type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
100/2011. (XI. 24.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés
aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen
benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 150/2011. (IX. 9.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 150/2011. (IX. 9.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.)
hitelesítette annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ívének a mintapéldányát,
amelyen a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkáltató továbbra is köteles legyen a rendes
felmondást megindokolni?” Az OVB szerint a benyújtott aláírásgyűjtő ív a törvényekben foglalt formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek megfelel.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a törvényes
határidőn belül kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen. Ebben az indítványozók egyrészt azért kérték
az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását, mert álláspontjuk szerint a felvetett kérdést a hatályos
jogszabályok rendezik, de ez a körülmény a kérdésből nem derül ki, így az megtéveszti a választópolgárokat. Másrészt
arra hivatkoztak, hogy a „rendes felmondás” és a „továbbra is” fordulat tartalma a választópolgárok számára nem
egyértelmű. Végül előadták, hogy az OVB határozatképessége a jegyzőkönyv hiánya miatt aggálymentesen nem
állapítható meg. II. 1. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (Nsztv.) vonatkozó rendelkezése:
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.” 2. A Ve. érintett rendelkezései: „77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését, b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
c) a kifogás benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét) és – ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér – postai értesítési címét,
d) a kifogás benyújtójának választása szerint telefaxszámát vagy elektronikus levélcímét, illetőleg kézbesítési
megbízottjának nevét és telefaxszámát vagy elektronikus levélcímét.” „130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (2) Az Országgyűlés népszavazást elrendelő, valamint kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító
határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követő nyolc napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz
címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. Az Országos Választási Bizottság a kifogás benyújtásáról
haladéktalanul tájékoztatja az Országgyűlés elnökét, a népszavazást elrendelő határozat elleni kifogásról a
köztársasági elnököt is. (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. A kifogást tevők alapvetően arra hivatkoztak, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdéséből eredő egyértelműség követelményének. 2.1. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatban értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdését. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogköre – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból
következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell azt is, hogy a
népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen,
milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004.
(VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360–361.; 84/2008. (VI. 13.)
AB határozat, ABH 2008, 695, 703.]. Az Alkotmánybíróság – az Nsztv. 8. § (4) bekezdésével összefüggésben – azt is kifejtette, hogy az Nsztv. nem zárja ki,
hogy a hatályos jogszabályi környezetre, így akár több jogszabály összességére vonatkozó kérdés az OVB hitelesítése
alapján népszavazás tárgya lehessen [84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 701.; 4/2009. (II. 4.) AB határozat,
ABH 2009, 87, 92.]. Más határozataiban pedig rámutatott: az Nsztv. 13. § (1) bekezdése nem támaszt olyan
követelményt a népszavazás kezdeményezőivel szemben, hogy a kérdés megfogalmazásakor pontosan használják a
hatályos jogszabályok terminológiáját, illetőleg pontosan meghatározzák azt, hogy a népszavazási kezdeményezés
mely jogszabályok módosítására, hatályon kívül helyezésére, vagy változatlan állapotban való fenntartására irányul
[43/2007. (VI. 27.) AB határozat, ABH 2007, 571, 575.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 896.].
Az Alkotmánybíróság a 74/2008. (V. 22.) AB határozatában külön kiemelte: „a kérdéssel szemben nem alkotmányos
követelmény, hogy a kezdeményező pontosan megjelölje, hogy az adott fogalmat mely jogszabály tartalmazza”. Utalt
továbbá arra, hogy a kérdésben szereplő „továbbra is” fordulatból a választópolgár egyszerű nyelvtani értelmezéssel is
megállapíthatja, mire (milyen tartalmú törvényi szabályozás fenntartására) irányul a kérdés (ABH 2008, 646, 650.).
2.2. A jelen vizsgálat tárgyát képező kérdés a munkáltatói rendes felmondás indokolásával függ össze. A kifogást tevők
szerint a kérdés egyrészt – figyelemmel a hatályos szabályozásra – megtévesztő, másrészt nem lehet tudni, mit jelent a
„rendes felmondás”, illetve a „továbbra is” fordulat. A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 87. § (1) bekezdése sorolja fel a
munkaviszony megszüntetésének eseteit. A b) pont értemében a munkaviszony megszüntethető rendes
felmondással. Az erre vonatkozó további szabályokat az Mt. a „Rendes felmondás” cím alatt foglalja össze (87–94. §).
A 89. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a „határozatlan idejű munkaviszonyt mind a munkavállaló, mind a
munkáltató felmondással megszüntetheti, ettől érvényesen eltérni nem lehet.” A rendes felmondás tehát a
határozatlan idejű munkaviszony egyoldalú jognyilatkozattal történő megszüntetését jelenti. Ehhez kapcsolódóan
az Mt. 89. § (2) bekezdése előírja, hogy a munkáltató – kivéve, ha a munkavállaló az Mt. szerinti nyugdíjasnak minősül –
köteles felmondását megindokolni. Az indokolásból a felmondás okának világosan ki kell tűnnie.
Az Mt. említett szabályai – a nyugdíjas munkavállalókra vonatkozó, 2000-ben beiktatott kivételtől eltekintve –
hatályba lépésüktől kezdve változatlan tartalommal élnek. A fentiekből következik, hogy a munkáltató jelenleg is köteles a rendes felmondását indokolni. Azonban önmagában
emiatt, illetve azért, mert „igen” válasszal a választópolgárok a hatályos szabályok fenntartását támogatják, a kérdés
nem tekinthető megtévesztőnek. Az indítványozók által kifogásolt „továbbra is” fordulat valójában épp azt juttatja
kifejezésre, hogy a kérdésre adott „igen” válasszal szavazók a hatályos rendszer fenntartását, míg a „nem”-mel annak
megváltoztatását, a munkáltatói indokolási kötelezettség megszüntetését támogatják. Ezzel együtt az is egyértelmű,
hogy eredményes népszavazás nyomán a jogalkotót terheli-e jogalkotási kötelezettség, s ha igen, milyen tartalommal.
Az Alkotmánybíróság emellett megjegyzi: a kérdés megfogalmazására olyan körülmények között került sor, amikor
nyilvánosságot kapott, hogy folynak az új Munka Törvénykönyvének előkészületei. Társadalmi vita folyik a tervezett
változtatásokról, így a munkaviszony munkáltató által történő megszüntetésének feltételeiről. A népszavazási
kezdeményezés ebben a társadalmi vitában való állásfoglalásra irányul. Miután a kérdés tartalmát képező rendelkezés
az Mt. elfogadása óta változatlan, széles körben, mind a munkáltatók, mind a munkavállalók körében ismert szabály.
Így e körülményekre figyelemmel sem helytálló a kérdés megtévesztő, illetve félrevezető jellegére alapított érvelés.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság nem találta megalapozottnak az Nsztv. 13. § (1) bekezdésének sérelmére
alapozott kifogást. 3. A kifogást tevők az OVB eljárását is sérelmezték annyiban, hogy a jegyzőkönyv hiánya miatt kétséges volt az OVB
határozatképessége. Az Alkotmánybíróság – jogorvoslati jogkörében eljárva – megállapította, hogy az OVB-nek a jelen
ügyben vizsgált kérdés hitelesítésével foglalkozó üléséről készült jegyzőkönyv, s ebből, valamint a jelenléti ívből
kiderül, hogy az OVB a kifogás tárgyává tett határozat meghozatalakor határozatképes volt. Így az indítványozók
hivatkozása e vonatkozásban sem megalapozott. Az Alkotmánybíróság ezért az OVBh.-t a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben történő megjelentetésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. november 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2018. LXXIV. törvény a Magyarország és a Thaiföldi Királyság között létrejött kiadatási egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország és a Thaiföldi Királyság között létrejött kiadatási
egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
Have agreed as follows: A törvényt az Országgyűlés a 2018. november 13-i ülésnapján fogadta el.
„MAGYARORSZÁG ÉS A THAIFÖLDI KIRÁLYSÁG KÖZÖTT LÉTREJÖTT KIADATÁSI EGYEZMÉNY
Magyarország és a Thaiföldi Királyság (a továbbiakban: „Szerződő Felek”);
Attól az  óhajtól vezérelve, hogy hatékony együttműködést alakítsanak ki a  két állam között a  bűncselekmények
visszaszorítása terén a kiadatási egyezmény megkötésével;
Megállapodtak az alábbiakban: 1. cikk
Kiadatási kötelezettség
A Szerződő Felek a  jelen Egyezmény rendelkezéseinek megfelelően kiadják egymásnak a  területükön
tartózkodó azon személyeket, akiket a  másik Fél kiadatási bűncselekmény miatti büntetőeljárás lefolytatása vagy
szabadságvesztés-büntetés végrehajtása céljából köröz.
2. cikk
Kiadatási bűncselekmények
1. A jelen Egyezmény céljainak megfelelően kiadatásnak olyan bűncselekmény esetében van helye,
amely mindkét Szerződő Fél joga alapján legalább egy (1) évig terjedő szabadságvesztéssel vagy
szabadságelvonással járó más intézkedéssel büntetendő.
2. Ha a  kiadatási kérelem szabadságvesztés vagy szabadságelvonással járó más intézkedés végrehajtása
céljából lett előterjesztve, kiadatásnak akkor van helye, ha a végrehajtásból legalább hat (6) hónap van hátra.
3. Egy bűncselekmény attól függetlenül kiadatási bűncselekmény, hogy a Szerződő Felek joga azonos módon
minősíti-e az adott cselekményt vagy mulasztást, vagy azonos elnevezéssel látja-e el a bűncselekményt.
4. Ha a kiadatást egy kiadatási bűncselekmény miatt engedélyezték, a kiadatást a kérelemben szereplő egyéb,
a  kiadatási bűncselekményhez kapcsolódó bűncselekmény miatt is engedélyezni lehet, ha az  a  jelen cikk
1.  bekezdésében meghatározott időtartamok kivételével megfelel a  kiadatáshoz szükséges minden egyéb
feltételnek, függetlenül attól, hogy a kérelem az eredeti kérelemmel egy időben lett-e előterjesztve.
3. cikk
Központi hatóságok
Kiadatási ügyekben a kijelölt központi hatóság Magyarország részéről az igazságügyért felelős miniszter, a Thaiföldi
Királyság részéről a  legfőbb ügyész vagy az  általa kinevezett személy. A  központi hatóságokkal kapcsolatos
változásokról a Szerződő Felek diplomáciai úton értesítik egymást.
4. cikk
Kötelező megtagadási okok
A jelen Egyezmény alapján a kiadatást meg kell tagadni, ha:
1. a kiadatási kérelem tárgyát képező bűncselekményt a  megkeresett Fél politikai bűncselekménynek tekinti.
Nem tekinthetők politikai bűncselekménynek:
(a) bármely Fél államfője, kormányfője vagy ezek családtagja ellen elkövetett emberölés vagy más
az élet, testi épség vagy szabadság ellen irányuló bűncselekmény, beleértve ezek kísérletét is;
(b) olyan cselekmény vagy mulasztás, amelyet bűncselekménynek kell tekinteni olyan többoldalú
nemzetközi szerződések alapján, melyeknek mindkét Szerződő Fél a részese;
2. a kiadatást olyan katonai bűncselekmény miatt kérik, amely nem minősül köztörvényes bűncselekménynek;
3. egyéni kegyelem, közkegyelem vagy elévülés miatt a büntetőeljárás már nem folytatható vagy a büntetést
már nem lehet végrehajtani akár a megkereső Fél, akár a megkeresett Fél joga szerint;
4. a megkeresett Fél a kiadni kért személyt már jogerősen felmentette vagy elítélte a kiadatási kérelem tárgyát
képező bűncselekmény miatt;
5. a megkeresett Fél alapos okkal feltételezi, hogy a kiadatást azzal a céllal kérték, hogy a kiadni kért személy
ellen a  faji hovatartozása, vallása, nemzetisége vagy politikai véleménye alapján indítsanak büntetőeljárást
vagy szabjanak ki rá büntetést, illetve a  kiadni kért személy az  említett okok miatt hátrányos helyzetbe
kerülhet;
6. a  megkereső Fél törvényei szerint halálbüntetéssel büntethető a  büntetőeljárás vagy az  elítélés alapjául
szolgáló bűncselekmény vagy bármely más bűncselekmény, amely miatt fogva tarthatnák a  kiadni kért
személyt vagy eljárhatnának vele szemben a  jelen Egyezménnyel összhangban, kivéve, ha a megkereső Fél
megfelelő biztosítékot nyújt arra, hogy nem szabnak ki halálbüntetést vagy a kiszabott halálbüntetést nem
hajtják végre.
5. cikk
Mérlegelhető megtagadási okok
A kiadatást meg lehet tagadni, ha:
1. a megkeresett Fél joghatósággal rendelkezik a  kiadatási kérelem tárgyát képező bűncselekményre. Ha
a  megkeresett Fél ezen az  alapon tagadja meg a  kiadatást, büntetőeljárást kell indítania a  kiadni kért
személlyel szemben;
2. a megkeresett Fél büntetőeljárást folytat vagy folytatott a  kiadni kért személlyel szemben ugyanazon
bűncselekmény miatt, mint amelyre a kiadatást kérték.
6. cikk
Saját állampolgárok kiadatása
1. A Szerződő Felek megtagadhatják a saját állampolgáraik kiadatását.
2. Ha a  megkeresett Fél a  jelen cikk 1. bekezdése alapján megtagadja a  kiadatást, a  megkereső Fél kérésére
büntetőeljárás megindítása vagy egyéb intézkedés megtétele céljából átteszi az  ügyet a  saját illetékes
hatóságának. E  célból a  megkereső Fél megküldi a  bűncselekményre vonatkozó iratokat és bizonyítékokat
a megkeresett Félnek.
3. A jelen cikk 2. bekezdésének sérelme nélkül a  megkeresett Fél nem köteles áttenni az  ügyet az  illetékes
hatóságának, ha arra nincs joghatósága.
7. cikk
A kiadatási kérelem és a szükséges iratok
1. A kiadatási kérelmet írásban kell előterjeszteni és diplomáciai úton kell továbbítani a  megkeresett Fél
központi hatósága részére. A  kiadatási kérelem mellékletét képező iratokat megfelelően hitelesíteni kell
a 10. cikkel összhangban.
2. A kiadatási kérelemhez mellékelni kell:
(a) a kiadni kért személyre vonatkozó adatokat, amelyek segítenek meghatározni a  személy
személyazonosságát, állampolgárságát és tartózkodási helyét;
(b) a kiadatási kérelem tárgyát képező bűncselekmény történeti tényállását, beleértve az  elkövetés
helyét és idejét;
(c) az egyes bűncselekményekre, valamint a  kiszabható büntetésekre vonatkozó jogszabályok
szövegét;
(d) a büntethetőség vagy a büntetés elévülési idejére vonatkozó jogszabályi rendelkezések szövegét; és
(e) a megkereső Fél bírósága által kibocsátott elfogatóparancs egy példányát.
3. Ha a  kiadatási kérelmet büntetőeljárás lefolytatása céljából terjesztik elő, ahhoz olyan bizonyítékokat is
mellékelni kell, amelyek a  megkeresett Fél joga alapján megalapoznák a  kiadni kért személlyel szembeni
büntetőeljárás lefolytatását, ha a  bűncselekményt a  megkeresett Fél területén követték volna el, beleértve
olyan bizonyítékokat, amelyek alapján megállapítható, hogy a kiadni kért személy azonos azzal a személlyel,
akivel szemben az elfogatóparancsot kibocsátották.
4. Ha a  kiadatási kérelem tárgyát képező bűncselekmény miatt a  kiadni kért személyt bűnösnek mondták ki,
a kiadatási kérelemhez a bírósági ítélet egy példányát is mellékelni kell.
5. Ha a  kiadni kért személyt elítélték, a  kiadatási kérelemhez csatolni kell egy nyilatkozatot
a szabadságvesztésből még le nem töltött idő hosszáról.
8. cikk
Kiegészítő információk
1. Ha a  kiadatási kérelemben és mellékleteiben szereplő információk nem elegendőek a  kiadatási kérelemről
való döntés meghozatalához, a  megkeresett Fél kiegészítő információkat kérhet, amelynek megküldésére
határidőt tűzhet.
2. Ha a  kiadni kért személyt ideiglenes kiadatási letartóztatásba vagy kiadatási letartóztatásba helyezték,
és a  megküldött kiegészítő információ a  jelen Egyezmény alapján nem elégséges vagy nem érkezik meg
a kitűzött határidőn belül, akkor a személy szabadlábra helyezhető. Ez a szabadlábra helyezés nem zárja ki,
hogy a megkereső Fél újabb kiadatási kérelmet terjesszen elő ugyanazon vagy más bűncselekmény miatt.
9. cikk
Az iratok nyelve
A kiadatási kérelmet, az ideiglenes kiadatási letartóztatás iránti kérelmet és a jelen Egyezmény szerint megküldendő
más iratokat a  megkeresett Fél hivatalos nyelvén kell előterjeszteni, vagy azokat el kell látni ilyen nyelvű hiteles
fordítással.
10. cikk
Hitelesítés
1. A kiadatási kérelem és az  ideiglenes kiadatási letartóztatás iránti kérelem mellékletét képező iratokat
megfelelő hitelesítéssel kell ellátni.
2. Az iratok megfelelő hitelesítéssel vannak ellátva, ha
(a) a megkereső Fél bírája vagy más illetékes hatósága aláírta vagy hitelesítette azokat és
(b) a megkereső Fél illetékes hatósága ellátta a hivatalos pecsétjével.
11. cikk
Ideiglenes kiadatási letartóztatás
1. Sürgős esetben bármely Szerződő Fél kérheti a  kiadni kért személy ideiglenes kiadatási letartóztatását.
A kérelmet írásban, diplomáciai úton kell előterjeszteni a megkeresett Fél központi hatóságának. A kérelem
másolata közvetlenül is megküldhető a megkeresett Fél központi hatóságának.
2. Az ideiglenes kiadatási letartóztatás iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
(a) szándéknyilatkozatot a  kiadni kért személlyel szembeni szabályszerű kiadatási kérelem
előterjesztéséről;
(b) tájékoztatást a sürgősség indokáról;
(c) a kiadni kért személyre vonatkozó adatokat, amelyek segítenek meghatározni a  személy
személyazonosságát, állampolgárságát és tartózkodási helyét;
(d) a bűncselekményre, a kiszabható büntetésre és az elévülésre vonatkozó jogszabályi rendelkezések
szövegét;
(e) a bűncselekmény történeti tényállását, beleértve az elkövetés helyét és idejét;
(f ) a megkereső Fél bírósága által kibocsátott elfogatóparancs egy példányát; és
(g) ha a kiadni kért személyt elítélték, az ítélet összefoglalását.
3. A megkeresett Fél azonnal értesíti a  megkereső Felet az  ideiglenes kiadatási letartóztatásra vonatkozó
döntéséről.
4. Az ideiglenes kiadatási letartóztatást meg kell szüntetni, ha a kiadni kért személy letartóztatásától számított
hatvan (60) napon belül a megkeresett Fél nem kapja meg a szabályszerű kiadatási kérelmet és a 7. cikkben
szereplő iratokat. Kivételes esetben és a megkereső Fél indokolt kérelmére ez a határidő meghosszabbítható,
azonban az  ideiglenes kiadatási letartóztatás nem haladhatja meg a  kiadni kért személy letartóztatásától
számított kilencven (90) napot.
5. A kiadni kért személy jelen cikk 4. bekezdése alapján történő szabadlábra helyezése nem akadálya az újabb
letartóztatásnak és a  kiadatásnak, ha a  megkeresett Fél a  későbbiekben megkapja a  szabályszerű kiadatási
kérelmet és annak mellékleteit.
12. cikk
Határozat és átadás
1. A megkeresett Fél a kiadatási kérelemről hozott döntéséről haladéktalanul értesíti a megkereső Felet.
2. A megkeresett Fél a  kiadatási kérelem részleges vagy teljes megtagadása esetén a  megtagadás okait közli
a megkereső Féllel.
3. A kiadatás elrendelése esetén a megkeresett Fél tájékoztatja a megkereső Felet arról az időtartamról, amelyet
a kiadni kért személy az átadása előtt kiadatási fogságban töltött.
4. A kiadatás elrendelése esetén a  kiadni kért személy átadásának helyszíne a  Szerződő Felek megállapodása
szerint a megkeresett Fél területén kerül meghatározásra.
5. A megkereső Fél köteles átvenni a kiadni kért személyt a megkeresett Fél által meghatározott határidőn belül.
6. Ha a Szerződő Felek bármelyike a kiadni kért személyt önhibáján kívüli körülmény miatt nem adja vagy nem
veszi át, akkor arról a másik Szerződő Felet tájékoztatja. A Szerződő Felek a megkeresett Fél nemzeti jogával
összhangban megállapodnak az átadás új határnapjáról.
7. Ha a kiadni kért személy átadására a jelen cikk 5. illetve 6. bekezdésében megállapított határidőn belül nem
kerül sor, őt szabadlábra kell helyezni.
8. Ha a megkereső Fél a jelen cikk 5. illetve 6. bekezdésében megállapított határidőn belül nem veszi át a kiadni
kért személyt, a megkeresett Fél a megkereső Fél ugyanazon személyre, ugyanazon cselekményre vonatkozó
újabb kiadatási kérelmét a nemzeti jogával összhangban elutasíthatja.
13. cikk
Halasztott átadás és ideiglenes kiadatás
1. Ha a  kiadni kért személy szabadságvesztés büntetést tölt vagy ellene a  megkeresett Fél büntetőeljárást
folytat olyan bűncselekmény miatt, amelyre a  kiadatását nem kérték, a  megkeresett Fél a  kiadni kért
személyt – a saját nemzeti jogának megfelelően – kiadhatja, vagy elhalaszthatja az átadását a büntetőeljárás
befejezéséig vagy a  szabadságvesztés-büntetés teljes, illetve részbeni kitöltéséig. Az  átadás elhalasztásáról
a megkeresett Fél a megkereső Felet tájékoztatni köteles.
2. Ha a  megkeresett Fél a  területén fogvatartott személy kiadhatóságát megállapította, a  nemzeti jogával
összhangban büntetőeljárás lefolytatása céljából ideiglenesen kiadhatja a  megkereső Fél részére.
Az ideiglenes kiadatás feltételeit a Szerződő Felek közösen állapítják meg.
14. cikk
Egyidejű kérelmek
1. Ha ugyanazon személy ideiglenes kiadatási letartóztatását vagy kiadatását a megkereső Fél mellett egy vagy
több másik állam is kéri, a megkeresett Fél saját belátása szerint dönt arról, hogy a kiadni kért személyt melyik
államnak adja át. A megkeresett Fél döntéséről a megkereső Felet tájékoztatja.
2. Egy Thaiföldi Királyság által előterjesztett kiadatási kérelem és egy Európai Uniós tagállam által kibocsátott
európai elfogatóparancs közötti ütközés esetén Magyarország dönti el, hogy a  személyt melyik államnak
adja át.
3. A döntéshozatal során a megkeresett Fél az összes lényeges körülményt figyelembe veszi, különös tekintettel
az alábbiakat:
(a) kétoldalú kiadatási egyezmény meglétét;
(b) ha a kiadatási kérelmek különböző bűncselekményekre vonatkoznak, a bűncselekmények súlyát;
(c) a bűncselekmények elkövetésének helyét és idejét;
(d) a kérelmek előterjesztésének időpontját;
(e) a kiadni kért személy állampolgárságát;
(f ) a kiadni kért személy állandó lakóhelyét; és
(g) annak a lehetőségét, hogy a megkereső államok a kiadni kért személyt továbbadhatják-e.
15. cikk
A specialitás elve
1. A jelen Egyezmény alapján kiadott személy ellen a  megkereső Félnél nem lehet eljárást lefolytatni, ítéletet
hozni, őt fogvatartani, harmadik állam számára további kiadatását elrendelni, vagy egyéb, szabadság
korlátozására irányuló intézkedést hozni olyan bűncselekmény miatt, amelyet kiadatása előtt követett el,
kivéve ha:
(a) a bűncselekmény vonatkozásában a kiadatását elrendelték;
(b) bármilyen más kiadatási bűncselekmény vonatkozásában a  megkeresett Fél az  utólagos
hozzájárulását megadja. Az  utólagos hozzájárulási kérelemhez a  7.  cikkben felsorolt iratokat kell
csatolni.
2. Jelen cikk 1. bekezdése nem vonatkozik arra az esetre ha:
(a) a személynek lehetősége volt arra, hogy a megkereső Fél területét elhagyja, ám ezt a kiadatásának
alapjául szolgáló bűncselekményre vonatkozó végső szabadon bocsátását követő negyvenöt
(45) napon belül nem teszi meg; vagy
(b) a személy önként visszatért a megkereső Fél területére, miután korábban elhagyta azt.
16. cikk
Tárgyak átadása
1. A megkeresett Fél a  megkereső Fél kérelmére – ha azt nemzeti joga lehetővé teszi – lefoglalja, illetve
a kiadatás elrendelése esetén átadja a megkereső Félnek az alábbi tárgyakat, melyeket a kiadni kért személy
birtokában a letartóztatásakor találtak:
(a) melyek bizonyítékul szolgálhatnak; vagy
(b) melyeket a bűncselekmény eredményeként szereztek meg.
2. Ha a megkeresett Fél jogszabályai vagy harmadik személyek jogai megkívánják, a megkeresett Fél kérelmére
az így átadott tárgyak a megkereső Fél költségén kerülnek visszaszolgáltatásra a megkeresett Fél részére.
3. A megkeresett Fél büntetőeljárás lefolytatása céljából ideiglenesen visszatarthatja a  lefoglalt tárgyak
átadását. A megkeresett Fél azzal a kikötéssel is átadhatja a lefoglalt tárgyakat, hogy azokat a megkereső Fél
a hazai büntetőeljárásának lefolytatását követően haladéktalanul saját költségén szolgáltassa számára vissza.
17. cikk
Egyszerűsített kiadatás
1. A megkeresett Fél a kiadatást nemzeti jogának megfelelően hivatalos kiadatási eljárás lefolytatása nélkül is
elrendelheti, ha a kiadni kért személy a kiadatásához az illetékes hatóság előtt kifejezetten hozzájárul.
2. A jelen cikk szerint kiadott személyre a 12. és 16. cikk rendelkezései vonatkoznak.
18. cikk
Átmenő szállítás
1. Ha bármelyik Szerződő Fél egy harmadik állam által a  számára kiadott személy hazaszállítását a  másik
Szerződő Fél területén keresztül kívánja lebonyolítani, akkor a kiadatásban érdekelt Szerződő Fél átszállítási
kérelmet terjeszt elő a  másik Szerződő Félhez. Az  átszállítási kérelmet közvetlenül kell megküldeni a  másik
Szerződő Fél központi hatósága számára. Az  átszállítási kérelemnek tartalmaznia kell az  átszállítani kívánt
személy személyazonosságára vonatkozó adatokat, valamint a bűncselekmény történeti tényállásának rövid
összefoglalóját.
2. Mindkét Szerződő Fél engedélyezi, hogy a  harmadik állam által a  másik Szerződő Félnek kiadott személyt
a területén átszállítsák, ha az nem ellentétes a nemzeti jogával.
3. A megkeresett Fél területén az átszállítani kívánt személyt fogva tarthatja.
4. Nincs szükség engedélyre, ha az  átszállítás légi úton történik, és a  Szerződő Felek államainak területén
leszállásra nem kerül sor. 19. cikk
Együttműködés és költségek
1. A megkeresett Fél minden szükséges intézkedést megtesz a  kiadatási kérelemmel kapcsolatos bármilyen
eljárás lefolytatása céljából, valamint viseli azok költségeit. A megkeresett Fél az eljárások során a megkereső
Fél érdekeit szem előtt tartva köteles eljárni.
2. A kiadni kért személy átadásának időpontjáig a  megkeresett Fél viseli a  kiadatási eljárással kapcsolatos
valamennyi, a megkeresett Fél területén felmerülő költséget, beleértve a kiadni kért személy letartóztatását
és fogvatartását.
3. A megkereső Fél viseli azon költségeket, melyek a  kiadni kért személynek a  megkeresett Fél államából
történő elszállításával kapcsolatban merültek fel.
4. Ha nyilvánvalóvá válik, hogy a  kiadatási kérelemmel kapcsolatban rendkívüli költségek merülnek fel,
a Szerződő Felek konzultáció útján döntenek a költségek viselésének módjáról.
20. cikk
Személyes adatok védelme
1. A jelen Egyezmény alkalmazásához szükséges személyes adatok feldolgozása és kezelése a  Szerződő Felek
nemzeti jogszabályai alapján történik.
2. A személyes vagy más adatokat továbbító Szerződő Felek további feltételeket szabhatnak a  továbbított
adatok feldolgozására vonatkozóan. Ha további feltételeket állapítottak meg a  jelen bekezdés alapján,
az a Szerződő Fél, amelynek az adatokat továbbították, a megkapott adatokat köteles a megszabott feltételek
szerint feldolgozni.
21. cikk
Nemzetközi egyezményekhez való viszony
A jelen Egyezmény nem befolyásolja a Szerződő Felek egyéb olyan nemzetközi szerződésekben biztosított jogait és
vállalt kötelezettségeit, amelyeknek mindkét Szerződő Fél részese.
22. cikk
A viták rendezése
A jelen Egyezmény alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatban felmerülő bármilyen vitát a  Szerződő Felek
közötti konzultáció vagy tárgyalás útján kell rendezni.
23. cikk
Záró rendelkezések
1. A jelen Egyezmény rendelkezéseit kell alkalmazni valamennyi, a  jelen Egyezmény hatályba lépése
után előterjesztett kiadatási és ideiglenes kiadatási letartóztatásra irányuló kérelemre, tekintet nélkül
a kérelemben megjelölt bűncselekmény vagy bűncselekmények elkövetési idejére.
2. A jelen Egyezményt meg kell erősíteni, és a  megerősítési okiratokat a  lehető leghamarabb ki kell cserélni.
A  jelen Egyezmény a  megerősítési okiratok kicserélése időpontját követő harmincadik (30.) napon lép
hatályba.
3. A jelen Egyezményt a  Szerződő Felek a  másik Szerződő Fél részére diplomáciai úton megküldött írásbeli
felmondással bármikor felbonthatják. A felmondás a kézhezvétel napjától számított száznyolcvan (180) nap
elteltével lép hatályba. A  jelen Egyezmény – a  felmondás ellenére – az  eljárás befejezéséig alkalmazandó
marad azokra a kiadatási eljárásokra nézve, melyek a felmondás előtt kezdődtek.
A FENTIEK HITELÉÜL, a Kormányaik által szabályszerűen felhatalmazott alulírottak a jelen Egyezményt aláírták.
KÉSZÜLT New Yorkban, a 2018. év szeptember hónapjának 26. napján két eredeti példányban, magyar, thai és angol
nyelven, amelyek mindegyike egyformán hiteles és hatályos.
Az Egyezmény eltérő rendelkezése esetén az angol szöveg az irányadó.
MAGYARORSZÁG RÉSZÉRŐL A THAIFÖLDI KIRÁLYSÁG RÉSZÉRŐL
 SZIJJÁRTÓ PÉTER VIRASAKDI FUTRAKUL
 KÜLGAZDASÁGI ÉS KÜLÜGYMINISZTER KÜLÜGYMINISZTER-HELYETTES”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 23. cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külgazdasági és külügyminiszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az igazságügyért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Dr. Latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
532/2015. (XII. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
kiemelkedően sikeres, a cégcsoportnak a magyar gazdaság fejlődésében történő tevékeny részvételét előmozdító,
illetve Magyarország kedvező nemzetközi megítélését erősítő cégvezetői munkája, valamint a  hazai oktatás,
sport és a  társadalmi élet számos más területét támogató, magánemberként is jelentős karitatív tevékenysége
elismeréseként
Ingo Sven Fröhlich, a Mercedes Benz Hungária Kft. és Evobus Hungária Kft. ügyvezető igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. november 25.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
469/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Finszter Gábor, az Isteni Magyar Alapítvány elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. november 20-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmánya (1949. évi XX. Tv) népszavazás útján is módosítható legyen?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 28/C. § (5) bekezdés
c) pontja kimondja:
„Nem lehet országos népszavazást tartani:
c) az Alkotmány népszavazásról, népi kezdeményezésről szóló rendelkezéseiről,”
A testület álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az Alkotmány idézett rendelkezésébe ütközik.
Az Országos Választási Bizottság megítélése szerint a kérdésben tartott eredményes népszavazás a jogalkotót
az Alkotmánynak a népszavazásról szóló rendelkezéseivel ellentétes jogszabály megalkotására kötelezné, mely
azonban az alaptörvény 28/C. § (5) bekezdés c) pontja értelmében tiltott tárgykör.
Az Nsztv. 10. § b) pontja szerint az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani. Tekintettel arra, hogy a kezdeményezés az Alkotmány által
taxatíve felsorolt tiltott tárgykörbe ütközik, az Országos Választási Bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint
határozott.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés c) pontján, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1624/2014. (XI. 5.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2013-0002 azonosító számú [„Budapest–Piliscsaba–Esztergom vasútvonal rekonstrukciója II/A ütem, 2-es számú Budapest (Rákosrendező) – Esztergom vasútvonal villamosítása megnevezésű KÖZOP projekt keretében Piliscsaba–Esztergom között új felülvezérelt Domino 55 biztosítóberendezés, Rákosrendező–Esztergom vasútvonalon a távközlési munkák elvégzése és utastájékoztató berendezések telepítése” című] projektjavaslat jóváhagyásáról, akciótervi nevesítéséről, szakaszolásáról és a projekt 2015. október 31. után felmerülő költségei fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2013-0002 azonosító számú, „Budapest–Piliscsaba–Esztergom vasútvonal
rekonstrukciója II/A ütem, 2-es számú Budapest (Rákosrendező) – Esztergom vasútvonal villamosítása megnevezésű
KÖZOP projekt keretében Piliscsaba–Esztergom között új felülvezérelt Domino 55 biztosítóberendezés,
Rákosrendező–Esztergom vasútvonalon a távközlési munkák elvégzése és utastájékoztató berendezések telepítése”
című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot (a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet
szerint,
2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. egyetért a projekt szakaszolásával,
 4. hozzájárul a projekt első szakasza tekintetében a támogatási szerződés megkötéséhez az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  2014–2020 közötti időszakban a  közlekedés
fejlesztését célzó operatív program (a továbbiakban: operatív program) Európai Bizottság által történő elfogadása
esetén a projekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a kapcsolódó operatív program elfogadását követően azonnal
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  operatív program előkészítése során vegye figyelembe a  projekt
megvalósításához szükséges, 1. melléklet szerinti költségigényt.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1209/2010. (X. 6.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 7267 ezer forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi költségvetés
általános tartaléka terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
98/B/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény
123. § (6) bekezdés első mondata alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást
megszünteti.
1. Az indítványozó utólagos normakontrollra irányuló
indítványában a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Mpt.) 123. § (6) bekezdés első mondata alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte,
miután annak folytán sérülni vélte az Alkotmány
70/E. §-ában rögzített szociális biztonsághoz való jogot.
A támadott rendelkezés azon nyugdíjszolgáltatásra jogosultságot szerzett pénztártagok számára kívánta lehetővé tenni a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe való
visszalépést 2012. december 31-ig, akik legfeljebb 120 hónap tagsági jogviszonnyal rendelkeztek. Az indítványozó
érvelése szerint a vegyes finanszírozású nyugdíjrendszerbe önkéntesen belépők visszalépési lehetőségét nem lehet
120 hónapban és konkrét dátum meghatározásával korlátozni, ugyanis ez olyan szolgáltatáscsökkentést eredményez, ami veszélyezteti a biztosítottak ellátásának elfogadható szintjét. Megítélése szerint a nyugdíjpénztárba való
belépéstől számított 180 hónapon belül kellene a visszalépési lehetőséget biztosítani, ugyanis az Mpt. megalkotásakor végzett gazdaságossági számítások alapján minimum
15 évnyi tagsági jogviszony szükséges ahhoz, amely már
biztosít egy megfelelő öregkori megélhetéshez szükséges
ellátást, teljesítve ezzel az Alkotmány 70/E. §-a szerinti
szociális biztonságot.
2. Az Mpt. 123. § (6) bekezdését a nyugdíjpénztár-választás szabadságáról szóló 2010. évi C. törvény 2010. november 3-ával új szöveggel állapította meg, amely az indítványozó által kifogásolt rendelkezéseket már nem tartalmazza.
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü határozat 31. §
e) pontja alapján az Alkotmánybíróság megszünteti az eljárást, ha az indítvány okafogyottá vált. Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság a Mpt. 123. § (6) bekezdése el
ső mondata alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást
megszüntette.
Budapest, 2011. március 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1364/2018. (VII. 27.) Korm. határozata a téli rezsicsökkentés végrehajtását követően szükségessé váló további intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  téli rezsicsökkentésben korábban nem részesült, a  vezetékes gáz- vagy távfűtéstől eltérő
fűtőanyagot felhasználó háztartások is egyszeri természetbeni támogatásban részesüljenek a  fűtési költségek
viselésével összefüggésben;
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
a) a Központi Statisztikai Hivatal elnöke útján – a rendelkezésére álló adatok felhasználásával – ellenőrizze,
b) a fővárosi, megyei kormányhivatalok útján, reprezentatív módon mérje fel
azon lakott magyarországi ingatlanok településenkénti aktuális számát, amelyet nem vezetékes gázzal vagy
távfűtéssel fűtenek és erről tájékoztassa a pénzügyminisztert;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. augusztus 31.
3. az  1.  pontra tekintettel felkéri az  érintett helyi önkormányzatokat – a  kiépített gázhálózattal nem rendelkező
települések esetében a téli rezsicsökkentés kiterjesztéséről szóló 1210/2018. (IV. 6.) Korm. határozat 2. mellékletében
szereplőket kivéve –, hogy tegyék lehetővé, összesítsék és haladéktalanul továbbítsák a  Belügyminisztériumnak
az  igénybejelentést a  téli rezsicsökkentés korábbi intézkedéseiben nem részesült, gáz- vagy távhő-szolgáltatási
szerződéssel nem rendelkező háztartások részére, a következő elvek szerint:
a) háztartás alatt a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 4.  § (1)  bekezdése
alapján az  egy lakásban együtt lakó, ott bejelentett lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező
személyek közössége értendő,
b) a felmérés keretében az igénybejelentés végső határideje 2018. október 15-e,
c) az  igénybejelentés feltétele annak tudomásul vétele a  bejelentő részéről, hogy az  Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság ellenőrzi, hogy a  bejelentő háztartása korábban téli rezsicsökkentésben
nem részesült,
d) a természetbeni támogatás a fűtőanyagra vonatkozik, a támogatás nem fedezi az egyéb, például a szállítási,
darabolási költségeket;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a belügyminisztert, hogy a helyi önkormányzatok által elvégzett igényfelmérés eredményéről tájékoztassa
a Kormányt, és tegyen javaslatot a forrásbiztosítás módjára.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2018. október 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2017. (III. 10.) KKM utasítása a tartós külszolgálatra kihelyezettek lakhatásáról.
A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a tartós külszolgálatra kihelyezettek, továbbá kihelyező okirattal rendelkezők állomáshelyen
történő lakhatásával kapcsolatos egyes kérdéseket az alábbiak szerint szabályozom:
I. Az utasítás célja, hatálya 1. Az utasítás hatálya Magyarország diplomáciai és konzuli képviseleteire, a nemzetközi szervezetek mellett működő
állandó képviseleteire, továbbá Magyarország kereskedelmi képviseleteire (a továbbiakban együtt: külképviselet)
kihelyezett kormánytisztviselőkre, kormányzati ügykezelőkre, valamint a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról
szóló 2016. évi LXXIII. törvény (a továbbiakban: Külszoltv.) 58. § (6) bekezdése szerint a Külszoltv. hatálybalépésekor
munkaviszony keretében tartós külszolgálatot teljesítő kihelyezettekre, valamint kihelyező okirattal rendelkezőkre
(a továbbiakban: kihelyezett) terjed ki.
2. Az utasítás célja, hogy szabályozza a kihelyezett, valamint kihelyező okirattal rendelkező tartós külszolgálatának
időtartamára az állomáshelyén történő lakhatás feltételeit, a szolgálati lakás használatát, rendelkezzék a kihelyezett
által történő lakásbérlés szabályairól.
II. Értelmező rendelkezések 3. Az utasítás alkalmazásában
a) lakásbérlemény: a kihelyezett által önállóan, saját nevében és felelősségére a tartós külszolgálatának
időtartamára, lakhatása biztosítása céljából bérelt lakóingatlan;
b) szolgálati lakás: a Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: KKM) vagyonkezelésében és
a  külképviselet használatában álló vagy a hivatali ingatlannal együtt, attól elválaszthatatlan módon bérelt
lakóingatlan, mely a kihelyezett és a kihelyező okiratban a kihelyezettel a külszolgálat időtartama alatt
életvitelszerűen az állomáshelyen tartózkodó, deviza illetményre jogosító családtagja számára (a továbbiakban:
családtag) az állomáshelyen biztosítja a lakhatást a külszolgálat időtartama alatt;
c) speciális szolgálati lakás: a külképviselet által az állomáshelyen a kihelyezett és családtagja számára az alábbi
feltételek fennállása miatt bérelt ingatlan:
ca) a KKM Biztonsági, Informatikai és Távközlési Főosztálya által a fogadó állam biztonsági kockázatának
figyelembevételével meghatározott lakhatási biztonsági kockázat vagy terrorveszély, háborús válság,
fenyegetettség fennállása miatt az állomáshely biztonságos övezetében határozza meg a lakhatást
az 1. melléklet szerint, vagy
cb) a fogadó állam jogi szabályozása vagy piaci működése igazolhatóan nem teszi lehetővé a tartós
külszolgálatra kihelyezett magánszemély számára lakóingatlan bérlését, vagy
cc) kizárólag a külképviselet számára biztosított az állomáshelyen az átlagos piaci ártól
jelentősen,  legalább  50%-kal kedvezőbb feltételekkel (bérleti díj és összes fenntartási költség
figyelembevételével) lakóingatlan bérlése;
d) rezidencia: kizárólag a külképviselet vezetője és házastársa, valamint a külképviselet vezetőjével a külszolgálat
időtartama alatt életvitelszerűen az állomáshelyen tartózkodó, költségtérítés-kiegészítésre jogosító családtagja
számára lakhatás céljából biztosított ingatlan;
e) házastárs: a Külszoltv. 2. § 8. pontjában meghatározott természetes személy;
f ) hozzátartozó: a Külszoltv. 2. § 8. pontjában meghatározott természetes személy.
III. A kihelyezett által bérelt lakás használatával kapcsolatos szabályok
4. A kihelyezett az állomáshelyén – maga és hozzátartozója lakhatásáról – lakásbérleti szerződés útján köteles
gondoskodni, kivéve ha a külképviselet rendelkezik olyan szolgálati vagy speciális szolgálati lakással, melyben
elhelyezése biztosítható.
5. Amennyiben a kihelyezett magánszemély lakásbérlemény útján gondoskodik lakhatásáról az állomáshelyen,
a kihelyező szerv számára lakhatási költségtérítést biztosít. A lakhatási költségtérítéssel a kihelyezettnek elszámolnia
nem kell.
6. Ha az állomáshely közigazgatási határán belül nem található megfelelő lakásbérlemény, a külképviselet vezetője
engedélyezheti az azzal közvetlenül szomszédos településen történő lakhatást, figyelembe véve a külképviselet
biztonsági szolgálatára vonatkozó szabályokat.
A kihelyezéssel összefüggésben a tartós külszolgálat időtartamára Magyarországon történő lakásbérlés nem
engedélyezett.
7. A kihelyezett a lakásbérleményt bérleti szerződés útján, magánszemélyként, saját nevére és költségére bérli.
8. A kihelyezett legkésőbb a kihelyezést követően köteles gondoskodni a számára megfelelő lakásbérlemény
a) felkutatásáról,
b) bérleti feltételeinek tárgyalásáról,
c) lakásbérleti szerződésének megkötéséről,
d) bebútorozásáról, háztartási eszközökkel történő felszereléséről,
e) a költözéséről, ingóságai kiszállításáról.
9. A lakásbérlemény bérbeadóját terhelő kötelezettségek érvényesítéséért, a lakásbérleti szerződés megszűnésekor
a kifizetett kaucióval történő elszámolásért, valamint a bérlő tekintetében meghatározott feltételek, kötelezettségek
teljesítéséért a kihelyezett kizárólagosan felel. Ezen kötelezettségek teljesítésével, valamint az ingatlan bérlésével
kapcsolatosan a külképviselet vezetőjének vagy bármely kihelyezettjének feladata nincs.
10. A kihelyezettnek a lakásbérleti szerződése megkötésekor úgy kell eljárnia, hogy a számára lehető legelőnyösebb
feltételekkel és legrövidebb időtartammal felmondható legyen. A kihelyezett felelőssége a lakásbérleti szerződés
megkötésekor figyelembe venni a Külszoltv. 20. § (2) bekezdésében foglaltakat.
11. A kihelyezettek számára engedélyezett maximális bérleti szerződési idő 12 hónap. Ennél hosszabb, illetve határozatlan
idejű szerződés akkor köthető, ha
a) a bérleti szerződésben maximum 3 hónap a felmondási idő, és
b) a kihelyezettnek nem kell a felmondási idő lejártakor a szerződés teljes időtartamára vonatkozó bérleti díjat
megfizetnie, vagy vele szemben a megszüntetés miatt egyéb kár- vagy megtérítési igény nem érvényesíthető.
12. A kaució és az esetlegesen szükséges lakásbérleti díj előzetes kifizetésének megkönnyítése érdekében a kihelyezett
átalány-költségtérítési előleget vehet fel a vonatkozó rendeletben foglaltak szerint.
13. A lakásbérleti szerződés megkötése előtt a külképviselet vezetője a kérelem beérkezését követő 5 napon belül
a 2. melléklet szerint köteles nyilatkozni a lakásbérleti szerződés megkötéséhez történő hozzájárulásáról.
14. A külképviselet vezetője kizárólag biztonsági és/vagy reprezentációs szempontok alapján jogosult a lakásbérleti
szerződés kapcsán hozzájárulásának megtagadására. Amennyiben a külképviselet vezetője nem járul hozzá a fentiek
alapján a lakásbérleti szerződés megkötéséhez, döntését köteles indokolni, és a kihelyezett köteles másik
lakásbérleményt felkutatni.
15. A külképviselet vezetője az állomáshelyen a biztonsági szempontból lakhatásra nem javasolt kerületeket, körzeteket
2017. április 5-éig külképviselet-vezetői utasításban határozza meg. Lakásbérlemény esetén az alábbi szempontokat
kell figyelembe venni:
a) a fogadó állam diplomáciai testülete, rendvédelmi szerve által tett javaslat (bűnügyileg fertőzött, diplomatához
méltatlan környezetben, nagy piacok, „vigalmi negyedek” közelében a lakhatás nem támogatható);
b) amennyiben az állomáshely rendelkezik a fogadó állam hatóságai, szervei által kijelölt védett területtel,
a lakhatást elsődlegesen itt javasolt támogatni (a helyi lakosságtól eltérő népcsoportok által kolóniaszerűen
lakott területeken a lakhatás nem támogatható);
c) a diplomáciai negyedben történő lakás bérlése javasolt;
d) a lakóingatlanoknak lehetőség szerint fizikai védelemmel kell rendelkezniük (passzív védelmi berendezés,
riasztórendszer, biztonsági zár stb.);
e) katonai, belügyi, titkosszolgálati objektumok közelében a lakhatás nem támogatható;
f ) alapvető egészségügyi, higiéniai elvárásoknak nem megfelelő környezetben, ipari létesítmények közelében
a lakhatás nem támogatható;
g) tömegtüntetések, felvonulások kedvelt színhelyein, vallási központok közvetlen közelében a lakhatás nem
támogatható;
h) földrengésveszélyes állomáshelyek kivételével magas épületek esetén a földszinti vagy első emeleti elhelyezés
nem támogatható. 16. A kihelyezett köteles az általa kötött bérleti szerződésben foglaltakkal kapcsolatos felelősséget viselni és a szerződésből
eredő anyagi károkért helytállni.
17. A KKM, valamint a külképviselet kezességet, továbbá garanciát a lakásbérleti szerződés kapcsán nem vállal.
18. A kihelyezettet terheli a lakás bérlésével, használatával, fenntartásával kapcsolatos valamennyi díj, költség vagy egyéb
térítés megfizetése, különösen:
a) bérleti díj;
b) a lakás bérlésével kapcsolatos közvetítői díj;
c) kaució megfizetése;
d) közüzemi díj – ideértve annak alapdíját is –; továbbá
e) az igénybe vett szolgáltatások díja, ideértve a közös költség díját, telekommunikációs költségek díját;
f ) vagyontárgyakra, ingatlanra kötött biztosítás, felelősségbiztosítás díja;
g) garázshasználat díja stb.
19. Amennyiben a  lakásbérléshez jövedelemigazolás vagy munkáltatói igazolás (a továbbiakban: igazolás) szükséges,
a külképviselet – szükség esetén a KKM – az igazolást magyar nyelven kiállítja. Az igazolások fordítását a fogadó állam
hivatalos nyelvére a külképviselet végzi.
20. Amennyiben a kihelyezett berendelésére, áthelyezésére a kihelyező okiratban meghatározott időpontot megelőzően
kerülne sor, a kihelyező szerv a berendeléssel kapcsolatos döntés meghozatala előtt felméri a berendelésből eredő
kockázatokat és azok következményeit, illetve a  költségvetési kihatásokat. A  berendeléssel kapcsolatos döntést
a kihelyező vezető a kockázatok és azok költségvetési kihatásának mérlegelését követően hozza meg.
IV. A kihelyező szerv által biztosított szolgálati vagy speciális szolgálati lakás és rezidencia használata
21. A külképviselet-vezető lakhatására a Külszoltv. 25. § (12) bekezdését kell alkalmazni. A IV. alcím rendelkezéseit az itt
meghatározott eltérésekkel a rezidencia tekintetében is alkalmazni kell.
22. A külképviselet-vezetőt távollétében vagy akadályoztatása esetén helyettesítő kihelyezett számára rezidencia nem
biztosítható.
23. Amennyiben a kihelyező szerv rendelkezésére áll szolgálati vagy speciális szolgálati lakás, a külképviselet vezetője
köteles azt a kihelyezettek számára lakóingatlanként hasznosítani.
24. A külképviselet által biztosított szolgálati vagy speciális szolgálati lakásban, továbbá rezidenciában történő
elhelyezéskor a kihelyezett köteles a számára lakhatás céljából felajánlott lakóingatlant szolgálati lakásként elfogadni.
Ez esetben a kihelyezett lakhatási költségtérítésre nem jogosult.
25. A szolgálati vagy speciális szolgálati lakások folyamatos és maximális kapacitással történő kihasználtságának
biztosításáról a  külképviselet vezetője köteles gondoskodni. Szolgálati vagy speciális szolgálati lakás – tekintettel
a  külszolgálatra történő kihelyezés, valamint berendelés között eltelt időtartamra – rendkívül indokolt esetben és
legfeljebb három hónapig lehet tartósan kihasználatlan. Ezen kötelezettség teljesíthető lakásbérleti szerződéssel
rendelkező kihelyezett szolgálati vagy speciális szolgálati lakásba történő beköltöztetésével is.
26. A külszolgálatra kihelyezettek váltási tervének figyelembevételével a  szolgálati vagy speciális szolgálati lakás
rendelkezésre állásakor a külszolgálati pályázatot szolgálati vagy speciális szolgálati lakásban történő bentlakással
kell meghirdetni.
27. Speciális szolgálati lakást a  külképviselet a  KKM Költségvetési Főosztályának (a továbbiakban: KFO) előzetes
jóváhagyásával bérelhet a kihelyezett számára.
28. A kihelyezett a külszolgálat lejártának időpontjáig – válsághelyzet kivételével – nem kötelezhető arra, hogy a számára
biztosított szolgálati vagy speciális szolgálati lakást hivatali célból ideiglenesen más személlyel megossza vagy más
személynek átengedje. A szolgálati, speciális szolgálati lakásban történő elhelyezéssel kapcsolatos döntést hivatali
érdekből köteles elfogadni.
29. A kihelyezett abban az  esetben, ha a  hivataltól fizikailag elhatárolható, önálló be- és kijárattal rendelkező,
a külképviselet által számára biztosított szolgálati vagy speciális szolgálati lakásban lakik, a lakásba a házastársán és
a  kihelyező okiratban nevesített, költségtérítés kiegészítésre jogosító családtagján kívül álló egyéb személyt
legfeljebb 90 nap időtartamra fogadhat be. Amennyiben a lakás a hivataltól fizikailag nem határolható el, önálló beés kijárattal nem rendelkezik, a kihelyezett a kihelyező okiratban nem nevesített közeli hozzátartozóját 90 napot meg
nem haladó időtartamra fogadhatja be. Bérelt lakás tekintetében a bérleti szerződés rendelkezései az irányadóak.
30. A kihelyezett a  szolgálati vagy speciális szolgálati lakást, továbbá rezidenciát lakhatása során köteles
költséghatékonyan, a takarékossági szempontokat mindenkor figyelembe véve használni.
31. A külszolgálat időtartamára biztosított szolgálati vagy speciális szolgálati lakást tiszta, a  3.  melléklet szerint
berendezett állapotban kell a kihelyezett számára biztosítani. A tiszta állapot a konyha, fürdőszoba, mellékhelyiségek
fertőtlenítő tisztítását, nappali és hálószobák tisztasági festését, valamint az ablakok tisztítását jelenti.
32. A szolgálati vagy speciális szolgálati lakás birtokba adása és visszavétele a kihelyezett és a gazdasági feladatokkal
megbízott kihelyezett munkatárs – ezen munkatárs távollétében a  külképviselet-vezető által kijelölt kihelyezett –
jelenlétében felvett átadás-átvételi jegyzőkönyvvel történik, mely tartalmazza az  ingatlan állapotára vonatkozó
tényeket (különösen hibákat), a berendezési tárgyak tételes leltári listáját és azok állapotát. A károkat fénykép felvétele
mellett kell a jegyzőkönyvben rögzíteni. Amennyiben az ingatlanban található a közüzemi szolgáltatások fogyasztását
mérő óra, annak állását a jegyzőkönyvben szintén rögzíteni kell.
33. A szolgálati vagy speciális szolgálati lakás, valamint a  rezidencia magánlakrészének alapvető bútorozása, továbbá
alapvető háztartási eszközökkel történő felszerelése a külképviselet feladata, az utasítás 3. melléklete alapján. Matrac
beszerzéséről és szállításáról a kihelyezett saját költségére köteles gondoskodni.
34. A rezidencia reprezentációs részének bútorozását a külképviselet biztosítja, bérelt rezidencia esetén lehetőség szerint
a rezidenciával együtt bérelt bútorokkal.
35. A kihelyezett köteles gondoskodni a számára biztosított szolgálati vagy speciális szolgálati lakás és a külképviselet
tulajdonát képező vagy vagyonkezelésében álló berendezés, háztartási eszközök rendeltetésszerű használatáról,
állagának megőrzéséről, rendszeres takarításáról, tisztán tartásáról.
36. A szolgálati vagy speciális szolgálati lakások használatára vonatkozó részletes előírásokat (vendégek fogadásának
biztonsági szabályai, kisállattartás szabályai, kulturált együttélésre vonatkozó alapvető szabályok stb.) a külképviselet
vezetője belső szabályzatban (ún. „házirend”) szabályozza, figyelembe véve bérelt lakás tekintetében az arra vonatkozó
speciális előírásokat.
37. A külszolgálatról történő végleges berendelés vagy áthelyezés esetén a  kihelyezett a  szolgálati vagy speciális
szolgálati lakást kitakarítva és lomtalanítva köteles a külképviseletnek visszaszolgáltatni.
38. A szolgálati vagy speciális szolgálati lakásban és rezidenciában be kell tartani a külképviseletre vonatkozó tűzvédelmi
és a  nemdohányzók védelmére vonatkozó szabályokat, továbbá a  szolgálati lakás és rezidencia esetében
a külképviseletre vonatkozó biztonsági előírásokat.
39. A rezidencia hivatalos rendezvények számára nyitva álló reprezentációs részének takarításáról kizárólag a rendezvény
előtt és után a  külképviselet gondoskodik. A  rezidencia hivatalos rendezvények számára nyitva álló helyiségeinek
takarítási időpontját úgy kell megállapítani, hogy a hivatal tisztán tartását e tevékenység ne veszélyeztesse.
40. A nem rendeltetésszerű használatból adódó, a  szolgálati vagy speciális szolgálati lakásban és a  külképviselet által
biztosított ingóságokban keletkezett kárt (kisállat okozta kár stb.) a kihelyezett a kárfelelősségre vonatkozó hatályos
jogszabályok alapján köteles megtéríteni.
41. A közüzemi szolgáltatások és közös költség térítési díja a  külképviseletet terheli, kivéve az  adatátviteli és nem
adatátviteli szolgáltatást, valamint műsorszóró szolgáltatást és azzal összefüggő díjat és költséget, melynek térítéséről
a kihelyezett saját költségére gondoskodik.
42. Abban az esetben, ha a hivatali épületen kívül eső szolgálati, speciális szolgálati lakáshoz kert, úszómedence, szauna
stb. tartozik, ezek fenntartási, karbantartási költsége, valamint az ingatlant körülvevő járda takarításának feladata és
költsége a kihelyezettet terheli. Ez a szabály a rezidenciára nem vonatkozik.
43. A kihelyezett köteles gondoskodni környezete folyamatos tisztán tartásáról.
44. A szolgálati vagy speciális szolgálati lakásban a  kihelyezett magántulajdonában álló ingóságokra saját költségére
vagyonbiztosítás kötése a kihelyezett felelőssége.
45. A szolgálati vagy speciális szolgálati lakás tekintetében a költségvetési helyzetének függvényében a külképviselet
fizeti a lakás – lehetőségek szerinti – alapvető biztosításának költségét és az azzal közvetlenül összefüggő, a biztosítás
megkötéséhez elengedhetetlenül szükséges eljárások lefolytatásának (különösen ingatlanfelmérés) díját.
A külképviselet által bérelt szolgálati vagy speciális szolgálati lakás kaucióját a külképviselet fizeti.
46. A külképviselet vezetője külképviselet-vezetői utasításban szabályozza a  hivatal épületében rendelkezésre álló,
a hivatali gépjárművek által nem használt garázs használatát. A rendelkezésre álló hivatali garázsban, amennyiben
ennek feltételei biztosítottak, szolgálati lakásonként egy gépjármű helyezhető el úgy, hogy a hivatali gépjárművek
használatát ne akadályozza. A  külképviseleti szolgálati lakásban lakók elsőbbséget élveznek a  garázshasználat
tekintetében egyéb kihelyezettekkel szemben. A kihelyezett magántulajdonában álló gépjármű hivatali garázsban
történő elhelyezése során a kihelyezett köteles gondoskodni az általa használt parkolóhely tisztán tartásáról.
47. Amennyiben a  szolgálati, speciális szolgálati lakást a  külképviselet bérleti szerződés útján biztosítja a  kihelyezett
számára, és a bérlemény része a garázs, a kihelyezett térítésmentesen használhatja a garázst. Amennyiben a szolgálati,
speciális szolgálati lakáshoz nem tartozik garázs, szükség esetén a kihelyezett saját költségén gondoskodik garázs
bérléséről.
48. Rezidencia tekintetében a  külképviselet-vezető számára biztosított hivatali gépjármű tárolására (egy gépjármű
biztonságos tárolására alkalmas) garázst a külképviselet biztosít.
V. Átmeneti és záró rendelkezések 49. a) Ez az utasítás – a b) bekezdésben foglaltak kivételével – 2017. április 5-én lép hatályba.
b) Az utasítás 1–14., valamint 16–50. pontja 2017. augusztus 1-jén lép hatályba.
50. Hatályát veszti a kormánytisztviselők, ügykezelők és munkavállalók tartós külszolgálatának egyes kérdéseiről szóló
2/2012. (II. 16.) KÜM utasítás.
51. A külképviseletek a  külképviselet-vezető rezidenciájának kivételével 2017. április 5-éig kötelesek felülvizsgálni
valamennyi általuk bérelt szolgálati lakásbérleti szerződését és gondoskodni azok 2017. július 31-ével, de legkésőbb
szeptember 30-ával hatályos felmondásáról és az  ingatlanok egyidejű átadás-átvételéről. Amennyiben
2017.  július  31-ét követően történik a  lakásbérleti szerződések felmondása, költségtérítés a  lakásban elhelyezett
kihelyezett számára a szerződés felmondásának időpontjáig nem jár.
52. A külképviselet-vezető 2017. április 10-éig köteles a KFO-ra magyar nyelvű fordítással felterjeszteni azon szolgálati,
speciális szolgálati lakások bérleti szerződését, melyeket a  3.  pont b)–c)  bekezdése szerinti feltételek alapján
a külképviselet által történő további bérlésre javasol.
53. A javaslatokat a KFO szakmai véleményével ellátva továbbítja a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkárhoz,
aki dönt az ingatlanok bérleti szerződésének felmondás alóli mentesítésről és a szerződések esetleges fenntartásáról.
54. 2017. április 15-éig a külképviselet-vezető tájékoztatja a Személyügyi és Képzési Főosztályt (a továbbiakban: SZEFO)
a  szolgálati vagy speciális szolgálati lakásokban történő elhelyezésekről. A  SZEFO gondoskodik a  kihelyezettek
fentiekkel kapcsolatos értesítéséről.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
54/2012. (V. 3.) ME határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti szabadkereskedelmi megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külügyminiszter és a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt az egyrészről az Európai Unió és tagállamai,
másrészről Kolumbia és Peru közötti szabadkereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 3. felhívom a külügyminisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Megállapodás kihirdetéséről szóló
törvény tervezetét a Megállapodás végleges szövegének megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány
elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1432/2011. (XII. 13.) Korm. határozata az egészségügyi szolgáltatóknál alkalmazott, munkahelyi illetménypótlékra jogosultak egyszeri juttatásához szükséges intézkedésről.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 21. §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet 2.
Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím 3. Természetbeni ellátások alcím 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport 13. Célelőirányzatok jogcím előirányzatának 3400,0 millió forinttal történő megemelését az 1. melléklet
szerint a finanszírozásban részesülő egészségügyi szolgáltató által alkalmazott, pótlékra jogosult személyek eseti
kereset-kiegészítéshez juttatása érdekében. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
24/2017. (XII. 22.) IM rendelete a polgári és közigazgatási bírósági eljárás anyagát rögzítő felvétel alkalmazásának részletes szabályairól.
A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 628.  § (2)  bekezdés n)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a polgári és közigazgatási bírósági eljárásban alkalmazott, az eljárás anyagát rögzítő felvételekre
terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) folyamatos felvétel: az adott eljárási cselekmény során történteket megszakítás nélkül rögzítő digitális kép- és
hangfelvétel, amely hitelesítést követően jegyzőkönyvnek minősülő elektronikus közokirat,
b) hangfelvétel: az  írásbeli jegyzőkönyv elkészítése céljából az  adott eljárási cselekménnyel egyidejűleg
– az eljáró bíróság által rögzített –, a jegyzőkönyvi tartalmat összefoglaló hanganyag.
3. § Ha a  folyamatos felvétel a  4. és 5.  §-ban meghatározott módon rögzítésre kerül, a  bíróság azt – az  adott eljárási
cselekmény befejeződését követően haladéktalanul, de legkésőbb három munkanapon belül – elektronikus
bélyegző alkalmazásával hitelesíti.
4. § (1) Az  eljárási cselekmény helyszínén a  folyamatos felvételt rögzítő berendezést vagy berendezéseket úgy kell
elhelyezni, valamint az eljárási cselekményt úgy kell lefolytatni, hogy a folyamatos felvételen az eljárási cselekmény
szempontjából jelentős valamennyi körülmény és nyilatkozat visszaidézhető módon észlelhető, valamint
a nyilatkozatot tevő személye – az 5. § (3) bekezdésében foglalt kivétellel – azonosítható legyen.
(2) A folyamatos felvétel rögzítése során a képfelvételen folyamatosan fel kell tüntetni a készítés pontos idejét.
 (3) A  folyamatos felvétel rögzítése során olyan berendezés is alkalmazható, amelyet az  eljárási cselekmény
foganatosításakor a  bíróság nevében eljáró személy közvetlenül vagy közvetve irányíthat. Az  irányítható
berendezéssel biztosítható a  meghallgatandó személy, továbbá azon személyek közvetlen figyelemmel kísérése,
akiknek jelenlétét a meghallgatásra kerülő személyhez kapcsolódóan törvény lehetővé vagy kötelezővé teszi.
5. § (1) A  felvételt rögzítő berendezés meghibásodásának észlelése esetén azonnal gondoskodni kell a  hiba elhárításáról,
vagy ha ez nem lehetséges, az eljárási cselekmény anyagát más módon kell rögzíteni.
(2) A felvételt rögzítő berendezés meghibásodása vagy a  jogszabályi rendelkezéseknek meg nem felelő működtetése
mellett végzett eljárási cselekményt a szükséges mértékben meg kell ismételni.
(3) Ha törvény a meghallgatandó személy védelme érdekében e személy azonosítását korlátozó intézkedést ír elő vagy
tesz lehetővé – és e törvényi rendelkezés alkalmazása szükségessé teszi – a bíróság a folyamatos felvétel rögzítése
során a kép- és hangfelvétel torzításával, illetve más alkalmas módon gondoskodik arról, hogy a személyazonosság
megállapítására alkalmas egyedi tulajdonságok a meghallgatandó személy vonatkozásában a folyamatos felvételen
ne legyenek felismerhetőek.
6. § A polgári perrendtartásról szóló törvény alapján iratbetekintésre jogosult személy a  folyamatos felvételt – annak
hitelesítését követően – a  bíróság e  célra rendelt helyiségében, ügyfélfogadási időben tekintheti meg, illetve
hallgathatja meg. A folyamatos felvétel lejátszásakor biztosítani kell, hogy a folyamatos felvételt arra nem jogosult
személy ne ismerhesse meg, a tartalmát ne változtathassa vagy semmisíthesse meg, illetve ne másolhassa le.
7. § Az iratbetekintésre jogosult a  folyamatos felvétellel kapcsolatos másolatkészítési jogát – annak hitelesítését
követően –
a) a  polgári perrendtartásról szóló törvénynek az  elektronikus formátumban rendelkezésre álló irat
továbbítására vonatkozó rendelkezései alapján, valamint
b) a  bíróság kezelőirodájánál, az  általa biztosított adathordozóra történő átjátszás útján készített másolat
kiadásának kezdeményezésével
gyakorolhatja. 8. § (1) A  bíróság a  folyamatos felvételt az  ügyirat részeként elektronikusan tárolja, és az  ügy iratainak selejtezéséig vagy
levéltárba adásáig kezeli az Országos Bírósági Hivatal elnöke által kiadott iratkezelési szabályzat alapján.
(2) Ha az írásbeli jegyzőkönyv hangfelvétel alapján készül, a bíróság a hangfelvételt az írásbeli jegyzőkönyv kijavítására,
illetve kiegészítésére irányuló kérelem előterjesztésére – valamennyi jogosult tekintetében – nyitva álló határidő
elteltét, illetve a határidőben előterjesztett esetleges kérelmek elintézését követően törli.
9. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
10. § Hatályát veszti a  polgári eljárási cselekményeknek hangfelvétellel való rögzítéséről szóló 15/1976. (XII. 7.)
IM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
16/2017. (VI. 13.) MNB rendelete a 2017-ben Magyarországon megrendezésre kerülő 17. FINA Világbajnokság alkalmából 50 forintos címletű érme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank a  2017-ben Magyarországon megrendezésre kerülő 17. FINA Világbajnokság alkalmából
50 forintos címletű érmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2017. június 14. 2. § (1) Az érme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 7,70 gramm, átmérője 27,4 mm, peremvastagsága
1,8 mm, széle sima.
(2) Az érme előlapjának szélén található gyöngysorszegélyen belül, köriratban fent a  „MAGYARORSZÁG” felirat
olvasható. A  középmezőben a  17. FINA Világbajnokság logójának ábrázolása látható. Az  érme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az érme hátlapjának szélén található gyöngysorszegélyen belül, a  középmezőben – kissé egymásra csúsztatott
számjegyekből álló – „50” értékjelzés, az  értékjelzés bal és jobb oldalán, alul díszítővonal látható. Az  értékjelzés
alatti két vízszintes sorban a „FORINT” felirat és a „BP.” verdejel olvasható. Az érme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § Az érméből 2 000 000 darab készíthető, melyből 7000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2017. június 14-én lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
1139/2014. (III. 14.) Korm. határozata a székesfehérvári műszaki felsőoktatás fejlesztéséről.
A Kormány a székesfehérvári műszaki felsőoktatás fejlesztése érdekében
 1. egyetért a  székesfehérvári műszaki felsőoktatás fejlesztésének elvi irányaival, a  Nyugat-magyarországi Egyetem
Geoinformatikai Kar, valamint az  Óbudai Egyetem székesfehérvári képzési tevékenységének szervezeti
integrációjával, és felhívja az  emberi erőforrások miniszterét mint az  érintett felsőoktatási intézmények állami
fenntartói jogainak gyakorlóját, hogy a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény vonatkozó
rendelkezéseivel összhangban tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  székesfehérvári székhelyű – az  Óbudai
Egyetem szervezeti keretei között működő – Alba Regia Műszaki Kar létrehozására;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter és a  nemzetgazdasági miniszter
bevonásával tekintse át az Alba Regia Műszaki Kar elhelyezésének és működésének feltételeit, és tegyen javaslatot
a szükséges intézkedésekre.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. május 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
519/2018. (XII. 18.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kautzné dr. Schneider Margit Erikát 2019. április 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1488/2018. (X. 8.) Korm. határozata az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során, Strasbourgban, 1981. január 28. napján kelt Egyezményt módosító Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért az  egyének védelméről a  személyes adatok gépi feldolgozása során, Strasbourgban, 1981. január 28.
napján kelt Egyezményt módosító Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Módosító Jegyzőkönyv) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Módosító Jegyzőkönyv bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Módosító Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. felhívja az igazságügyi minisztert, hogy a Módosító Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a Módosító
Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítását követően terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2016. (II. 25.) Korm. rendelete a Nemzetgazdasági Minisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezésével kapcsolatos beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 2. § (1) bekezdés a)–c) pontja és a 2. § (2) bekezdése tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában, 17. és 24. pontjában,
a 2. § (1) bekezdés d) pontja tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 3. pontjában
kapott felhatalmazás alapján
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Budapest I. kerület belterület
6590, 6540, 6546, 14214, valamint a  XI. kerület belterület 4596/8 helyrajzi számú ingatlanokon megvalósuló,
a  Nemzetgazdasági Minisztérium budai Várnegyedben történő új elhelyezését szolgáló beruházással
(a továbbiakban: Beruházás) összefüggő, az 1. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek
a) a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek,
b) a Beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közmű csatlakozási és fejlesztési, valamint egyéb munkák
megvalósításához szükségesek. 2. § (1) A Beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nincs helye településképi véleményezési eljárásnak,
c) nem kell településképi bejelentési eljárást lefolytatni,
d) építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni.
(2) Az  építésügyi hatóság az  1.  melléklet 1.  pontja szerinti építési engedélyezési eljárásokban kikéri az  építésügyi és
építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az  építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló
312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 14/A. §-a szerint szakértői véleményt.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök