text:
1/2014. (IX. 3.) OEP utasítása az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Közszolgálati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja és a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 75. § (5) bekezdése, valamint 6. § 19. pontja alapján a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Bevezető rendelkezések 1. § (1) Jelen Közszolgálati Szabályzat (a továbbiakban: KSZ) hatálya az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban:
OEP) valamennyi szervezeti egységénél foglalkoztatott kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő kormányzati
szolgálati jogviszonyára, valamint a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) hatálya
alá tartozó munkavállaló (a továbbiakban együtt: foglalkoztatott) munkaviszonyára terjed ki.
(2) Jelen KSZ rendelkezéseitől a  főigazgató, mérlegelési jogkörében, a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 9. § (4) bekezdésében foglaltakkal összhangban, eltérhet.
2. § A KSZ alkalmazásában a Kttv.-ben használt fogalmi meghatározások az irányadóak.
3. § Értelmező rendelkezések, rövidítések:
a) Jogviszony: a kormánytisztviselőnek, kormányzati ügykezelőnek, munkavállalónak a munkáltatóval fennálló,
munkavégzésre irányuló kormányzati szolgálati jogviszonya, valamint munkaviszonya;
b) Iratmintatár: az  OEP intranetes felületén a  Humánpolitikai Főosztály alatt található dokumentumok
gyűjteménye;
c) TBDSZ: Társadalombiztosítási Dolgozók Szakszervezete;
d) Teljesítményértékelés: évente ismétlődő vezetői tevékenység, amelynek során az értékelő vezető az értékelt
részére meghatározza a teljesítményértékelés kötelező elemeit, valamint ezeket méri, illetve értékeli és erről
az érintett kormánytisztviselő részére érdemi visszajelzést ad;
e) Minősítés: a  kormánytisztviselő tárgyévre vonatkozó teljesítményértékelései eredményeinek százalékban
meghatározott számtani átlaga;
f ) Prémiumévek programban részt vevő és különleges foglalkoztatási állományban levő foglalkoztatott:
a  prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény
(a továbbiakban: Pép. tv.) hatálya alá tartozó, határozott időtartamú jogviszonyban foglalkoztatott;
g) Cafetéria juttatás adózása: a cafetéria juttatások után a munkáltatónak személyi jövedelemadó és egészségügyi
hozzájárulási (a továbbiakban: EHO) kötelezettsége van, ha a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII.  törvény (a továbbiakban: Szja. tv.) által megszabott mértéket nem haladja meg a  cafetéria juttatás
értéke;
h) Szja. tv.: a mindenkor hatályos személyi jövedelemadóról szóló törvény.
Munkáltatói jogkör gyakorlása 4. § A munkáltatói jogkörön belüli egyes munkáltatói jogok gyakorlására vonatkozó szabályokat jelen KSZ 1. melléklete
tartalmazza.
II. Fejezet 1. A jogviszony létesítése 5. § (1) Az  OEP-nél kormányzati szolgálati jogviszony olyan személlyel létesíthető, illetve tartható fenn, aki rendelkezik
a Kttv.-ben a jogviszony létesítésére előírt feltételekkel.
(2) Kormánytisztviselőként az  alkalmazható, aki az  (1)  bekezdésben meghatározott alkalmazási feltételeken túl
rendelkezik a munkakör ellátásához szükséges, a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.)
Korm. rendelet 3. mellékletében a feladatkörre meghatározott végzettségek és szakképzettségek, illetve szakirányú
szakképesítések valamelyikével.
(3) Az OEP-nél munkaviszony a Kttv. 258. § (2) bekezdésében meghatározott személlyel létesíthető.
 (4) A jogviszony létesítésével kapcsolatos eljárási szabályokat külön OEP szabályzat tartalmazza.
6. § A  Kttv. 46.  §-a szerint kikötésre kerülő próbaidőt az  Iratmintatárban található Felvételi/Vezetői munkaköri javaslat
nyomtatványon kell jelölni.
2. A jogviszony módosítása 7. § Munkakör-módosítás, belső áthelyezés, végleges áthelyezés, jogviszony megszűnése, megszüntetése esetén
munkakör átadás-átvételi eljárás lefolytatása, a hatályos jogszabályi rendelkezések figyelembevételével, kötelező.
Belső áthelyezés 8. § (1) Az OEP szervezeti egységei között történő belső áthelyezést az erre a célra rendszeresített nyomtatványon az átadó
és átvevő szervezeti egység vezetője közösen kezdeményezi az  áthelyezés időpontját legalább 15 munkanappal
megelőzően.
(2) Az (1) bekezdés szerint elkészített javaslatot a Statisztikai és Működési Elemzési Főosztályra kell megküldeni, amely
a létszám- és bérgazdálkodás tekintetében történő felülvizsgálatot követően a belső áthelyezést jóváhagyja.
(3) A belső áthelyezés a főigazgató engedélye alapján a munkáltatói jogkör gyakorlójának a jogköre. A nyomtatványon
szereplő aláírók sorrendje: átadó, átvevő, Statisztikai és Működési Elemzési Főosztály, Humánpolitikai Főosztály,
közgazdasági főigazgató-helyettes, főigazgató.
(4) A kinevezés módosításáról szóló okiratot a Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője készíti elő 4 példányban.
A határozott idejű jogviszony meghosszabbítása 9. § (1) A  határozott idejű jogviszony meghosszabbítását erre a  célra rendszeresített nyomtatványon kell kezdeményezni
a határozott idő lejártát megelőzően legalább 15 munkanappal.
(2) Az (1) bekezdés szerinti javaslatot a Statisztikai és Működési Elemzési Főosztályra kell megküldeni, amely a létszámés bérgazdálkodás tekintetében történő felülvizsgálatot követően a  jogviszony meghosszabbítását jóváhagyja.
A nyomtatványon szereplő aláírók sorrendje: javaslattevő, Statisztikai és Működési Elemzési Főosztály, Humánpolitikai
Főosztály, közgazdasági főigazgató-helyettes, főigazgató.
Kinevezéstől eltérő ideiglenes foglalkoztatás 10. § (1) Az  átirányítás, kirendelés, kiküldetés elrendelése tekintetében a  Kttv.-ben foglaltak az  irányadóak. A  kiküldetés
részletszabályairól hatályos OEP szabályzat rendelkezik.
(2) Az átirányított foglalkoztatott munkaidejét annál a szervezeti egységnél kell nyilvántartani, ahol az átirányítás alatt
a munkát végzi.
(3) Ha az  átirányított foglalkoztatott az  átirányítás időtartama alatt szabadságot kíván igénybe venni, a  szabadságát
az  átirányítás szerinti szervezeti egység vezetőjének kell engedélyeznie. Az  átirányítás ideje alatt igénybe vett
szabadság mértékéről az  átirányítás lejártakor a  Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője tájékoztatja
a  kinevezés szerinti munkáltatói jogkör gyakorlóját. A  foglalkoztatott részére az  átirányítás szerinti megváltozott
munkakörének megfelelő, határozott időre szóló munkaköri leírást kell készíteni.
Végleges áthelyezés 11. § (1) A  végleges áthelyezés esetén az  áthelyezést kezdeményező szervnek a  megkeresést úgy kell megküldenie, hogy
annak kézhezvétele és az áthelyezés kért időpontja közötti időtartam a 15 munkanapot meghaladja.
(2) Az áthelyezést kezdeményező okirat (kikérő) és az áthelyezési megállapodás kézhezvétele után a munkáltatói jogkör
gyakorlójának nyilatkoznia kell az áthelyezés időpontjának elfogadásáról.
(3) A munkáltatói jogkör gyakorlójának egyetértése esetén a (2) bekezdés szerinti áthelyezési megállapodást a Statisztikai
és Működési Elemzési Főosztály ellenjegyzését követően a főigazgató hagyja jóvá.
(4) Végleges áthelyezés esetén a  vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségre az  egyes vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvényben foglaltak az irányadóak.
(5) A  Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője a  humánpolitikai kapcsolattartói feladatokat ellátó
kormánytisztviselővel együttműködve megvizsgálja az érintett foglalkoztatott tartozásait (lakáskölcsön, tanulmányi
szerződés stb.).
(6) Ha a foglalkoztatottnak az OEP-nél fennálló jogviszonya megszűnésekor tartozása áll fenn, a Humánpolitikai Főosztály
kezdeményezi az áthelyezést kezdeményező közigazgatási szervnél a tartozás átvállalását. Abban az esetben, ha erre
nincs lehetőség, a foglalkoztatottal írásban meg kell állapodni a tartozások rendezésére, csak ezt követően kerülhet
sor az áthelyezéssel kapcsolatos megállapodás megkötésére.
3. A jogviszony megszűnése, megszüntetése 12. § (1) A  jogviszony megszűnése történhet a  munkáltatói jogkör gyakorlója, illetve a  foglalkoztatott által történő
kezdeményezéssel.
(2) A jogviszony megszűnéséről és megszüntetéséről minden esetben a Humánpolitikai Főosztály intézkedik.
 (3) A jogviszony megszüntetésével kapcsolatos részletes eljárási szabályokat külön OEP szabályzat tartalmazza.
4. Vagyonnyilatkozat-tétel 13. § (1) A  vagyonnyilatkozat-tételt az  egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény
szabályozza.
(2) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel járó munkaköröket jelen KSZ 2. melléklete tartalmazza.
 (3) A  vagyonnyilatkozat megőrzéséről a  Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője, valamint a  humánpolitikai
kapcsolattartói feladatokat ellátó kormánytisztviselő gondoskodik.
 (4) A munkáltatói jogkör gyakorlójának az erre a célra rendszeresített Felvételi/Vezetői munkaköri javaslaton nyilatkoznia
kell a munkakört betöltő foglalkoztatott vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségéről.
 (5) A Humánpolitikai Főosztály a munkakör megváltoztatásával egyidejűleg köteles felülvizsgálni a vagyonnyilatkozat
tételi kötelezettséget.
 (6) Az ismételt vagyonnyilatkozatot az esedékesség évében június 30-ig kell teljesíteni.
 (7) A  Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője, valamint a  humánpolitikai kapcsolattartói feladatokat ellátó
kormánytisztviselő tájékoztató levél megküldésével értesíti a  kötelezettet a  kötelezettség fennállásáról és
az esedékesség időpontjáról.
(8) Ha a kötelezett új vagyonnyilatkozatot tett, a Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője, illetve a humánpolitikai
kapcsolattartói feladatokat ellátó kormánytisztviselő a  vagyonnyilatkozat általa őrzött példányát 8 napon belül
a kötelezettnek visszaadja. Abban az esetben, ha erre nincs lehetőség (pl. kormánytisztviselő akadályoztatása miatt),
részére postai küldeményként tértivevénnyel kell megküldeni. Ha a nyilatkozat sem személyesen, sem postai úton
nem volt kézbesíthető, a kézbesítés utolsó megkísérlésétől számított 30 nap után az iratokat meg kell semmisíteni,
amelyről jegyzőkönyvet kell felvenni.
(9) A (8) bekezdésben foglaltaktól eltérően a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget megalapozó jogviszony, beosztás,
munka- vagy feladatkör megszűnése esetén tett záró vagyonnyilatkozatot, valamint az  azt megelőzően tett
vagyonnyilatkozatot a  kötelezettséget megalapozó jogviszony, beosztás, munka- vagy feladatkör megszűnésétől
számított 3 évig kell megőrizni, azt követően megsemmisíteni, amelyről jegyzőkönyvet kell felvenni.
III. Fejezet
A jogviszony tartalma 5. Változásbejelentési kötelezettség
14. § A jogviszony időtartama alatt a foglalkoztatott a közszolgálati tisztviselők személyi irataira, a közigazgatási szerveknél
foglalkoztatott munkavállalók személyi irataira és a munkaügyi nyilvántartásra, a közszolgálati alapnyilvántartásra és
közszolgálati statisztikai adatgyűjtésre, valamint a tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról szóló 45/2012.
(III. 20.) Korm. rendelet 3. mellékletében foglalt adataiban bekövetkezett változásokat haladéktalanul, de legkésőbb
8 munkanapon belül írásban, a  változást igazoló dokumentumok másolatának egyidejű benyújtásával köteles
bejelenteni a Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselőjénél, illetve a humánpolitikai kapcsolattartói feladatokat
ellátó kormánytisztviselőnél.
6. Érdekképviselet 15. § (1) A foglalkoztatottak szociális és gazdasági érdekeinek védelme, továbbá a munkabéke fenntartása érdekében az OEP
és az érdek-képviseleti szerv kapcsolatrendszerében a Kttv. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt kapcsolatrendszer keretében az  OEP biztosítja a  szervezkedés szabadságát,
a foglalkoztatottak részvételét a munkafeltételek alakításában.
(3) Az OEP, illetve a szakszervezet köteles egymást írásban tájékoztatni a képviseletére jogosult, valamint a tisztségviselő
személyéről.
(4) Az OEP-nél szakszervezetként a TBDSZ működik. 7. Közigazgatási és ügykezelői alapvizsga, közigazgatási szakvizsga
Közös szabályok 16. § (1) A közigazgatási alap-, illetve szakvizsga, valamint az ügykezelői alapvizsga finanszírozása az éves költségvetésben
elkülönített oktatási keret terhére történik. A  Statisztikai és Működési Elemzési Főosztály igazolja a  fedezet
rendelkezésre állását és a Humánpolitikai Főosztály engedélyezi a képzésen és a vizsgán való részvételt.
(2) A  Humánpolitikai Főosztály illetékes kormánytisztviselője, valamint a  humánpolitikai kapcsolattartói feladatokat
ellátó kormánytisztviselő figyelemmel kíséri a kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők vizsgakötelezettségeit,
és annak teljesítésére a kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő figyelmét megfelelő határidőben felhívja.
(3) Az ismétlő-, illetve javítóvizsga díját vagy a vizsga elhalasztása esetén a halasztás díját az OEP áthárítja a vizsgázóra,
ha az ismétlő-, illetve javítóvizsgára vagy halasztásra a vizsgázó önhibájából kerül sor. Az ismétlő-, illetve javítóvizsga
vagy a halasztás díjának megfizetési kötelezettsége alól a  főigazgató mentesítést adhat. Az erre irányuló kérelmet
– az okok, indokok részletes megjelölésével – a főigazgatónak címezve, a Humánpolitikai Főosztályra kell benyújtani.
Abban az esetben, ha az  ismétlővizsga/halasztás díjának megfizetési kötelezettsége áthárításra kerül a vizsgázóra,
a  Humánpolitikai Főosztály felterjesztése után a  Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály továbbszámlázza azt
a vizsgázóra.
Közigazgatási alapvizsga 17. § (1) A  vizsga fő célja, hogy az  eltérő iskolai végzettséggel rendelkező tisztviselők a  munkájuk ellátásához szükséges
általános közigazgatási alapismereteket megszerezzék, és olyan tudással gazdagodjanak, amelyek szükségesek
a közigazgatási munka mindennapi ellátásához és a közigazgatási „alapműveltség” megszerzéséhez.
(2) A felsőfokú végzettségű kormánytisztviselőknek a kinevezésüktől számított 1 éven belül, a középfokú végzettségű
kormánytisztviselőknek pedig 2 éven belül közigazgatási alapvizsgát kell tenni, ennek elmulasztása esetén
a kormányzati szolgálati jogviszony megszűnik.
(3) A  közigazgatási alapvizsgára – a  munkáltatói jogkör gyakorlójával történt egyeztetést követően – egyénileg
kell jelentkezni és vizsgaidőpontot választani a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem által működtetett Közigazgatási
Továbbképzési és Vizsgaportálon (a továbbiakban: Vizsgaportál) történő regisztráció után.
(4) A  Vizsgaportál, valamint a  Vizsgaportál felhasználói kézikönyve elérhető az  OEP intranetes oldalán keresztül
a Humánpolitikai Főosztály menüpont alatt.
(5) A Humánpolitikai Főosztály vezetőjének hozzájárulása szükséges a vizsgázó
a) vizsgára történő jelentkezéséhez, valamint
b) a felkészítő konzultáción való részvételéhez.
(6) Az  OEP a  kormánytisztviselők részére biztosítja a  felkészítő konzultáción, valamint az  alapvizsgán való részvételt.
Ezen idő alatt a kormánytisztviselő mentesül a munkavégzési kötelezettsége alól, amelynek időtartamára illetményre
jogosult.
(7) Nem kell közigazgatási alapvizsgát tennie annak, aki
a) jogi, közigazgatási, rendészeti képzési területhez tartozó szakon vagy e szakoknak megfeleltethető, korábban
létesített szakokon felsőfokú végzettséget szerzett, vagy
b) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Karán 2012. szeptember 1-jét követően
katonai alap- és mesterképzésben szerzett végzettséget,
c) aki a Magyar Közigazgatási Ösztöndíj Program keretében sikeres záróvizsgát tett.
Közigazgatási szakvizsga 18. § (1) A  közigazgatási szakvizsga célja, hogy a  felsőfokú végzettségű kormánytisztviselő olyan általános közigazgatási
ismeretekre tegyen szert, amelyek birtokában a közigazgatási szervek széles körében és minden szintjén alkalmassá
válik a közhatalmi típusú döntések törvényes előkészítésére, illetve meghozatalára.
(2) A  felsőfokú végzettségű kormánytisztviselő a  közigazgatási szakvizsgát kinevezésének időpontjától számított
3 éven belül köteles letenni. A  határidő eredménytelen elteltét követően a  kormánytisztviselő magasabb fizetési,
besorolási fokozatba nem sorolható a  közigazgatási szakvizsga teljesítéséig. A  szakvizsga mindaddig ismételhető,
amíg a vizsgázó eredményes szakvizsgát nem tesz.
(3) A  vezetői munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselő a  vezetői kinevezésétől számított 2 éven belül köteles
közigazgatási szakvizsgát tenni. Abban az esetben, ha szakvizsga-kötelezettségét önhibájából e határidőn belül nem
teljesíti, kormányzati szolgálati jogviszonya megszűnik.
(4) A  Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője, illetve a  humánpolitikai kapcsolattartói feladatokat ellátó
kormánytisztviselő közreműködésével történik a  beiskolázás a  közigazgatási szakvizsgára a  kormánytisztviselővel
történt egyeztetést követően.
(5) A  szakvizsga kötelező és egy választható vizsgatárgy írásbeli és szóbeli vizsgarészének teljesítéséből áll. Az  OEP
a  kormánytisztviselők részére biztosítja a  felkészítő konzultáción, valamint a  szakvizsga kötelező és választott
vizsgarészén történő részvételt. Ezen idő alatt a  kormánytisztviselő mentesül a  munkavégzési kötelezettsége alól,
amelynek időtartamára illetményre jogosult.
(6) A  közigazgatási szakvizsgával egyenértékű a  jogi szakvizsga, valamint a  Közigazgatási Továbbképzési Kollégium
által teljes körűen közigazgatási jellegűnek minősített tudományos fokozat és az  annak alapján adott mentesítés.
A  Közigazgatási Továbbképzési Kollégium részben is közigazgatási jellegűnek minősítheti a  kormánytisztviselő
tudományos fokozatát, ebben az esetben a kormánytisztviselő a közigazgatási szakvizsgának abból a részéből tesz
vizsgát, amelyre a mentesítés nem vonatkozik.
Ügykezelői alapvizsga 19. § (1) A kormányzati ügykezelőnek a kormányzati szolgálati jogviszony keletkezésétől számított 6 hónapon belül ügykezelői
alapvizsgát kell tennie. Abban az  esetben, ha a  kormányzati ügykezelő az  alapvizsgát az  előírt határidőt követő
6 hónapon belül nem teszi le, kormányzati szolgálati jogviszonya megszűnik.
(2) Nem kell ügykezelői alapvizsgát tennie annak, aki közgazdasági szakközépiskola igazgatás-ügyvitel szakán szerzett
képesítéssel, illetve közigazgatási alap- vagy szakvizsgával rendelkezik.
(3) Az ügykezelői alapvizsga gyakorlati (írásbeli) és szóbeli vizsgarészből áll. Az OEP a kormányzati ügykezelők részére
biztosítja a felkészítő konzultáción, valamint a vizsgán való részvételt. Ezen idő alatt a kormánytisztviselő mentesül
a munkavégzési kötelezettsége alól, amelynek időtartamára illetményre jogosult.
(4) A  Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője, illetve a  humánpolitikai kapcsolattartói feladatokat ellátó
kormánytisztviselő közreműködésével történik a beiskolázás az ügykezelői alapvizsgára, a kormányzati ügykezelővel
történt egyeztetést követően.
8. Címadományozás 20. § A  Kttv.-ben meghatározott címadományozást az  önálló szervezeti egység vezetője kezdeményezheti részletes
indokolást tartalmazó javaslattal. A  javaslatot a  Humánpolitikai Főosztályra kell benyújtani, amely a  vonatkozó
költségvetési keretek figyelembevételével megadott pénzügyi ellenjegyzés után a javaslatot előterjeszti főigazgatói
döntésre.
9. A foglalkoztatottak képzése, továbbképzése Tanulmányi szerződés 21. § (1) Az évente köthető új tanulmányi szerződések száma a mindenkori pénzügyi lehetőségek figyelembevételével kerül
megállapításra.
(2) Tanulmányi szerződés megkötésére, a foglalkoztatott kérelmére, kizárólag a munkakör szakszerűbb ellátását biztosító
szakirányú továbbképzés esetén és a munkáltatói jogokat gyakorló vezető egyetértése után, egyedi elbírálás alapján
kerülhet sor. A szerződés megkötését erre a célra rendszeresített nyomtatványon kell kezdeményezni.
(3) Azonos időszakra ugyanazon foglalkoztatottal csak egy tanulmányi szerződés köthető.
22. § (1) Tanulmányi szerződés megkötésére az OEP-nél eltöltött 2 éves jogviszony után, illetve újabb tanulmányi szerződés
létesítésére kizárólag a korábban megkötött szerződésben szereplő, kötelező jogviszony fenntartási időtartam eltelte
után van lehetőség.
(2) Tanulmányi szerződés fegyelmi büntetés hatálya alatt álló foglalkoztatottal nem köthető.
 (3) A tanulmányi szerződés alapján az OEP – a foglalkoztatott jogviszonyának az OEP-nél történő fennállásának idejére,
a tanulmányi szerződés szerinti tanulmányai folytatása alatt eltérő megállapodás hiányában, a jogszabályi előírások
figyelembevételével – az alábbi támogatásokat nyújthatja:
a) tandíj (regisztrációs díj, költségtérítés, oktatásszervezési díj),
b) vizsgadíj,
c) tankönyvek és oktatási segédanyagok költségei,
d) szállásköltség maximálisan 10 000 Ft/nap összeghatárig (ha a képzés helye és a foglalkoztatott lakóhelye nem
egy közigazgatási területen van),
e) kötelező foglalkozások idejére fizetett távollét,
f ) vizsgák napjára fizetett távollét,
g) vizsgánként 3 munkanap fizetett szabadidő,
h) diplomamunka elkészítéséhez 10 munkanap fizetett szabadidő.
(4) A  tanulmányi szerződésben az  OEP által nyújtott támogatás, illetve a  képzés időtartamának arányában meg kell
határozni azt az időtartamot, amely idő alatt a foglalkoztatott az OEP-nél fennálló jogviszonyát nem szüntetheti meg
jogkövetkezmények nélkül.
(5) A tanulmányi költségek kifizetése – a költségmegosztásnak megfelelően kiállított – az OEP nevére és címére szóló
számla ellenében történik.
(6) A  tanulmányi szerződés keretében – a  munkáltató és a  foglalkoztatott között – százalékos költségmegosztásban
kell megállapodni, és a kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony kötelező fenntartásának ideje a százalékos
költségmegosztással arányosan hónapokban kerül meghatározásra. Ha a  tanulmányi szerződésben kizárólag
tanulmányi szabadidő biztosításában állapodnak meg a  felek, és ennek költségét teljes egészében a  munkáltató
viseli, abban az esetben a kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony kötelező fenntartása a támogatott képzési
időtartamnak a fele.
(7) Felsőoktatási intézményben folytatandó tanulmányok végzésére vonatkozó tanulmányi szerződés megkötésére
abban az esetben kerülhet sor, ha a kérelem benyújtásának időpontjában a kérelmező igazoltan rendelkezik a diploma
megszerzéséhez előírt fokú és számú nyelvvizsgával.
(8) A megkötött tanulmányi szerződés módosítása a foglalkoztatott kérésére legfeljebb két alkalommal engedélyezhető.
A módosítást a végzettség megszerzésére vállalt határidő lejártát megelőzően legkésőbb 15 munkanappal, az erre
a  célra rendszeresített, indokolással ellátott nyomtatvány Humánpolitikai Főosztályra történő benyújtásával kell
kezdeményezni. Ha a  módosítás iránti kérelem nem, vagy nem határidőben kerül benyújtásra, úgy a  módosítás
engedélyezésére nincs lehetőség.
(9) Halasztás után a már kifizetett tandíj a munkáltatótól újra nem kérhető, csak a képesítés megszerzésének határideje,
az oklevél bemutatásának időpontja halasztható.
23. § (1) A  támogatásban részesülő foglalkoztatott köteles az  OEP részére az  általa igénybe vett támogatást, valamint
az oktatási napokon és a vizsganapokon való részvétel idejére kifizetett illetményt egy összegben 30 napon belül
visszafizetni a következő esetekben:
a) ha a  jogviszony megszűnése a  foglalkoztatott kezdeményezésére történik és ezért a  foglalkoztatott
a szerződésben megjelölt időtartamot nem tölti le a munkáltatónál,
b) fegyelmi eljárást követően, a fegyelmi büntetés jogerőre emelkedése esetén,
c) neki felróható okból tanulmányait nem fejezte be, vagy diplomát, oklevelet nem szerzett.
(2) A  foglalkoztatott visszafizetési kötelezettségének teljesítésére a  főigazgató részletfizetési lehetőséget biztosíthat.
Az erre irányuló kérelmet – az okok, indokok részletes megjelölésével – a főigazgatónak címezve, a Humánpolitikai
Főosztályra kell benyújtani.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérő főigazgatói döntés alapján a tanulmányi szerződés módosításra kerül.
 (4) A  foglalkoztatott a  képesítés megszerzését, a  tanulmányi szerződés teljesítését a  diploma (oklevél), bizonyítvány
bemutatásával igazolja.
 (5) Az  OEP-nél jogviszonyt létesítő foglalkoztatott kérésére az  előző munkáltatónál kötött tanulmányi szerződésből
eredő fizetési kötelezettségeket, tanulmányi szerződés alapján lehet átvállalni, amelyről az áthelyezést megelőzően
kell megállapodni. Az átvállalás kérdésében a Humánpolitikai Főosztály vezetőjének javaslata alapján a főigazgató
dönt.
A kormánytisztviselők képzése, továbbképzése 24. § (1) A központi képzések, továbbképzések irányítása és szervezése a Humánpolitikai Főosztály feladat- és hatáskörébe
tartozik.
(2) Az OEP által támogatott iskolarendszerű képzés esetén tanulmányi szerződés kötése kötelező.
25. § (1) Az OEP valamennyi szervezeti egysége vonatkozásában a konferenciákon, előadásokon való részvételt a szervezeti
egység vezetője kezdeményezi, úgy hogy a jelentkezési határidő előtt legkésőbb 10 munkanappal írásbeli indokolást
tartalmazó javaslatot küld a Humánpolitikai Főosztály részére.
(2) A  Humánpolitikai Főosztály az  éves oktatási keret terhére megkéri az  előzetes pénzügyi fedezet biztosítását
a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztálytól. Fedezet biztosítás nélkül a megrendelés (jelentkezés) nem történhet
meg.
(3) A pénzügyileg ellenjegyzett igény alapján a Humánpolitikai Főosztály illetékes kormánytisztviselője intézi a képzésekre
való jelentkezést. Ennek elmaradása esetén a beérkező számla nem igazolható.
(4) A  gazdálkodó/civil szervezetek által szervezett felkészítő tanfolyamokon, konferenciákon, továbbképzési és
vezetőképzési programokon előadóként/védnökként történő részvétel esetén a bejelentési kötelezettségnek az erre
a célra rendszeresített nyomtatványon kell eleget tenni.
(5) A (4) bekezdésben foglaltakon túl előadóként/védnökként történő részvétel esetén a foglalkoztatott nem fogadhat
el hivatali pozíciójában vállalt és a  munkáltató által engedélyezett közreműködése ellentételezéseként díjazást,
juttatást, ajándékot. Ellenszolgáltatás kizárólag az  alap-, közép- és a  felsőoktatásban, továbbá a  közigazgatási
vizsga- és továbbképzési rendszerben végzett oktatói és vizsgáztatói tevékenység ellátásáért, a  jogszabályokban
meghatározott mértékig fogadható el.
26. § (1) Az  OEP önálló szervezeti egységei a  Siófoki, Mátraszentimrei Oktatási Központokban vagy kivételes esetben más
helyszíneken az  érintett foglalkoztatottak kötelező részvételével egy- vagy többnapos szakmai továbbképzést
szervezhetnek.
(2) A Humánpolitikai Főosztály rendszeres időközönként felméri a szakmai továbbképzés szervezésére irányuló igényeket.
Az  önálló szervezeti egység vezetője által – az  erre a  célra rendszeresített nyomtatványon – benyújtott igényeket
a költségvetési keret figyelembevételével a főigazgató, illetve a szakterületet felügyelő főigazgató-helyettes hagyja
jóvá.
(3) A jóváhagyott továbbképzések lebonyolításához a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály előzetes forrást biztosít.
 (4) A  lebonyolítással kapcsolatos szervezési feladatokat a  Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője végzi,
együttműködve az illetékes önálló szervezeti egységgel. 27. § (1) A közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló 273/2012. (IX. 28.) Korm. rendelet előírja a kormánytisztviselők
kötelező továbbképzését.
(2) A  kötelező képzések lebonyolításával kapcsolatos szervezési feladatokat a  Humánpolitikai Főosztály
kormánytisztviselője – a  területi kihelyezett szervezeti egységek esetében a  humánpolitikai kapcsolattartói
feladatokat ellátó kormánytisztviselő bevonásával – végzi, együttműködve az illetékes önálló szervezeti egységgel.
10. A kormánytisztviselő teljesítményének értékelése, minősítése 28. § (1) A kormánytisztviselők egyéni teljesítményértékelését a közszolgálati egyéni teljesítményértékelésről szóló 10/2013.
(I. 21.) Korm. rendelet, valamint a közszolgálati tisztviselők egyéni teljesítményértékeléséről szóló 10/2013. (VI. 30.)
KIM rendelet szabályozza.
(2) Az  OEP-nél foglalkoztatott kormányzati ügykezelőkre és munkavállalókra a  teljesítményértékelési rendszer nem
terjed ki.
29. § A kormánytisztviselők egyéni teljesítményértékelése, valamint minősítése elektronikus formában történik.
30. § (1) Az OEP-nél kizárólag a teljesítményértékelés kötelező elemeit kell alkalmazni.
 (2) A teljesítményértékelés kötelező elemei:
a) egyéni teljesítménykövetelmények,
b) kompetencia alapú munkamagatartás. 31. § (1) Az értékelt személynek az értékelő vezető általi teljesítményértékelés előtt nem kell önértékelést végezni.
 (2) Az értékelő vezetőnek a teljesítményértékelés kötelező elemeit évente kétszer kell mérnie, illetve értékelnie.
32. § A teljesítményértékeléssel kapcsolatos értékelő vezetői jogköröket és a hozzájuk rendelt kormánytisztviselők körét
a 3. melléklet tartalmazza.
A teljesítményértékelés folyamata 33. § A teljesítményértékeléssel kapcsolatosan az alábbi feladatokat szükséges elvégezni:
 (1) Tárgyév január 1-je és január 31-e között elvégzendő feladatok:
a) az első félévre szóló munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények meghatározása,
b) az előző év évzáró teljesítményértékelése,
c) az előző év minősítése.
(2) Tárgyév június 15-e és július 15-e között elvégzendő feladatok:
a) az első félév teljesítményértékelése,
b) a második félévre szóló munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények meghatározása.
(3) Év közbeni feladatok:
a) Az egyéni teljesítménykövetelmény meghatározást – a  januári és júliusi időszaktól eltérően – év közben is
szükséges elvégezni az alábbi esetekben:
aa) év közben kormányzati szolgálati jogviszonyt létesítő kormánytisztviselő részére a  kinevezéstől
számított 30 napon belül meg kell határozni az egyéni teljesítménykövetelményeket;
ab) év közben másik szervezeti egységhez és/vagy új munkakörbe helyezett kormánytisztviselő
részére a  kinevezés módosításától számított 30 napon belül meg kell határozni az  új
teljesítménykövetelményeket;
ac) év közben tartós távollétét megszüntető kormánytisztviselő részére a  munkába állástól számított
30 napon belül meg kell határozni az egyéni teljesítménykövetelményeket.
b) A teljesítményértékelést – a januári és júliusi időszaktól eltérően – év közben is szükséges elvégezni az alábbi
esetekben:
ba) év közben kormányzati szolgálati jogviszonyát megszüntető kormánytisztviselőt jogviszonya
megszűnésekor értékelni kell;
bb) év közben másik szervezeti egységhez és/vagy új munkakörbe helyezett kormánytisztviselő
teljesítményértékelését a korábbi munkakör/szervezeti egység tekintetében illetékes értékelő vezető
végzi el a kinevezés módosítás időpontjáig;
bc) előre tervezetten tartósan távollévő kormánytisztviselőt a tartós távollétének kezdetéig értékelni kell.
 (4) Humánpolitikai feladatok:
a) A Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője tájékoztatást ad az  értékelő vezetőnek a  soron következő
teljesítményértékeléssel, valamint minősítéssel összefüggő feladatairól.
b) A Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője tájékoztatást ad az értékelő vezetőnek az év közben felmerülő
feladatairól.
c) A Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője, illetve a  humánpolitikai kapcsolattartói feladatokat ellátó
kormánytisztviselő a teljesítményértékelést, valamint a minősítést követően a két példányban kinyomtatott
és aláírt értékelő lap, valamint minősítő lap 1-1 példányát elhelyezi az  értékelt kormánytisztviselő személyi
anyagába.
d) A Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője, illetve a  humánpolitikai kapcsolattartói feladatokat ellátó
kormánytisztviselő a  humánpolitikai nyilvántartó programban rögzíti a  teljesítményértékelés, valamint
a minősítés eredményét.
11. Munkavégzés és pihenőidő 34. § (1) A munkaidőt és a távollétek adatait az egységes nyilvántartás érdekében, az Iratmintatárban megtalálható jelenléti
íven és a jelenléti ívhez tartozó kitöltési útmutatónak megfelelően kell vezetni.
(2) A  jelenléti íven szabadságként feltüntetett távollét, amely mellé nincs csatolva a  munkahelyi vezető által aláírt
(engedélyezett) szabadságengedély, nem fizetett távollétnek minősül (nem engedélyezett igazolatlan távollét).
(3) A  szabadságengedélyek meglétéért és a  jelenléti ívvel való egyezőségéért, a  jelenléti ív vezetésével a  szervezeti
egységnél megbízott személy felelős.
(4) A  jelenléti íveket elektronikusan és papíralapon, illetve a  szabadságengedélyeket papíralapon a  Humánpolitikai
Főosztály, illetve területi kihelyezett szervezeti egység esetén az ügyrendben meghatározott szervezeti egység felé
kell megküldeni a Magyar Államkincstár havonkénti illetmény-számfejtési ütemtervében meghatározottak szerint,
ahol a  Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselői, illetve a  humánpolitikai kapcsolattartói feladatokat ellátó
kormánytisztviselők rögzítik azokat a  humánpolitikai nyilvántartó programban. A  munkaidővel és távollétekkel
kapcsolatos adatok kezelésének, nyilvántartásának részletszabályait az Iratmintatárban található jelenléti ív kitöltési
útmutató, illetve az illetmény-számfejtési rendszer ügyviteli működési rendjére vonatkozó OEP szabályzat rögzíti.
(5) A jelenléti ív, törtnapi távollét vezetésével kapcsolatos eljárási szabályokat külön OEP szabályzat tartalmazza.
12. Idegennyelv-tudási pótlék 35. § (1) A  Kttv. 141.  § (6)  bekezdése szerinti nyelveken túl a  munkáltatói jogkör gyakorlójának a  kinevezéskor vagy
a  nyelvvizsga-bizonyítvány benyújtásakor megtett, az  idegennyelv-tudás hasznosíthatóságára vonatkozó javaslata
alapján a főigazgató dönt a pótlék megállapításáról.
(2) Az  idegennyelv-tudási pótlék az  államilag elismert nyelvvizsga megszerzését igazoló, hiteles fordítású okirat
bemutatásának napjától illeti meg a kormánytisztviselőt.
13. Gépjárművezetési pótlék 36. § Gépjárművezetési pótlékra jogosultak a hivatali gépjárműveket rendszeresen vezető kormánytisztviselők, ha az adott
gépjárműre nincs külön gépjárművezető biztosítva.
14. Képzettségi pótlék 37. § (1) Képzettségi pótlék annak, a  4. mellékletben meghatározott munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselőnek
állapítható meg, aki a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendelet vonatkozó
mellékleteiben feladatkörére (munkakörére) előírt képesítési feltételekkel rendelkezik és további meghatározott
szakképesítést szerez, vagy azzal rendelkezik.
(2) A  képzettségi pótlék a  szakképesítés megszerzését igazoló okirat bemutatásának napjától illeti meg
a kormánytisztviselőt.
15. Helyettesítési díj 38. § (1) A helyettesítési díj engedélyezésére vonatkozó javaslatot a munkáltatói jogkör gyakorlója a Statisztikai és Működési
Elemzési Főosztályra az erre rendszeresített és az Iratmintatárban megtalálható nyomtatványon küldi meg pénzügyi
ellenjegyzés céljából. A javaslat főigazgatói engedélyezését követően a Humánpolitikai Főosztály intézkedik az okirat
elkészítéséről.
(2) A helyettesítéssel megbízott kormánytisztviselőt a helyettesítés megkezdése előtt erről írásban értesíteni kell.
 (3) A helyettesítés időtartamának határidő előtti megszűnése esetén a munkáltatói jogkör gyakorlója köteles azonnal
intézkedni a helyettesítési díj visszavonásáról.
 (4) A helyettesítési díj mértéke a helyettesítő kormánytisztviselő illetményének 25%–50%-áig terjedhet, melynek pontos
mértékét a főigazgató határozza meg.
 (5) Nem jár helyettesítési díj a helyettesítést ellátó kormánytisztviselő részére annak távolléte idejére.
16. Ügykezelői illetmény 39. § (1) A  kormányzati ügykezelők illetménye a  tárgyév január 1-jén hatályos garantált bérminimum és a  kormányzati
szolgálati jogviszonyban töltött idő figyelembevételével kerül meghatározásra.
(2) A kormányzati ügykezelő illetménye
a) 0–20 év közötti kormányzati szolgálati jogviszonnyal való rendelkezés esetén a garantált bérminimum,
b) 20–30 év közötti kormányzati szolgálati jogviszonnyal való rendelkezés esetén a  garantált bérminimum
összege bruttó 5000 Ft-tal növelve,
c) 30 év feletti kormányzati szolgálati jogviszonnyal való rendelkezés esetén a garantált bérminimum összege
bruttó 15 000 Ft-tal növelve.
 (3) Az illetményalap változása esetén a  mindenkori pénzügyi lehetőségek figyelembevételével felül kell vizsgálni
a kormányzati ügykezelők illetményét is. IV. Fejezet
Egyéb juttatások
17. Általános szabályok 40. § (1) A foglalkoztatottak részére az illetményen felül az alábbi juttatások (a továbbiakban: egyéb juttatások) adhatók:
a) lakhatási, lakásépítési és vásárlási támogatás,
b) albérleti díj hozzájárulás,
c) szociális és kegyeleti támogatás,
d) kegyeleti gondoskodás,
e) illetményelőleg,
f ) üdülési támogatás.
(2) A foglalkoztatottak a visszatérítendő juttatások felvétele esetén kötelesek – a visszafizetés biztosítása érdekében –
kitölteni az illetményből (munkabérből) történő levonásához szükséges hozzájáruló nyilatkozatot.
41. § (1) A lakhatási, lakásépítési és vásárlási támogatás odaítéléséről a Lakásépítési Bizottság dönt. A Lakásépítési Bizottság
tagjai:
a) Humánpolitikai Főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
b) Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
c) Általános Igazgatási Főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
d) Jogi Főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
e) TBDSZ elnöke vagy az általa kijelölt tisztségviselő.
(2) A Lakásépítési Bizottság elnöke a Humánpolitikai Főosztály vezetője.
 (3) A Lakásépítési Bizottság évente legalább két alkalommal ülésezik.
42. § (1) Az  OEP-nél Szociális Bizottság működik, mely dönt az  eseti szociális segélyek, valamint az  albérleti hozzájárulás
odaítéléséről.
(2) A Szociális Bizottság tagjai:
a) Humánpolitikai Főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
b) Statisztikai és Működési Elemzési Főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
c) Általános Igazgatási Főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
d) Jogi Főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
e) TBDSZ elnöke vagy az általa kijelölt tisztségviselő.
(3) A Szociális Bizottság elnöke a Humánpolitikai Főosztály vezetője.
 (4) A Szociális Bizottság évente legalább 3 alkalommal ülésezik.
43. § (1) Az OEP-nél Üdülési Bizottság működik, mely dönt – az erre a célra rendszeresített és kitöltött nyomtatvány beadása
után – a turnusos időszakra kérelmezett üdülési igények elbírálásáról.
(2) Az Üdülési Bizottság tagjai:
a) Humánpolitikai Főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
b) Statisztikai és Működési Elemzési Főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
c) Általános Igazgatási Főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
d) Jogi Főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
e) TBDSZ elnöke vagy az általa kijelölt tisztségviselő.
(3) Az Üdülési Bizottság elnöke a Humánpolitikai Főosztály vezetője.
44. § (1) A Lakásépítési, a Szociális, valamint az Üdülési Bizottság határozatképes, ha az ülésen tagjainak több mint fele jelen
van.
(2) A Lakásépítési, a Szociális, valamint az Üdülési Bizottság üléseiről jegyzőkönyvet készít.
18. Lakáscélú támogatás 45. § (1) A foglalkoztatott részére a Kttv. alapján az OEP a foglalkoztatottak lakáshoz jutásának, lakáskörülményeinek javítása
érdekében a Lakásalap (a továbbiakban: Alap) terhére kamatmentes munkáltatói kölcsönt (a továbbiakban: kölcsön)
nyújthat.
(2) Az Alapból támogatás nyújtható a foglalkoztatott tulajdonában lévő vagy tulajdonába kerülő lakás
a) vásárlásához,
b) építéséhez,
c) építési engedélyköteles bővítéséhez,
d) korszerűsítéséhez.
(3) Jelen alcím alkalmazásában:
a) Korszerűsítés: a  lakás komfortfokozatának növelése céljából víz-, csatorna-, elektromos-, gázközmű
bevezetése, illetve belső hálózatának kiépítése; fürdőszoba létesítése olyan lakásban, ahol még ilyen helyiség
nincs; központosított fűtés kialakítása, beleértve a megújítható energiaforrások (pl. napenergia) alkalmazását
is; az  épület szigetelése, beleértve a  hő-, hang-, illetve vízszigetelési munkálatokat; a  külső nyílászárók
energiatakarékos cseréje; továbbá tető cseréje, felújítása és szigetelése.
b) Lakásbővítés: valamely lakás önálló lakással, lakrésszel történő bővítése, továbbá önálló lakás létrejöttét
eredményező tetőtér-beépítés, emeletráépítés, illetve az  ingatlan hasznos alapterületének növelését célzó
építési engedély köteles építési munka.
(4) Kölcsön kizárólag az  ingatlan-nyilvántartás szerinti vagy bejegyzés alatt álló tulajdonosnak, lehetőség szerint
tehermentes ingatlanra nyújtható.
(5) Nem nyújtható kölcsön a bérelt önkormányzati lakás korszerűsítéséhez, bővítéséhez.
 (6) A kölcsön lakásépítés esetén a használatbavételi engedély kiadását, lakásvásárlás esetén az adásvételi szerződésben
vállalt kötelezettség teljesítését (a vételár teljes kifizetését) megelőzően adható.
 (7) A kölcsön igénybevételével, folyósításának előkészítésével, koordinálásával, illetve a szerződéskötéssel összefüggő
feladatokat a  Humánpolitikai Főosztály látja el, valamint e  tevékenysége keretében adatokat szolgáltat
a kölcsönszerződésekről a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály részére.
46. § (1) A foglalkoztatott a kölcsön iránti igényét a Humánpolitikai Főosztályra nyújtja be – a külön körlevélben meghatározott
időpontig – az erre a célra rendszeresített nyomtatványon, melyhez az alábbi dokumentumokat és nyilatkozatokat
kell csatolni:
a) vásárlás esetén:
aa) a teljes bizonyító erejű magánokirat kellékeinek megfelelő nyilatkozat arról, hogy a  kérelmező
foglalkoztatott vállalja, hogy a  munkáltatói kölcsön odaítéléséről szóló döntés kézbesítését
követő 30 napon belül adásvételi szerződést köt, mely tartalmazza, hogy „a Vevő az  Eladó részére
a  vételár meghatározott részét, ………………… Ft-ot, azaz ………………… forintot az  Országos
Egészségbiztosítási Pénztár Lakásépítési Alap terhére nyújtható munkáltatói kölcsönből fizeti meg.”,
ab) a teljes bizonyító erejű magánokirat kellékeinek megfelelő nyilatkozat arról, hogy kérelmező
foglalkoztatott tudomásul veszi, hogy a kölcsön folyósítására a lakás megvásárlásáról szóló szerződés
egy eredeti példányának, valamint a  foglalkoztatott tulajdonjogát (legfeljebb annak széljegyen
történő feltüntetésével) igazoló 30 napnál nem régebbi tulajdoni lap benyújtását követően van
lehetőség,
ac) ha a  kérelmezőnek már volt lakástulajdona, akkor az  előző ingatlan átruházásáról szóló szerződés
egy eredeti példányát a Humánpolitikai Főosztálynál bemutatja, melyről a Humánpolitikai Főosztály
hitelesített másolatot készít, illetve az  ezen ingatlan átruházásának tényét igazoló, 30 napnál nem
régebbi hiteles tulajdoni lapot;
b) építés esetén:
ba) a jogerős építési engedély egy másolati példányban,
bb) eredeti, cégszerű aláírással hitelesített költségvetés,
bc) ha a  kérelmezőnek már volt lakástulajdona, akkor az  előző ingatlan eladásáról szóló adásvételi
szerződés lehetőség szerint egy eredeti példánya vagy a Humánpolitikai Főosztály által hitelesített
példánya,
bd) 30 napnál nem régebbi hiteles tulajdoni lap, amelyen a  foglalkoztatott az  ingatlan bejegyzett
tulajdonosaként szerepel, illetve tulajdonjogának bejegyzése iránti kérelme legalább széljegyként
feltüntetésre került;
c) bővítés esetén:
ca) a jogerős építési engedély egy másolati példányban, ha építési engedély köteles munkálatok
elvégzése szükséges a bővítéshez,
cb) eredeti, cégszerű aláírással hitelesített költségvetés,
cc) 30 napnál nem régebbi hiteles tulajdoni lap, amelyen a  foglalkoztatott a  lakásingatlan bejegyzett
tulajdonosaként szerepel, illetve tulajdonjogának bejegyzése iránti kérelme legalább széljegyként
feltüntetésre került;
d) korszerűsítés esetén:
da) fényképek az érintett ingatlan állapotáról (a beküldött képeknek a korszerűsítés előtti állapotot kell
bemutatniuk),
db) eredeti, cégszerű aláírással hitelesített (érintett ingatlan címére és a kölcsönt igénylő nevére kiállított)
költségvetés,
dc) energiamegtakarítást igazoló tanúsítvány (pl. nyílászárók esetén),
dd) 30 napnál nem régebbi hiteles tulajdoni lap, amelyen a  foglalkoztatott a  lakásingatlan bejegyzett
tulajdonosaként szerepel, illetve tulajdonjogának bejegyzése iránti kérelme legalább széljegyként
feltüntetésre került.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt dokumentumokon túl a kérelemhez csatolni kell:
a) az egyetemleges kötelezett utolsó 3 havi jövedelemigazolását,
b) a kezes(ek) utolsó 3 havi jövedelemigazolását, illetve ha a kezes nyugdíjas, az utolsó 3 havi nyugdíjszelvényét
vagy annak banki átutalását igazoló bizonylatot,
c) a kezes(ek) személyi igazolványának és lakcímkártyájának aláírással hitelesített fénymásolatát,
d) a tulajdonostárs(ak) hozzájáruló nyilatkozatait a jelzálogjog, valamint az elidegenítési és terhelési tilalom OEP
javára történő bejegyzéséhez,
e) nyilatkozatot a foglalkoztatott folyamatban lévő pénzintézeti, illetve egyéb kölcsönkérelméről,
f ) az igénylő, a tulajdonostárs(ak), a kezes(ek) az erre a célra rendszeresített nyomtatványon kötelesek nyilatkozni
a munkáltatói lakáskölcsönhöz kapcsolódó személyes adatok kezeléséhez.
 (3) Ha a Humánpolitikai Főosztály a kérelemhez benyújtott tulajdoni lap adatai alapján az ingatlan túlzott megterhelését
állapítja meg, a kérelmezőt határidő megjelölésével az ingatlan vagyoni értékét tanúsító vagyonértékelés benyújtására
kötelezheti, melynek költsége a kérelmező foglalkoztatottat terheli. E hiánypótlási felhívás teljesítésének elmaradása
a kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasítását eredményezi.
(4) Az igénylő a kérelem benyújtása után köteles bejelenteni a körülményeiben bekövetkezett minden olyan változást,
amely a támogatásra való jogosultságát érintheti.
47. § (1) A Lakásépítési Bizottság az igényeket a pénzügyi lehetőségek függvényében tartott üléseken megvizsgálja és dönt
a  kölcsön mértékéről. A  Lakásépítési Bizottság a  kérelmek benyújtására megadott időpontig, a  Humánpolitikai
Főosztályra beérkezett, illetve hiánypótlás esetén a  hiánypótlási felhívásnak eleget tett kérelmeket tárgyalja,
az elkésett, illetve nem megfelelően pótolt kérelmeket érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(2) A Lakásépítési Bizottságnak döntése meghozatalakor figyelemmel kell lennie a foglalkoztatott OEP-nél, illetve annak
jogelődjénél eltöltött jogviszonyának időtartamára, a  foglalkoztatott szociális és jövedelmi viszonyaira, a  jelenlegi
lakáshelyzetére, a  foglalkoztatott munkájára, a  munkáltatói jogkört gyakorló főosztályvezető, illetve az  illetékes
területi kihelyezett szervezeti egység főosztályvezetőjének javaslatára.
(3) Hasonló feltételek esetén a nagycsaládosok, a fiatal házaspár, gyermekét egyedül nevelő szülő igényét előnyben kell
részesíteni.
(4) a) A (3) bekezdés alkalmazásában fiatal a házaspár, ha a kölcsön vagy lakásvásárlás esetén az adásvételi szerződés
 megkötése időpontjában a házastársak egyike sem töltötte be a 40. életévét.
b) A  (3)  bekezdés alkalmazásában nagycsaládos, aki a  háztartásában legalább három gyermeket nevel, tehát
három vagy több gyermek figyelembevételével jogosult családi pótlékra.
 (5) A támogatás iránti igény elbírálása során előnyben kell részesíteni azt a foglalkoztatottat, akinek a lakáscélú állami
támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet alapján kérelme méltányolhatónak minősül, továbbá aki:
a) első lakása megvásárlásához nyújtja be kérelmét,
b) még nem részesült az OEP-nél munkáltatói kölcsönben,
c) saját háztartásában három vagy több gyermeket nevel,
d) életminőségét hátrányosan befolyásoló körülmények (pl. komfort nélküli lakás, rossz műszaki állapotú lakás)
között él,
e) gyermekét egyedül neveli. (6) Ha a foglalkoztatott a korábbi kölcsönt visszafizette, a Lakásépítési Bizottság – mérlegelés alapján – újabb kölcsönt
biztosíthat.
48. § (1) Támogatásban az  a  foglalkoztatott részesíthető, akinek határozatlan idejű jogviszonya az  OEP-nél legalább 3 éve
fennáll és hozzájárul ahhoz, hogy az  ingatlanra az OEP javára a kölcsön visszafizetésének teljesítéséig az  ingatlannyilvántartásban jelzálogjog, illetve elidegenítési és terhelési tilalom kerüljön bejegyzésre, továbbá vállalja
a kölcsönszerződésben meghatározott egyéb feltételek teljesítését.
(2) Érdemi vizsgálat nélkül elutasításra kerül a kérelem, ha a foglalkoztatott
a) a kérelemben megjelölt lakásnak nem tulajdonosa,
b) a kölcsönt nem lakás céljára szolgáló épület, helyiség (pl. hétvégi ház, telek, üdülőtelek, üdülőingatlan)
vásárlásához, építéséhez, bővítéséhez, korszerűsítéséhez kívánja igénybe venni,
c) fegyelmi büntetés hatálya alatt áll.
49. § (1) A munkáltatói kölcsönszerződés minden esetben az OEP mint munkáltató és a kölcsönben részesülő foglalkoztatott
között jön létre.
(2) A  kölcsön visszafizetésére a  kölcsönben részesülővel egyetemlegesen kötelezett a  kölcsönnel érintett ingatlan
valamennyi tulajdonosa.
(3) A  kölcsönben részesülő foglalkoztatott Kttv. szerinti hozzátartozója a  kölcsön visszafizetésére egyetemleges
kötelezettséget vállalhat.
(4) A szerződésnek tartalmaznia kell:
a) szerződő felek azonosító adatait,
b) a kölcsön nyújtásának célját,
c) a kölcsön összegét,
d) a kölcsön nyújtásának feltételeit,
e) az egyetemleges kötelezettséget vállaló személy(ek), továbbá a kezesek azonosító adatait,
f ) a visszafizetést szolgáló valamennyi biztosítékot,
g) a korszerűsítéshez nyújtott kölcsönről szóló szerződésben az  utólagos tételes elszámolás határidejét és
feltételeit,
h) az OEP-nél – munkavégzésre irányuló jogviszonyban – eltöltendő időtartamot úgy, hogy az  megegyezzen
a folyósított kölcsön visszafizetésének időtartamával,
i) a szerződésszegés eseteit és jogkövetkezményeit.
50. § (1) A kölcsön mértéke vásárlás, építés, bővítés esetén legfeljebb 2 000 000 Ft, korszerűsítés esetén legfeljebb 1 000 000 Ft.
 (2) Az  OEP-nél foglalkoztatott közeli hozzátartozók egyszerre igényelhetnek munkáltatói lakáskölcsönt ugyanarra
a  lakásra. Az  így nyújtható kölcsön összege együttesen vásárlás, építés, bővítés esetén legfeljebb 3 000 000 Ft,
korszerűsítés esetén legfeljebb 1 500 000 Ft lehet.
51. § (1) A kölcsönszerződésben a kölcsön visszafizetésének ideje legfeljebb 15 év időtartamban írható elő.
 (2) A visszafizetés idejét a folyósított kölcsön összegének függvényében a Lakásépítési Bizottság a kérelemben foglaltak
alapján, valamennyi körülmény mérlegelésével határozza meg.
 (3) A visszafizetési időt a kölcsönigénylő kérelmére az (1)–(2) bekezdések szerint meghatározott időtartamnál rövidebb
időtartamban is meg lehet határozni.
 (4) Ha a  foglalkoztatott a  kölcsön összegét visszafizette, akkor a  jelzálogjog, illetve elidegenítési és terhelési tilalom
törlésének kérelméhez a személyi igazolvány és lakcímkártya másolatát is köteles csatolni.
52. § (1) A  kölcsön nyújtásának feltétele a  követelés jelzálogjoggal, illetve elidegenítési és terhelési tilalommal történő
biztosítása.
(2) Az  (1)  bekezdésben rögzítettek bejegyzésének, átjegyzésének, törlésének igazgatási szolgáltatási díja
a  foglalkoztatottat terheli. Az  igazgatási szolgáltatási díj megfizetési kötelezettsége az  illetékekről szóló törvény
rendelkezésein alapul, mely szerint a területileg illetékes megyei Kormányhivatal Járási Földhivatalánál az átutalásnál
hivatkozni szükséges a jelzálogjog, illetve elidegenítési és terhelési tilalom bejegyzés eljárási díjára, a foglalkoztatott
nevére és az érintett ingatlan helyrajzi számára.
(3) Az OEP jelzálogjogát lehetőség szerint első ranghelyre kell bejegyezni (kivéve, ha a kölcsönt folyósító pénzintézet
kiköti jelzálogjogának első ranghelyre történő bejegyzését, vagy a  lakóingatlanon már első ranghelyen korábban
bejegyzett jelzálogjog van).
(4) Elidegenítési és terhelési tilalmat a lakásvásárláshoz nyújtandó kölcsön esetén kell kikötni.
 (5) A szerződést készfizető kezes(ek) megjelölésével szükséges biztosítani, az alábbiak szerint:
a) amennyiben az igényelt összeg nem haladja meg az 1 000 000 Ft-ot, és van egyetemleges kötelezett, akkor
egy fő, ellenkező esetben pedig kettő fő kezes szükséges;
b) amennyiben az igényelt összeg meghaladja az 1 000 000 Ft-ot, kettő fő kezes szükséges, abban az esetben,
ha van egyetemleges kötelezett, és abban az esetben is, ha egyetemleges kötelezett megjelölésére nem került
sor.
(6) Ha a szerződésben meghatározott kezes meghal, úgy a foglalkoztatott köteles azt a halotti anyakönyvi bizonyítvány
kiállítását követően legkésőbb 30 napon belül a  halotti anyakönyvi bizonyítvány másolatának benyújtásával
egyidejűleg a Humánpolitikai Főosztálynál írásban bejelenteni.
(7) A  (6)  bekezdésben foglalt bejelentés teljesítésével egyidejűleg a  foglalkoztatott köteles új kezest megnevezni és
a szerződés erre vonatkozó módosítását kezdeményezni.
(8) A (6)–(7) bekezdésben foglaltak elmulasztása a szerződés felmondását eredményezheti.
53. § (1) A  korszerűsítés céljából kölcsöntámogatásban részesített foglalkoztatott a  kölcsönösszeg 75%-ának erejéig
a Humánpolitikai Főosztályra benyújtott, az árajánlattal azonos tartalmú anyag-, illetve munkadíjat tartalmazó, saját
névre és az  ingatlan címére, a  kölcsön odaítéléséről szóló jegyzőkönyv keltezését követően kiállított számlákkal,
valamint a korszerűsített állapotról készített fényképekkel köteles elszámolni.
(2) Az elszámoláshoz az erre a célra rendszeresített elszámoló nyomtatványt kell kitölteni, amelyhez csatolni szükséges
az (1) bekezdés szerint kiállított, a Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője által hitelesített számlákat, valamint
az ingatlan korszerűsített állapotáról készített fényképeket. Az elszámolás során az esetlegesen felmerülő kérdéses
tételek vonatkozásában a Beszerzési, Üzemeltetési és Vagyongazdálkodási Főosztály álláspontja az irányadó.
(3) Az elszámolási határidő a kölcsön folyósításától számított 6 hónap. Az elszámolási határidőt a  főigazgató indokolt
esetben legfeljebb 6 hónappal meghosszabbíthatja.
54. § (1) A  kölcsön nyújtásával kapcsolatban felmerülő költségek közül a  foglalkoztatottat terheli a  kölcsönt folyósító
pénzintézet által felszámított kezelési költség, ideértve a  pénzintézet által a  kölcsön folyósításával kapcsolatban
megállapított díjakat is, valamint a  kölcsön biztosítékául szolgáló jelzálogjog, illetve az  elidegenítési és terhelési
tilalom bejegyzéséhez, átjegyzéséhez és törléséhez kapcsolódó igazgatási szolgáltatási díjat.
(2) A kölcsönfolyósítást lebonyolító pénzintézetet megillető kezelési költséget és az arra vonatkozó költségmegosztást
a pénzintézettel kötött megállapodás tartalmazza.
55. § (1) A  foglalkoztatott a  munkáltatóval kötött megállapodás alapján szerződik a  kölcsönt folyósító pénzintézettel.
A foglalkoztatott a kölcsönt a pénzintézettel kötött szerződésben meghatározott részletekben köteles visszafizetni.
(2) A  fennálló tartozás 30%-ának, de maximum 300 000 Ft elengedését kérhetik azok a  foglalkoztatottak, akiknek
nincsen hátralékos tartozásuk, a kölcsön folyósításától számított 5 év, vagy a kölcsönszerződésben meghatározott
visszafizetési időtartam fele eltelt, és vállalják, hogy a  fennálló kölcsöntartozás elengedett résszel csökkentett
összegét egy összegben megfizetik az  OEP részére. A  foglalkoztatottat megillető jogosultságok illetik meg azokat
a munkáltatói kölcsönben részesülteket is, akiknek jogviszonya nyugdíjazás jogcímen szűnt meg.
(3) Fenti rendelkezés irányadó az egészségbiztosítási szervektől jogutódlással más közigazgatási szervekhez került – az ott
fennálló jogviszonyuk megszűnésének időpontjáig – foglalkoztatottakra is, ha a  kölcsönt biztosító jelzálogjogot
az OEP vagy igazgatási szervei részére az illetékes fővárosi vagy megyei Kormányhivatal Járási Földhivatala a tulajdoni
lapra bejegyezte.
(4) Az  elengedett összeg mértékének meghatározásához figyelembe kell venni valamennyi, a  folyósítást megelőző
4  évben más munkáltatóktól is felvett vissza nem térítendő támogatás vagy kölcsön elengedett összegét és
valamennyi vissza nem fizetendő vagy elengedett kölcsönrész együttes összegét, amely nem haladhatja meg
a vételár vagy a teljes építési költség 30%-át.
(5) Az elengedés alkalmazhatóságának további feltétele, hogy a lakás, lakóépület nem haladhatja meg a lakáscélú állami
támogatásokról szóló kormányrendeletben meghatározott méltányolható lakásigény mértékét.
(6) A  30%-os kedvezmény igénybevételéhez a  foglalkoztatottnak az  erre a  célra rendszeresített nyomtatványt kell
kitöltenie és a  Humánpolitikai Főosztályra benyújtani. A  foglalkoztatott kérelmezheti, hogy az  OEP szerezze be
a  pénzintézettől a  tőketartozásról szóló igazolást, mely esetben az  ügyintézési határidő – a  kölcsön folyósítására
szerződött pénzintézet ügyintézési idejével – meghosszabbodik.
(7) Ha a  foglalkoztatott az  OEP-nél fennálló jogviszonyát a  kölcsönszerződésben vállalt időpont előtt saját
kezdeményezésre megszünteti – nyugdíjazás kivételével – a 30%-os visszafizetési kedvezmény a jogviszony utolsó
napjáig áll fenn.
(8) Nem illeti meg a kedvezmény a foglalkoztatottat, ha
a) ellene fegyelmi vagy büntetőeljárás van folyamatban, annak jogerős befejezéséig, illetve a fegyelmi büntetés
hatálya alatt,
b) akinek az OEP-pel szemben kölcsöntörlesztési hátraléka van.
(9) A  foglalkoztatott a  szerződés megszüntetése nélkül változatlan feltételek mellett törlesztheti tovább kölcsönét,
ha a  munkáltatóval fennálló jogviszonya munkáltatói felmentés miatt szűnik meg, és írásbeli kérelmére a  kölcsön
visszafizetésére az OEP-pel megállapodást köt.
(10) Ha a  foglalkoztatott jogviszonya a  (9)  bekezdésben foglaltak kivételével megszűnik, vagy megszüntetésre kerül,
a fennálló kölcsönösszeg egyösszegű visszafizetése válik esedékessé. A foglalkoztatott írásbeli kérelmére a főigazgató
engedélyezheti a  változatlan feltételekkel történő továbbfizetést. Az  erre irányuló kérelmet a  Humánpolitikai
Főosztályon kell benyújtani. Ha a  főigazgató engedélyezi a  továbbfizetést, úgy arra vonatkozóan az  OEP és
a foglalkoztatott között új megállapodást kell kötni.
56. § (1) A  foglalkoztatott áthelyezése esetén az  érdekelt közigazgatási szerveknek meg kell állapodniuk abban, hogy
az áthelyezett foglalkoztatottnak nyújtott és az általa még ki nem egyenlített kölcsön visszafizetését az átvevő szerv
átvállalja-e. A fennmaradó kölcsön átvállalását a foglalkoztatott írásbeli kérelmére a főigazgató engedélyezi.
(2) Ha az  átvevő munkáltató a  kölcsönt nem vállalja át, a  fennmaradó összeget az  áthelyezéstől számított 30 napon
belül egy összegben kell visszafizetni. A  foglalkoztatott kérelmére a visszafizetés indokolt esetben, részletekben is
engedélyezhető.
(3) Ha az  új munkáltató a  kölcsön kifizetését átvállalja, úgy a  foglalkoztatott jogviszonyának megszűnését követő 30
napon belül az új munkáltató köteles a kölcsönt egy összegben visszafizetni.
(4) Késedelmes visszafizetés esetén az  OEP-et a  mindenkor hatályos jogszabályi rendelkezésekben meghatározott
mértékű kamat illeti meg.
(5) Ha a  foglalkoztatott az  egyösszegű visszafizetési kötelezettségének különös méltánylást érdemlő okból nem tud
eleget tenni, a főigazgatótól kérheti a fennálló kölcsöntartozás részletekben történő további megfizetését.
57. § (1) A munkáltatói kölcsönben részesülő foglalkoztatott szerződésszegést követ el, ha
a) az OEP-nél fennálló jogviszonyát saját kezdeményezésre a  kölcsönszerződésben vállalt időpont előtt
megszünteti (nyugdíjazás kivételével),
b) magatartása, munkája miatt hivatalvesztés fegyelmi büntetéssel jogviszonya megszüntetésre kerül,
c) törlesztési kötelezettségének maga vagy egyetemleges kötelezettségvállalója, illetve kezesei útján nem tesz
eleget,
d) korszerűsítési kölcsönök esetén a kölcsön felvételét követő 6 hónapon belül elszámolási kötelezettségének
nem tesz eleget.
 (2) Szerződésszegés esetén a foglalkoztatott a kölcsön hátralevő részét az a)–b) pontokban foglalt esetekben a jogviszony
megszűnését követő 30 napon belül, c)–d) pontokban foglalt esetekben a fizetési felszólítás kézhezvételét követő
30 napon belül egy összegben köteles visszafizetni.
(3) Nem számít szerződésszegésnek, ha a foglalkoztatott alapos ok miatt átmenetileg nem teljesíti kötelezettségét, és
ezt az aktuális részlet befizetési határidejétől számított 30 napon belül az ok megjelölésével jelzi a Humánpolitikai
Főosztálynak. A  határidőben történt bejelentés alapján a  méltányosságból engedélyezhető fizetési halasztás,
könnyítés a főigazgató hatáskörébe tartozik.
58. § (1) Ha az  OEP javára bejegyzett elidegenítési és terhelési tilalommal érintett ingatlant a  kölcsönben részesült
foglalkoztatott értékesíteni, illetve megterhelni kívánja, az  ehhez szükséges hozzájáruló nyilatkozat kiadására
a Humánpolitikai Főosztály vezetője mint a Lakásépítési Bizottság elnöke jogosult, így az  indokolással kiegészített
kérelmet részére kell megküldeni.
(2) Értékesítés esetén a nyilatkozat kiadásának feltétele, hogy a kérelmező a fennálló kölcsöntartozását egy összegben
visszafizesse, vagy a kölcsön visszafizetésének biztosítását szolgáló jelzálogjog bejegyzésére (átjegyzésére) alkalmas
másik lakóingatlant ajánljon fel az OEP részére.
(3) Ha a  Humánpolitikai Főosztály vezetője a  felajánlott lakóingatlan túlzott mértékű leterheltségét állapítja meg,
a nyilatkozat kiállításához a kérelmezőt az ingatlan értékbecslésének vagy adó- és értékbizonyítványának benyújtására
szólíthatja fel.
(4) A foglalkoztatott kérelmére a Humánpolitikai Főosztály vezetője engedélyezheti, hogy – ha az ingatlan értéke erre
fedezetet nyújt – a munkáltatói kölcsönt biztosító jelzálogjog ranghelye megváltozzon, illetve további jelzálogjog
kerüljön bejegyzésre.
19. Albérleti díj hozzájárulás 59. § (1) Az a foglalkoztatott, akinek állandó lakóhelye a munkahelyétől eltérő településen található – ahonnan a napi munkába
járás aránytalan nehézséggel jár – a munkahelyével azonos vagy ahhoz közeli településen található lakásra kötött
bérleti szerződés alapján albérleti díj hozzájárulást igényelhet.
(2) Próbaidő alatt albérleti díj hozzájárulás nem adható.
 (3) A hozzájárulás mértéke a szerződés szerinti bruttó bérleti díj 50%-a, de nem haladhatja meg a havi bruttó 25 000 Ft-ot,
mely a szociális kereten belül kerül elkülönítésre.
 (4) Albérleti díj hozzájárulás kizárólag hatályos bérleti szerződés alapján igényelhető.
 (5) Az albérleti díj hozzájárulási kérelemhez a foglalkoztatott köteles mellékelni
a) az állandó lakcímét igazoló okiratot,
b) bérleti szerződést,
c) a bérbeadónak a  bérleti szerződés megkötésére való jogosultságát tanúsító tulajdoni lapot, adásvételi
szerződést vagy egyéb okiratot és
d) az igénylő háztartásában élők egy főre eső jövedelmét.
(6) A  kérelmet a  Szociális Bizottság bírálja el, és az  éves működési költségvetésben meghatározott pénzügyi keret
figyelembevételével a Humánpolitikai Főosztály vezetője terjeszti fel főigazgatói jóváhagyásra.
(7) Az engedélyező bizonylat alapján a hozzájárulást a Statisztikai és Működési Elemzési Főosztály utalja a  jogosultak
részére.
(8) A hozzájárulás legfeljebb 1 évre folyósítható – kivéve, ha az albérleti díj hozzájárulás feltételei továbbra is fennállnak –,
az  eset összes körülményének figyelembevételével egy alkalommal meghosszabbítható. A  meghosszabbítás
engedélyezéséről – a foglalkoztatott kérelmére – a Szociális Bizottság javaslata alapján a főigazgató dönt.
(9) A  tárgyév lejártával az  igénylőnek – ha nem egész évre vette igénybe az  albérleti díj hozzájárulást – újra be kell
nyújtania a következő évre vonatkozó kérelmét elbírálásra az 1 évből igénybe nem vett hónapokra.
(10) A határozott idő lejártával, a jogviszony megszűnésével, továbbá a munkavégzési kötelezettség alól történő végleges
mentesítés esetén a hozzájárulás folyósítása külön intézkedés nélkül megszűnik.
(11) Ha a  foglalkoztatott részére szolgálati lakás kerül kiutalásra, köteles azt bejelenteni a  Humánpolitikai Főosztály
vezetőjének és ezzel egyidejűleg a hozzájárulás folyósítása megszüntetésre kerül.
(12) A  foglalkoztatott haladéktalanul köteles írásban bejelenteni a  Humánpolitikai Főosztály vezetőjének, ha a  bérleti
szerződése megszűnt, vagy ha ő maga, illetve a vele együtt élő házastársa, élettársa, szülője, gyermeke a munkáltató
székhelyével azonos településen állandó lakhatásra alkalmas lakóingatlant szerzett. A  bejelentési kötelezettség
elmulasztása miatt jogosulatlanul felvett albérleti díj hozzájárulást egyösszegben kell visszafizetni.
(13) Az  érvényes albérleti díj hozzájárulást engedélyező, illetve meghosszabbító iratokról a  Humánpolitikai Főosztály
kormánytisztviselője személyenkénti nyilvántartást vezet.
20. Szociális és kegyeleti támogatás 60. § (1) Az OEP a jóváhagyott éves működési költségvetésben a szociális és kegyeleti támogatás és gondoskodás feladatainak
pénzügyi fedezetére külön keretet (a továbbiakban: szociális keret) képez, amely más célra nem használható fel.
(2) A szülési és a temetési segély összegét minden év elején – a keret figyelembevételével – a főigazgató határozza meg
azzal, hogy az nem lehet több a kormányzati szolgálati jogviszony mindenkori illetményalapjának 2,5-szeresénél.
61. § (1) A  foglalkoztatott szociális helyzetére figyelemmel, rászorultság alapján – a  költségvetési források által biztosított
szociális keret erejéig – pénzbeli támogatásban részesíthető.
(2) A szociális keret terhére nyújtható pénzbeli támogatások:
a) eseti szociális támogatás,
b) szülési segély,
c) temetési segély.
62. § (1) Eseti szociális támogatásban azt a  foglalkoztatottat – súlyos anyagi megterheléssel járó családi vagy egyéb ok
miatt – lehet részesíteni, akinek jövedelemcsökkenés vagy váratlan nagy összegű kiadás miatt megélhetése, illetve
életkörülményeinek fenntartása átmenetileg veszélybe került. Vezetői munkakörben foglalkoztatottak eseti szociális
támogatást nem igényelhetnek.
(2) Eseti szociális támogatást kizárólag az  a  foglalkoztatott kaphat, akinél az  1 főre eső jövedelem nem éri el a  nettó
100 000 Ft-ot, egyedülálló foglalkoztatott esetében a nettó 130 000 Ft-ot. Ezen feltétel teljesülése alóli felmentést
– a Szociális Bizottság javaslata alapján – egyéni elbírálás szerint a főigazgató adhat.
(3) A szociális támogatást kérő foglalkoztatottnak és a vele egy háztartásban élő kereső hozzátartozónak – a kérelmet
alátámasztó egyéb dokumentumok mellé – szükséges az  erre a  célra rendszeresített nyomtatványhoz 3 havi
átlagjövedelem igazolást csatolni.
(4) Szociális támogatásban csak az  a  személy részesíthető, aki szociális helyzetének megítéléséhez, az  OEP-et terhelő
befizetések elszámolásához szükséges személyes adatokat a  valóságnak megfelelően rendelkezésre bocsátja,
igazolja, továbbá azok kezeléséhez hozzájárul.
(5) A szociális támogatások és kedvezmények elbírálásánál és folyósításánál a hasonló szociális helyzetben lévők esetén
előnyben kell részesíteni a  három vagy több gyermeket, illetve gyermekét egyedül nevelő, továbbá fogyatékos
gyermeket nevelő igényjogosultat, valamint a  balesetben megrokkantakat. Fogyatékos gyermeknek minősül
az a tizennyolc évesnél fiatalabb gyermek, aki a külön jogszabályban meghatározott betegsége, illetve fogyatékossága
miatt állandó vagy fokozott felügyeletre, gondozásra szorul.
(6) A  támogatásról, illetve annak elutasításáról a  Szociális Bizottság dönt, és a  kérelmezőket kiértesíti. A  bizottsági
ülésekről és a döntésekről jegyzőkönyvet kell készíteni.
(7) Az Szja. tv. vonatkozó rendelkezése alapján az eseti szociális támogatás jövedelemadó köteles.
 (8) Az  eseti szociális támogatás személyenként/háztartásonként évente legfeljebb két alkalommal adható, melynek
együttes összege nem haladhatja meg a kormányzati szolgálati jogviszonyban irányadó mindenkori illetményalap
3,5-szeresét.
(9) Eseti szociális támogatást a  kitöltött igénylőlap Humánpolitikai Főosztályra történő benyújtásával lehet igényelni,
a Humánpolitikai Főosztály által meghatározott időpontig.
63. § (1) Szülési segélyben részesíthető a  foglalkoztatott – a gyermek születését követő 3 hónapon belül –, ha a gyermeke
ellátásáról, neveléséről saját háztartásában gondoskodik.
(2) A szülési segély összege gyermekenként a 60. § (2) bekezdése szerint meghatározott összeg.
 (3) Az Szja. tv. vonatkozó rendelkezése alapján a szülési segély jövedelemadó köteles.
 (4) A szülési segély iránti kérelemhez csatolni kell a születési anyakönyvi kivonat másolatát is.
 (5) A foglalkoztatottak által benyújtott kérelmeket a Humánpolitikai Főosztály vezetője jogosult engedélyezni.
64. § (1) Temetési segélyre csak az  foglalkoztatott jogosult, aki az  elhunyt házastársa, élettársa, vagy az  elhunyt személlyel
egyenes ági rokonságban áll.
(2) A temetési segély adómentes.
 (3) A temetési segély összege a 60. § (2) bekezdése szerint meghatározott összeg.
 (4) A  temetési segély igényléséhez az  erre a  célra rendszeresített nyomtatvány mellé csatolni kell a  3 hónapnál nem
régebbi halotti anyakönyvi kivonat másolatát, valamint az igénylőlapon meg kell jelölni a pontos rokonsági fokot és
a temetési költség összegét.
(5) A foglalkoztatottak által benyújtott kérelmeket a Humánpolitikai Főosztály vezetője jogosult engedélyezni.
65. § (1) A szociális keret éves felosztását a Statisztikai és Működési Elemzési Főosztály javaslata alapján a főigazgató hagyja
jóvá, melynek kiadását negyedéves bontásban kell ütemezni.
(2) A  Humánpolitikai Főosztály ellenőrzése után a  segélyek utalásáról és a  közterhek bevallásáról a  Statisztikai és
Működési Elemzési Főosztály gondoskodik.
21. Kegyeleti gondoskodás 66. § (1) A kegyelet méltó kifejezéseként az elhunytat érdemei, életútja alapján lehet minősíteni:
a) A közszolgálat halottjává lehet nyilvánítani azt az elhunyt foglalkoztatottat – beleértve a már nyugállományúakat
is –, aki legalább 7 éven át nagy felelősséggel járó beosztásban kimagasló érdemeket szerzett, vagy hosszabb
időn át feladatait átlag feletti eredményességgel látta el és jelentősen hozzájárult az  OEP eredményes
működéséhez.
b) Az OEP halottjává lehet nyilvánítani az  előző pont szerint nem minősíthető, valamennyi elhunyt OEP
foglalkoztatottat.
(2) A „közszolgálat halottjává” és az „OEP halottjává” minősítésre a Szociális Bizottság – szükség esetén soron kívüli ülésén
hozott – javaslata alapján a főigazgató jogosult.
(3) Az igénylést az erre a célra rendszeresített nyomtatványon, a Humánpolitikai Főosztályon kell előterjeszteni.
 (4) A  kegyeleti gondoskodás odaítéléséről az  erre a  célra elkülönített, humánpolitikai dologi keret terhére
– a Humánpolitikai Főosztály felterjesztése alapján – a főigazgató dönt.
 (5) Kegyeleti kiadásként elszámolható költségek:
a) sírhely (urnasírhely, urnafülke) ténylegesen felmerült költségei,
b) szolgáltatások és kellékek (halottszállítás, -hűtés, ravatalozás, koporsó, szemfedél, fejfa, a temetéskor elhelyezett
koszorúk) költségei.
 (6) A kegyeleti költségeket nem terhelő kiadások:
a) a közszolgálat halottja temetésén legfeljebb 2 db koszorú,
b) az OEP halottja temetésén 1 db koszorú,
c) a gyászközlemény költsége a közszolgálat halottja temetése esetén a sajtóban történő közzétételének számla
szerinti összege,
d) a tiszteletadás, megemlékezés költségei, valamint az OEP foglalkoztatottainak temetéssel összefüggő utazási
kiadásai,
e) a közszolgálat halottjává, illetve az  OEP halottjává nyilvánítás nélkül a  korábbi OEP dolgozók részére 1 db
koszorú.
 (7) A  kegyeleti költségeket a „közszolgálat halottja” esetében a  mindenkori illetményalap legfeljebb hatszorosának,
az „OEP halottja” esetében legfeljebb négyszeresének megfelelő összegig lehet megtéríteni.
 (8) Az elszámoláshoz a halotti anyakönyvi kivonat másolatát és az OEP nevére és címére szóló eredeti temetési költségeket
igazoló számlát kell leadni, valamint az igénylőlapon meg kell jelölni a pontos rokonsági fokot.
22. Illetményelőleg 67. § (1) A foglalkoztatott részére illetményelőleg kifizetése az OEP-nél történő jogviszony létesítését követő 1 év elteltével
engedélyezhető.
(2) Az  illetményelőleg felvétele a  foglalkoztatottat költségvetési évenként egy alkalommal illeti meg, ettől különös
méltánylást érdemlő esetben – a jogszabályban meghatározott feltételek betartásával – csak főigazgatói engedéllyel
lehet eltérni.
(3) Ismételt illetményelőlegben az a  foglalkoztatott részesülhet, aki a korábban felvett illetményelőleg teljes összegét
visszafizette.
(4) Illetményelőlegben kizárólag az részesülhet, akinek életkörülményei rajta kívül álló okból oly mértékben változtak,
hogy átmenetileg kedvezőtlen anyagi helyzetbe került.
(5) Az illetményelőleg az Szja. tv. vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, csak adómentesen nyújtható.
 (6) Az illetményelőleg legfeljebb a mindenkori minimálbér ötszörösének megfelelő összeg lehet, de nem haladhatja meg
a foglalkoztatott havi nettó illetményének kétszeresét. 68. § (1) Az illetményelőleget az erre a célra rendszeresített nyomtatványon a Statisztikai és Működési Elemzési Főosztálynál
kell kérelmezni.
(2) Az illetményelőlegre irányuló kérelem teljesítéséről – az évente meghatározott keret erejéig – a munkáltatói jogkör
gyakorlójának tudomásulvételét követően a Statisztikai és Működési Elemzési Főosztály vezetője dönt.
(3) A  foglalkoztatott az  illetményelőleget legfeljebb hat havi részletben, az  adott költségvetési évben, de legkésőbb
a  november havi illetményéből/béréből (december 5-ig) köteles visszafizetni, amelyet a  Statisztikai és Működési
Elemzési Főosztály az illetményből történő levonás útján teljesít.
(4) Az illetményelőleg számfejtésével egyidejűleg, a Statisztikai és Működési Elemzési Főosztály a kifizetett összegekről
nyilvántartást vezet az  aktív, illetve passzív pénzügyi elszámolások, a  továbbadási (lebonyolítási) célú kiadások,
illetve bevételek nyilvántartásának, egyeztetésének és rendezésének szabályozásáról szóló mindenkor hatályos OEP
szabályzat előírásai szerint.
23. Utazáshoz nyújtott támogatások 69. § (1) Az  utazási költségtérítési igényt a  Humánpolitikai Főosztály, illetve a  területi kihelyezett szervezeti egység
ügyrendjében meghatározott szervezeti egység részére kell benyújtani, amely intézkedik a költségtérítés kifizetéséről.
(2) A költségtérítési igény (kérelem) mellé csatolni kell a lakcímkártya fénymásolatát és egyidejűleg nyilatkozni kell arról,
hogy a napi munkába járás a foglalkoztatott lakóhelyéről vagy a tartózkodási helyéről történik-e.
A munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendeletben meghatározott
bérletet vagy menetjegyeket a  felhasználást követő hónap 7. napjáig, az  útiköltség elszámolására rendszeresített
nyomtatványhoz mellékelve az (1) bekezdésben megjelölt főosztály vagy szervezeti egység részére kell leadni.
(3) Ha az  igénylő a bérletet vagy jegyet a  felhasználást követő hónap 7. napját követően adja le, úgy a költségtérítés
kifizetésére a következő havi bérletszelvények, jegyek elszámolásával együtt kerülhet sor.
(4) Ha az igénylő a tárgyhavi bérlet, jegy leadását a megjelölt határidőben elmulasztja és azt az elmulasztott határidőt
követő hónap 7. napjáig sem pótolja, úgy az önhibából le nem adott bérlet, jegy elszámolására kizárólag főigazgatói
engedély esetén kerülhet sor.
(5) A  Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője, illetve a  humánpolitikai kapcsolattartói feladatokat ellátó
kormánytisztviselő az  utazási költségtérítést a  felhasználást követő hónapban a  Humánpolitikai Főosztály által
megadott időpontig rögzíti a  humánpolitikai nyilvántartó programban. Az  utalás központilag, a  Statisztikai és
Működési Elemzési Főosztály közreműködésével valósul meg.
(6) Ha a foglalkoztatott jogviszonya bármilyen okból megszűnik, az utazási költségek megtérítése a munkában töltött
napok alapján, részarányosan történik.
70. § (1) Saját gépjárművel történő munkába járás költségtérítésének igénybevételét – a  foglalkoztatott jogosultsági
nyilatkozata szerint és a  szervezeti egység vezetőjének javaslatára, a  munkába járással kapcsolatos utazási
költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendeletben foglalt feltételek fennállása esetén – az OEP valamennyi
szervezeti egységének vonatkozásában a  Humánpolitikai Főosztályra benyújtott kérelem alapján a  főigazgató
engedélyezi az éves működési költségvetésben jóváhagyott keret és a jogosultság figyelembevételével.
(2) Az erre a célra rendszeresített nyomtatvány formájában benyújtott kérelemhez csatolni kell a lakcímkártya, az érvényes
vezetői engedély, valamint a munkába járáshoz használt, a kérelmező tulajdonában vagy üzembentartói jogában álló
személygépkocsi érvényes forgalmi engedélyének másolatát.
(3) Saját gépjárművel történő munkába járás esetén költségtérítés csak a munkában töltött napokra jár. A ledolgozott
munkanapokat az  igénylő közvetlen munkahelyi vezetője köteles az  Iratmintatárban megtalálható, erre a  célra
rendszeresített nyomtatványon igazolni. Az  igazolást legkésőbb a  tárgyhónapot követő hónap 7. napjáig kell
a Humánpolitikai Főosztályra, illetve a humánpolitikai kapcsolattartói feladatokat ellátó kormánytisztviselőnek leadni.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott határidőn túl leadott igazolások elszámolása a 69. § (3) és (4) bekezdése szerint
történik.
71. § Jogszabály alapján a  MÁV, HÉV, helyközi autóbusz, komp- és révközlekedéssel történő utazáshoz járó
menetdíjkedvezményre jogosító utazási utalványt a  Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője, valamint
a humánpolitikai kapcsolattartói feladatokat ellátó kormánytisztviselők állítják ki.
24. Célfeladat 72. § A főigazgató a Kttv., valamint a közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról
szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendeletben foglaltak szerint a foglalkoztatott részére célfeladatot állapíthat meg.
25. Belföldi üdülés 73. § (1) A  foglalkoztatottak – beleértve a  nyugdíjba vonultakat is – önköltségi áron jogosultak igénybe venni az  OEP
tulajdonában álló belföldi üdülőket.
(2) Az  önköltségi ár megállapításához szükséges adatokat a  Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály adja meg
a Humánpolitikai Főosztály részére. Az önköltségi ár megállapítását a két főosztály együttesen végzi.
(3) Az üdülési lehetőségekről, a fizetendő árakról, a részletes szabályokról a Humánpolitikai Főosztály a foglalkoztatottakat
évente március 31-ig, a főigazgató által jóváhagyott üdülési tájékoztatóban értesíti.
74. § (1) Az üdülési lehetőség igénybevételének további feltétele a házirend betartása. Aki az üdülő rendjét súlyosan megsérti
és további ott-tartózkodása veszélyezteti a  beutaltak nyugalmát, az  üdülővezető szóbeli felszólítására köteles
az üdülőt azonnal elhagyni, ez esetben költség-visszatérítésre nem tarthat igényt. Az üdülővezető a foglalkoztatott
kizárásáról haladéktalanul köteles írásban értesíteni a Humánpolitikai Főosztály vezetőjét.
(2) Akik az  üdülő berendezésében, felszerelésében kárt okoznak, az  üdülő vezetője által felvett jegyzőkönyv alapján
kötelesek az okozott kárt megtéríteni.
(3) Turnusos időszakban az Üdülési Bizottság a hiányosan kitöltött és a munkáltatói jogkör gyakorlójának javaslatával el
nem látott igénylőlapokat érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(4) Az  Üdülési Bizottság döntését követő 10 munkanapon belül az  illetékes vezető értesítést kap az  üdülési igények
elfogadásáról vagy elutasításáról.
(5) Üdülési főszezonban előnyben kell részesíteni:
a) a nagycsaládosokat,
b) a gyermekeiket egyedül nevelő szülőket,
c) az OEP-nél hosszabb ideje dolgozókat.
(6) Szabad férőhely rendelkezésre állása esetén lehetőség van kéthetes turnus igénybevételére is.
 (7) Abban az esetben, ha a beutalt legalább 5 nappal az üdülés megkezdése előtt lemondja az üdülést, a már befizetett
üdülési díj összegének visszatérítésére jogosult.
 (8) Ha a beutalt az üdülést nem vagy nem a teljes időtartamra vette igénybe, az igénybe nem vett időszakra nem jogosult
a megfizetett térítési díj visszaigénylésére. 26. Egyedi juttatások
75. § (1) A gépkocsivezetői munkakörben foglalkoztatott munkavállaló
a) 500 000 km balesetmentes közlekedésért: 50 000 Ft,
b) 750 000 km balesetmentes közlekedésért: 75 000 Ft,
c) 1 000 000 km balesetmentes közlekedésért: 100 000 Ft,
d) 1 250 000 km balesetmentes közlekedésért: 125 000 Ft,
e) minden további 250 000 km-nél: 125 000 Ft
juttatásban részesülhet.
(2) Ezen juttatás megállapítására a főigazgató jogosult. A juttatást az erről szóló megállapító okirat alapján a Statisztikai
és Működési Elemzési Főosztály utalja a gépkocsivezető részére.
A megtett kilométer teljesítéséről szóló igazolásokat a gépkocsivezetőknek kell beszerezniük, illetve leadniuk.
(3) Abban az esetben, ha az OEP-nél ezen jogcímen a gépkocsivezető már részesült juttatásban, az előző munkahelyeiről
újabb futásteljesítményt igazoló dokumentum nem nyújtható be.
(4) A juttatásra való jogosultság igazolása a Beszerzési, Üzemeltetési és Vagyongazdálkodási Főosztály, valamint a területi
kihelyezett szervezeti egység főosztályvezetőjének hatáskörébe tartozik.
27. Pénzkezelési pótlék 76. § (1) A  teljes anyagi felelősséggel járó házipénztári pénzkezelésért a  kormánytisztviselő havonta pénzkezelési pótlékra
jogosult, melynek megállapítására a főigazgató jogosult.
(2) A  pénzkezelési pótlék mértéke havonta a  teljesítéskor hatályos illetményalap 50%-a, valutapénztári pénzkezelés
esetén a teljesítéskor hatályos illetményalap 100%-a.
(3) A pénzkezelési pótlék mértéke az érintett kormánytisztviselők között a tárgyhónapban elvégzett teljesítések %-ban
meghatározott aránya alapján kerül felosztásra.
(4) A pótlék megállapításáról, illetve megszüntetéséről szóló okiratot a Humánpolitikai Főosztály, a pénzkezelési pótlékról
szóló teljesítésigazolást az  érintett szervezeti egység vezetője készíti el, majd megküldi a  Statisztikai és Működési
Elemzési Főosztálynak, amely intézkedik a kifizetés iránt.
28. A képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg
77. § (1) A  képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.)
EüM rendelet [a továbbiakban: 50/1999. (XI. 3.) EüM rendelet] előírja, hogy az  OEP köteles valamennyi olyan
foglalkoztatottjának, aki napi munkaidejéből legalább 4 órán keresztül rendszeresen képernyős eszközt használ,
a látásvizsgálatát biztosítani, őt szükség szerint, de legalább kétévente látásvizsgálatra küldeni.
(2) A  Humánpolitikai Főosztály kormánytisztviselője, illetve a  humánpolitikai kapcsolattartói feladatokat ellátó
kormánytisztviselő a  vizsgálaton történő részvételhez beutalót ad a  Humánpolitikai Főosztály vezetője, illetve
a területi kihelyezett szervezeti egység főosztályvezetője által kiállított nyomtatványon.
(3) A  foglalkoztatott köteles az  50/1999. (XI. 3.) EüM rendelet 5.  § (2)  bekezdése szerint eljárni. Ha kötelezettségének
önhibájából nem tesz eleget, úgy saját költségén köteles pótolni az  elmulasztott vizsgálatot, az  attól számított
1 hónapon belül. A szűrővizsgálat eredményéről 5 munkanapon belül köteles tájékoztatni a foglalkozás-egészségügyi
orvosát és a Humánpolitikai Főosztályt.
(4) Akinél a szemészeti szűrővizsgálat indokolja – dioptriaváltozás esetén a foglalkozás-egészségügyi orvos javaslatára –
és  a  jelenleg is használt szemüveg vagy kontaktlencse a  képernyő előtti munkavégzéshez nem megfelelő, annak
az  OEP a  képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveghez költségtérítést nyújt a  mindenkori
jogszabályok figyelembevételével. A  költségtérítés maximális összegéről a  mindenkori pénzügyi lehetőségek
figyelembevételével minden év elején a főigazgató dönt.
(5) A  próbaidős foglalkoztatott képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveghez nyújtott
költségtérítésben nem részesülhet.
(6) A költségtérítés elszámolása a szűrővizsgálatot követően, az OEP nevére és címére kiállított számlával történik.
 (7) A  szemüveg költségtérítés igénybevételéhez szükséges kérelmet az  erre a  célra rendszeresített nyomtatvány
kitöltésével és az  ahhoz csatolt számlával, illetve a  foglalkozás-egészségügyi orvos javaslatával a  Humánpolitikai
Főosztály részére kell benyújtani.
(8) Ha a  foglalkoztatott jogviszonya a  költségtérítés igénybevételét követő 2 éven belül megszűnik, úgy a  hátralévő
időszakra vonatkozóan az igénybe vett költségtérítés összegének időarányos részét vissza kell fizetnie.
(9) A  foglalkoztatott nem köteles a  felvett költségtérítés időarányos részét visszatéríteni, ha kormányzati szolgálati
jogviszonya felmentéssel vagy nyugdíjazása, illetve halála miatt szűnik meg.
V. Fejezet 29. Választható béren kívüli juttatások (a továbbiakban: cafetéria juttatás) és azok igénybevételének rendje
78. § (1) A cafetéria juttatások igénybevételére – a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel – jogosult az OEP-nél:
a) kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselő és kormányzati ügykezelő,
b) foglalkoztatott munkavállaló,
c) prémiumévek programban részt vevő, valamint a  különleges foglalkoztatási állományba helyezett
[a továbbiakban az a)–c) pont együtt: cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott].
(2) Nem jogosult a  cafetéria juttatások igénybevételére a  tartós külszolgálaton lévő, illetve nemzeti szakértőként
foglalkoztatott, továbbá a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott azon időtartam vonatkozásában, amely alatt
illetményre vagy átlagkeresetre nem jogosult, feltéve hogy a távollét időtartama meghaladja a harminc napot.
(3) A  30 napot meghaladó távollét esetén a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott által választott cafetéria
juttatások kifizetése felfüggesztésre kerül a távollét 31. napjától a teljes távollét időtartamára. A 30 napot meghaladó
távollét miatt keletkezett cafetéria-tartozás a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott illetményéből, illetve
munkabéréből levonásra kerül a távollét megszűnését követően.
79. § (1) A cafetéria-rendszer – jelen KSZ-ben meghatározott feltételekkel – a következő juttatásokat tartalmazza:
a) Erzsébet-utalvány,
b) iskolakezdési támogatás,
c) helyi utazási bérlet,
d) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás,
e) önkéntes kölcsönös egészségpénztári/önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás,
f ) Széchenyi Pihenő Kártya (szálláshely, vendéglátás, szabadidő alszámla),
g) a munkáltató tulajdonában, vagyonkezelésében lévő üdülőben nyújtott üdülési szolgáltatás.
(2) A cafetéria juttatás éves összege biztosít fedezetet az egyes cafetéria juttatásokhoz kapcsolódó, a cafetéria juttatást
teljesítő munkáltatót terhelő közterhek megfizetésére is.
80. § A cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott a tárgyévben a 78. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével az OEP-nél
fennálló jogviszonya teljes időtartamára jogosult a cafetéria-rendszerbe tartozó, általa választott cafetéria juttatások
igénybevételére, az  adott évre engedélyezett éves bruttó (munkáltatót terhelő közterhekkel együtt számított)
összege erejéig.
81. § A cafetéria-rendszerrel kapcsolatos valamennyi nyomtatvány megtalálható az Iratmintatárban.
30. A cafetéria-rendszerre vonatkozó közös szabályok A cafetéria juttatásokra felhasználható éves keretösszeg megállapítása
82. § (1) A  cafetéria juttatásokra igénybe vehető éves keretösszeget (a továbbiakban: éves keretösszeg) a  főigazgató
a  közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31.)
Korm. rendelet [a továbbiakban: 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet] szerinti felhatalmazás alapján – figyelemmel
a Kttv. és Magyarország mindenkori központi költségvetéséről szóló törvény ide vonatkozó rendelkezéseire, valamint
az Szja. tv. vonatkozó bekezdéseiben meghatározott cafetéria juttatásokra – határozza meg.
(2) Az éves keretösszeg az OEP-nél tárgyévre, a jogviszonyban töltött idővel (naptári nap) arányosan kerül megállapításra:
a) a határozott időtartamú jogviszonyban cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatottak, illetve
b) azon cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatottak esetén, akiknek az OEP-nél fennálló jogviszonya, illetve
jogosultsága év közben keletkezik vagy szűnik meg. A jogosultsági idő számításakor a naptári év napjainak
számát kell figyelembe venni.
(3) A  Pép. tv. alapján, az  (1)–(2)  bekezdés szerint meghatározott éves keretösszeg 30%-a illeti meg a  prémiumévek
programban részt vevő és a  különleges foglalkoztatási állományban levő cafetéria juttatásban részesülő
foglalkoztatottakat.
(4) A  cafetéria-rendszer elemei után fizetendő közteher-fizetési kötelezettségek a  cafetéria juttatásban részesülő
foglalkoztatott éves keretösszegét csökkentik.
(5) Az éves keretösszeget a 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet szerint ezer Ft-ra kerekítve kell megállapítani, kivéve ha
a keretösszeg megfelel a jogszabályilag meghatározott legalacsonyabb, illetve a hatályos költségvetési törvényben
meghatározott legmagasabb összegnek.
A cafetéria juttatási elemek kiválasztása 83. § (1) A cafetéria juttatások éves keretösszegén belül választható elemek minimális-maximális összegéről, az Szja. tv. tárgyévre
vonatkozó adóköteles cafetéria juttatások közterheinek mértékéről és a  cafetéria juttatások igénybevételének
részletes szabályairól a  Humánpolitikai Főosztály évente előzetesen tájékoztatja a  cafetéria juttatásban részesülő
foglalkoztatottakat.
(2) A  Humánpolitikai Főosztály központilag végzi azon cafetéria juttatások megrendelését, amelyeket utalvány
formájában kell a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatottak részére biztosítani.
(3) A cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott a Humánpolitikai Főosztály által biztosított informatikai rendszeren
keresztül a cafetéria juttatás éves keretének és elemeinek meghatározását követő 5 munkanapon belül elektronikus
formában köteles nyilatkozni a  tárgyévre vonatkozóan a  részére megállapított keretösszeg teljes felhasználásáról,
az általa választott cafetéria juttatási elemekről és azok mértékéről.
(4) A cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott a tárgyévben igénybe nem vett összeg felhasználásáról, a cafetéria
juttatások elszámolásáról legkésőbb tárgyév november hó 10. napjáig írásban nyilatkozik. Ennek érdekében
a  Humánpolitikai Főosztály legkésőbb október 31-ig előzetesen tájékoztatja a  cafetéria juttatásban részesülő
foglalkoztatottakat a  cafetéria-keretük felhasználásának egyenlegéről, (az esetleges időarányos kerettúllépésről is)
majd legkésőbb november 15-ig adatot szolgáltat a  levonandó cafetéria-tartozásokról a  Statisztikai és Működési
Elemzési Főosztály részére.
(5) Ha a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott a cafetéria juttatás felhasználásáról szóló nyilatkozat határidőben
történő megtételét önhibájából elmulasztja – ide nem értve a rendes szabadság, betegállomány, illetve egyéb rajta
kívül álló ok miatti mulasztást –, akkor a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott Erzsébet-utalvány és Széchenyi
Pihenő Kártya (vendéglátás alszámla) formájában nyújtott cafetéria juttatásra lesz jogosult. Ha a cafetéria juttatásban
részesülő foglalkoztatott kimerítette a  jogszabályokban meghatározott kereteket, abban az  esetben más cafetéria
juttatásra nem lesz jogosult, és fel nem használt keretét pénzben megváltani sem lehet.
(6) Ha a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott nyilatkozattételi kötelezettségének határidőben objektív okok
miatt nem tud eleget tenni, az akadályoztatás megszűnésétől számított 10 munkanapon belül tehet nyilatkozatot,
feltéve ha mulasztását írásban, munkáltatói jogkör gyakorlója által is igazoltan kimenti.
(7) Az  év közben az  OEP-nél jogviszonyt létesítő, valamint az  a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott, akinek
a jogosultsága – a 82. § (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – év közben keletkezik, az első munkában
töltött napját követő 10 munkanapon belül köteles nyilatkozni a  részére megállapított keretösszeg teljes
felhasználásáról, az általa választott cafetéria juttatási elemekről és azok mértékéről.
(8) A cafetéria-rendszerbe tartozó cafetéria juttatásokra vonatkozó választás hatálya a naptári évre, illetve a jogviszony,
vagy jogosultság évközi keletkezésétől annak megszűnéséig szól, módosítására év közben írásban legfeljebb egy
alkalommal, szeptember 30. napjáig van lehetőség.
(9) A  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott a  cafetéria-nyilatkozat kitöltésével egyidejűleg nyilatkozik
– az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény szerint – arról, hogy lemond azokról
a  pénztári munkáltatói befizetésekről (önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztár, önkéntes kölcsönös egészségpénztár/
önsegélyező pénztár), amelyet a cafetéria-nyilatkozatban nem választott.
Eljárás a cafetéria juttatásra való jogosultság, valamint a jogviszony megszűnése esetén,
a cafetéria juttatások elszámolása
84. § (1) Ha a  foglalkoztatott jogviszonya vagy a  cafetéria juttatásra való jogosultsága év közben megszűnik (pl. szülési
szabadságot vesz igénybe), köteles a  részére nyújtott cafetéria-összeggel az  utolsó munkában töltött napon
elszámolni, és a  Humánpolitikai Főosztálynál, illetve a  területi kihelyezett szervezeti egység ügyrendjében
meghatározott cafetéria juttatás elszámolásával foglalkozó szervezeti egységnél írásban nyilatkozni az igénybe nem
vett keretösszegről.
(2) Ha a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott a tárgyévben a cafetéria juttatási keret – jogviszonya időtartamával
időarányosan megállapított – felhasználható mértékénél többet vett igénybe, úgy a különbözet:
a) az Erzsébet-utalvány esetében a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott választása szerint vagy
visszaadásra kerül a megfelelő értékű utalvány, vagy az – előzetes írásbeli nyilatkozata alapján – illetményéből
levonásra kerül,
b) a többi juttatási elem esetében a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott – előzetes írásbeli nyilatkozata
alapján – illetményéből levonásra kerül.
(3) Ha a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott a tárgyévben a cafetéria juttatási keret – jogviszonya időtartamával
időarányosan megállapított – felhasználható mértékénél kevesebbet vett igénybe, úgy részére a különbözet Erzsébetutalvány formájában kerül kifizetésre, mely esetben a nettó ezer Ft-ot meg nem haladó összeg nem vehető igénybe.
(4) Ha a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott a  kedvezményes adózással adható Erzsébet-utalvány keretet
kimerítette, Széchenyi Pihenő Kártya vendéglátás alszámlára kerül átutalásra a fel nem használt teljes összeg azzal,
hogy ha a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott nem rendelkezik Széchenyi Pihenő Kártyával, az  OEP
megrendeli részére és arra kerül utalásra.
(5) Nem kell visszafizetni a  cafetéria juttatás értékét, ha a  jogviszony a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott
halála miatt szűnik meg.
(6) Ha a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatottat tárgyév közben áthelyezik másik munkáltatóhoz, cafetéria
juttatásra az egyes munkáltatóknál időarányosan jogosult. Az időarányos részt meghaladó mértékű cafetéria juttatás
esetén, a (2) bekezdésben foglaltak szerinti visszafizetési kötelezettség terheli. Ha a cafetéria juttatásban részesülő
foglalkoztatott a  korábbi munkáltatónál az  időarányos részt meghaladó értékű cafetéria juttatást vett igénybe,
és munkáltatójánál visszafizetési kötelezettség nem terhelte, a  kiállított igazolások alapján az  időarányos részt
meghaladó összeggel az OEP-nél igénybe vehető cafetéria juttatás mértékét – legfeljebb az új munkáltatónál igénybe
vehető cafetéria juttatás mértékéig – csökkenteni kell.
(7) A cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott év közben történő áthelyezése esetén a Humánpolitikai Főosztály
igazolást állít ki a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott keretösszegéről, az  általa igénybe vett cafetéria
juttatásról és annak összegéről.
(8) A cafetéria juttatások elszámolásakor figyelembe kell venni a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott nevére
szóló, a  szerv által már megrendelt utalvány összegét is. Továbbá igénybe vett cafetéria juttatásnak kell tekinteni
az  elszámolás során az  Szja. tv. 71.  § (3)  bekezdése szerinti cafetéria juttatások esetében a  tárgyhavi munkáltatói
hozzájárulást. Az  időarányos keretet a  Humánpolitikai Főosztály, illetve a  területi kihelyezett szervezeti egység
ügyrendjében meghatározott cafetéria elszámolással foglalkozó szervezeti egysége állapítja meg, és az elszámolást
a Statisztikai és Működési Elemzési Főosztállyal közösen végzi. A cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott írásbeli
kérelmére, a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott rendkívüli élethelyzete esetén, a  főigazgató maximum
háromhavi részletfizetést engedélyezhet a cafetéria-tartozás visszafizetésére. Ha az illetményből a cafetéria-tartozás
nem vonható le, akkor ennek tényéről 3 munkanapon belül a  Statisztikai és Működési Elemzési Főosztály értesíti
a  Humánpolitikai Főosztályt, amely intézkedik a  tartozás behajtásának megindításáról, a  cafetéria juttatásban
részesülő foglalkoztatott pedig köteles egy összegben készpénz-átutalási megbízással vagy banki átutalással
az értesítés kézhezvételétől számított 15 napon belül a tartozását megfizetni.
(9) A követelés nyilvántartását a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály végzi, ezért a Humánpolitikai Főosztály a cafetéria
juttatásban részesülő foglalkoztatottnak szóló értesítés egy eredeti példányát soron kívül átadja a Költségvetési és
Gazdálkodási Főosztály részére (ideértve a részletfizetésre vonatkozó engedélyt is).
(10) A cafetéria juttatási keret tárgyévre vonatkozó – a  jogviszony időtartamával időarányosan megállapított –
mértékének túllépése esetén a különbözetet a Statisztikai és Működési Elemzési Főosztály – a cafetéria juttatásban
részesülő foglalkoztatott hozzájárulásával – az Mt.-ben, illetve a Kttv.-ben foglaltak alapján az illetményéből, illetve
munkabéréből levonja.
(11) Ha év közben megszűnik annak a  cafetéria juttatási elemnek az  igénybevételi jogosultsága, amelyre a  cafetéria
juttatásban részesülő foglalkoztatott a támogatást kérte, vagy csökken az igénybe vehető támogatás összege, úgy
a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott a  továbbiakban nem veheti igénybe ezen cafetéria juttatási elem
esetében a számára biztosított keretet.
(12) A  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott a  jogosultság megszűnéséről vagy módosulásáról annak
bekövetkeztétől számított 10 munkanapon belül köteles írásban bejelentést tenni a  Humánpolitikai Főosztálynál,
illetve a  területi kihelyezett szervezeti egység ügyrendjében meghatározott cafetéria elszámolással foglalkozó
szervezeti egységénél. A (11) bekezdésben bekövetkezett ok miatt igénybe nem vett keretösszeg a (3)–(4) bekezdésben
meghatározottak szerint használható fel.
(13) A  tartós távollétről visszatérő cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatottat a  Humánpolitikai Főosztály, illetve
a  területi kihelyezett szervezeti egység ügyrendjében meghatározott cafetéria elszámolással foglalkozó szervezeti
egysége – annak figyelembevételével, hogy mely időszakra nem illette meg cafetéria juttatás – tájékoztatja
a rendelkezésre álló cafetéria-keretről, a jelen KSZ alapján választható cafetéria juttatásokról, illetve arról, hogy van-e
visszafizetési kötelezettsége. A  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott a  nyilatkozattételi kötelezettségét
az arról szóló értesítés kézhezvételét követő 10 munkanapon belül köteles teljesíteni és nyilatkozatait a Humánpolitikai
Főosztályra, illetve a  területi kihelyezett szervezeti egység ügyrendjében meghatározott cafetéria elszámolással
foglalkozó szervezeti egysége részére eljuttatni.
31. A cafetéria juttatásokra vonatkozó különös szabályok Étkezési Erzsébet-utalvány
85. § (1) Az OEP – jelen cafetéria juttatási elem választása esetén – a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatottak étkezését
utalvány juttatásával támogatja.
(2) Az Erzsébet-utalvány a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány által papíralapon kibocsátott utalvány.
 (3) Az  Erzsébet-utalvány fogyasztásra kész étel vásárlására, valamint melegkonyhás vendéglátóhelyeken (így
a munkahelyi étkezőhelyeken) étkezési szolgáltatás vásárlására használható fel.
 (4) Az adott naptári évben juttatott utalványokat a fedlapon feltüntetett határidőig lehet felhasználni.
 (5) Erzsébet-utalvány havonta maximum 8000 Ft-ig adható kedvezményes adózással.
 (6) A juttatás több hónapra történő választása esetén csak azonos mértékű 300, 400, 500, 600, 1000 Ft-tal osztható
havi juttatás kérhető. A legkisebb igényelhető utalványérték 1000 Ft. A juttatás címletezéséről, illetve az utalványok
beváltóhelyeiről az Erzsébet-utalvány forgalmazójának honlapján lehet tájékozódni.
(7) Az  étkezési utalványok megrendelését a  Humánpolitikai Főosztály, az  átadását a  Humánpolitikai Főosztály,
illetve a  területi kihelyezett szervezeti egység ügyrendjében meghatározott cafetéria elszámolással foglalkozó
szervezeti egysége végzi. Az  Egészségbiztosítási Alap működési szektor házipénztári pénz- és értékkezelési,
pénzkezelő helyek pénzkezelési, valamint valuta kezelési rendjéről szóló mindenkor hatályos OEP szabályzatban
leírtak figyelembevételével a  kiosztást követő 5 munkanapon belül át nem vett utalványokat (Erzsébet-utalvány,
illetve iskolakezdési utalvány) a  pénztárba kell leadni megőrzésre. Ezt követően a  cafetéria juttatásban részesülő
foglalkoztatott a leadott utalványát csak a pénztárban tudja átvenni.
Iskolakezdési támogatás 86. § (1) E juttatási forma az iskolakezdéshez hozzájárulva, vásárlási utalvány formájában támogatást nyújt az általános iskolai,
középiskolai, szakiskolai tanulmányokat folytató közoktatásban (vagy bármely EGT-államban ennek megfelelő
oktatásban) gyermek, tanuló számára, a rá tekintettel családi pótlékra jogosult szülő, gyám – kivéve gyermekvédelmi
gyám – vagy annak a vele közös háztartásban élő házastársa útján, a (2) bekezdés szerinti szükséges dokumentumok
megléte esetén. Iskolakezdési támogatás arra a  tanévre igényelhető utoljára, amely tanév végéig a  gyermek
a 20. életévét betölti, illetve a sajátos nevelési igényű tanuló esetében arra a tanévre, amely tanév végéig a gyermek
a 23. életévét betölti. A támogatás tankönyvre, taneszközre, ruházatra fordítható.
(2) A juttatás jogosultsági feltétele a tárgyév október 15. napjáig a szükséges dokumentumok benyújtása:
a) családi pótlékra vonatkozó jogosultság 1 hónapnál nem régebbi eredeti igazolása,
b) ha a gyermek a tárgyévben a 18. életévét betöltötte, a tanulói jogviszony fennállását/megkezdését igazoló,
a következő tanévre vonatkozó 1 hónapnál nem régebbi iskolalátogatási igazolás,
c) a következő tanévben általános iskolai tanulmányait megkezdő gyermek esetén a  tanulói jogviszony
megkezdését igazoló 1 hónapnál nem régebbi iskolalátogatási igazolás.
 (3) Abban az esetben, ha mindkét szülő az OEP-nél dolgozik, és mindkét fél megigényli a  juttatást, akkor mindkét fél
jogosulttá válik az  utalványra a  saját cafetéria-kerete terhére a  (2)  bekezdésben meghatározott feltételek megléte
esetén.
(4) Azon cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott esetében, aki a  szükséges igazolásokat határidőig nem vagy
hiányosan küldi meg, illetve akinél jogosulatlanul történt az utalvány felvétele, a folyósított hozzájárulás az – előzetes
írásbeli nyilatkozat alapján – illetményéből levonásra kerül.
(5) A  vásárlási utalványok kiadásáról a  Humánpolitikai Főosztály, illetve a  területi kihelyezett szervezeti egység
ügyrendjében meghatározott cafetéria elszámolással foglalkozó szervezeti egysége a jogszabály alapján a tanév első
napját megelőző 60. naptól a kibocsátás évének végéig gondoskodik.
(6) Az iskolakezdési támogatás mértéke tanévenként és – az  (1)  bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő –
gyermekenként az  Szja. tv-ben meghatározott cafetéria juttatás mértékéig, a  mindenkori minimálbér 30%-áig
terjedhet. A  cafetéria juttatás választott összegének meghatározásánál azonban figyelemmel kell lenni az  éves
keretösszegre és arra, hogy a juttatásnak 1000, 1400, 2000, 5000 Ft-tal oszthatónak kell lennie.
(7) A  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott által kitöltött nyilatkozat alapján a  Humánpolitikai Főosztály
az iskolakezdési támogatások összegéről nyilvántartást vezet. A (3) és (4) bekezdések szerinti nyilvántartás vezetése
érdekében a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott köteles nyilatkozni az  iskolakezdési támogatásban
részesített gyermek (tanuló) adóazonosító jeléről, ennek hiányában személyes adatairól.
Helyi utazási bérlet 87. § (1) E juttatási forma választása esetén a tárgyévre érvényes éves, negyedéves vagy havi helyi utazási bérlet adható.
 (2) Budapesten a  kedvezményes éves bérletszelvények beszerzését a  Humánpolitikai Főosztály végzi, míg az  éves/
negyedéves, illetve havi bérlet költségének megtérítése az  OEP nevére és címére kiállított számla alapján utólag
történik.
(3) A  területi kihelyezett szervezeti egységek esetében a  helyi lehetőségeknek megfelelő típusú bérlet költségének
megtérítése – a felmért igények szerinti éves bérletszelvények egységes beszerzése kivételével – az OEP nevére és
címére kiállított számla alapján utólag történik.
(4) A tárgyhónap 5. napja után leadott számla alapján a juttatás a tárgyhót követő hónapban kerül kifizetésre.
 (5) A megrendelésre és kiadásra került helyi közlekedési éves bérlet visszaadására nincs lehetőség, mivel a szolgáltató
a bérleteket nem váltja vissza. Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári támogatás
88. § (1) Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári támogatás keretében az OEP munkáltatói hozzájárulást fizet annak a cafetéria
juttatásban részesülő foglalkoztatottnak, aki
a) önkéntes nyugdíjpénztár tagja, és
b) ezt a cafetéria juttatási elemet választja, valamint
c) leadja a  Humánpolitikai Főosztályon, illetve a  területi kihelyezett szervezeti egység ügyrendjében
meghatározott cafetéria elszámolással foglalkozó szervezeti egységénél a záradékolt önkéntes nyugdíjpénztári
belépési nyilatkozatát,
d) leadja a  Humánpolitikai Főosztályon, illetve a  területi kihelyezett szervezeti egység ügyrendjében
meghatározott cafetéria elszámolással foglalkozó szervezeti egységénél nyilatkozatát arról, hogy ezen
jogcímen bevétele az adóévben más juttatótól nem volt.
(2) Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás egész évre havonta azonos összegben választható.
Ezen összeg több nyugdíjpénztári tagság esetén is, együttesen legfeljebb az  Szja. tv. 71.  § (3)  bekezdés a)  pontja
szerinti mértékig (a minimálbér 50%-ig) adható, azonban a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott által
a  keretösszegből havonta választható legkisebb összeg az  adott pénztár, intézmény által előírt minimum tagdíj
összege.
(3) A munkáltatói hozzájárulásnak a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott önkéntes nyugdíjpénztárnál vezetett
egyéni számlájára történő átutalásáról – a  Humánpolitikai Főosztály adatszolgáltatása alapján – a  Statisztikai és
Működési Elemzési Főosztály havonta intézkedik.
(4) A cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott a juttatásra abban a hónapban jogosult először, amikor a záradékolt
önkéntes nyugdíjpénztári belépési nyilatkozatát leadja. A  tárgyhónap 5. napja után leadott záradékolt önkéntes
nyugdíjpénztári belépési nyilatkozat esetén a juttatásra a foglalkoztatott csak a tárgyhót követő hónaptól lesz először
jogosult.
(5) Abban az esetben, ha a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott olyan önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárnak
a  tagja, amellyel az  OEP még nem kötött együttműködési szerződést, a  Humánpolitikai Főosztály intézkedik
a szerződés megkötéséről.
Önkéntes kölcsönös egészségpénztári/önsegélyező pénztári támogatás 89. § (1) Az OEP munkáltatói hozzájárulást fizet annak a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatottnak, aki
a) önkéntes egészségpénztár tagja/önsegélyező pénztár tagja,
b) ezt a cafetéria juttatási formát választja, valamint
c) leadja a Humánpolitikai Főosztályon, illetve a területi kihelyezett szervezeti egység ügyrendjében meghatározott
cafetéria elszámolással foglalkozó szervezeti egységénél a záradékolt önkéntes egészségpénztári/önsegélyező
pénztári belépési nyilatkozatát,
d) leadja nyilatkozatát a Humánpolitikai Főosztályon, illetve a területi kihelyezett szervezeti egység ügyrendjében
meghatározott cafetéria elszámolással foglalkozó szervezeti egységénél arról, hogy ezen jogcímen bevétele
az adóévben más juttatótól nem volt.
(2) Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári/önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás egész évre havonta azonos
összegben választható. Az összeg mértéke több egészségpénztári/önsegélyező pénztári tagság esetén is, együttesen
legfeljebb az  Szja tv. 71.  § (3)  bekezdés b) szerinti mértékig (a minimálbér 30%-ig) adható, azonban a  cafetéria
juttatásban részesülő foglalkoztatott által a keretösszegből havonta választható legkisebb összeg az adott pénztár,
intézmény által előírt minimum tagdíj összege.
(3) A  munkáltatói hozzájárulásnak a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott egészségpénztárnál/önsegélyező
pénztárnál vezetett egyéni számlájára történő átutalásáról – a Humánpolitikai Főosztály adatszolgáltatása alapján –
a Statisztikai és Működési Elemzési Főosztály havonta intézkedik.
(4) A cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott a juttatásra abban a hónapban jogosult először, amikor a záradékolt
önkéntes egészségpénztári/önsegélyező pénztári belépési nyilatkozatát leadja. A tárgyhónap 5. napja után leadott
záradékolt önkéntes egészségpénztári/önsegélyező pénztári belépési nyilatkozat esetén a  juttatásra a  cafetéria
juttatásban részesülő foglalkoztatott csak a tárgyhót követő hónaptól lesz először jogosult.
(5) Abban az  esetben, ha a  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott olyan önkéntes egészségpénztárnak/
önsegélyező pénztárnak a  tagja, amellyel az  OEP még nem kötött együttműködési szerződést, a  Humánpolitikai
Főosztály intézkedik a szerződés megkötéséről.
Széchenyi Pihenő Kártya 90. § (1) A Széchenyi Pihenő Kártya (a továbbiakban: SZÉP Kártya) az arra jogosult pénzintézet által kibocsátott olyan fizetési
eszköz, amellyel a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatottaknak a munkáltató által utalt támogatások terhére
– az arra felhatalmazott és a rendszerbe bevont elfogadóhelyek alkalmazásával – szolgáltatások vásárolhatók.
(2) A  keret megállapodás értelmében az  OEP-nél cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatottak az  OTP
Pénztárszolgáltató Zrt. által kibocsátott kártyák használatára jogosultak.
(3) A kártyával igénybe vehető belföldi szolgáltatásokat a SZÉP Kártya kibocsátásának és felhasználásának szabályairól
szóló 55/2011. (IV. 12.) Korm. rendelet tartalmazza.
(4) A SZÉP Kártya egy műanyag elektronikus utalványkártya, amely mögött három, különböző szolgáltatás megvásárlására
használható alszámla van, erre a munkáltató – a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott nyilatkozata alapján –
támogatást utalhat az alábbiak szerint:
a) szálláshely alszámlára, szálláshely-szolgáltatásra felhasználható max. 225 000 Ft-ig (azonban ez  az éves
cafetéria-keretösszegre tekintettel max. 147 383 Ft lehet),
b) vendéglátás alszámlára, melegkonyhás vendéglátóhelyeken (ideértve a  munkahelyi étkeztetést is) étkezési
szolgáltatásra felhasználható max. 150 000 Ft-ig (azonban ez az éves cafetéria-keretösszegre tekintettel max.
147 383 Ft lehet),
c) szabadidő alszámlára, a  szabadidő-eltöltést, a  rekreációt, az  egészségmegőrzést szolgáló szolgáltatásra
felhasználható legfeljebb max. 75 000 Ft-ig.
(5) A  SZÉP Kártyára egy időben több munkáltatótól is juttatható támogatás, ebben az  esetben a  megadott éves
keretösszegeket együttvéve kell meghatározni.
(6) A választott támogatásokról, annak mértékéről és a más munkáltatótól kapott támogatások összegéről a cafetéria
juttatásban részesülő foglalkoztatottnak nyilatkozatot kell kitöltenie.
(7) A  támogatást az  OEP a  kártyakibocsátó intézménytől általa megrendelt kártyán keresztül biztosítja a  cafetéria
juttatásban részesülő foglalkoztatott számára. A  cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott hozzájáruló
nyilatkozatot ad az  általa megadott személyes adatainak a  támogatás biztosítása céljából, az  ehhez szükséges
mértékben, a kártyakibocsátó intézmény részére történő átadásához.
(8) Az alapkártya megrendelésével, használatával, a  támogatás igénybevételével kapcsolatban a cafetéria juttatásban
részesülő foglalkoztatottat semmilyen költség nem terheli.
(9) Igény esetén a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott rendeli meg a pótkártyát, illetve a közeli hozzátartozó
és az élettárs részére a társkártyát, közvetlenül a kártyakibocsátó intézmény honlapjáról letölthető nyomtatványon.
A  pót-, illetve társkártya előállítási és kézbesítési költsége – a  rendelő személyétől függetlenül, pót-, illetve
társkártyánként – a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatottat terheli, az a cafetéria-keretösszeg terhére nem
teljesíthető.
(10) Tárgyévben kártya útján adott, a második naptári év május 31-ig fel nem használt támogatás visszatérítésére, illetve
az egyes alszámlákra igényelt összegek módosítására nincs lehetőség.
Munkáltató tulajdonában, vagyonkezelésében lévő üdülőben nyújtott üdülési szolgáltatás
91. § (1) E  juttatási forma választása esetén az  OEP hatályos üdülési tájékoztatójában szereplő feltételek mellett vehető
igénybe a szolgáltatás. A támogatás mértéke személyenként a minimálbér összegét meg nem haladó rész.
(2) A  szolgáltatást az  OEP mindenkor hatályos üdülési tájékoztatójában aktuálisan üzemelőként megjelölt, az  OEP
tulajdonában álló üdülőkben lehet igénybe venni.
32. Eljárási szabályok 92. § (1) A cafetéria-rendszeren belül a cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott által választott cafetéria juttatásra való
jogosultság elbírálása, a  szükséges és előírt dokumentumok meglétének ellenőrzése a  Humánpolitikai Főosztály,
illetve a  területi kihelyezett szervezeti egység ügyrendjében meghatározott cafetéria elszámolással foglalkozó
szervezeti egységének a feladata.
(2) A cafetéria juttatásban részesülő foglalkoztatott nyilatkozatainak és a cafetéria juttatások igénybevételéhez szükséges
dokumentumoknak a  nyilvántartása, illetve megőrzése a  Humánpolitikai Főosztály, illetve a  területi kihelyezett
szervezeti egység ügyrendjében meghatározott cafetéria elszámolással foglalkozó szervezeti egységének a feladata.
(3) A Statisztikai és Működési Elemzési Főosztály a Humánpolitikai Főosztály által átadott lista alapján végzi az önkéntes
(nyugdíj/egészség/önsegélyező) biztosítási pénztári tagdíj-kiegészítés havonkénti utalását és bevallását.
(4) A Humánpolitikai Főosztály, valamint a területi kihelyezett szervezeti egység ügyrendjében meghatározott cafetéria
elszámolással foglalkozó szervezeti egysége a c) pontban szereplő juttatások esetén az átutalások, továbbá a cafetéria
juttatások után történő adókötelezettség megfizetése érdekében az alábbiak szerint (név, adóazonosító jel, jogcím,
összeg megjelölésével) adatot szolgáltat a Statisztikai és Működési Elemzési Főosztálya részére:
a) önkéntes pénztári juttatás esetén havonta a jelenlét átadását megelőző napig,
b) étkezési hozzájárulás, iskolakezdési támogatás, Széchenyi Pihenő Kártya esetén a juttatás hónapját követő hó
6. napjáig,
c) helyi utazási bérlet esetén tárgyhó 6. napjáig.
33. Egyéb rendelkezések 93. § (1) A  tárgyévi igénybe vehető éves keretösszeget, az  egyes cafetéria juttatások mértékét, az  igénybevétel feltételeit
évente – a főigazgató által meghatározottak, az Szja. tv. és egyéb irányadó jogszabályok figyelembevételével – felül
kell vizsgálni.
(2) A cafetériára vonatkozó rendelkezéseket a hatálybalépésének napján felmentési idejüket töltő cafetéria juttatásban
részesülő foglalkoztatottakra is alkalmazni kell.
VI. Fejezet
Az egészségbiztosítás területén adományozható kitüntetések, elismerések
34. Magyarország kitüntetései 94. § (1) Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény
alapján adható kitüntetésekkel kapcsolatos feladatokat a Humánpolitikai Főosztály látja el.
(2) A munkáltatói jogkör gyakorlójának javaslata alapján a felterjesztésről a főigazgató dönt.
 (3) Magyar állampolgár kitüntetése esetében a  kitüntetés alapjául szolgáló érdemek nagyságán kívül a  felterjesztő
személy közéleti szerepének, életkorának, esetleges korábbi kitüntetéseinek figyelembevételével lehet javaslatot
tenni, a Miniszterelnökség által meghatározott időpontokban.
(4) Magyarország kitüntetéseihez a kiadások fedezetét a Köztársasági Elnöki Hivatal költségvetésében kell biztosítani.
 (5) Az  emberi erőforrások minisztere által adományozható elismerésekről szóló 49/2012. (XII. 15.) EMMI rendeletben
foglalt adományozható elismerésekre az  (1)  bekezdésben foglaltak az  irányadók. A  miniszteri elismerésekhez
a főigazgató eseti jutalmat biztosíthat a mindenkori pénzügyi lehetőségek figyelembevételével.
35. A főigazgató által adományozható elismerések 95. § A főigazgató Szent Kristóf-napi ünnepség keretében az alábbi elismeréseket adhatja:
a) Szent Kristóf plakett
aa) Az egészségbiztosítási szakmai tevékenység, illetve az egészségbiztosítási ágazat általános fejlesztése
érdekében kifejtett munkásság elismeréseként adományozható bel- és külföldi természetes
személyek részére.
ab) A plakett adományozásával egyidejűleg az OEP foglalkoztatottjai számára egyszeri jutalom kerülhet
kifizetésre a mindenkori pénzügyi lehetőségek figyelembevételével.
b) Szent Kristóf érem
ba) Kiemelkedő egészségbiztosítási szakmai tevékenység elismeréseként kerül adományozásra.
Az OEP-pel jogviszonyban állók részére adományozható.
bb) Az érem adományozásával egyidejűleg egyszeri jutalom kerülhet átadásra a  mindenkori pénzügyi
lehetőségek figyelembevételével.
c) Főigazgatói Dicséret
 A főigazgató – a tárgyévben rendelkezésre álló költségvetési források figyelembevételével – a foglalkoztatottakat
a  közszolgálati feladataik kiemelkedő teljesítéséért, illetve feladataik hosszabb időn át történő eredményes
ellátásáért a Szent Kristóf-napi ünnepség keretében pénzjutalomban részesítheti.
96. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlójának a 95. §-ban meghatározott elismerésekre vonatkozó javaslatát a Humánpolitikai
Főosztály részére kell megküldenie.
(2) A felterjesztés feltétele – a plakett nem OEP foglalkoztatott részére történő adományozásának kivételével – az OEP-nél
legalább két éven át folyamatosan fennálló jogviszony.
(3) Nem terjeszthető fel elismerésre:
a) aki az elismerés adományozásának időpontjában próbaidejét tölti,
b) aki az  elismerés adományozásának időpontját megelőző két éven belül a  főigazgató által adományozható
elismerésben részesült, továbbá
c) aki az elismerés adományozásának időpontjában fegyelmi eljárás vagy fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
d) aki az elismerés időpontjában fizetés nélküli szabadságát tölti, vagy tartósan távollévőnek minősül.
(4) A beérkezett javaslatokat a Humánpolitikai Főosztály készíti elő a kitüntetési javaslatokat elbíráló bizottság részére.
 (5) A kitüntetési javaslatokat elbíráló bizottság tagjai:
a) főigazgató,
b) főigazgató-helyettesek,
c) Humánpolitikai Főosztály vezetője,
d) TBDSZ elnöke.
(6) Valamennyi elismerésben részesülő kiértesítéséről, az  ünnepélyes átadás megszervezéséről és az  elismerésben
részesültek nyilvántartásáról a Humánpolitikai Főosztály gondoskodik.
97. § A TBDSZ évente javaslatot tehet egy fő részére történő Szent Kristóf plakett vagy Szent Kristóf érem adományozására.
98. § (1) A  főigazgató – a  tárgyévben rendelkezésre álló költségvetési források figyelembevétel – a  foglalkoztatottakat
a közszolgálati feladataik kiemelkedő teljesítéséért, illetve feladataik hosszabb időn át történő eredményes ellátásáért
a nemzeti és az egyházi ünnepeink alkalmából főigazgatói dicséretben részesítheti, amely a mindenkori pénzügyi
lehetőségek figyelembevételével anyagi elismeréssel is járhat.
(2) Az (1) bekezdés szerinti elismerés a 96. §-ban szabályozott eljárási rend szerint – a 96. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt kivétellel – adományozható.
36. A Közszolgálati Tisztviselők Napja 99. § (1) A Közszolgálati Tisztviselők Napja július 1-je, amely munkaszüneti nap.
 (2) A július 1-jei ünnepségen az alábbi rendezvények kerülhetnek megrendezésre:
a) „az Egészség évtizede” népegészségügyi programhoz kapcsolódó rendezvények,
b) szakmai és sportvetélkedők,
c) kulturális programok keretében aktív és nyugdíjas egészségbiztosítási dolgozók találkozója,
d) közigazgatási szervek kormánytisztviselőinek találkozója.
37. Igazgatási szünet 100. § (1) Az igazgatási szünet a Kormány által rendeletben meghatározott azon időszak, amely alatt a hivatali szerv vezetője
határozhatja meg a  szabadság kiadását oly módon, hogy közben biztosítva legyen a  zavartalan ügymenet és
feladatellátás.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően a kiadott szabadság nem haladhatja meg a foglalkoztatott tárgyévre
megállapított alapszabadságának a háromötödét.
(3) Az igazgatási szünet időtartama:
a) nyári időszakban 5 egybefüggő naptári hét, amely augusztus 20-át közvetlenül követő vasárnapig tart,
b) téli időszakban 2 egybefüggő naptári hét, amely január 1-jét közvetlenül követő vasárnapig tart.
VII. Fejezet
A szolgálati lakásra, bérelt lakásokra vonatkozó előírások
101. § (1) Az OEP-nél jogviszonyban álló részére – kérelmére – az OEP rendelkezése alatt álló lakás, illetve indokolt esetben OEP
üdülő lakhatás céljáró szolgáló helyisége bérbe vagy használatba adható, ha a munkavégzésének helyén maga vagy
házastársa és velük együtt élő gyermeke önálló lakással nem rendelkezik.
(2) OEP rendelkezésű lakásnak minősülnek:
a) az állami tulajdonú és az OEP kezelésében lévő lakás (szolgálati lakás),
b) más szerv, szervezet vagy személy tulajdonában álló lakás, amelyre az OEP-et szerződés alapján bérlőkijelölési
jog illeti meg (bérelt lakás).
 (3) A lakásbérletre vagy -használatra vonatkozó kérelmet a munkáltatói jogkör gyakorlójának javaslatával a Humánpolitikai
Főosztály vezetőjéhez kell benyújtani.
 (4) A  lakás bérletéről vagy használatáról történő lemondást írásban a  Humánpolitikai Főosztály vezetőjéhez kell
megküldeni. 102. § (1) A szolgálati lakás a szolgálati lakáshasználati szerződés alapján vehető igénybe, bútorozottan vagy bútorozás nélkül,
a rendelkezésre álló berendezésekkel együtt a lakás-leltár szerint.
(2) A leltárban szereplő berendezési tárgyakon felül az OEP nem biztosít további eszközöket.
A berendezések, eszközök, bútorok javítása, cseréje, esetleges pótlása a lakáshasználót terheli.
(3) A beépített berendezési tárgyak javítása és a társasházi felújítás költségei az OEP-et, míg a be nem épített berendezési
tárgyak javítási költségei a foglalkoztatottat terhelik.
(4) Az igénybevétel egyéb feltételeit a „Lakáshasználati szerződés”, valamint a lakások és helyiségek bérletére, valamint
az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény és a mindenkor hatályos Polgári
Törvénykönyvről szóló törvény (a továbbiakban: Ptk.) tartalmazza.
103. § (1) A bérelt lakás biztosítására az OEP bérleti szerződést köt a tulajdonossal, majd lakáshasználati szerződést köt a lakás
használatára jogosult foglalkoztatottal, amelyben szabályozza a  bérelt lakás használatának feltételeit. A  lakás
bérelhető bútorozottan és bútorozás nélkül is.
(2) A bérlet és a lakáshasználat feltételeit az egyedileg megkötött szerződések, valamint a lakások és helyiségek bérletére,
valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény és a mindenkor hatályos
Ptk. tartalmazza.
104. § (1) A lakáshasználati jogviszonyt az OEP és a foglalkoztatott határozott vagy határozatlan időre vagy valamely feltétel
bekövetkeztéig szóló, írásba foglalt szerződése hozza létre. A  lakáshasználati jog a  lakásra és a  lakáshoz tartozó
helyiségekre terjed ki.
(2) A foglalkoztatott a bérleményt – eltérő főigazgatói döntés hiányában – havi 400 Ft/m2 költségtérítéssel veheti igénybe.
 (3) A főigazgató a (2) bekezdésben foglalt költségtérítéstől át nem ruházható hatáskörben eltérhet.
 (4) A  foglalkoztatottat terhelik az  energiaszolgáltatási (villany, gáz) és közüzemi díjak, kábel tv, valamint a  távbeszélő
szolgáltatások díjai.
 (5) A számlák megérkezésekor, az OEP átutalással a kifizetéseket teljesíti, majd a foglalkoztatott részére továbbszámlázza.
A  foglalkoztatott köteles a  bérlemény továbbszámlázott energia- és közüzemi díjait, valamint a  szerződésben
rögzített költségtérítését a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály intézkedését követő 15 napon belül, de legkésőbb
a tárgyhót követő hónap 10. napjáig megtéríteni.
(6) A szerződésben rögzíteni kell:
a) a használat időtartamát,
b) azt, hogy a  lakás bútorozottan vagy bútorozatlanul, illetve milyen berendezési/felszerelési tárgyakkal kerül
a lakáshasználó használatába,
c) a lakáshasználó által fizetendő díjakat, valamint a rezsiköltséget,
d) a díjak és rezsiköltségek megfizetésének módját és idejét,
e) a lakáshasználat megszűnésének módját.
(7) A lakáshasználati szerződés megkötéséről a főigazgató engedélye alapján a Humánpolitikai Főosztály gondoskodik.
 (8) A  bérelt lakás átvételekor, illetve a  lakásnak a  lakáshasználó részére történő átadásakor, továbbá a  lakásnak
a  lakáshasználótól történő átvételekor, illetve a  lakás bérbeadó részére történő visszaadásakor a  Beszerzési,
Üzemeltetési és Vagyongazdálkodási Főosztály által kijelölt foglalkoztatott átadás-átvételről jegyzőkönyvet vesz fel,
melyben rögzíti a mérőórák (víz, gáz, villany) állását, a lakás berendezési és felszerelési tárgyait, illetve azok állapotát,
valamint az esetleg fennálló tartozásokat.
(9) Ha a lakás berendezési, felszerelési tárgyaiban a lakáshasználó használata során, a rendeltetésszerű használattal együtt
járó elhasználódást meghaladó mértékű kár keletkezik, vagy a berendezési felszerelési tárgyak a  lakáshasználónak
felróható okból megsemmisülnek a  lakáshasználó a keletkezett kárt – a Humánpolitikai Főosztály levele alapján –
köteles megtéríteni.
105. § (1) A lakáshasználat megszűnik ha:
a) a felek a szerződést közös megegyezéssel vagy felmondással megszüntetik,
b) a foglalkoztatott OEP-pel fennálló jogviszonya megszűnik,
c) a foglalkoztatott más államigazgatási szervhez áthelyezésre kerül,
d) a foglalkoztatott munkavégzésének szünetelése a 3 hónapot meghaladja,
e) a foglalkoztatott meghal,
f ) a lakás megsemmisül,
g) a foglalkoztatott a  bérleti díj és/vagy közüzemi szolgáltatási díj megfizetési kötelezettségének 3 hónapon
keresztül vagy többszöri fizetési felszólítás ellenére nem tesz eleget.
 (2) Ha a  foglalkoztatott lakáshasználati joga az  (1)  bekezdés alapján megszűnik, a  foglalkoztatott köteles külön
felhívás nélkül a lakást – csatolt leltár szerinti bútorzattal, felszereléseivel és tartozékaival együtt – rendeltetésszerű
használatra alkalmas állapotban, a használatbavételi engedély visszavonásától számított 30 napon belül a munkáltató
rendelkezésére bocsátani.
(3) A bérbeadó, illetve a bérlő/lakáshasználó a szerződést 30 napos határidővel, írásban a hónap utolsó napjára bármikor
felmondhatja.
(4) A  lakáshasználati jog megszűnése esetén a  munkáltatót a  foglalkoztatottal és vele együtt élő hozzátartozóival
szemben elhelyezési kötelezettség nem terheli.
VIII. Fejezet
Záró rendelkezések 106. § Jelen KSZ-ben foglaltak teljesítése érdekében a Humánpolitikai Főosztály Iratmintatárat hoz létre, és gondoskodik
annak az OEP intranetes felületén történő hozzáférhetővé tételéről. Az Iratmintatár tartalmazza a jelen KSZ-ben foglalt
eljárásokhoz használatos nyomtatványokat, nyilatkozatokat – egyéb olyan dokumentumokat –, melyeknek használata
a humánpolitikai ügyintézés során kötelező.
107. § (1) Jelen KSZ évenkénti felülvizsgálatának koordinálását és a  módosítások előkészítését a  Humánpolitikai Főosztály
végzi.
(2) Jelen KSZ-ben nem szabályozott kérdésekben a Kttv. rendelkezéseit és a kapcsolódó egyéb jogszabályokat, továbbá
az OEP normatív utasításaiban, egyéb szabályozó eszközeiben foglaltakat kell alkalmazni.
(3) Az  OEP foglalkoztatottjai a  mindenkor hatályos KSZ megismerését az  5. melléklet szerinti nyilatkozat aláírásával
igazolják.
108. § A 20. és 28. alcímben leírt juttatások 2014. évre vonatkozó összegét jelen KSZ hatálybalépését követő 10 napon belül
a főigazgató határozza meg.
109. § Jelen KSZ a  Magyar Közlöny mellékletét képező Hivatalos Értesítőben történő megjelenést követő napon lép
hatályba, és egyidejűleg hatályát veszti a Kormánytisztviselői szabályzatról szóló 42/2011. számú és az azt módosító
59/2011. számú OEP szabályzat, továbbá az OEP Kormánytisztviselői Szabályzatának kiadásáról szóló 42/2011. számú,
valamint az  azt módosító 59/2011. számú OEP Szabályzat módosításáról szóló 22/2014. számú OEP szabályzat,
továbbá az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Cafetéria szabályzatáról szóló 2/2014. számú OEP szabályzat.
110. § Jelen KSZ-t a 109. § szerinti hatálybalépését követően a helyben szokásos módon is közzé kell tenni.
Dr. Sélleiné Márki Mária s. k.,
 főigazgató