text:
32/2006. (X. 9.) GKM utasítása a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetőjének hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról.
A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezetét
érintő, egyes – az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvényben (a továbbiakban: Áht.), valamint
az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.)
165. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője hatáskörébe utalt jogok átruházásáról, valamint a felügyeleti szervi
feladatok ellátásáról a következők szerint rendelkezem:
1. § Az utasítás hatálya Az utasítás hatálya kiterjed a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium fejezetébe tartozó intézményi és fejezeti kezelésű költségvetési előirányzatokra, kivéve a 26. cím alatti EU integráció fejezeti kezelésű előirányzatot.
2. § A költségvetési javaslat összeállítása,
elemi költségvetés
(1) A tervezést és annak megalapozását szolgáló előkészítés feladatait, az ágazati stratégiai célok és prioritások
kialakítását fejezeti szinten a gazdasági, informatikai és
humánpolitikai szakállamtitkár irányítja (Áht. 49. §-a,
Ámr. 21–26. §-ai).
(2) Az intézmények költségvetése tervezésének előkészítési feladatait – az előző év(ek) teljesítési adatai, a prioritások, az érvényesítendő követelmények meghatározásával – a felügyeletet gyakorló szakállamtitkár, illetve kabinetfőnök közreműködésével, a Belső Fejlesztési Főosztály
és a Költségvetési Főosztály bevonásával, a Közbeszerzési, Tervezés-koordinációs és Kontrolling Főosztály
végzi.
(3) A fejezeti kezelésű előirányzatok tervezésének előkészítését, a fejezeti feladatok, kötelezettségek, determinációk számbavételét, valamint azok teljesítéshez szükséges előirányzatok felmérését – a szakmai kezelők és a Stratégiai Főosztály bevonásával – a felügyeletet gyakorló
szakállamtitkár, kabinetfőnök közreműködésével a Közbeszerzési, Tervezés-koordinációs és Kontrolling Főosztály végzi.
(4) A költségvetési javaslatnak a Pénzügyminisztérium
(a továbbiakban: PM) által kiadott tervezési köriratban
foglaltak szerinti összeállításáért, a PM-mel egyeztetett
költségvetési javaslat véglegesítéséért és a szöveges indokolás elkészítéséért – a fejezet felügyelete alá tartozó költségvetési szervek, valamint a fejezeti kezelésű előirányzatok szakmai kezelőinek a bevonásával, a felügyeletet gyakorló szakállamtitkárok, kabinetfőnök közreműködésével – a Költségvetési Főosztály felelős (Ámr. 24–27. §-ai).
(5) A Kormány által benyújtott költségvetési törvénytervezet parlamenti bizottsági tárgyalása során, a Parlamenti Kapcsolatok Főosztály felelős a költségvetési törvénytervezethez beérkező összes módosító- és kapcsolódó
módosító javaslatnak a Közbeszerzési, Tervezés-koordinációs és Kontrolling Főosztályra történő soron kívüli eljuttatásáért, a minisztérium álláspontjának kialakítása érdekében. A parlamenti bizottságokban való képviseletért a
Költségvetési és a Gazdasági Bizottság tekintetében – az
érintett szakmai főosztályok, valamint a Stratégiai Főosztály bevonásával – a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár, más parlamenti bizottságok vonatkozásában a szakmai feladataik ellátása tekintetében felügyeletet gyakorló szakállamtitkár, kabinetfőnök felelős.
(6) A költségvetési törvény kihirdetését követően a
Költségvetési Főosztály előterjesztése, a Tulajdonosi és
Intézmény-felügyeleti Bizottság javaslata alapján, a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár
egyetértésével a miniszter
a) megállapítja a fejezet felügyelete alá tartozó azon
költségvetési szervek költségvetését, kiemelt kiadási és
bevételi előirányzatait, amelyek nem tartoznak az Országgyűlés, a Kormány hatáskörébe [Áht. 49. §-ának d) pontja,
Áht. 52.§ -ának (4) bekezdése],
b) jóváhagyja, a GKM Igazgatás kivételével, a GKM fejezetbe sorolt költségvetési szervek létszámát, átcsoportosítási jogot gyakorol – az Áht. 39. §-ának (1) bekezdésé-
ben foglaltakra figyelemmel – a fejezeten belüli, illetve címen belüli létszámkeretek tekintetében a Kormány rendeletében meghatározott módon [Áht. 49. §-ának h) pontja,
Ámr. 58. §-ának (7) és (10) bekezdései].
(7) A költségvetési törvényben megállapított fejezeti
kezelésű előirányzatok programok szerinti felosztását, a
felügyeletet gyakorló szakállamtitkárok, kabinetfőnök bevonásával, a gazdasági, informatikai és humánpolitikai
szakállamtitkár koordinációja és előterjesztése alapján a
miniszter hagyja jóvá.
(8) A fejezeti kezelésű előirányzatok elemi költségvetését az előirányzat kijelölt szakmai kezelője – a Költségvetési Főosztály által előzetesen biztosított adatok ismeretében – a (7) bekezdésben, valamint az Ámr. 41–43. §-aiban
foglaltak figyelembevételével készíti el elektronikus formában és papír alapon is, majd megküldi a Költségvetési
Főosztály részére.
(9) A költségvetési alapokmányt, valamint az elemi
költségvetést felügyeleti hatáskörben:
a) a költségvetési szerveket érintően, az intézmények
által benyújtott dokumentációknak a Költségvetési Főosztály által történt ellenőrzését és felülvizsgálatát követően,
a Tulajdonosi és Intézmény-felügyeleti Bizottság javaslata
alapján a – miniszter által átadott jogkörben – a gazdasági,
informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár,
b) a fejezeti kezelésű előirányzatok esetén, a szakmai
kezelők által elkészített dokumentációknak a Költségvetési Főosztály által történt ellenőrzését és felülvizsgálatát
követően a felügyeletet gyakorló szakállamtitkár, kabinetfőnök
hagyja jóvá a tárgyév március 31. napjáig [Áht. 49. §-ának
d) pontja, Ámr. 44. §-ának (1) bekezdése]. A költségvetési
alapokmány és az elemi költségvetés felülvizsgálatát a
Költségvetési Főosztály vezetője aláírásával igazolja.
A jóváhagyott költségvetési alapokmányok Ámr. szerinti
közzétételéről a Költségvetési Főosztály gondoskodik.
(10) A költségvetési szervekre és a fejezeti kezelésű
előirányzatokra vonatkozó, az intézmények és a fejezeti
kezelésű előirányzatok szakmai kezelői által elkészített, s
fejezeti szintre összesített előirányzat-felhasználási tervet
a Költségvetési Főosztály vezetője írja alá, s gondoskodik
annak a PM, valamint a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) részére történő megküldéséről [Ámr.
138/B. §-ának (5) bekezdése].
3. § A költségvetési folyamatok alakulásának évközi
figyelemmel kísérése, az előirányzatok módosítása
(1) A költségvetés végrehajtása során a GKM fejezetébe
tartozó intézményi és fejezeti kezelésű költségvetési előirányzatokról, előirányzat módosításokról – a Forrás SQL
egységes információs rendszerben – a Költségvetési Főosztály folyamatos nyilvántartást vezet, az intézmények
saját hatáskörében végrehajtott módosítások esetén az intézmények adatszolgáltatása alapján. A felügyeleti szervi
hatáskörű előirányzat-módosítások a Költségvetési Főosztály vezetőjének egyetértésével kerülnek jóváhagyásra.
(2) Felügyeleti szervi jogkörben a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár hatáskörébe tartozik:
a) a fejezeti kezelésű előirányzat – az előirányzat céljának, rendeltetésének megfelelő, az érintett fejezetek megállapodásán alapuló – fejezetek közötti átcsoportosítása tekintetében az előirányzat-módosítás jóváhagyása, a kiemelt előirányzatok (fő összegüket nem érintő) átcsoportosítására kiterjedően is, ha a költségvetési törvény másként nem rendelkezik [Áht. 24. §-a (12) bekezdésének
b) pontja, Ámr. 46. §-a (1) bekezdésének d) pontja, illetve
(2) bekezdése],
b) indokolt esetben, a központi költségvetési szervek saját hatáskörű előirányzat-módosítási jogosultságának a
felügyeleti szervi hatáskörbe vonása [Áht. 93. §-ának (2)
bekezdése], amely intézkedésről a költségvetési szervet és
a Kincstárt a Költségvetési Főosztály írásban értesíteni köteles,
c) a költségvetési szerveknél a feladatok, illetve bevételek elmaradása esetén – értékelés alapján – az adott intézmény kiadási és bevételi előirányzatának, a támogatási
előirányzat egyidejű változtatásával, vagy változtatása
nélküli csökkentése [Ámr. 48. §-a (1) bekezdésének
c) pontja],
d) a költségvetési szervek jóváhagyott előirányzatai felhasználásának – amennyiben azokat bizonyos feltételhez
köti – indokolt esetben év közbeni időszakos korlátozása,
vagy saját rendelkezésébe vonása [Ámr. 48. §-a (1) bekezdésének d) pontja].
e) a fejezet felügyelete alá tartozó központi költségvetési szerveknél – egyszeri vagy tartós jelleggel – az intézmény felügyeletét gyakorló szakállamtitkár, kabinetfőnök
és a Költségvetési Főosztály javaslata alapján, a költségvetési szerv és a Kincstár egyidejű írásbeli tájékoztatása
mellett
ea) a fejezeti kezelésű előirányzatok terhére, továbbá címen belül, a költségvetési szervek közötti
átcsoportosítással pótelőirányzat, vagy új előirányzat engedélyezése [Ámr. 48. §-a (1) bekezdésének a) pontja],
eb) a kiadási és az ahhoz kapcsolódó bevételi előirányzatok növelésével többletfeladat elrendelése [Ámr. 48. §-a (1) bekezdésének b) pontja],
ec) a felújítási előirányzat terhére a pénzügyminiszter egyetértésével átcsoportosítás engedélyezése
a működési költségvetés javára [Áht. 24. §-ának
(4) bekezdése, Ámr. 48. §-a (1) bekezdésének
e) pontja].
f) a fejezeti kezelésű előirányzatoknál – eltérő rendelkezés hiányában – az előirányzat szakmai kezelőjének kezdeményezése és a Költségvetési Főosztály javaslata alapján a nem tervezett, a jóváhagyott bevételi előirányzaton
felüli, a tényleges többletnek megfelelő összeggel az adott
fejezeti kezelésű előirányzat kiadási és bevételi előirányzata növelésének engedélyezése, illetve az eseti bevétel
rendeltetésének megfelelően új előirányzat megállapítása
[Ámr. 46. §-ának (5) bekezdése],
g) a pénzügyminiszter egyetértése esetén a fejezeti kezelésű előirányzatok egyes jogcímcsoportjain, vagy annak
jogcímein belül az előirányzat-csoportok, illetve kiemelt
előirányzatok közötti átcsoportosítás engedélyezése,
amennyiben az a személyi juttatások és a munkaadókat
terhelő járulékok előirányzatának növelésére irányul [Áht.
24. §-ának (5) bekezdése],
h) a pénzügyminiszter vagy a Kormány jóváhagyását
követően, a fejezet felügyelete alá tartozó költségvetési
szervek és a fejezeti kezelésű előirányzatok előirányzat-maradványának jóváhagyása, egyidejűleg meghatározva a kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat
maradvány felhasználásának célját, rendeltetését [Áht.
49. §-ának g) pontja, és 93. §-ának (7) bekezdése].
(3) Felügyeleti szervi jogkörben a Költségvetési Főosztály vezetőjének hatáskörébe tartozik:
a) a fejezeti kezelésű előirányzatok egyes jogcímcsoportjain, vagy annak jogcímein belül az előirányzat-csoportok, illetve – a személyi juttatások és a munkaadókat
terhelő járulékok kivételével – a kiemelt előirányzatok közötti átcsoportosításnak – a fejezeti kezelésű előirányzat
szakmai kezelő szervezeti egység vezetőjének kezdeményezésére – az engedélyezése, figyelembe véve, hogy a fejezeti kezelésű előirányzatok kizárólag a költségvetési törvényben meghatározott célra használhatók.
b) a központi költségvetési szervek működésére és felhalmozási kiadásaira a költségvetési törvényben megállapított, illetve év közben módosított előirányzatok alapján a
Kincstár által megnyitásra kerülő havi időarányos költségvetési előirányzat-felhasználási kereten – a költségvetési
szervek között, az éves előirányzat 8%-át meg nem haladó
mértékű és legfeljebb 3 havi visszapótlás melletti – korrekció engedélyezése,(a végrehajtott korrekciónak fejezeti
szinten minden hónapban nulla egyenleget kell mutatnia)
[Ámr. 109. §-ának (6)–(7) bekezdései],
c) a kötelezettségvállalással terhelt fejezeti kezelésű
előirányzat-maradvány jóváhagyását megelőzően teljesítendő kifizetéskor, illetve a kötelezettségvállalás bejelentése előtti előirányzat-módosítás [Ámr. 46. §-ának (10) bekezdése].
4. § A fejezeti kezelésű előirányzatok, célelőirányzatok
kezelése
(1) A fejezeti kezelésű előirányzatok kizárólag a költségvetési törvényben meghatározott célra használhatók fel
[Áht. 24. §-ának (9) bekezdése].
(2) A GKM fejezetbe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatok, célelőirányzatok felhasználásáért, a rendelkezési
jogosultságok betartásáért, a kezelői feladatok ellátásáért,
valamint azok ellenőrzéséért – ha a költségvetési törvény,
illetve kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – a
pénzügyminiszterrel egyetértésben szabályozott GKM
rendeletben és az adott előirányzatra vonatkozó külön utasításban, szabályzatban foglaltak figyelembevételével a
jelen utasítás mellékletében kijelölt szervezetek vezetői
(továbbiakban: szakmai kezelői) a felelősek.
(3) Szabályozás-koordinációs feladatkörében a fejezeti
kezelésű előirányzatok felhasználására vonatkozó szabályrend kialakítását, folyamatos aktualizálását a Közbeszerzési, Tervezés-koordinációs és Kontrolling Főosztály
fogja össze.
5. § Költségvetési beszámolás, zárszámadás,
előirányzat-maradvány megállapítása, felhasználása
(1) A költségvetés teljesítéséről készülő időközi, féléves és éves beszámolók tekintetében a Költségvetési Főosztály vezetője felügyeleti hatáskörben meghatározza a
beszámolók beküldési határidejét, előírja a szöveges indoklás részletes szabályait, a kötelezően előírtakon túlmenő adatszolgáltatást (Ámr. 146. §-a és 149. §-a).
(2) A zárszámadással kapcsolatos munkálatokat a PM
által évenként meghatározottak alapján – a Költségvetési
Főosztály vezetőjével egyetértésben – a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár koordinálja.
(3) A költségvetési szervek és a fejezeti kezelésű előirányzatok időközi, féléves és éves beszámolóit a Költségvetési Főosztály vizsgálja felül. A beszámoló felülvizsgálatát a Költségvetési Főosztály vezetője aláírásával igazolja.
(4) A költségvetési szervek beszámolóit a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár – az Ámr.
149. §-ának (3) bekezdése szerinti értékelést követően –
hagyja jóvá. A Költségvetési Főosztály az elfogadott beszámolási dokumentáció visszaküldésével értesíti a költségvetési szerv vezetőjét. A fejezeti kezelésű előirányzatok beszámolóit a felügyeletet gyakorló szakállamtitkár,
kabinetfőnök hagyja jóvá.
(5) A fejezet szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok
gazdálkodásáról készített összesített – 1091 szektor – éves
és féléves költségvetési beszámolóját a Költségvetési Főosztály vezetője, mint a beszámoló elkészítéséért felelős
vezető, valamint a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár, mint a fejezet gazdasági felügyeletéért
felelős vezető írja alá.
(6) A fejezet maradvány-elszámolását a Költségvetési
Főosztály fogja össze, és felülvizsgálat után készíti elő
jóváhagyásra.
(7) A Vagyongazdálkodási Főosztály gondoskodik az
Ámr. 149/A. §-ával elrendelt – az Ámr. 19. számú mellék-
lete szerinti – adatszolgáltatási kötelezettség bekéréséről,
valamint a szakmai főosztályok írásos véleményének kikérésével minősíti a szervezetek tevékenységét, amelyet
minden év június 15-éig köteles megküldeni a Költségvetési Főosztály részére. A Költségvetési Főosztály a PM
részére évente június 30-áig küldi meg az értékelést.
(8) A kormányzati szektor fogalmába tartozó államháztartáson kívüli szervezetek – az Ámr. 164/A. §-ával elrendelt, az Ámr. 20. számú melléklete szerinti – éves és évközi adatszolgáltatását a Vagyongazdálkodási Főosztály teljesíti a Költségvetési Főosztály egyidejű tájékoztatásával.
6. § Vegyes rendelkezések (1) A költségvetési szervek törzskönyvi nyilvántartásba
vételéről, valamint a törzskönyvi nyilvántartás adatait
érintő változások – ideértve a nyilvántartásból való törlést
is – átvezetéséről felügyeleti szervi hatáskörben a Költségvetési Főosztály vezetője gondoskodik [Áht. 88. §-ának
(5)–(6) bekezdései, és 88/A. §-ának (4) bekezdése].
(2) A fejezethez tartozó költségvetési szervek szervezeti
és működési szabályzatát – ha jogszabály másként nem
rendelkezik – a Tulajdonosi és Intézmény-felügyeleti Bizottságnak a költségvetési szerv felett felügyeletet gyakorló szakállamtitkár, kabinetfőnök véleményének kikérésével készített javaslata és a Vagyongazdálkodási Főosztály előterjesztése alapján a miniszter hagyja jóvá.
(3) Az önállóan gazdálkodó költségvetési szerv gazdasági szervezetének vezetőjét (gazdasági vezetőt) – ha jogszabály kivételt nem tesz – a költségvetési szerv vezetőjének a kezdeményezésére, a Tulajdonosi és Intézmény-felügyeleti Bizottság javaslata és a Vagyongazdálkodási Főosztály előterjesztése alapján, a miniszter határozatlan időre bízza meg és menti fel. A további munkáltatói jogokat a
költségvetési szerv vezetője gyakorolja [Ámr. 18. §-ának
(1) bekezdése].
(4) A fejezeti kezelésű előirányzatok számviteli politikáját, ennek keretében az eszközök és források Értékelési
Szabályzatát, Leltározási Szabályzatot és a Pénzkezelési
Szabályzatot, valamint a számlarendet a Költségvetési Főosztály egyetértését követően a gazdasági, informatikai és
humánpolitikai szakállamtitkár hagyja jóvá.
(5) A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználása során érvényesíteni kell a következő jogszabályok és szabályozások előírásait:
a) a Gazdasági Minisztérium vállalkozási célelőirányzatainak szabályozásáról szóló 1/2001. (I. 5.) GM rendelet,
b) a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes támogatási programjainak részletes szabályairól szóló
19/2004. (II. 27.) GKM rendelet,
c) az Útpénztár fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásának szabályozásáról, valamint az országos közúthálózattal összefüggő feladatok ellátásáról szóló 122/2005.
(XII. 28.) GKM rendelet,
d) az ITD-H Befektetésösztönzési és kereskedelemfejlesztési tanácsadás célelőirányzat felhasználásának és kezelésének szabályozásáról szóló 29/2005. (V. 5.) GKM
rendelet,
e) a tőzsdei bevezetésre készülő vállalkozások támogatása fejezeti kezelésű előirányzatból nyújtható támogatások felhasználásával kapcsolatos eljárási rendről szóló
56/2006. (VII.3.) GKM rendelet,
f) az egyes fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről szóló 58/2006. (VIII.11.) GKM rendelet,
g) az egyes iparjogvédelmi oltalmak megszerzésének és
fenntartásának a magyar találmányok külföldi bejelentése
célelőirányzatból történő támogatásáról szóló 9/2003.
(II. 28.) GKM rendelet,
h) a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes előirányzatai felhasználásában, kezelésében részfeladatokat ellátó közreműködő szervezetekről szóló 80/2004.
(V. 18.) GKM rendelet,
i) az informatikai, távközlés-fejlesztési és frekvenciagazdálkodási célelőirányzat felhasználásának és kezelésének szabályairól szóló 11/2001. (IV. 24.) MeHVM rendelet,
j) a Magyar Köztársaság költségvetése Gazdasági és
Közlekedési Minisztérium fejezetének Útpénztár előirányzata tervezésének és felhasználásának részletes szabályairól szóló 10/2006. (V. 16.) GKM utasítás,
k) az egyes fejezeti kezelésű költségvetési előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről és hatáskörökről szóló
2/2006. (IHK 2.) IHM utasítás
l) a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Beruházás-ösztönzési célelőirányzatának felhasználásáról, a
nemzetgazdasági jelentőségű beruházások támogatásának
finanszírozásáról szóló 20/2005. GKM szabályzat,
m) a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium költségvetése 2006. évi fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználásáról szóló 4/2006. GKM szabályzat,
n) a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes fejezeti kezelésű (cél) előirányzatainak egységes szemléletű
felhasználásáról, kezeléséről, működéséről szóló 11/2005.
GKM szabályzat,
o) a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium költségvetési fejezetében szereplő egyes célelőirányzatok forrásainak terhére meghirdetett pályázatok egységes szemléletű
kezeléséről szóló 10/2005. GKM szabályzat,
p) a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium költségvetési fejezetében szereplő egyes célelőirányzatok forrásainak terhére odaítélt támogatásokkal kapcsolatos követelések egységes szemléletű kezelésére vonatkozó 3/2005.
GKM szabályzat,
q) a magyar találmányok külföldi bejelentése célelőirányzat kezelésének rendjéről szóló 7/2005. GKM szabályzat,
r) a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium gazdálkodásával kapcsolatos folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői ellenőrzésről szóló 8/2005. GKM szabályzat,
s) az informatikai, távközlés-fejlesztési és frekvenciagazdálkodási feladatok fejezeti kezelésű előirányzat forrásainak terhére folyósítandó támogatások felhasználásának
szabályozásáról szóló 5487/3/2005. IHM rendelkezés.
7. § Záró rendelkezések (1) Ez az utasítás 2006. október 16-án lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a fejezet felügyeletét ellátó szerv
vezetőjének hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról szóló
8/2006. (IV. 7.) GKM utasítás.
(2) Jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben a
Magyar Köztársaság költségvetéséről és a költségvetés
végrehajtásáról szóló törvény, az Áht., az Ámr., a kincstári
rendszer működésével kapcsolatos pénzügyi szolgáltatások teljesítésének rendjéről szóló 36/1999. (XII. 27.) PM
rendelet, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, az
államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000.
(XII. 24.) Korm. rendelet, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
15/2006. (MK 94.) GKM utasítás, valamint az egyéb vonatkozó jogszabályok, belső utasítások, szabályzatok rendelkezéseit, előírásait kell alkalmazni.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
34/2008. (II. 21.) Korm. rendelete a „Márciusi Ifjak Díj – a fiatal magyar tehetségekért” alapításáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló
1991. évi XXXI. törvény 6/A. §-ának a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány „Márciusi Ifjak Díj – a fiatal magyar tehetségekért” (a továbbiakban: díj) elnevezéssel díjat alapít
és adományoz.
(2) A díj azoknak a 35 év alatti, magyar állampolgárságú
személyeknek adományozható, akik az alkotó- és előadóművészet, a kultúra, a tudomány, a társadalmi- és technológiai innováció, valamint a sport területén kifejtett tevékenységükkel öregbítették Magyarország hírnevét, elősegítették kulturális gyarapodását.
(3) A díj évente legfeljebb 12 személynek adományozható.
2. § (1) A díjat a miniszterelnök minden évben a március 15-i
nemzeti ünnepen, az 1848-as forradalom évfordulóján adja
át.
(2) A miniszterelnök a díjat a kitüntetett részére az adományozást igazoló emléklappal adja át. A díjjal egyszeri,
nettó 500 000 forint összegű pénzjutalom jár.
3. § (1) A díj adományozását az 1. § (2) bekezdésében meghatározott művészeti ágak, területek körében működő országos szakmai szervezetek, valamint a Kormány tagjai
kezdeményezhetik, az adományozást megelőző év december 31-ig.
(2) A díj adományozására irányuló kezdeményezést a
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszterhez (a továbbiakban: miniszter) kell benyújtani.
(3) A kezdeményezést a miniszterelnök által felkért és
megbízott öttagú bizottság értékeli, és tesz javaslatot a miniszter útján a Kormánynak a díj adományozására. A bizottság elnökét a tagok közül a miniszterelnök kéri fel és
bízza meg.
(4) A bizottság az ügyrendjét maga állapítja meg.
4. § A bizottság működésével és a díj adományozásával kapcsolatos feladatokat a Miniszterelnöki Hivatal látja el.
5. § A díj adományozásával felmerülő költségek forrásáról a
Miniszterelnökség központilag kezelt fejezeti feladatok
előirányzatának terhére kell gondoskodni.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A díj adományozására első ízben 2008-ban kerül sor,
az adományozás e rendelet hatálybalépését követő 15 napon belül kezdeményezhető.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1168/2011. (V. 26.) Korm. határozata az Egyenlő Bánásmód Hatóság siket sportolók és a felkészítésükben közreműködött sportszakemberek jutalmazására kötelező döntéseiből származó költségvetési kiadások fedezetéhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében, valamint
az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva, a siket sportolók és a felkészítésükben közreműködő sportszakemberek Egyenlő Bánásmód
Hatóság kötelező döntései által elrendelt jutalmazása érdekében 495 608 ezer forint 1. melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 6. Az olimpiai mozgalommal
összefüggő, valamint egyéb, a sport stratégiai fejlesztését szolgáló feladatok támogatására jogcímcsoport,
2. Sporteredmények, sportszakmai tevékenység anyagi elismerése jogcím javára; egyúttal felhívja a nemzeti erőforrás
minisztert, hogy az átcsoportosítást követően a jutalmak kifizetéséhez szükséges intézkedéseket készítse elő;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter Határidő: azonnal
2. az Áht. 26. § (4) bekezdése szerint a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
23. Sporttevékenység támogatása alcím, 6. Az olimpiai mozgalommal összefüggő, valamint egyéb, a sport stratégiai
fejlesztését szolgáló feladatok támogatására jogcímcsoport, 2. Sporteredmények, sportszakmai tevékenység anyagi
elismerése fejezeti kezelésű előirányzat részére az 1. pont alapján nyújtott összeg tekintetében elszámolási
kötelezettséget, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséget állapít meg; az 1. pont szerinti
költségvetési forrás jogszerű felhasználását a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal ellenőrzi.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
Határidő: 2011. június 30. 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
152/2018. (XII. 18.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján
– a belügyminiszter javaslatára –
dr. Ignácz Istvánt, a Belügyminisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2018. december 31-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2019. (I. 9.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Balázs Mártát 2019. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. december 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2016. (II. 25.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium költségvetési fejezet 2016. évre vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzatai és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdésében foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XV.  Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetébe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatok, az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdése alapján, továbbá az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 38. §-a alapján létrehozott fejezeti kezelésű előirányzatok, valamint a 2015. évben
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok maradványa (a továbbiakban: fejezeti kezelésű előirányzatok)
szabályszerű, gazdaságos, hatékony, eredményes felhasználásáért, a  rendelkezési jogosultságok betartásáért,
a  jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben meghatározott feladatok ellátásáért, valamint azok
ellenőrzéséért – ha a  Kvtv. vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – kormányrendeletben, miniszteri
rendeletben és az  adott előirányzatra vonatkozó külön utasításban foglaltak figyelembevételével kijelölt vezetők
a felelősek.
2. § A  Kvtv. 8.  § (1)  bekezdése alapján létrehozott központi kezelésű előirányzat (a továbbiakban: központi kezelésű
előirányzatok) szabályszerű, gazdaságos, hatékony, eredményes felhasználásáért, a  rendelkezési jogosultságok
betartásáért, a jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben meghatározott feladatok ellátásáért, valamint
azok ellenőrzéséért – ha a Kvtv. vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – kormányrendeletben, miniszteri
rendeletben és az adott előirányzatra vonatkozó külön utasításban foglaltak figyelembevételével a kijelölt vezetők
a felelősek.
3. § A fejezeti kezelésű előirányzatok szakmai kezelőit az 1. és 2. melléklet jelöli ki.
4. § A központi kezelésű előirányzatok szakmai kezelőit a 3. melléklet jelöli ki.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a  Nemzetgazdasági Minisztérium költségvetési fejezet 2015. évre vonatkozó fejezeti kezelésű
előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről szóló 28/2015. (XII. 30.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
199/2013. (IV. 23.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok bwalya
stanley kasonde Chiti rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Zambiai Köztársaság magyarországi rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2013. április 5. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
140/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság Eger Megyei Jogú Város Közgyűlésének az érvényes szabályozási tervvel nem érintett
városrészekben folyó építési tevékenység szabályozásáról szóló 4/2006. (I. 27.) számú rendeletét megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A Heves Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője (a továbbiakban: indítványozó) a helyi önkormányzatokról szóló
1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 99. § (2) bekezdés a) pontja alapján kérte Eger Megyei Jogú Város
Közgyűlésének az érvényes szabályozási tervvel nem érintett városrészekben folyó építési tevékenység
szabályozásáról szóló 4/2006. (I. 27.) számú rendelete (a továbbiakban: Ör.) alkotmányellenességének a megállapítását
és megsemmisítését. Az Ör. Eger Megyei Jogú Város közigazgatási területén esetlegesen alkalmazni rendeli a korábbi
– már hatályban nem lévő – Részletes Rendezési Tervet (a továbbiakban: RRT), amennyiben az adott területre
vonatkozóan nincs hatályos szabályozási terv és helyi építési szabályzat. Az indítványozó véleménye szerint az Ör.
tehát egy már hatályon kívül helyezett jogszabály alkalmazását rendeli el, ami ellentétes az épített környezet
alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) előírásaival, így sérti az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdését. Fentiekre hivatkozva az indítványozó törvényességi észrevételt tett a rendeletre, kérve annak
hatályon kívül helyezését. Eger Megyei Jogú Város Közgyűlése – a törvényességi észrevételt megtárgyalva –
a 199/2006. (IV. 27.) számú határozatában úgy döntött, hogy a kifogásolt rendeletet hatályában fenntartja.
Az indítványozó ezt követően fordult az Alkotmánybírósághoz kérve az Ör. alkotmányellenességének megállapítását
és megsemmisítését.
II. 1. Az Ör. hatálya Eger Megyei Jogú Város közigazgatási területén belül azokra a városrészekre terjed ki, ahol nincs
hatályos szabályozási terv és helyi építési szabályzat. Ezeken a területeken az illeszkedés szabályainak meghatározása
esetről esetre történik, oly módon, hogy meg kell vizsgálni a helyi településszerkezeti terv, az országos
településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK), illetve
az adott területre vonatkozó korábban hatályos részletes rendezési terv közül a beépítési paraméterek tekintetében
melyik tartalmazza a legszigorúbb szabályokat, és azt kell kötelezően alkalmazni. A hivatalvezető indítványában
hivatkozott az Étv. 60 § (3) bekezdésére, amelynek értelmében a törvény hatálybalépésekor a korábbi jogszabályoknak
megfelelően megalkotott érvényes településrendezési terveket a módosításukig, illetve a megyei jogú városok
esetében legfeljebb 2003. december 31-ig lehet alkalmazni. Felhívta továbbá az Étv. 18. § (2) bekezdését is, amely úgy
rendelkezik, hogy ha egy adott területen nincs építési szabályzat, illetőleg szabályozási terv, építési munkát végezni
csak az Étv., valamint az egyéb – hatályos – jogszabályok megtartásával lehet. Az Ör. azonban az Étv. idézett
rendelkezései ellenére is a már hatályát vesztett régi RRT alkalmazására ad lehetőséget, ami ellentétes az Étv. fenti
rendelkezéseivel, ezáltal sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését.
2. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében meghatározott alkotmányos korlát szerint a helyi önkormányzat
feladatkörében rendeletet alkothat, amely azonban nem lehet ellentétes más jogszabállyal. Az Ötv. 16. § (1) bekezdése
pedig előírja, hogy a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére,
továbbá a törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot. Az Ötv. 8. §
(1) bekezdése a települési önkormányzat feladatai közé sorolja a településfejlesztést, a településrendezést, valamint
az épített környezet védelmét. Az Étv. 7. § (1) bekezdése szerint a településrendezés céljai közé tartozik az építési helyi
rendjének szabályozása, a (3) bekezdés pedig tételesen meghatározza ennek eszközeit, úgymint a településfejlesztési
koncepció, a településszerkezeti terv, valamint a helyi építési szabályzat és szabályozási terv. Az Étv. 18. § (2) bekezdése
pedig úgy rendelkezik, hogy ha egy adott területen nincs építési szabályzat, illetőleg szabályozási terv, építési munkát
végezni csak az Étv., valamint az egyéb – hatályos – jogszabályok megtartásával lehet.
Az Étv. 60. § (3) bekezdése szerint a törvény hatálybalépésekor a korábbi jogszabályok rendelkezései szerinti tartalmi
követelményeknek megfelelően készített érvényes településrendezési terveket a módosításukig, de legfeljebb
2003. december 31-ig változatlanul alkalmazni kell a megyei jogú városok, a városok, a főváros, valamint a fővárosi
kerületek (a továbbiakban: városi önkormányzatok) esetében. Az Étv. hatálybalépését megelőzően elfogadott
rendezési terv megyei jogú városok esetében tehát csak abban az esetben volt alkalmazható 2003. december 31-ig,
ha az abban foglalt szabályozás nem kerül módosításra. A 47/2005. (XII. 14.) AB határozat (a továbbiakban: Abh.) szerint
az Étv. 60. § (3) bekezdéséből fakadóan az önkormányzat: „a korábbi rendezési tervet nem módosíthatja, ha a település
területének vagy annak egy részének felhasználására, beépítésére vonatkozó helyi szabályokon változtatni kíván,
hanem csak az Ét(v). és az OTÉK rendelkezéseinek megfelelő új településszerkezeti tervet fogadhat el határozattal,
valamint az erre épülő új szabályozási tervet és helyi építési szabályzatot alkothat önkormányzati rendelettel.” (ABH
2007, 704, 711.)
A fentiek szerint, amennyiben a megyei jogú városok – 2003. december 31-ig – az Étv. hatálybalépése előtt elfogadott
rendezési terveiken változtatni kívántak, akkor nem tekinthettek el az Étv., valamint az OTÉK településrendezéssel
kapcsolatos előírásaitól. 2003. december 31-ét követően pedig már nem alkalmazhatják az Étv. hatálybalépését
megelőzően elfogadott rendezési terveket, azaz a fenti időpontig új – az Étv. előírásainak megfelelő – rendezési tervet
kellett készíteniük.
Az Étv. 60. § (3) bekezdése tehát nemcsak a hatálybalépése előtt alkotott rendezési tervek módosítását korlátozta,
hanem expressis verbis megtiltotta azok alkalmazását 2003. december 31-ét követően.
Az 1998. január 1-jén hatályba lépett Étv. átalakította a településrendezés korábbi szabályait, számos feladatot róva
az önkormányzatok számára is, így – többek között – településszerkezeti, szabályozási tervet kellett kidolgozniuk, új
helyi építési szabályzatot kellett alkotniuk az Étv-nek megfelelő tartalommal. Ugyanakkor a jogalkotó az Étv. 60. §
(3) bekezdésében jelentős – a törvény hatálybalépésétől 2003. december 31-ig tartó – átmeneti időt biztosított
a városi önkormányzatoknak arra, hogy az új törvényi előírásokat alkalmazva, megalkossák és elfogadják az új – az Étv.
szabályainak megfelelő – rendezési terveket. Az Étv. lehetőséget biztosított arra is, hogy a korábbi rendezési terveket
módosítsák az új rendezési terv elfogadásáig, de legkésőbb az átmeneti időszak végéig, ám a módosítás során
figyelemmel kellett lenni az Étv. és az egyéb építési tárgyú jogszabályok hatályos előírásaira is.
Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy az Étv. 60. § (3) bekezdése 2009. október 1. napjával hatályát
vesztette. Bár a 2009. évi LVII. törvény 46. § (7) bekezdésének 24. pontja valóban hatályon kívül helyezte az átmeneti
időszakra vonatkozó törvényi rendelkezést, ez nem jelenti azt, hogy a városi önkormányzatok ennek következtében
eltérhetnének az Étv. településrendezésre vonatkozó szabályaitól. Épp ellenkezőleg, az Étv. 60. § (3) bekezdésében
szabályozott átmeneti időszak lezárultával a városi önkormányzatoknak már rendelkezniük kell az Étv. szabályainak
megfelelő településszerkezeti tervvel, helyi építési szabályzattal. A jogalkotó erre tekintettel döntött a határidő lejártát
követően az átmenetet biztosító rendelkezés deregulációjáról.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy Eger Megyei Jogú Város Közgyűlése 2006. évben –
a törvényi határidő lejárta után – kifejezett törvényi tiltás ellenére alkotta meg az érvényes szabályozási tervvel nem
érintett városrészekben folyó építési tevékenység szabályozásáról szóló rendeletét. Az Ör. azzal, hogy az Étv.
hatálybalépése előtt alkotott, így már hatályban nem lévő rendezési terv (RRT) alkalmazását rendeli alkalmazni, eltér
az Étv. kogens szabályaitól. Az Alkotmánybíróság a fentiek alapján megállapítja, hogy az Ör. az Étv. 18. §
(2) bekezdésébe ütközik, így sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében foglaltakat, ezért megsemmisíti azt.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben történő közzétételét az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 41. §-a alapján rendelte el. Az Abtv. 42. §-a alapján az Ör.
a megsemmisítésről szóló alkotmánybírósági határozat közzétételét követő napon veszti hatályát.
Budapest, 2011. november 30. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
248/2011. (X. 28.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló
223/2010. (IX. 2.) KE. határozat 3. pontjában foglaltak alapján
kiemelkedő színvonalú, eredményes oktató-nevelő tevékenységéért
a Szabó Lőrinc Két Tannyelvű Általános Iskola és Gimnáziumnak a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. október 13.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
200/2012. (HK 10.) MH ÖHP intézkedése az INFOOPS PARANCSNOKI ÚTMUTATÓ (SEGÉDLET) című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében, valamint a szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK. 18) HM utasítás
4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az
„INFOOPS PARANCSNOKI ÚTMUTATÓ (SEGÉDLET)” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Az „INFOOPS PARANCSNOKI ÚTMUTATÓ (SEGÉDLET)” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés
mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezeteinek személyi állománya a rá vonatkozó mértékben ismerje meg és alkalmazza.
4. A kiadvány kerüljön feltöltésre az MH Központi
Doktrinális Adatbázis és az MH Központi Doktrinális
Adattár állományába.
5. Az intézkedés a közzététel napján lép hatályba, és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
6/2016. (HK 3.) HM VGHÁT szakutasítása.  a 2015. éves költségvetési beszámoló elkészítésének rendjéről
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
24/2015. (VI. 15.) HM utasítás 26. §-ában foglaltakra –
a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen irányítása alá
tartozó központi hivatalokra, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, valamint a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény vezetőjét, hogy a szakutasítás végrehajtását szervezete vonatkozásában tegye lehetővé.
2. A beszámolók összeállításának előkészítő feladatai 3. A 2015. évi intézményi költségvetési beszámolókat,
a fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó 2015. évi
költségvetési beszámolókat, és a HM költségvetési fejezet
2015. évi költségvetési beszámolóját (a továbbiakban
együtt: beszámolók) az 5–32. pontban meghatározottak
szerint kell összeállítani.
4. A beszámolási feladatok teljesítéséért, tartalmáért,
megfelelőségéért a) az intézményi beszámolók tekintetében, a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 24/2015. (VI. 15.) HM utasítás
12. § (6) bekezdés f) pontjában foglaltak figyelembevételével a honvédelmi szervezet vezetője,
b) a fejezeti kezelésű előirányzatok beszámolói és a HM
költségvetési fejezet beszámolójának összesítése vonatkozásában a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) főigazgatója
felel.
5. A HM VGH a beszámolók összeállításához elkészített tájékoztatóját – amely tartalmazza a beszámolók kitöltési útmutatóit –, a beszámolók átadás-átvételére összeállított ütemtervét, és a Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NGM) által közzétett beszámoló űrlapgarnitúrát elektronikus úton biztosítja a honvédelmi szervezetek részére.
6. A honvédelmi szervezetek beszámolóit a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által rendelkezésre
bocsátott és a HM VGH által a MAKK11 informatikai
szerveren biztosított rögzítő és ellenőrző program felhasználásával kell elkészíteni.
7. A beszámolók átvételét – melyeknek részét képezi az
1. melléklet szerinti adatlap is –, felülvizsgálatát és összesítését, az 5. pont szerint biztosított ütemtervnek megfelelően, a HM VGH legkésőbb 2016. február 29-ig kezdi
meg.
8. Az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban:
MH EK) és a KNBSZ intézményi beszámolói létszámadatainak – statisztikai és munkajogi zárólétszám, átlagos statisztikai létszám – kitöltését a HM VGH-val egyeztetve
kell végrehajtani.
9. A HM VGH a honvédelmi szervezetek működésének
az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól
szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2. § (4) bekezdés a) pontja szerint ellátott honvédelmi szervezetek részére az átlagos statisztikai létszámadatokat 2016. február 12-ig küldi meg.
10. A 9. pont szerinti adatokat a gazdálkodást támogató
és pénzügyi ellátó referatúrák, valamint a gazdálkodást támogató és pénzügyi referatúra (a továbbiakban együtt: referatúrák) a saját szervezetük és az ellátott honvédelmi
szervezetek vonatkozásában az NGM által közzétett beszámoló űrlapgarnitúra 08. űrlapja szerinti részletezettségben megbontják és arról 2016. február 22-ig a HM VGH
részére adatszolgáltatást teljesítenek.
11. A 9. pont szerinti adatokat a referatúrák a saját szervezetük és az ellátott honvédelmi szervezetek vonatkozásában az NGM által közzétett beszámoló űrlapgarnitúra
05. űrlapja 320. és 321. sorában a kormányzati funkciók,
államháztartási szakfeladatok és szakágazatok osztályozási rendjéről szóló 68/2013. (XII. 29.) NGM rendelet (a továbbiakban: Szakfeladat rendelet) 6. § (2) bekezdés szerinti részletezettségben – kapacitásmutatónként – megbontják és arról 2016. február 22-ig a HM VGH részére
adatszolgáltatást teljesítenek.
12. A referatúrák a saját szervezetük és az ellátott honvédelmi szervezetek vonatkozásában az NGM által közzétett beszámoló űrlapgarnitúra 05. űrlapja 322. és 323. sora
vonatkozásában a Szakfeladat rendelet 6. § (1) bekezdése
szerint járnak el és arról 2016. február 22-ig a HM VGH
részére adatszolgáltatást teljesítenek.
13. A referatúrák a saját szervezetük és az ellátott honvédelmi szervezetek vonatkozásában az NGM által közzétett beszámoló űrlapgarnitúra 14. űrlapja 12. és 13. sorában a Szakfeladat rendelet 3. mellékletében előírtak szerint az adott szakfeladatra jellemző feladatmutató, teljesítménymutató értékének záró állomány adatait 2016. február 22-ig a HM VGH részére megküldik.
14. A referatúrák a saját szervezetük és az ellátott honvédelmi szervezetek vonatkozásában az NGM által közzétett beszámoló űrlapgarnitúra 17/a. űrlapja 1. és 2. sorának megfelelően a betegszabadsággal összefüggő munkáltatói kifizetés összegéről, és a betegszabadsággal
összefüggő kifizetésben részesülők számáról 2016. február 22-ig a HM VGH részére adatot szolgáltatnak.
15. Az NGM által közzétett beszámoló űrlapgarnitúra
09. űrlapját csak a KNBSZ és – a HM VGH által kezelt
(al)cím tartalékokról készített beszámolókban – a HM
VGH tölti ki.
16. A 2015. december 31-ei valuta- és devizakészletek
értékelését a HM fejezet egységes számviteli politikájáról
és számlarendjéről szóló 4/2012 (HK 5.) HM VGHÁT
szakutasítás 2. függelékének II. fejezet 2. Az eszközökkel,
forrásokkal kapcsolatos értékelési szabályok alfejezet
1.12. pontja szerint, a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR) lévő
2015. december 31-ei értékelési árfolyamokon kell végrehajtani.
17. A főkönyvi és analitikus nyilvántartások egyezőségének igazolása érdekében – a 18. pontban szereplő eltérésekkel – a beszámolók honvédelmi szervezetnél maradó
irattári példányához minden esetben csatolni kell:
a) a beszámoló alátámasztásául szolgáló főkönyvi kivonatokat; b) honvédelmi szervezetenkénti Egységes Rovat Azonosító kivonatokat;
c) a HM KGIR által előállított beszámoló űrlapokat;
d) a könyvviteli mérlegtételek alapját képező, és leltá
ron alapuló, főkönyvvel egyeztetett hiteles analitikus nyilvántartásokat, ideértve az egyéb sajátos eszközoldali és
forrásoldali elszámolásokhoz, követelésjellegű és kötelezettségjellegű sajátos elszámolásokhoz, az aktív és passzív
időbeli elhatárolásokhoz, a beruházási (felújítási) kiadásokra kifizetett előlegekhez kapcsolódó kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek illetve követelések
tételes analitikáját is.
18. A HM VGH által – a központi ellátás keretében –
készített beszámolók honvédelmi szervezetnél maradó
példányához a 17. pont a) és d) alpontjában, a HM VGHnál maradó példányhoz a 17. pont a)–c) alpontjában felsorolt analitikákat kell – a főkönyvi és analitikus egyezőség
igazolása érdekében – csatolni.
3. Az intézményi költségvetési beszámolók összeállítása 19. A HM VGH által a honvédelmi szervezetek részére
készített intézményi költségvetési beszámolók címlapján:
a) a „kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó” szövegrészt
„készítő” megnevezéssel kell kiegészíteni;
b) a „Készítő, kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó”
személy nevét és telefonszámát, okleveles könyvvizsgálói
vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs
számát, valamint az intézményi beszámoló elkészítéséért
kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói, vagy
mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát is fel kell tüntetni.
20. Az intézményi költségvetési beszámolót a Korm.
rendelet 8. § (2) bekezdésében és 17. § (2) bekezdésében
foglaltaknak megfelelően kell aláírni.
21. A pénzügyi gazdasági vezető aláírásával igazolja,
hogy a 19. pont szerinti készítő rendelkezésére bocsátott,
az intézményi beszámolókat alátámasztó HM KGIR-ben
rögzített és az űrlapok kitöltéséhez szükséges egyéb adatok, információk a valódiság elvének megfelelnek.
22. Az intézményi beszámolókat – a készítő személy kivételével – az aláírásra kötelezett személyek bélyegzőlenyomatukkal hitelesítik. Az aláírók egyértelmű azonosítása érdekében a neveket a beszámoló címlapján olvashatóan – gépelve, vagy nyomtatott betűkkel – is fel kell
tüntetni.
23. Az intézményi költségvetési beszámoló egy-egy
példánya illeti meg a HM VGH-t, és a beszámolóban érintett honvédelmi szervezetet, melyeket az általános ügyviteli szabályok szerint nyilvántartásba kell venni.
24. Az MH EK csapat- és központi költségvetéséről
külön-külön intézményi költségvetési beszámolókat készít, melyek
a) címlapján a kapcsolattartó, illetve felvilágosítást
nyújtó személy nevét és telefonszámát, okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát, valamint az intézményi beszámoló elkészítéséért kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát kell feltüntetni,
b) a 20–23. pontnak megfelelően kerülnek aláírásra, hitelesítésre és nyilvántartásba vételre.
25. A KNBSZ
a) egy példányban a minősített adat védelméről szóló
2009. évi CLV. törvény előírásainak megfelelő minősítéssel ellátott intézményi beszámolót készít, két példányban
pedig nem minősített, összevont formájú intézményi beszámolót állít össze. Az intézményi költségvetési beszámolók a 20–22. pontban és a 24. pont a) alpontjában meghatározottaknak megfelelően kerülnek aláírásra és hitelesítésre,
b) az összevont formájú intézményi költségvetési beszámolót a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok költségvetésének és gazdálkodásának egyes speciális szabályairól
szóló 130/2011. (VII. 18.) Korm. rendelet 4. Beszámolási
rendszer és adatszolgáltatás alcímében meghatározottaknak megfelelően készíti el, és egy példányát átadja a
HM VGH részére, és
c) a minősített intézményi költségvetési beszámolót
– a beszámoló készítésére szolgáló programból kinyomtatott ellenőrzési listával együtt – egyeztetés és felülvizsgálat céljából bemutatja a HM VGH részére.
26. A 24. és 25. pontban szereplő honvédelmi szervezetek a beszámoló összeállítását megelőzően a költségvetési
előirányzatokat a HM VGH-val egyeztetik.
4. A fejezeti kezelésű előirányzatok beszámolójának
összeállítása 27. A fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodásról szóló beszámolókat a HM VGH állítja össze, és
azok a 19–23. pontnak megfelelően kerülnek aláírásra,
hitelesítésre és nyilvántartásba vételre.
5. A megszűnt honvédelmi szervezetek beszámolóinak
összeállítása 28. A megszűnt honvédelmi szervezetek intézményi beszámolóit – az államháztartás számviteléről szóló 4/2013.
(I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 7. § (3) bekezdése és 34. §-a előírásainak megfelelően összeállított
beszámolók adatainak felhasználásával – a HM VGH állítja össze és a jogutód szervezet vezetője, gazdasági vezetője, valamint a készítő írja alá.
6. A HM költségvetési fejezet beszámolójának
összeállítása 29. A HM VGH a felülvizsgált intézményi költségvetési
beszámolókat, a megszűnt honvédelmi szervezetek beszámolóját, valamint a fejezeti kezelésű előirányzatokról
összeállított beszámolókat összesíti és az Áhsz. 32. §
(3) bekezdésében meghatározott határidőn belül a Kincstár által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerbe feltölti, valamint – a KNBSZ esetét kivéve – a beszámolókat alátámasztó, a könyvelési rendszerből előállított teljes főkönyvi kivonatot elektronikus úton megküldési a Kincstár részére.
30. A 29. pont szerint összesített beszámolókat a Korm.
rendelet 17. §-ában meghatározott személyek írják alá.
7. Záró rendelkezések 31. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
32. Hatályát veszti a 2014. évi éves költségvetési beszámoló elkészítésének rendjéről szóló 3/2015. (HK. 3.)
HM VGHÁT szakutasítás.
Dr. Firicz László s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
1021/2011. (II. 11.) Korm. határozata a Nemzeti Vízum- és Okmánybizottságról és a biztonsági okmányokkal kapcsolatos kormányzati feladatokról.
1. A Kormány
a) az európai integrációval kapcsolatos jogharmonizáció teljesítéseként, a személyek szabad mozgása elvének
maradéktalan érvényesítése érdekében, az Európai Unió által a tagállamok részére egységesen, kötelezően
és részleteiben meghatározott formai és biztonsági jellemzőkkel bíró okmányok, valamint azon – nemzeti
fejlesztési hatáskörbe tartozó – biztonsági okmányok bevezetésével összefüggő döntések előkészítésére,
amelyekre vonatkozóan az Európai Unió minimum okmánybiztonsági követelményeket fogalmaz meg; vagy
az uniós vívmányok formai, tartalmi követelményeket vagy alapvető biztonsági elvárásokat határoznak meg,
továbbá a kormányzati döntést nem igénylő szakmai feladatok meghatározására és végrehajtásuk
koordinálására, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
 szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. §-a szerinti testületként, Nemzeti Vízum- és Okmánybizottságot (a továbbiakban:
Bizottság) működtet,
b) az Európai Bizottságtól az uniós vívmányokban meghatározott, uniós fejlesztésű, az Európai Unió biztonsági
követelményeinek megfelelő minősítésű és jelölésű biztonsági okmányokra vonatkozó adatok és
dokumentumok átvételére jogosult szervezetként a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat Szakértői Intézetét jelöli ki.
2. A Bizottság
a) elnöke: a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalának elnöke,
b) tagjai: a belügyminiszter, a közigazgatási és igazságügyi miniszter, a külügyminiszter, a nemzetgazdasági
miniszter, továbbá a nemzeti fejlesztési miniszter által kijelölt egy-egy személy,
c) meghívottak: a Bizottság bármely tagjának javaslatára, a Bizottság egyhangúlag meghozott döntése alapján
a Bizottság tevékenységébe szükség szerint bevont személyek. 3. A Bizottság működési rendjét maga határozza meg.
4. A Bizottság igazgatási és adminisztratív feladatait a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala
látja el.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. Hatályát veszti a Nemzeti Vízum- és Okmánybizottság létrehozásáról és a biztonsági okmányokkal kapcsolatos
kormányzati feladatokról szóló 2145/2003. (VII. 1.) Korm. határozat, valamint a Nemzeti Vízum- és Okmánybizottság
létrehozásáról és a biztonsági okmányokkal kapcsolatos kormányzati feladatokról szóló 2145/2003. (VII. 1.) Korm.
határozat módosításáról rendelkező 2166/2004. (VII. 5.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
313/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Magyar Szociális Zöld Párt (1440 Budapest, Pf. 20)
képviseletében Stekler Ottó elnök által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a
következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. szeptember 23-án aláírásgyűjtő
ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a
következő kérdés szerepelt:
„– Egyetért-e Ön azzal, hogy a nappali tagozatos diákok, az egészségkárosodott emberek és a nyugdíjasok
ingyen utazhassanak a tömegközlekedési eszközökön a
jelen kérdésben megtartott népszavazást követő év január
1-től?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem
felel meg a fenti jogszabályi követelménynek, mivel a kérdés három össze nem tartozó személyi kör összekapcsolása révén össze nem függő tartalmi elemeket foglal egy
népszavazási kérdésbe. Ezáltal megállapítható, hogy a
választópolgároknak nincs módjuk külön-külön dönteni.
Továbbá a három csoportból nem egyértelmű a „nappali
tagozatos diákok”, valamint az „egészségkárosodott
emberek” személyi köre.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/C. § (5) bekezdésének a) pontja értelmében nem lehet országos népszavazást tartani a költségvetésről, a költségvetés végrehajtásáról, a központi adónemekről és illetékekről, a vámokról, valamint a helyi adók központi feltételeiről szóló
törvények tartalmáról. Az országos népszavazásra feltenni
kívánt kérdésben megfogalmazott módosításnak költségvetési vonzata van. Egy eredményes népszavazást követően a szolgáltató számára pótolni kellene a bevételkiesést.
Az Alkotmány hatályos rendelkezései alapján a kérdésben
országos népszavazás nem tartható.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének
a) pontján, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) és c) pontjain,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
19/2011. (III. 9.) OGY határozata dr. Budai Gyula országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Budai Gyula országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi
Bíróság 13. Mv. 37913/2010/2. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
269/2015. (VI. 12.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Aleksandar Dragičević rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Bosznia-Hercegovina magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2015. május 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
131/2014. (IV. 3.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Salamon Laurát 2014. október 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. március 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2117/2017. (XII. 28.) Korm. határozata az ukrajnai eredetű felső-tiszai kommunális hulladék kezelésére irányuló beruházás tervezéséhez szükséges költségvetési forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy műszaki megoldást kell létrehozni az ukrajnai eredetű felső-tiszai kommunális hulladék fizikai
eltávolításához;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  ukrajnai eredetű felső-tiszai kommunális hulladék
kezelésére irányuló beruházás tervezéséhez szükséges 55 000 000 forint költségvetési forrás biztosításáról
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium
fejezet, 17. Vízügyi igazgatóságok cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  tervezési folyamat lezárását követően nyújtson be a  Kormány részére
előterjesztést a megvalósításhoz szükséges források biztosítása érdekében.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a tervezési feladatok lezárását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1745/2016. (XII. 13.) Korm. határozata a KEOP-1.3.0/09-11-2011-0025 azonosító számú („Makó és térsége ivóvízminőség-javítása” című) projekt támogatásának növeléséről, szakaszolásáról és a projekt második szakaszában felmerülő költségek fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a KEOP-1.3.0/09-11-2011-0025 azonosító számú, „Makó és térsége ivóvízminőség-javítása” című projekt
(a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. egyetért a  projekt – a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 25b. pontja szerinti – szakaszolásával,
3. egyetért a projekt a forrásszerkezetének 2. melléklet szerinti módosításával,
 4. hozzájárul a projekt első szakasza tekintetében a támogatási szerződés 2. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. január 31.
5. hozzájárul a projekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
43/2012. (V. 3.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Natura 2000 területek fenntartási terveinek készítéséhez nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, halászati támogatások, valamint egyéb intézkedések végrehajtásával összefüggő egyes
kérdésekről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. együttműködési megállapodás: legalább két együttműködő fél által megvalósítani tervezett NATURA 2000
területekre vonatkozó fenntartási tervek készítése során a résztvevőknek a projekt végrehajtásában betöltött
szerepét és az együttműködés egyéb feltételeit tartalmazó, az összes együttműködő fél által aláírt dokumentum,
amely legalább az utolsó kifizetési kérelmet helybenhagyó határozat meghozataláig érvényes;
2. együttműködő fél: a projektben részt vevő költségvetési szerv, gazdasági társaság, egyesület, alapítvány, amely
jogszabály vagy alapító okirat alapján legalább a támogatási kérelem benyújtását megelőző hat hónappal
természetvédelmi tevékenységet folytat; 3. Natura 2000 területegység: az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekről szóló
kormányrendelet (a továbbiakban: Natura kormányrendelet) mellékleteiben szereplő, azonos területkóddal
kihirdetett jelölt és jóváhagyott különleges, valamint kiemelt jelentőségű természet megőrzési, illetve
madárvédelmi terület; 4. Natura 2000 fenntartási terv: egy Natura 2000 területegység fenntartási és fejlesztési terve, amely megfelel
a Natura kormányrendeletben meghatározott követelményeknek; 5. projekt: a támogatási kérelmet jóváhagyó határozat alapján Natura 2000 fenntartási terv elkészítésére irányuló
művelet; 6. megvalósítási időszak: a támogatási határozat jogerőre emelkedésétől az utolsó kifizetési kérelem benyújtásáig
terjedő időszak; 7. ügyfél: a projekt megvalósításában részt vevő együttműködő felek által az együttműködési megállapodásban
közülük kijelölt fél, amely a támogatási kérelemért, a támogatásról szóló határozat kiadása esetén a kérelemben és
a határozatban foglaltak végrehajtásáért és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) és
a Szakmai Bizottság előtti képviseletért felelős; 8. szakmai javaslat: az MVH közleményében közzétett formanyomtatványon a Szakmai Bizottság által kiállított
javaslat. 2. A támogatás jellege és tárgya 2. § Vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe az 1. mellékletben meghatározott Natura 2000 területegységre
vonatkozó Natura 2000 fenntartási terv elkészítésére. 3. A támogatás mértéke
3. § (1) A támogatás mértéke az összes elszámolható kiadások 100%-a, de legfeljebb az 1. mellékletben a Natura 2000
területegységre vonatkozóan meghatározott maximálisan elszámolható kiadások mértékéig terjedhet.
(2) A Natura 2000 fenntartási terv elkészítése során elszámolható dologi és személyi kiadásokat tételes bontásban
a 2. melléklet tartalmazza. (3) A Natura 2000 fenntartási tervek elkészítéséhez kapcsolódóan a 2. melléklet alapján a következő tevékenységek
kiadásai számolhatók el a) a területek felméréséhez és a kommunikációs terv végrehajtásához kapcsolódó adatfeldolgozás, adatbázis
tevékenység, szakértői tevékenységek és egyéb személyi kiadások; b) a tervek összeállításához, a különböző területhasználatokhoz kötődő, valamint a faj- és élőhelyspecifikus kezelési
előírások kidolgozásának szakértői tevékenysége és személyi kiadásai; c) a területek felméréséhez, az érintettekkel való egyeztetéshez köthető elszámolható személygépkocsi
költségtérítés és egyéb közlekedési eszköz igénybe vétele; d) a fenntartási tervek készítéséhez kapcsolódó irodai költségekből az irodaszerek, irodai és adminisztratív
szolgáltatások; e) a fenntartási tervek készítése során alkalmazott kommunikációs eszközök megvalósításához kötődő irodaszerek,
kiadvány készítési és postai költségek; f) a projekt megvalósításához kapcsolódó számviteli, könyvvizsgálói szolgáltatások és a közbeszerzés költségei.
(4) A dologi jellegű kiadások elismerhető mértéke legfeljebb az összes elszámolható kiadás 70%-a, az alábbi kitételek
figyelembevételét követően a) a területek felméréséhez, az érintettekkel való egyeztetéshez köthető, a személyi jövedelemadóról szóló törvény
(a továbbiakban: Szja tv.) alapján gépjármű üzemanyag-felhasználás címén számlával igazolt üzemanyag vásárlás
esetén elszámolható kiadás nem haladhatja meg az összes elszámolható dologi jellegű kiadás, üzemanyag
elszámolás és a (3) bekezdés d) pontjában meghatározott irodai költségek nélkül számított összegének 25%-át;
b) a fenntartási tervek készítéséhez kapcsolódó, a (3) bekezdés d) pontjában meghatározott irodai költségek nem
haladhatják meg az összes elszámolható dologi jellegű kiadás, üzemanyag elszámolás és a (3) bekezdés
d) pontjában meghatározott irodai költségek nélkül számított összegének 15%-át.
(5) A feladat ellátásához kötődő a 2. mellékletben meghatározott személyi jellegű kiadás az összes elszámolható kiadás
legalább 30%-ában számolható el. A területek felméréséhez, az érintettekkel való egyeztetéshez köthető – az Szja tv.
alapján – saját gépjármű hivatali célú használata nem haladhatja meg a gépkocsi-használat nélkül számított összes
elszámolható személyi jellegű kiadás 25%-át. (6) Amennyiben az ügyfél költségvetési szerv, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó
vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 71. cikk (3) bekezdés
a) pontja alapján a támogatás számításának alapja az összes nettó elszámolható kiadás.
4. A támogatás igénybevételének általános feltételei 4. § (1) Támogatást az az ügyfél vehet igénybe, aki
a) legalább egy együttműködő féllel együttműködési megállapodást kötött;
b) az együttműködő felek egyike rendelkezik legalább egy, a 3. melléklet szerinti felsőfokú agrár és egy felsőfokú
természettudományi végzettségű alkalmazottal, vagy megbízott szakértővel; c) nyilatkozik arról, hogy hozzájárul az elbírált és jóváhagyott Natura 2000 fenntartási terv agrár-vidékfejlesztésért
felelős miniszter általi közzétételéhez. (2) Egy Natura 2000 területegység fenntartási tervének elkészítésére csak egy ügyfél vehet igénybe támogatást.
(3) Az ügyfél több Natura 2000 területegység fenntartási tervének elkészítésére is benyújthat támogatási kérelmet, de
minden egyes Natura 2000 területegység fenntartási tervének elkészítésére külön támogatási kérelmet kell
benyújtani. Amennyiben az ügyfél egy kérelemben több területegységre vonatkozó terv elkészítéséhez igényel,
támogatást, az MVH a támogatási kérelmet elutasítja. 5. A támogatási kérelem benyújtása és elbírálása
5. § (1) A támogatási kérelem benyújtásának a feltétele az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter által létrehozott Szakmai
Bizottságnak a javaslata. A Szakmai Bizottság működésének részletes szabályait az agrár-vidékfejlesztésért felelős
miniszter által jóváhagyott ügyrend tartalmazza. (2) A szakmai javaslat kiadása érdekében az ügyfél a 4. melléklet szerint elkészített projekttervet és kommunikációs tervet,
valamint az 5. melléklet értékelési szempontjaiból a természetvédelmi szakmai kompetenciát igazoló referenciák
listáját 2012. június 1. és 15. között nyújthatja be postai úton a Szakmai Bizottság részére.
(3) A Szakmai Bizottság javaslatát a 4. melléklet szerint elkészített projektterv és kommunikációs terv megvalósíthatósága,
az időbeli ütemezés kivitelezhetősége és az 5. melléklet szerinti természetvédelmi szakmai kompetencia megléte
szerint adja meg a (2) bekezdésben meghatározott időszak leteltét követő 30 napon belül az ügyfél részére.
6. § (1) A támogatási kérelmet egy példányban, 2012. július 15. és augusztus 15. között postai úton lehet benyújtani az
MVH-hoz, az MVH által rendszeresített, honlapján közzétett formanyomtatványon. A formanyomtatványnak legalább
a következő adatokat kell tartalmaznia a) az ügyfélazonosító-adatokat,
b) az ÁFA-visszaigénylésre vonatkozó adatokat, c) az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat,
d) az elszámolható kiadásokra vonatkozó adatokat, e) az ügyfél nyilatkozatát a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről, és
f) az ügyfél aláírását. (2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) az 5. §-ban meghatározott szakmai javaslatot; b) az együttműködő felek által aláírt együttműködési megállapodás eredeti példányát;
c) minden együttműködő félnek az alapszabály, vagy alapító okirat másolati példányát;
d) a 4. melléklet tartalmi követelményeinek megfelelő, a Szakmai Bizottság szakmai javaslata alapján jóváhagyott
projekttervet és kommunikációs tervet; e) a 4. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott nyilatkozatot;
f) a 4. § (1) bekezdés b) pontjában szereplő alkalmazottak vagy megbízott szakértők listáját, valamint a jogviszony
fennállását igazoló szerződést; g) az alkalmazottak vagy a megbízott szakértők végzettségét igazoló okiratok másolatát;
h) az ügyfél által kiállított nyilatkozatot, arról, hogy az alkalmazottak vagy a megbízott szakértők részt vettek
közösségi jelentőségű fajra vagy élőhelyre készített fajmegőrzési vagy kezelési terv vagy tanulmány
kidolgozásában, illetve uniós vagy más nemzetközi társfinanszírozású, természetvédelmi tárgyú projektben;
i) az együttműködő felek tevékenységét bemutató referencialistát tartalmazó nyilatkozatot az alábbiak szerint
ia) uniós vagy más nemzetközi társfinanszírozású, nyertes természetvédelmi tárgyú pályázatban való
részvétel, ib) közreműködés országos jelentőségű védett természeti terület természetvédelmi kezelési tervének
elkészítésében, ic) közreműködés közösségi jelentőségű fajra vagy élőhelyre készített fajmegőrzési vagy kezelési terv,
tanulmány elkészítésében, id) egyéb faj, élőhely vagy terület kezelésére irányuló tanulmány elkészítése vagy részvétel fajmegőrzési,
valamint természetvédelmi kezelési tárgyú hazai pályázatban, ie) közreműködés hagyományos, természetkímélő gazdálkodást megalapozó tanulmány elkészítésében.
(3) A (2) bekezdés h) pontja szerinti, valamint a (2) bekezdés i) pontjában meghatározott referencialistát tartalmazó
nyilatkozatban szereplő valamennyi szakmai referenciának tartalmaznia kell a projektet kiíró szervezet megnevezését,
a projekt azonosítóját, a projekt címét, időtartamát, teljes költségvetését és az együttműködő feleknek a projektben
betöltött szerepét, mely szerint vezető, egyedüli szervezet vagy együttműködő fél.
(4) A (2) bekezdés i) pont szerinti referenciák közül az ia)–ie) alpontokban meghatározott kategóriánként egy referencia
értékelhető. 7. § A támogatási kérelmet az MVH az e rendeletben meghatározott feltételek szerint bírálja el, határozatát pedig az
5. mellékletben meghatározott szempontrendszer alapján végzett értékeléssel és a mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 32. § (1) bekezdés c) pontja szerinti rangsor állításával hozza meg.
6. Kötelezettségvállalások 8. § (1) Az ügyfél köteles a megvalósítási időszakon belül a Natura 2000 fenntartási tervet a Natura kormányrendeletben
meghatározott tartalmi követelményeknek megfelelően elkészíteni. (2) Amennyiben az együttműködő feleknek nem tagja az adott Natura 2000 területegység kezeléséért felelős nemzeti
park igazgatóság (a továbbiakban: igazgatóság), a felek kötelesek a terv készítése során az igazgatóságnak beszámolni
a megvalósítás helyzetéről, amelynek megtörténtét az igazgatóság nyilatkozatával igazolja. Az ügyfélnek
a nyilatkozatot az előrehaladási jelentéshez és az elkészült Natura 2000 fenntartási tervhez csatolnia kell.
(3) Az ügyfél köteles a 4. melléklet 5.3 a)–f) pontjában meghatározott, az adott Natura 2000 területegységre vonatkozó
kommunikációs tervben meghatározott címzettekkel egyeztetni. (4) Az ügyfél köteles a 4. melléklet 5.4 pontjában meghatározott kommunikációs eszközök közül a terepbejárás,
önkormányzati közzététel, valamint gazdafórum vagy falufórum típusok mellett legalább további egy típust
alkalmazni. (5) A 4. melléklet 5.4. pontja szerinti kommunikációs terv ügyfél által vállalt eszköztípusainak száma a megvalósítási
időszak időtartama alatt nem csökkenthető. 9. § (1) Az ügyfél köteles a 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti alkalmazottak vagy megbízott szakértők szerződéses
jogviszonyát az utolsó kifizetési kérelem benyújtásáig fenntartani. (2) Ha a 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti alkalmazott vagy megbízott szakértők személyében változás következik be,
akkor a támogatásra jogosult köteles az új szakértő személyét érintően az 6. § (2) bekezdés f)–h) pontjai szerinti
dokumentumokat az MVH-hoz a kifizetési kérelem beadásakor benyújtani.
7. A kifizetési kérelem 10. § (1) A kifizetési kérelmet postai úton az MVH-hoz kell benyújtani, az MVH honlapján közleményben közzétett
formanyomtatványon. (2) A kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszakok
(3) Egy ügyfél a megvalósítási időszak alatt legfeljebb két kifizetési kérelmet nyújthat be.
(4) A kifizetési kérelemhez mellékelni kell a) a Szakmai Bizottság szakmai javaslatát
aa) az első kifizetési kérelem esetében a Natura 2000 fenntartási tervre vonatkozó előrehaladási jelentés
(a továbbiakban: előrehaladási jelentés) megfelelőségéről, ab) az utolsó kifizetési kérelem esetében a Natura 2000 fenntartási terv megfelelőségéről;
b) a kommunikációs terv alapján végzett tevékenységek végrehajtását – a 4. melléklet 5.4 pontjában meghatározott
– igazoló dokumentumokat; c) a Natura 2000 fenntartási terv elkészítéséhez kapcsolódó tevékenységek költségeiről a 2. mellékletben szereplő
elszámolható dologi és személyi költségekről készített, az MVH által közlemény útján közzétett számlaösszesítőt
és a számlák és egyéb számviteli bizonylatok másolati példányát;
d) a Natura 2000 területegység kezeléséért felelős igazgatóság nyilatkozata a 8. § (2) bekezdés szerinti tájékoztatás
és konzultációs kötelezettség teljesítéséről; e) az (5) bekezdésben megadottak szerint elkészített előrehaladási jelentést az első kifizetési kérelemhez
kapcsolódóan, illetve a 8. § (1) bekezdés szerinti dokumentumot a utolsó kifizetési kérelemhez kapcsolódóan.
(5) Az előrehaladási jelentésnek a következő elemeket kell tartalmaznia
a) a tervdokumentációt megalapozó háttéranyagok bemutatása; b) a Natura 2000 területegység állapotjellemzése;
c) az érintettekkel folytatott első konzultációk ismertetése; d) a természetvédelmi célkitűzések és kezelési javaslatok tervezete.
(6) Az előrehaladási jelentést és a Natura 2000 fenntartási tervet a (2) bekezdés szerinti, a kifizetési kérelem benyújtására
nyitva álló időszakok első napját megelőző 60. napig kell a Szakmai Bizottsághoz benyújtani postai úton, 1 példányt
papír alapon és 1 példányt CD-R vagy DVD-R elektronikus adathordozón.
(7) A Szakmai Bizottság a benyújtástól számított legkésőbb 60 napon belül
a) az előrehaladási jelentés esetében az (5) bekezdés;
b) a Natura 2000 fenntartási terv esetében a 8. § (1) bekezdés
szerint benyújtott dokumentumok alapján adja meg szakmai javaslatát.
(8) A Natura 2000 fenntartási tervet a Szakmai Bizottság a (7) bekezdésben meghatározott 60 napon belül, egyszeri
alkalommal átdolgozásra visszaadhatja. 11. § (1) Az első kifizetési kérelemben az adott Natura 2000 területegységre, legfeljebb a támogatási határozatban
jóváhagyott, kiadások 40%-ára nyújtható be kérelem. Ha az első kifizetési kérelem megfelel a 8. § (1) bekezdés és a 10. §
(4) bekezdésben előírtaknak, akkor utolsó kifizetési kérelemnek számít, és ebben az esetben a támogatási
határozatban jóváhagyott kiadások 100%-ára nyújtható be a kifizetési kérelem.
(2) A kifizetési kérelmeket formai és tartalmi vizsgálatot követően az MVH akkor teljesíti, ha az ügyfél eleget tesz a 10. §
(4) bekezdésben meghatározott feltételeknek. 8. Jogkövetkezmények 12. § (1) Ha az ügyfél nem tesz eleget a 8. § (3) bekezdésben, vagy a 8. § (5) bekezdésben meghatározott kötelezettségei
valamelyikének, a jogerős támogatási határozatban megállapított támogatás összege 15%-kal csökkentésre kerül.
(2) Ha az ügyfél a 8. § (3) bekezdésben, és a 8. § (5) bekezdésben meghatározott kötelezettségeinek együttesen nem tesz
eleget, akkor a jogerős támogatási határozatban megállapított támogatás összege 30%-kal csökkentésre kerül.
(3) Ha az ügyfél a 8. § (2) bekezdésében foglalt tájékoztatási kötelezettségét elmulasztja, akkor a jogerős támogatási
határozatban megállapított támogatási összeg 15%-kal csökkentésre kerül. (4) Ha az ügyfelet az (2) és a (3) bekezdésekben foglalt szankciókkal együttesen kellene sújtani, akkor az az intézkedésben
való jogosulatlan részvételnek minősül. 9. Záró rendelkezés 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
14. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 57. cikk a) pontjának végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1509/2015. (VII. 23.) Korm. határozata a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2. prioritása 2011–2013. évekre szóló akciótervének keretében megvalósuló TIOP-2.2.7-07/2F/2-2009-0008 számú, „Infrastruktúra fejlesztés a szegedi egészségpólusban” című projekt közbeszerzési eljárásának megindításáról.
A Kormány
 1. hozzájárul az  1.  melléklet szerint a  TIOP-2.2.7-07/2F/2-2009-0008 azonosító számú projekt keretében építési
beruházás megvalósítására irányuló közbeszerzési eljárás megindításához;
 2. hozzájárul ahhoz, hogy a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítésének várható
határideje 2016. január 22., azzal, hogy kizárólag a  Kedvezményezett által 2015. december 31-ig teljesített
kifizetések kerülhetnek elszámolásra a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program keretében.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök