text:
1773/2014. (XII. 18.) Korm. határozata az egyes miniszterek feladat- és hatáskörében bekövetkezett szervezeti változásokkal összefüggésben a Miniszterelnökség és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli
a) 12 341 ezer forint tartós átcsoportosítását az  1.  melléklet szerint a  Magyarország 2014. évi központi
költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 1. Miniszterelnökség cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
1. Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatása cím javára,
b) 37 865 ezer forint egyszeri átcsoportosítását a 2. melléklet szerint a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 11. Kulturális feladatok és szervezetek
támogatása alcím, 20. A  2015. évi Milánói Világkiállításon való részvételhez kapcsolódó feladatok
jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím javára.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
86/2012. (XII. 28.) BM rendelete a rendészeti feladatokat ellátó személyek és a segédfelügyelők által alkalmazható kényszerítő eszközök igénylésének, átvételének és visszavételének szabályairól, a térítés módjáról, a kényszerítő eszközök típusaira, fajtáira és az alkalmazásukra, valamint a jelentéstétel és a kivizsgálás rendjére vonatkozó részletes szabályokról.
Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést
biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény 25. § d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a II. Fejezet tekintetében az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az
iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény 25. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 7–8. alcím tekintetében a közterület-felügyeletről szóló 1999. évi LXIII. törvény 29. § b) pont bb) alpontjában, valamint
a polgárőrségről és a polgárőri tevékenység szabályairól szóló 2011. évi CLXV. törvény 28. § b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § l) és n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
A KÉNYSZERÍTŐ ESZKÖZÖK IGÉNYLÉSÉNEK, ÁTVÉTELÉNEK, VISSZAVÉTELÉNEK ÉS TÉRÍTÉSÉNEK RENDJE
1. § (1) Az adott kényszerítő eszköz alkalmazására feljogosított rendészeti feladatokat ellátó személy, illetve – amennyiben az
adott kényszerítő eszköz tartását az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes
törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény (a továbbiakban:
Törvény) számára lehetővé teszi – a segédfelügyelő munkáltatója (a továbbiakban: igénylő szerv) az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv részére rendszeresített gázsprayt és legfeljebb 50 gramm
töltőtömegű könnygázszóró palackot (a továbbiakban együtt: vegyi eszköz), valamint rendőrbotot és bilincset
a) budapesti székhely esetén az általános rendőrségi feladatok ellátásra létrehozott szerv központi szervétől,
b) egyéb esetben a székhelye szerint illetékes megyei rendőr-főkapitányságtól [az a)–b) pontban meghatározott
szervek a továbbiakban együtt: ellátó szerv] igényelheti. (2) Az igénylő szerv az igényelt vegyi eszköz, valamint rendőrbot és bilincs ellenértékét köteles megtéríteni.
2. § (1) Az igénylő szerv a vegyi eszköz, rendőrbot és bilincs mennyiségére vonatkozó igényét évente két alkalommal
– a tárgyévet megelőző év december hónap tizenötödik napjáig, illetve a tárgyév június hónap tizenötödik napjáig –
az ellátó szerv részére írásban küldi meg. (2) Az ellátó szerv az igénylő szerv írásos megrendelése esetén – utólagos elszámolás mellett – az igénylő szerv részére
beszerzi az igényelt mennyiséget. (3) Az ellátó szerv saját beszerzésével egyidőben is beszerezheti az igénylő szerv által igényelt vegyi eszközt.
(4) Ha az ellátó szerv év közben dönt vegyi eszköz, rendőrbot, illetve bilincs beszerzéséről, akkor a beszerzési eljárásának
megindítása előtt honlapján tájékoztatást tesz közzé, amelyben az igénybejelentésre nyitvaálló határidőt is megjelöli.
3. § (1) A vegyi eszköz szavatossági idejének lejártakor vagy kiürülésekor, illetve a biztonságos használatra való alkalmatlanná
válását követően szükséges megsemmisítéséről az igénylő szerv gondoskodik.
(2) Az igénylő szerv erre irányuló igénye esetén az ellátó szerv a vegyi eszköz szavatossági idejének lejártakor vagy
kiürülésekor, illetve a biztonságos használatra való alkalmatlanná válását követően azt visszaveszi és megsemmisíti.
Eltérő megállapodás hiányában az igénylő szerv a megsemmisítés költségeit köteles az ellátó szerv részére
megtéríteni. II. FEJEZET
A KÉNYSZERÍTŐ ESZKÖZÖK TÍPUSAI, FAJTÁI ÉS AZ ALKALMAZÁSUKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK,
VALAMINT A JELENTÉSTÉTEL ÉS A KIVIZSGÁLÁS RENDJE
1. Általános szabályok 4. § (1) A rendészeti feladatokat ellátó személy a feladatának jogszerű teljesítése során kényszerítő eszköz alkalmazására
– amennyiben annak a Törvényben meghatározott feltételei fennállnak – az e rendeletben meghatározottak szerint
jogosult. (2) Kényszerítő eszközzel ellátni csak az alkalmazására kiképzett személyt lehet.
(3) Kényszerítő eszköz – a testi kényszer és a bilincs kivételével – nem alkalmazható a magatehetetlen és a gyermekkorú
személlyel, továbbá a terhes nővel szemben, ha e körülményekről az intézkedőnek tudomása van, vagy azok számára
nyilvánvalóan felismerhetők. (4) Nincs helye kényszerítő eszköz további alkalmazásának, ha az ellenszegülés megtört vagy az intézkedés
eredményessége anélkül is biztosítható. (5) Ha az igénylő szerv által alkalmazható kényszerítő eszköz nem áll rendelkezésre, vagy a használatára nincs lehetőség,
más eszköz is igénybe vehető, amennyiben a helyettesített eszköz alkalmazásának a feltételei fennállnak és az adott
eszköz alkalmas az intézkedéssel elérni kívánt cél megvalósítására, feltéve, hogy ilyen célra történő használata nem
esik e rendelet vagy más jogszabály tiltó rendelkezésének hatálya alá. A kényszerítő eszközökre vonatkozó előírásokat
ilyen esetben is megfelelően alkalmazni kell. 5. § (1) A rendészeti feladatokat ellátó személy a Törvény szerinti kényszerítő eszközt – az arányosság követelményét szem
előtt tartva – akkor alkalmazhat, ha az intézkedés alá vont magatartására, ellenszegülésének mértékére figyelemmel
indokolt, így különösen azzal szemben, aki a) az intézkedés során a rendészeti feladatokat ellátó személy által jogszerűen adott utasításokat nem hajtja végre,
de tevőleges ellenszegülést nem mutat (passzív ellenszegülést tanúsító személy),
b) nem veti magát alá a rendészeti feladatokat ellátó személy jogszerű intézkedésének, magatartásával fizikai
erőkifejtés útján is igyekszik azt megakadályozni (aktív ellenszegülést tanúsító személy),
c) az intézkedő rendészeti feladatokat ellátó személyre, illetve a támogatására vagy védelmére kelt személyre
rátámad (támadó magatartást tanúsító személy). (2) Jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában a kényszerítő eszköz alkalmazását jól hallható, közérthető és határozott
módon a következő sorrendben meg kell előznie: a) a jogellenes magatartás abbahagyására való felszólításnak, „a törvény nevében” szavak előrebocsátásával,
valamint b) a figyelmeztetésnek, hogy kényszerítő eszköz alkalmazása következik.
6. § (1) A Törvény 22. § (2) bekezdésében meghatározott kivizsgálás során a munkáltató
a) kényszerítő eszköz alkalmazásával okozott sérülés esetén meghallgatja azt, akivel szemben a kényszerítő eszközt
alkalmazták, valamint azt, aki az eseménynél jelen volt és meghallgatása a tényállás tisztázását elősegítheti,
feltéve, hogy a meghallgatandó személy – ide nem értve a rendészeti feladatokat ellátó személyt –
a meghallgatásához hozzájárult, b) tisztázza a rendészeti feladatokat ellátó személy jelentésében észlelt esetleges ellentmondásokat, továbbá
c) a rendelkezésre álló adatok alapján vizsgálja ki a kényszerítő eszköz alkalmazásának jogszerűségét abban az
esetben, ha az a) pontban foglaltak alapján hozzájárulásra jogosult személy a meghallgatását vagy a válaszadást
megtagadja, illetve elérhetősége a munkáltató írásos megkeresésének kibocsátását követő 30 napon belül nem
vált ismertté. (2) A kivizsgálás során tett megállapításait a munkáltató írásban rögzíti, amelyben állást foglal a jogszerűség, ezzel
összefüggésben a szükségesség és az arányosság követelményének megtartásáról. Ha megállapítása szerint a kényszerítő
eszköz alkalmazására jogszabálysértő módon került sor, a munkáltató erről – a Törvény 22. § (2) bekezdésében
meghatározott jelentés, valamint az intézkedés munkáltatói kivizsgálásáról készült írásos dokumentum egyidejű
megküldése mellett – a következő munkanapon értesíti az intézkedés, illetve a kényszerítő eszköz alkalmazásának helye
szerint illetékes rendőrkapitányságot. 2. Testi kényszer 7. § (1) A megfogás, a leszorítás, az elvezetés vagy más, a rendészeti feladatokat ellátó személy által fizikai erőkifejtéssel
alkalmazott, valamely cselekvésre vagy cselekvés abbahagyására irányuló kényszerítés (a továbbiakban: testi
kényszer) – a Törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén – akkor alkalmazható, ha a rendészeti
feladatokat ellátó személy erőfölénye, vagy az intézkedés alá vont személy állapota, magatartása folytán az intézkedés
eredményessége ezzel biztosítható. (2) A testi kényszer alkalmazása során a rendészeti feladatokat ellátó személy – a támadás céljára szolgáló eszköz
használatának megakadályozása, illetve a támadás elhárítása érdekében elengedhetetlenül szükséges mértékben –
önvédelmi fogásokat is alkalmazhat. (3) Nem minősül testi kényszernek, amikor a rendészeti feladatokat ellátó személy – jogszerű intézkedése során, az
intézkedés biztonságos végrehajtása érdekében – a felé kartávolságon belülre lépő, illetve a mozgásának
folyamatosságát akadályozó személyt csupán nyújtott kezével, minimális erőkifejtéssel magától távol tartja.
3. Bilincs alkalmazása 8. § (1) Bilincs alkalmazása (a továbbiakban: bilincselés) a Törvényben meghatározott esetekben különösen azzal szemben
indokolt, a) aki az intézkedő – bilincselésre feljogosított – rendészeti feladatokat ellátó személyt, annak segítőjét, valamint
az intézkedésben közreműködőt megtámadja, vagy b) akinek az előállítására
ba) bűncselekmény megalapozott, vagy azon szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés
elkövetésének gyanúja miatt került sor, amely tekintetében a bilincselésre feljogosított rendészeti
feladatokat ellátó személy helyszíni bírság kiszabására jogosult és
bb) szökése a bilincs alkalmazása nélkül nem akadályozható meg.
(2) A bilincselést az erre a célra rendszeresített eszközzel kell végrehajtani. Ennek hiányában vagy a rendszeresített eszköz
meghibásodása, megrongálódása esetén más, a bilincseléssel elérni kívánt cél eléréséhez megfelelő eszköz is
alkalmazható azzal, hogy tilos vékony fém- vagy műanyag huzalt, továbbá a jellégénél fogva sérülés okozására
alkalmas más eszközt alkalmazni. (3) A bilincselés módjai:
a) a két vagy több ember kezének egymáshoz bilincselése,
b) a kezek előre- vagy hátrabilincselése, valamint c) a biztonsági okból tárgyhoz bilincselés.
(4) Tilos a) a tárgyhoz bilincselést járműben történő szállítás közben alkalmazni, valamint
b) a bilincs olyan módon történő használata, amely indokolatlanul fájdalmat, sérülést okoz, vagy jellegénél fogva
megalázó. (5) A bilincselés módját az intézkedő – bilincselésre feljogosított – rendészeti feladatokat ellátó személy az adott
körülmények között a legcélirányosabban választja meg azzal, hogy
a) a kezek hátrabilincselése akkor célszerű, ha aa) a bilincs alkalmazására testi kényszer útján kerül sor, vagy alapos okkal tartani lehet a bilincselésre
feljogosított rendészeti feladatokat ellátó személy elleni támadástól, valamint a szökéstől, vagy
ab) az érintett személy járművel történő szállítására kerül sor, továbbá
b) tárgyhoz bilincselésnek – a (4) bekezdésben meghatározott korlátozás mellett – akkor van helye, ha a személy
támadásának vagy szökésének megakadályozása, ellenszegülésének megtörése, vagy az intézkedés eredményes
befejezése más módon nem biztosítható. (6) A bilincselésre feljogosított rendészeti feladatokat ellátó személy az intézkedés alá vont személyt fekvő helyzetben,
falnak vagy más tárgynak nyomva megbilincselheti, ha azt a személy aktív ellenszegülése, támadása, erőszakos
magatartása vagy ezek kialakulásának megelőzése szükségessé teszi. (7) Intézkedése során a bilincselésre feljogosított rendészeti feladatokat ellátó személy saját magához mást nem
bilincselhet. 4. Vegyi eszköz és rendőrbot 9. § (1) Az adott kényszerítő eszköz alkalmazására feljogosított rendészeti feladatokat ellátó személy az intézkedés
megkezdésekor – szükség esetén – a) a vegyi eszközt készenlétbe helyezi és felkészül a Törvény 21. § (1) bekezdés a) pontja szerinti alkalmazására,
b) a rendőrbotot – vagy a vele egy tekintet alá eső más eszközt – kézbe fogja és felkészül a támadás elhárítására.
(2) A rendszeresített rendőrbot hiánya esetén azzal egy tekintet alá esik minden más – a rendszeresített rendőrbotéval
azonos hatású – alkalmi eszköz. (3) A rendőrbot, vagy a vele egy tekintet alá eső más eszköz alkalmazásakor
a) az ütésnek lehetőleg a támadó végtagot kell érnie, valamint
b) kerülni kell, hogy az ütés súlyos sérülést okozzon.
5. Szolgálati kutya alkalmazása 10. § Az erre feljogosított rendészeti feladatot ellátó személy csak az adott feladatra kiképzett, minősítő vizsgával
rendelkező, egészséges, ápolt és jó erőnlétű kutyával láthat el szolgálatot.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 6. Hatályba léptető rendelkezés
11. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
7. Módosító rendelkezések 12. § A közterület-felügyelői intézkedések végrehajtásának módjáról és eszközeiről szóló 43/1999. (XI. 26.) BM rendelet
3. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában a felügyelő a szolgálat befejezésekor – a munkáltató által
meghatározottak szerint – írásos jelentést készít a végrehajtott intézkedésekről.”
13. § A közterület-felügyelet, valamint a polgárőr szervezet számára a könnygázszóró palack, illetve a vegyi eszköz
igénylésének, átvételének, visszavételének és térítésének rendjéről szóló 8/2012. (III. 9.) BM rendelet 1. § (1) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép: „(1) Az Országos Polgárőr Szövetség (a továbbiakban: igénylő szerv) az általa igényelt, a rendőrség részére
rendszeresített vegyi eszköz beszerzési költségeit köteles megtéríteni.” 8. Hatályon kívül helyező rendelkezések
14. § Hatályát veszti a) a közterület-felügyelői intézkedések végrehajtásának módjáról és eszközeiről szóló 43/1999. (XI. 26.) BM rendelet
aa) 5. § (1) bekezdésében a „ , a 15. § (2) és (3) bekezdésében, a 16. §-ában” szövegrész,
ae) 17. § (1) bekezdése, af) 18–19. §-a, valamint
ag) 23. §-a, továbbá b) a közterület-felügyelet, valamint a polgárőr szervezet számára a könnygázszóró palack, illetve a vegyi eszköz
igénylésének, átvételének, visszavételének és térítésének rendjéről szóló 8/2012. (III. 9.) BM rendelet
ba) 1. § (2) bekezdése, valamint bb) 4. § (2) bekezdése.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
2011. CLXXVII. törvény az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítéséről, az azokkal kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról, a hadköteles nyilvántartás vezetése, a gazdasági és anyagi szolgáltatások biztosítása érdekében teljesítendő adatszolgáltatásokról és a honvédelmi ágazatban használt igazolványokkal kapcsolatos adatkezelésről.
Az Országgyűlés Magyarország függetlenségének, területi épségének, nemzetközi szerződésekben rögzített határainak,
lakosságának és anyagi javainak védelme érdekében a következő törvényt alkotja:
ELSŐ RÉSZ
A KATONAI IGAZGATÁS RENDSZERE I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. Értelmező rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában
a) behívhatósági korhatár:
1. a Magyar Honvédségnél (a továbbiakban: Honvédség) hivatásos, szerződéses vagy önkéntes tartalékos
katonai szolgálatot teljesítettek esetén a katonai szolgálat felső korhatára,
2. más hadkötelesek és a potenciális hadkötelesek esetén annak az évnek a december 31. napja, amelyben
40. életévét betölti,
b) hadköteles: a hadkötelezettség bevezetését követően a magyarországi lakóhellyel rendelkező magyar
állampolgárságú férfi,
c) igénybevevő: a Honvédség, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 80. § r) pontjában
meghatározott rendvédelmi szervek és a Hvt. 18. § (2) bekezdésében meghatározott honvédelemben
közreműködő szervek,
d) igénybevételi hatóság: az ország egész területére, vagy több megyét érintő részére a Kormány, vagy a Kormány
felhatalmazása alapján az adott tevékenységért felelős miniszter, az ország egy közigazgatási területére a megyei,
fővárosi védelmi bizottság elnöke, valamint a polgármester, törvényben meghatározott esetben és feltételek
szerint a katonai igazgatás szervének vezetője,
e) katonai igazgatás: a közigazgatás része, a közigazgatási szervek (állami, önkormányzati, katonai) jogilag
szabályozott olyan tevékenysége, amely a haza fegyveres védelme feltételeinek megteremtése és megvalósítása
érdekében, törvény alapján létrehozott jogalanyok és a természetes személyek honvédelmi kötelezettségeinek
és önként vállalt honvédelmi feladatainak tervezésére, valamint a kötelezettségek és a vállalt feladatok
végrehajtására irányul.
II. FEJEZET
A KATONAI IGAZGATÁS SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE, FELADATAI
2. A katonai igazgatási szervek 2. § (1) A Magyar Honvédség Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság a Honvédség katonai igazgatási és
központi adatfeldolgozó szerve.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. december 5-i ülésnapján fogadta el.
(2) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve alárendeltségében
a) katonai igazgatási központok,
b) toborzó és érdekvédelmi központok, valamint
c) katonai igazgatási és érdekvédelmi irodák
működnek.
(3) A katonai igazgatási központok a hadkötelezettség bevezetését követően a hadkötelezettség idejére sorozó
központokká alakulnak át.
(4) Az (1) bekezdésben és a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott szervek e törvényben meghatározott feladataik
vonatkozásában hatósági jogkört gyakorolnak.
3. A katonai igazgatási szervek feladatai 3. § A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve ellátja az alábbi tevékenységekkel összefüggő
katonai igazgatási feladatokat:
a) az önkéntes tartalékosok, a potenciális hadkötelesek és a kiképzett tartalékosok, a hadkötelezettség bevezetését
követően az önkéntes tartalékosok és a hadkötelesek nyilvántartásával, katonai szolgálatával kapcsolatos
feladatok tervezése, vezetése és végrehajtása,
b) a polgári munkakörben történő meghagyásba bevont szervezetek kormányrendeletben meghatározottak
szerinti ellenőrzése,
c) a Honvédség, a rendvédelmi szervek és a honvédelemben közreműködő szervek részére szükséges gazdasági és
anyagi szolgáltatási kötelezettségek teljesítésének tervezése, végrehajtásának irányítása, felügyelete és
ellenőrzése,
d) az önkéntes tartalékos állomány behívásának előkészítéséhez és a behívás végrehajtásához szükséges,
törvényben meghatározott nyilvántartás kezelése, az önkéntes tartalékosok munkáltatóival történő
kapcsolattartás,
e) az önkéntes tartalékos állomány behívása,
f) a Honvédség központi személyügyi nyilvántartásának kezelése,
g) a Honvédség központi hadköteles nyilvántartásának kezelése,
h) a Honvédség központi toborzó és érdekvédelmi nyilvántartásának kezelése,
i) a hadkötelezettség bevezetését követően a hadköteles nyilvántartás átadása a sorozó központoknak illetékességi
területük szerinti bontásban,
j) a behívhatósági korhatárt elért tartalékos állomány adatainak átadása a Honvédség központi irattározásra kijelölt
szervének,
k) jogszabályban meghatározott nyilvántartás vezetése a meghagyásba bevont szervekről, és meghagyásra kijelölt
munkakörökről békében is, valamint a hadkötelezettség bevezetését követően a meghagyásban részesült
hadkötelesekről,
l) a háborús veszteség-nyilvántartás és tájékoztatás nemzetközi egyezmények szerinti végrehajtása,
m) a Honvédség személyi állománya részére a szolgálati-, a kormánytisztviselői-, a közalkalmazotti-, a nyugdíjas-,
a hadkötelezettség bevezetését követően a katonai igazolványok kiadása, továbbá a katonák személyi igazoló
jeggyel és az 1949. augusztus 12-én kötött Genfi Egyezmények hatálya alá tartozó egyéb igazoló iratokkal történő
ellátása.
4. § A katonai igazgatási központok ellátják az alábbi katonai igazgatási feladatokat:
a) békében a 7. § szerinti nyilvántartás kezelése a katonai szervezetek hadi beosztásai feltöltésének előkészítése
érdekében,
b) hadkötelezettség fennállása idején a hadköteles nyilvántartás kezelése, a Honvédség hadkötelesekkel történő
hadkiegészítése,
c) a Honvédség és a rendvédelmi szervek részére szükséges gazdasági és anyagi szolgáltatási kötelezettség
teljesítése érdekében az igénybevétel tervezéséhez szükséges nyilvántartás vezetése,
d) szükségállapot, megelőző védelmi helyzet, rendkívüli állapot és váratlan támadás idején részvétel a Honvédség és
a rendvédelmi szervek részére szükséges gazdasági és anyagi szolgáltatási kötelezettség teljesítésének
előkészítésében.
5. § A toborzó és érdekvédelmi központok, valamint a katonai igazgatási és érdekvédelmi irodák részt vesznek a
gazdasági-anyagi szolgáltatások biztosítása előkészítésében, valamint a toborzó, érdekvédelmi és hadkiegészítési
szakfeladatok végrehajtásában.
III. FEJEZET
A HADKÖTELES ÁLLOMÁNY NYILVÁNTARTÁSA 4. A hadköteles nyilvántartás
6. § (1) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve, a hadkötelezettség bevezetésének biztosítása
céljából, a kiképzett tartalékosokról és potenciális hadkötelesekről már béke idején, valamint a hadkötelezettség
bevezetését követően a hadkötelesekről, a katonai szolgálatra történő behívás előkészítése és végrehajtása céljából
szükséges, az 1. mellékletben meghatározott adatokat tartalmazó hadköteles nyilvántartást vezet, amely hatósági
nyilvántartás.
(2) Az 1. melléklet J)–M) pontjaiban meghatározott adatok kizárólag a hadkötelezettség fennállása idején kezelhetők a
hadköteles nyilvántartásban, és azokat a kényszerintézkedés megszüntetése napjának hatályával, vagy a fegyver
nélküli katonai szolgálat teljesítésére vonatkozó határozat jogerőre emelkedésének napjával törölni kell.
(3) A 10. § (2) bekezdés a) pontja szerint szolgáltatott adatok alapján a Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szerve a potenciális hadkötelest, valamint a hadkötelest abban az évben, amelyben a 18. életévét
betölti, hadköteles nyilvántartásba veszi. A honosított, visszahonosított 18. életévét már betöltött kiképzett
tartalékost, potenciális hadkötelest és hadkötelest, a rá vonatkozó adatszolgáltatást követően utólagosan kell
hadköteles nyilvántartásba venni.
(4) Béke idején annak az évnek december 31-éig, melyben a kiképzett tartalékos és a potenciális hadköteles a rá
vonatkozó behívhatósági korhatárt eléri, az adatait a hadköteles nyilvántartásban kizárólag a Honvédség katonai
igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve, azt követően a Honvédség központi irattározásra kijelölt szerve kezeli.
(5) A nyilvántartásból az e törvényben és az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló
törvényben meghatározottakon túl adatszolgáltatás nem teljesíthető.
7. § (1) Azon kiképzett tartalékosok adatait, akiknek a Honvédséggel fennálló hivatásos-, szerződéses-, vagy önkéntes
tartalékos szolgálati jogviszonya 2011. január 1-jét követően, legalább 6 hónap tényleges katonai szolgálat teljesítését
követően szűnt meg, valamint életkoruk nem érte el a hivatásos katonai szolgálat felső korhatárát és a szolgálati
jogviszony megszűnésekor katonai szolgálatra alkalmas minősítéssel rendelkeztek, a Honvédség katonai szervezetei
hadi beosztásába történő előzetes tervezése céljából az érintettek lakóhelye szerint illetékes katonai igazgatási
központ már békében is kezeli.
(2) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a hadi beosztásba betervezett kiképzett
tartalékosok 1. melléklet A) pont a)–e), alpont, F) pont c) alpont és R) pont a)–e) alpont szerinti adatait a tervezett
beosztás megjelölésével, a hadi beosztások feltöltésének tervezése céljából békében továbbítja a katonai szervezet
részére.
(3) A katonai igazgatási központ és a katonai szervezet az (1) és (2) bekezdés szerinti adatkezelésre
a) a kiképzett tartalékosnak a hivatásos-, szerződéses-, vagy önkéntes tartalékos szolgálati jogviszonya megszűnését
követő 10. év december 31-éig, de legfeljebb a hivatásos katonai szolgálat felső korhatárának eléréséig, vagy
b) a hivatásos-, szerződéses-, önkéntes tartalékos szolgálati jogviszony létesítéséig, vagy
c) jogszabály alapján a katonai szolgálat teljesítése alóli mentesítésig
jogosult.
(4) A katonai szervezet a (2) bekezdés szerinti adatkezelésre a (3) bekezdésben meghatározottak figyelembevételével,
legfeljebb a tervezett hadi beosztás megszűnéséig jogosult.
8. § (1) A hadkötelezettség fennállása idején, a szükséges létszám biztosítása érdekében, a hadkötelesek adatait a rájuk
vonatkozó behívhatósági korhatárig a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve és
illetékességi területe vonatkozásában a sorozó központ, azt követően a Honvédség központi irattározásra kijelölt
szerve kezeli.
(2) A hadkötelezettség fennállása idején a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a
hadkötelesek adatairól a katonai szolgálat időtartamára a hadköteles nyilvántartásból annak a katonai szervezetnek is
adatot szolgáltat, amelynél a hadköteles a katonai szolgálatát teljesíti. A katonai szolgálat ellátásával összefüggő
nyilvántartás és adatok kezelésére a katonai szervezet is jogosult.
5. A hadkötelesek érdekvédelmi nyilvántartása 9. § (1) A hadkötelezettség alapján történő katonai szolgálatteljesítéssel összefüggő baleset, betegség, sebesülés vagy
haláleset miatt társadalombiztosítási és szociális ellátásra jogosult, korábban hadkötelezettség alapján katonai
szolgálatot teljesítettekről, illetve ellátásra jogosult hozzátartozóikról a Honvédség (2) bekezdésben meghatározott
szerve – a nyugállományú katonák törvényben meghatározott érdekvédelmi nyilvántartásával megegyező tartalmú –
nyilvántartást vezet az ellátások biztosítása céljából.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartásban a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó
szerve és a területi katonai igazgatási szervek az ellátásra jogosult személy (1) bekezdésben meghatározott adatait
a jogosultság megszűnéséig, azt követően a Honvédség központi irattározásra kijelölt szerve kezeli.
(3) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve, továbbá a 2. § (2) bekezdés szerinti szervek a
nyilvántartott adatokról a gondoskodási feladatokban együttműködő szerveknek az ellátások biztosítása érdekében
szolgáltatnak adatot. A nyilvántartásból az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló
törvényben meghatározottakon túl további adatszolgáltatás nem teljesíthető.
IV. FEJEZET
ADATSZOLGÁLTATÁS A HADKÖTELES NYILVÁNTARTÁSHOZ 6. Központi adatszolgáltatások
10. § (1) A 40. életévüket tárgyév december 31-éig be nem töltő potenciális hadkötelesekre, kiképzett tartalékosokra és
hadkötelesekre vonatkozóan a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve részére az e §-ban
meghatározott szervek szolgáltatnak adatot.
(2) A személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szerve a 2. mellékletben meghatározott adatokról a hadköteles
nyilvántartásba vételhez, majd a nyilvántartott adatok pontosításához adatot szolgáltat
a) a hadköteles korba lépőkről a hadköteles nyilvántartásba vétel évének január 31. napjáig,
b) a magyar állampolgárságot a magyar állampolgárságról szóló törvény alapján megszerzőkről, ha magyarországi
lakóhellyel rendelkeznek haladéktalanul, valamint a külföldről hazatérő magyar állampolgárokról a magyarországi
lakóhelyük bejelentését követő 8 napon belül,
c) az (1) bekezdés szerinti személy elhalálozásáról minden év január 31. napjáig,
d) a hadköteles nyilvántartásban lévőkről adataik megváltozását követő 8 napon belül.
(3) A Honvédség központi személyügyi szerve a hivatásos, szerződéses és önkéntes tartalékos állományában szolgálatot
teljesítőkről minden hónap 5. napjáig az 1. melléklet A), F), S) és T) pontjában, valamint az R) pont a)–f) alpontjában
meghatározott adataikra vonatkozóan szolgáltat adatot.
(4) A rendvédelmi szervek az állományukban hivatásos szolgálatot teljesítőkről minden év december 31. napjáig az
1. melléklet A) pontjában és az R) pont a)–e) alpontjában meghatározott adataikra vonatkozóan szolgáltatnak adatot.
(5) A rehabilitációs szakértői szerv az (1) bekezdés szerinti személy legalább 36%-ot elérő munkaképesség-csökkenéséről,
valamint a legalább 29%-ot elérő egészségkárosodásáról minden év január 31. napjáig szolgáltat adatot.
(6) Az állampolgársági ügyekért felelős miniszter az állampolgárságról való lemondásról minden év január 31. napjáig
szolgáltat adatot.
(7) A Honvédség központi személyügyi szerve, valamint a rendvédelmi szervek a hivatásos, szerződéses, vagy önkéntes
tartalékos állományba felvettekről, valamint szolgálati viszonyuk megszűnéséről a hadkötelezettség fennállása idején
a rájuk vonatkozó behívhatósági korhatárig minden hónap 5. napjáig szolgáltat adatot.
(8) A nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állománya vonatkozásában a (4) és (7) bekezdés szerinti adatszolgáltatási
kötelezettséget és az adatok védelméhez szükséges különös biztonsági követelményeket a nemzetbiztonsági
szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 28. § (2) bekezdése szerinti együttműködési megállapodás határozza
meg.
11. § (1) A hadkötelezettség bevezetése esetén, a hadkötelezettség fennállása idejéig, a 40. életévüket tárgyév december 31-ig
be nem töltő hadkötelesekre vonatkozóan a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve számára
az e §-ban meghatározott szervek szolgáltatnak adatot. Az e §-ban meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség
– a (4) és (5) bekezdésben meghatározottak kivételével – nem érinti a 10. §-ban meghatározott adatszolgáltatási
kötelezettség teljesítését.
(2) A személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szerve minden hónap 5. napjáig adatot szolgáltat az (1) bekezdés
szerinti azon Magyarországon élőkről, akiknek van magyarországi lakóhelye, vagy – ennek hiányában – tartózkodási
helye, de bejelentették három hónapon túli külföldi tartózkodásukat, vagy onnan történt visszatérésüket.
(3) A választási szerv adatot szolgáltat azokról az (1) bekezdés szerinti személyekről, akiket országgyűlési, európai
parlamenti vagy helyi önkormányzati képviselőjelöltként, polgármesterjelöltként, kisebbségi önkormányzati
képviselőjelöltként nyilvántartásba vettek vagy annak megválasztottak, illetve megbízatásuk megszűnt,
a hadkötelezettség elrendelésétől számított 5 napon belül, valamint a hadkötelezettség fennállásának idején
a nyilvántartásba vételt, a megválasztást, vagy a megbízatás megszűnését követő 8 napon belül.
(4) A személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szerve a hadköteles nyilvántartásban nyilvántartott adatok
pontosításához adatot szolgáltat az (1) bekezdés szerinti személy elhalálozásáról minden hónap 5. napjáig.
(5) Az állampolgársági ügyekért felelős miniszter az állampolgárságról való lemondásról minden hónap 5. napjáig
szolgáltat adatot.
7. Egyedi adatszolgáltatások 12. § (1) A behívás, illetve a meghagyásba helyezés tervezése és végrehajtása céljából a 40. életévüket tárgyév december
31-éig be nem töltő potenciális hadkötelesekre, kiképzett tartalékosokra és hadkötelesekre vonatkozóan az e §-ban
meghatározott szervek szolgáltatnak adatot.
(2) A jogszabály alapján meghagyásba bevont szervezet a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó
szerve részére szolgáltatja
a) békében, 3 évente január 31-éig a 3. mellékletben meghatározott adatokat,
b) a hadkötelezettség bevezetését követő 5 napon belül a 3. mellékletben meghatározott adatokat, valamint
a meghagyásban érintett hadköteles 1. melléklet A) pont a)–e) alpontjában és U) pontjában meghatározott
adatait.
(3) Ha a (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatást érintő adatokban változás történik, teljes adatszolgáltatást kell teljesítenie
a változást követő 8 napon belül.
(4) Az első adatszolgáltatást a kormányrendeletben kijelölt szervezetek e törvény hatálybalépését követő 6 hónapon
belül, az egyedileg kijelölt szervezetek a kijelölést követő 30 napon belül teljesítik.
8. Megkeresésre történő adatszolgáltatások 13. § A jegyző közreműködik
a) a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervének megkeresésére a települési önkormányzat
illetékességi területén bejelentett lakóhellyel rendelkező kiképzett tartalékosok, potenciális hadkötelesek lakcímés anyakönyvi adatainak pontosításában,
b) a hadkötelezettség fennállása idején a sorozó központ megkeresésére a települési önkormányzat illetékességi
területén bejelentett lakóhellyel rendelkező hadkötelesek személyazonosító, lakcím- és anyakönyvi adatainak
pontosításában.
14. § (1) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve megkeresésére, a megkeresésben szereplő
személyekről 8 napon belül adatot szolgáltat a nyilvántartás pontosításához
a) a személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szerve, a 10. § (2) bekezdésében meghatározott adatokról,
b) a rendvédelmi szerv az állományában hivatásos szolgálatot teljesítők 10. § (4) bekezdésben meghatározott
adatairól,
c) az állampolgársági ügyekért felelős miniszter a 10. § (6) bekezdésében meghatározott adatokról,
d) a Honvédség központi személyügyi szerve, valamint a rendvédelmi szerv a 11. § (7) bekezdése szerinti adatokról,
e) a választási szerv a 11. § (3) bekezdése szerinti adatokról,
f) a jogszabály alapján meghagyásba bevont szervezet a meghagyásban érintett személyek 12. § (2) bekezdés
b) pontjában meghatározott adatairól,
g) a kezelést végző orvos a katonai szolgálatra való alkalmasság megállapítása érdekében az 1. melléklet F) pont
a) és c) alpont, G), H), I) és S) pont szerinti adatokról.
(2) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve megkeresésére, a megkeresésben szereplő
hadkötelesekről 8 napon belül adatot szolgáltat a személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szerve a 11. §
(2) bekezdésben meghatározott adatokról.
9. Az adatszolgáltatás költsége, azonosító adatai 15. § A 6–8. alcímben meghatározott adatszolgáltatások térítésmentesek.
16. § A 6–8. alcímben szolgáltatott adatokat
a) a személyi azonosító alkalmazásával, annak hiányában a természetes személyazonosító adatokkal szolgáltatja
az állampolgársági ügyekért felelős miniszter, a személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szerve és a
Honvédség központi személyügyi szerve,
b) a természetes személyazonosító adatokkal szolgáltatja minden további adatszolgáltató.
MÁSODIK RÉSZ
A KATONAI SZOLGÁLATI KÖTELEZETTSÉG JÁRULÉKOS KÖTELEZETTSÉGEI
V. FEJEZET
SZEMÉLYES KÖTELEZETTSÉGEK 10. Személyes adatszolgáltatási kötelezettség
17. § A hadkötelezettség bevezetését követően a rá vonatkozó behívhatósági korhatárt be nem töltött hadköteles
a nyilvántartott adatok pontosításához a lakóhelye szerint illetékes jegyzőnek és a katonai igazgatási központnak
– azok megkeresésére – köteles adatot szolgáltatni a katonai szolgálat tervezését és teljesítését befolyásoló,
az 1. melléklet A)–F) és T) pontjában meghatározott adatairól.
11. Bejelentési kötelezettség 18. § (1) A hadköteles a 17. § szerinti adatszolgáltatást követően az abban foglalt adatokat érintő változást a rá vonatkozó
behívhatósági korhatár betöltéséig bejelenteni tartozik, valamint bejelenteni köteles az 1. melléklet R) pont g) alpontja
szerinti félbeszakítási ok megszűnését.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség nem terheli azt a hadkötelest, aki a szolgálat teljesítése alóli
felmentéséről értesítést kapott.
(3) A hadköteles az (1) bekezdésben meghatározott adatokat a sorozó központnak jelenti be a változást követő 8 napon
belül írásban vagy – személyes megjelenés esetén – szóban. A változások bejelentéséhez csatolni kell, személyes
megjelenés esetén pedig be kell mutatni, a megfelelő okiratot vagy annak hiteles másolatát.
12. Megjelenési kötelezettség 19. § (1) A hadkötelesnek a sorozó központ felhívására a megjelölt helyen és időben meg kell jelennie adatainak ellenőrzése
és egyeztetése, katonai alkalmasságának megállapítása, orvosi vizsgálat, valamint gyógykezelés céljából.
(2) A rá vonatkozó behívhatósági korhatárt be nem töltött hadköteles a katonai szolgálatra való egészségi alkalmasság
elbírálásával összefüggő orvosi, szakorvosi vizsgálatnak köteles magát alávetni, és e célból a sorozó központ,
a sorozóbizottság, vagy a jegyző által meghatározott gyógyintézetben és időpontban megjelenni.
(3) A hadköteles a sorozó központ felhívására köteles megjelenni a katonai okiratok átvétele, illetve visszaadása céljából.
A hadköteles az okiratok átvételét, megőrzését, és visszaadását nem tagadhatja meg.
(4) Aki megjelenési kötelezettségének önhibájából nem tesz eleget, azt a sorozó központ vezetőjének határozata szerint
a rendőrség elővezeti.
13. Személyes kötelezettség teljesítése a kötelezett akadályoztatása esetén
20. § Ha a hadköteles a 17. §, a 18. § (1) bekezdése, vagy a 19. § (1)–(3) bekezdése szerinti kötelezettség teljesítésében
akadályozva van, helyette közeli hozzátartozója a rokonsági fok igazolásával, vagy a törvényes képviselője,
meghatalmazottja is teljesítheti – az akadályoztatás okának megjelölésével – a bejelentési kötelezettséget.
HARMADIK RÉSZ
A HONVÉDELMI ÁGAZATBAN HASZNÁLT IGAZOLVÁNYOKKAL KAPCSOLATOS ADATKEZELÉS
VI. FEJEZET
A HONVÉDELMI ÁGAZATBAN HASZNÁLT IGAZOLVÁNYOK ADATTARTALMA ÉS NYILVÁNTARTÁSA
14. A katonai igazolvány kiadásával kapcsolatos adatkezelés 21. § (1) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a hadköteles katonák szolgálati jogviszonyának és
személyazonosságának igazolására szolgáló katonai igazolványának kiadása céljából a 4. melléklet szerinti adatokat
kezeli a hadkötelezettség fennállása idején.
(2) A hadköteles katonák igazolványa tartalmazza:
a) a tulajdonos nevét és a 4. melléklet C)–E) és G)–H) pontjai szerinti adatokat,
b) a hadköteles katona katonai szervezetének megnevezését, a szervezet bélyegzőlenyomatát,
c) a katonai igazolvány egyedi azonosítóját és érvényességi idejét,
d) a katonai igazolvány kiállításának időpontját,
e) a kiállító katonai szervezet megnevezését, bélyegzőlenyomatát és vezetőjének aláírását,
f) az igazolvány megnevezését.
(3) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve, és a hadköteles katona szolgálati beosztása szerint
illetékes katonai szervezet a kiadott katonai igazolványokról a hadkötelezettség fennállása idején nyilvántartást vezet,
amely az (1) bekezdés és a (2) bekezdés c)–e) pontja szerinti adatokat tartalmazza.
(4) A nyilvántartásból – ha törvény eltérően nem rendelkezik – az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvényben meghatározottakon túl adatszolgáltatás nem teljesíthető.
15. A honvédségi szolgálati, kormánytisztviselői és közalkalmazotti igazolvány kiadásával kapcsolatos
adatkezelés
22. § (1) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a hivatásos-, a szerződéses- és az önkéntes
tartalékos katonák, valamint a honvéd tisztjelöltek és honvéd altiszt-jelöltek szolgálati jogviszonya fennállásának
igazolására szolgáló szolgálati igazolványának, valamint a Honvédség személyi állományába tartozást igazoló
kormánytisztviselői és közalkalmazotti igazolvány kiadása érdekében a 4. melléklet szerinti adatokat kezeli a
Honvédséggel fennálló szolgálati-, kormánytisztviselői- és közalkalmazotti jogviszony időtartama alatt.
(2) A szolgálati igazolvány, a kormánytisztviselői és a közalkalmazotti igazolvány tartalmazza:
a) az igazolvány megnevezését,
b) a tulajdonos nevét és a 4. melléklet E)–H) pontjai szerinti adatokat,
c) az igazolvány egyedi azonosítóját és érvényességi idejét,
d) az igazolvány kiállításának dátumát,
e) az igazolványt kiállító szervezet megnevezését,
f) Magyarország címerét,
g) a Honvédség emblémáját.
(3) A (2) bekezdés a), b) és e) pontja szerinti adatokat az igazolvány angol és magyar nyelven is tartalmazza.
(4) A kiadott igazolványokról az (1) bekezdésben meghatározott időtartamban a Honvédség katonai igazgatási és
központi adatfeldolgozó szerve nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az (1) bekezdés és a (2) bekezdés c) és d) pontja
szerinti adatokat.
(5) A nyilvántartásból – ha törvény eltérően nem rendelkezik – az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvényben meghatározottakon túl adatszolgáltatás nem teljesíthető.
16. A katonai nyugdíjas igazolvány kiadásával kapcsolatos adatkezelés
23. § (1) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a tényleges katona állományból nyugállományba
helyezett személyek Honvédség által biztosított ellátások igénybevétele érdekében jogosultságuk igazolására
szolgáló katonai nyugdíjas igazolványának kiadása céljából e személyek 4. melléklet szerinti adatait kezeli a
jogosultság fennállása alatt.
(2) A katonai nyugdíjas igazolvány tartalmazza:
a) a tulajdonos nevét és a 4. melléklet E)–I) pontja szerinti adatokat,
b) a katonai nyugdíjas igazolvány egyedi azonosítóját és érvényességi idejét,
c) a katonai nyugdíjas igazolvány kiállításának dátumát,
d) a katonai nyugdíjas igazolványt kiállító szervezet megnevezését,
e) Magyarország címerét,
f) a Honvédség emblémáját,
g) az igazolvány megnevezését.
(3) A (2) bekezdés a), d) és g) pontja szerinti adatokat az igazolvány angol és magyar nyelven is tartalmazza.
(4) Aki szolgálati járandóságban részesül a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló törvényből eredő jogosultságait a katonai nyugdíjas igazolvánnyal gyakorolja.
(5) A kiadott katonai nyugdíjas igazolványokról a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve
az (1) bekezdésben meghatározott időtartamban nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az (1) bekezdés és
a (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti adatokat.
(6) A nyilvántartásból – ha törvény eltérően nem rendelkezik – az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvényben meghatározottakon túl adatszolgáltatás nem teljesíthető.
17. Az ideiglenes szolgálati igazolvány kiadásával kapcsolatos adatkezelés
24. § (1) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a Honvédség hivatásos és szerződéses katona
állománya részére kiadott, a szolgálati jogviszony igazolására szolgáló, ideiglenes szolgálati igazolványok központi
nyilvántartása céljából e személy 4. melléklet A), B), E), F) és J) pontja szerinti adatait kezeli a szolgálati igazolvány
kiadásáig.
(2) Az ideiglenes szolgálati igazolvány tartalmazza:
a) a tulajdonos nevét és a 4. melléklet E)–G) pontja szerinti adatokat,
b) Magyarország címerét,
c) a Honvédség emblémáját,
d) az igazolvány megnevezését,
e) a „hivatásos vagy szerződéses katona” feliratot,
f) az igazolvány egyedi azonosítóját,
g) az igazolvány érvényességének idejét,
h) az igazolvány kiállításának dátumát,
i) a kiállító szervezet megnevezését,
j) a kiállító személyügyi szerv bélyegzőlenyomatát.
(3) Az ideiglenes szolgálati igazolványról a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve az
(1) bekezdésben meghatározott időtartamban nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az (1) bekezdés és a
(2) bekezdés f)–i) pontja szerinti adatokat.
(4) A nyilvántartásból – ha törvény eltérően nem rendelkezik – az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvényben meghatározottakon túl adatszolgáltatás nem teljesíthető.
18. A személyi igazolójegy kiadásával kapcsolatos adatkezelés 25. § (1) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a Honvédség tényleges katona állománya részére
a katonai cselekmények időszakában történő azonosítás és segítségnyújtás biztosítása érdekében a szolgálati
jogviszony időtartama alatt személyi igazolójegy kiadása céljából e személy 4. melléklet B), F) és J) pont szerinti adatait,
továbbá társadalombiztosítási azonosító jelét, vércsoportját és RH faktorát kezeli.
(2) A személyi igazolójegy tartalmazza:
a) a tulajdonos nevét, és a 4. melléklet J) pontja szerinti adatot,
b) a HUNGARY feliratot,
c) a tulajdonos vércsoportját és RH faktorát.
(3) A személyi igazolójegyekről a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve az (1) bekezdésben
meghatározott időtartamban nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az (1) bekezdés és a (2) bekezdés c) pontja
szerinti adatokat, a tulajdonos társadalombiztosítási azonosító jelét, valamint az igazolójegy kiállításának dátumát.
(4) A nyilvántartásból – ha törvény eltérően nem rendelkezik – az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvényben meghatározottakon túl adatszolgáltatás nem teljesíthető.
NEGYEDIK RÉSZ
GAZDASÁGI- ÉS ANYAGI SZOLGÁLTATÁSOK VII. FEJEZET
A GAZDASÁGI- ÉS ANYAGI SZOLGÁLTATÁSI KÖTELEZETTSÉGGEL KAPCSOLATOS NYILVÁNTARTÁS
ÉS ADATSZOLGÁLTATÁS
19. Gazdasági- és anyagi szolgáltatás adatainak nyilvántartása 26. § A honvédelem feladatainak végrehajtása körében, az igénybevevő igényének teljesítése érdekében az igénybevétel
tervezéséhez szükséges adatokról a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve, valamint
a katonai igazgatási központ nyilvántartást vezet a kormányrendeletben meghatározott ingatlanokról, technikai
eszközökről és szolgáltatásokról. Az ingatlanokról és szolgáltatásokról nyilvántartható adatokat az 5. melléklet,
a technikai eszközökről nyilvántartható adatokat a 6. melléklet tartalmazza.
20. Adatszolgáltatás a gazdasági- és anyagi szolgáltatások nyilvántartásához
27. § (1) A honvédelem feladatainak végrehajtása érdekében az igénybevétel tervezéséhez a Honvédség katonai igazgatási
és központi adatfeldolgozó szerve megkeresése alapján a törvényben meghatározott adatkörben adatszolgáltatást
teljesít a központi közúti közlekedési nyilvántartó szerv és a hajózási hatóság.
(2) A katonai igazgatási központ megkeresése alapján adatszolgáltatást teljesít az 5. és 6. mellékletben meghatározott
adatokról
a) a gazdasági és anyagi szolgáltatásra törvényben meghatározottak szerint kötelezett ingatlan, szolgáltatás,
technikai eszköz tulajdonosa, birtokosa, az azzal rendelkezni jogosult,
b) a jegyző az illetékességi területén lévő ingatlanokra és szolgáltatásokra vonatkozóan a gazdasági és anyagi
szolgáltatásra kötelezett adatszolgáltatása alapján. 28. § Az adatszolgáltatás során – a rendkívüli állapot és szükségállapot időszakán kívül – nem kérhető a szolgáltatásra
kötelezettől az üzletvitelével kapcsolatos olyan adat, amely nem függ össze a szolgáltatás teljesítésével. Nem kérhetők
különösen
a) a vállalkozás gazdaságossági mutatóira vonatkozó,
b) a hitel- és tőkekapcsolatokra vonatkozó,
c) az adózással összefüggő pénzügyi mutatókra vonatkozó,
d) a jogvédelem alá eső szellemi alkotásokra vonatkozó,
e) a szerződéssel lekötött kapacitásokra vonatkozó, és
f) a kártalanítással össze nem függő bér- és társadalombiztosítási
adatok.
29. § (1) A nyilvántartott adatokat a nyilvántartásból törölni kell, ha a honvédelmi feladat végrehajtásához az
adatszolgáltatásra kötelezett ingatlanra, szolgáltatásra, technikai eszközre a továbbiakban már nincs szükség.
(2) Az adatszolgáltatásra kötelezett bejelentése alapján kell törölni az adatokat, ha
a) az ingatlannal, szolgáltatással már nem rendelkezik,
b) a technikai eszközt időközben forgalomból kivonták vagy azzal már nem rendelkezik.
30. § Az e fejezet szerinti adatszolgáltatást térítésmentesen kell biztosítani.
ÖTÖDIK RÉSZ
KATONAI SZOLGÁLATRA VALÓ EGÉSZSÉGI ALKALMASSÁG MEGÁLLAPÍTÁSA
VIII. FEJEZET
ALKALMASSÁG MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK ELŐKÉSZÍTÉSE 21. Előzetes alkalmasság megállapítása
31. § A kiképzett tartalékos egészségi alkalmassága a hivatásos-, szerződéses-, vagy önkéntes tartalékos jogviszony
megszűnésekor érvényes, a személyügyi nyilvántartásban szereplő, egészségügyi alkalmassága alapján kerül
folyamatosan rögzítésre a hadköteles nyilvántartásban.
32. § (1) A sorozás előkészítése érdekében a sorozó szak-főorvos már béke idején
a) a behívhatósági korhatárt be nem töltött kiképzett tartalékosok és potenciális hadkötelesek előzetes egészségi
alkalmasságát
aa) a sorkatonai szolgálatból leszerelés időpontjában érvényes egészségi alkalmasság,
ab) ha a hadköteles korú katonai szolgálatra tervezhető személy egészségi alkalmassága 2005. január 1. előtti
sorozás alkalmával megállapításra került, annak eredménye, valamint
ac) a 14. § (1) bekezdés g) pont szerinti adatszolgáltatás,
b) a katonai szolgálatra tervezhető hadkötelesek előzetes egészségi alkalmasságát a 10. § (5) bekezdés, a 14. §
(1) bekezdés g) pontja, a 17. §, a 18. § (1) bekezdés és a 31. § szerint rendelkezésre álló adatok
alapján állapítja meg.
(2) Az előzetes egészségügyi alkalmasság vizsgálata során megállapítható fokozatok:
a) sorozásra tervezhető,
b) katonai szolgálatra várhatóan alkalmatlan,
c) sorozás alól mentes.
(3) Béke idején az előzetes alkalmasság megállapításához a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó
szerve kizárólag saját bázisán biztosít hozzáférést a hadköteles nyilvántartáshoz a sorozó szak-főorvos részére.
IX. FEJEZET
ALKALMASSÁG MEGÁLLAPÍTÁSA 22. Sorozás alóli mentesítés
33. § (1) A hadkötelezettség bevezetését követően a sorozó szak-főorvos – szakorvosi igazolás alapján – 32. § (2) bekezdés
c) pontja szerint tett javaslatára a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve határozatban
állapítja meg a sorozás alóli mentesítését annak a hadkötelesnek, aki
a) mozgásképtelen,
b) önmaga ellátására képtelen,
c) szellemi fogyatékossága vagy elmebetegsége miatt magatehetetlen,
d) siket, néma vagy siketnéma, nagyothalló vagy beszédfogyatékos,
e) vak, vagy egyik szeme hiányzik,
f) akinek bármelyik végtagja teljesen működésképtelen vagy hiányzik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti határozatot a hadkötelesnek írásban kézbesíteni kell.
23. Sorozás 34. § Sorozásra kell tervezni azt a hadkötelest,
a) akinek a katonai szolgálatra történő behívását tervezik, és egészségi alkalmassága még nem került
megállapításra, vagy
b) aki fegyver nélküli katonai szolgálat engedélyezése iránti kérelmet nyújtott be és nem töltötte be a rá vonatkozó
behívhatósági korhatárt. 35. § (1) A hadkötelesnek – a 33. §-ban és 38. §-ban foglalt esetet kivéve – sorozás céljából meg kell jelennie a sorozó központ
felhívásában megjelölt helyen és időben.
(2) A sorozáson megjelenő hadköteles az egészségi alkalmasságának megállapításához a sorozó központ felhívásában
meghatározott orvosi igazolást köteles magával vinni és a sorozóbizottságnak bemutatni.
36. § (1) A sorozást első- és másodfokú sorozóbizottság végzi.
(2) Az elsőfokú sorozóbizottság elnöke a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervének vezetője
által kijelölt katona, tagja
a) a 38. §-ban foglalt esetben a belgyógyász sorozó szakorvos,
b) a hadköteles személyes megjelenéssel történő sorozása esetén a belgyógyász és a sebész sorozó szakorvos,
valamint a pszichológus.
(3) Az elsőfokú sorozóbizottság munkájában a sorozó központ vezetője igényének megfelelően a sorozás helye szerinti
település polgármestere, a fővárosban a főpolgármester által határozatban kijelölt kisegítő személyek vesznek részt.
(4) Az elsőfokú sorozóbizottság orvos tagjait a sorozó központ vezetőjének megkeresése alapján az orvost foglalkoztató
egészségügyi intézet vezetője, illetve a területileg illetékes egészségügyi államigazgatási szerv jelöli ki.
(5) Az elsőfokú sorozóbizottság munkájában a beosztás tervezésével kapcsolatos véleményezési joggal részt vesznek a
hadköteleseket fogadó katonai szervezetek képviselői, valamint részt vehet a hadköteles lakóhelye szerinti
polgármester képviselője.
(6) A másodfokú sorozóbizottság elnöke a Honvéd Vezérkar főnöke által kijelölt katona, tagja a Honvédség központi
egészségügyi szervezetének alkalmasságvizsgáló orvosa és pszichológusa, a sorozó központ sorozó szak-főorvosa.
(7) A másodfokú sorozóbizottság munkájában a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervének
vezetője által kijelölt kisegítő személyek vesznek részt.
37. § (1) A sorozóbizottság az egészségi állapot alapján dönt a hadköteles katonai alkalmasságának fokozatáról, a személyi
adottságok, és a képzettség figyelembevételével megállapítja a tervezett beosztását, a behívás tervezett idejét és
helyét.
(2) A sorozáskor megállapítható katonai alkalmassági fokozatok: „katonai szolgálatra alkalmas”, „katonai szolgálatra
ideiglenesen alkalmatlan” és „katonai szolgálatra alkalmatlan”.
(3) Ha a sorozáskor a hadköteles katonai alkalmassági fokozatát múló jellegű fogyatékossága, vagy betegsége miatt nem
lehet megállapítani, a sorozóbizottság a gyógyulás várható időpontjáig, de legfeljebb egy év időtartamra „a katonai
szolgálatra ideiglenesen alkalmatlan” fokozatba helyezi.
(4) Az ideiglenesen alkalmatlanná minősítés legfeljebb két egymást követő esetben ismételhető meg, ezt követően
a hadköteles katonai alkalmasságát véglegesen el kell bírálni.
38. § (1) Az első fokú sorozóbizottság, a sorozó szak-főorvos 32. § (2) bekezdés a) pontja szerinti javaslata, valamint a 10. §
(5) bekezdés, a 14. § (1) bekezdés g) pontja, a 17. §, a 18. § (1) bekezdés és a 31. § szerint rendelkezésre álló adatok
alapján, személyes megjelenés nélkül sorozza a 7. § szerinti hadkötelest.
(2) Az alkalmasság-megállapítás időpontja előtt 8 nappal az (1) bekezdés szerinti hadkötelest a sorozóbizottság írásban
tájékoztatja a sorozás tervezett időpontjáról.
39. § (1) A sorozóbizottság a sorozás eredményéről határozatot hoz, amelyet a hadkötelesnek írásban is kézbesíteni kell.
(2) Az elsőfokú sorozóbizottság határozata ellen a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervéhez
benyújtott fellebbezésnek van helye. A fellebbezést a határozat hadköteles részére való kézbesítéstől számított
8 napon belül lehet benyújtani. E határidő jogvesztő. Fellebbezésnek csak a határozat katonai szolgálatra való
alkalmasság megállapítására vonatkozó része ellen van helye.
(3) A fellebbezést a másodfokú sorozóbizottság bírálja el. A jogerős másodfokú határozat bírósági felülvizsgálatára
irányuló keresetlevél benyújtásának a katonai szolgálat teljesítésére nincs halasztó hatálya, de a hadköteles a
keresetlevélben a behívás elhalasztását kérheti.
(4) A sorozóbizottság jogerős határozata a hadkötelezettség megszűnésével vagy a hadköteles katonai
szolgálatteljesítési kötelezettsége felső korhatárának elérésével veszíti hatályát.
(5) Besorozott az a hadköteles, akinek a katonai szolgálatra való alkalmasságát megállapították és katonai szolgálatra
alkalmas fokozatot kapott.
40. § A hadköteles a rá vonatkozó behívhatósági korhatár eléréséig kérheti a katonai szolgálatra való egészségi
alkalmasságának újbóli megállapítását, ha egészségi állapotában az alkalmasságát érintő változás állt be.
A kérelemhez csatolni kell az egészségi állapot megváltozását tanúsító orvosi igazolást. A kérelmet a Honvédség
katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve bírálja el a sorozó szak-főorvos javaslatának ismeretében.
41. § A sorozó központ ismételten sorozásra rendeli azt a katonai szolgálatra tervezhető hadkötelest,
a) akinek a katonai szolgálatát egészségi okból félbeszakították, a szolgálat folytatásának megkezdése előtt,
b) aki az egészségi állapotában történt változás miatt a katonai szolgálatra való alkalmasságának újbóli
megállapítását kérte és a csatolt orvosi igazolás alapján a sorozó központ parancsnoka a kérelmének helyt adott,
c) aki a sorozáson katonai szolgálatra „ideiglenesen alkalmatlan” minősítést kapott, és a minősítéstől számított
legalább 1 év elteltével,
d) aki a sorozásról távol maradt,
e) akit egészségi okból a bevonulás napján a bevonulási helyről elbocsátottak.
42. § A sorozás lebonyolításához, a hadköteles nyilvántartás egyeztetéséhez és ellenőrzéséhez megfelelően berendezett
helyiséget a sorozó központ megkeresése alapján a polgármester biztosítja.
HATODIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK X. FEJEZET
A TÖRVÉNY HATÁLYBALÉPÉSE ÉS VÉGREHAJTÁSA
24. Felhatalmazások 43. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a Magyar Honvédség központi irattározásra kijelölt szervét, annak feladat- és hatásköreit,
b) a meghagyással kapcsolatos eljárásnak és a meghagyásba bevont szervek besorolásának a szabályait.
(2) Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a katonai igazolvány,
a személyi igazoló jegy és a katonai nyugdíjas igazolvány kiadásával, nyilvántartásával kapcsolatos szabályokat.
25. Hatálybalépés 44. § Ez a törvény 2012. január 1-jén lép hatályba.
26. Módosító rendelkezések 45. § (1) A Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, valamint a Magyar Köztársaság
területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságok és állományuk nyilvántartásáról, valamint jogállásukhoz
kapcsolódó egyes rendelkezésekről szóló 2011. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Küfetv.) preambuluma helyébe
a következő rendelkezés lép:
„Az Országgyűlés a Magyarország területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, és a Magyarország
területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságok és állományuk jogállásának teljes körű biztosítása
érdekében a következő törvényt alkotja:”
(2) A Küfetv. 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) E törvényben foglaltakat kell alkalmazni a Magyarország területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres
erőkre, a Magyarország területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságokra és azok állományának tagjaira,
továbbá – a rájuk vonatkozó rendelkezések tekintetében – az állomány tagjainak Magyarország területén tartózkodó
hozzátartozóira.”
(3) A Küfetv. 3. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Külföldi fegyveres erőnek Magyarország területére történő belépését és tartózkodását szolgálati célúnak kell
tekinteni, ha az az Alaptörvény 47. cikk (1)–(3) bekezdése alapján engedélyezett.
(2) Szolgálati célúnak minősül a külföldi fegyveres erő állománya tagjának Magyarország területére történő belépése,
a) ha az Alaptörvény 47. cikk (1)–(3) bekezdése alapján engedélyezett, vagy
b) – amennyiben az nem tartozik az Alaptörvény 47. cikk (1)–(3) bekezdés hatálya alá – ha az az állomány tagjának
hivatalos vagy szolgálati feladatai ellátása érdekében történik, és a belépésről, valamint a szolgálati célról az állományt
küldő állam illetékes hatósága a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztériumot katonadiplomáciai
úton, a belépés tervezett idejét legalább 3 nappal megelőzően értesíti.”
(4) A Küfetv. 4. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve nyilvántartást vezet)
„d) a Magyarország területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságokról és az azokhoz tartozó, és
Magyarország területén szolgálatot teljesítő állomány tagjairól a nemzetközi katonai parancsnokságnak
Magyarország által nemzetközi szervezetként történő elismeréséig.”
(5) A Küfetv. 4. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze helyébe a következő rendelkezés lép:
„Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott nyilvántartás a Magyarország területén felállított nemzetközi katonai
parancsnokságokhoz tartozó és Magyarország területén szolgálatot teljesítő állomány tagja alábbi adatait
tartalmazza:”
(6) A Küfetv. 4. § (7) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartás vezetésének célja:)]
„c) Magyarországnak a külföldi fegyveres erők Magyarország területén történő tartózkodásával összefüggő
honvédelmi és nemzetbiztonsági védelmének hatékony ellátása.”
(7) A Küfetv. 5. § (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve a NATO- és PfP-állomány, a Magyarország területén
felállított nemzetközi katonai parancsnoksághoz tartozó és Magyarország területén szolgálatot teljesítő állomány
tagja részére e jogállásának igazolására, valamint egyes, a nemzetközi jog és a magyar jogszabályok által biztosított
jogosultságainak és mentességeinek érvényesítéséhez az állomány tagjának erre vonatkozó írásbeli kérelmére,
a 4. §-ban foglalt nyilvántartás adatai alapján igazolványt állít ki. Az igazolvány az abban foglalt adatokat közhitelűen
igazolja.”
(8) A Küfetv. 6. § (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A 4. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott, a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai
parancsnokságokra és azok állományának tagjaira vonatkozó nyilvántartásokban foglalt adatokat, amennyiben
a nemzetközi katonai parancsnokságot a Magyar Köztársaság nemzetközi szervezetként nem ismerte el, ]
„b) a Magyarország területén felállított, azonban Magyarország által nemzetközi szervezetként el nem ismert
nemzetközi katonai parancsnokság vagy annak magyarországi székhelyének, illetve képviseletének megszűnéséről
szóló, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium által kiállított nyilatkozat kézhezvételéig”
(kell megőrizni.)
(9) A Küfetv. 6. § (4) és (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Amennyiben a Magyarország területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságot Magyarország nemzetközi
szervezetként ismeri el, a Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve a 4. § (1) bekezdés d) pontjában
meghatározott nyilvántartásokban foglalt adatokat – a (3) bekezdés a) pontjában hivatkozott értesítés kézhezvételét
követően, az adatok megsemmisítését megelőzően – átadja a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett
minisztérium részére.
(5) A Magyarország területén felállított, és Magyarország által nemzetközi szervezetként elismert nemzetközi katonai
parancsnokságokat a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium a Magyarországon képviselettel
rendelkező nemzetközi szervezetek jegyzékében, azok állományának tagjait pedig a Magyarországon képviselettel
rendelkező nemzetközi szervezetek tisztviselőinek jegyzékében tartja nyilván.”
(10) A Küfetv. 7. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A 4. § (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartásokban foglalt adatok – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével
– a Magyarország területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők és azok állománya, valamint a
Magyarország területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságok nemzetbiztonsági védelmének, valamint
Magyarország honvédelmi érdekeinek biztosítása, továbbá a nemzetközi katonai parancsnokságok felállításában
érintett nemzetközi szervezetekkel történő kapcsolattartásra tekintettel nem hozhatók nyilvánosságra.”
(11) A Küfetv. 7. § (2) bekezdés c) és d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdés alapján nem korlátozható a következő adatok nyilvánossága, amennyiben azok nem képeznek minősített
adatot:)]
„c) a Magyarország területén felállított, és Magyarország által nemzetközi szervezetként el nem ismert egyes
nemzetközi katonai parancsnokságok megnevezése;
d) a Magyarország területén felállított, és Magyarország által nemzetközi szervezetként el nem ismert egyes
nemzetközi katonai parancsnokságok Magyarország területén lévő szervezetének teljes létszáma.”
(12) A Küfetv. 9. § (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A külföldi fegyveres erő Magyarország területén, magyar hajón vagy magyar légi járművön szolgálati céllal
tartózkodó, valamint a Magyarország területén felállított és Magyarország által nemzetközi szervezetként el nem
ismert nemzetközi katonai parancsnokság állományának tagjai és azoknak a Magyarország területén, magyar hajón
vagy magyar légi járművön tartózkodó hozzátartozói Magyarország joghatósága alá tartoznak.”
(13) A Küfetv. 10. § (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A külföldi fegyveres erő, valamint a Magyarország területén felállított nemzetközi katonai parancsnokság
állományának tagjai szolgálati fegyvereiket Magyarország területén, valamint a magyar hajón vagy magyar légi
járművön a jogos védelemre és a végszükségre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően használhatják.”
(14) A Küfetv. 11. § (2) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A kizárólag Magyarország területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erő, valamint a Magyarország
területén felállított nemzetközi katonai parancsnokság külföldi állománya tagjának egészségügyi ellátását végző,
a külföldi fegyveres erő vagy a nemzetközi katonai parancsnokság állományába tartozó személy e tevékenységének
végzése erejéig mentesül az egészségügyi tevékenység végzéséhez jogszabályban előírt engedélyezési feltételek
teljesítése alól.”
46. § A Küfetv.
a) 1. § (2) és (3) bekezdésében, 4. § (1) bekezdés a) és c) pontjában, 4. § (3) és (4) bekezdésének nyitó szövegrészében,
5. § (4) bekezdésében, 6. § (1) bekezdésében, 7. § (2) bekezdés a) és b) pontjában, 9. § (2) bekezdésében,10. §
(2) bekezdésében és 5. alcímében a „Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg,
b) 3. § (3) bekezdésében, 4. § (1) bekezdés b) pontjában, 4. § (3) bekezdés c) és g) pontjában, 4. § (4) bekezdés c) és
e) pontjában, 4. § (6) bekezdésében, 6. § (2) bekezdésében,7. § (3) bekezdés a), c) és i) pontjában, 13. § (1) bekezdés
a) pontjában, 13. § (5) bekezdésében és 14. § (1) bekezdésében az „a Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe
a „Magyarország” szöveg,
c) 5. § (2) bekezdés e) pontjában és 11. § (1) bekezdésében a „Magyar Köztársaság” szövegrészek helyébe
a „Magyarország” szöveg,
d) 6. § (3) bekezdés nyitó szövegrészében, 7. § (3) bekezdés b) pontjában az „a Magyar Köztársaság” szövegrészek
helyébe a „Magyarország” szöveg,
e) 17. § b) pontjában az „Alkotmány 19. § (3) bekezdés j) pont vagy 40/C. § (1) bekezdés” szövegrész helyébe
az „Alaptörvény 47. cikk (1)–(3) bekezdése” szöveg,
f) 8. §-ában az „államnak a Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe az „állam Magyarország” szöveg
lép.
47. § 2012. május 1-jén hatályát veszti a Küfetv. 18. § (3) bekezdése.
48. § A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben
hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló
2009. évi XLVII. törvény 68. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A hadkötelezettség bevezetését követően a Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó
szerve, valamint a katonai igazgatás területi szerve a hadkötelezettség feltételei fennállásának megállapítása céljából
jogosultak közvetlen hozzáféréssel átvenni a következő adatokat:
a) a 11. § (1) bekezdés ca), cb), e), f), h), i) pontjában, a 11. § (2) bekezdés a) és e) pontjában meghatározott adatok,
b) a 16. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott adatok,
c) a 23. § c), f) és g) pontjában meghatározott adatok, valamint
d) a 28. § b) és c) pontjában meghatározott adatok.”
49. § A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény a következő 10/A. §-sal egészül ki:
„10/A. § A katonai igazgatás területi szerve a technikai eszközök igénybevételének tervezése, igénybevételi célú
kijelölése céljából a 10. § (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti adatokat igényelheti.”
50. § A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény a következő 52/A. §-sal egészül ki:
„52/A. § A Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a hadkötelezettség bevezetése
után a behívás alóli mentesség megállapítása céljából igényelheti a feladat- és hatáskörrel rendelkező választási
szervtől a jelöltként nyilvántartásba vett személy családi és utónevét, személyi azonosítóját, és lakcímét.”
51. § A személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi
XX. törvény
a) 23. §-a a következő j) ponttal egészül ki:
(A TAJ számot a következő szervek az alábbiakban meghatározott célból kezelhetik:)
„j) a Magyar Honvédség a törvényben meghatározott hadkiegészítési és érdekvédelmi feladatai ellátásához.”
b) 24. §-a a következő l) ponttal egészül ki:
(A TAJ szám továbbítására jogosultak:)
„l) a Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve és a katonai igazgatás területi szervei
egymás között a törvényben meghatározott hadkiegészítési és érdekvédelmi feladataik ellátásához.”
c) 32. § f) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A személyi azonosító kezelésére – az adattovábbítás kivételével – jogosult)
„f) a katonai igazgatás szervei és a Magyar Honvédség központi irattározásra kijelölt szerve, továbbá a katonai szolgálat
teljesítésének időtartama alatt a tényleges állomány vonatkozásában az állományilletékes katonai szervezet a törvény
szerinti hadköteles nyilvántartás vezetéséhez, az önkéntes tartalékos és kiképzett tartalékos állomány katonai
szolgálata tervezése érdekében, valamint a háborús veszteség nyilvántartással kapcsolatban, nemzetközi
megállapodásban rögzített kötelezettségek teljesítéséhez;”
d) 36. § k) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A személyi azonosító továbbítására jogosult:)
„k) a 32. § f) pontjában felsorolt szervek egymás között az ott meghatározott feladataik ellátásához;”
e) 37. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A személyiadat- és lakcímnyilvántartás szerve – személyi azonosító alkalmazásával – rendszeres adatszolgáltatást teljesít:)
„a) a Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervének a katonai nyilvántartásban szereplő
polgár családi és utónevének, anyja nevének, születési helyének és időpontjának, személyi azonosítójának, családi
állapotának, lakóhelyének, tartózkodási helyének változásáról, ideiglenesen külföldön tartózkodásának tényéről,
vagy az onnan való visszatéréséről, továbbá az érintett elhalálozásáról, az ország végleges elhagyásáról, továbbá
a honvédelmi kötelezettség alá eső polgárok első alkalommal történő nyilvántartásba vételéhez a polgár természetes
személyazonosító adatairól, személyi azonosítójáról, családi állapotáról és lakcíméről;”
52. § A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 22. §-ának b) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
[E törvény felhatalmazása alapján a 17. § c) pontja szerinti adatok igénylésére jogosultak:]
„b) a Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve, a katonai igazgatás illetékes területi
szervei és a Magyar Honvédség központi irattározásra kijelölt szerve a hadkötelesek nyilvántartásának vezetéséhez és
a háborús veszteség nyilvántartással kapcsolatos kötelezettségek teljesítéséhez;”
53. § A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 19. § (1) bekezdés d) pontjában a „honvédelmi
igazgatás szerve” szövegrész helyébe a „Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve”
szöveg lép.
54. § A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 19. § (2) bekezdésében a „a Magyar Honvédség központi
adatfeldolgozó szervét” szövegrész helyébe a „Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó
szerve” szöveg lép.
55. § A közúti közlekedésről 1988. évi I. törvény a következő 28/A. §-al egészül ki:
„28/A. § (1) E törvény rendelkezéseit a Magyarország területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők,
valamint a Magyarország területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságok Magyarországon szolgálatot
teljesítő állományának tagjaira (a továbbiakban: külföldi állomány), valamint azoknak a Magyar Köztársaság területén
szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, valamint a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi
katonai parancsnokságok és állományuk nyilvántartásáról, valamint jogállásukhoz kapcsolódó egyes
rendelkezésekről szóló 2011. évi XXXIV. törvény 2. § (2) bekezdésében meghatározott hozzátartozójára az e §-ban
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A külföldi állomány tagja, valamint az (1) bekezdés szerinti hozzátartozója a saját tulajdonában lévő, és a saját
részére, vagy hozzátartozója személyes használatára – szolgálati célú tartózkodása idejére ideiglenesen – behozott
gépjárművét (a továbbiakban: külföldi állomány gépjárműve) külföldi hatósági engedéllyel és jelzéssel is használhatja
Magyarország területén.
(3) Ahol e törvény vagy a közúti közlekedési igazgatásról szóló jogszabály lakóhelyet, lakcímet vagy tartózkodási
helyet említ, ott a külföldi állomány tekintetében az igazolt elhelyezési helyet is érteni kell.
(4) A külföldi állomány gépjárműve – a közlekedésbiztonsági üzemeltetési műszaki feltételek kivételével – mentesül
a közúti járművek forgalomba helyezésére és forgalomban tartására vonatkozó jogszabályban meghatározott
üzemeltetési műszaki feltételek alól.”
56. § (1) Az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény
23. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A következő szervek írásbeli megkeresésére a kezelést végző orvos az érintett egészségügyi és a megkereső szerv által
törvény alapján kezelhető, az azonosításhoz szükséges személyazonosító adatait átadja a megkereső szervnek.
A megkeresésben a 4. § (4) bekezdésének megfelelően fel kell tüntetni a megismerni kívánt egészségügyi és
személyazonosító adatokat. A megkereső szervek a következők lehetnek:]
„c) potenciális hadköteles és hadköteles személy esetén az illetékes jegyző, a Magyar Honvédség katonai igazgatási
és központi adatfeldolgozó szerve, valamint a katonai egészségügyi alkalmasságot megállapító bizottság,”
(2) Az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény
23. § (1) bekezdés e) pontjában a „Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve” szövegrész helyébe a „Magyar
Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve” szöveg lép.
27. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
57. § E törvény 17–20. §-a az Alaptörvény XXXI. cikk (3) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
4/2011. (I. 19.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Izrael Állam Kormánya közötti a magánszektorban megvalósuló ipari kutatás-fejlesztésben történő kétoldalú együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 11/2009. (I. 27.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 11/2009. (I. 27.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2009. január 27-i, 10. számában kihirdetett, a Magyar
Köztársaság Kormánya és Izrael Állam Kormánya közötti a magánszektorban megvalósuló ipari kutatás-fejlesztésben
történő kétoldalú együttműködésről szóló Megállapodás VIII. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről: „Jelen Megállapodás a későbbi értesítés keltének napját követő 30. napon lép hatályba.”
A későbbi értesítés kelte: 2009. szeptember 16. A Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2009. október 16.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 11/2009. (I. 27.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság Kormánya és Izrael Állam Kormánya közötti a magánszektorban megvalósuló ipari
kutatás-fejlesztésben történő kétoldalú együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 11/2009. (I. 27.)
Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2009. október 16-án, azaz kettőezer-kilenc, október tizenhatodikán hatályba léptek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
1348/2017. (VI. 9.) Korm. határozata a zabolai Mikes kastély fejlesztéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány egyetért a zabolai Mikes kastély turisztikai célú fejlesztésével, ennek keretében a zabolai Mikes kastély rekonstrukciós
munkálatai, angolparkjának látogathatóvá tétele, szálláskapacitás-bővítése megvalósításával, melynek érdekében
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2017. évben szükséges 832 188,6 ezer forint
költségvetési forrás több részletben történő biztosításáról és rendelkezésre állásáról a  Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet,
4. Nemzetpolitikai célú támogatások cím javára az alábbi megbontásban:
a) első részlet 481 793,0 ezer forint,
b) második részlet 219 000,5 ezer forint,
c) harmadik részlet 131 395,1 ezer forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az első részlet tekintetében 2017. június 30.
a második részlet tekintetében 2017. szeptember 15.
 a harmadik részlet tekintetében 2017. november 15.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2018. évben szükséges 43 798,2 ezer forint
költségvetési forrás rendelkezésre állásáról a központi költségvetés LXV. Bethlen Gábor Alap fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. február 28. 3. felhívja a  Kormány nemzetpolitikáért felelős tagját, hogy a  Bethlen Gábor Alap közreműködésével gondoskodjon
az  1–2.  pont szerinti költségvetési támogatás biztosításáról a  Roy Chowdhury-Mikes Alapítvány mint
Kedvezményezett részére.
Felelős: a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja
Határidő: az 1–2. pont szerinti források biztosítását követő 30 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
46/2012. (VI. 12.) OGY határozata a szélsőségesség, a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái elleni határozott fellépésről.
1. Az Országgyűlés üdvözli, hogy az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 73. § (2) bekezdése értelmében
a mentelmi jog – a korábbi szabályozástól eltérően – nem terjed ki a közösség elleni izgatás, nemzeti jelkép
megsértése, valamint a nemzeti szocialista és kommunista rendszerek bűneinek nyilvános tagadása
bűncselekményekre. Az Országgyűlés az eddig fennálló mentesség megszüntetésével megteremtette annak a lehetőségét, hogy
e bűncselekmények elkövetése esetén az országgyűlési képviselők büntetőjogi felelőssége is megállapítható legyen.
2. Az Országgyűlés felhívja a Kormányt, hogy az Országgyűléssel együttműködve alakítsa ki a párbeszéd intézményes
kereteit, amelyen belül rendszeres egyeztetést folytat a civil társadalom képviselőivel, valamint a társadalom széles
spektrumát képviselő nem-kormányzati szervekkel – ide értve a radikalizálódásra fogékony csoportokat is –, ezáltal
biztosítva a civil társadalom részvételét a szélsőségek elleni politika kidolgozásában és megvalósításában.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
4/2007. (VI. 28.) ME rendelete.  a miniszterek helyettesítésének rendjéről
A központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 76. §-ának (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A miniszterek helyettesítésének rendje – a miniszterelnök eltérő rendelkezése hiányában – a következő:
Kölcsönösen helyettesíti egymást
– a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter és a
pénzügyminiszter,
– az egészségügyi miniszter, valamint az oktatási és
kulturális miniszter,
– a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter, vala
mint a környezetvédelmi és vízügyi miniszter,
– a gazdasági és közlekedési miniszter, valamint a szo
ciális és munkaügyi miniszter,
– a honvédelmi miniszter és a külügyminiszter,
– az igazságügyi és rendészeti miniszter, valamint az
önkormányzati és területfejlesztési miniszter,
– a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tár
ca nélküli miniszter, valamint a kormányzati igazgatás
összehangolásáért felelős tárca nélküli miniszter.
2. § Ez a rendelet 2007. július 1-jén lép hatályba; egyidejűleg a miniszterek helyettesítésének rendjéről szóló 4/2006.
(VI. 22.) ME rendelet, valamint a miniszterek helyettesítésének rendjéről szóló 4/2006. (VI. 22.) ME rendelet módosításáról szóló 5/2006. (VII. 13.) ME rendelet a hatályát
veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
266/2015. (VI. 9.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Böröcz Lászlót
2015. június 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. május 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
12/2018. (VI. 6.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Kalmár Ferenc Andrást 2018. május 18. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb egy évre – Magyarország szomszédságpolitikájának fejlesztéséért felelős
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében
a) képviseli Magyarország, a magyar állampolgárok, valamint a magyar kisebbségek érdekeit a nemzetközi
külpolitikai fórumokon,
b) részt vesz a szomszédos országokkal közös kisebbségi vegyes bizottságok ülésein,
c) programot készít a külhoni magyar kisebbségek helyzetének javítása érdekében szükséges
szomszédságpolitikai intézkedésekről,
d) összehangolja a szomszédságpolitika irányvonalát a Kormány nemzetpolitikai és kisebbségpolitikai
programjaival,
e) szakmai felügyeletet gyakorol a magyar közösséggel való kapcsolattartásért felelős diplomaták felett ezen
munkaköri feladataik vonatkozásában. 3. § A miniszteri biztos a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
4. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság segíti.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 6/2018. (III. 5.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
83/2010. (III. 25.) Korm. rendelete a teljes hiteldíj mutató meghatározásáról, számításáról és közzétételéről.
A Kormány a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény 30. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet elő írásait a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény (a továb biak ban: Fhtv.) hatálya alá
tartozó hitel és pénzügyi lízing (a továb biak ban együtt: hitel) esetén kell alkalmazni.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. devizahitel: forinttól eltérő pénznemben folyósított és törlesztett hitel;
2. deviza alapú hitel: devizában nyilvántartott, de forintban folyósított vagy törlesztett hitel;
3. kereskedelmi kommunikáció: a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló
2008. évi XLVII. törvény ben ekként meghatározott fogalom;
4. kereskedelmi kölcsön: az egymással áruszállítási vagy szolgáltatási jogviszonyban álló vállalkozások vagy természetes
személyek által e jogviszonyra tekintettel adott halasztott fizetés vagy előleg, ide nem értve a pénzügyi intézmény
által kötött ilyen ügyleteket.
(2) E rendeletben nem meghatározott fogalmak értelmezése tekintetében az Fhtv. rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. A teljes hiteldíj mutató meghatározására és számítására vonatkozó szabályok
3. § (1) A teljes hiteldíj mutató (a továb biak ban: THM) számításánál figye lembe kell venni a fogyasztó által a hitelszerződés és
a lízingszerződés (a továb biak ban együtt: hitelszerződés) kapcsán fizetendő összes díjat (ideértve a kamatot, díjat,
jutalékot, költséget és adót), valamint a hitelhez kapcsolódó járulékos szolgáltatások költségeit, ha a hitelező vagy
a lízingbe adó (a továb biak ban együtt: hitelező) számára ismertek, továbbá a szolgáltatás igénybevételét
a hitelszerződés megkötéséhez vagy ajánlat szerinti megkötéséhez a hitelező előírja, ideértve különösen
a) a fogyasztó által felajánlott fedezet értékbecslésének díját,
b) építésnél a helyszíni szemle díját,
c) a számlavezetés és a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használatának költségeit és a fizetési műveletekkel
kapcsolatos egyéb költségeket a (3) bekezdés f) pontjában foglalt kivétellel,
d) a hitelközvetítőnek fizetendő díjat,
e) az ingatlan-nyilvántartási eljárás díját, valamint
f) a biztosítás és garancia díját a 7. § (2) bekezdésben foglalt kivétellel.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásánál, ha a fogyasztó által igényelt számlatípus még nem ismert, a hitelezőnél
elérhető legkedvezőbb feltételekkel kínált számlatípust kell figye lembe venni, amelynek igénybevételéhez a hitelhez
nem kapcsolódó feltételek teljesítése nem szükséges.
(3) A THM számításánál nem vehető figye lembe:
a) a prolongálás (futamidő hosszabbítás) költsége,
b) a késedelmi kamat,
c) egyéb olyan fizetési kötelezettség, amely a szerződésben vállalt kötelezettség nem teljesítéséből származik,
d) a közjegyzői díj,
e) kereskedelmi kölcsön vagy kapcsolt hitelszerződés esetén a fogyasztó által a termékek vagy szolgáltatások
megvételéért fizetett – a vételáron felüli – díj függetlenül attól, hogy készpénzzel vagy hitelből fizeti, valamint
f) a számlavezetés és a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használatának költségei és a fizetési műveletekkel
kapcsolatos egyéb költségek, ha a számla fenntartását a hitelező nem írja elő az adott hitelszerződéshez és
költségeit a fogyasztóval kötött szerződésben egyértelműen és külön feltüntették.
4. § (1) A THM számításánál azt kell figye lembe venni, hogy a hitelszerződés a szerződés szerinti futamidő alatt a szerződés
szerint kerül teljesítésre.
(2) A THM kiszámításánál a következő számítási módszert kell alkalmazni:
a) ha a hitelszerződés nem határozza meg a hitel lehívásának időpontját, a teljes hitelösszeget azonnal lehívottnak
kell tekinteni;
b) ha a szerződés alapján a kamat és más díj mértéke változó, de azok mértéke nem határozható meg
a kiszámításkor, a számítás során az utolsó ismert kamatot és díjat változatlannak kell tekinteni a futamidő végéig;
c) ha a visszafizetés ütemezése nincs meghatározva, akkor a hitel lejárati időtartamát egy évnek kell tekinteni és
tizenkét egyenlő részletben, havonta történő törlesztéssel kell számolni;
d) ha a hitelszerződés különböző módokat biztosít a lehívásra, amelyekhez eltérő kamatok és díjak kapcsolódnak,
a teljes hitelösszeget az adott hiteltípusnál leggyakoribb lehívási módra alkalmazandó legmagasabb kamattal és
díjjal kell figye lembe venni;
e) ha a hitelszerződés szerint a fogyasztó szabadon hívhatja le a hitelt, de a szerződés a lehívás különböző módjainál
összegre és időtartamra vonatkozó korlátokat tartalmaz, a hitelt a legkorábbi időpontban lehívottnak kell
tekinteni a korlátok figye lembe véte lével;
f) ha a visszafizetés ütemezése meghatározott, de a törlesztőrészletek, lízingdíjak (a továb biak ban együtt:
törlesztőrészlet) összege változó lehet, a szerződésben meghatározott legalacsonyabb törlesztőrészletet kell
figye lembe venni, hitelkártyák esetén az egyes elszámolási időszakokat követő türelmi időszakok végén
a nyilvánosan meghirdetett minimális törlesztésekkel és a futamidő végén a fennmaradó teljes tartozás
megfizetésével kell számolni;
g) e bekezdés eltérő rendelkezése hiányában, ha a hitelszerződés több lehívási és törlesztési időpontot tartalmaz,
a legkorábbi időpontot kell figye lembe venni;
h) ha a hitel legmagasabb összegéről még nem állapodtak meg, azt 375 000 forintnak kell tekinteni;
i) fizetési számlához kapcsolódó hitel esetén a teljes hitelösszeget a hitelszerződés teljes időtartamára lehívottnak
kell tekinteni, a hitelszerződés időtartamát – ha az nincs meghatározva – három hónapnak kell tekinteni;
j) ha a hitelszerződés szerint a hitel kamata az első időszakra rögzített kamat, ezt köve tően új kamatot fognak
megállapítani, amit rendszeres időközönként hozzáigazítanak a megállapodás szerinti mutatóhoz, a rögzített
kamatozású időszakot köve tően a megállapodás szerinti mutatónak a THM kiszámításakor érvényes értékén
alapuló kamattal, mint változatlan kamattal kell számolni;
k) ha a hitelező egy korlátozott időtartamra vagy összegre eltérő, kedvezményes kamatot és díjat számít fel, a THM
kiszámításakor érvényes nem kedvezményes kamatot és a díjat kell figye lembe venni a hitelszerződés teljes
időtartamára a THM értékének meghatározásakor.
5. § (1) A THM értékének meghatározására az 1. melléklet szerinti képletet kell alkalmazni.
(2) Az 1. mellékletben meghatározott képletet az alábbiak figye lembe véte lével kell alkalmazni:
a) a felek által különböző időpontokban teljesített törlesztések és folyósítások összege és azok teljesítési ideje eltérő
lehet;
b) a kezdő időpont az első hitelfolyósítás időpontja; hitelkártya esetén a kezdő időpont a hitelező által nyilvánosan
meghirdetett elszámolási időszak első napja;
c) a kiszámítás során használt időtartamokat években vagy töredékévekben kell kifejezni;
d) egy évet 365 napból (vagy szökőév esetén 366 napból), 52 hétből vagy tizenkét egyenlő hosszúságú hónapból
állónak kell tekinteni, egy ilyen hónapot 30,41666 napból állónak kell tekinteni függetlenül attól, hogy szökőévről
van-e szó;
e) a számítás eredményét százalékos formában, legalább egy tizedesjegy pontossággal kell meghatározni.
6. § (1) Deviza alapú hitel esetén, ha a folyósítás és a törlesztés is forintban történik, az 1. mellékletben meghatározott
képletnél a hitelező és a fogyasztó által teljesített fizetéseket forintban kell számításba venni a hitelrészletet a hitelező
által az adott ügyletre folyósításnál alkalmazott, a törlesztőrészletet és a díjfizetést a törlesztésnél alkalmazott
a) a szerződésben a szerződés megkötését megelőző 30. napnál nem régebbi devizaárfolyam,
b) a kereskedelmi kommunikációban a tárgynegyedévet megelőző hónap 1. munkanapján érvényes
devizaárfolyam
figye lembe véte lével. (2) Deviza alapú hitel esetén, ha a folyósítás vagy a törlesztés devizában történik, az 1. mellékletben meghatározott
képletnél a devizában teljesített fizetéseket forintban kell számításba venni a szerződésben 30 napnál nem régebbi,
a kereskedelmi kommunikációban a tárgynegyedévet megelőző hónap 1. munkanapján érvényes, a Magyar Nemzeti
Bank hivatalos deviza-középárfolyama figye lembe véte lével.
(3) Devizahitel esetén a forintban fizetendő díjakat a THM meghatározásakor a hitel devizanemében kell számításba
venni a szerződésben 30 napnál nem régebbi, a kereskedelmi kommunikációban a tárgynegyedévet megelőző hónap
1. munkanapján érvényes, a hitelező által az adott ügyletnél a díjfizetésre alkalmazott devizaárfolyam
figye lembe véte lével.
(4) Devizahitel és deviza alapú hitel esetén a szerződésben fel kell tüntetni, hogy a THM meghatározása a forint fizetések
vagy a kölcsön devizanemében teljesített fizetések alapján történt-e, továbbá a fizetések más devizanemre történő
átszámításánál figye lembe vett devizaárfolyam érvényességének napját.
3. Jelzáloghitelre vonatkozó különös szabályok 7. § (1) Jelzáloghitel és ingatlanlízing (a továb biak ban együtt: jelzáloghitel) esetén az 1. mellékletben meghatározott képletet
az alábbiak figye lembe véte lével kell alkalmazni:
a) állami kamattámogatással nyújtott jelzáloghitelnél az állam által átvállalt összeget nem kell figye lembe venni
a támogatás jogszabályban meghatározott időtartamáig,
b) az ingatlan készültségi fokának függvényében szakaszosan, de előre nem meghatározható időpontokban
folyósított jelzáloghitel esetén úgy kell tekinteni, hogy az egész hitel az első hitelfolyósítás időpontjában kerül
kifizetésre,
c) az ingatlan készültségi fokának függvényében, de előre nem meghatározható időpontokban tartott helyszíni
szemléknél úgy kell tekinteni, hogy a helyszíni szemlék várható díja az első hitelfolyósítás időpontjában kerül
kifizetésre,
d) ha a hitelező a jelzáloghitelt vagy az ingatlanon alapított önálló zálogjogot egy jelzálog-hitelintézetnek adja el,
az eladásig terjedő időszakot 2 hónapnak kell tekinteni,
e) ha a helyszíni szemlék száma előre nem határozható meg, két szemle díját kell figye lembe venni.
(2) Jelzáloghitel esetén a hitelhez szükséges vagyonbiztosítás díját a THM számításánál nem kell figye lembe venni.
8. § (1) Lakás-előtakarékossági szerződéssel vagy életbiztosítási szerződéssel kombinált jelzáloghitel esetén a THM értékének
meghatározásakor a fogyasztó által a lakás-takarékpénztárnak vagy a biztosítónak teljesített befizetéseket is
figye lembe kell venni a (2)–(5) bekezdésben foglaltaknak meg fele lően.
(2) A lakás-takarékpénztárnak vagy a biztosítónak történő fizetéseket a fogyasztó szerződése szerinti gyakorisággal kell
figye lembe venni azzal, hogy azok esedékességének napjaként a hitelezőnek járó törlesztés esedékességének napját
kell tekinteni.
(3) Lakás-előtakarékossági szerződéssel kombinált jelzáloghitel esetén a THM meghatározásakor
a lakás-takarékpénztártól történő hitelfelvétellel nem kell számolni és a lakás-takarékpénztárnak fizetendő
számlanyitási díjnak a megtakarítási részre eső összegét kell figye lembe venni.
(4) Befektetési egységhez kötött életbiztosítással kombinált jelzáloghitel esetén a THM meghatározásakor a befektetés
várható hozamát nullának kell tekinteni.
(5) Életbiztosítási szerződéssel kombinált jelzáloghitel esetén, ha az életbiztosítási szerződés indexálást tartalmaz,
az indexált díjat kell figye lembe venni a THM meghatározásakor.
4. A kereskedelmi kommunikációra vonatkozó szabályok 9. § (1) Ha a kereskedelmi kommunikációban szerepel a THM, annak értékét az alábbi feltételekkel nyújtott, egyenletes
törlesztésű hitelre kell meghatározni:
a) a lakás-takarékpénztár által nyújtott hitelnél a hitel összege 1 millió forint, futamideje 5 év,
b) más hitelező által nyújtott jelzáloghitelnél a hitel összege 5 millió forint, futamideje 20 év,
c) hitelkártya és fizetési számlához kapcsolódó hitel esetén a hitel összege 375 000 forint, futamideje 1 év,
d) 1 millió forintos összeghatárig nyújtott – az a)–c) pontba nem tartozó – hitelnél a hitel összege 500 000 forint,
futamideje 3 év,
e) 1 millió forint feletti – az a)–c) pontba nem tartozó – hitelnél a hitel összege 3 millió forint, futamideje 5 év.
(2) Nem egyenletes törlesztésű hitelnél is alkalmazni kell az (1) bekezdésben meghatározott feltételeket, de ebben
az esetben az eltérő törlesztési módot feltűnő módon jelezni kell.
(3) Ha az adott hitelt a hitelező nem nyújtja az (1) bekezdésben meghatározott feltételekkel és a hitelező által kínált
feltételek érdemben attól eltérőek, abban az esetben a THM számításakor az (1) bekezdésben említett feltételekhez
legközelebbi – a hiteltípusra létező – összeget és futamidőt kell figye lembe venni. Ezt a kereskedelmi
kommunikációban feltűnő módon jelezni kell.
(4) Az (1) bekezdés alkalmazásában egyenletes törlesztésű hitel az a legfeljebb 6 hónapos türelmi idejű hitel, amelynek
visszafizetése havonta, azonos összegű törlesztéssel történik. Azonos összegű törlesztés alatt értendő minden olyan
kölcsöntörlesztés, amely esetében a tőketörlesztési időszakban a tőketörlesztés és a kamat forintban vagy devizában
meghatározott együttes összege állandó.
10. § (1) Ha a jelzáloghitelre vonatkozó kereskedelmi kommunikációban szerepel a hitel kamata, bármilyen költsége,
törlesztőrészlete vagy ezekkel összefüggésbe hozható bármilyen utalás, közvetlenül ezt köve tően a THM értékének is
– a rövidítés feltüntetésével – szerepelnie kell legalább ugyanakkora méretben és megegyező megjelenítésben vagy
jól érthetően el kell hangzania.
(2) A jelzáloghitelre vonatkozó nyilvános tájékoztatónak és ajánlattételnek feltűnő módon tartalmaznia kell a THM értékét
azzal a kiegészítéssel, hogy
a) a THM meghatározása az aktuális feltételek és a hatályos jogszabályok figye lembe véte lével történt, a feltételek
változása esetén a mértéke módosulhat,
b) a THM mutató értéke nem tükrözi a hitel árfolyamkockázatát,
c) a THM mutató értéke nem tükrözi a hitel kamatkockázatát.
(3) A (2) bekezdés b) pontját deviza alapú kölcsönöknél, c) pontját változó kamatozású kölcsönöknél kell alkalmazni.
(4) Lakás-előtakarékossági szerződéssel kombinált jelzáloghitel esetén a kereskedelmi kommunikációban a THM értékét
a legrövidebb megtakarítási idejű lakás-takarékpénztári termék figye lembe véte lével, havi 20 ezer forint folyamatos
betételhelyezést feltételezve kell meghatározni.
5. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet 2010. június 11-én lép hatályba.
12. § E rendelet 1–6. §-a, 9. §-a, valamint 1. melléklete a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv
hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. április 23-i 2008/48/EK Európai Parlamenti és a Tanácsi irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
268/2015. (IX. 14.) Korm. rendelete a GDF International S.A.S.-nek a GDF SUEZ Energia Magyarország Zártkörűen Működő Részvénytársaságban fennálló részesedése Fővárosi Gázművek Zártkörűen Működő Részvénytársaság általi megszerzése nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 24/A. §-a
alapján a  GDF SUEZ Energia Magyarország Zártkörűen Működő Részvénytársaságban (székhely: 6724 Szeged,
Pulcz utca 44., cégjegyzékszám: 06-10-000336) fennálló minősített többségi részesedésnek a  Fővárosi Gázművek
Zártkörűen Működő Részvénytársaság által a  GDF International S.A.S.-től történő megszerzését – tekintettel
a földgáz-közszolgáltatási tevékenységet is végző, piaci alapokon megszervezett, hosszú távon fenntartható módon
működő és az  ellátás biztonságát fokozó nemzeti közműszolgáltatási rendszer megszervezésére – közérdekből
nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök