text:
41/2009. (VI. 12.) HM utasítása a honvédelmi tárca 2009–2012 közötti időszakra vonatkozó rövid távú tervének 2010–2012 közötti időszakra vonatkozó pontosításáról és a források feladatokhoz történő rendeléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján a honvédelmi tárca 2009–2012 közötti időszakra
vonatkozó rövid távú tervének 2010–2012 közötti időszakra vonatkozó pontosításáról és a források feladatokhoz történő rendeléséről (a továbbiakban: rövid távú terv összeállítása) az alábbi
utasítást
adom ki: Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe,
közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá
tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a to
vábbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A rövid távú terv összeállításának célja az MH
2009–2018 közötti időszakra vonatkozó 10 éves stratégiai
tervében (a továbbiakban: 10 éves terv), illetve a Magyar
Köztársaság Nemzeti Katonai Stratégiájában (a továbbiakban: NKS) meghatározott célkitűzések elérése érdekében a honvédelmi szervezetek fejlesztéséhez, működés-fenntartásához (beleértve a személyi juttatásokat is)
szükséges feladatok számbavétele, erőforrás-szükségleteik
felmérése, és az erőforrás korlátokon belül végrehajtandó
feladatok meghatározása. Jelen tervezési ciklusban ez a
honvédelmi tárca 2009–2012 közötti időszakra vonatkozó
rövid távú tervének (a továbbiakban: 2009–2012. évi terv)
a 2010–2012. évekre vonatkozó pontosítását jelenti.
(2) Az MH fejlesztésének és működtetésének 10 éves
tervben rögzített, illetve a 2009–2012. évi tervben jóváhagyott célkitűzései és fő feladatai változatlanok. A rövid távú terv kidolgozásának alapja a 10 éves terv és a
2009–2012. évi terv.
(3) Az újonnan jelentkező, valamint a rendkívüli, eseti
feladatok a tervezés folyamatában kerülnek feldolgozásra.
Az MH vezetés-irányítás felső szintjén új feladatként jele-
nik meg a vilniusi NATO-csúcshoz kapcsolódó szállító
helikopter felajánlás. A helikopterek műveleti területre
történő telepítésére és alkalmazásukra várhatóan a
2010. év közepétől kerül sor. Ennek tervezése megkezdődött, az előkészítés, kitelepítés, illetve feladat-végrehajtás
2010. évi, valamint további feladatait tervezzék be.
(4) A rövid távú terv a feladatokat bemutató és elemző
szöveges részből, valamint a táblázatokba foglalt részletes
erőforrástervből (a továbbiakban együtt: rövid távú terv)
áll. Az átláthatóság és a könnyebb követhetőség érdekében
a szöveges rész és a részletes erőforrásterv azonos logikai
felépítésben, egy dokumentumban készül.
(5) A rövid távú terv összeállításának folyamatában készül
a 2010–2012 közötti időszakra szóló feladatterv (a továbbiakban: feladatterv), melynek alapja az MH feladatrend. A feladatterv a 10 éves tervben meghatározott, illetve a
2009–2012. évi tervben jóváhagyott célkitűzések elérése érdekében a honvédelmi szervezetek fejlesztésének, működés-fenntartásának, alaprendeltetésből adódó és egyéb feladatainak reális, teljes és pontos felmérésén alapszik. A feladatterv tartalmazza a honvédelmi szervezetek részletes feladatait. Jelen tervezési ciklusban ez a 2009–2012. évi terv
mellékletét képező feladatterv 2010–2012. évekre vonatkozó
pontosítását jelenti.
(6) A honvédelmi szervezetek feladataikat azok fontossága szerint osztályozzák (priorizálják). A priorizálás az erőforrások feladatokhoz rendelése érdekében történik. A honvédelmi szervezetek a priorizálás során a feladatellátás és a
szakterületek sajátosságainak megfelelő (1-től 5-ig terjedő)
kategóriákat határoznak meg és alkalmaznak, ahol az 1. prioritás a legfontosabb feladatot jelöli. A prioritási lista kidolgozása során a 2010–2012. évekre vonatkozóan fel kell mérni
és be kell mutatni a szerződéssel lekötött (determinált) feladatokat és az azokhoz tartozó lekötött forrásokat is.
(7) A részletes erőforrásterv tervezési adatbázis alkalmazásával készül, amely tartalmazza a feladattervezés során figyelembe vett feladatok erőforrás-szükségleteit. Az
erőforrás-szükségletek tervezésére a tárca védelmi tervező
rendszere alkalmazásáról és a rendszer fejlesztéséről szóló
59/2007. (HK 12.) HM utasítás 9. § (2) bekezdésében foglaltak az irányadók. A tervezési adatbázis a tervező szervezetek által kitöltött tervezési táblázat alapján kerül összeállításra. A tervezési adatbázis tartalmazza az egységes védelmi szakfeladatrendszerhez kötött információkat (erőforrás-paraméterek, felszámítási mutatók, biztosítási módok stb.), valamint a költségvetési és beszerzési terv összhangját biztosító alapadatokat.
A rövid távú terv összeállításának rendje 3. §
(1) A HM-szervek feladatterveinek összeállításáért, a
feladat koordinálásáért HM Tervezési és Koordinációs Fő
osztály (a továbbiakban: HM TKF), míg az MH katonai
szervezetek feladatterveinek összeállításáért, a feladat
koordinálásáért a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továbbiakban: HM HKF) felelős.
(2) A HM-szervezetek, a miniszter közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetek
feladatterveinek és erőforrásterveinek összeállításáért, a
feladat koordinálásáért a HM Védelmi Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM VTF) felelős.
(3) A honvédelmi szervezetek a hatáskörükbe tartozó
intézményi erőforrás-szükségleteiket önállóan tervezik.
A központi és központosított, valamint a természetbeni ellátás körébe tartozó erőforrás-szükségleteiket az illetékes
központi ellátó szervezetektől vagy a tárca felső szintű
gazdálkodószervektől, -szervezetektől igénylik.
(4) A gazdálkodószervezettel és önálló költségvetéssel
nem rendelkező honvédelmi szervezetek erőforrás-szükségleteit – az általuk szolgáltatott adatok alapján – az utaltsági rend szerint illetékes ellátó szervezetek, illetőleg a felső szintű gazdálkodószervek, szervezetek tervezik.
(5) A honvédelmi szervezetek feladattervüket és erőforrástervüket szolgálati elöljárójuknak (hivatali felettesüknek), erőforrástervüket az illetékes felső szintű gazdálkodószerveknek, szervezeteknek, valamint a HM VTF-nek is
felterjesztik.
(6) Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) feladattervét és erőforrástervét – az
alárendelt szervezetek tervei alapján – az MH ÖHP tervező, illetve gazdálkodó szervei állítják össze. Az MH katonai szervezetek feladatterveiket és erőforrásterveiket – a
HM HKF útján – a HM Honvéd Vezérkar Főnöknek
(továbbiakban: HM HVKF) terjesztik fel. Egyidejűleg az
illetékes felső szintű gazdálkodó szerveknek, szervezeteknek is megküldik.
A rövid távú terv összeállításának folyamata 4. §
(1) A rövid távú terv összeállításának első fázisában készül a feladatterv tervezete és a rövid távú terv tervezete a
nagybani erőforrástervvel.
(2) A tervező szervek, szervezetek a 2010–2012. évi feladatterve tervezetének összeállítása érdekében áttekintik a
2009–2012. évi tervben szereplő feladatokat, azok fontossági sorrendjét (prioritásait), valamint pontosítják a feladatok végrehajtásának erőforrás-szükségleteit.
(3) A honvédelmi szervezetek a rövid távú terv tervezetükben (a 10 éves terv és a 2009–2012. évi terv pontosítása
alapján) felsorolják feladataikat, meghatározzák azok végrehajtásának erőforrás-szükségletét (beleértve a 2009. évben forráshiány miatt várhatóan végrehajtásra nem kerülő
feladatokat is). Kimutatják a feladatok erőforrás-szükséglete és a HM VTF által megadott erőforrás allokáció közötti különbséget, felmérik az erőforráskorlátok miatt nem
tervezhető feladatok halasztásának következményeit,
elemzik kockázatait.
(4) A második fázisban kerül sor a rövid távú terv, azon
belül a részletes erőforrásterv összeállítására és a feladatterv véglegesítésére. A tervező szervek, szervezetek az
erőforráskeret, valamint az első fázisban kialakított fontossági sorrend (prioritás) alapján meghatározzák a ténylegesen végrehajtandó feladatokat és azokhoz hozzárendelik
az erőforrásokat.
(5) Az első fázis tartalmát és a feladatok kidolgozásának
ütemezését az 1. számú melléklet tartalmazza. A második
fázis feladatainak ütemterve – a második fázis kezdetén –
tervezői értekezleten kerül kiadásra.
A rövid távú terv tervezete és a feladatterv-tervezet
összeállítása
5. § (1) A tervezési folyamat első fázisában a honvédelmi
szervezetek feladatterv-tervezeteinek és nagybani erőforrásterveinek összegzésével a HM VTF elkészíti a honvédelmi tárca rövid távú terv tervezetét és feladatterv tervezetét.
(2) A tervezésnek ez a fázisa a honvédelmi tárca rövid
távú terv tervezetének és feladatterv tervezetének kidolgozásával, azok HM Védelmi Tervező Bizottság (a továbbiakban: HM VTB) elé terjesztésével és a további tervezéshez szükséges döntések meghozatalával zárul. A rövid
távú terv összeállításának részét képező erőforrás-tervezés
feladatait, a feladatok tervezéséért felelős és az együttműködő szerveket, szervezeteket a 2. számú melléklet tartalmazza.
(3) A nagybani erőforrásterv alapján kerül összeállításra
a tárca költségvetési tervjavaslata.
A rövid távú terv és a feladatterv összeállítása
6. § (1) A tervezési folyamat második fázisában a miniszteri
döntésnek megfelelően pontosításra, módosításra, szükség
szerint átdolgozásra kerülnek a rövid távú terv, illetve a
feladatterv tervezetei. Ennek eredményeként összeállításra kerül a feladatterv, valamint a tervezési táblázat használatával a tárca rövid távú terve a részletes erőforrástervvel.
(2) A rövid távú tervet (beleértve az összegzett részletes
erőforrástervet is), illetve a feladattervet – a tárca felső
szintű tervező (gazdálkodó) szervei, valamint a tervezésben (erőforrás tervezésben) közvetlenül részt vevő tervező
szervek, szervezetek bedolgozásai alapján – a HM VTF állítja össze.
A rövid távú terv és a feladatterv pontosítása,
véglegesítése
7. § (1) A rövid távú tervet és a feladattervet – a 2010. évre
vonatkozó költségvetési törvény elfogadását követően – a
HM VTF a felső szintű tervező, illetve gazdálkodószervek, szervezetek bevonásával pontosítja, véglegesíti, majd
jóváhagyását követően kiadmányozza.
(2) A rövid távú terv és a feladatterv megküldésre kerül
az MH felső- és középszintű vezető-irányító szerveknek,
az MH felső szintű tervező és gazdálkodószerveknek,
szervezeteknek és abból kivonatot kapnak az MH katonai
szervezetei.
(3) A tárca rövid távú tervét és feladattervét a honvédelmi miniszter, a honvédelmi szervezetek terveit az illetékes
szolgálati elöljáró (hivatali felettes) hagyja jóvá.
Záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba és 2010. március 31-én hatályát veszti.
(2) A szakterületek vezetői a részfeladatok tervezését és
végrehajtását saját hatáskörükben szabályozzák.
(3) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a Magyar
Honvédség rendszerbe foglalt tevékenységeinek, feladatainak a tervezésben való kísérleti alkalmazásáról szóló
143/2007. (HK 1/2008.) HM utasítás hatályát veszti.
(4) A HM VTF 2009. május 29-ig elkészíti a (3) bekezdésben hatálytalanított HM utasítás helyébe lépő új belső
rendelkezés tervezetét, illetve a tervezési folyamat első fázisában kiadja a pontosított MH Feladatrendet és Egységes
Védelmi Szakfeladatrendszert.
Budapest, 2009. május 29. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
16/2010. (III. 30.) OKM rendelete az érettségi és a szakmai vizsgák támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 5. számú melléklet 11. pontjában kapott
felhatalmazás alapján az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.)
Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró önkormányzati miniszterrel egyetértésben,
a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszter és a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § f) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró szociális és munkaügyi miniszter véleményének
kikérésével – a következőket rendelem el:
1. Az érettségi vizsgák lebonyolításának támogatása 1. § (1) A támogatást a közoktatási feladatot ellátó
a) helyi önkormányzatok, települési és területi kisebbségi önkormányzatok és azok jogi személyiségű társulásai,
a szakképzés-szervezési társulások (a továb biak ban együtt: helyi önkormányzatok),
b) nem állami, nem helyi önkormányzati intézmények fenntartói, ideértve a Magyar Köztársaság 2010. évi
költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továb biak ban: költségvetési törvény) 52. § (1) bekezdésének
nyitó szövegrészében meghatározott fenntartókat (a továb biak ban együtt: közoktatási humánszolgáltatók),
c) központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények
[az a)–c) pont alattiak a továb biak ban együtt: fenntartó] igényelhetik.
(2) A támogatás a 2010. évben szervezett, a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továb biak ban: közoktatási
törvény) 114. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott ingyenes középszintű érettségi vizsgák után igényelhető
a (3) bekezdésben foglalt kivételekkel.
(3) A támogatás nem igényelhető
a) a felnőttoktatás nem nappali képzéseiben megtartott vizsgái után,
b) a javítóvizsgák után, és
c) azon középszintű érettségi vizsgák után, amelyek esetében az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról
szóló 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet (a továb biak ban: vizsgaszabályzat) alapján az alábbi mentességek közül
bármelyik rögzítésre került:
ca) az Országos Középiskolai Tanulmányi Versenyen, valamint a Szakmacsoportos Szakmai Előkészítő Érettségi
Tantárgyak Versenyén elért, meghatározott helyezés alapján a vizsgaszabályzat 60/B. § (3) bekezdése,
cb) elismert külföldi érettségi vizsga vonatkozásában a vizsgaszabályzat 56/A. §-a,
cc) kötelező vizsgatárgy vizsgája alóli mentesítés tekintetében a közoktatási törvény 30. § (9) bekezdése,
cd) a magyar nyelv és irodalom vizsgatárgy érettségi vizsgája alóli mentesítés tekintetében a vizsgaszabályzat
6. § (6) bekezdése. 2. § (1) A támogatás a 2010. évben a fenntartó által működtetett középiskolában a középszintű érettségi vizsgák
megszervezésével összefüggő feladatok ellátására használható fel.
(2) A támogatás két részletben kerül kifizetésre. Az első részlet támogatási előleg, amelynek összege 1300 Ft/vizsga.
A támogatási előleg igénylésének alapja a 2010. évi május–júniusi érettségi vizsgaidőszak vonatkozásában megjelölt
2010. március 16-ai regisztrációs napnak megfelelő és támogatható regisztrált vizsgák száma, továbbá a 2010. évi
október–novemberi vizsgaidőszakban várható érettségi vizsgák becsült száma.
(3) A fenntartók a támogatás első részletét az 1. számú melléklet szerinti Középszintű érettségi vizsga fenntartói összesítő
lapon igényelhetik 2010. április 15-éig a 8. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott módon.
(4) A támogatás második részletének alapja a 2010. évi május–júniusi érettségi vizsgaidőszak vonatkozásában a vizsgák
lezárása után kimutatható tényleges vizsgaszám és a 2010. évi október–novemberi érettségi vizsgaidőszak
vonatkozásában megjelölt 2010. szeptember 16-ai regisztrációs napnak megfelelő és támogatható regisztrált vizsgák
száma. A támogatás második részletét a fenntartók a 2. számú melléklet szerinti Középszintű érettségi vizsga
fenntartói összesítő lapon igényelhetik a 8. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott módon 2010. szeptember 20-áig.
A támogatás második részlete iránti igénylés benyújtása azon – első részletet igényelt – fenntartók esetében is
kötelező, amelyek a 2010. évi október–novemberi érettségi vizsgaidőszakban nem szerveznek érettségi vizsgát.
(5) A támogatás második részletének meghatározására – az első részletként folyósított támogatás figye lembe véte lével – a 2010. évi május–júniusi érettségi vizsgaidőszak vonatkozásában a vizsgák lezárása után kimutatható
tényleges vizsgaszám és a 2010. évi október–novemberi érettségi vizsgaidőszak vonatkozásában megjelölt 2010.
szeptember 16-ai regisztrációs napnak megfelelő regisztrált vizsgák száma alapján kerül sor. Az egy érettségi vizsgára
jutó támogatás teljes összegéről 2010. november 16-áig az oktatásért felelős miniszter (a továb biak ban: miniszter)
közleményt jelentet meg a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben.
3. § (1) A határidőn belül beérkezett igénylések alapján megyénként és önkormányzatsorosan (az önkormányzat
KSH-kódjával, megnevezésével) külön-külön összesített kimutatásokat intézményi bontásban, a Magyar Államkincstár
regionális igazgatósága (a továb biak ban: Igazgatóság) az első részlet tekintetében 2010. május 18-áig, a második
részlet tekintetében 2010. október 20-áig megküldi elektronikusan az Oktatási és Kulturális Minisztérium
Támogatáskezelő Igazgatósága (a továb biak ban: OKM Támogatáskezelő) részére. Az előlegre vonatkozó jogosultság
elvesztésének tényét az Igazgatóság megállapítja, és az erről készült kimutatást megküldi az OKM Támogatáskezelő
részére.
(2) A támogatás megítélésének alapja „A kétszintű érettségi vizsga adminisztrációs rendszere” elnevezésű, az Oktatási
Hivatal (a továb biak ban: Hivatal) által működtetett informatikai rendszerben a középiskolák által rögzített középszintű
érettségi vizsgák száma. A támogatási igények megalapozottságának és jogszerűségének ellenőrzésére a megadott
regisztrációs napok vonatkozásában az informatikai rendszerben regisztrált és e rendelet alapján támogatható
középszintű érettségi vizsgák száma szolgál, amely adatokat a Hivatal szolgáltat megyénként, fenntartói és intézményi
bontásban, valamint fenntartói típusonként összesítve az Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továb biak ban: OKM)
részére a május–júniusi vizsgaidőszak vonatkozásában 2010. április 6-áig, az október–novemberi vizsgaidőszak
vonatkozásában 2010. október 1-jéig, a 2010. évi tényleges vizsgaszámok tekintetében 2010. november 30-áig.
A miniszter gondoskodik arról, hogy a Hivatal által megküldött adatokat az OKM Támogatáskezelő a beérkezés
határidejétől számított három munkanapon belül megkapja.
(3) A fenntartók által igényelt vizsgaszámok adatai a Hivatal által megküldött adatokkal összevetésre kerülnek, erről
az OKM Támogatáskezelő jegyzéket készít, amelyben a fenntartó által lejelentett magasabb vizsgaszám esetén
a Hivatal adatait kell irányadónak tekinteni. Az OKM Támogatáskezelő – az 1. § (1) bekezdésének b)–c) pontjában
meghatározott fenntartók tekintetében – fenntartónként, fenntartói típusonként és intézménysorosan készített
összesítését, valamint az Igazgatóságok kimutatásaiból készített, az önkormányzat KSH-kódját és megnevezését is
tartalmazó országos listát az első részlet vonatkozásában 2010. május 28-áig, a második részlet vonatkozásában pedig
2010. november 5-éig továbbítja a miniszternek, aki nyolc munkanapon belül dönt a támogatás megítéléséről.
(4) A miniszter a támogatásban részesített önkormányzatok 3. számú melléklet szerint összesített adatait utalványozás
céljából az önkormányzat KSH-kódjának, megnevezésének és forintra kerekített támogatási összegének
feltüntetésével az első részlet tekintetében 2010. június 22-éig, a második részlet tekintetében 2010. november 22-éig
papír alapon és elektronikus úton az ebr42 rendszerben is megküldi az Önkormányzati Minisztérium (a továb biak ban:
ÖM) részére. A támogatás folyósításáról a Magyar Államkincstár a költségvetési törvény 5. számú melléklet 11. pontja
szerinti előirányzat terhére az ÖM utalványozása alapján az első részlet tekintetében a 2010. év július havi, a második
részlet tekintetében a 2010. év december havi nettó finanszírozás keretében gondoskodik. Amennyiben a támogatott
elveszítette az előlegre való jogosultságát, az előleg összegét 2010. november 22-éig az ÖM részére utalványozás
céljából megküldendő önkormányzatsoros listában negatív számként kell szerepeltetni. Az előlegre vonatkozó
jogosultság elvesztésének tényére az OKM Támogatáskezelő felhívja a miniszter figyelmét, aki erre tekintettel hozza
meg döntését.
(5) A miniszter a közoktatási humánszolgáltatók által igényelt támogatásokhoz szükséges keretösszeget fenntartónként
és intézménysorosan összesítve az Igazgatóságok részére az első részlet tekintetében 2010. július 15-éig, a második
részletét illetően pedig 2010. december 10-éig biztosítja a költségvetési törvény XX. Fejezet, 11. cím, 2. alcím,
3. jogcímcsoport „Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás” előirányzata terhére.
(6) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények számára az e rendelet alapján megítélt
támogatás folyósításáról a fenntartójuk a költségvetési törvény XX. fejezet, 11. cím, 2. alcím, 17. jogcímcsoport
„Gyakorlóiskolák normatív támogatása” előirányzat terhére év végén pótelőirányzatként gondoskodik.
(7) A fenntartó a 2010. évi összesített tényleges vizsgaszámok alapján jogosult a támogatás végleges összegére.
Az összesített tényleges vizsgaszámokról a (3) bekezdésben meghatározottak alapján készített jegyzéket a miniszter
2010. december 31-éig megküldi az elszámolást kezelő szervnek. Az Igazgatóság mint elszámolást kezelő szerv
az összesített tényleges vizsgaszámokat tartalmazó jegyzék figye lembe véte lével végzi el a fenntartók év végi
elszámolásának felülvizsgálatát.
2. A szakmai vizsgák lebonyolításának támogatása 4. § (1) A támogatást a fenntartók igényelhetik az általuk közoktatási feladatként ellátott, 2010. évben megszervezett,
a közoktatási törvény 114. §-ában meghatározott ingyenes szakmai vizsgák lebonyolításához.
(2) A támogatható szakmai vizsgát szervező intézmény köteles gondoskodni a következő szakmai vizsgaidőszakban
az első javítóvizsgára, pótló vizsgára, továbbá a tanulói jogviszony fennállása alatt megkezdett, de be nem fejezett
vizsga befejezésére jelentkezők számára a szakmai vizsga megszervezéséről. Az első eredménytelen szakmai vizsga
napján az iskola tájékoztatja a tanulót a következő vizsgaidőszakra tervezett szakmai vizsgáról és a jelentkezéssel
kapcsolatos kötelezettségekről.
5. § (1) A támogatás két részletben kerül kifizetésre. Az első részlet támogatási előleg, amelynek összege 2000 Ft/szakmai
vizsga. A támogatási előleg igénylésének alapja a 2010. évben a február–márciusi vizsgaidőszakban szervezett és
megkezdett, a május–júniusi vizsgaidőszak szakmai vizsgájára jelentkezés alapján tervezett, az október–novemberi
vizsgaidőszakban várható szakmai vizsgák összes száma.
(2) A fenntartók a támogatás első részletét a 4. számú melléklet szerinti Szakmai vizsga fenntartói összesítő lap kitöltésével
igényelhetik 2010. április 9-éig a 8. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott módon.
(3) A támogatás második részletét a fenntartók az 5. számú melléklet szerinti igénylőlapon igényelhetik 2010. október
4-éig a 8. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott módon.
(4) A támogatás második részletének meghatározására – az első részletként folyósított támogatás figye lembe -
véte lével – a 2010. évben a február–márciusi és a május–júniusi vizsgaidőszakban szervezett és megkezdett, továbbá
az október–novemberi vizsgaidőszakban a szakmai vizsga előkészítéséről szóló jelentés alapján tervezett szakmai
vizsgák összes száma alapján kerül sor. Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő
felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM rendeletben szereplő szakképesítések szakmai vizsgáit
10%-kal magasabb támogatási összeg illeti meg, mint az Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.) OM
rendeletben szereplő szakképesítések szakmai vizsgáit.
(5) Az egy szakmai vizsgára jutó támogatás teljes összegéről 2010. november 16-áig a miniszter közleményt jelentet meg
a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben.
6. § (1) A határidőn belül beérkezett igénylések alapján a megyénként és önkormányzatsorosan (az önkormányzat KSH-kódjával és
megnevezésével) külön-külön összesített kimutatásokat intézményi bontásban, az Igazgatóság az első részlet
vonatkozásában 2010. május 7-éig, a második részlet tekintetében pedig 2010. november 3-áig megküldi elektronikusan
az OKM Támogatáskezelő részére. Az előlegre vonatkozó jogosultság elvesztésének tényét az Igazgatóság megállapítja, és
az erről készült kimutatást megküldi az OKM Támogatáskezelő részére. Az OKM Támogatáskezelő – az 1. § (1) bekezdésének
b)–c) pontjában meghatározott fenntartók tekintetében – fenntartónként, fenntartói típusonként és intézménysorosan
készített összesítését, valamint az Igazgatóságok kimutatásaiból készített, az önkormányzat KSH-kódját és megnevezését is
tartalmazó országos listát az első részlet vonatkozásában 2010. május 21-éig, a második részlet vonatkozásában pedig
2010. november 10-éig továbbítja a miniszternek, aki nyolc munkanapon belül dönt a támogatás megítéléséről.
(2) A támogatási igények megalapozottságának és jogszerűségének ellenőrzéséhez a támogatást igénylő fenntartó
a 6. számú melléklet szerinti adatokat a 9. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott elszámoláshoz csatolja, a 6. számú
melléklet szerinti adatokat a közoktatási humánszolgáltatók és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmények megküldik az OKM Támogatáskezelő részére is másolatban.
(3) A miniszter a támogatásban részesített önkormányzatok 7. számú melléklet szerint összesített adatait utalványozás
céljából az önkormányzat KSH kódjának, megnevezésének és forintra kerekített támogatási összegének
feltüntetésével első részlet tekintetében 2010. június 22-éig, a második részlet tekintetében 2010. november 22-éig
papír alapon és elektronikus úton az ebr42 rendszerben is megküldi az ÖM részére. A támogatás folyósításáról
a Magyar Államkincstár a költségvetési törvény 5. számú melléklet 11. pontja szerinti előirányzat terhére az ÖM
utalványozása alapján az első részlet tekintetében a 2010. év július havi, a második részlet tekintetében a 2010. év
december havi nettó finanszírozás keretében gondoskodik. Amennyiben a támogatott elvesztette az előlegre
vonatkozó jogosultságát, az előleg összegét 2010. november 22-éig az ÖM részére utalványozás céljából
megküldendő önkormányzatsoros listában negatív számként kell szerepeltetni.
(4) A miniszter a közoktatási humánszolgáltatók által igényelt támogatásokhoz szükséges előirányzatot fenntartónként
és intézménysorosan összesítve a Magyar Államkincstár ille té kes regionális igazgatóságai részére az első részlet
tekintetében a 2010. július 15-éig, a második részlet tekintetében 2010. december 10-éig biztosítja a költségvetési
törvény XX. Fejezet, 11. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport „Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás”
előirányzata terhére.
(5) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények számára az e rendelet alapján megítélt
támogatás folyósításáról a fenntartójuk a költségvetési törvény XX. fejezet, 11. cím, 2. alcím, 17. jogcímcsoport
„Gyakorlóiskolák normatív támogatása” előirányzat terhére év végén pótelőirányzatként gondoskodik.
3. Az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések 7. § A támogatási igényhez csatolni kell a fenntartó 8. számú melléklet szerinti nyilatkozatát arról, hogy rendelkezik
a közoktatási törvény 105. §-ában meghatározott közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési tervvel. E rendelkezéseket
önkormányzati társulások tekintetében azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a nyilatkozatot a helyi
önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény ben, valamint a települési
önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvény ben az egyes társulási típusoknál
meghatározott döntéshozó szerv vagy személy adja ki. A közoktatási humánszolgáltató közoktatási esélyegyenlőségi
intézkedési terv hiányában arról nyilatkozik, hogy nevelési programja tartalmazza az esélyegyenlőséget szolgáló
intézkedéseket.
4. Közös rendelkezések 8. § (1) Az első és második részletre vonatkozó igénylést
a) az 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott fenntartók az Igazgatósághoz egy eredeti és egy hitelesített
másolati példányban, papír alapon, postai úton, valamint elektronikusan,
b) az 1. § (1) bekezdés b)–c) pontjában meghatározott fenntartók egy eredeti és egy hitelesített másolati
példányban, papír alapon, postai úton, valamint elektronikus formában az OKM Támogatáskezelő részére küldik
meg.
Az elektronikus benyújtás kizárólag az OKM Támogatáskezelő honlapján található, erre a célra kialakított elektronikus
rendszeren keresztül történik. Minden támogatási cél esetében – helyi önkormányzatok kivételével – mellékelni kell
a 10. számú melléklet szerinti nyilatkozatot arról, hogy az igénylő rendezett munkaügyi kapcsolatokkal rendelkezik.
(2) A közoktatási humánszolgáltatók az OKM Támogatáskezelő részére az igényléssel egyidejűleg megküldik a fenntartó
létezését igazoló, 30 napnál nem régebbi bírósági bejegyzést vagy cégkivonatot és a fenntartó képviselője aláírási
címpéldányának másolatát.
(3) Az Igazgatóság és az OKM Támogatáskezelő részéről kizárólag azok az igénylések kerülnek felülvizsgálatra és
továbbításra, amelyeket az igénylő elektronikus és postai úton is határidőre megküldött. A második részletre
vonatkozóan az igénylés beküldésének elmulasztása esetén az igénylő mindkét részletre elveszti támogatási
jogosultságát.
(4) A benyújtott igényekre való jogosultságot az OKM Támogatáskezelő a helyszínen, továbbá a jogosultságot igazoló
dokumentumok bekérése útján is jogosult ellenőrizni.
(5) A helyi önkormányzatok esetén az Igazgatóság, a közoktatási humánszolgáltatók és a központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézmények esetén az OKM Támogatáskezelő a határidőig benyújtott igények
feldolgozása során szükség esetén a beérkezéstől számított öt munkanapon belül, nyolc napos határidővel
hiánypótlásra hívja fel a támogatást igénylőt. Amennyiben az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti fenntartó a felhívásnak
nem tesz eleget vagy nem meg fele lően teljesíti azt, az Igazgatóság a támogatási igényt elutasítja és erről értesíti
a fenntartót. Amennyiben az 1. § b)–c) pontja szerinti fenntartó a felhívásnak nem tesz eleget vagy nem meg fele lően
teljesíti azt, az OKM Támogatáskezelő a támogatási igényt elutasítja és erről értesíti a fenntartót.
(6) Amennyiben a fenntartó az igénylési határidőt önhibáján kívül elmulasztotta, igazolási kérelmet nyújthat be
az elmulasztott határidővel számított öt munkanapon belül. Az igazolási kérelemmel együtt az elmulasztott igénylést
is pótolni kell. Az igazolási kérelem benyújtására nyitva álló határidő jogvesztő. Az 1. § (1) bekezdésének a) pontjában
meghatározott fenntartók esetén az Igazgatóság az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban:
Áht.) 64/B. § (3) bekezdését figye lembe véve, az 1. § (1) bekezdésének b)–c) pontjában meghatározott fenntartók
esetén az OKM Támogatáskezelő a határidőig benyújtott igények szabályszerűségi felülvizsgálata során, szükség
esetén a beérkezéstől számított öt munkanapon belül, nyolc napos határidővel hiánypótlásra hívja fel a támogatást
igénylőt. Amennyiben a fenntartó a felhívásnak nem tesz eleget, vagy nem meg fele lően teljesíti azt, az Igazgatóság
a támogatási igényt nem továbbítja, az OKM Támogatáskezelő a támogatási igényt elutasítja, és erről értesíti
a fenntartót és az OKM-et.
9. § (1) A helyi önkormányzatok a támogatás felhasználásáról a tárgyévben december 31-ei fordulónappal a mindenkori
zárszámadás keretében és rendje szerint kötelesek elszámolni. Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes
önkormányzatoknál, illetve intézményeknél megfelelő analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval kell
alátámasztani. Ha a támogatást vagy annak egy részét a fenntartó önkormányzat jogtalanul vette igénybe, azt nem
a megjelölt feladatra használta fel, vagy a támogatás igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, akkor
a) év közben az Igazgatóságon keresztül az ÖM-nél haladéktalanul köteles lemondani a jogtalanul igénybe vett
összegről, mely esetben a már kiutalt összeg visszavonásra kerül és a lemondásnak meg fele lően módosításra
kerül az előirányzat,
b) év végi elszámolás esetén a jogosulatlan igénybevétel napjától számított, az Áht. 64/B. § (2) bekezdése szerinti
kamattal növelt összeget kell visszafizetnie.
(2) A közoktatási humánszolgáltatók esetében a támogatások elszámolása a 2010. évi normatív hozzájárulás és
támogatás elszámolása keretében történik. Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes fenntartóknál és
intézményeknél vezetett analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval kell alátámasztani. Ha a támogatást
vagy annak egy részét a közoktatási humánszolgáltató jogosulatlanul vette igénybe, azt nem a megjelölt feladatra
használta fel, illetve a támogatás igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, a közoktatásról szóló 1993. évi
LXXIX. törvény végrehajtásáról szóló 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Vhr.) nem állami, nem
önkormányzati intézményfenntartók állami hozzájárulásának és támogatásának elszámolására, ellenőrzésére
vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni, különös tekintettel a Vhr. 16. § (3) bekezdésére.
(3) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények számára nyújtott támogatás elszámolása és
ellenőrzése a Vhr. 17/C. §-ában foglaltak szerint történik. Az adatok valódiságát az egyes fenntartóknál, illetve
az intézményeknél vezetett analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval kell alátámasztani. Ha
a támogatást vagy annak egy részét a fenntartó jogosulatlanul vette igénybe, azt nem a megjelölt feladatra használta
fel, illetve a jogszabályban rögzített arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy a támogatások
igényléshez valótlan adatot szolgáltatott, akkor a támogatásról haladéktalanul köteles lemondani és a jogosulatlan
igénybevétel napjától számított, kamattal növelt összeget visszafizetni.
(4) Amennyiben az e rendeletben foglalt feltételeknek megfelelő fenntartó 2010. május 15-éig az intézmény
átszervezésével, fenntartói jogának átadásával, megszüntetésével, működtetésének szüneteltetésével összefüggő
döntést hoz, akkor az e rendeletben foglaltakat az (5)–(6) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(5) Az intézmény jogutód nélküli megszüntetése esetében (ideértve a helyi önkormányzati fenntartású intézmény
fenntartói jogának nem állami, nem önkormányzati fenntartó részére történő átadását, illetve a nem állami, nem
önkormányzati intézmény fenntartói jogának önkormányzati fenntartó részére történő átadását) a fenntartó
a 2010. évi május–júniusi érettségi vizsgaidőszakban tett érettségi vizsgák, illetve a szakmai vizsgák vonatkozásában
a 2010. évi február–márciusi és május–júniusi vizsgaidőszakban tett tényleges szakmai vizsgák tekintetében jogosult
a támogatási előlegre.
(6) Az intézmény jogutóddal történő megszűnése, illetve átszervezése, fenntartói jogának átadása esetében a támogatási
igényt a jogelőd intézmény fenntartója a jogutód intézmény fenntartójának egyetértésével nyújthatja be; ebben
az esetben az igényléshez a 9. számú mellékletet is csatolni kell. A megítélt támogatást a fenntartó által a 2010. évi
május–júniusi vizsgaidőszakban ténylegesen megszervezett érettségi vizsgák, a február–március és május–júniusban
ténylegesen megszervezett szakmai vizsgák tekintetében a jogelőd intézmény fenntartója használhatja fel
az e rendeletben meghatározott támogatási célra; ebben az esetben a támogatással a jogutód intézmény
fenntartójának kell elszámolnia. Az e pontban foglalt közös nyilatkozatot a helyi önkormányzati fenntartók
az Igazgatósághoz, a közoktatási humánszolgáltatók az OKM Támogatáskezelőhöz nyújthatják be.
5. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a 2010. január 1-jét köve tően szervezett érettségi és szakmai vizsgák tekintetében kell
alkalmazni.
(3) E rendelet 2012. október 31-én hatályát veszti.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
8/2014. (III. 21.) BM OKF utasítása az önkormányzati tűzoltó parancsnokságok szakmai irányításáról és felügyeleti ellenőrzésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjának felhatalmazása, valamint a tűz elleni védekezésről,
a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 34. §-a alapján kiadom az alábbi utasítást.
Az utasítás hatálya a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra, annak területi,
területi jogállású és helyi szerveire (a továbbiakban: hivatásos katasztrófavédelmi szervek), valamint a szakmai
irányítás, ellenőrzés és a normatív támogatás felhasználása szabályainak tekintetében az önkormányzati tűzoltó
parancsnokságokra (a továbbiakban: ÖTP) terjed ki.
I.
Általános rendelkezések 1. § Az ÖTP-k szakmai tevékenységük során kötelesek betartani a tűzoltásra, a műszaki mentésre, a költségvetési
gazdálkodásra, a személyi állomány képzésére, a munkavédelemre, eszközeik kezelésére és karbantartására vonatkozó
jogszabályokat, valamint megismerik azok végrehajtására vonatkozó katasztrófavédelmi belső szabályozókat.
2. § A hivatásos katasztrófavédelmi szakmai irányítás és felügyeleti ellenőrzés kiterjed:
a) a tűzoltástaktikai és mentési műveleti tevékenységre;
b) az ügyeleti tevékenység ellátására;
c) a tűzoltásvezetés szabályaira;
d) a készenlétben tartandó szerek számára, málházására;
e) a legkisebb készenléti létszámra és a vonulás megkezdésének leghosszabb időtartamára;
f ) a hivatásos tűzoltó parancsnokság (a továbbiakban: HTP) működési területén belül az elsődleges műveleti
körzet (a továbbiakban: EMK) meghatározására;
g) az ÖTP-k által vezetendő szakmai nyilvántartások, jelentési kötelezettségek meghatározására;
h) a gazdálkodás rendjének és az elszámolás szabályainak meghatározására;
i) a személyi állomány alkalmasságának, nyilvántartásának, képzettségének szabályozására;
j) a munkavédelem szabályozására, a munkahelyi balesetek kivizsgálására;
k) az egyenruha, a rangjelzés, az igazolvány és a védőruha szabályozására;
l) a technikai eszközök rendszeresítésére, műszaki szemléjére, használati dokumentumaik vezetésének
szabályozására. 3. § A hivatásos katasztrófavédelmi szakmai irányítás a vonatkozó belső szabályozók szolgálati úton való megküldésével,
vagy a közjogi szervezetszabályozó eszközök közzétételével és a feldolgozásuk, oktatásuk segítésével történik.
4. § A szakmai irányítás és az ellenőrzés nem terjed ki a köztestületi egyesületi működés, illetőleg a köztestület
önkormányzati tevékenységére.
5. § A katasztrófavédelmi szakmai irányítást és felügyeleti ellenőrzést az a HTP parancsnok köteles gyakorolni, akinek
működési területén belül található az ÖTP székhely szerinti települése.
Ennek érdekében:
– az ÖTP parancsnokát meghívja az általa tartott értekezletekre, részére feladatokat határoz meg, valamint az ÖTP
tevékenységéről beszámoltatja;
– megküldi a vonatkozó új belső szabályozókat, saját munkatervét és ellenőrzési tervét;
– közreműködik az ÖTP által tartott kiképzési foglalkozások megtartásában;
– tanácskozási joggal részt vesz a köztestületi, illetőleg az ÖTP-t érintő önkormányzati képviselő testületi üléseken;
– iratok alapján és helyszínen ellenőrzéseket hajt végre.
Az ÖTP parancsnok az ÖTP szakmai tevékenységével kapcsolatos tervezett írásos intézkedéseit jóváhagyás előtt,
előzetes egyeztetésre felterjeszti a HTP parancsnoknak.
II.
A normatív támogatás felhasználásának szabályai 6. § Az ÖTP a normatív támogatás felhasználása során maradéktalanul betartja az alábbi költségvetési-gazdálkodási
alapelveket:
a) szabályszerűség: annak követelménye, hogy az adott szervezet működése, illetve tevékenysége során
érvényesüljenek a hatályos jogszabályok, belső szabályzatok és vezetői rendelkezések előírásai;
b) szabályozottság: annak követelménye, hogy az adott szervezet működése, illetve tevékenysége megfelelően
szabályozott legyen;
c) gazdaságosság: annak követelménye, hogy az erőforrások felhasználásához kapcsolódó kiadás vagy ráfordítás
az elérhető legkisebb legyen, a jogszabályban meghatározott vagy általánosan elvárható minőség biztosítása
mellett;
d) hatékonyság: annak követelménye, hogy az előállított termékek, nyújtott szolgáltatások, az ellátott feladat
más eredményének értéke, vagy az azokból származó bevétel a lehető legnagyobb mértékben haladja meg a
felhasznált erőforrásokhoz kapcsolódó kiadásokat vagy ráfordításokat;
e) eredményesség: annak követelménye, hogy a kitűzött célok – az elfogadott módosításokat, változó
körülményeket figyelembe véve – megvalósuljanak, a tevékenység tervezett és tényleges hatása közötti
különbség a lehető legkisebb mértékű legyen, vagy a tényleges hatás legyen kedvezőbb a tervezettnél.
7. § Az ÖTP az 1–3. mellékletek szerinti kimutatásoknak megfelelően elektronikusan nyilvántartja a normatív támogatás
és az egyéb forrásból származó pénzeszközei felhasználásának adatait. Az elektronikus nyilvántartás feltételeinek
megteremtéséről az ÖTP parancsnoka gondoskodik, melyhez a területileg illetékes megyei katasztrófavédelmi
igazgatóságtól szükség esetén segítséget kérhet.
8. § A normatív támogatás felhasználásáról szóló kimutatásokat az ÖTP minden hónap 12. napjáig (első alkalommal
2014.  április 12. napjáig a 2014. január–március hónapok adatainak megfelelően) a 4. mellékletnek megfelelően
kitölti, és mind elektronikus formában, mind papír alapon – az azokat alátámasztó záradékolt alapbizonylatok (számla,
számviteli bizonylat, kifizetést igazoló bizonylat) hitelesített másolataival együttesen – felterjeszti az együttműködési
megállapodás szerinti HTP parancsnok részére. Az esetlegesen felmerülő hiánypótlásokról az ÖTP parancsnoka soron
kívül intézkedik.
9. § A negyedéves adatokat tartalmazó – április 12-i, július 12-i, október 12-i, január 12-i – elszámolási kötelezettségekhez
az ÖTP szakmai beszámolót is csatol, melynek tartalmaznia kell a biztosított normatív támogatás felhasználásának
szöveges bemutatását (különös tekintettel a megvalósított feladat helyére, időpontjára, az elért eredményekre),
valamint nyilatkozatot a normatív támogatás alapbizonylatokon alapuló, szabályszerű felhasználására és ellenőrzésére
vonatkozóan. A tárgyévet követő év január 12-i elszámolási kötelezettsége során az ÖTP éves szakmai beszámolót
terjeszt fel.
10. § A normatív támogatás felhasználási feltételeinek részleteit – a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának
rendjéről szóló 15/2013. (V. 2.) BM rendeletben meghatározottak figyelembevételével – a 4. melléklet határozza
meg. A normatív támogatás – a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 3. § (4) bekezdés 7. és 8. pontja szerinti –
beruházási, felújítási célokra, bruttó 100 000 Ft-ot elérő vagy meghaladó összeghatár fölött kizárólag a területileg
illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgató írásos hozzájárulását követően használható fel. Az ÖTP a hozzájárulás
írásos kezdeményezése során nyilatkozik a tervezett kifizetés jogszabályi feltételeinek fennállásáról, a tervezett
termék beszerzés/szolgáltatás igénybevétel indokoltságáról, valamint a költségvetési-gazdálkodási alapelvek
érvényesüléséről.
11. § Az ÖTP a részére biztosított normatív támogatást ellenérték, ellenszolgáltatás nélkül – összhangban az
államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény vonatkozó előírásaival – nem adhatja tovább más szervezet, illetve
magánszemély részére.
III.
Szakmai ellenőrzés szabályai 12. § Az ÖTP parancsnok kinevezésére vonatkozó önkormányzati kezdeményezésre az egyetértési jog gyakorlására
–  figyelemmel a HTP parancsnok és a katasztrófavédelmi kirendeltség vezető (a továbbiakban: KvK vezető)
álláspontjára – a megyei katasztrófavédelmi igazgatóság igazgatója (a továbbiakban: igazgató) jogosult. Ugyancsak
az igazgató kezdeményezhet kormányhivatali vagy ügyészi vizsgálatot, büntetőeljárást.
13. § A HTP parancsnok a felügyeleti ellenőrzéseket úgy tervezi, hogy:
– a műveleti alkalmazások tapasztalatai naponta elemzésre kerüljenek;
– havonta vegyen részt az ÖTP parancsnok a vezetői koordinációkon;
– havonta beszámoltatja az ÖTP parancsnokot;
– legalább negyedévente helyszíni ellenőrzést tart;
– évente írásban minősíti az ÖTP szakmai-gazdálkodási tevékenységét.
14. § A HTP parancsnok a szakmai ellenőrzésről készített feljegyzését megküldi az ÖTP parancsnokának és szolgálat úton
felterjeszti az ÖTP székhelye szerint illetékes KvK vezetőnek is.
15. § Az ÖTP székhelye szerint illetékes KvK vezető elemzi és értékeli a HTP parancsnok felterjesztéseit. Jogosult
felülellenőrzés elrendelésére, további adatok bekérésére, valamint igazgatói intézkedés kezdeményezésére.
16. § Az ÖTP székhelye szerint illetékes KvK vezető, a szakmai irányítást gyakorló HTP parancsnok bevonásával 3 évente
átfogó ellenőrzést hajt végre az illetékességi területén működő ÖTP-n.
17. § Az ÖTP-k műveleti tevékenységének szakmai irányítási és felügyeleti szabályainak keretében:
a) az ÖTP parancsnokát be kell vonni a megelőzési és művelet-előkészítő bejárásokba és begyakorlásokba;
b) az ÖTP parancsnoknak meg kell küldeni a tűzvizsgálati és beavatkozás-elemzési anyagokat feldolgozás és
oktatás céljából;
c) a 105 és 112 telefonszámokra érkező információk alapján a megyei műveletirányító ügyelet (a továbbiakban:
ügyelet) riasztja az ÖTP-t. Az ÖTP – az önkormányzati tűzoltóság legkisebb létszámáról, létesítményei
és felszerelései minimális mennyiségéről, minőségéről és a szolgálat ellátásáról szóló BM rendeletben
meghatározott – normaidőn belül köteles a vonulást megkezdeni és annak végrehajtását jelenti az ügyeletnek;
d) amennyiben az ÖTP más forrásból értesül vonulást igénylő káreseményről, azt haladéktalanul jelenti az
ügyeletnek, és az onnan kapott utasítás szerint jár el;
e) ha a kárhelyszínen a HTP egysége már műveleteket folytat az ÖTP vonuló egységének kiérkezésekor, úgy a HTP
kárhelyparancsnok alárendeltségébe kerül és az általa meghatározott feladatot köteles ellátni;
f ) ha a kárhelyszínre az ÖTP egysége érkezik elsőként, úgy a saját tűzoltásvezetői jogkörrel rendelkező vezetője
utasítása szerint kezdi meg a műveletet. A helyzetről a kárhelyparancsnok jelentést tesz az ügyeletnek, szükség
szerint kezdeményezi további erők helyszínre rendelését. Amennyiben a helyszínre HTP egység érkezik, úgy
vezetője haladéktalanul köteles a tűzoltásvezetői feladatok átvételére, és a továbbiakban az ÖTP egysége az
általa meghatározott feladatokat köteles ellátni;
g) ha nincs szükség további erők helyszínre vezénylésére, úgy az ÖTP egysége önállóan fejezi be a kárelhárítást.
A befejezést jelenti az ügyeletnek, kezdeményezheti a tűzvizsgálat elrendelését. A kárhelyszínt az ügyelet
engedélyével hagyhatja el.
18. § Jelen utasítás végrehajtása érdekében, annak hatálybalépését követő 30 napon belül az igazgatók – figyelemmel a
helyi sajátosságokra – intézkedést adnak ki. Az intézkedésben gondoskodnak a HTP–ÖTP közös feladatellátásának
megfelelő gyakoroltatásáról.
19. § Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és ezzel egyidejűleg hatályát veszti az önkormányzati tűzoltó
parancsnokságok szakmai irányításáról és felügyeleti ellenőrzésének rendjéről szóló 2/2012. (II. 16.) BM OKF utasítás,
valamint az önkormányzati tűzoltó parancsnokságok szakmai irányításáról és felügyeleti ellenőrzésének rendjéről
szóló 13/2012. számú BM OKF főigazgatói intézkedés.
Dr. Bakondi György tűzoltó altábornagy s. k.,
 főigazgató


text:
26/2010. (III. 23.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet közötti székhely-megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külpolitikáért felelős miniszter és a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős miniszter elő ter jesz tése alapján
1. felhatalmazom a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős minisztert, vagy az általa kijelölt személyt
a Magyar Köztársaság Kormánya és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet közötti székhely-megállapodás
(a továb biak ban: megállapodás) bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
2. felhívom a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős minisztert, a külpolitikáért felelős minisztert,
valamint az igazságügyért felelős minisztert, hogy a megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét
a megállapodás szövegének végleges megállapítását köve tően haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
257/2010. (X. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a vidékfejlesztési miniszter előterjesztésére
Szőllősi Ferencnek, a Felső-Tisza-vidéki Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság Felsőszabolcsi Szakmérnöksége
vezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. október 14. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
153/2011. (XII. 9.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 119/2011. (VII. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az
Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 119/2011. (VII. 26.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Az OVB vitatott határozatában az országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését megtagadta. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepel: „Egyet ért e ön azzal, hogy a hazai
templomainkat településeken nem illik berácsoztatni, mert elveszíti templomi mivoltát, és más ország sem teszi ezt?”
Az OVBh. indokolásában megállapította, hogy az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdése szerint országos népi
kezdeményezés tárgya csak az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet, a feltételnek pedig a kezdeményezés
tárgya nem tesz eleget. Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem az Országgyűlés általi napirendre
tűzésre irányul, hanem egyfajta közvéleménykutatásra, azaz arra, hogy a kezdeményező véleményével
egyetértenek-e a választópolgárok.
Az OVB megállapította továbbá, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-ában foglaltaknak, amely szerint a népi
kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt kérdést.
A kezdeményezésben megfogalmazott kérdés nem egyértelmű, mivel a kérdés megfogalmazása a magyar nyelvtan
szabályainak nem felel meg, a mondat egyes részei, kifejezései egymással nyelvtani és logikai összefüggésben
nincsenek, ezáltal annak pontos tartalma nem állapítható meg.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, az OVB az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését az Nsztv. 18. § b) pontja értelmében megtagadta.
2. Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 88. számában 2011. július 26-án jelent meg, a kifogást 2011. július 28-án
– határidőben – terjesztették elő.
A kifogástevő – aki azonos a népi kezdeményezés indítványozójával – álláspontja szerint a kérdés megfelel a népi
kezdeményezéssel szembeni követelményeknek, ezért az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra kötelezését
kérte az Alkotmánybíróságtól.
3. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatai
ellen benyújtott kifogások elbírálása során kialakította következetes gyakorlatát. Az Alkotmánybíróság a kifogás
alapján lefolytatott jogorvoslati eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. §
(2) bekezdésének a)–c) pontjaiban, illetve 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során az
Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
4. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Nsztv. 18. § b) pontjában foglaltak alapján jogszerűen
tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok
helyességére tekintettel a 119/2011. (VII. 26.) OVB határozatot helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. december 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke