüggő feladatok (25/30/02)
29. § (1) Az előirányzat a miniszter és az irányítása alá tartozó intézmények nemzetközi szervezetekben betöltött tagságához
kapcsolódó tagdíjfizetési, hozzájárulási kötelezettségeinek finanszírozásául szolgál.
(2) Az előirányzat felhasználása nemzetközi szervezetek részére közvetlen kifizetéssel történik.
 (3) Ha új nemzetközi tagdíjfizetési, hozzájárulási kötelezettség keletkezik, annak kifizetését ennek az  előirányzatnak
a terhére kell teljesíteni. 24. Katasztrófavédelmi, polgári védelmi és nukleárisbaleset-elhárítási ágazati feladatok (25/30/03)
30. § (1) Az  előirányzat az  ágazatok polgári védelmi és katasztrófavédelmi rendszere korszerűsítésének, az  érintett
szervezetek felkészítésének, a  miniszter által vezetett minisztérium főügyeletének, a  nukleárisbaleset-elhárítási
rendszer működtetésének finanszírozására, valamint az  országos nukleárisbaleset-elhárítási rendszer normál és
magasabb szintű működési állapotára meghatározott feladatok ellátását biztosító költségek biztosítására szolgál.
(2) Az előirányzat felhasználása
a) kérelemre, egyedi döntés alapján, költségvetési támogatás nyújtásával, gazdasági társasággal kötött
támogatási szerződéssel;
b) közvetlen kifizetéssel, a feladat ellátásával megbízott gazdasági társasággal kötött szerződés alapján
történik.
(3) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
 (4) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (5) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
25. Nemzetgazdasági programok (25/30/09) 31. § (1) Az  előirányzat a  miniszter felelősségi körébe tartozó feladat ellátásához, szakmai program támogatásához
használható fel, így különösen:
a) külgazdasággal kapcsolatos feladatok ellátásához;
b) Kárpát-medencei térség gazdaságfejlesztéséhez, vállalkozás-ösztönzési programok támogatásához;
c) innovációs és K+F tevékenység ösztönzéséhez, támogatásához, az  innovációs stratégiában meghatározott
feladatok elősegítéséhez;
d) turisztikai ágazati feladatok teljesítéséhez;
e) a Virágos Magyarországért díjat elnyert helyi önkormányzat támogatásához;
f ) belgazdasági szakágazati feladatok, programok támogatásához;
g) fuvarozók versenyképességét biztosító e-útdíj hitelprogram megvalósításának lebonyolításához;
h) pénztárgépgyártás elősegítéséhez;
i) Felvonó és Mozgólépcső Felügyelet piacfelügyeleti eljárásával kapcsolatos feladatok ellátásához;
j) nemzetgazdasági és szakmai programokkal összefüggő média megjelenések támogatásához;
k) gazdaságtervezéssel összefüggő feladatok finanszírozásához;
l) egyéb gazdaságpolitikai szakmai célok és feladatok támogatásához.
(2) Az előirányzat felhasználása
a) pályázati úton, természetes személlyel, gazdálkodó szervezettel, egyéni vállalkozóval, civil szervezettel, helyi
önkormányzattal, köztestülettel kötött támogatási szerződés vagy támogatói okirat alapján;
b) kérelemre, egyedi döntés alapján, gazdálkodó szervezettel, egyéni vállalkozóval, civil szervezettel,
köztestülettel, határon túli szervezettel, helyi önkormányzattal kötött támogatási szerződés alapján;
c) közvetlen kifizetéssel, a  feladat ellátásával megbízott egyéni vállalkozóval, gazdálkodó szervezettel kötött
szerződés alapján
történik. (3) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
 (4) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (5) Az előirányzaton rendelkezésre álló költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatok ellátására lebonyolító szerv
is megbízható.
 (6) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
26. Szervezetátalakítási alap (25/30/10) 32. § (1) Az  előirányzat a  közfeladat-ellátás módszereit, működését érintő jelentős átszervezésre, átalakításra, átalakulásra,
illetve intézmények megszüntetésére szolgál.
(2) Az előirányzat felhasználása
a) kérelemre, a Kormány vagy a miniszter egyedi döntése alapján, költségvetési támogatás nyújtásával;
b) az  Országgyűlés, a  Kormány vagy a  miniszter által önállóan vagy közösen alapított alapítvánnyal,
közalapítvánnyal, államháztartáson kívüli személlyel közösen alapított alapítvánnyal, közalapítvánnyal,
az állam többségi befolyása alatt álló gazdasági társasággal kötött támogatási szerződéssel;
c) költségvetési szerv részére előirányzat-átcsoportosítással
történik. (3) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
 (4) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (5) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
27. ClusterCOOP program támogatása (25/30/11) 33. § (1) Az  előirányzat az  EU Közép-Európai Program (CEP) keretében 2010 decemberében nyertesnek ítélt ClusterCOOP
pályázat 7 ország 10 partner szervezetének közös, 2011. április 1-jén indult – az innovatív kis- és középvállalkozások
klasztereken keresztüli nemzetközi együttműködésének fejlesztését elősegítő – projektjéhez kapcsolódik.
Az előirányzatból kerülnek finanszírozásra a miniszter által vezetett minisztérium, mint Vezető Partner ClusterCOOP
Programban való részvételéhez szükséges, illetve kötelezően előírt feladatainak kiadásai.
(2) Az  előirányzat felhasználása közvetlen kifizetéssel, a  feladat ellátásával megbízott gazdasági társasággal, egyéni
vállalkozóval kötött szerződések alapján történik.
28. Kárpát Régió Üzleti Hálózat üzemeltetése (25/30/12) 34. § (1) Az  előirányzat a  Kárpát Régió Üzleti Hálózat Zrt. (a  továbbiakban: KRÜH Zrt.) üzemeltetésére, működtetésére,
a  Kárpát Régió Fiatal Vállalkozói Program megvalósítására, főtevékenységéhez kapcsolódó szakmai feladatainak
végrehajtására biztosít támogatást.
(2) Az  előirányzat felhasználására kérelemre, egyedi döntés alapján, költségvetési támogatás nyújtásával, a  KRÜH
Zrt.-vel kötött támogatási szerződéssel kerül sor.
(3) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
 (4) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (5) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
29. MKIK támogatása (25/35/00) 35. § (1) Az előirányzat a MKIK egyes közfeladatai költségvetési támogatására szolgál.
 (2) Az előirányzat felhasználása kérelemre, egyedi döntés alapján költségvetési támogatás nyújtásával a MKIK-val kötött
támogatási szerződéssel történik.
 (3) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
 (4) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (5) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
30. Keleti kapcsolatok bővítése (25/38/00) 36. § Az előirányzat felhasználása a Kormány Ávr. 152. § (5) bekezdése szerinti döntése alapján történik.
31. Teljesítésigazolási Szakértői Szerv működési támogatása (25/39/00) 37. § (1) Az előirányzat a Teljesítésigazolási Szakértői Szerv tevékenységéhez, feladatellátásához biztosít támogatást.
 (2) Az  előirányzat felhasználása kérelemre, egyedi döntés alapján, költségvetési támogatás nyújtásával a  feladat
ellátásával megbízott MKIK-val és területi kamarákkal kötött támogatási szerződéssel történik.
 (3) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
 (4) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (5) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
32. Országos Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Kft. támogatása (25/43/00)
38. § (1) Az  előirányzat az  Országos Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban:
Országos Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Kft.) tevékenységének és feladatellátásának biztosítására szolgál.
(2) Az  előirányzat felhasználása kérelemre, egyedi döntés alapján, költségvetési támogatás nyújtásával, az  Országos
Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Kft.-vel kötött támogatási szerződéssel történik.
(3) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
 (4) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (5) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
33. Idegenforgalmi adó differenciált kiegészítése (25/44/00) 39. § (1) Az előirányzatból valósul meg a helyi önkormányzatok, továbbá a fővárosi önkormányzat és a helyi adót önállóan
beszedő kerületi önkormányzatok turisztikai tevékenységének költségvetési támogatása.
(2) Az  előirányzat felhasználása a  helyi önkormányzat támogatási kérelme alapján, egyedi döntéssel, költségvetési
támogatás formájában, a helyi önkormányzattal kötött támogatási szerződéssel történik.
(3) Az előirányzatból nyújtott költségvetési támogatásról a szakmai kezelő javaslata alapján a miniszter dönt.
 (4) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
(5) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (6) Az  előirányzaton rendelkezésre álló költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatok ellátására az  előirányzat
terhére lebonyolító szerv is megbízható.
 (7) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
34. Magyar–indiai közös KKV Alap (25/45/00) 40. § (1) Az  előirányzat a  magyar külgazdasági stratégiában kiemelt szerepet betöltő Indiával megvalósuló gazdasági
kapcsolatok kiterjesztéséhez, fejlesztéséhez, megerősítéséhez biztosít támogatást, mely elősegíti az Indiába irányuló
magyar export növekedését, a  kis- és középvállalkozások támogatását, a  két ország vállalkozásainak intenzívebb
üzleti együttműködését.
(2) Az előirányzat felhasználása
a) pályázati úton, természetes személlyel, gazdasági társasággal, egyéni vállalkozóval, civil szervezettel,
köztestülettel kötött támogatási szerződés vagy támogatói okirat alapján;
b) kérelemre, egyedi döntés alapján költségvetési támogatás nyújtásával, gazdasági társasággal, egyéni
vállalkozóval, civil szervezettel, köztestülettel kötött támogatási szerződés alapján;
c) közvetlen kifizetéssel, a  feladat ellátásával megbízott egyéni vállalkozóval, gazdasági társasággal kötött
szerződés alapján;
d) költségvetési szervek részére előirányzat-átcsoportosítással
történik.
(3) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
 (4) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (5) Az előirányzaton rendelkezésre álló költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatok ellátására lebonyolító szerv
is megbízható.
 (6) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
35. Magán és egyéb jogi személyek kártérítése (25/46/00)
41. § (1) Az  előirányzat a  kártérítési polgári peres és peren kívüli eljárásokkal, kártérítési ügyekre vonatkozó jogi
tevékenységgel összefüggő költségek finanszírozására szolgál.
(2) Az előirányzat felhasználása közvetlen kifizetéssel nemzetközi szervezeteknek, természetes személyeknek, valamint
a feladat ellátásával megbízott gazdasági társasággal, egyéni vállalkozóval kötött szerződés alapján történik.
36. Kötött segélyhitelezés (25/47/00) 42. § (1) Az előirányzat a kötött segélyhitelezési program működtetésének biztosítására szolgál.
 (2) Az  előirányzat tartalmazza a  segélyhitelezéssel összefüggő szakértői tárgyalások dologi kiadásainak, valamint
a  Magyar Export-Import Bank Zrt. (a  továbbiakban: Eximbank) által folyósítható kötött segélyhitelek feltételeiről
és a  segélyhitelnyújtás részletes szabályairól szóló kormányrendelet alapján a  miniszter által teljesítendő egyéb
feladatok finanszírozásának összegét is.
(3) Az előirányzat felhasználása közvetlen kifizetéssel az Eximbank részére történik.
37. Pénztárgépek cseréjének és átalakításának támogatása (25/48/00) 43. § (1) Az  előirányzat felhasználásának szabályait a  nyugtaadási kötelezettség pénztárgéppel való teljesítésére kötelezett
adóalanyoknak a  pénztárgép jogszabályban meghatározott, online kapcsolatra képes, adóügyi ellenőrzési
egységgel rendelkező pénztárgépre való 2013. évi cseréjéhez nyújtott támogatásról, valamint ezzel és az  online
kapcsolatra képes, adóügyi ellenőrzési egységgel rendelkező pénztárgép bevezetésével összefüggésben egyes
miniszteri rendeletek módosításáról szóló miniszteri rendelet állapítja meg.
(2) Az előirányzat kezelő szerve a NAV. 38. Eximbank Zrt. tőkejuttatása (25/49/00)
44. § (1) Az  előirányzat az  Eximbank működésére, a  működésükkel összefüggő pénzbeli hozzájárulásra, így különösen
tőkeemelés keretében alaptőke, tőketartalék megfizetésére, valamint a  kapcsolódó feladatok ellátására biztosít
támogatást.
(2) Az előirányzat felhasználása
a) pénzbeli hozzájárulás fizetése esetén közvetlen kifizetéssel az Eximbank részére;
b) kérelemre, egyedi döntés alapján költségvetési támogatás nyújtásával az  Eximbankkal kötött támogatási
szerződéssel,
történik. (3) Támogatási előleg folyósítása lehetséges.
 (4) Támogatási előleg esetén a 10. § szerinti biztosítékot kell kikötni.
 (5) A költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 39. Hatályba léptető rendelkezések
45. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
40. Az Európai Unió állami támogatásokra vonatkozó szabályaival való összhang
46. § A 21. §, 31. §, 40. § és 43. § az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352.,
2013.12.24., 1. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
41. Hatályon kívül helyező rendelkezések 47. § Hatályát veszti a  fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól szóló 5/2013. (II. 20.)
NGM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter