text:
25/2018. (VI. 21.) ORFK utasítása a szagmaradványok és személyi szagminták rögzítésével, konzerválásával, valamint azonosításával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltak alapján a bűncselekmények helyszínén fellelhető szagmaradványokkal és személyi
szagmintákkal kapcsolatos feladatok – rögzítés, tárolás, nyilvántartás és szolgálati kutyával történő azonosítás – szabályozására
kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra, a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra
(a továbbiakban együtt: területi szervek);
c) a Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központra, valamint
d) a rendőrkapitányságokra
terjed ki.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. Szagmaradvány rögzítése 2. A nyomozó hatóság a személyek egyedi szag alapján történő azonosítása céljából a bűncselekmény helyszínén
szagot rögzíthet, és a gyanúsítottról, továbbá más személyről szagmintát vehet.
3. A szagmaradványokat fel kell kutatni, rögzíteni és konzerválni kell.
4. Szagmaradványok után kell kutatni az elkövető által feltételezhetően bejárt útvonalon, feltételezett tartózkodási
helyein, hátrahagyott tárgyain, melyet megfoghatott, érinthetett. Ott kell rögzíteni a szagmaradványokat, ahol azok
létrejöhettek, és addig, amíg azonosításra alkalmasak.
5. A szagmaradvány felkutatását és rögzítését kizárólag bűnügyi technikus, bűnügyi kutyavezető vagy baleseti
helyszínelő végezheti. A bűncselekmény helyszínére – amennyiben fontos bűnügyi érdek nem sérül – a szagrögzítés
és a sikeres nyomkövető kutya alkalmazás érdekében elsőként a forrónyomos parancsnok engedélyével a bűnügyi
kutyavezető léphet be, amennyiben igénybevétele megelőzi a szemlebizottság kiérkezését.
6. Szagmaradvány felderítésekor a bűncselekmény helyszínének jellegéből kiindulva kell meghatározni azokat
a helyeket, ahol az elkövető időzhetett, és azokat a tárgyakat, amelyekkel közvetlen kapcsolatba kerülhetett, illetve
amelyekkel fizikai munkát végezhetett. Nem rögzíthető olyan helyről szagmaradvány, amely későbbiekben
a szagazonosító szolgálati kutya életét, testi épségét veszélyeztetné (így különösen holttestről, véres felületről, nedves
felületről, élelmiszerről, ürülékről, vegyi anyagokkal, fűszerekkel szennyezett felületről).
7. A helyszín biztosításánál óvni kell a szagmaradványokat is, ezért rögzítése előtt kerülni kell a helyszínen történő
felesleges mozgást, a különböző tárgyak megfogását annak érdekében, hogy idegen szagok ne fedjék el az elkövető
egyedi szagmaradványát. A szagmaradvány felvételének – amennyiben nem veszélyezteti egyéb bizonyítási eszköz
sérülését – meg kell előznie minden más nyomrögzítést úgy, hogy a tárgyak kontaminációját el kell kerülni.
8. A szagmaradvány rögzítését a kontamináció elkerülés érdekében egyéni védőfelszerelés használata mellett (arcmaszk,
kesztyű, lábtyű használata a kiemelt bűncselekmények helyszínén, védőruha) kell elvégezni. Szagmaradvány
rögzítésre szagrögzítő textilt kell használni.
9. A szagrögzítő textilt hosszú csipesszel megfogva kell letakarni a feltételezett elkövető vélt tenyér-, és ujjnyomait,
cipőtalp lenyomatát stb., a feltételezhetően megfogott vagy otthagyott tárgyakat (pl. ruházat, eszköz), majd alufóliával
lefedni. A szagazonosításhoz szükséges mennyiségű – legalább 4 db – szagrögzítő textillel kell elvégezni
a szagmaradvány rögzítését.
10. A szagrögzítéshez felhasznált szagrögzítő textil lehet teljes (gyári) méretű vagy darabolt.
11. A darabolást a szagot rögzítő személynek kell elvégeznie a helyszínen. Ehhez külön erre a célra használt, szagmentes
daraboló eszközt (olló) kell használni. A darabolás során a téglalap alakú textilt, illetve textildarabot mindig
a hosszabbik oldalán, a közepénél kell elvágni. A darabolás lehet 1/2, 1/4 vagy 1/8 méretű. A darabolás tényét, okát
és a felhasznált textildarabok számát a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
12. A szagrögzítő textilnek legalább 30 percig kell a feltételezett szagmaradványon maradnia úgy, hogy az a különböző
szakértői – így különösen daktiloszkópiai, nyomtani, kémiai, genetikai – vizsgálatra alkalmas maradjon. Ezután
a  közvetlen érintkezés elkerülése érdekében, csipesszel kell megfogni a szagrögzítő textilt, majd szagtalanított
szagkonzerves üvegbe (a továbbiakban: szagkonzerv üveg) kell helyezni, melyet lezárás után bűnjelcímkével és
biztonsági címkével kell ellátni.
13. Az ORFK által meghatározottaknak megfelelő formátum szerint alkalmazandó hitelesítő biztonsági címke tartalmazza
a) a szagrögzítés időpontját;
b) a gyanúsított és egyéb érdekelt nevét;
c) a nyomozó hatóság tagja, a jelen lévő gyanúsított és egyéb érdekelt aláírását;
d) a szag rögzítéséről készített jegyzőkönyv számát (kivétel, amennyiben helyszíni szemle keretében történik);
e) a szagmaradvány vagy a szagminta megnevezését.
14. A szagazonosítás megkezdése előtt a dokumentációban megfelelő módon rögzíteni kell a szagkonzerv-hitelesítő
biztonsági címke állapotát és adatait.
15. A bűnjelcímke tartalmazza
a) a szagrögzítő nevét;
b) azt, hogy milyen szaghordozóról (pl. bőrkesztyű, kötött sapka, feszítővas, telefonkagyló, ablakpárkány,
üvegpohár, autó bőrülés, parketta padozat), mikor és hol történt a szagmaradvány-rögzítés;
c) az egyéb érdekelt nevét;
d) a bűncselekmény megnevezését.
16. Helyszíni szemléről készült jegyzőkönyvben, helyszínrajzon, valamint fénykép- vagy videofelvételen a büntetőeljárás
szabályai szerint rögzíteni kell a szagrögzítő textilek elhelyezésének helyzetét, esetleges egyéb körülményeit.
17. A szagmaradvány rögzítésről a jegyzőkönyvet a nyomozás és az előkészítő eljárás részletes szabályairól szóló Korm.
rendelet szabályai szerint kell felvenni.
2. Szagminta rögzítése 18. A szagmaradványok azonosításához az érintett személyek szagmintája szükséges. Azokról a személyekről (gyanúsított,
egyéb érdekelt) kell felvenni szagmintát, akik egyedi szagának a szagmaradvánnyal való összehasonlítása szükségessé
válik. Minden esetben személyenként legalább két – egyenként legalább 5 szagrögzítő textilt tartalmazó –
szagkonzerv üvegben kell elhelyezni a szagmintát.
19. Szagminta felvétele történhet közvetlen vagy közvetett úton.
20. Szagmintavétel előtt, ha szükséges, meleg folyóvízben – szappan és egyéb kézmosószer alkalmazása nélkül – kell
megmosatni a kérdéses személy kezét, és szárazra kell töröltetni. A kéztörlésre használt szagrögzítő textil konzerválásra
nem használható. Ezután a személynek 10 percig kell tartania a kezeiben az 5 db szagrögzítő textilt, majd
–  a  szagmaradvány-rögzítéshez hasonlóan – a szagkonzerv üvegbe kell helyezni azokat, melyet lezárás után
bűnjelcímkével és biztonsági címkével kell ellátni.
21. A mintavételre nem kerülhet sor a mintaadó rabosítását követően, továbbá alkoholos befolyásoltság, illetve
menstruáció ideje alatt. A szagmaradványok és szagminták hitelesítését a bűnügyi kutyavezető, a bűnügyi technikus
vagy a helyszíni szemlebizottság vezetője végezheti.
22. A szagminta rögzítésekor felvett jegyzőkönyvet a bűnügyi iratokhoz történő hiteles elektronikus másolat elkészítése
és papíralapú csatolás végett az ügy előadójának kell átadni. A jegyzőkönyv egy példányát a szagkonzervhez kell
csatolni. A szagminta rögzítéséről – ha lehetőség van rá – kép- és hangfelvételt kell készíteni. Amennyiben
a jegyzőkönyv kézírással készült, annak gépírással történő rögzítéséről 8 munkanapon belül intézkedni kell.
23. A bűnjelcímke hátoldalán fel kell tüntetni az érintett személy nevét. A szagkonzerv lezárása után a szagmintát adó
személlyel alá kell íratni a bűnjelcímkét és a biztonsági zárócímkét.
24. A nyomozó hatóság – a szagazonosítás lefolytatásához – lefoglalja annak a gyanúsítottnak, egyéb érdekeltnek
a  szagmaradványát hordozó ruhadarabjait, tárgyait, aki a szagmintavételben való közreműködést megtagadja.
A  lefoglalt dolgokról az azonosításhoz szükséges szagmintát a szagmaradvány rögzítésénél leírt módon kell
biztosítani. A szagkonzerv üveget bűnjelcímkével és biztonsági címkével kell ellátni, és az ezúton végrehajtott
hitelesítés után a szagminta rögzítési jegyzőkönyvben kell dokumentálni.
3. Szagmaradványok és szagminták megőrzése 25. Szagmaradványok és szagminták (a továbbiakban együtt: szagkonzervek) tárolása a területi rendőri szervek bűnügyi
technikai osztályainak, illetve az ezek feladatait ellátó szervezeti elemek feladata. Erre a célra alkalmas helyen,
szagbankban, szobahőmérsékleten, elkülönítve kell tárolni a szagkonzerveket. Ebben a helyiségben
–  a  szagkonzerveken kívül – kizárólag a szagrögzítéshez használatos anyagok és eszközök tárolhatók, amelyekről
nyilvántartást kell vezetni.
26. A szagot rögzítő helyi rendőri szervek a jegyzőkönyv egy példányával 72 órán belül kötelesek a szagbankban történő
elhelyezés és nyilvántartásba vétel céljából a területi rendőri szervek bűnügyi technikai osztályaira, illetve az ezek
feladatait ellátó szervezeti elemekhez eljuttatni az általuk rögzített szagkonzerveket.
27. A szagkonzerveket különválasztva, évjárat, jelleg (szagmaradvány, szagminta), valamint a beküldő szerv szerint kell
tárolni.
28. A szagbankban elhelyezett szagkonzerveket a bűnjelkezelés szabályai szerint kell megőrizni és selejtezni.
A nyilvántartást bűnjelnyilvántartó könyvben kell vezetni.
29. A selejtezés a területi rendőri szervek bűnügyi technikai osztálya, illetve az ezek feladatait ellátó szervezeti elemek
vezetőinek hatáskörébe tartozik, melyről jegyzőkönyvet kell felvenni. A selejtezést a szagbank-kezelő bevonásával
kell végezni. A selejtezett szagkonzervek a rögzítéskor felvett adatok törlése után azonosítási gyakorlásra (képzésre),
illetve szagazonosítások során zavaró szagként felhasználhatók. A szagkonzervek tárolásának elkülönítve kell
történnie. A selejtezési jegyzőkönyveket a bűnjelnyilvántartásból való kivezetés céljából az eljáró hatóság részére
meg kell küldeni.
30. A szagbankban szükséges az alábbiak biztosítása:
a) legalább 1000 szagkonzerv tárolására alkalmas polcrendszer;
b) nyilvántartó napló szagkonzervek részére;
c) esetleges számítógépes nyilvántartáshoz szükséges eszközök és programok.
31. A szagbank nyílászáróit külső behatolás ellen – a bejárati ajtót biztonsági zár és pecsét felszerelésével – védetté kell
tenni, lehetőség szerint gondoskodni kell jelző- vagy riasztóberendezés felszereléséről.
4. Szagkonzerválás és szagazonosítás tárgyi-technikai feltételei 32. A szagrögzítő felszerelés tartalma:
a) szagmentes konzervüvegek;
b) orvosi csipeszek (nagy méretű, legalább 20 cm hosszúságú);
c) szagrögzítő textil;
d) alufólia;
e) bűnjelcímkék;
f ) jegyzőkönyv szagmaradvány- és szagminta-rögzítésről;
g) golyóstoll (kék);
h) nemzeti színű bűnjelzsinór;
i) hitelesítő biztonsági címke;
j) olló;
k) szagmentes daraboló olló.
33. A szagazonosító helyiségnek legalább 3 m szélesnek és 8–10 m hosszúnak, simának, de nem csúszós padlózatúnak,
szobahőmérsékletűnek, jól szellőztethetőnek kell lennie. A szagazonosító helyiség mellett kell lennie a figyelőszobának,
melynek ablakán legalább 4 személy nézheti a szagazonosítást, illetve videófelvételt készíthet. A szagazonosító
helyiségben gondoskodni kell a légkondicionáló berendezés felszereléséről, amennyiben a hőmérséklet 24 Celsius
fölé emelkedik.
34. A szagazonosító helyiséget az alábbi berendezésekkel kell ellátni:
a) fém üvegtartók;
b) íróasztal;
c) 1 méter széles gumiszőnyeg a helység teljes hosszában;
d) üvegablakkal ellátott figyelőhelyiség;
e) üvegmozgató rudak;
f ) kamera;
g) légkondicionáló berendezés.
35. Előkészítő helyiséget az alábbi berendezésekkel kell ellátni:
a) fagyasztószekrény (jutalomfalat tárolására);
b) kéttálcás mosogató;
c) automata mosogatógép, ami szárít, illetve szárítógép;
d) mikrohullámú sütő;
e) orvosi csipeszek (nagy méretű, legalább 20 cm hosszúságú);
f ) üveghordó rekesz;
g) szagmentes konzerves üvegek;
h) szagrögzítő textilek.
5. Személyazonosítás egyedi szag alapján 36. A személyazonosítás egyedi szag alapján biológiai vizsgálattal végzett eljárási cselekmény, melynek kapcsán
teljesíteni kell az értesítéssel és a jelenléti jog biztosításával kapcsolatban jogszabályban előírt követelményeket.
37. A szagazonosítást a felismerésre bemutatás általános szabályai szerint kell végrehajtani.
6. A szagkonzervekre vonatkozó rendelkezések 38. A szagkonzerv üveget, valamint az azt hitelesítő biztonsági címkét be kell mutatni azoknak, akiket az eljárási
cselekményre idéztek, és csak ezt követően lehet azokat felbontani.
39. A szagazonosító helyiség padozatán az 5 szagkonzerv üveget egyenes vonalban, egymástól 1-1 méter távolságban
kell elhelyezni. A szagazonosító helyiségben a kutyavezetőn kívül egy segítő tartózkodhat. Indokolt esetben
a szagkonzerv üvegek elhelyezési módja eltérhet az egyenestől, de köztük a távolságnak ekkor is legalább 1 méternek
kell lennie. Az eltérés módját és indokát a feljegyzésben rögzíteni kell. A szagkonzerv üvegek helyét ebben az esetben
is egytől ötig számmal ellátva kell meghatározni.
40. Szagazonosításnál 4 szagkonzerv üvegnek idegen (zavaró) szagmaradványt vagy szagmintát, míg 1 szagkonzerv
üvegnek a kérdéses szagmaradványt, illetve szagmintát kell tartalmaznia.
41. A szagazonosítás során felhasznált „zavaró” szagkonzerveknek a következő feltételeknek kell megfelelniük:
a) ellenőrzött körülmények között, a szagrögzítés szabályainak betartásával, elsősorban az azonosító és
az azonosítandó szagkonzervet beküldő szerv által kell rögzítésre kerülniük;
b) az azonosítandó szagkonzervben nyilvánvalóan megtalálható járulékos szagokhoz hasonló, lehetőleg azokkal
azonos járulékos szagot vagy szagokat kell tartalmaznia;
c) a szagmintákat az azonosítandó szagmintát adó személlyel azonos nemű személyekről kell rögzíteni;
d) a zavaró szagok rögzítése naptári idejének – lehetőség szerint – minél inkább meg kell közelítenie
az azonosítandó szagkonzervét;
e) a 24 órán belül rögzített zavaró szagok szagkonzerv azonosítására nem használhatók fel.
42. A „zavaró” szagkonzerveket a bűnügyi szagkonzervektől elkülönítetten kell nyilvántartani.
7. Szagazonítás 43. Kizárólag szakképzett kutyavezető, érvényes szolgálati minősítéssel rendelkező szolgálati kutyával (a továbbiakban:
szolgálati kutya) végezhet szagazonosítást. A szolgálati kutyának minden esetben póráz nélkül, szabadon kell
dolgoznia. A szolgálati kutya fekvéssel, üléssel vagy állással, de mindig azonos módon jelezheti a szagazonosságot.
Azonosság hiányában a szolgálati kutyának vezényszó kiadása nélkül kell a vezetőjéhez visszatérnie.
44. Szagazonosításnál a szagkonzerv üvegek elhelyezési sorrendje véletlenszerű, de törekedni kell arra, hogy
az azonosítandó szagot tartalmazó szagkonzerv üveg mind az öt helyre kerüljön. Szagazonosításnál a szagkonzerv
üvegek elhelyezési sorrendje véletlenszerű, az azonosítandó szagkonzerv üveg a kihelyezett sorban nem kerülhet
két alkalommal azonos helyre.
45. Az ellenőrző indításnak meg kell előznie a szagazonosítás végrehajtását, így az eljáró hatóság tagjai meggyőződhetnek
arról, hogy a szolgálati kutya nem mutat-e érdeklődést az azonosítandó szag iránt.
46. Az ellenőrzéshez egy azonosítandó és négy idegen szagkonzervet tartalmazó szagkonzerv üveget kell kihelyezni.
47. A szolgálati kutyát valamelyik kihelyezett szagkonzervvel megegyező azonosítandó szagról kell indítani. Elvárt, hogy
a szolgálati kutya minden szagkonzerv üvegbe beleszagoljon. Szükség szerint több ellenőrző indítás is végrehajtható.
48. A szagazonosítást legalább két szolgálati kutyával kell végrehajtatni.
49. Amennyiben a szolgálati kutya azonosságot jelez, mindösszesen ötször kell indítani, miközben változtatni kell
a szagkonzerv üvegek sorrendjét.
50. Amennyiben a szagazonosítás során a szolgálati kutya az első kettő indításnál azonosságot jelez, úgy a szolgálati
kutyát még négyszer újra kell indítani. Az indítások során egy olyan indítást kell végrehajtani, amikor a keresett szag
nincs az  azonosítandó szagminták között. Az ismétlések során ügyelni kell arra, hogy a keresett szag mindegyik
helyen szerepeljen.
51. Amennyiben a szagazonosítás során a szolgálati kutya az első kettő indításnál az azonosítandó és az azonosító szagot
nem azonos személytől származónak érzi, több indítást a szolgálati kutyával nem kell végrehajtani. A szagazonosítás
során ebben az esetben üres keresést nem kell a szolgálati kutyával végrehajtani, és a szagazonosítást „nem azonos”
eredménnyel kell rögzíteni.
52. A szagazonosítás során 1 szolgálati kutyával, 1 gyakorlathoz 1 szagrögzítő textilt lehet felhasználni. A szagazonosítás
után tilos visszahelyezni a felhasznált szagrögzítő textileket az eredeti szagkonzervbe.
53. A szagkonzervben található utolsó szagrögzítő textilt az eljárás végéig meg kell őrizni. Ha később feltétlenül szükséges,
a szagazonosításokhoz „szagkettőzéssel”, az eredeti szagot hordozó szagrögzítő textil használható fel.
54. A „szagkettőzést” úgy kell végrehajtani, hogy a szagkonzerv felnyitása után, az utolsó megmaradt eredeti szagot
hordozó szagrögzítő textilre, a szagrögzítéshez használt csipesszel kell helyezni a szagmentes szagrögzítő textilt,
majd ismét légmentesen lezárni. A „szagkettőzés” tényét és az eljárást jegyzőkönyvbe kell rögzíteni.
55. A szagazonosítással kapcsolatos szakértői vizsgálathoz elsősorban a szagazonosítás során készített feljegyzéseket,
valamint az esetlegesen készített felvételeket kell felhasználni.
56. A szagazonosítás történhet szagmaradvány és szagminta összehasonlításával.
57. A kutyavezetőnek a szagazonosításról felvett feljegyzést a bűnügyi iratokhoz történő hiteles elektronikus másolat
elkészítése és papíralapú csatolás végett az ügy előadójának kell átadni. Az elektronikus iratkezelés szabályai szerint
készített és hitelesített feljegyzést is lehet készíteni, mely az elektronikus irat mellékletét képezi.
58. A szagazonosítás lefolyásáról, amennyiben a büntetőeljárás szabályai szerint kép- és hangfelvétel készítése kötelező,
abban az esetben ellenőrzésre alkalmas módon, kép- és hangfelvétellel kell rögzíteni, egyéb esetben az eljárás
menete rögzíthető. A kamerát össze kell kötni képernyővel annak érdekében, hogy a szolgálati kutya munkája
a figyelőhelyiségben tartózkodók számára is követhető legyen.
59. A kamerát távirányítóval kell vezérelni. A kamera kezelését a kutyavezető vagy segítője végezheti. A dátum és
az időpont felvételen történő megjelenítése kötelező. A kép- és hangfelvételek megőrzését a rendőrség iratkezelési
szabályzatának figyelembevételével és a büntető, szabálysértési és hatósági eljárás szabályainak megfelelően kell
végrehajtani.
60. A technikai eszközzel rögzített felvételnek tartalmaznia kell azokat az adatokat, amelyeket a szagazonosításról készült
feljegyzésben fel kell tüntetni. A szagazonosítást kezdetétől a befejezéséig folyamatosan kell rögzíteni.
61. A szagazonosítás megkezdése előtt a hitelesített, sértetlen szagkonzervet be kell mutatni, és kamerával fel kell venni.
Az azonosítás befejezése után a lezárást, hitelesítést ugyancsak be kell mutatni. Az újrahitelesítést a bűnügyi
kutyavezető, az ügy előadója vagy a szagbank-kezelő végezheti. A szagkonzerv lezárásának és hitelesítésének tényét
a feljegyzésben rögzíteni kell.
62. A területi szervek szagazonosító központjában indokolt esetben a szagazonosítás folyamatát videófelvételen kell
rögzíteni. A kép- és hangrögzítéshez szükséges technikai eszközök biztosítása a gazdálkodásért felelős rendőri szerv
feladata.
63. A szagkonzervek illetéktelen felnyitás elleni védelmét hitelesítő biztonsági címke alkalmazásával kell biztosítani.
64. Amennyiben a szagminta nem szemle során kerül rögzítésre, akkor szükséges a szagmintavételi jegyzőkönyv kitöltése.
65. A területi szervek vezetői szagbank-kezelőt bíznak meg. A szagbank-kezelők feladatait munkaköri leírásban kell
meghatározni. A szagbank külső bűnjeltárolásnak minősül, arra a bűnjelek kezelésének, tárolásának szabályait
az utasításban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
8. Szagazonítással kapcsolatos oktatás 66. Az érintett személyi állomány (vizsgálók, nyomozók, közlekedési helyszínelők, bűnügyi technikusok és bűnügyi
kutyavezetők) kötelező oktatásban vesz részt.
67. A szagazonosító szolgálati kutyákkal és vezetőikkel kapcsolatos alap- és továbbképzési tevékenység általános
szakirányítását az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztály, a hatósági vagy büntetőeljárás során
végzett alkalmazás és igénybevétel szakirányítását az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály Bűnügyi
Osztály a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda Bűnügyi Technikai Főosztályán keresztül végzi.
9. Szagazonosítás végrehajtása, térítési díja 68. Szagazonosító szolgálati kutyával nem vagy csak részben rendelkező területi szerv más területi szervtől kérheti
a szagazonosítás végrehajtását. A végrehajtásra felkért területi szerv vezetője engedélyezi a szagazonosítás – térítés
ellenében történő – végrehajtását.
69. A felkért területi szerv vezetője a szagazonosítás végrehajtását a szolgálat érdekében, illetve túlterheltségre hivatkozva
megtagadhatja.
70. A két szolgálati kutyával végrehajtott szagazonosítás térítési díja bruttó 20 000 Ft. Egy szolgálati kutyával végrehajtott
– kontroll – szagazonosítás térítési díja bruttó 10 000 Ft. A térítési díjak egy-egy alkalommal végrehajtott és
feljegyzésben rögzített szagazonosítási eljárási cselekményre vonatkoznak.
71. A szagrögzítéssel, illetve szagazonosítással kapcsolatos kérdések tisztázására eseti szakértőként az a kriminál
kinológus szakértő rendelhető ki, aki az említett végzettséget bizonyítvánnyal igazolni tudja.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 72. Ez az utasítás 2018. július 1-jén lép hatályba.
73. A légkondicionáló berendezés szagazonosító helyiségben történő 33–34. pont szerinti biztosításáról legkésőbb
2019. december 31-ig gondoskodni kell.
74. Hatályát veszti a szagmaradványok és személyi szagminták rögzítésével, konzerválásával, valamint azonosításával
kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 22/2008. (OT 12.) ORFK utasítás.
Dr. Balogh János r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
4/2004. (I. 13.) FVM rendelete az egyszerűsített területalapú támogatások és a vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő ,,Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot’’, illetve a ,,Helyes Gazdálkodási Gyakorlat’’ feltételrendszerének meghatározásáról.
A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló
2003. évi LXXIII. törvény 45. §-a (2) bekezdésének
c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el:
1. § (1) E rendelet célja az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alapból finanszírozott
a) egyszerűsített területalapú támogatások, valamint b) az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Programban,
valamint a Nemzeti Vidékfejlesztési Tervben foglalt vidékfejlesztési támogatások
igénybevételének előfeltételeként szükséges, egyes nemzeti és európai uniós jogszabályokban előírt minimális gazdálkodási és környezetvédelmi követelmények feltételrendszereinek meghatározása.
(2) Az egyszerűsített területalapú támogatások igénybevételéhez szükséges ,,Helyes Mezőgazdasági és Környezeti
Állapot’’ feltételrendszerét az 1. számú melléklet tartalmazza.
(3) A vidékfejlesztési támogatások igénybevételéhez
szükséges ,,Helyes Gazdálkodási Gyakorlat’’ feltételrendszerét a 2. számú melléklet tartalmazza. A ,,Helyes Gazdálkodási Gyakorlat’’ előírásait az 1. számú mellékletben
meghatározott feltételekkel együtt kell alkalmazni.
(4) A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter az
1. és 2. számú mellékletekben meghatározott előírásokon
kívül további feltételeket is megállapíthat az (1) bekezdés
a) és b) pontjában meghatározott támogatások igénybevételéhez.
2. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a külön jogszabályban
meghatározott mezőgazdasági termelőkre, akik
a) meghatározott növények termesztése alapján egyszerűsített területalapú támogatást, vagy
b) meghatározott vidékfejlesztési célú támogatást
kívánnak igénybe venni.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, az 1. és
2. számú mellékletekben foglalt követelményeket a gazdálkodók gazdaságuk teljes területén kötelesek alkalmazni a
vonatkozó támogatás igénylése esetén.
3. § (1) E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai
Közösségek következő jogszabályával összeegyeztethető
szabályozást tartalmaz: ,,A Tanács 2003. szeptember 29-i,
1782/2003/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe
tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK,
1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK,
1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendeletek módosításáról’’
(2) E rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
147/2013. (XII. 12.) ME határozata főiskolai tanár kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben – az  emberi
erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
dr. agócs tamás józsefet – 2014. január 10-ei hatállyal –
főiskolai tanárrá kinevezem. Orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
83/2010. (IX. 10.) ME határozata az Információs Hivatal főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. § (1) bekezdése alapján, az Információs Hivatalt
irányító külügyminiszter előterjesztésére
Pető Tibort az Információs Hivatal főigazgatójává – 2010. szeptember 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
157/2010. (III. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 4-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. február 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy hivatásos bíró nem lehet rektor, rektor-helyettes,
dékán, dékán-helyettes, tanszékvezető?”
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése alapján a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés sem a választópolgár, sem a jogalkotó
számára nem egyértelmű, mivel nem állapítható meg egyértelműen, hogy a hivatásos bírákra jelenleg érvényes
összeférhetetlenségi szabályokat mennyiben érintené. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi
LXVII. törvény 23. §-a ugyanis jelenleg sem engedi meg, hogy hivatásos bírák a kérdésben megjelölt tisztségeket
viseljék. A választópolgár számára a kérdés ezáltal megtévesztő, azt a téves látszatot kelti, mintha jelenleg nem lenne
ilyen szabályozás.
A fent leírtak miatt az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt
feltételeknek, a testület az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az 1997. évi LXVII. törvény 23. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról
 szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1785/2014. (XII. 18.) Korm. határozata a Fővárosi Roma Kulturális és Módszertani Oktatási Központ megvalósítása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
a) egyetért a Fővárosi Roma Kulturális és Módszertani Oktatási Központ megvalósításával, amelynek célja, hogy
méltó körülmények között, komplex módon mutassa be a roma nemzetiségi kultúra hagyományait, egyben
teret adjon oktatási programok lebonyolításának;
b) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Fővárosi Roma Kulturális és Módszertani Oktatási Központ megvalósítása érdekében 900,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi
CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
3.  A  helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 59. Társadalmi felzárkózást segítő programok
alcím, 4. Roma kultúra támogatása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2012. (X. 31.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium iratkezelésének szabályairól.
1. A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény és a közfeladatot
ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet alapján, a Magyar
Nemzeti Levéltár és a köziratok kezelésének szakmai irányításáért felelős miniszter egyetértésével, a Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként
kiadom. 2. A Szabályzat hatálya a minisztérium hivatali szervezetére terjed ki.
3. A Szabályzat meghatározza a „nyílt” (nem minősített) iratokkal kapcsolatban az iratkezelés, tárolás, selejtezés
szervezeti és eljárási rendjét. A Szabályzat 1. függelékét képezi a minisztérium irattári terve.
4. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium iratkezelési rendjéről
és irattári tervéről szóló 1/2011. (I. 7.) NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
143/2018. (XI. 26.) ME határozata a szomszédos államokkal kötött nemzetközi szerződések alapján működő Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjainak felmentéséről és az új tagok kijelöléséről.
A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3. pont b) alpontja szerinti jogkörömben eljárva
Pathó Mariannát, a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar titkárát,
valamint Benked Lászlót,
Csaholczi Lászlót,
Rákos Attilát,
Szabó Józsefet,
Szpisák Attilát, a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság tagját e tisztségéből 2018. december 1-jei hatállyal
felmentem, valamint ezzel egyidőben Czimbalmosné Molnár Évát, a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar titkárává,
valamint Csitári-Rákóczy Gábor Andort,
Kiss Balázst,
Varga Csillát,
Balázs Attilát,
Kraszlán Istvánt,
Lakatos Mihályt,
Ljubka Katalint,
Kun Ferencet,
Paulik Antalt,
Pető Tibort
a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává kijelölöm. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1274/2014. (IV. 24.) Korm. határozata a REHAU-Automotive Kft. létszámbővítéshez kapcsolódó képzéseinek támogatásáról.
A Kormány a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 14. §
a)  pontjában meghatározott jogkörében eljárva a  REHAU-Automotive Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye:
9027 Győr, Tibormajori út 2–12., cégjegyzékszáma: 08-09-024706) részére képzési támogatásként a  központi
költségvetésről szóló törvény Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, Szakképzési és felnőttképzési támogatások
kiadási előirányzata terhére 17 787 000 forint költségvetési támogatás biztosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: e kormányhatározat közzétételét követő 30. nap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
417/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete az SE Campus Ingatlanfejlesztő és Hasznosító Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az  SE Campus Ingatlanfejlesztő és Hasznosító Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 01-09-864854,
székhely: 1054 Budapest, Hold utca 21. 4. em.) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság) a csődeljárásról és
a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
153/D/2005. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz iránti kérelem tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t :
1. Az Alkotmánybíróság a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény 34. § (2) bekezdésének a) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény egészével összefüggésben előterjesztett mulasztás megállapítására irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
1. Az indítványozó panasszal fordult a Fővárosi Választási Bizottsághoz, amelyben annak kivizsgálását kérte,
hogy a 2004. november 23-án a postaládájába bedobott,
„A felelős döntés MSZP- Nélkülözhetetlen gondolatok a
december 5-i népszavazáshoz” című választási kiadvány
sérti-e a Ve. 3. § a), c) és d) pontjait, valamint az Alkotmánybíróság 52/1997. (X. 14.) számú határozatát.
A Fővárosi Választási Bizottság 52/2004. (XI. 26.) határozatában a panaszra nézve megállapította hatáskörét,
továbbá megállapította, hogy a választási kiadvány első és
második cikke sérti a Ve. 3. § d) pontjában előírt jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlást. A Fővárosi Választási Bizottság indokolásában kifejtette, hogy az OVB
5/2002. (II. 7.) számú állásfoglalására tekintettel állapította meg hatáskörét. A Fővárosi Választási Bizottság a
konkrét panasz elbírálásánál az Alkotmánybíróság
52/1997. (X. 14.) AB határozatában foglaltakat a Ve. 3. §
d) pontjában foglalt jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelve tartalmi kifejtésének tekintette, mely alapján álláspontja szerint az állami szervek kötelesek tartózkodni a népszavazási eljárási folyamatba történő beavatkozástól.
A határozat ellen mind a Magyar Köztársaság Kormánya, mind az MSZP kifogást nyújtott be, melyben sérelmezték a Fővárosi Választási Bizottságnak a Ve. 3. §
d) pontjával, valamint az Alkotmánybíróság 52/1997.
(X. 14.) AB határozatával kapcsolatos jogértelmezést, továbbá – hivatkozva az OVB 5/2002. (II. 7.) számú állásfoglalására – vitatták a Fővárosi Választási Bizottság ügyre vonatkozó hatáskörét.
Az Országos Választási Bizottság a 147/2004. (XII. 1.)
számú határozatával – a kifogásoknak helyt adva – a Fővárosi Választási Bizottság 52/2004. (XI. 26.) számú határozatát megváltoztatta és elutasította az indítványozó panaszát, amelyben arra hivatkozott, hogy a Kormány és tagjai
tevékenysége sérti a Ve. 3. § a), c) és d) pontjaiba foglalt
alapelveket, valamint az Alkotmánybíróság 52/1997.
(X. 14.) AB határozatában foglaltakat. A határozat indoklásában megállapította, hogy a Ve. 77. § (1) bekezdése
alapján a választási eljárás alapelvének sérelmére való hivatkozás nem elegendő a panasz megalapozottságához, továbbá, hogy a Kormány nem résztvevője a Ve. hatálya alá
tartozó választási eljárásnak.
Az indítványozó mint kérelmező az Országos Választási Bizottság 147/2004. (II. 1.) számú határozata ellen kifogással élt, amelyet a Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bíróság KvK.IV.37.311/2004/2. számú végzésével elutasított. A határozat kifejtette, hogy a Ve. szervi hatálya alá
nem tartozó szervek – közöttük a Kormány – a Ve. 1. és
3. §-ai alapján nem résztvevői a Ve. tárgyi hatálya alá tartozó választási eljárásnak, ezért a Ve. szervi hatálya alá
nem tartozó állami szervek tevékenysége nem tartozik a
Ve. által szabályozott választási eljárás körébe, ezért az
nem sorolható a Ve. 149. § o) pontjában meghatározott és
40–45. §-ban szabályozott választási kampány körébe és
kampánycselekménynek sem minősíthető. Megállapította
továbbá, hogy a Ve. 34. § (2) bekezdés e) pontja a választási eljárásban résztvevő, a Ve. szervi hatálya alá tartozó
szervek felé történő kezdeményezés jogát biztosítja az Országos Választási Bizottság részére, de nem alapít hatáskört az állami szervek tevékenysége feletti törvényességi
felügyeletre. Kifejtette továbbá, hogy az Alkotmánybíróság 52/1997. (X. 14.) AB határozat nem állapítja meg az
Országos Választási Bizottság hatáskörét a Kormány nép
szavazás kapcsán kifejtett tevékenységének ellenőrzésére
és intézkedések meghozatalára, az OVB határozata ellen
benyújtott kifogás elbírálása során – választási eljárási
jogorvoslat keretében – ezért erre a bíróságnak sincs hatásköre.
2. Az indítványozó a Legfelsőbb Bíróság
KvK.IV.37.311/2004/2. számú végzése ellen előterjesztett
alkotmányjogi panasz keretében kéri egyrészt a választási
eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.)
34. § (2) bekezdésének a) pontja alkotmányellenességének
megállapítását és megsemmisítését, továbbá a konkrét
ügyben való alkalmazási tilalom megállapítását.
Az indítványozó nézete szerint a Ve. 34. § (2) bekezdésének a) pontja azzal, hogy az Országos Választási Bizottság állásfoglalást ad ki a választással kapcsolatos jogszabályok egységes értelmezése és az egységes joggyakorlat
kialakítása érdekében, mely ellen jogorvoslatnak helye
nincs, sérti az Alkotmány 2. § (1) és (2) bekezdését, valamint az Alkotmány 57. § (5) bekezdésébe foglalt jogorvoslathoz való jogot. Érvelése szerint a Ve. 34. § (2) bekezdés
a) pontja alapján meghozott OVB állásfoglalás nem bírhat
kötelező erővel, mivel a jogalkotásról szóló 1987. évi
XI. törvény 1. §-a nem sorolja fel jogalkotó szervként az
OVB-t, továbbá az az állami irányítás egyéb jogi eszköze
kiadására sem kapott felhatalmazást. Az OVB állásfoglalás ellen ugyanakkor a Ve. kifogásolt előírása folytán nem
biztosított a jogorvoslat, amelynek következtében a konkrét ügyben a panasz sem az OVB, sem a Legfelsőbb Bíróság által nem kerülhetett érdemben elbírálásra.
Az indítványozó továbbá mulasztás megállapítását kéri
arra nézve, hogy a jogalkotó nem alkotta meg a választási
szervek, így az OVB hatáskörét, a népszavazás során folytatható kampánytevékenység meghatározását és kampánysértés esetén a megfelelő szankcionálását, a választás és a
népszavazás minden egyes (rész)-eljárási tevékenysége elleni jogorvoslatot és annak érvényesíthetőségét.
3. A határidőben benyújtott alkotmányjogi panasz nem
felel meg az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) és (2) bekezdéseiben meghatározott követelményeknek.
Az Abtv. 48. § (1) bekezdése szerint az Alkotmányban
biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal az fordulhat egyéb feltételek megléte esetén Alkotmánybírósághoz, akinek jogsérelme az alkotmányellenes
jogszabály alkalmazása folytán következett be.
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy a Ve. 34. § (2) bekezdés a) pontjának rendelkezését –
amelynek alkotmányellenességét a panasz állítja – a Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bíróság
KvK.IV.37.311/2004/2. számú végzésében nem alkalmazta. A Legfelsőbb Bíróság jogerős döntését nem a Ve. 34. §
(2) bekezdésének a) pontjára, hanem – többek között – a
Ve. 34. § (2) bekezdés e) pontjára alapozta. Az alkotmányjogi panasz elbírálhatóságának az Abtv. 48. § (1) bekezdé
se értelmében feltétele, hogy a panasszal támadott jogerős
határozatban az alkotmányellenesnek tartott jogszabályt
alkalmazzák. Ennek a követelménynek azonban – a fentiek szerint – az indítvány nem felel meg. Erre tekintettel az
Alkotmánybíróság a Ve. 34. § (2) bekezdés a) pontjának
alkotmányellenességére alapított alkotmányjogi panaszt
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 29. § e) pontja alapján visszautasította.
4. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában a Ve. egészével összefüggésben mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását is kérte. Az Abtv. 48. §
(1) bekezdése szerint Alkotmányban biztosított jogainak
megsértése miatt alkotmányjogi panasszal az fordulhat az
Alkotmánybírósághoz, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és
egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg
más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az alkotmányjogi panasz
benyújtásának feltételei közé tartozik, hogy az Alkotmányban biztosított jogsérelem az alkotmányellenes jogszabály
alkalmazása folytán következzék be. Ennél fogva az Abtv.
alapján a szabályozás hiánya miatt, azaz mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés megállapítására irányuló indítvány alkotmányjogi panaszként való előterjesztése az
Abtv.-ből nem vezethető le (1044/B/1997. AB határozat,
ABH 2004, 1160, 1176.; 986/B/1999. AB határozat, ABH
2005, 889, 900.; 276/D/2002. AB határozat, ABH 2006,
1369, 1375., ugyanerre irányuló indítvány tárgyában:
671/D/2005. AB végzés, ABH 2008, 3525, 3527.). Erre tekintettel az Alkotmánybíróság a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességre alapított alkotmányjogi panaszt
az Ügyrend 29. § e) pontja alapján – érdemi vizsgálat nélkül – visszautasította.
Budapest, 2010. február 23. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1562/2018. (XI. 10.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok és az általuk alapított költségvetési szervek, a helyi nemzetiségi önkormányzatok és az általuk alapított költségvetési szervek, valamint az önkormányzati társulások és az általuk alapított költségvetési szervek részére biztosított kincstári könyvvezetési szolgáltatás kialakításáról.
A Kormány
 1. egyetért a helyi önkormányzat és az általa alapított költségvetési szerv, valamint a helyi nemzetiségi önkormányzat
és az  általa alapított költségvetési szerv számára biztosítandó kincstári könyvvezetési szolgáltatás lehetőségének
vizsgálatával;
2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy
a) az önkormányzati ASP rendszeren keresztül, a Magyar Államkincstár útján, az IdomSoft Zrt. bevonásával, pilot
projekt keretében biztosítsa a kincstári könyvvezetési szolgáltatás lehetőségét a pilot projektben részt vevő,
háromezer fő lakosságszámot el nem érő települési önkormányzatok és költségvetési szerveik, a nemzetiségi
önkormányzatok és költségvetési szerveik, valamint az  önkormányzati társulások és költségvetési szerveik
számára,
b) a pilot projekt tapasztalatairól számoljon be, és készítsen javaslatot a  Kormány részére a  kincstári
könyvvezetési szolgáltatás országos kiterjesztésének lehetőségeiről.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: az a) pont tekintetében 2019. március 31.
 a b)  pont tekintetében 2020. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2018. (XII. 7.) BVOP utasítása a büntetés-végrehajtási szervezet ügyeleti tevékenységéről és a jelentések rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján – figyelemmel a  Belügyminisztérium és
a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek ügyeleti szolgálatai által teljesítendő tájékoztatási kötelezettség rendjéről, valamint
a Kormányügyelet működéséről szóló 33/2011. (XII. 2.) BM utasításra – a büntetés-végrehajtási szervek ügyeleti tevékenységének
és az események jelentési rendjének egységes szabályozása érdekében az alábbi utasítást adom ki:
I. fejezet
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságára (a továbbiakban: BVOP),
b) a büntetés-végrehajtási intézetekre (a továbbiakban: bv. intézet) és intézményekre, továbbá a fogvatartottak
kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaságokra (a továbbiakban együtt: bv. szerv).
2. Az utasítás alkalmazásában:
a) állandó ügyeleti szolgálat: a jelentési kötelezettség rendjét teljesítő, a rendkívüli eseményekkel összefüggésben
az  elsődleges intézkedések megtétele érdekében intézkedő, továbbá a  büntetés-végrehajtás folyamatos
feladatellátását a nap 24 órájában biztosító szolgálat;
b) BVOP főügyelete: a  Biztonsági Szolgálat Ügyeleti és Védelmi Osztálya által működtetett állandó ügyeleti
szolgálat;
c) csoport: legalább három főből álló, egységes akaratelhatározással fellépő személyek köre;
d) egyéb szigorú számadású nyomtatvány: a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény alapján a szigorú számadási
kötelezettség alá tartozó bizonylat, nyomtatvány;
e) esemény: a  fogvatartás biztonságát súlyosan sértő vagy veszélyeztető, külön intézkedések bevezetését
szükségessé tevő, továbbá a bv. szerv biztonsága és működtetése szempontjából fontosnak tartott történés;
f ) fogvatartott: a  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás
végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény szerint elítélt és az egyéb jogcímen fogva tartott személy;
g) folyamatos ügyeleti tevékenység: az  események megakadályozását, megszakítását, felszámolását segítő,
továbbá a bv. szervre háruló jelentési kötelezettség teljesítését biztosító kötelezettség;
h) halál bekövetkezése, egészségügyi állapotra, sérülésre vonatkozó minősítés: elsődleges vélemény alapján vagy
orvos által megállapított állapot;
i) kiemelkedő fontosságú események: 1. melléklet I. táblázatában nevesített események;
j) kiemelt figyelmet igénylő fogvatartott: a bűncselekmény jellege, elkövetési módja, a fogvatartott előélete, a bv.
szervben tanúsított magatartása, veszélyeztetettsége miatt ebbe a kategóriába sorolt, valamint az országos
írott vagy elektronikus sajtóban nevesített – a BVOP Biztonsági Szolgálat által meghatározott központi listán
feltüntetett – fogvatartott;
k) részben vagy egészben működésképtelenné, használhatatlanná tétel: az eszköz, berendezés, adathordozó, illetve
számítógépes program rendeltetésszerű használhatósága, működtetése ellen irányuló szándékos vagy
gondatlan cselekmény;
l) súlyos munkabaleset: a  munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 87.  § 3.  pontjában meghatározott
esetek;
m) súlyos sérülés: orvos által megállapítottan 8 napon túl gyógyuló időtartamú sérülés;
n) szolgálati jármű: a bv. szerv tulajdonában vagy használatában lévő közúti szállító- vagy vontatóeszköz, önjáró
vagy vontatott munkagép;
o) tömeg: egységes akaratelhatározással fellépő vagy vétlenül az  esemény részesévé váló, tíz főt meghaladó
létszámú személyek köre;
p) vezető ügyeleti szolgálat: a  BVOP-n működtetett, készenléti jellegű, egyszemélyi szolgálat, amelyet a  BVOP
állományába tartozó kijelölt szolgálatvezető vagy főosztályvezető külön meghatározottak szerint lát el.
II. fejezet
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. Ügyeleti tevékenységi rendszer
3. A szolgálati feladatok maradéktalan végrehajtása érdekében állandó ügyeleti szolgálatot kell működtetni a BVOP-n,
valamennyi bv. intézetnél, valamint az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézetben és a Büntetés-végrehajtás
Központi Kórházában.
4. A 3.  pontban meghatározottakon kívül az  országos parancsnok engedélyezheti ügyeleti szolgálat létrehozását,
amelyre az utasítás rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell.
5. Az állandó ügyeleti szolgálatot működtető bv. intézet vezetője határozza meg az  ügyeleti szolgálatot ellátók által
a hivatali munkaidőn kívül gyakorolható jogköröket és a foganatosítható elsődleges intézkedéseket.
6. Szükség esetén az országos parancsnok biztonsági és fogvatartási helyettese (a továbbiakban: OPBFH), bv. intézet
vonatkozásában annak vezetője a  feladattal érintett szakterületről megerősítő erőt rendelhet be, vagy meglévő
szolgálatból csoportosíthat át az ügyeleti szolgálatokra.
7. Készenlétbe helyezés és különleges jogrend kihirdetése esetén a BVOP főügyeletét és a bv. intézet állandó ügyeleti
szolgálatát az  OPBFH utasításának megfelelően meg kell erősíteni, indokolt esetben az  OPBFH vagy az  igazgató
rendelkezésére a Büntetés-végrehajtási Szervezet Oktatási, Továbbképzési és Rehabilitációs Központjában ideiglenes
ügyeleti szolgálatot kell létrehozni.
8. A büntetés-végrehajtási szervezet ügyeleti tevékenységi rendszeréhez kötődő feladatokat a vezető ügyeleti szolgálat,
a BVOP főügyelete, továbbá a bv. intézet állandó ügyeleti szolgálatai látják el.
9. A BVOP főügyelete, valamint a bv. intézet állandó ügyeleti szolgálata váltásos időrendszer szerint látja el feladatait.
10. Az állandó ügyeleti szolgálat személyi állománya részére a szolgálatellátás során az egyenruha viselése kötelező.
11. Az állandó ügyeleti szolgálat személyi állománya a szolgálat ellátása során a rendszeresített kényszerítő eszközöket és
lőfegyvert az arra kijelölt helyen köteles tárolni.
2. Szakmai irányítás 12. Az országos parancsnok az  ügyeleti tevékenység szakmai irányítását hivatali időben a  BVOP Biztonsági Szolgálat
vezetője, hivatali időn kívül a BVOP-n szolgálatot teljesítő főügyeletes (a továbbiakban: főügyeletes) útján látja el.
13. A bv. intézet vezetője az ügyeleti tevékenység szakmai irányítását hivatali időben a biztonsági szakterület vezetője,
hivatali időn kívül a  szolgálatban lévő biztonsági tiszt, az  Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézetben és
a Büntetés-végrehajtás Központi Kórházában a biztonsági főfelügyelő útján látja el.
14. A bv. intézet ügyeleti szolgálatát közvetlenül a  szolgálatban lévő biztonsági tiszt, az  Igazságügyi Megfigyelő és
Elmegyógyító Intézetben és a Büntetés-végrehajtás Központi Kórházában a biztonsági főfelügyelő irányítja.
3. A vezető ügyeletes jogállása 15. Az országos parancsnok jóváhagyásával vezető ügyeleti szolgálat teljesítésére kijelölt (a továbbiakban: vezető
ügyeletes), BVOP állományába tartozó szolgálatvezető vagy főosztályvezető felelős a  bv. szervnél bekövetkezett
– az 1. mellékletben a jelentés fogadójaként külön megjelölt vagy az OPBFH, illetve az országos parancsnok gazdasági
és informatikai helyettese (a továbbiakban: OPGIH) által aktuálisan meghatározott – eseményekhez kötődő kivizsgálási
feladatok szakszerű és hatékony végrehajtásának koordinálásáért, a  BVOP vezetőinek folyamatos tájékoztatásáért,
valamint a szükséges jelentések elkészítéséért.
16. A vezető ügyeletes jogosult
a) indokolt esetben, hivatali munkaidőn kívül, az  esemény kivizsgálásában érintett személyi állomány részére
– beleértve a bv. szerv intézkedő vezetőjét és a főügyeletest is – utasítást adni, feladatot meghatározni,
b) az eseményhez kötődő szolgálati feladat végrehajtására a  személyi állomány bármely tagját berendelni,
berendeltetni,
c) a bv. szerv részéről tett jelentésekkel kapcsolatban kiegészítő információkat kérni,
d) tájékoztatni és szükség szerint együttműködésre felkérni a társszervek vezetőit.
17. A vezető ügyeletes köteles
a) hivatali munkaidőn kívül intézkedésre alkalmas és szolgálatképes állapotban a  folyamatos elérhetőségét
biztosítani,
b) saját elhatározásra vagy elöljárói utasításra az  esemény helyszínén és/vagy szolgálati helyén szolgálatot
teljesíteni,
c) az eseményről, valamint az  azzal összefüggésben megtett intézkedéseiről az  országos parancsnoknak és
illetékes helyettesének – az általuk meghatározott formában és módon – jelentést tenni.
4. A főügyeletes jogállása 18. A főügyeletes részére feladatot az  országos parancsnok és helyettesei, a  vezető ügyeletes, a  Biztonsági Szolgálat
vezetője, főosztályvezetői és osztályvezetői határozhatnak meg.
19. A főügyeletes köteles
a) fogadni és rögzíteni a  bv. szerv által jelentett eseményeket, információkat, adatokat, minden lényeges
körülményt, a  megtett intézkedéseket, az  eseményekkel kapcsolatos jelentéseket elemezni, értékelni,
szükségszerűen módosítani, indokolt esetben az  események felszámolásával, kivizsgálásával kapcsolatosan
szakmai iránymutatást adni,
b) az 1. mellékletben meghatározott rend szerinti (további) jelentéseket megtenni,
c) a bv. szerv, a társ rendvédelmi szervek (fő)ügyeleteivel való kapcsolattartásra, valamint a Belügyminisztérium
és a  belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek ügyeleti szolgálatai által teljesítendő tájékoztatási
kötelezettség rendjéről, valamint a Kormányügyelet működéséről szóló 33/2011. (XII. 2.) BM utasítás alapján
a BM Ügyelete, valamint a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemező Központ kijelölt szervezeti egysége
felé jelentést tenni,
d) folyamatosan figyelemmel kísérni a Marathon Terra és az elektronikus távfelügyeleti rendszert,
e) végrehajtani a  készenlétbe helyezéssel összefüggő, illetve a  különleges jogrend kihirdetése esetén
meghatározott feladatokat,
f ) a bv. szerv működésével összefüggésben tudomására jutott panaszügyekben felvilágosítást adni, a felmerülő
szükséges intézkedéseket megtenni,
g) a tudomására jutott, bv. szerv rendjét, a  fogvatartás biztonságát veszélyeztető körülmények esetén
az intézkedés alapjául szolgáló információkról az érintett bv. szervet, illetve szükség szerint a társ rendvédelmi
szervet értesíteni.
20. A főügyeletes jogosult
a) a bv. szervtől beérkező jelentésekkel összefüggésben további információkat kérni, annak teljesítését
határidőhöz kötni,
b) a bv. szerv által jelentett események minősítését, kategorizálását felülbírálni,
c) a bv. szervtől eseti adatszolgáltatást kérni,
d) az országos parancsnok utasítása alapján a  bv. szerv értesítését és készenlétbe helyezését, a  személyi
állományi tagok és eszközök átcsoportosítását elrendelni,
e) bármilyen elemzést, értékelést igénylő eseményről a parancsnoki kivizsgálási jelentést bekérni,
f ) indokolt esetben a  bekövetkezett eseménnyel, illetve soron kívüli adatszolgáltatás meghatározásával
összefüggésben az érintett bv. szerv vezetőjével konzultálni, soron kívüli intézkedését kérni.
5. A bv. intézet állandó ügyeleti szolgálatainak jogállása
21. A szolgálatellátás érdekében a  fogvatartottak elhelyezésére kijelölt bv. intézetben folyamatos ügyeleti
tevékenységet kell végezni. A bv. intézet ügyeleti tevékenységi feladatait a biztonsági osztály hajtja végre.
22. A bv. intézet biztonsági osztálya az állandó ügyeleti tevékenysége során köteles
a) a bv. szerv rendjét, a  fogvatartás biztonságát veszélyeztető körülmények, események bekövetkezését
megelőzni, illetve a  bekövetkezetteket – egyes esetekben a  rendelkezésre álló tervekben meghatározottak
szerint, a személyi állományi létszám és az eszközök összehangolt irányításával – hatékonyan felszámolni,
b) hivatali munkaidőn kívüli időpontban az  1.  mellékletben meghatározott eseményekről – beleértve
a  fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaságok területén, valamint
tevékenységük során bekövetkezőket is – a főügyeletes részére jelentést tenni,
c) a vezető ügyeletes és a főügyeletes utasításait végrehajtani,
d) az elektronikus távfelügyeleti rendszer felügyeletét ellátni, a Marathon Terra rendszer üzeneteit folyamatosan
figyelemmel kísérni,
e) a bv. szerv vezetőjének utasítása alapján a  bv. szerv személyi állományára kiterjedő értesítéssel, továbbá
különleges jogrendi működéssel összefüggő feladatokat végrehajtani. 6. Jelentési rend
23. A jelentési kötelezettség körébe tartozó eseményeket, valamint a  jelentés megtételének határidejével szemben
támasztott követelményeket az 1. melléklet tartalmazza.
24. A bv. szerv személyi állományának tagjai az  1.  mellékletben nevesített események bekövetkezésének közvetlen
veszélyéről, illetve bekövetkezéséről – az  észlelést, tudomásra jutást, valamint a  hatáskörükbe tartozó és
halaszthatatlan intézkedések megtételét követően – a közvetlen szolgálati elöljárójuknak haladéktalanul kötelesek
jelentést tenni.
25. Az eseményekről a  jelentéseket az  1.  mellékletben meghatározott rend szerint kell megtenni. Az  országos
parancsnoknak a bv. szerv vezetője köteles jelentést tenni, kivéve, ha szabadság, betegség, külföldi szakmai út miatt
távol tartózkodik. Ebben az  esetben a  szervezetszerű helyettese vagy – annak hiányában – a  helyettesítésével
megbízott osztályvezető jelent.
26. A belügyminiszternek és a közbiztonsági főigazgatónak az országos parancsnok tesz jelentést.
27. A bv. szerv vezetőjének az  eseményekről, a  fogvatartás rendjét, a  bv. szerv biztonságát veszélyeztető, megzavaró
események megelőzése, megszakítása, felszámolása érdekében tett, halaszthatatlan intézkedések megtételét
követően – eltérő utasítás hiányában – az  1.  mellékletben jelentési határidőként megjelölt időtartamon belül kell
szóban, valamint írásban jelentést tenni.
28. A kiemelkedő fontosságú eseményekről a  bv. szerv vezetője a  halaszthatatlanul sürgős intézkedések megtételét
követően azonnal – a 2. mellékletben meghatározottak szerinti tartalommal – az országos parancsnoknak köteles
előzetes, tényszerű szóbeli jelentést tenni. Ezzel egyidőben a bv. szerv vezetőjének szervezetszerű helyettese vagy
a  helyettesítésével megbízott vezető – eltérő utasítás hiányában – az  előzetes jelentést az  országos parancsnok
illetékes helyettesének köteles megtenni. A  további jelentési kötelezettség teljesítése az  országos parancsnok,
valamint illetékes helyettesének utasítása szerint történik.
29. Abban az  esetben, ha az  országos parancsnok akadályoztatva van, úgy a  jelentést a  helyettesítési rendnek
megfelelően  a  bv. szerv vezetője köteles az  OPBFH, az  OPGIH, akadályoztatásuk esetén a  vezető ügyeletes és
az esemény kapcsán érintett szakterületi vezető felé megtenni.
30. A jelentésre kötelezett – az  1.  mellékletben megjelölt esemény bekövetkezési körülményeit, a  megtett és
bevezetendő intézkedéseket részleteiben ismerő – személy (hivatali munkaidőben a bv. szerv illetékes szakterületének
vezetője) a főügyeletes felé a bv. szerv vezetője által az országos parancsnok illetékes helyettesének tett jelentésével
egyidejűleg, egyéb esemény esetén anélkül köteles jelentést tenni.
31. A jelentésre kötelezett személy az  esemény felszámolását követően, a  főügyeletes külön utasítására, az  általa
meghatározott tartalommal – a  bv. szerv részére előírt írásbeli jelentési kötelezettség teljesítésén kívül –
a legrövidebb időn belül köteles tényszerű, írásbeli tájékoztató jelentést tenni.
32. Az 1. mellékletben külön megjelölt eseményekről részletes parancsnoki kivizsgálási jelentést kell készíteni, melyet
az országos parancsnoknak címezve a Biztonsági Szolgálat vezetője részére az esemény bekövetkezésétől számított
24 órán belül kell felterjeszteni az integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelési rendszeren keresztül.
A jelentést a BVOP főügyelete részére elektronikus formában is meg kell küldeni.
33. A beérkezett jelentések nyilvántartása, véleményezése, kezelése, jelentések megtétele – az  érintett szakterülettel
együttműködésben – a Biztonsági Szolgálat feladata.
34. A BVOP szervezeti elemeinek vezetői az  1.  mellékletben megjelölt, az  alárendeltségükbe tartozó beosztottakkal,
továbbá a szervezeti elem működésével kapcsolatos eseményekről a közvetlen szolgálati elöljárójuknak kötelesek
jelentést tenni, továbbá a főügyeletest, valamint hivatali időn kívül az 1. mellékletben a jelentés fogadójaként külön
megjelölt esetekben a vezető ügyeletest tájékoztatni. Ezt követően a vezető ügyeletes utasításai szerint kell eljárni.
35. Az 1. melléklet 23. és 51. sorszám szerinti tervezett ellenőrzésről való tudomásszerzést követően a jelentést szóban
haladéktalanul meg kell tenni. Az írásbeli jelentéssel szemben támasztott minimum követelmény, hogy tartalmazza
a) az ellenőrző, szakmai látogató nevét, beosztását (munkakörét),
b) az érkezés időpontját, célját,
c) az ellenőrzés, szakmai látogatás eseményeit (ki fogadta, mit tekintett meg, kivel/kikkel milyen körülmények
között folytatott beszélgetést, kire irányulóan végzett vizsgálatot stb.),
d) a tett észrevételeket, megállapításokat, a bv. szerv vezetőjének címzett felkéréseket,
e) a távozás időpontját.
36. A fogvatartott és a  személyi állomány egészségügyi állapotát is érintő jelentéstétel esetén a  személyes adatokra
vonatkozó adatvédelmi és adatbiztonsági szabályok szerint kell eljárni.
37. A főügyeletes részére történő jelentés teljesítése a  jogszabályokban és más belső szabályozó eszközökben
meghatározott szóbeli és írásbeli jelentési, tájékoztatási kötelezettséget nem korlátozza és nem váltja ki.
38. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvényben meghatározott katonák, valamint a  magyar büntetőjog
hatálya alá tartozó szövetséges fegyveres erő tagjainak elhelyezésére szolgáló részleg vonatkozásában, továbbá
a  személyi állomány tagjai által – szolgálati feladataival összefüggésben – elkövetett cselekmények parancsnoki
kivizsgálását követően, annak eredményétől függően, bűncselekmény gyanúja esetén parancsnoki nyomozást kell
elrendelni, vagy feljelentést kell tenni.
39. Abban az  esetben, ha az  esemény vizsgálata elhúzódik, minősítése, jellege megváltozik, továbbá új adat vagy
bizonyíték merül fel, az  országos parancsnok (illetve a  jelentést telefonon fogadó személy, vezető ügyeletes) által
meghatározott határidőn belül és módon kiegészítő jelentést kell tenni.
40. Amennyiben az esemény jellege, minősítése az 1. mellékletben rögzített határidőn belül teljes pontossággal nem
állapítható meg, az a jelentéstételnek nem lehet akadálya.
41. A minisztériumi vezetők, az  országos parancsnok vagy helyettesei jelenlétében megrendezett szervezeti
eseményekről a bv. szerv és a BVOP Hivatal Koordinációs Főosztálya a főügyeletest a végrehajtást megelőző napon
szóban, valamint a lebonyolítást követően szóban, majd 18 óráig írásban tájékoztatja.
42. A főügyeletes a  szolgálata alatt történt eseményekről az  1.  mellékletben meghatározottak, továbbá
a  jogszabályokban,  belső szabályozó eszközökben rögzítettek szerint köteles jelentést tenni, továbbá valamennyi,
részére jelentett eseményről szöveges üzenetet küldeni az országos parancsnok és helyettesei, valamint az érintett
szolgálatok, illetve főosztályok vezetői részére. Az esemény jellegétől függetlenül a jelentett eseményekről szöveges
üzenetet kell küldeni továbbá a  Hivatal, a  Biztonsági Szolgálat, a  Humán Szolgálat, az  Ellenőrzési Szolgálat,
a  Fogvatartási Ügyek Szolgálata, a  Kommunikációs Főosztály, a  Biztonsági Szolgálat Ügyeleti és Védelmi Osztálya,
a Nemzeti Védelmi Szolgálat Büntetés-végrehajtási Főosztálya vezetőjének, valamint a BVOP sajtószóvivőjének.
43. A főügyeletesnek szóló kiegészítő írásbeli vagy szóbeli jelentésben meg kell jelölni az esemény szóbeli és írásbeli
jelentésének időpontját, megnevezését, a  jelentést korábban fogadó főügyeletes és a  jelentést adó személyi
állományú tag nevét és rendfokozatát is.
44. A főügyeletes a  bv. szerv állandó ügyeleti szolgálata részére rendszeresen, vagy eseti jelleggel meghatározhat
jelentési kötelezettséget, melyeket a bv. szerv határidőre köteles teljesíteni.
7. A főügyeletes jelentése 45. A főügyeletes a bv. szerv által jelentett eseményeket – szolgálatteljesítése kezdőnapjának 0 órájától 24 órájáig terjedő
időszakára vonatkoztatva – a  szolgálatteljesítés másnapján 3 óráig köteles összegezni, arról jelentést készíteni.
Hétvége és munkaszüneti nap esetén a jelentés az utolsó munkanap 0 órájától az első munkanapot megelőző nap
24 órájáig bekövetkezett eseményeket tartalmazza.
46. A főügyeletes a jelentését személyes adatokat tartalmazó és korlátozott adattartalommal is köteles elkészíteni.
47. A főügyeletes a  korlátozott adattartalommal készült jelentést valamennyi bv. szerv vezetője részére köteles
megküldeni.
48. A korlátozott adattartalommal készült jelentést a főügyeletes minden munkanap az intranet hálózat ht tp:/ /int ranet/
nap ijelentesek/For ms/All Items.as px elérési útra, az OPBFH jóváhagyását követően köteles feltölteni.
49. A rendkívüli események lényegi tartalmát a főügyeletes jelentésében meg kell jeleníteni.
50. A főügyeletes által készített jelentésben megjelenítendő események körét a Biztonsági Szolgálat vezetője határozza
meg.
51. A bv. szervnek a  jelentésre kötelezett eseményeket a  3.  melléklet szerinti okmányban nyilván kell tartani, amely
naplót helyben kell elkészíteni és kiadni, és az ügykezelési szabályoknak megfelelően iktatni, illetve megőrizni.
52. A bv. szerv vezetője az  utasításban meghatározottakon kívül a  saját megítélése szerint fontosnak tartott,
a  mindennapitól eltérő, a  média érdeklődését kiváltó eseményekről is köteles jelentés tenni az  országos
parancsnoknak,  valamint a  helyettesítésével megbízott vezető az  országos parancsnok illetékes helyettesének,
valamint – a jelentésre kötelezett személyen keresztül – a főügyeletesnek.
8. A BVOP főügyeletén és az állandó ügyeleti szolgálaton használt nyilvántartások
53. A BVOP főügyeletén és az állandó ügyeleti szolgálaton az alábbi okmányokat kell vezetni:
a) ügyeleti napló és nyilvántartások,
b) szolgálatátadás és ahhoz tartozó átadási jegyzék,
c) ügyeleti statisztikák,
d) ellenőrzési napló,
e) fegyverzeti szakanyagok nyilvántartására szolgáló napló.
III. fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 54. Ez az utasítás 2019. január 1-jén lép hatályba.
55. A bv. szerv vezetője az események jelentésével kapcsolatosan kiadott helyi intézkedések, őr- és szolgálati utasítások,
munkaköri leírások, továbbá a munkaköri leírások biztonsági mellékleteinek felülvizsgálatát és azok jelentési renddel
összefüggően szükséges módosítását az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül köteles elvégezni.
56. Hatályát veszti a büntetés-végrehajtási szervezet ügyeleti tevékenységéről és az események jelentési rendjéről szóló
3/2016. (XII. 7.) BVOP utasítás.
Dr. Tóth Tamás bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
10/2010. (VII. 7.) KIM utasítása a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium munkatársait megillető cafeteriajuttatás éves összegéről és a juttatások biztosításának átmeneti szabályairól.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 49/F. § (4) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki.
1. § Az utasítás hatálya a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) állami vezetői
szolgálati viszonyban, közszolgálati jogviszonyban és munkaviszonyban álló alkalmazottaira (a továbbiakban együtt:
munkatársak) terjed ki. 2. § A munkatársakat 2010. évben megillető cafetéria-juttatás éves keretösszege 2010. május 29. napjától fejenként
bruttó 750 000 forint. 3. § A cafeteriajuttatás igénybevételére – a minisztérium új cafetéria szabályzatának kiadásáig – a Miniszterelnöki Hivatal
cafeteriaszabályzatának kiadásáról szóló 1/2010. (I. 15.) MeHVM utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni.
4. § Jelen utasítás a Hivatalos Értesítőben történő közzététel napján lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
296/2014. (VIII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Pusztai-Sznyida Barbarát 2014. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. július 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1437/2015. (VI. 30.) Korm. határozata a Miniszterelnökség fejezeten belüli közfeladat változáshoz kapcsolódó előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Miniszterelnökség fejezeten belül az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
283/2014. (VIII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Karádi Teodóra Elidát 2014. augusztus 1. napjától 2017. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. július 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
51/2015. (X. 30.) EMMI utasítása a Nemzeti Erőforrás Minisztérium Esélyegyenlőségi Szabályzatáról szóló 22/2011. (VIII. 25.) NEFMI utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Erőforrás Minisztérium Esélyegyenlőségi Szabályzatáról szóló 22/2011. (VIII. 25.) NEFMI utasítás hatályát
veszti.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1693/2014. (XI. 26.) Korm. határozata a Pannon Park projekt előkészítésével kapcsolatos további intézkedésekről és ezzel összefüggésben a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért a  Pannon Park projekt előkészítésének megvalósításával, amelynek célja egy olyan komplex városi
élménypark létrehozása Budapest szívében, amely az egykori Kárpát-medencei élővilágot XXI. századi körülmények
között, megújuló energiaforrások segítségével az ökológiai egyensúly fenntartásával komplex módon mutatja be;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli
a) a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  28. Pannon Park projekt
előkészítésének támogatása címmel való kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) a  Pannon Park projekt megvalósítása érdekében az  előkészítési feladatokhoz 200,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A  helyi
önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 28. Pannon Park projekt előkészítésének támogatása cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  Kvtv. helyi önkormányzatok támogatásait tartalmazó költségvetési
fejezetéből a Pannon Park projekt előkészítése érdekében nyújtandó támogatás felhasználásának és elszámolásának
feltételeiről 2014. november 30-ig támogatási megállapodást köt Budapest Főváros Önkormányzatával;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  4.  pont szerinti megállapodás megkötését követően a  támogatást
utólagos – legkésőbb 2015. december 31-ig történő – elszámolási kötelezettséggel folyósítsa Budapest Főváros
Önkormányzata számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
251/2010. (X. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
társadalmi-közéleti tevékenysége, példaértékű életútja elismeréseként
Birkés Kelemennek, a Komárom-Esztergom Megyei POFOSZ elnökének,
dr. Lázár Imrének, a POFOSZ Hajdú-Bihar Megyei Szervezet elnökének,
a politikai üldözöttek érdekképviselete érdekében végzett munkássága, példaértékű életútja elismeréseként
dr. Kőrösmezey Lászlónak, a Recski Szövetség főtitkárának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje,
polgári tagozata; társadalmi-közéleti tevékenysége, példaértékű életútja elismeréseként
Jakab Béla nyugalmazott ezredesnek, a POFOSZ Katonai Bizottsága volt vezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje,
katonai tagozata; társadalmi-közéleti tevékenysége, példaértékű életútja elismeréseként
dr. Ásványi Rezsőnek, a POFOSZ humánpolitikai elnökhelyettesének,
Horváth János Károlynak, a POFOSZ Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Szervezete elnökének,
Trencsényi Lászlónak, az 56-os Alapítvány kuratóriumi tagjának, a TIB gazdasági alelnökének,
a politikai üldözöttek érdekképviselete érdekében végzett munkássága, példaértékű életútja elismeréseként
Kiss Dánielnek, a Recski Szövetség tagjának,
Madaras Ferencnek, a Recski Szövetség tagjának,
Rippel Jánosnak, a Recski Szövetség tagjának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje,
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. október 15. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
106/B/2005. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára, valamint jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t :
1. Az Alkotmánybíróság a Magyar Nemzeti Bankról
szóló 2001. évi LVIII. törvény módosításáról szóló 2004.
évi CXXVI. törvény egésze alkotmányellenességének
megállapítására irányuló indítvány tárgyában az eljárást
megszünteti.
2. Az Alkotmánybíróság a Magyar Nemzeti Bankról
szóló 2001. évi LVIII. törvény 49. § és 51. § egyes rendelkezései nemzetközi szerződésbe ütközésének megállapítására irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó országgyűlési képviselők a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: MNBtv.) módosításáról szóló 2004. évi
CXXVI. törvény (a továbbiakban: Módtv1.) egyes rendelkezései nemzetközi szerződésbe ütközése, valamint a
Módtv1. egésze alkotmányellenességének megállapítását
és megsemmisítését kezdeményezték.
1.1. Az indítványozók szerint a Módtv1.-nek az
MNBtv. 49. és 51. §-át módosító 2. és 3. §-a az „Európai
Közösségek létrehozásáról szóló Szerződés (Római Szerződés)” 10. és 108. cikkével ellentétes szabályokat tartalmaz. Az indítványozók szerint ugyan az Alkotmány
32/D. §-a kifejezetten nem rendelkezik a Magyar Nemzeti
Bank (a továbbiakban: MNB) függetlenségéről, az
MNBtv. kifejezetten utal az MNB egyes döntéshozó szervei tagjainak függetlenségére. A Módtv1. 2–3. §-a azonban átalakította a monetáris tanács tagjainak és az MNB
alelnökeinek jelölési és kinevezési szabályait. Míg az
MNBtv. a Módtv1.-t megelőzően kizárólag az MNB elnökének javaslata alapján tette lehetővé a kinevezést, illetőleg a felmentést a miniszterelnök egyetértése („vétójoga”)
mellett, addig a Módtv1. 2. §-a úgy szabályozta újra a kinevezési eljárást, hogy a monetáris tanács köztársasági elnök által kinevezett tagjaiból négy főre az MNB elnöke
tesz előterjesztést változatlanul a miniszterelnök egyetértése mellett, míg a többi tagra (3–5 fő) a miniszterelnök
tesz javaslatot az MNB elnöke véleményének kikérése
alapján. Az indítványozók szerint ezzel a Módtv1. olyan
mértékben megerősítette a miniszterelnök döntési pozícióját az MNB elnökével szemben, hogy az az egész intézmény függetlenségét is fenyegeti.
Az indítványozók szerint ez elsődlegesen a Római Szerződéssel (elsősorban a 108. cikkel) ellentétes, amely alapján a tagállamok kötelezettséget vállaltak arra, hogy tiszte
letben tartják a nemzeti bankok szervei tagjainak függetlenségét. Az indítványozók ezzel összefüggésben rámutattak: a tagállami alkotmánybíróságoknak biztosított annak
lehetősége, hogy a közösségi joggal egyértelműen ellentétes nemzeti jog alkotmányellenességét megállapítsák és
megsemmisítsék.
1.2. Az indítványozók kérték továbbá a Módtv1. egésze
alkotmányellenességének megállapítását annak közjogi
érvénytelensége miatt. Az indokolásban kifejtették, hogy a
Módtv1. előkészítése során a jogalkotó elmulasztotta kikérni az MNB véleményét a törvénytervezettel kapcsolatban, ami az MNBtv. 36. §-ával ellentétes. Az MNB véleményezési joga szerintük ugyanis összefügg az intézmény
függetlenségével, valamint azért is különös jelentőséggel
bír, mert az MNB elnökének az Alkotmány 32/D. § (4) bekezdése szerint rendeletalkotási joga van. Az MNB-t érintő jogszabály-módosítások az MNB elnökének rendeletalkotására is kihatással lehetnek, ezért az MNB véleményezési joga nem hagyható figyelmen kívül.
2. Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy az
MNBtv. módosításáról szóló 2007. évi LXXXV. törvény
(a továbbiakban: Módtv2.) 6. § (1) bekezdése módosította
az MNBtv. 49. § (2)-(4) bekezdéseit, a (2) bekezdés módosította az MNBtv. 49. § (11) bekezdését, illetve a (3) bekezdés az MNBtv. 49. §-át új (18)-(19) bekezdésekkel
egészítette ki. A Módtv2. 8. § (1) bekezdése módosította
az MNBtv. 51. § (1) bekezdését, a (2) bekezdés módosította az MNBtv. 51. § (3) bekezdését.
Az Alkotmánybíróság azt is észlelte, hogy a Módtv1.
2–3. §-át – amelynek rendelkezései beépültek az
MNBtv.-be – időközben hatályon kívül helyezte az egyes
jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül
helyezéséről 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 734. pontja.
Az Alkotmánybíróság a jogszabályváltozásokra tekintettel – kialakult gyakorlatának megfelelően – az indítvány
elbírálásakor hatályos szabályozást, vagyis az MNBtv.
Módtv2.-vel megállapított 49. §-át és 51. §-át tekintette
irányadónak.
3.1. Az indítványozók előterjesztése szerint elsődlegesen az MNBtv. Módtv1.-gyel megállapított 49. § és 51. §
egyes rendelkezéseinek a Római Szerződésbe való ütközésének megállapítását kezdeményezték. Az indítvány benyújtását követően azonban a Módtv2. módosítása alapján
változott a monetáris tanács tagjainak létszáma, így azon
tagoknak a száma, akiket a köztársasági elnök nevez ki,
valamint a kinevezési eljárás szabályozása is. Eszerint a
köztársasági elnök által kinevezett legfeljebb négy tag közül kettőre az MNB elnöke a miniszterelnök egyetértésével, kettőre a miniszterelnök az MNB elnöke véleményének kikérése után tesz javaslatot. A hatályos szabályozás
szerint a jelölési jog a miniszterelnököt és az MNB elnökét
felváltva illeti meg.
A fentiekben kifejtettek alapján megállapítható, hogy az
indítványozók által felvetett probléma az MNBtv. 2007-es
módosításával okafogyottá vált. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az MNBtv. 49. § és 51. § egyes rendelkezései
nemzetközi szerződésbe ütközésének megállapítására irányuló indítvány tárgyában az eljárást az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (a továbbiakban: Ügyrend,
ABK 2009. január, 3.) 31. § e) pontja alapján megszüntette.
3.2. Az indítványozók másodsorban kezdeményezték a
Módtv1. egésze közjogi érvénytelenségének megállapítását a miatt, hogy a jogalkotás során elmaradt az MNB véleményének kikérése. Az indítvány tehát ebben a körben kifejezetten a módosító törvény egészére vonatkozik, és nem
egyes rendelkezéseire, amelyek a módosított törvénybe
beépültek (inkorporálódtak) 2007. július 1. napjával. Az
Alkotmánybíróság megállapította, hogy sem a Módtv1.
hatályos szövege, sem az MNBtv.-be épült rendelkezések
az indítvány elbírálásakor már nem tartalmaznak olyan
szabályozást, amelyre nézve az indítványozók kezdeményezték a közjogi érvénytelenség megállapítását.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a hatályban nem lévő jogszabályi rendelkezések alkotmányosságát csak két esetben, az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
38. §-ának (1) bekezdése szerinti bírói kezdeményezés és
az Abtv. 48. §-a szerinti alkotmányjogi panasz esetében
vizsgálja. A jelen ügy nem tartozik egyik esetkörbe sem.
Ennek megfelelően a Módtv1. tekintetében az alkotmányellenesség megállapítására irányuló eljárást az Alkotmánybíróság – az Ügyrend 31. § a) pontja alapján – megszüntette.
Budapest, 2010. április 13. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
9/2013. (V. 28.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 4,50%. 2. § (1) Ez a rendelet 2013. május 29-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 5/2013. (IV. 23.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke