type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1254/2012. (VII. 19.) Korm. határozata a területfejlesztési politika megújításáról, az új Országos Területfejlesztési és az új Országos Fejlesztési Koncepció kidolgozásáról.
A Kormány a területfejlesztési politika megújítása, az új Országos Területfejlesztési és az új Országos Fejlesztési Koncepció
kidolgozása érdekében a következő határozatot hozza: 1. Hazánk kiegyensúlyozott társadalmi, gazdasági és területi fejlődése, valamint környezetminőségének javítása
érdekében a Kormány felkéri a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős minisztert, hogy a területfejlesztésért
felelős miniszter és a feladatkörükben érintett miniszterek, valamint a fővárosi és a megyei önkormányzatok
bevonásával dolgozza ki az új Országos Területfejlesztési Koncepciót és vele összhangban az új Országos Fejlesztési
Koncepciót. Felelős: területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: 2012. november 30. 2. Az Országos Területfejlesztési Koncepció és vele összhangban az Országos Fejlesztési Koncepció:
2.1. adjon iránymutatást hosszú és középtávra a fejlesztési- és a területfejlesztési politika számára, megfogalmazva
az ország, valamint a nemzet újjáépítésének fejlesztési és területfejlesztési célkitűzéseit,
2.2. tegyen koncepcionális javaslatot az egyes ágazati stratégiák hosszú- és középtávú fejlesztési irányainak
összehangolására, 2.3. jelölje ki 2020-ig az európai uniós programciklus nemzeti fejlesztési, és területfejlesztési koncepcionális irányait és
azt érvényesítse az európai uniós fejlesztéspolitikai, és területpolitikai dokumentumok kidolgozásakor,
2.4. biztosítsa térségenként az eltérő fejlesztési megoldások alkalmazását,
2.5. rögzítse, hogy a települések besorolásánál a települések kockázatértékelésen alapuló veszélyeztetettségi
sorrendjét is figyelembe kell venni, 2.6. jelölje ki a gazdaság dinamizálásának irányait, segítse és növelje a nemzet, az ország és térségei, települései,
valamint nemzeti közösségei és szervezetei versenyképességét, valamint innovációs potenciálját,
2.7. erősítse a gazdaság helyi pilléreit, elsősorban a vidéki térségek önfenntartó, öngondoskodó képességét, különös
tekintettel a gazdasági válságra, csökkentse az ország kitettségét a globális folyamatokkal szemben,
2.8. járuljon hozzá az aktivitási és a foglalkoztatási szint növeléséhez a munkahelyteremtés ösztönzésével,
a társadalom munkaképességének fokozásával és atipikus foglalkoztatási formák elterjesztésével,
2.9. járuljon hozzá a nemzet demográfiai problémáinak megoldásához, az egészségügy, a szociális és a nyugdíj
ellátórendszer és a humán szolgáltatások megfelelő szintű hozzáféréséhez és minőségi fejlesztéséhez,
a szükséges infrastruktúra fejlesztéséhez, az egészséges és biztonságos települési élet- és környezetminőség
javításához, 2.10. támogassa a megváltozott munkaképességűek, fogyatékkal élők és egyéb hátrányos helyzetűek társadalmi és
munkaerő-piaci integrációját és esélyegyenlőségét, 2.11. járuljon hozzá a társadalmi felzárkózás céljainak érvényesítéséhez, segítse elő a szegénységben és társadalmi
kirekesztettségben élők, kiemelten a roma népesség gazdasági integrációját és társadalmi felzárkózását,
2.12. segítse a közoktatás és a felsőoktatás minőségi fejlesztését, a szolgáltatások megfelelő szintű elérhetőségét,
2.13. biztosítsa a lakosság művelődését, a kultúrához való hozzáférés erősítése által,
2.14. erősítse a lakosság egészségesebb életmódhoz és sporthoz való hozzáférését,
2.15. járuljon hozzá az ország környezeti állapotának javításához, természeti, táji és kulturális értékeinek és
örökségének védelméhez és fenntartható, érték alapú hasznosításához, különös tekintettel a termőföldre, erdőre
és az ivóvízkészletekre, valamint a biológiai sokféleségre, továbbá járuljon hozzá az épített örökségben rejlő
társadalmi és gazdasági potenciál kiaknázásához, 2.16. járuljon hozzá a környezet védelméhez, a hazai és európai uniós környezetvédelmi és természetvédelmi
célkitűzések teljesüléséhez és a környezetvédelmi iparban rejlő lehetőségek kihasználásához,
2.17. az egészségesebb társadalom érdekében járuljon hozzá az öngondoskodásra képes, felelős térségi és helyi
közösségek, valamint a családok kohéziójának megerősítéséhez, a társadalom lelki és fizikai gyógyulásához,
a társadalom nemzeti és helyi-térségi identitásának, valamint a hazai nemzetiségek identitásának erősödéséhez,
2.18. támogassa a Magyarországon boldogulást kereső külföldiek integrációját,
2.19. erősítse az ország többközpontú és a tágabb térségébe harmonikusan illeszkedő területi fejlődését, segítve
a határok elválasztó szerepének csökkentését az állampolgárok és a gazdasági szereplők számára,
2.20. járuljon hozzá a határon túli nemzetrészek szülőföldön maradásához, boldogulásához és fejlődéséhez,
2.21. adjon iránymutatást Magyarország és térségei geopolitikai pozíciójával kapcsolatban, tartalmazzon európai,
közép-európai, és Kárpát-medencei kitekintést, építve a Kárpát-medencei magyarságra,
2.22. segítse a legkedvezőtlenebb helyzetű térségek, települések, rétegek lemaradásának csökkentését, a társadalmi
igazságosság és szolidaritás erősítését, 2.23. erősítse a határon átnyúló, nemzeti, Kárpát-medencei, a közép-európai, európai és nemzetközi gazdasági és
társadalmi, környezeti és területi együttműködést, kooperációt és hálózatosodást,
2.24. jelölje ki a térségi, a nemzetrészi, és a településhálózati tervezés stratégiai irányait, a településhálózati tervezés
stratégiai irányainak meghatározásával adjon keretet a települési, különösen a városfejlesztési tervezésnek,
valamint a város és vidéke kapcsolatok fejlesztésének, 2.25. járuljon hozzá a fenntartható fejlődés céljainak eléréséhez, az energiahatékonyság és megújuló energiák
használatának növelése révén, csökkentse az ország kitettségét a globális folyamatokkal szemben,
2.26. jelölje ki a területfejlesztési eszközrendszer új irányait úgy, hogy az a pénzügyi, a szabályozási és egyéb eszközök
használatára is kiterjedjen, illetve segítse a piaci szféra orientálását a partnerség jegyében a megállapodások
rendszerének kialakításával annak érdekében, hogy az egyes térségek fejlődését az érintett piaci, köz és civil
szereplők együtt, egymás hatását felerősítve segítsék elő, 2.27. biztosítsa a nem profitorientált közösségek véleményének megjelenítését szakpolitikai és területi dimenzióban
egyaránt, valamint segítse a lakossági együttműködések kialakulását, erősödését a civil szervezetek társadalmi
szerepvállalásának támogatása által. 3. A Kormány felkéri a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős minisztert és a területfejlesztésért felelős minisztert,
hogy a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával nyújtsanak szakmai segítséget a megyei önkormányzatok
területfejlesztési koncepciói és területfejlesztési programjai kidolgozásához. Felelős: a megyei területfejlesztési koncepciók vonatkozásában – területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős
miniszter és a feladatkörükben érintett miniszterek a megyei területfejlesztési programok vonatkozásában – területfejlesztésért felelős miniszter és
a feladatkörükben érintett miniszterek Határidő: 2013. február 28. a megyei területfejlesztési koncepció véglegesítése
2013. március 31. a megyei területfejlesztési program véglegesítése
4. A Kormány felkéri a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős minisztert, hogy a feladatkörükben érintett
miniszterekkel együttműködve készítse elő az Országos Fejlesztési Koncepcióban és az Országos Területfejlesztési
Koncepcióban meghatározott egyes célkitűzések megvalósítását szolgáló szakpolitikai programokat, melyek
integráltan tartalmazzák egy-egy nemzeti szempontból meghatározó jelentőségű tématerület fejlesztési
elképzeléseit és feladatait. A kidolgozandó szakpolitikai programok tématerületeit tartalmazó listát a részletes
kidolgozás előtt a Kormánynak jóváhagyás céljából be kell nyújtani.
Felelős: területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter feladatkörükben érintett miniszterekkel együttműködve
Határidő: 2012. november 30. a tématerületek véglegesítése 2013. március 31. a szakpolitikai programok kidolgozása
5. A Kormány felkéri a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős minisztert, hogy a területfejlesztési tervezési
rendszer hatékonyságának növelése érdekében a területfejlesztésért felelős miniszter bevonásával dolgozza ki
a területfejlesztési tervezési rendszer új szabályait. Felelős: területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter
területfejlesztésért felelős miniszter Határidő: 2013. április 30. 6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1409/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a Kistokaji Általános Iskola bővítés megvalósítása érdekében történő fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Kistokaji
Általános Iskola bővítése érdekében elrendeli 400,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Magyarország 2017.  évi
központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 13. Önkormányzatok feladatainak 2016. évi döntés szerinti támogatása II. cím, 43. Kistokaj Község
feladatainak támogatása alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 40. Nevelési, oktatási intézmények felújítása, beruházása alcím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 2. egyetért azzal, hogy az egyes települési önkormányzatok feladatainak támogatása érdekében történő előirányzat
átcsoportosításokról szóló 1818/2016. (XII. 22.) Korm. határozat 3.  pontjában foglalt táblázat 43. sora szerinti,
a Kistokaj Község tulajdonában álló iskolai ingatlan bővítése állami beruházás keretében valósuljon meg;
3. egyetért azzal, hogy a  Kistokaji Általános Iskola bővítésének építtetője a  Nemzeti Sportközpontok központi
költségvetési szerv legyen.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1050/2013. (II. 12.) Korm. határozata a szennyvíz-elvezetési és -tisztítási feladattal, valamint derogációs kötelezettséggel rendelkező projektjavaslatot még be nem nyújtott agglomerációkról.
A Kormány felhívja a nemzeti fejleszti minisztert, hogy vizsgálja meg
a) az 1. és a 2. mellékletekben szereplő derogációs feladattal kötelezett – de a Környezet és Energia Operatív
Program keretében pályázati javaslatot be nem nyújtott – agglomerációk vonatkozó fejlesztési forrás
szükségleteit, b) szükséges-e további kormányzati intézkedés az a) pontban hivatkozott projektek mielőbbi megvalósítása
érdekében. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2012. (I. 20.) MNB rendelete a „Reményi József” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Reményi József szobrász, érem- és plakettművész születésének 125. évfordulója
alkalmából – „Reményi József” megnevezéssel 5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. január 23. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
(2) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, valamint az „5000” értékjelzés és
a „FORINT” felirat olvasható, egymástól pontszerű körmotívummal elválasztva. A középmezőben egy téglalap alakú,
levágott sarkú plakett ábrázolása látható, Reményi József Danaidák című alkotásának középső – fél térdre ereszkedett,
korsót tartó – nőalakjával. A plakett ábrázolása alatti vízszintes sorban a „BP.” verdejel és a „2012” verési évszám
olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Reményi József időskori portréja látható. Az emlékérme szélén, felső
köriratban a „REMÉNYI JÓZSEF” és az „1887–1977” felirat olvasható, egymástól pontszerű körmotívummal elválasztva.
A portrétól jobbra lent, egymás alatt Fritz Mihály tervezőművész mesterjegye és az „EUROPA” nemzetközi
emlékérme-sorozat közös emblémája, az ún. „Euro-Star” jel látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 6000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2012. január 23-án lép hatályba.
a Magyar Nemzeti Bank elnöke helyett:
Karvalits Ferenc s. k.,


text:
525/2011. (HK 12.) HVKF intézkedése az EU harccsoportban részt vevő Magyar Honvédség EU Harccsoport kiképzési követelményeiről, a felkészítés rendjéről és a nemzeti felkészítést lezáró ellenőrzésről..
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (7) bekezdése, valamint a
Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.) HM utasítás 5. § alapján az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a
továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek a
Magyar Honvédség EU Harccsoport (a továbbiakban: MH
EU HCS) 2012-be kijelölt személyi állomány és alegysé
gek összeállításában, felszerelésében, felkészítésében és
tevékenységük biztosításában érintettek.
2. Az MH EU HCS 2012. évi felkészítését úgy kell tervezni, hogy a hazai és a nemzetközi felkészítés párhuzamosan kerüljön végrehajtásra.
3. A hazai felkészítést 2012. 04. 30-ig végre kell hajtani
úgy, hogy a felkészítést éleslövészettel egybekötött század
szintű zárógyakorlat zárja, melyet helyőrségi gyakorlótérre kell tervezni.
4. A nemzetközi felkészítést az elöljáró olasz kötelék
tervei alapján, a kijelölt szlovén alakulattal együttműködve, folyamatosan egyeztetve kell tervezni úgy, hogy a különböző kiképzési rendezvények a hazai felkészítéssel ne
ütközzenek.
5. A felkészítés térjen ki az EU harccsoport rendeltetésére, feladataira, valamint a kontingensben résztvevő személyek jogállására.
6. A felkészítés végére az MH EU HCS állománya legyen képes a lehetséges alkalmazási területek sajátosságainak figyelembevételével, az EU harccsoport követelményei szerint evakuációs, humanitárius műveletekben való
részvételre, továbbá korai belépő erőként és stabilizáló
erőként történő alkalmazásra nemzetközi kötelékben. A
harccsoport korai válságkezelő erőt képvisel, amely adott
esetben képes a harcoló felek szétválasztására is, ezért az
alábbi témakörökben kell a felkészítést megtervezni:
a) béketeremtés;
b) békekikényszerítés;
c) békefenntartás;
d) humanitárius segítségnyújtás;
e) beépített területen végrehajtandó műveletek;
f) határbiztosítási feladatok;
g) szembenálló felek lefegyverzése, fegyverbegyűjtés;
h) nem harcolók kimenekítése;
i) terrorizmus elleni harc katonai feladatai.
7. A felkészítés végére a törzstiszti csoport legyen képes
eredményesen részt venni angol nyelvű kidolgozói törzsmunkában, valamint írásos jelentések összeállításának és
azok továbbításának végrehajtására.
8. A századtörzs legyen képes nemzetközi törzs irányításával válságkezelői feladatok ellátására, továbbá válságkezelői eljárások alkalmazására. Legyen képes angol nyelvű írásos parancsok, intézkedések vételére, felterjesztésére, valamint az alárendeltek felé történő feladatszabásra.
9. A hazai felkészítés lezárása az EU Katonai Bizottság
által adott átfogó iránymutatás alapján végrehajtott nemzeti CREVAL ellenőrzés keretében kerüljön levezetésre.
10. A HVK KIKCSF feladatai:
a) felügyeli és koordinálja a felkészítési rendezvénye
ket;
b) biztosítja a felkészítési rendezvények pénzügyi kere
tét;
c) koordinálja az MH EU HCS felkészítésével kapcsola
tos hazai és nemzetközi feladatokat;
d) felügyeli a nemzeti CREVAL ellenőrzés végrehajtását.
11. Az MH ÖHP feladatai:
a) parancsot ad ki a felkészítés végrehajtására 2011. 07.
31-ig,
b) szervezi az MH EU HCS megalakításával, felkészíté
sével kapcsolatos hazai és nemzetközi feladatokat;
c) részt vesz a nemzetközi felkészítési rendezvényeken
(munkacsoportüléseken, kiképzési rendezvényeken);
d) összehangolja a hazai és nemzetközi felkészítéseket;
e) ellenőrzi az MH EU HCS felkészítettségének helyze
tét éleslövészettel egybekötött század komplex harcászati
gyakorlat keretében nemzeti CREVAL jellegű ellenőrzés
végrehajtásával;
f) levezeti zárógyakorlat keretében a hazai felkészítés
lezárására a nemzeti CREVAL ellenőrzést. Az MH EU
HCS nemzeti CREVAL jellegű ellenőrzése a zárógyakorlatot követően azonnal, 1+ 2 nap időtartamban kerül végrehajtásra. A nemzeti CREVAL jellegű ellenőrzésről azt
követően, 30 nappal azonnali jelentést terjeszt fel az MH
ÖHP PK a HVKF úr részére a HVK KIKCSF úron keresztül;
g) felkészül az olasz fél által meghatározottak alapján a
nemzetközi felkészítést záró értékelő-minősítő zárógyakorlaton való részvételre (EUROPIAN WIND 2012);
h) részt vesz a kijelölt állománnyal a nemzetközi felkészítést lezáró értékelő-minősítő zárógyakorlaton.
12. A nemzetközi felkészítést lezáró EU harccsoport
minősítő, értékelő gyakorlat a vezető nemzeti szerepet játszó olasz fél által meghatározottaknak megfelelően, az
olasz és a szlovén haderővel való szoros együttműködésben kerüljön végrehajtásra.
13. Ez az intézkedés 2011. augusztus 1-én lép hatályba.
14. Ez az intézkedés 2013. január 31-én hatályát veszti.
Orosz Zoltán altábornagy s. k..,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
100/2012. (V. 16.) Korm. rendelete a Budapest V. kerület Kossuth Lajos téri beruházási programmal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésében, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el: 1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Budapest V. kerület közigazgatási
területén lévő belterületi 24893 helyrajzi számú (a továbbiakban: hrsz.), 24894 hrsz. (Kossuth Lajos tér), 24897/1 hrsz.
(idősebb Antall József rakpart), 24989/2 hrsz. (Balassi Bálint utca), 24965/2 hrsz. (Falk Miksa utca), 24914 hrsz. (Szalay
utca), 24892 hrsz. (Alkotmány utca), 24708 hrsz. (Garibaldi utca), 24666 hrsz. (Akadémia utca), 24834/1 hrsz.
(a Vértanúk tere), továbbá 24696, 24697, 24710/4, 24897/2, 24956/2, 24957, 24987, 24988, 25007, 25122/4, 25122/6
és 24989/2 hrsz. ingatlanokat, illetve ezen földrészletekből a telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően
kialakított földrészleteket érintő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a budapesti
Kossuth Lajos tér rekonstrukciója, mélygarázs, látogatóközpont és Parlamenti Múzeum építése beruházással
(a továbbiakban: beruházás) függenek össze. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a) a beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és működéséhez közvetlenül,
b) a Budapest V. kerület Kossuth Lajos tér csillapított forgalmú övezetté alakítása által kiváltott közlekedési hatások
kezelése érdekében a Szent István körút, a Bajcsy-Zsilinszky út, a József Attila utca és a Duna által határolt
területen, továbbá az Újpesti rakpart és a Carl Lutz rakpart Margit híd és Radnóti Miklós utca közötti szakaszán,
valamint c) a beruházással érintett ingatlanokon álló közterületi szobrok bontásához és azok azonos vagy más ingatlanokon
való felállításához szükségesek. (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az 1. mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki. (4) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a szakhatóság – a hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást
ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
3. § (1) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható. (2) Az eljáró hatóság az általa meghozott döntéseket – az 1. mellékletben foglalt táblázat 2. sorában meghatározott
hatósági ügyek, valamint az eljárás során a személyesen az ügyfélnek szóló végzések kivételével – hirdetményi úton
kézbesíti. A döntés kézbesítésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1571/2019. (X. 14.) Korm. határozata „A terrorizmushoz vezető radikalizáció megelőzése: regionális politikai válaszok és kockázatcsökkentés” című regionális konferenciáról szóló, levélváltás útján létrejövő megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért „A terrorizmushoz vezető radikalizáció megelőzése: regionális politikai válaszok és kockázatcsökkentés”
című regionális konferenciáról szóló, levélváltás útján megkötésre kerülő megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külgazdasági és külügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
214/2003. (X. 31.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
A polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter javaslatára 2003. november 1-jei hatállyal
Telkes András ezredest az Információs Hivatal főigazgató-helyettesét dandártábornokká
kinevezem. Budapest, 2003. október 10. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1052/2007. (VII. 3.) Korm. határozata egyes kormányhatározatok hatályon kívül helyezéséről.
1. E határozat hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: – az IDA Programban történő részvételből és a TESTA
hálózathoz való csatlakozásból eredő feladatok végrehajtásához szükséges további lépésekről szóló 1066/2004.
(VII. 6.) Korm. határozat;
– az elektronikus közigazgatási ügyintézés és kapcsolódó szolgáltatások megvalósításával összefüggő feladatokról szóló 1053/2004. (VI. 3.) Korm. határozat;
– a közigazgatási adatvagyon-nyilvántartásról szóló
1113/2000. (XII. 27.) Korm. határozat;
– a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény hatálybalépésével kapcsolatos, a közigazgatási tevékenység színvonalának javításához, a közigazgatási szervek szolgáltatásainak egységesítéséhez, együttműködésének javításához
szükséges feladatokról szóló 1101/2005. (X. 25.) Korm.
határozat 2., 5. d)–e), 7. és 8. pontjai;
– az Elektronikus Kormányzati Gerinchálózatról és az
Informatikai Közhálóról szóló 1188/2002. (XI. 7.) Korm.
határozat 1. a)–b) és d), 2., 4–8., 10–12. pontjai;
– a havi adatszolgáltatáson alapuló egyéni adó- és járulék-nyilvántartás, valamint a kötelezettségcsoportonkénti
számlákra történő adófizetés megvalósításáról szóló
1102/2005. (X. 25.) Korm. határozat 1–6., 8–12. és
14. pontjai;
– a közigazgatás korszerűsítését szolgáló aktuális
e-kormányzati feladatokról szóló 1044/2005. (V. 11.)
Korm. határozat 2., 3., 5. pontjai.
2. E határozat a közzétételével lép hatályba, és a
hatálybalépését követő 15. napon hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
2003. LXIX. törvény a Magyar Köztársaság és Kanada között a szociális biztonságról szóló, 2002. március 4-én, Budapesten aláírt Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság és Kanada
között a szociális biztonságról szóló, 2002. március 4-én,
Budapesten aláírt Egyezményt (a továbbiakban: Egyezmény) e törvénnyel kihirdeti.
(A megerősítésről szóló utolsó értesítésre 2003. június 2-án
került sor. Az Egyezmény 2003. október 1-jén lép hatályba.)
2. § Az Egyezmény hiteles angol, francia és magyar nyelvű szövege a következő:
and
have agreed as follows: A törvényt az Országgyűlés a 2003. szeptember 22-i ülésnapján
fogadta el.
,,Egyezmény
a Magyar Köztársaság és Kanada között a szociális
biztonságról A Magyar Köztársaság
és
Kanada
a továbbiakban ,,Szerződő Felek’’,
attól az óhajtól vezérelve, hogy együttműködjenek a
szociális biztonság területén,
elhatározták, hogy e célból egyezményt kötnek, és
megállapodtak az alábbiakban: I. Rész ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. Cikk
Meghatározások 1. Jelen Egyezmény alkalmazásában
,,állami alkalmazás’’:
a Magyar Köztársaság tekintetében az állami/költségve
tési intézmények által történő alkalmazás, ideértve a köztisztviselőként, a közalkalmazottként, a fegyveres erők, a
közrendvédelmi szervek vagy a polgári nemzetbiztonsági
szolgálatok hivatásos tagjaként; bírósági, igazságügyi,
ügyészségi jogviszonyban történő alkalmazást; és
Kanada tekintetében a kanadai kormány által történő
alkalmazás, ideértve a Kanadai fegyveres erők vagy a
Kanadai Királyi Lovasrendőrség tagjaként történő alkalmazást, vagy Kanada valamely tartományának vagy területének kormánya vagy önkormányzati testülete által történő alkalmazást;
,,beszámítható időszak’’:
a Magyar Köztársaság tekintetében a Magyar Köztársa
ság jogszabályai szerinti járulékfizetési időszak, vagy ezen
jogszabályok szerint járulékfizetési időszakkal egyenértékűnek tekintett, vagy akként elfogadott időszak; és
Kanada tekintetében, olyan járulékfizetési vagy tartózkodási időszak, amely egy Kanada jogszabályai szerinti
ellátásra való jogosultság megszerzéséhez szükséges, és
magában foglalja azon időszakot, amelyre vonatkozóan a
Kanadai Nyugdíjrendszer (Canada Pension Plan) szerint
rokkantsági nyugdíj folyósítandó;
,,ellátás’’ az egyik Szerződő Fél tekintetében bármely
pénzbeli ellátás, amelyről az adott Szerződő Fél jogszabályai rendelkeznek, és magában foglal bármely, a pénzbeli
ellátásra vonatkozó pótlékot vagy emelést;
,,illetékes hatóság’’ az egyik Szerződő Fél tekintetében
az adott Szerződő Fél jogszabályai alkalmazásáért felelős
miniszter vagy miniszterek;
,,illetékes intézmény’’:
a Magyar Köztársaság tekintetében a Magyar Köztársa
ság jogszabályai alkalmazásáért felelős intézmény vagy
hivatal; és
Kanada tekintetében az illetékes hatóság;
,,jogszabályok’’ az egyik Szerződő Fél tekintetében az
adott Szerződő Fél vonatkozásában a II. Cikk 1. bekezdésében meghatározott jogszabályok;
,,kereső tevékenység’’:
a Magyar Köztársaság tekintetében bármely olyan tevé
kenység, amelynek célja jövedelemszerzés, és amely a
Magyar Köztársaság jogszabályai hatálya alá tartozik; és
Kanada tekintetében nyugdíjra jogosító foglalkoztatás
vagy bármely olyan tevékenység, amely önálló vállalkozásból eredő keresetet eredményez, ezek a fogalmak a Kanadai Nyugdíjrendszer meghatározásai szerinti értelemben.
2. Jelen Cikkben nem meghatározott fogalmaknak az
alkalmazandó jogszabályokban meghatározott jelentést
kell tulajdonítani.
II. Cikk Az Egyezmény tárgyi hatálya 1. Jelen Egyezmény tárgyi hatálya az alábbi jogszabályokra terjed ki:
a) Kanada tekintetében:
(i) az Öregségi Biztonsági törvény (Old Age Security
Act) és a hatálya alá tartozó rendeletek, és
(ii) a Kanadai Nyugdíjrendszer (Canada Pension Plan)
és a hatálya alá tartozó rendeletek;
b) a Magyar Köztársaság tekintetében:
(i) a társadalombiztosítási járulékok fizetésére vonat
kozó jogszabályok, és
(ii) a társadalombiztosítási nyugdíjakra vonatkozó jog
szabályok. 2. A 3. bekezdés figyelembevételével a jelen Egyezmény
egyaránt vonatkozik azokra a törvényekre és rendeletekre,
amelyek az 1. bekezdésben meghatározott jogszabályokat
módosítják, kiegészítik, egységes szerkezetbe foglalják
vagy azok helyébe lépnek.
3. Jelen Egyezmény vonatkozik továbbá azokra a törvényekre és rendeletekre, amelyek az egyik Szerződő Fél
jogszabályait kiterjesztik új igényjogosulti kategóriákra
vagy új ellátásokra, hacsak az adott Szerződő Fél ellenkező
értelmű értesítést nem adott át a másik Szerződő Félnek
az ilyen törvények vagy rendeletek hatálybalépésétől számított 3 hónapon belül.
III. Cikk Az Egyezmény személyi hatálya Jelen Egyezmény személyi hatálya kiterjed:
a) bármely személyre, aki egyik vagy mindkét Szerződő
Fél jogszabályai hatálya alá tartozik vagy tartozott, és
b) más személyekre olyan mértékben, amennyiben az
alkalmazandó jogszabályok szerint jogokat származtatnak
az a) pontban meghatározott személyektől.
IV. Cikk Egyenlő elbánás Az egyik Szerződő Fél jogszabályai alkalmazása során a
III. Cikkben meghatározott bármely személy ugyanolyan
jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik ezen jogszabályok szerint, mint az adott Szerződő Fél állampolgárai.
V. Cikk Ellátások kivitele 1. Jelen Egyezmény ellenkező rendelkezése hiányában,
az egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint a III. Cikkben
meghatározott bármely személy részére folyósítandó ellátásokat — ideértve a jelen Egyezmény szerint szerzett ellátásokat is — nem lehet csökkenteni, módosítani, felfüggeszteni, megszüntetni vagy megvonni pusztán annál a
ténynél fogva, hogy az érintett személy a másik Szerződő
Fél területén tartózkodik, és ezek az ellátások akkor is
folyósítandók, ha az érintett személy a másik Szerződő Fél
területén tartózkodik.
2. Jelen Egyezmény szerint a III. Cikkben meghatározott személynek folyósítandó ellátások akkor is folyósítandók, ha az érintett személy egy harmadik állam területén
tartózkodik.
3. A Magyar Köztársaság tekintetében ez a Cikk nem
vonatkozik azokra az ellátásokra, amelyek a Magyar Köz
társaság és egy harmadik állam között megkötött, területi
elven alapuló egyezmények szerint folyósítandók.
II. Rész AZ ALKALMAZANDÓ JOGSZABÁLYOKRA
VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK VI. Cikk
Általános szabály A VII—X. Cikkek figyelembevételével az a személy, aki
kereső tevékenységet folytat az egyik Szerződő Fél területén, e tevékenység tekintetében csak az adott Szerződő Fél
jogszabályai hatálya alá tartozik.
VII. Cikk Kiküldetés 1. Amennyiben azt a személyt, aki az egyik Szerződő Fél
jogszabályai hatálya alá tartozik, és akit olyan munkáltató
foglalkoztat, akinek üzleti székhelye az adott Szerződő Fél
területén található, munkavégzésre kiküldenek e foglalkoztatás keretében a másik Szerződő Fél területére, ez a
személy e munkavégzés tekintetében csak az első Szerződő
Fél jogszabályai hatálya alá tartozik, mintha e munkavégzés annak a területén történne.
2. Az 1. bekezdés a 60 hónapnál hosszabb időtartamú
kiküldetésre csak mindkét Szerződő Fél illetékes hatósága,
vagy az általuk kijelölt intézmények vagy hivatalok előzetes
hozzájárulása esetén vonatkozik.
VIII. Cikk Önálló vállalkozás 1. A VII. Cikk 1. bekezdése megfelelően alkalmazandó
arra az önálló vállalkozó személyre, aki az egyik Szerződő
Fél területén lakik, és aki önálló vállalkozói tevékenységet
a másik Szerződő Fél területén folytat.
2. Ha az 1. bekezdés alkalmazása során egy önálló vállalkozó személy az egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint
sem köteles járulékokat fizetni ezen önálló vállalkozói
tevékenység után, abban az esetben a Szerződő Felek illetékes hatóságai vagy az általuk kijelölt intézmények vagy
hivatalok közös megegyezéssel határozzák meg, hogy mely
Szerződő Fél jogszabályai vonatkoznak erre a személyre.
IX. Cikk Állami alkalmazás 1. Jelen Egyezmény bármely rendelkezésétől függetlenül, A diplomáciai kapcsolatokról szóló, Bécsben, 1961.
április 18-án aláírt nemzetközi szerződés és A konzuli
kapcsolatokról szóló, Bécsben, 1963. április 24-én aláírt
nemzetközi szerződés szociális biztonságra vonatkozó rendelkezései továbbra is alkalmazandók.
2. Az a személy, aki az egyik Szerződő Fél állami alkalmazásában van, és akit a másik Szerződő Fél területére
rendelnek ki munkavégzésre, e foglalkoztatás tekintetében
csak az első Szerződő Fél jogszabályai hatálya alá tartozik.
3. Az 1. és 2. bekezdések rendelkezéseinek kivételével,
az a személy, aki az egyik Szerződő Fél területén lakik, és
aki ott a másik Szerződő Fél állami alkalmazásában van,
e foglalkoztatás tekintetében csak az első Szerződő Fél
jogszabályai hatálya alá tartozik. Amennyiben azonban
ez a személy e foglalkoztatás kezdetét megelőzően az őt
foglalkoztató Szerződő Fél jogszabályai szerint járulékokat fizetett, akkor a foglalkoztatás kezdetétől vagy a jelen
Egyezmény hatálybalépésétől számított 6 hónapon belül,
— aszerint, hogy melyik következett be később — választhat, hogy csak az utóbbi Szerződő Fél jogszabályai hatálya
alá tartozzon.
X. Cikk Kivételek A Szerződő Felek illetékes hatóságai vagy az általuk
kijelölt intézmények vagy hivatalok közös megegyezéssel
kivételeket tehetnek a VI—IX. Cikkek rendelkezései alól:
a) a munkavállaló és munkáltatója közös kérelmére,
vagy az önálló vállalkozó kérelmére, az érintett személy
tekintetében, vagy
b) a személyek bármely kategóriája tekintetében. XI. Cikk
Bizonyos tartózkodási időszakok meghatározása
Kanada jogszabályai tekintetében 1. Az Öregségi Biztonsági törvény (Old Age Security
Act) szerinti ellátások összegének kiszámítása céljából:
a) ha egy személy a Kanadai Nyugdíjrendszer (Canada
Pension Plan) vagy Kanada egy tartományának átfogó
nyugdíjrendszere hatálya alá tartozik a Magyar Köztársaságban való bármely ideiglenes vagy állandó tartózkodási
időszak alatt, ez az időszak Kanadában való tartózkodási
időszaknak tekintendő az érintett személy, továbbá házas
társa vagy élettársa és a vele együtt lakó eltartottjai esetében, akik foglalkoztatás vagy önálló vállalkozás címén nem
tartoznak a Magyar Köztársaság jogszabályai alá;
b) ha egy személy a Magyar Köztársaság jogszabályai
hatálya alá tartozik Kanadában való bármely ideiglenes
vagy állandó tartózkodási időszak alatt, ez az időszak nem
tekintendő Kanadában való tartózkodási időszaknak sem
az érintett személy, sem házastársa vagy élettársa és a vele
együtt lakó eltartottjai esetében, akik foglalkoztatás vagy
önálló vállalkozás címén nem tartoznak a Kanadai Nyugdíjrendszer (Canada Pension Plan) vagy Kanada egy tartományának átfogó nyugdíjrendszere hatálya alá.
2. Az 1. bekezdés alkalmazásában:
a) egy személy csak akkor tekintendő a Kanadai Nyug
díjrendszer (Canada Pension Plan) vagy Kanada egy tartományának átfogó nyugdíjrendszere hatálya alá tartozónak
a Magyar Köztársaságban való ideiglenes vagy állandó tartózkodási időszaka alatt, ha az érintett személy az adott
rendszer szerint járulékokat fizet ezen időszak alatt foglalkoztatás vagy önálló vállalkozás címén;
b) egy személy csak akkor tekintendő a Magyar Köztársaság jogszabályai hatálya alá tartozónak a Kanadában való
ideiglenes vagy állandó tartózkodási időszaka alatt, ha az
érintett személy ezen jogszabályok szerint kötelező járulékokat fizet ezen időszak alatt foglalkoztatás vagy önálló
vállalkozás címén.
III. Rész AZ ELLÁTÁSOKRA VONATKOZÓ
RENDELKEZÉSEK 1. Fejezet
ÖSSZESZÁMÍTÁS XII. Cikk Kanada és a Magyar Köztársaság jogszabályai szerinti
időszakok
1. Azokban az esetekben, amikor az egyik Szerződő Fél
jogszabályai egy ellátásra való jogosultság megszerzését,
fenntartását vagy feléledését beszámítható időszakok szerzésétől teszik függővé, és amikor egy személy azért nem
jogosult egy ellátásra, mert nem szerzett elegendő beszámítható időszakot ezen jogszabályok szerint ahhoz, hogy
jogosult legyen az adott ellátásra, az adott Szerződő Fél
illetékes intézménye az érintett személy adott ellátásra
való jogosultsága megállapításához figyelembe veszi a másik Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett beszámítható
időszakokat, a 2—5. bekezdéseknek megfelelően, feltéve,
hogy ezek az időszakok nem fedik át egymást.
2. a) Kanada Öregségi Biztonsági törvénye szerinti
ellátásra való jogosultság megállapításához a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint beszámítható időszak Kanada
területén való tartózkodási időszaknak tekintendő;
b) a Kanadai Nyugdíjrendszer szerinti ellátásra való
jogosultság megállapításához egy olyan naptári év, amelyből legalább 90 nap a Magyar Köztársaság jogszabályai
szerint beszámítható időszakot képez, olyan évnek tekintendő, amely a Kanadai Nyugdíjrendszer szerint beszámítható.
3. A Magyar Köztársaság jogszabályai szerinti öregségi
ellátásra való jogosultság megállapításához:
a) egy olyan naptári év, amely a Kanadai Nyugdíjrendszer szerint beszámítható időszak, a Magyar Köztársaság
jogszabályai szerint 365 napos beszámítható időszaknak
tekintendő;
b) amennyiben az a) pontban meghatározott időszakok
nem elegendőek egy ellátásra való jogosultság megállapításához, egy olyan nap, amely Kanada Öregségi Biztonsági
törvénye szerint beszámítható időszak, és amely nincs átfedésben a Kanadai Nyugdíjrendszer szerint beszámítható
időszakkal, olyan napnak tekintendő, amely a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint beszámítható időszak.
4. A Magyar Köztársaság jogszabályai szerinti rokkantsági ellátásra való jogosultság megállapításához egy olyan
naptári év, amely a Kanadai Nyugdíjrendszer szerint beszámítható időszak, a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint 365 napos beszámítható időszaknak tekintendő.
5. A Magyar Köztársaság jogszabályai szerinti ellátásra
való jogosultság megállapításához a III. Cikk b) pontjában
meghatározott személy részére értelemszerűen a 3. vagy
4. bekezdés alkalmazandó.
XIII. Cikk Harmadik állam jogszabályai szerinti időszakok 1. Ha egy személy a Szerződő Felek jogszabályai szerinti, a XII. Cikk rendelkezései szerint összeszámított beszámítható időszakok alapján nem jogosult ellátásra, az érintett személy adott ellátásra való jogosultsága ezen időszakok és olyan harmadik állam jogszabályai szerint szerzett
beszámítható időszakok összeszámításával állapítandó
meg, amely államhoz mindkét Szerződő Felet a beszámítható időszakok összeszámításáról is rendelkező szociális
biztonsági jogi eszközök kötnek.
2. Az 1. bekezdés nem vonatkozik azon beszámítható
időszakokra, amelyeket olyan harmadik állam jogszabályai
szerint szereztek, amellyel a Magyar Köztársaság területi
elven alapuló egyezményt kötött.
XIV. Cikk Összeszámítandó minimális időszak Jelen Egyezmény bármely más rendelkezésétől függetlenül, amennyiben egy személy által valamely Szerződő Fél
jogszabályai szerint szerzett beszámítható időszakok teljes
időtartama egy évnél kevesebb, és ha csak ezen időszakok
figyelembevételével nem áll fenn egy ellátásra való jogosultság az adott Szerződő Fél jogszabályai szerint, az adott
Szerződő Fél illetékes intézménye nem köteles ellátást
fizetni az érintett személynek ezen időszakokra a jelen
Egyezmény értelmében.
2. Fejezet KANADA JOGSZABÁLYAI SZERINTI
ELLÁTÁSOK XV. Cikk
Az Öregségi Biztonsági törvény szerinti ellátások 1. Ha egy személy egy öregségi biztonsági nyugdíjra
vagy segélyre kizárólag az 1. fejezet összeszámítási rendelkezései alkalmazásával válik jogosulttá, Kanada illetékes
intézménye az érintett személy számára folyósítandó nyugdíj vagy segély összegét az Öregségi Biztonsági törvény
résznyugdíj vagy segély folyósítását szabályozó rendelkezéseivel összhangban számítja ki, kizárólag azon Kanadában
való tartózkodási időszakok alapján, amelyek e törvény
szerint figyelembe vehetők.
2. Az 1. bekezdés vonatkozik arra a Kanada területén
kívül tartózkodó személyre, aki Kanadában teljes nyugdíjra lenne jogosult, de aki nem tartózkodott Kanadában azon
minimális időtartamig, amelyet az Öregségi Biztonsági törvény megkövetel Kanada területén kívüli nyugdíjfolyósításhoz.
3. Jelen Egyezmény bármely más rendelkezésétől függetlenül: a) öregségi biztonsági nyugdíj Kanada területén kívül
tartózkodó személynek csak akkor folyósítandó, ha az érintett személy tartózkodási időszakai az 1. fejezet rendelkezései szerinti összeszámítás után legalább azzal a Kanadában való minimális tartózkodási időszakkal megegyeznek,
amelyet az Öregségi Biztonsági törvény megkövetel Kanada területén kívüli nyugdíjfolyósításhoz;
b) segély vagy garantált jövedelemkiegészítés Kanada
területén kívül tartózkodó személynek csak olyan mértékben folyósítandó, amennyiben azt az Öregségi Biztonsági
törvény megengedi.
XVI. Cikk Kanada Nyugdíjrendszere szerinti ellátások Ha egy személy egy ellátásra kizárólag az 1. fejezet
összeszámítási rendelkezései alkalmazásával válik jogosulttá, Kanada illetékes intézménye az érintett személy
számára folyósítandó ellátás összegét az alábbiak szerint
számítja ki:
a) az ellátás keresettől függő részét a Kanadai Nyugdíjrendszer rendelkezéseivel összhangban határozza meg, kizárólag az adott rendszer szerint nyugdíjra jogosító kereset
alapján;
b) az ellátás fix részének meghatározásához megszorozza:
(i) a Kanadai Nyugdíjrendszer rendelkezéseivel össz
hangban meghatározott ellátás fix részének összegét
azzal
(ii) a törttel, amely a Kanadai Nyugdíjrendszerben telje
sített járulékfizetési időszakoknak az adott rendszer szerint az adott ellátásra való jogosultság megállapításához
megkövetelt minimális időszakhoz viszonyított arányát fejezi ki, azonban ennek a törtnek az értéke semmilyen esetben sem haladhatja meg az egyet.
3. Fejezet A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG JOGSZABÁLYAI
SZERINTI ELLÁTÁSOK
XVII. Cikk A folyósítandó ellátás összegének kiszámítása 1. Ha a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint egy
ellátásra való jogosultság kizárólag az 1. fejezet összeszámítási rendelkezései alkalmazásával állapítható meg, a
Magyar Köztársaság illetékes intézménye
a) kiszámítja az ellátásnak azt az elméleti összegét,
amelyet akkor folyósítottak volna, ha a mindkét Szerződő
Fél jogszabályai szerint szerzett összeszámított beszámítható időszakokat csak a Magyar Köztársaság jogszabályai
szerint szerezték volna; és
b) az a) pont szerint kiszámított elméleti összeg alapján
meghatározza a folyósítandó ellátás tényleges összegét oly
módon, hogy a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint
szerzett összes beszámítható időszaknak a mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett összes beszámítható
időszakhoz viszonyított arányát alkalmazza.
2. Egy ellátás összegének az 1. bekezdés alkalmazásával
történő kiszámításához csak a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint szerzett jövedelem és ezen jogszabályok
szerint fizetett járulékok kerülnek figyelembevételre.
IV. Rész IGAZGATÁSI ÉS EGYÉB RENDELKEZÉSEK XVIII. Cikk
Igazgatási megállapodás 1. A Szerződő Felek illetékes hatóságai igazgatási megállapodásban határozzák meg a jelen Egyezmény alkalmazásához szükséges intézkedéseket.
2. A Szerződő Felek összekötő szerveit az igazgatási
megállapodásban jelölik ki.
XIX. Cikk Kölcsönös segítségnyújtás 1. Jelen Egyezmény alkalmazásáért felelős illetékes hatóságok és intézmények:
a) felajánlják jószolgálatukat, és segítséget nyújtanak
egymásnak a jelen Egyezmény, vagy a jelen Egyezmény
tárgyi hatálya alá tartozó jogszabályok szerinti bármely
ellátásra való jogosultságnak vagy az ellátás összegének
megállapítása céljából, mintha az ügy a hazai jogszabályaik
alkalmazását kívánná;
b) közölnek egymással, a lehető leghamarabb, minden
információt azokra az intézkedésekre vonatkozóan, amelyeket a jelen Egyezmény alkalmazása érdekében tesznek,
vagy a saját jogszabályaikban bekövetkezett változásokra
vonatkozóan, amennyiben ezek a változások a jelen Egyezmény alkalmazását érintik.
2. A 3. bekezdés, valamint a XVIII. Cikk szerint megkötött, bizonyos kiadások megtérítését célzó igazgatási
megállapodásban foglalt bármely rendelkezés figyelembevételével, az 1. bekezdés a) pontban hivatkozott segítség
térítésmentesen nyújtandó.
3. Ha az egyik Szerződő Fél illetékes intézménye megkívánja, hogy egy kérelmező vagy igényjogosult, aki a másik
Szerződő Fél területén lakik, orvosi vizsgálaton essen át,
az utóbbi Szerződő Fél illetékes intézménye, az első Szerződő Fél illetékes intézményének kérésére, intézkedik
e vizsgálat elvégeztetéséről. Ha az orvosi vizsgálat kizárólag az azt kérő intézmény céljait szolgálja, az adott illetékes
intézmény megtéríti a másik Szerződő Fél illetékes intézményének a vizsgálat költségeit. Amennyiben azonban az
orvosi vizsgálat mindkét illetékes intézmény céljait szolgálja, költségek megtérítésére nem kerül sor.
XX. Cikk Személyes adatok átadása és védelme 1. Az egyik Szerződő Fél illetékes hatóságai és intézményei, összhangban
a) az adott Szerződő Fél jogszabályaival,
b) a jelen Egyezménnyel vagy a jelen Egyezmény alkal
mazására a XVIII. Cikk szerint kötött bármely megállapodással,
a másik Szerződő Fél illetékes hatóságai és intézményei
számára átadnak egy személyre vonatkozó birtokukban
lévő bármely adatot, amely a jelen Egyezmény vagy annak
tárgyi hatálya alá tartozó jogszabályok alkalmazásához
szükséges.
2. Az egyik Szerződő Fél illetékes hatósága vagy intézménye által a másik Szerződő Fél illetékes hatósága vagy
intézménye részére az 1. bekezdés szerint átadott, egy személyre vonatkozó bármely adatot védelem illet meg mindkét Szerződő Félnél annak jogszabályaival és az alábbi
rendelkezésekkel összhangban:
a) Annak a Szerződő Félnek az illetékes hatósága vagy
intézménye, amelynek részére az adatokat átadták, ezeket
az adatokat bizalmasan kezeli, és hatékonyan védelmezi
jogosulatlan hozzáférés, jogosulatlan módosítások és jogosulatlan nyilvánosságra hozatal ellen, az adott Szerződő
Fél jogszabályaival összhangban.
b) Annak a Szerződő Félnek az illetékes hatósága vagy
intézménye, amelynek részére az adatokat átadták, ezeket
az adatokat felhasználhatja, és az adott Szerződő Fél más
intézményeinek és hivatalainak tudomására hozhatja, a
jelen Egyezménynek vagy az adott Szerződő Fél jogszabályainak alkalmazása céljából. Az adatokat más célra felhasználni és más hivatalok tudomására hozni csak olyan
mértékben lehet, amennyiben azt az adott Szerződő Fél
jogszabályai kifejezetten megengedik. A Szerződő Felek
illetékes hatóságai tájékoztatják egymást a személyes adatok védelmére vonatkozó jogszabályaik minden módosításáról, különösképpen pedig minden további célról, amelyre az ilyen adatokat fel lehet használni vagy más hivatalok
tudomására hozni. Az a Szerződő Fél, amelynek jogszabályait módosították, a másik Szerződő Fél kérésére tárgyalásokat kezd a jelen Egyezmény szükség szerinti módosítása vagy kiegészítése céljából.
c) Egyedi esetekben az az illetékes hatóság vagy intézmény, amelynek részére az adatok átadása történt, az adatokat átadó hatóság vagy intézmény kérésére tájékoztatja
ez utóbbit az adatok felhasználásáról és annak eredményéről.
d) Az érintett személy jogosult arra, hogy bármely Szerződő Fél hatóságához vagy intézményéhez benyújtott kérelmére tájékoztassák azokról az adatokról, amelyeket átadtak és arról a célról, amelyre ezeket az adatokat kérték
vagy átadták az adott esetben.
e) Az az illetékes hatóság vagy intézmény, amely az
adatokat átadja, minden ésszerű intézkedést megtesz
annak biztosítására, hogy az adatok helyesek legyenek, és
szigorúan azokra korlátozódjanak, amelyek az átadás céljához elengedhetetlenül szükségesek. Ha nyilvánvalóvá
válik, hogy helytelen adatokat vagy olyan adatokat adtak
át, amelyek átadása tilos az átadó Fél jogszabályai szerint,
azonnal értesíteni kell erről a tényről azt az illetékes hatóságot vagy intézményt, amely az adatokat kapta, és ez
azonnal helyesbíti a helytelen adatokat. Egyúttal töröl bármely olyan átadott adatot, amelynek átadása tilos, kivéve,
ha ez az adat a visszaélés elleni küzdelemhez, az általa
alkalmazott jogszabályok összefüggésében csalás vagy
hasonló büntetendő cselekmények üldözéséhez szükséges.
f) Annak a Szerződő Félnek az illetékes hatósága vagy
intézménye, amelynek az adatokat átadták, ezeket az adatokat az adott Szerződő Fél jogszabályaival összhangban
törli.
XXI. Cikk Adók, díjak, illetékek és költségek alóli mentesítés
vagy azok csökkentése
1. Az egyik Szerződő Fél jogszabályai alkalmazásához
bemutatandó bármely igazolás vagy dokumentum kiállításával kapcsolatban ezen jogszabályokban előírt adók, jogi
díjak, konzuli díjak és igazgatási költségek alóli bármely
mentesítés vagy azok bármely csökkentése kiterjed a másik
Szerződő Fél jogszabályai alkalmazásához bemutatandó
igazolásokra vagy dokumentumokra is.
2. Jelen Egyezmény alkalmazásához bemutatandó bármely hivatalos jellegű dokumentum mentes a diplomáciai
vagy konzuli hatóságok általi bármilyen hitelesítéstől vagy
hasonló formalitásoktól.
XXII. Cikk A kapcsolattartás nyelve Jelen Egyezmény alkalmazásához a Szerződő Felek illetékes hatóságai és intézményei közvetlenül tarthatják egymással a kapcsolatot bármely Szerződő Fél bármely hivatalos nyelvén.
XXIII. Cikk Kérelem, értesítés vagy fellebbezés benyújtása 1. Az egyik Szerződő Fél jogszabályai szerinti ellátásra
való jogosultságra vagy az ellátás összegére vonatkozó
kérelmek, értesítések és fellebbezések, amelyeket ezen jog
szabályok alkalmazásában meghatározott határidőn belül
kellett volna benyújtani az adott Szerződő Fél illetékes
hatóságához vagy intézményéhez, de amelyeket ugyanezen
határidőn belül a másik Szerződő Fél hatóságához vagy
intézményéhez nyújtanak be, úgy kezelendők, mintha azokat az első Szerződő Fél illetékes hatóságához vagy intézményéhez nyújtották volna be. A kérelmek, értesítések
vagy fellebbezések a másik Szerződő Fél hatóságához vagy
intézményéhez történt benyújtásának dátumát kell tekinteni az első Szerződő Fél illetékes hatóságához vagy intézményéhez történő benyújtásuk dátumának.
2. E bekezdés második mondatának figyelembevételével, az egyik Szerződő Fél jogszabályai szerinti ellátásra való olyan kérelem, amelyet a jelen Egyezmény hatálybalépése dátuma után nyújtanak be, a másik Szerződő
Fél jogszabályai szerinti megfelelő ellátásra való kérelemnek tekintendő, amennyiben a kérelmező a kérelem benyújtásakor
a) kéri, hogy ezt a másik Szerződő Fél jogszabályai
szerinti kérelemnek tekintsék, vagy
b) arra vonatkozó információkat közöl, hogy beszámítható időszakokat szerzett a másik Szerződő Fél jogszabályai szerint.
Az előző mondat nem alkalmazandó, amennyiben a kérelmező kéri, hogy a másik Szerződő Fél jogszabályai szerinti ellátásra való kérelmét halasszák el.
3. Bármely olyan esetben, amelyre az 1. vagy a 2. bekezdés vonatkozik, az a hatóság vagy intézmény, amelyhez a
kérelmet, értesítést vagy fellebbezést benyújtották, azt késedelem nélkül eljuttatja a másik Szerződő Fél hatóságához vagy intézményéhez.
XXIV. Cikk Ellátások folyósítása 1. Az egyik Szerződő Fél illetékes intézménye a jelen
Egyezmény szerinti kötelezettségeit az adott Szerződő Fél
valutanemében teljesíti.
2. Az igényjogosultak ellátásai az ellátások folyósításával kapcsolatosan esetlegesen felmerülő igazgatási költségek miatti levonásoktól mentesen folyósítandók.
3. Abban az esetben, ha az egyik Szerződő Fél devizakorlátozásokat vagy hasonló intézkedéseket vezetne be,
amelyek korlátozzák a területén kívül tartózkodó személyek számára a kifizetéseket, pénzküldeményeket vagy
pénz, illetőleg pénzügyi eszközök átutalását, az adott Szerződő Fél késedelem nélkül megfelelő intézkedéseket tesz
arra, hogy biztosítson bármely folyósítást, amelyet a jelen
Egyezmény szerint a III. Cikkben meghatározott azon személyeknek kell teljesíteni, akik a másik Szerződő Fél területén élnek.
XXV. Cikk Vitás kérdések rendezése 1. A Szerződő Felek illetékes intézményei a jelen
Egyezmény értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő bármely vitás kérdést a lehetséges mértékig
annak szelleme és alapelvei szerint oldanak meg. Ha az
illetékes intézmények nem rendeztek egy vitás kérdést,
akkor a Szerződő Felek illetékes hatóságai teszik azt meg.
2. A Szerződő Felek bármely Szerződő Fél kérésére
haladéktalanul konzultálnak egymással olyan kérdéseket
illetően, amelyeket az illetékes intézmények és hatóságok
nem rendeztek az 1. bekezdés szerint.
3. A Szerződő Felek között a jelen Egyezmény értelmezésére vonatkozó bármely olyan vitás kérdést, amelyet nem
oldottak meg vagy rendeztek konzultáció révén az 1. vagy
a 2. bekezdés szerint, bármely Szerződő Fél kérésére
választott bíróság elé terjesztik.
4. Hacsak a Szerződő Felek közösen másképpen nem
döntenek, a választott bíróság három választott bíróból áll,
akik közé mindegyik Szerződő Fél egy főt jelöl ki a választott bíróságra vonatkozó kérés kézhezvételétől számított
két hónapon belül. Az így kijelölt két választott bíró, az
utolsó kijelölési értesítéstől számított két hónapon belül,
kijelöli a harmadik választott bírót, aki az elnöki feladatokat látja el. Abban az esetben, ha valamely Szerződő Fél
elmulasztja kijelölni a saját választott bíróját vagy a két
kijelölt választott bíró nem tud megegyezni a harmadik
személyt illetően, a másik Szerződő Fél illetékes hatósága
a Nemzetközi Bíróság elnökét felkéri, hogy jelölje ki az
első Szerződő Fél választott bíróját, vagy a két kijelölt
választott bíró felkéri a Nemzetközi Bíróság elnökét, hogy
jelölje ki a választott bíróság elnökét.
5. Ha a Nemzetközi Bíróság elnöke valamely Szerződő
Fél állampolgára, a kijelölés feladatát átadja a Bíróság
alelnökének vagy a rangban következő tagjának, aki egyik
Szerződő Félnek sem állampolgára.
6. A választott bíróság maga határozza meg ügyrendjét,
de határozatait többségi szavazással hozza.
7. A választott bíróság döntése végleges és kötelező
erejű.
XXVI. Cikk Megállapodás Kanada egy tartományával A Magyar Köztársaság hatáskörrel rendelkező hatósága
és Kanada valamely tartománya megállapodást köthet bármely olyan szociális biztonsági kérdésben, amely Kanadában tartományi joghatóság alá tartozik, amennyiben az
ilyen megállapodás a jelen Egyezmény rendelkezéseinek
nem mond ellent.
V. Rész ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK XXVII. Cikk
Átmeneti rendelkezések 1. Jelen Egyezmény hatálybalépését megelőzően szerzett bármely beszámítható időszak figyelembe veendő a
jelen Egyezmény szerinti ellátásra való jogosultság megállapítása és az ellátás összegének meghatározása céljából.
2. Jelen Egyezmény egyetlen rendelkezése sem keletkeztet jogot a jelen Egyezmény hatálybalépését megelőző
időtartamra vonatkozó ellátás igénybevételére.
3. A 2. bekezdés figyelembevételével ellátás, az
egyösszegű folyósítás kivételével, folyósítandó a jelen
Egyezmény szerint olyan eseményekre vonatkozóan is,
amelyek a jelen Egyezmény hatálybalépését megelőzően
következtek be.
XXVIII. Cikk Időtartam és felmondás 1. Jelen Egyezmény időtartamának korlátozása nélkül
hatályban marad. Azt bármely Szerződő Fél bármikor felmondhatja, a másik Szerződő Félnek 12 hónappal korábban megküldött írásbeli értesítéssel.
2. Jelen Egyezmény felmondása esetén, egy személy
által az Egyezmény rendelkezései szerint szerzett bármely
jog fennmarad, és tárgyalásokra kerül sor azon jogok rendezésére vonatkozóan, amelyeknek ezen rendelkezések
alapján történő megszerzése a felmondás időpontjában
folyamatban volt.
XXIX. Cikk Hatálybalépés Jelen Egyezmény annak a hónapnak az utolsó napját
követő negyedik hónap első napján lép hatályba, amely
hónapban a Szerződő Felek diplomáciai úton kicserélték
az arra vonatkozó írásos értesítéseiket, hogy a jelen Egyezmény hatálybaléptetéséhez szükséges belső jogi követelményeknek eleget tettek. Az írásos értesítések kicserélése
dátumának az utolsó értesítés kézhezvételének dátuma
tekintendő.
Fentiek hiteléül, az alulírottak, kellő meghatalmazás
birtokában, aláírták a jelen Egyezményt.
Készült két-két eredeti példányban, Budapesten, 2002.
év március hó 4. napján, angol, francia és magyar nyelven,
mindegyik szöveg egyformán hiteles.
(Aláírások)’’ 3. § E törvény a kihirdetése napján lép hatályba.
Az Egyezményben foglaltakat azonban 2003. október
1-jétől kell alkalmazni.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
367/2013. (X. 22.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és az Európai Űrügynökség közötti, az Európai Együttműködő Államok Terve (PECS) programban való részvételről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az Európai Űrügynökség közötti, az Európai
Együttműködő Államok Terve (PECS) programban való részvételről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló
megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
Megállapodás Magyarország Kormánya és az Európai Űrügynökség között a Magyarország Kormánya
és az Európai Űrügynökség Európai Együttműködő Állam Megállapodásának meghosszabbításáról
Magyarország Kormánya,
valamint
az Európai Űrügynökség, amelyet az 1975. május 30-án aláírásra megnyitott Alapokmány alapított (a továbbiakban
együtt: Felek),
MEGVIZSGÁLVA az Európai Űrügynökség és Magyarország Kormánya által 2003. április 7-én aláírt és 2003. november
5-étől hatályos Európai Együttműködő Állam Megállapodást (a továbbiakban: EEÁ Megállapodás),
TEKINTETTEL az EEÁ Megállapodásnak a Felek által 2008. szeptember 26-án aláírt és 2008. október 31-én hatályba
lépett meghosszabbításáról szóló Megállapodásra,
TEKINTETTEL az EEÁ Megállapodás alapján elért együttműködés sikerére,
FIGYELEMMEL ARRA, hogy az  EEÁ Megállapodás 15.1.  pontja szerint a  Megállapodás a  hatálybalépéstől számított
ötödik év végén hatályát veszti, hacsak nem kerül a Felek által meghosszabbításra,
TEKINTETTEL ARRA, hogy az  Európai Űrügynökség Tanácsa támogatását fejezte ki Magyarországnak
az  Alapokmányhoz való csatlakozási kérelmét, illetve a  csatlakozási tárgyalások sikeres lezárását és
Magyarországnak az Alapokmányhoz való csatlakozását illetően,
a következőkben állapodnak meg:
1. Cikk
A Felek az EEÁ Megállapodás hatályát az Alapokmány Magyarország tekintetében való hatálybalépésének napjáig,
de legfeljebb 2015. november 5-éig meghosszabbítják.
2. Cikk
Magyarország Kormánya diplomáciai úton, írásban tájékoztatja jelen Megállapodás hatálybalépéséről az  Európai
Űrügynökséget, amint eleget tett a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásoknak. Jelen
Megállapodás az erről szóló jegyzék kézhezvételének napján lép hatályba.
Készült Párizsban, 2013. október 17-én két eredeti példányban, angol nyelven.
Az aláírók elrendelhetik a  francia, német és magyar nyelvre való fordítást, azonban az  értelmezés szempontjából
ezek nem tekinthetők hitelesnek.
Magyarország Kormánya részéről Az Európai Űrügynökség részéről” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 2. Cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az űrkutatásért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1310/2016. (VI. 13.) Korm. határozata az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő, a 2014–2020 programozási időszakban a Kormány által a nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörébe utalt, a távhőszolgáltató szektort érintő, energiahatékonyság növelésére és a megújuló energiaforrások alkalmazására irányuló beruházások megvalósításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program
terhére finanszírozott, távhőszolgáltató szektor energiahatékonyság növelésére és a  megújuló energiaforrások
alkalmazására irányuló projektekkel – kivéve a  közszféra szervezetek számára tervezett kiemelt, épületenergetikai
célú beruházásokat és a  szemléletformálási programokat – összefüggő feladatok központi koordináció mellett
valósuljanak meg,
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti központi koordináció az  NFP Nemzeti Fejlesztési Programiroda Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban: Társaság) konzorciumvezetése mellett valósuljon meg, ahol
a Társaság egyben kedvezményezett is,
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Társaság feladatkörének bővülése következtében szükséges
szervezeti átalakításokról gondoskodjon, és – az  európai uniós forrásból finanszírozott projektek tekintetében
a vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok figyelembevételével – készítse el a Társaság 1. pont szerinti feladatainak
ellátásával összefüggő közjogi szervezetszabályozó eszközök módosítását,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. július 30.
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Társaság 2.  pont szerinti feladatainak ellátásához a  Társaság
tőkeemelésének végrehajtása (ennek keretében tőketartalék növelése) érdekében, a nemzeti fejlesztési miniszterrel
egyeztetve gondoskodjon 1000,0 millió forint többletforrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2016.  évi
központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
költségvetési fejezetben,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Társaság tőkeemelését (ennek keretében tőketartalék növelését)
a 4. pont szerint biztosítandó forrás terhére hajtsa végre,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti források rendelkezésre állását követő 60 napon belül
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  4.  pont szerinti forrás segítségével biztosítsa a  Társaság 1.  pont
szerinti feladatkörének bővülése vonatkozásában a  feladatok ellátásához a  megfelelő szakértelemmel rendelkező
humánkapacitást és infrastrukturális feltételeket,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont végrehajtását követő 90 napon belül
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával készítsen jelentést
a Kormány részére az 1–6. pontban meghatározott feladatok végrehajtásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2016. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1545/2012. (XII. 4.) Korm. határozata a Kaposvári Nemzetközi Kamarazenei Fesztivál támogatásához a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Kaposvári Nemzetközi
Kamarazenei Fesztivál megrendezéséhez 46,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti
tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2012. december 15. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2014. (I. 17.) BM OKF utasítása az önkéntes tűzoltó egyesület önálló beavatkozásának feltételeiről és a beavatkozó önkéntes tűzoltó egyesület (önkéntes tűzoltóság) tevékenységéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjának felhatalmazása, valamint a tűz elleni védekezésről,
a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 24/A. § i) pontja alapján kiadom az alábbi utasítást.
1. Az utasítás hatálya kiterjed a hivatásos katasztrófavédelmi szervekre, továbbá a 29–44. pontok azon önkéntes
tűzoltó egyesületre (a továbbiakban: ÖTE), amely a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve vezetőjével
megállapodást kötött a vállalt tevékenységi területen a tűzoltási és műszaki mentési feladatok önálló ellátásáról.
I. rész
Az önkéntes tűzoltó egyesület önálló tűzoltási, műszaki mentési feladatok végzéséhez szükséges
feltételek
2. A hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerv vezetője az önkéntes tűzoltó egyesülettel az általa vállalt területen
tűzoltási és műszaki mentési feladatok önálló ellátására megállapodást az alábbi feltételek teljesítése esetén köthet.
A. Rendszerbeállító és minősítő gyakorlat 3. Az ÖTE-nek teljesíteni kell a rendszerbeállító gyakorlatot.
4. A rendszerbeállító gyakorlat végrehajtásának feltétele, hogy az ÖTE az önkéntes tűzoltó egyesületek támogatásának,
tűzoltó szakmai irányításának és felügyeletének katasztrófavédelmi feladatairól szóló BM OKF utasításban
meghatározott I. kategóriájú együttműködési megállapodással rendelkezzen a működési terület szerinti HTP-vel.
5. A rendszerbeállító gyakorlat az ÖTE székhelye szerint illetékes katasztrófavédelmi kirendeltség (a továbbiakban: KvK)
által szervezett és vezetett olyan tűzoltási és műszaki mentési ellenőrző gyakorlat, melyből megállapítható az ÖTE
állományának szakmai felkészültsége, eszközeinek, felszereléseinek bevethetősége, valamint a beavatkozást irányító
személyek tűzoltásvezetési feladatok ellátására vonatkozó alkalmassága.
6. A rendszerbeállító gyakorlatot az ÖTE székhelye szerint illetékes megyei, fővárosi katasztrófavédelmi igazgatóság
(a továbbiakban: KI) ellenőrzi, értékeli és sikeres végrehajtását követően az 1. melléklet szerinti igazolást bocsát ki az
ÖTE részére, melynek érvényességi ideje a kiállítástól számított 1 év.
7. A minősítés fenntartása érdekében, évente egy alkalommal az ÖTE köteles sikeresen végrehajtani a KvK által
szervezett és vezetett minősítő gyakorlatot, melyet a KI ellenőriz, értékel. Amennyiben a gyakorlat nem megfelelő
értékelést kap, azt negyedéven belül meg kell ismételni. A minősítő gyakorlat végrehajtásának módszere megegyezik
a 4. pontban foglaltakkal. A sikeres minősítő gyakorlatról a KI igazolást ad ki, melynek érvényességi ideje és formai
elemei megegyeznek a rendszerbeállító gyakorlat után kiadott igazolással.
8. A KI igazgatója a minősítő igazolást visszavonja, ha
a) az ÖTE nem felel meg a rendszerbeállításkor meglévő, a HTP-vel kötött I. kategóriás együttműködési
megállapodásban foglalt személyi és technikai feltételeknek,
b) az ÖTE az éves minősítő gyakorlatára és annak megismétlésére egyaránt nem megfelelő értékelést kap,
c) az ÖTE a beavatkozásai során olyan súlyos szakmai hiányosságokat követ el, amelyek veszélyeztetik az emberi
életet vagy az anyagi javakat, vagy
d) a HTP-vel kötött I. kategóriás együttműködési megállapodást felmondják.
9. A rendszerbeállító és minősítő gyakorlatot megelőző 10 munkanapon belül az ÖTE-vel I. kategóriás együttműködési
megállapodást kötő HTP köteles tételesen ellenőrizni az abban foglalt személyi és technikai feltételek meglétét.
10. Ha az ÖTE nem teljesítette sikeresen a megismételt minősítő gyakorlatot, akkor legkorábban 1 év elteltével
kérelmezheti újra a gyakorlat elvégzését.
B. Készenléti időszak vállalása 11. Az ÖTE-nek vállalnia kell az alábbiakban meghatározott éves minimális készenléti óraszámot, melynek legalább
50%-át az adott év első félévében kell teljesíteni.
a) Nappali készenléti időszak (06.00–18.00) minimum: 1500 óra/év
b) Éjszakai készenléti időszak (18.00–06.00) minimum: 3000 óra/év
12. Ha az önálló beavatkozói tevékenység megkezdése év közben történik, akkor az adott évből hátralévő időszak
készenléti óraszámát időarányosan kell megállapítani, amelyet a KI-vel kötött együttműködési megállapodásban
(a továbbiakban: megállapodás) kell rögzíteni.
13. Az ÖTE a vállalt készenléti időszakon kívül mint közreműködő ÖTE részt vehet a HTP-vel kötött együttműködési
megállapodásban rögzített területen bekövetkezett tűzoltási és műszaki mentési események (a továbbiakban:
káreset) felszámolásában.
C. Személyi feltételek 14. Beavatkozó önkéntes tűzoltóként önálló beavatkozást csak azon ÖTE tagok végezhetnek, akik:
a) rendelkeznek tűzoltó alaptanfolyami szakmai végzettséggel és részt vettek a rendszerbeállító, minősítő
gyakorlaton, vagy
b) tűzoltó alaptanfolyamnál magasabb szakmai végzettséggel rendelkeznek.
15. A káreset helyszínén a tűzoltásvezetői jogokat és kötelezettségeket az a beavatkozó ÖTE beavatkozás irányítója
gyakorolja, aki legalább tűzoltó szakképesítéssel és a ráépülő tűzoltás vezetői tanfolyami végzettséggel vagy
magasabb szakmai képesítéssel rendelkezik.
16. Az ÖTE a vállalt készenléti időszakban a készenlétben tartott tűzoltó gépjármű és legalább 4 fő beavatkozó önkéntes
tűzoltó vonultatásáról gondoskodik. A vonuló állomány tagjai közül legalább 1 fő rendelkezzen tűzoltásvezetésre
jogosító végzettséggel. A tűzoltó gépjármű vezetője rendelkezzen érvényes PAV-I vizsgával és az adott tűzoltó
gépjárműre érvényes kezelői típusvizsgával.
17. A beavatkozó önkéntes tűzoltónak rendelkeznie kell a foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatást nyújtó szolgálat
által kiállított érvényes „alkalmas” minősítésű igazolással.
18. A beavatkozó önkéntes tűzoltónak a vállalt készenléti időszakban folyamatosan munkavégzésre képes állapotban
kell lennie.
D. Technikai, továbbképzési feltételek 19. Az ÖTE-nek minimális rendelkeznie kell a 2. mellékletében meghatározott egyéni védőeszközökkel és
szakfelszerelésekkel.
20. Az ÖTE-nek ismernie és a vonatkozó kitöltési segédlet szerint használnia kell a KAP Online rendszert.
21. Az ÖTE negyedévente legalább egyszer továbbképzést tart, mely tartalmaz elméleti és gyakorlati foglalkozásokat.
A továbbképzés időpontját 5 munkanappal a továbbképzés végrehajtása előtt bejelenti a vele együttműködési
megállapodást megkötő HTP-nek. A továbbképzéseken a beavatkozó önkéntes tűzoltók részvétele kötelező.
22. Az ÖTE oktatási naplót vezet, melynek tartalmaznia kell a képzés helyét, idejét, időtartamát, tárgyát, továbbá a
foglalkozáson részt vettek nevét. A képzésekről jelenléti ív készül.
E. Beavatkozó tevékenységi terület kijelölése 23. Az ÖTE a 3. melléklet szerinti kérelemmel igényli azon tevékenységi terület kijelölését, ahol önálló beavatkozást kíván
végrehajtani (a továbbiakban: beavatkozó TT).
24. A kérelem benyújtását követően a KI tételesen ellenőrzi a jelen utasításban foglalt feltételek teljes körű meglétét.
Az ellenőrzést követően a KI jelentést terjeszt fel az Országos Tűzoltósági Főfelügyelőségre (a továbbiakban: OTF),
melyben javaslatot tesz az ÖTE beavatkozó TT-jének kijelölésére.
25. Az OTF megvizsgálja a felterjesztett javaslatot és szükség esetén helyszíni ellenőrzést tart.
26. A feltételek megléte és az OTF által megállapított szakmai indokoltság esetén a KI a 4. melléklet szerinti megállapodást
köt az ÖTE-vel, amelyet 5 munkanapon belül felterjeszt az OTF-re. A megállapodást a BM OKF főigazgatója hagyja
jóvá.
27. A megállapodás jóváhagyását követően az ÖTE önálló beavatkozási tevékenységet végezhet. Az ÖTE önálló
beavatkozási tevékenységet végző személyi és technikai állománya önkéntes tűzoltóságként (a továbbiakban: ÖT)
végzi a tűzmegelőzési, tűzoltási és műszaki mentési feladatait.
28. A megállapodás felmondását és annak indokolását a KI haladéktalanul jelenti az OTF-re. A felmondás időpontjától az
ÖTE nem jogosult önálló beavatkozási tevékenység végzésére.
II. rész
A beavatkozó önkéntes tűzoltó egyesület (önkéntes tűzoltóság) önálló tűzoltási, műszaki mentési
tevékenységének részletes szabályai
A. KAP Online hozzáférése, kezelése 29. Az ÖT hozzáférési jogosultságot kér a KI-tól a KAP Online rendszerhez.
30. Az ÖT a készenlétben tartott tűzoltó gépjárművét naprakész állapotban tartja a KAP Online-on.
31. A készenlét megkezdésekor az ÖT a KAP Online-on „rádión riasztható” (sárga) állapotra állítja a készenléti szert,
készenlét befejezését követően „üzemképes, nincs létszám” (szürke) állapotot jelöl meg, gépjármű meghibásodás
esetén „nem riasztható” (fekete) helyzetet állít be.
32. Amennyiben a káreset helyszínén HTP vagy ÖTP is beavatkozott, akkor a tűzoltói feladatvégrehajtást követően az
ÖT kitölti a SZER adatlapot. Amennyiben a káreset helyszínén az ÖT önállóan avatkozik be, akkor a SZER adatlapon
túl az ÖT gondoskodik a Tűzeseti Műszaki Mentési Adatlap és az Erdő és Vegetációtűz Felviteli Adatlap kitöltéséről is.
Az adatlapok jóváhagyását a HTP végzi.
B. Rádióforgalmazás 33. Az ÖT a készenlét időszak vállalása előtt közvetlenül rádiópróbát kezdeményez a megyei műveletirányító ügyelettel
(a továbbiakban: Ügyelet). Ha a rádiópróba sikeres volt, akkor az ÖT a KAP Online-on átállítja a gépjárművét „rádión
riasztható” (sárga) állapotba. Amennyiben több napig folyamatos készenlétet vállal, akkor a rádiópróba naponta
egyszer a megállapodásban rögzített időszakban történik.
34. A beavatkozó TT-ről érkezett jelzés esetén, ha az ÖT tűzoltó gépjárműve „rádión riasztható” (sárga) állapotban van, a
megyei műveletirányító ügyelet (a továbbiakban: Ügyelet) EDR rádión riasztja az ÖT-ét, továbbá SMS értesítést küld.
35. Az ÖT a kijelölt csoportban fogadja a riasztást, ahol az Ügyelet meghatározza a káreseti csoportot.
36. A riasztást fogadó ÖT tagja a riasztást nyugtázza, majd gondoskodik az ÖT vonuló állományának riasztásáról.
37. Az ÖT-ének be kell tartania az EDR VPN gazda szervezetnek az egységes digitális rádió-távközlő rendszer 52-es virtuális
magánhálózat üzemeltetésének és általános VPN használati szabályzatáról szóló hatályos BM OKF intézkedést.
C. Vonulás, kárhelyszíni tevékenység 38. Az Ügyeletről érkezett riasztás időpontjától az ÖT vonulása megkezdésének idejét a megállapodásban kell
szabályozni. A készenléti időszak alatt a beavatkozó önkéntes tűzoltóknak nem kötelező a szertárban tartózkodni,
de a megállapodásban rögzített időn belül meg kell kezdeniük a vonulást.
39. Az ÖT-éhez közvetlenül érkező vonulást igénylő bejelentést haladéktalanul jelenti az Ügyeletnek és az onnan kapott
utasítás szerint jár el.
40. A vonulás megkezdését és a vonuló létszámot az ÖT jelenti az Ügyeletre, majd folyamatosan eleget tesz a tűzoltóság
tűzoltási és műszaki mentési tevékenységének általános szabályairól szóló BM rendeletben előírt jelentési
kötelezettségeinek.
41. Ha a kárhelyszínre az ÖT egysége érkezik elsőként vagy a jelzés értékelése alapján más egységet nem riasztottak
a kárhelyszínre, akkor az ÖT a saját tűzoltásvezetői jogkörrel rendelkező személyének utasítása szerint kezdi
meg a káreset felszámolását. A helyszínen tapasztaltakról, valamint a káreseti beavatkozásról teljesíti a jelentési
kötelezettségeit az Ügyeletnek, szükség szerint kezdeményezi további erők helyszínre rendelését.
42. Ha az ÖT egysége önállóan végzi a káreset felszámolását, akkor annak befejezését jelenti az Ügyeletnek, amennyiben
szükséges tűzvizsgálót kér a helyszínre. Az ÖT a kárhelyszínt az Ügyelet engedélyével hagyhatja el.
43. Amennyiben a helyszínre HTP vagy ÖTP egység érkezik, akkor annak vezetője haladéktalanul köteles a tűzoltásvezetői
feladatok átvételére és a továbbiakban az ÖT egysége a tűzoltásvezető által meghatározott feladatokat köteles ellátni.
44. Ha kárhelyszínen a HTP vagy ÖTP egysége már káreset felszámolást folytat az ÖT vonuló egységének kiérkezésekor,
akkor az ÖT egysége a HTP vagy az ÖTP tűzoltás-vezetőjének alárendeltségében, az általa meghatározott feladatot
köteles ellátni.
III. rész
Egyéb rendelkezések 45. A minimálisan készenlétben tartott felszerelések és egyéni védőeszközök meglétét a területi adottságok és az önálló
beavatkozói feltétel elérésének figyelembe vételével a KI egyénileg vizsgálja, melyet a megállapodásban rögzít.
46. A HTP félévente elméleti és gyakorlati továbbképzést tart az ÖT állományának.
47. A KI igazgató – a HTP parancsnokának javaslatára – ÖT mentori feladatok ellátásával megbízza a HTP állományában
szolgálatot teljesítő olyan személyt, aki lehetőleg tagja az adott ÖT-nek.
48. A 32. pontban meghatározott Adatlapok szabályszerű kitöltése érdekében az érintett KI felkészítést tart, melyet a
megállapodás jóváhagyásáig végre kell hajtani.
49. Az ÖT-ét a műveletirányító tervadatlapon (a továbbiakban: MT) tervezni kell. Az érintett MT módosítását a
megállapodás jóváhagyását követő 3 napon belül a működési terület szerinti HTP elvégzi.
50. Az ÖT-ét a riasztási fokozat meghatározásánál figyelembe kell venni.
51. Az ÖT riasztásáról a működési terület szerinti HTP minden esetben megkapja a PAJZS rendszeren keresztül az Ügyelet
által kitöltött riasztási adatlapot.
IV. rész
Záró rendelkezések 52. A mentori feladatokat és azok részletes szabályait külön főigazgatói intézkedés szabályozza.
53. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Bakondi György tűzoltó altábornagy s. k.,
 főigazgató


text:
1266/2018. (VI. 11.) Korm. határozata Vajszló Nagyközséget érintő infrastruktúra fejlesztése érdekében szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  66. Vajszló
Nagyközség infrastruktúra fejlesztése támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet 153. §-ában biztosított jogkörében eljárva 2 400 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Kvtv. 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 43. Központi Maradványelszámolási
Alap cím terhére, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter
a) a 2.  pont szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, támogatási
előlegként, egy vagy több összegben, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit
meghatározó támogatói okirat alapján nyújtson legfeljebb 400 000 000 forint támogatást Vajszló Nagyközség
Önkormányzata részére az ipartelepének teljes körű felújítása érdekében, valamint legfeljebb 2 000 000 000 forint
támogatást Vajszló központtal szennyvízelvezetési beruházás támogatása érdekében,
b) az a)  alpont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását követően folyósítsa Vajszló
Nagyközség Önkormányzata számára;
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálja meg a  vajszlói tanuszoda 33 méteres medenceként
történő megépítésének feltételeit.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
62/2007. (HK 12.) HM utasítása a honvédségi közalkalmazottak 2007. egyszeri, soron kívüli ruházati költségtérítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Munka
Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
165. §-ának (1) bekezdésére, valamint a közalkalmazottak
jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 79. §-ára – a
honvédségi közalkalmazottak 2007. évi egyszeri, soron kívüli ruházati költségtérítéséről a következő utasítást
adom ki.
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányí
tása és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, az
államtitkár által felügyelt szervezetre, a katonai ügyészségekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) Az 1. § szerinti szervezeteknél 2007. június 1-jén
jogviszonyban álló honvédségi közalkalmazottak a ruházati illetménynorma 2007. évi összegének megállapításáról szóló 39/2007. (HK 8.) HM utasításban meghatározott
ruházati költségnormán felül 20 000 Ft egyszeri, soron kívüli ruházati költségtérítésre jogosultak.
(2) Nem jogosultak ruházati költségtérítésre azok, akik
2007. június 1-jén a felmentési idejüket töltötték és mentesítve voltak a munkavégzés alól, illetőleg 30 napot meghaladó illetmény nélküli szabadságon voltak.
3. § A 2. § (1) bekezdés szerinti költségtérítést – a HM KPÜ
által előállított és az 1. §-ban szereplő szervezetek személyügyi és pénzügyi ellátásáért felelős szervezeti elemek
által ellenőrzött jegyzék alapján – 2007. június hó 25-ig
kell kifizetni és azzal a honvédségi közalkalmazottak ruházati költségtérítéséről szóló 17/1994. (HK 9.) HM utasításban meghatározottak szerint, 2007. július hó 31-ig a katonai szervezet nevére szóló számlával kell elszámolni.
4. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2007. június hó 1. napjától kell alkalmazni.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter