text:
35/2014. (VIII. 15.) NFM rendelete a földgáz csatlakozási díjak meghatározásának szempontjairól és a csatlakozási díjak elemeiről.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (1) bekezdés 2. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 7.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet hatálya a  földgázszállító, a  földgázelosztó vagy a  földgázelosztó kapcsolt vállalkozásának tulajdonában
lévő vezetékre történő bekapcsolásra, fejlesztésre, rákapcsolásra (a  továbbiakban együtt: csatlakozás), valamint
kapacitásnövelésre terjed ki.
(2) E rendelet alkalmazásában
1. bekapcsolás: az  egyetemes szolgáltatásra jogosult, leendő felhasználó igényének (vásárolt kapacitásra
vonatkozó igényének) kielégítése érdekében a  földgázellátásához szükséges hálózathasználati feltételek
biztosításával leágazó elosztóvezeték építése, üzembe helyezése vagy csatlakozóvezeték és a  fogyasztói
vezeték üzembe helyezése,
2. fejlesztés: leendő felhasználó igényének vagy csatlakozott felhasználó többletigényének (vásárolt kapacitásra
vonatkozó igényének) kielégítése érdekében a  földgázellátáshoz szükséges hálózathasználati feltételek
biztosításával szállító- vagy elosztóvezeték-építése ide nem értve a  bekapcsolást, valamint földgáztermelő
esetében a  csatlakozási pont kialakítása, egyetemes szolgáltatásra nem jogosult, leendő felhasználó és
egyetemes szolgáltatásra nem jogosult, csatlakozott felhasználó (a  továbbiakban együtt: egyetemes
szolgáltatásra nem jogosult) esetében a csatlakozó vezeték és a fogyasztói vezeték üzembe helyezése,
3. kapacitásigény: a  leendő vagy a  már csatlakozott felhasználó által a  szállítási rendszerüzemeltető vagy
a földgázelosztó részére benyújtott igénylésben megadott kapacitás,
4. kapacitásnövelés: a  vásárolt kapacitást meghaladó többletkapacitás iránti igény kielégítése szállító- vagy
elosztóvezeték építése nélkül,
5. leágazó elosztóvezeték: az elosztóvezeték azon része, amely az elosztóvezeték-leágazástól a felhasználási hely
telekhatáráig tart,
6. leendő felhasználó: aki – a  kapacitásnövelés esetét ide nem értve – kapacitásigényt jelent be a  szállítási
rendszerüzemeltető vagy a földgázelosztó részére,
7. rákapcsolás: a  leágazó elosztóvezeték, a csatlakozó vezeték és a  fogyasztói vezeték üzembe helyezése azon
az ingatlanon, amelyhez a földgáz vételezést biztosító leágazó elosztóvezeték 2004. január 27. előtt épült ki,
8. megtérítés: a  később csatlakozó felhasználó által befizetett, a  fogyasztásmérő berendezés felszerelési
költségével csökkentett csatlakozási díjnak a  korábban csatlakozott felhasználó részére történő
földgázelosztó általi átadása.
2. A csatlakozásra vagy a kapacitásnövelésre vonatkozó igény teljesítése
2. § (1) A  szállítási rendszerüzemeltető részére fejlesztésre vagy kapacitásnövelésre vonatkozó igényt a  leendő vagy
a csatlakozott felhasználó, valamint a földgáztermelő nyújthat be.
(2) A földgázelosztó részére
a)  bekapcsolásra vonatkozó igényt az egyetemes szolgáltatásra jogosult, leendő felhasználó,
b) fejlesztésre, rákapcsolásra vagy kapacitásnövelésre vonatkozó igényt a  leendő vagy a  csatlakozott
felhasználó, valamint a földgáztermelő
nyújthat be. 3. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjai és a díjak elemei elosztóvezetékhez történő
csatlakozás esetén
3. § (1) Csatlakozási díj fizetésének esetei:
a) a bekapcsolás,
b) a fejlesztés,
c) a kapacitásnövelés és
d) a rákapcsolás.
(2) Földgázelosztó-rendszerre történő bekapcsolás, kapacitásnövelés vagy rákapcsolás esetén a  csatlakozási díj
országosan egységes mértékű.
4. § (1) A  csatlakozási díj megállapításakor a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a  továbbiakban: MEKH)
elnöke figyelembe veszi a csatlakozási díjakra vonatkozóan lefolytatott költség-felülvizsgálat eredményét.
(2) A csatlakozási díjaknak ösztönözniük kell a meglévő földgázrendszer kihasználását.
 (3) A  csatlakozási díj mértékét egyetemes szolgáltatásra nem jogosultra vonatkozó fejlesztés esetén úgy kell
megállapítani, hogy az a földgázelosztó-rendszeren vételező többi felhasználót ne terhelje.
5. § Fejlesztés esetén a földgázelosztó akkor köteles a beruházás teljes összege és a csatlakozási díj közötti különbözetet
az  egyetemes szolgáltatásra nem jogosult részére megfizetni, ha a  beruházás tervezésekor figyelembe vett
kapacitásigény az üzembe helyezést követő két egymást követő gázévben teljes mértékben lekötésre és legalább
a gázévente tervezett mennyiség átvételre került.
6. § Egyetemes szolgáltatásra nem jogosult fejlesztési igényére vonatkozó csatlakozási díj megállapításakor a  MEKH
elnöke figyelembe veszi
a) a  beruházás során a  számviteli törvény szerint aktiválható eszközértéket, kivéve a  felhasználónál beszerelt
vagy beszerelendő fogyasztásmérő berendezések és nyomásszabályozók számviteli törvény szerint
aktiválható eszközértékét és beszerelési költségét,
b) az  adott beruházással összefüggésben az  egyes értékesítési kategóriánkénti elosztási díjakban elismerésre
kerülő költségelemeket (értékcsökkenés, üzemeltetési költség, tőkeköltség),
c) az  elosztási díjak megállapításakor figyelembe vett kapacitás- és mennyiségi adatokat, valamint a  leendő
vagy a már csatlakozott felhasználó által igényelt vásárolt kapacitást, a vásárolt földgáz várható mennyiségét
és a kiépített összes kapacitást.
4. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjai és a díjak elemei szállítóvezetékhez történő
csatlakozás esetén
7. § (1) Csatlakozási díj fizetésének esetei
a) a fejlesztés és
b) a kapacitásnövelés.
(2) A csatlakozási díj mértékét úgy kell megállapítani, hogy az a földgázszállítási-rendszeren vételező többi felhasználót
ne terhelje.
(3) A csatlakozási díj megállapításakor a MEKH-nek figyelemmel kell lennie
a) a beruházás során a számviteli törvény szerint aktiválható eszközértékre,
b) az  adott beruházással összefüggésben az  egyes szállítási rendszerüzemeltetési díjakban elismerésre kerülő
értékcsökkenés, üzemeltetési költség, tőkeköltség elemekre, és
c) a  szállítási rendszerüzemeltetési díj megállapításakor figyelembe vett kapacitásra és a  csatlakozás
következtében lekötendő többletkapacitásra.
 (4) A  (3)  bekezdés b)  pontjában foglaltak figyelembevétele során az  üzemeltetési költségben elismert veszteség
mértéke nem lehet több 0,2%-nál. 5. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjai és a díjak elemei földgáztermelő csatlakozása
esetén
8. § (1) A  földgáztermelő részére történő fejlesztés kizárólag a szállító- vagy az elosztóvezetéken kialakítandó csatlakozási
pont kivitelezését tartalmazza.
(2) A csatlakozási díj megállapításakor a MEKH a csatlakozási pont kialakításának költségét veszi figyelembe.
 (3) A  (2)  bekezdésben foglaltaktól eltérően, ha a  csatlakozással érintett földgázelosztó-rendszer azon szakaszán, ahol
a  termelői csatlakozás kialakításra kerül, nem biztosítható a  földgáztermelő által betáplált földgázmennyiség
továbbítása, akkor a  MEKH figyelembe veszi a  meglévő vezetékrendszeren szükségessé való hálózatfejlesztés
költségét és a  betáplálásra kerülő földgáz műszaki, minőségi paramétereinek méréséhez szükséges eszközök
költségét is.
(4) A  földgáztermelő szállítóvezetékre történő csatlakozási igénye esetén a  csatlakozási díj a  7.  §-ban és az  e  §-ban
foglaltak szerint kerül megállapításra.
6. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba, és 2014. október 1-jén hatályát veszti.
 (2) Hatályát veszti a földgáz csatlakozási díjak meghatározásának szempontjairól és a csatlakozási díjak elemeiről szóló
43/2013. (VII. 25.) NFM rendelet. 10. § Ha a  földgázelosztó 2011. június 30-át követően kezdte meg olyan elosztóvezeték üzemeltetését, amelyet
korábban másik földgázelosztó üzemeltetett, akkor egyetemes szolgáltatásra nem jogosultra vonatkozó fejlesztés
tekintetében a  fajlagos költség figyelembevételekor a  MEKH a  korábbi üzemeltetőre vonatkozó, az  eszköz- és
költség-felülvizsgálat alapján megállapított fajlagos költségelemeket (értékcsökkenés, üzemeltetési költség,
tőkeköltség) veszi figyelembe mindaddig, amíg a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 104/A. § (1) bekezdése
szerinti költség-felülvizsgálat eredménye a földgázelosztó vonatkozásában nem áll rendelkezésre.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2/2010. (VI. 7.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010.
XLIII. törvény 38. §-a alapján 2010. június 8. napjától 2010. november 30. napjáig Dr. Kis Norbert Józsefet miniszteri
biztossá nevezem ki. 2. § A miniszteri biztos feladata egy nemzeti kormányzati közigazgatási intézet megszervezése, amely a közigazgatási és
igazságügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) felügyelete alatt közigazgatás-tudományi tudásbázisként segíti a
kormányzati közigazgatást, továbbá szervezi a közigazgatási képzési- és vizsgarendszert.
3. § A miniszteri biztos a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok előkészítésében,
b) gyakorolja a munkáltatói jogokat – a vezetők kinevezése és felmentése kivételével – a Kormányzati Személyügyi
Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központ (a továbbiakban: Központ) dolgozói tekintetében, illetve a Központ
vezetőjének feladat- és hatáskörét gyakorolja, c) előkészíti a Központtal kapcsolatos szervezeti döntéseket.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
5. § Ez az utasítás közzététele napján lép hatályba.
Budapest, 2010. június 4. Dr. Navracsics Tibor s. k.,


text:
1139/2009. (VIII. 20.) Korm. határozata a Népművészet Mestere díj 2009. adományozásáról.
A Magyar Köztársaság Kormánya augusztus 20-a, Szent István ünnepe alkalmából
Bajiné Kis Julianna kosárfonó népi iparművésznek,
Kotyor Balán Mihályné Bálint Erzsébet csángó énekesnek,
Bíró Ágoston táncos hagyományőrzőnek,
Kékedi László Vilmos fafaragónak, kéregedény készítő népi iparművésznek,
Németh Gyula szaru-, csont- és fafaragónak,
Pulika Jánosné Tankó Gizella gardonos népzenésznek,
Szabó Lajosné Czine Róza táncos hagyományőrzőnek,
Szénási János fazekas mesternek, népi iparművésznek,
Szőtsné Csibi Margit szövőnek, népi iparművésznek,
dr. Varga Ferencné hímző népi iparművésznek
a Népművészet Mestere díjat adományozza. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
130/2015. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar gazdaság élénkítése, valamint a  hazai munkahelyteremtés érdekében végzett kiemelkedő szakmai,
vezetői és társadalmi tevékenysége elismeréseként
dr. Forgó Béla, az Alcoa-Köfém Kft. vezérigazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. március 4.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
336/2015. (VIII. 20.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/13101-2/2015. számú előterjesztésére – Grabovszki Neonila (névmódosítás
előtti neve: Grabovszki Neonila Ivánivna; születési hely, idő: Ungvár [Szovjetunió], 1985. szeptember 17.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. július 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
29/2013. (II. 28.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Angola Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és Angola Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló
megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával; 2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozását követően
a megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
185/2016. (VI. 8.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/8293-2/2016. számú előterjesztésére – Pipás János (névmódosítás előtti neve: Pipás
Iván Vasziljovics; születési hely, idő: Felsőapsa [Szovjetunió], 1951. január 1.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. május 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
422/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a SZIE Campus Üzemeltetési, Építőipari és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a SZIE Campus Üzemeltetési, Építőipari és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 15-09-076291
székhely: 4700 Mátészalka, Ipar utca 18.) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság) a  csődeljárásról és
a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2010. (III. 18.) ME határozata a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság elnöke megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 111. §-ának (2) bekezdésében foglalt jogkörömben, az oktatásért felelős miniszter
elő ter jesz tésére
dr. Bazsa Györgyöt, az MTA doktorát, a Debreceni Egyetem egyetemi tanárát a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs
Bizottság elnöki teendőinek ellátásával
– 2010. március 1-jétől 2013. február 1-jéig terjedő időtartamra –
megbízom. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
126/2014. (III. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Korona Anikót
2014. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. március 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
65/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 36/2010. (I. 29.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 36/2010. (I. 29.)
OVB határozata (a továb biak ban: OVBh.) ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos
népszavazási kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő
kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvényt oly módon,
hogy az Országgyűlés, az Országgyűlés állandó bizottsága, a köztársasági elnök, a Kormány vagy annak tagja,
az országgyűlési képviselő, az Állami Számvevőszék elnöke, a Legfelsőbb Bíróság elnöke, a legfőbb ügyész,
az országgyűlési biztos alkotmánybírósági eljárást kezdeményező irata (és az eljárás során később előterjesztett
beadványai), valamint az Alkotmánybíróság által hivatalból indított eljárás kezdeményező irata közérdekű adat, amely
beadványokat – az Alkotmánybírósághoz való érkezésüktől számított 8 napon belül – a Hivatalos Értesítőben közzé
kell tenni?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem felel
meg a fenti jogszabályi feltételnek, mivel számos kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak. Ezáltal
a választópolgárnak nincs lehetősége az egyes kérdések között különbséget tenni, és részkérdésenként véleményt
nyilvánítani a kezdeményezéséről.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVBh. jogszabálysértő. Megítélésük szerint az OVB megalapozatlanul hivatkozott
az OVBh.-ban az Nsztv. 10. §-ára és 13. §-ára, mivel az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán kizárólag egy kérdés szerepel,
amely kérdés érthető, egyértelmű, mind nyelvtani, mind jogalkotási, mind pedig a „választópolgári megérthetőség”
tekintetében. Mindezek alapján az OVBh. megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik
az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az egyértelműség
követelményének [Nsztv. 13. § (1) bekezdése], mivel több kérdést foglal magában, így a választópolgároknak nincs
lehetőségük különbséget tenni az egyes kérdések között, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani
a kezdeményezéséről. Mindezzel egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és
a 36/2010. (I. 29.) OVB határozatot az OVB fentiekben ismertetett indokainak helyességére tekintettel helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
12/2003. (II. 20.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettese, a Versenytanács elnöke megbízatásának megszűnéséről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 35. §-a (4) bekezdésének b) pontja alapján megállapítom, hogy
dr. Berke Barnának, a Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettesének, a Versenytanács elnökének e megbízatásai
— lemondására tekintettel — 2002. december 31. napján
megszűntek. Budapest, 2003. február 18. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
162/2010. (III. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 4-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. február 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy a bírósági ülnökök választásával kapcsolatos eljárás
során a bírósághoz fordulás jogát biztosítani kell?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A Bizottság szerint ugyanis nem egyértelmű, mit ért
a beadványozó a „bírósághoz fordulás jogát” kifejezés alatt. A Bizottság megítélése szerint nem egyértelmű
a választópolgár számára, milyen módon, milyen formában, ki által és az eljárás mely szakaszában lenne biztosított
a bírósági ülnökök választásával kapcsolatos eljárás során a beadványban megfogalmazott jog érvényesülése.
Az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését,
ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1/2016. (I. 7.) MK utasítása a Miniszterelnöki Kabinetiroda gazdálkodási és kötelezettségvállalási szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
10. § (5) bekezdésére, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. §
(2)  bekezdésére figyelemmel a  Miniszterelnöki Kabinetiroda intézményi költségvetésével való gazdálkodással – így különösen
a kötelezettségvállalás, az ellenjegyzés, a teljesítés igazolása, az érvényesítés és az utalványozás gyakorlásának módjával, eljárási és
dokumentációs részletszabályaival, valamint az  ezeket végző személyek kijelölésének rendjével, valamint az  adatszolgáltatási
feladatok teljesítésével – kapcsolatos belső előírásokat, feltételeket, a megrendelések és a szerződéskötés és gazdálkodás rendjét
a következők szerint szabályozom:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed minden, a Miniszterelnöki Kabinetiroda (a továbbiakban: Minisztérium) által a központi
államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
alapján, továbbá kormánytisztviselői jogviszonyban, munkaviszonyban, valamint megbízási jogviszonyban
foglalkoztatott személyre (a továbbiakban: munkatársak) és a Minisztérium szervezeti egységeire.
(2) Az  utasítás hatálya nem terjed ki azokra a  feladatokra, amelyeket a  Minisztérium számára a  Közbeszerzési és
Ellátási  Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságról szóló 250/2014. (X. 2.)
Korm.  rendelet 3.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján, valamint a  Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.
(a  továbbiakban: NISZ) a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011.
(XII. 23.) Korm. rendelet 3. §-a alapján lát el.
(3) Az utasítás hatálya az  intézményi költségvetéssel (a továbbiakban: Igazgatás) való gazdálkodás rendjére, valamint
az Igazgatás képviseletében kezdeményezett vagy tett valamennyi kötelezettségvállalásra, jognyilatkozatra kiterjed,
amennyiben az  az intézményi költségvetés terhére vagy javára szóló fizetési vagy más teljesítési, szolgáltatási
kötelezettséggel jár.
(4) Az utasítás az  intézményi költségvetés felhasználásával kapcsolatban szabályozza a kötelezettségvállalás, a  jogi és
pénzügyi ellenjegyzés, a  teljesítésigazolás, az érvényesítés, az utalványozás és az egyéb hatáskörök gyakorlásának
rendjét.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában az utasítást az európai uniós források felhasználására is megfelelően alkalmazni kell.
 (6) A közbeszerzések, valamint a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy
a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól, beszerzési eljárások lebonyolításáról,
továbbá az  ilyen eljárások eredményeképpen kötött szerződések módosításának és teljesítésének részletes
szabályairól külön miniszteri utasítás rendelkezik.
(7) A Minisztérium intézményi gazdálkodásával közvetlenül összefüggő tevékenységek részletes szabályait jogszabály
kötelező rendelkezése szerint, illetve a Minisztérium működési sajátosságaiból eredően
a) a Közszolgálati Szabályzat;
b) a Számviteli politika;
c) a Számlarend;
d) az Eszközök és források értékelési szabályzata;
e) a Pénzkezelési szabályzat;
f ) a Bizonylati szabályzat;
g) a Selejtezési szabályzat;
h) a Leltározási és leltárkészítési szabályzat, valamint
i) az Igazgatás gazdálkodásáról rendelkező egyéb szabályzatok és utasítások
tartalmazzák.
(8) A  (7)  bekezdésben felsorolt szabályzatokban, utasításokban nem szabályozott kérdésekben a  jelen utasítás
rendelkezései megfelelően alkalmazandók.
(9) Az utasítás rendelkezéseit minden, a hatálya alá tartozó, kötelezettségvállalást kezdeményező, kötelezettségvállaló,
jogi és pénzügyi ellenjegyző, teljesítést igazoló és az  ehhez kapcsolódó pénzügyi-számviteli tevékenységet végző
személy köteles betartani. Az utasításban foglaltak megsértése fegyelmi felelősséget vonhat maga után.
(10) Az utasítás hatálya alá nem tartozó személyek a Minisztérium gazdálkodásában nem vehetnek részt.
 (11) Az utasításban nem szabályozott kérdésekben az éves költségvetési törvény, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013.
évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.), az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.),
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.),
a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Áhsz.), a a Miniszterelnöki Kabinetiroda Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2015. (X. 27.)
MK utasítás (a továbbiakban: SZMSZ) és a vonatkozó belső utasítások, szabályzatok előírásait kell alkalmazni.
(12) A  Minisztérium feladatában, szervezetében, valamint a  vonatkozó jogszabályokban bekövetkezett változásokat
a belső szabályzatokban jogszabályok szerint, illetve a lehető legrövidebb időn belül át kell vezetni. A szabályzatokban
át nem vezetett jogszabályváltozásokat azok hatálybalépését követően alkalmazni kell.
2. Értelmező rendelkezések 2. § 1. miniszter: a Minisztériumot vezető miniszter;
2. állami vezető: a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 6. §-a szerinti személy;
3. Igazgatás költségvetés: XXI. fejezet 1. Miniszterelnöki Kabinetiroda címen a  központi költségvetésben
megtervezett, a  Minisztérium központi költségvetési szervhez rendelt előirányzatok összegei, amelyek
finanszírozása hazai költségvetési támogatásból történik;
4. gazdasági terület illetékes főosztálya: az  intézményi költségvetés terhére kezdeményezett
kötelezettségvállalások, kifizetések esetén a Pénzügyi Főosztály (a továbbiakban: Főosztály);
5. gazdasági vezető: a Pénzügyi Főosztály vezetője;
6. kezdeményezés: a kötelezettségvállalás indokoltságáért, szakmai megalapozottságért, szükségességéért való
felelősségvállalás a jogi vizsgálatot és a pénzügyi ellenjegyzést megelőzően;
7. kötelezettségvállalás: a Minisztérium Igazgatás költségvetése mint kiadási előirányzat terhére tett, az Áht. 1. §
15. pontja szerinti jognyilatkozat;
8. teljesítés igazolásáért felelős: jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz, belső utasítás szerint kijelölt
állami vezető vagy vezető beosztású munkatárs, akinek feladata a szervezeti egységének kezdeményezésére
megvalósuló feladatok szakmai szempontból történő figyelemmel kísérése, valamint a kifizetéshez szükséges
teljesítésigazolás kiállítása;
9. szervezeti egység: az  SZMSZ-ben meghatározott szervezeti egység, mely az  adott feladatot, illetve az  ahhoz
kapcsolódó előirányzat felhasználását szakmai felelősként ellátja;
10. utalványozás: a teljesítésigazolást és érvényesítést követő gazdasági tevékenység, a kiadások teljesítésének és
a bevételek beszedésének elrendelése;
11. vezető beosztású munkatárs: a Kttv. szerinti főosztályvezető, főosztályvezető-helyettes, osztályvezető.
II. Fejezet
A költségvetés tervezése 3. § (1) Az Igazgatás költségvetési tervezéssel kapcsolatos feladatait a Főosztály koordinálja. A tervezés alapdokumentuma
a Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NGM) által a költségvetési törvényjavaslat összeállításához évente
kiadott tájékoztató. A  Főosztály vezetője az  NGM által kiadott tájékoztatóhoz igazodva, azzal összhangban
a  XXI.  fejezetre vonatkozóan belső tervezési köriratot ad ki, mely határidők kijelölésével, részletesen tartalmazza
a tervezési feladatokat, adatszolgáltatási és együttműködési kötelezettségeket.
(2) A  Minisztérium intézményi költségvetése a  Minisztérium alapfeladatainak ellátásához szükséges létszám személyi
kiadási előirányzatait és munkaadói járulékokat, továbbá a  működéshez szükséges dologi és felhalmozási típusú
kiadásait, valamint a kiadások fedezetét képező támogatásokat és bevételeket tartalmazza. A Minisztérium intézményi
költségvetésével kapcsolatos tervezési feladatokat a tervezési körirat útmutatása alapján a Főosztály látja el. A létszám
és a személyi kiadások tervezésében az Igazgatási és Jogi Főosztály (a továbbiakban: IJF) közreműködik.
(3) Az Országgyűlés által jóváhagyott éves költségvetési törvény alapján az intézményi bevételi és kiadási előirányzatokról
az egységes rovatrend szerinti részletezésben az Ávr.-ben meghatározottak szerint elemi költségvetést kell készíteni,
melyet a Főosztály készít el, és a miniszter hagyja jóvá.
III. Fejezet
A kötelezettségvállalás A kötelezettségvállalás szabályai 4. § (1) Az Áht. 37. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a Minisztérium nevében kötelezettséget vállalni kizárólag
pénzügyi ellenjegyzést követően és a pénzügyi teljesítés esedékességét megelőzően írásban lehet.
(2) A Minisztérium Igazgatás költségvetésének terhére történő kötelezettségvállalásokhoz a nettó 500 000 forintot elérő
vagy azt meghaladó kötelezettségvállalások esetén a közigazgatási államtitkár előzetes jóváhagyása szükséges.
(3) A Minisztérium Igazgatás költségvetésének terhére történő következő kötelezettségvállalások kifizetése esetén nincs
szükség a (2) bekezdés szerinti előzetes jóváhagyásra
a) az illetmény, bér, járulékok,
b) a cafetéria-juttatás,
c) a munkába járás és hétvégi hazautazás költségtérítés,
d) a személyi reprezentációs keret felhasználása,
e) az áfa-, vám-, illeték- és egyéb adójellegű kötelezettség, igazgatási szolgáltatási díj,
f ) az adományozott díjakhoz, kitüntetésekhez kapcsolódó pénzbeli juttatások,
g) a dologi kiadások közül:
ga) a kötbér,
gb) a bírság,
gc) a késedelmi kamat,
gd) a perköltség,
ge) a közbeszerzési hirdetések díja,
gf ) a közjegyzői díj, közzétételi díj,
h a maradványok, az Áht. 47. §-a szerinti befizetési kötelezettségek, zárolások miatti befizetések,
i) a fizetési kötelezettség a pénzügyi szolgáltatások igénybevétele esetén,
j) ha a fizetési kötelezettség összegét vagy az összeg megállapításának módját, továbbá a felek valamennyi jogát
és kötelezettségét jogszabály, nemzetközi szervezetben való tagsági viszony vagy jogerős, illetve fellebbezésre
tekintet nélkül végrehajtható bírósági, hatósági döntés teljes körűen meghatározza, így különösen a normatív
és nem normatív jellegű hozzájárulásokhoz, nemzetközi kötelezettséggel kapcsolatos hozzájárulásokhoz,
kártalanítási, kártérítési és megtérítési kötelezettségekhez,
k) az Ávr. 34. § (2) bekezdés b) pontja szerinti bevétel továbbadása esetén.
 (4) A  (3)  bekezdés a)–c), e) és f )–k)  pontjában foglalt fizetési kötelezettségek teljesítése során alkalmazni kell
a VII., VIII. Fejezet (érvényesítés, utalványozás) szabályait, a  (3) bekezdés d) pontjában foglalt kifizetések teljesítése
során pedig alkalmazni kell a VI., VII. és VIII. Fejezet (teljesítésigazolás, érvényesítés, utalványozás) szabályait.
(5) Tárgyévi előirányzatot terhelő kötelezettségvállalás legkésőbb a  tárgyév december 15-ig, ezt követően csak
a  gazdasági vezető engedélyével kezdeményezhető. A  kötelezettségvállalás dokumentumát úgy kell előkészíteni,
hogy a szükséges aláírásokra – az érintett szervezeti egységek részére biztosított megfelelő határidő mellett – tárgyév
december 31-ig sor kerüljön.
(6) A tárgyévi kiadási előirányzatok terhére abban az esetben vállalható kötelezettség, ha az abból származó valamennyi
kifizetés – főszabályként – a költségvetési év december 31-éig, de legkésőbb a költségvetési évet követő év június
30-ig megtörténik.
(7) Határozatlan idejű vagy a  költségvetési évet követő év június 30-át követő időpontra is fizetési kötelezettséget
tartalmazó határozott idejű fizetési kötelezettség (több év előirányzatait terhelő kötelezettségvállalás)
a) a december 31-éig esedékes fizetési kötelezettségek mértékéig a költségvetési év,
b) a december 31-ét követően esedékes fizetési kötelezettségek az esedékesség szerinti év
kiadási előirányzatai terhére vállalhatóak.
(8) Kötelezettségvállalásra az  adott költségvetési év előirányzatai terhére az  adott évet terhelő korábbi
kötelezettségvállalásokkal és más fizetési kötelezettségekkel csökkentett összegű eredeti vagy módosított kiadási
előirányzatok mértékéig kerülhet sor figyelemmel a (9) és (10) bekezdésben foglaltakra.
(9) Több év vagy a  költségvetési éven túli év kiadási előirányzata terhére kötelezettségvállalásra a  költségvetési évet
követő három évben az Áht. 29. § (1) bekezdése szerinti középtávú tervezésben meghatározott kiadási tervszámokkal,
az  azt követő években a  kiadási tervszámok utolsó évére megállapított kiadási tervszámmal megegyező összegű
kiadási előirányzatok szabad előirányzatának mértékéig kerülhet sor, amelynek fedezetét a kötelezettséget vállalónak
a tervezéskor biztosítania kell.
(10) A középtávú tervadatok közzététele hiányában a (9) bekezdést azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy több év vagy
a költségvetési éven túli év kiadási előirányzata terhére kötelezettségvállalás és más fizetési kötelezettség
a) a  személyi juttatások, a  munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó, a  dologi kiadások és
az ellátottak pénzbeli juttatásainak kiadási előirányzatai terhére azoknak a költségvetési évben jóváhagyott
eredeti előirányzatának mértékéig,
b) az  egyéb működési célú kiadások és a  felhalmozási kiadások előirányzatai terhére azoknak a  költségvetési
évben jóváhagyott eredeti előirányzatának ötven százalékáig
vállalható.
 (11) Több év előirányzatait terhelő kötelezettség csak a  fejezetet irányító szerv előzetes engedélyével vállalható, ha
a kötelezettségvállalás összegének
a) költségvetési évre jutó része a kötelezettségvállalás időpontjában a módosított kiadási előirányzatok 10%-át
vagy
b) egy évre számított értéke a költségvetési évet követő három év bármelyikében az (9) bekezdés szerint adott
évre vállalható kötelezettségek 5%-át
eléri vagy meghaladja. (12) Az (10) bekezdés szerinti, az ötmilliárd forintot elérő vagy azt meghaladó értékű, többéves fizetési kötelezettséggel
járó szerződések megkötéséhez a Kormány előzetes engedélye szükséges.
(13) Az  aláírás-bélyegző használata nem engedélyezett a  kötelezettségvállalás, a  jogi és pénzügyi ellenjegyzés,
az érvényesítés, az utalványozás során.
(14) A  (13)  bekezdésben felsorolt eseteken kívül az  aláírás-bélyegző használható azzal, hogy az  aláírás-bélyegző
használatáért minden esetben az azt alkalmazó vezető felelős.
(15) A kötelezettségvállalás során az összeférhetetlenségre vonatkozó előírásokat be kell tartani.
Összeférhetetlenség 5. § (1) A kötelezettségvállaló és a pénzügyi ellenjegyző ugyanazon gazdasági esemény tekintetében azonos személy nem
lehet.
(2) Ugyanazon gazdasági esemény tekintetében az érvényesítő nem lehet azonos a kötelezettségvállalásra, utalványozásra
jogosult és a teljesítést igazoló személlyel.
(3) Kötelezettségvállalási, pénzügyi ellenjegyzési, érvényesítési, utalványozási és teljesítés igazolására irányuló feladatot
nem végezhet az a személy, aki ezt a tevékenységét a Ptk. szerinti közeli hozzátartozója vagy a maga javára látná el.
Kötelezettségvállalásra jogosultak köre 6. § (1) A Minisztérium képviseletében az intézményi költségvetés terhére kötelezettségvállalásra jogosult
a) a miniszterelnök értékhatár nélkül;
b) a miniszter értékhatár nélkül;
c) az államtitkár értékhatár nélkül;
d) a miniszter által felhatalmazással írásban kijelölt, a Minisztérium alkalmazásában álló állami vezető vagy vezető
beosztású munkatárs a felhatalmazásban meghatározott értékhatárig;
e) a gazdasági vezető nettó 500 000 Ft értékhatárig, a  4.  § (3)  bekezdésében foglaltak és a  megrendelések
esetében értékhatár nélkül,
figyelemmel az 5. § szerinti összeférhetetlenségi szabályok betartására.
 (2) A miniszter írásban ad felhatalmazást a kötelezettségvállalásra jogosult számára.
 (3) A  kötelezettségvállalásra, teljesítésigazolásra, pénzügyi ellenjegyzésre, érvényesítésre, utalványozásra jogosultak
köréről és aláírásmintájukról a Főosztály teljes körű, naprakész nyilvántartást vezet.
Kötelezettségvállalás kezdeményezése 7. § (1) Kötelezettségvállalás kezdeményezhető kérelem, ajánlat, szakmai feladatellátáshoz kapcsolódó vállalás vagy váratlan
esemény bekövetkezése, jogszabályi rendelkezés, a  Kormány határozata, illetve működési és beruházási jellegű
(beszerzés, megrendelés, közbeszerzési eljárások megindítása) döntések alapján.
(2) Intézményi költségvetés terhére kötelezettségvállalás kezdeményezésére a kezdeményező szervezeti egység állami
vezetője vagy a szervezeti egység vezető beosztású munkatársa jogosult.
(3) A kezdeményező felelős
a) a kötelezettségvállalás szükségességéért, indokoltságáért;
b) a kötelezettségvállalás megfelelő időben történő kezdeményezéséért;
c) a kezdeményezés szakmai tartalmáért, megalapozottságáért;
d) a kötelezettségvállalás előkészítése során, az  azt megelőző eljárásban a  Minisztérium szakmai érdekeinek
érvényesítéséért;
e) a színlelt szerződés tilalmának [Ptk. 6:92. § (2) bekezdés] betartásáért;
f ) azért, hogy az  általa javasolt szerződő fél jogosult a  szerződés tárgyát képező feladat ellátására, illetve
szolgáltatás nyújtására.
 (4) A  kötelezettségvállalás előkészítése során a  kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység vezetője
a Főosztály bevonásával előzetes fedezetvizsgálatot kezdeményezhet a fedezet rendelkezésre állásának megállapítása
érdekében.
(5) A  kötelezettségvállalás megrendelés és szerződéskötésre irányuló kezdeményezés esetén külön meghatározott
űrlapokon, a (6) bekezdés szerinti esetben feljegyzéssel kezdeményezhető.
(6) Nem szükséges a  kötelezettségvállalás kezdeményezésére irányuló űrlap kitöltése az  olyan beszerzések vagy
szolgáltatások igénybevétele esetén, amelynek pénzügyi teljesítése nem átutalással, hanem előleg biztosításával
vagy anélkül, készpénzfizetéssel történik, valamint megrendelő esetén. A  kötelezettségvállalást ebben az  esetben
– megrendelő kivételével – feljegyzéssel kell kezdeményezni a kötelezettségvállaló felé, és a 4. § (2) bekezdése szerinti
jóváhagyás és pénzügyi ellenjegyzést követően teljesíthető.
(7) A  kötelezettségvállalás kezdeményezéséhez csatolni kell a  kötelezettségvállalás dokumentumait, melyeket
a  kezdeményező szervezeti egység készít elő. A  leendő szerződő fél felkutatása is a  kötelezettségvállalást
kezdeményező szervezeti egység feladata. A  kezdeményező szervezeti egység felelős a  szükséges okiratok és
dokumentációk szerződő partnertől, szállítótól való bekéréséért és a  kötelezettségvállalás kezdeményezését
megelőző belső egyeztetések lefolytatásáért.
(8) A kötelezettségvállalást kezdeményező űrlapon, illetve az egyéb csatolt dokumentációban a kötelezettségvállalást
kezdeményező szervezeti egység minden olyan információt és adatot köteles feltüntetni, amelyből megállapítható
a) a kötelezettségvállalás célja, melynek összhangban kell lennie az SZMSZ-ben meghatározott feladataival;
b) a kötelezettségvállalás eredményeként beszerzésre, teljesítésre kerülő termékek, szolgáltatások egyértelműen,
pontosan mérhető módon történő meghatározása;
c) annak igazolása, hogy a partner alkalmas a termék, szolgáltatás határidőben és az elvárt minőségi, mennyiségi
feltételekkel történő teljesítésére;
d) a teljesítési ár és annak alátámasztása, hogy a teljesítési ár a partner által szállított termékkel, szolgáltatással és
a teljesítés egyéb feltételeivel (pl. határidő) arányban áll, amit a piacon elfogadott árak figyelembevételével,
a közbeszerzési eljárás kivételével, a (10) bekezdésben foglaltaknak megfelelően köteles a kötelezettségvállalást
kezdeményező szervezeti egység alátámasztani.
(9) A kötelezettségvállalást megelőzően vizsgálni kell, hogy szükséges-e közbeszerzési eljárás lefolytatása.
 (10) Közbeszerzési eljárás lefolytatásának szabályait a  Minisztérium közbeszerzési eljárások rendjéről szóló külön
szabályzat tartalmazza. Előzetes kötelezettségvállalás 8. § (1) Előzetes kötelezettségvállalásra az Ávr. 45. § (1) bekezdésében felsorolt esetekben (közbeszerzési eljárást megindító
hirdetmény, részvételi, ajánlattételi felhívás, pályázati felhívás, valamely személy nyilatkozatától függő fizetési
kötelezettséget tanúsító nyilatkozat, harmadik személlyel szemben vállalt kötelezettség) kerülhet sor.
(2) Az előzetes kötelezettségvállalásra vonatkozó kezdeményező ügyiratnak tartalmaznia kell
a) az előzetes kötelezettségvállalás indokolását,
b) a pályázati felhívás dokumentációjának tervezetét,
c) a kezdeményezést alátámasztó, a felelős döntéshez szükséges valamennyi okiratot, dokumentációt.
(3) Az  előzetes kötelezettségvállalás akkor érvényes, ha a  kötelezettségvállalás dokumentumait az  arra jogosult
kötelezettségvállaló és pénzügyi ellenjegyző aláírta.
(4) A  pályázati felhívás csak a  (3)  bekezdésben foglalt aláírást követően hirdethető meg. A  pénzügyi ellenjegyzést
megelőzően vagy annak hiányában kiírt pályázati felhívás érvénytelen.
A kötelezettségvállalás módosítása 9. § (1) A kötelezettségvállalás módosítása szükséges a következő esetekben:
a) kötelezettségvállalás dokumentumának meghatározó adataiban (a szerződő felek, a  megrendelt termék,
szolgáltatás összetétele, tartalma, pénzügyi ellenértéke, pénzügyi forrása, teljesítési határidő, egyéb teljesítési
feltételek stb.) változás áll be,
b) jogszabályi változás történik (pl. adótörvények változása).
 (2) A kötelezettségvállalás módosításáról vagy módosulásáról a kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység
a  IX. Fejezetben foglaltak szerint köteles a  kötelezettségvállalás módosítását haladéktalanul kezdeményezni
az IJF felé.
IV. Fejezet
A Kötelezettségvállalások egyes típusaira vonatkozó szabályok
Megrendelés 10. § (1) A  kezdeményező szervezeti egység árubeszerzés vagy szolgáltatás megrendelését kezdeményezheti, ha a  11.  §
(1) bekezdése szerint a kötelezettségvállalás szerződésbe foglalása nem szükséges, és
a) a szolgáltatás teljesítése, a  termék szállítása – jellegénél fogva – a  piacon általánosan elfogadott és ismert
feltételek szerint történik, vagy
b) a kötelezettségvállalás tárgya egyszerű, teljesítése rövid határidőn belül történik, vagy
c) az ellenérték nem haladja meg a nettó 500 000 forintot.
(2) A  megrendelés a  külön meghatározott űrlapon kezdeményezhető az  űrlapnak a  Főosztály részére történő
megküldésével. Vitás esetben a szerződéskötés szükségességéről az IJF dönt.
(3) A  megrendelést a  Minisztérium képviseletében a  kötelezettségvállalásra jogosult személy írja alá a  pénzügyi
ellenjegyzést követően. A megrendelés elfogadásáról a partner részéről írásbeli visszaigazolás szükséges.
Szerződés 11. § (1) Szerződést kell kötni abban az esetben, ha
a) nemzetbiztonsági szempontból vagy minősített adatok védelme érdekében szükséges, vagy
b) a szerződés tárgya a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény rendelkezései értelmében szerzői jogi védelem
alatt áll, vagy c) a szerződés értékére vagy rendszerességére tekintettel szükséges, vagy
d) az ügyfél kifejezetten kéri.
(2) Nem köthető polgári jogi szerződés a  Minisztérium alapfeladatainak ellátására. A  Minisztérium alapfeladatának
ellátásához feltétlenül szükséges feladatra szerződés akkor köthető, ha a feladat elvégzésére megfelelő szakértelemmel,
szakképzettséggel és gyakorlattal vagy egyéb megfelelő sajátos szakmai adottságokkal, képességekkel rendelkező
személyt a Minisztérium nem alkalmaz, vagy a szerződés tárgyát képező szolgáltatás egyedi, időszakos vagy időben
rendszertelenül ellátandó feladat.
(3) Amennyiben a  szerződés teljesítéséhez az  egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi
CLII.  törvény 3.  § (3)  bekezdés e)  pontjában foglaltak szerint vagyonnyilatkozat tétele szükséges, a  nyilatkozat
hiányában a szerződés nem köthető meg, illetve a vagyonnyilatkozat tételét megtagadó vagy a vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettségnek eleget nem tevő személy a teljesítésben nem vehet részt.
(4) A  szerződéskötést a  kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység a  szerződés megkötésére irányuló
rendszeresített adatlap IJF-re történő megküldésével kezdeményezheti. A szerződés előkészítése az IJF feladata.
(5) Nem szükséges a szerződés létrehozására irányuló űrlap kitöltése, ha a beszerzést közbeszerzési eljárás előzte meg.
 (6) A  közbeszerzés eredményeképpen megkötendő szerződést az  IJF-nek az  eljárást lezáró döntésnek a  nyertes
ajánlattevő(k) részére történő megküldését követő napon kell megindítania.
 (7) A  kezdeményező szervezeti egységnek a  szerződéskötéshez minden olyan (elektronikus vagy papíralapú)
dokumentumot mellékelnie kell, amely a szerződés megkötését elősegíti, valamint amelyet az  IJF meghatároz, így
különösen:
a) aláírási címpéldány/aláírásminta-másolat,
b) szükség esetén kiegészítő feljegyzés a feladat indokáról, szükségességéről és várható eredményéről,
c) feladatleírás,
d) a teljesítés vizsgálatához mérhető követelmények.
(8) Nemzetbiztonsági ellenőrzés szükségessége esetén az IJF az ellenőrzést az e célra rendszeresített személyi biztonsági
adatlapon kezdeményezi.
(9) Közreműködő esetén annak jogviszony-igazolásáról szóló nyilatkozatot is csatolni szükséges a  dokumentációhoz,
melynek beszerzéséről az IJF gondoskodik.
(10) Természetes személlyel kötendő szerződés esetén a nyilvántartásba vételhez szükséges adatokkal kitöltött adatlapot
a kezdeményezéshez csatolni kell.
(11) Ha a megbízandó személy a kezdeményező szervezeti egység vezetőjének a Ptk. 8:1. § (1) bekezdés 1. pont szerinti
közeli hozzátartozója, ezt a kötelezettségvállalás kezdeményezésekor egyértelműen jelezni kell. Ebben az esetben
a  közigazgatási államtitkár jogosult dönteni a  szerződés megkötésének engedélyezéséről vagy az  engedély
megtagadásáról.
(12) Az  IJF vezetője indokolt esetben jogosult kezdeményezni bármely szerződés megkötésének felfüggesztését, ha
jogszabálysértés fennállásának lehetőségét észleli. Erről a  döntéséről a  gazdasági vezetőt haladéktalanul köteles
tájékoztatni.
(13) A  Minisztérium által kötött szerződésnek, megállapodásnak az  általános adatokon, feltételeken túlmenően
tartalmaznia kell az Ávr. 50. §-ában meghatározottakat.
(14) Az  IJF szükség szerint gondoskodik a  szerződés, megállapodás idegen nyelven történő elkészítéséről vagy
a kezdeményező szervezeti egység közreműködésével a magyar nyelven elkészített tervezet lefordításáról. A nem
magyar nyelvű szerződések és megállapodások esetén a  kötelezettségvállalás és az  ellenjegyzések feltétele azok
kétnyelvű változatban történő rendelkezésre bocsátása.
(15) Az  IJF a  csatolt dokumentumokat tartalmi és formai szempontból ellenőrzi, és a  szabályszerű kezdeményezést
nyilvántartásba veszi.
(16) A kezdeményezés tartalmi vagy formai hiányossága esetén az  IJF felhívja a kötelezettségvállalás kezdeményezőjét
a  hiányosság pótlására, a  hiba kijavítására vagy további információ csatolására, illetve szükség szerint intézkedik
további nyilatkozatok benyújtása, illetve nemzetbiztonsági eljárás megindítása iránt.
(17) A szabályszerű kezdeményezést követően az  IJF a szerződéstervezetet és a szükséges dokumentumokat megküldi
pénzügyi véleményezésre a Főosztály részére.
Közszolgálati vagy munkajogviszony létesítésére irányuló kötelezettségvállalás 12. § (1) A  közszolgálati vagy munkajogviszony létesítésére irányuló kezdeményezés esetén az  alkalmazást engedélyező
űrlapot a  kezdeményező szervezeti egység 1 példányban készíti el és továbbítja az  IJF részére az  üres álláshely
rendelkezésre állásának ellenőrzése céljából.
(2) Az  üres álláshely rendelkezésre állásának ellenőrzését követően az  IJF a  kezdeményezést megküldi a  Főosztályra
pénzügyi ellenjegyzésre.
(3) A  közszolgálati vagy munkajogviszony létesítésének kötelezettségvállalási dokumentumát (kinevezési okirat,
munkaszerződés) a munkáltatói jogkör gyakorlója írja alá a Főosztály pénzügyi ellenjegyzését követően.
(4) A  Minisztériummal kormánytisztviselői jogviszony vagy munkaviszony létesítésének szabályait egyebekben
a Minisztérium Közszolgálati Szabályzata tartalmazza.
V. Fejezet
A Kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó ellenjegyzések Jogi ellenjegyzés
13. § (1) Szerződés (megállapodás) megkötése előtt meg kell vizsgálni, hogy az  nem ütközik-e hatályos jogszabályba.
A  szerződések, megállapodások jogi szempontú vizsgálata kiterjed a  Minisztérium érdekeinek jogi szempontú
védelmére irányuló, valamint a jogtechnikai javaslatok megtételére is.
(2) A kötelezettségvállalás létrejöttét megelőzően vizsgálni kell azt is, hogy
a) a kötelezettségvállalás szerinti adott építési beruházás, szolgáltatásmegrendelés vagy hasonló áruk beszerzése
a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 19.  § (3)  bekezdésében foglalt
egybeszámítási szabály alkalmazásával sem éri-e el vagy haladja meg az irányadó közbeszerzési értékhatárt, és
– amennyiben igen – fennállnak-e a közbeszerzési eljárás lefolytatásának Kbt.-ben foglalt feltételei;
b) a termék nem tartozik-e a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet
feladat- és hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet 1. számú mellékletében foglalt kiemelt
termékek közé;
c) az adott kötelezettségvállalás nem tartozik-e a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságról szóló 53/2011.
(III. 31.) Korm. rendelet értelmében a KEF, illetve a NISZ hatáskörébe.
(3) A  (2) bekezdés a) pontjában foglalt esetben kezdeményezni kell a közbeszerzési eljárás lefolytatását, amennyiben
a kötelezettségvállalás értéke eléri vagy meghaladja az irányadó közbeszerzési értékhatárt, és a közbeszerzési eljárás
lefolytatásának Kbt.-ben foglalt feltételei fennállnak. Közbeszerzési eljáráshoz a Főosztály a közbeszerzés értékével
megegyező összegű fedezetigazolással igazolja a forrás rendelkezésre állását, amely előzetes kötelezettségvállalásnak
minősül. Végleges kötelezettségvállalásra csak a közbeszerzési eljárás lefolytatását követően kerülhet sor.
(4) A (2) bekezdés b) pontja esetén ellenőrizni kell, hogy van-e a termékre hatályos keretmegállapodás. Ha van, a terméket
a  központosított közbeszerzési rendszerből kell beszerezni, kivéve a  központosított közbeszerzési rendszerről,
valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet 7.  §
(1) bekezdésében rögzített esetekben.
(5) A (2) bekezdés c) pontjában foglalt esetben, amennyiben megállapítható, hogy az adott kötelezettségvállalás a KEF
vagy NISZ hatáskörébe tartozik, csak abban az esetben kerülhet sor kötelezettségvállalásra, amennyiben a KEF, illetve
NISZ nyilatkozik arra vonatkozóan, hogy az adott szolgáltatás, árubeszerzés biztosítására nem képes, továbbá a NISZ
hatáskörébe tartozó feladat tekintetében a központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról
szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 12. §-a szerinti miniszteri felmentés esetén.
(6) A  kötelezettségvállalást megelőzően vizsgálni kell, hogy a  szerződő partner a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi
CXCVI. törvény értelmében átlátható szervezetnek minősül-e.
(7) A kötelezettségvállalás dokumentumának jogi ellenjegyzése annak igazolása, hogy a szerződés (megállapodás) és
annak mellékletei megfelelnek a vonatkozó jogszabályoknak. Az IJF által vagy közreműködésével készített szerződés,
megrendelés – ha az megfelel a jogszabályoknak – az IJF vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy látja el jogi
ellenjegyzéssel.
(8) A  szerződés, megállapodás jogszabályoknak való megfelelőségét a  jogi ellenjegyző a  kötelezettségvállalás
dokumentumának valamennyi példányán aláírásával igazolja, és egyidejűleg keltezéssel látja el.
(9) A  szerződő fél által használt általános szerződési feltételeket tartalmazó szerződéseket – amennyiben azok nem
ellentétesek a magyar jogszabályokkal – az IJF vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy szignálja.
(10) Ha a  kötelezettségvállalásnak jogi akadálya van, a  jogi ellenjegyző írásban tájékoztatja a  kötelezettségvállalót és
a pénzügyi ellenjegyzőt. Ha a kötelezettségvállaló a tájékoztatás ellenére írásban utasítást ad a jogi ellenjegyzésre,
a jogi ellenjegyző köteles annak eleget tenni és e tényről a minisztert haladéktalanul értesíteni.
(11) A jogi ellenjegyzést követően a kötelezettségvállalás dokumentumát az IJF a Főosztály részére megküldi pénzügyi
ellenjegyzésre.
(12) Az aláírt szerződések jogosultak részére (partner, kezdeményező szervezeti egység, Főosztály) történő továbbítása
az IJF feladata, egy példány az IJF-nél marad.
Pénzügyi ellenjegyzés 14. § (1) Pénzügyi ellenjegyzésre jogosult személy pénzügyi ellenjegyzése nélkül a Minisztérium intézményi költségvetését
terhelő pénzügyi kötelezettség nem vállalható, követelés nem írható elő.
(2) A  pénzügyi ellenjegyzés nélkül vállalt kötelezettségekkel kapcsolatos felelősséget a  Minisztérium nevében
jogellenesen eljáró munkatárs viseli.
(3) A megrendelés esetét kivéve jogi ellenjegyzés hiányában pénzügyi ellenjegyzésre nem kerülhet sor.
 (4) A pénzügyi ellenjegyzést utólagosan teljesülő feltételhez kötni nem lehet.
 (5) Pénzügyi ellenjegyzésre a  gazdasági vezető vagy az  általa írásban kijelölt, az Ávr. 55.  § (3)  bekezdése szerinti
végzettséggel rendelkező személy jogosult.
 (6) A pénzügyi ellenjegyzés során az összeférhetetlenségre vonatkozó előírásokat be kell tartani.
 (7) A pénzügyi ellenjegyzésre jogosultnak az ellenjegyzést megelőzően meg kell győződnie arról, hogy a jóváhagyott
költségvetés fel nem használt, illetve le nem kötött, a kötelezettségvállalás tárgyával összefüggő kiadási előirányzat
rendelkezésre áll, a befolyt vagy várhatóan befolyó bevétel biztosítja a fedezetet (fedezetvizsgálat), az előirányzatfelhasználási terv szerint a kifizetés időpontjában a  fedezet rendelkezésre áll, továbbá a kötelezettségvállalás nem
sérti-e a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat.
(8) A pénzügyi ellenjegyző az ellenjegyzés jogszabályban előírt feltételeinek fennállását, a szükséges forrás rendelkezésre
állását a  kötelezettségvállalás ellenjegyzésével igazolja. A  pénzügyi ellenjegyzés tényét a  pénzügyi ellenjegyző
a megrendelés, szerződéstervezet valamennyi példányának aláírásával igazolja, és egyidejűleg keltezéssel látja el.
(9) A Főosztály a kötelezettségvállalás összegét a fedezet rendelkezésre állása esetén nyilvántartásba veszi, és továbbítja
a dokumentumokat a kötelezettségvállalónak aláírásra.
(10) Ha a kötelezettségvállalás nem felel meg az Áht. 37. § (1) bekezdésében előírtaknak, a pénzügyi ellenjegyzőnek erről
írásban tájékoztatnia kell a kötelezettségvállalót és a gazdasági vezetőt.
(11) Ha a kötelezettségvállaló a tájékoztatás ellenére írásban utasítást ad a pénzügyi ellenjegyzésre, a pénzügyi ellenjegyző
köteles annak eleget tenni. Ez  esetben a  kötelezettségvállalás dokumentumát „a kötelezettségvállalás pénzügyi
ellenjegyzése utasításra történt” záradékkal köteles ellátni. Az  írásbeli utasítás tényéről és a  záradékolásról
haladéktalanul írásban értesítenie kell a minisztert.
Kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó nyilvántartási és tájékoztatási kötelezettség 15. § A Minisztérium szervezeti egységei által megkötött szerződéseket tartalmazó nyilvántartást az  IJF vezeti. Az  IJF
gondoskodik a  szerződések jogszabályoknak megfelelő közzétételéről, illetve közérdekű adatigénylés esetén
– szükség esetén a Főosztály közreműködésével – tájékoztatást ad.
VI. Fejezet
Teljesítésigazolás 16. § (1) A költségvetési előirányzatot érintő kifizetéseket csak a teljesítés igazolása alapján lehet érvényesíteni.
 (2) A  teljesítésigazolásra jogosult személyt a  szerződésben szükséges megjelölni. Ezek hiányában vagy
a kötelezettségvállalást követően a teljesítésigazoló személyének megváltozása esetén a teljesítésigazolásra jogosult
személy a kötelezettségvállaló.
(3) A Minisztérium képviseletében teljesítésigazolásra jogosult
a) a miniszterelnök értékhatár nélkül,
b) a miniszter értékhatár nélkül,
c) az államtitkár értékhatár nélkül,
d) a miniszter által írásban kijelölt, a Minisztérium alkalmazásában álló személy.
(4) A teljesítést a kötelezettségvállalásban meghatározott feltételek szerint kell vizsgálni és igazolni. A teljesítés igazolása
során okiratok alapján meg kell győződni arról, hogy a  feladat elvégzése előírásszerűen, a  megrendelésben,
szerződésben foglaltak szerint megtörtént-e, illetve az ellenérték kifizetése és annak összegszerűsége megalapozott-e.
(5) A teljesítésigazoló felelős
a) a teljesítés megfelelő ellenőrzéséért, a hiányosság feltárásáért,
b) a teljesítésigazolás határidőben történő kiállításáért,
c) a teljesítésigazolásban foglalt megállapításokért.
(6) Amennyiben a teljesítéssel kapcsolatban kifogás nem merül fel, az igazolásra jogosult személy a teljesítésről szerződés,
valamint a reprezentációs kiadások esetén teljesítésigazolást állít ki.
(7) A teljesítés elfogadásáról a partnert, szerződő felet a kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység írásban
tájékoztatja, aki a teljesítésigazolás szerint jogosult a számla kiállítására és benyújtására a teljesítésigazoló részére.
(8) A  teljesítésigazolásra jogosult személy a  megfelelően kiállított számlát a  teljesítésigazolással együtt továbbítja
a Főosztály részére.
(9) A (7) bekezdésben foglaltaknak megfelelően szabály szerint számlát a partner, szerződő fél csak a teljesítés elfogadását
követően állíthat ki. A  számla kiállítása előtti szakmai teljesítés elfogadása a  következő, kivételes esetekben nem
kötelező:
a) külföldi/belföldi kiküldetéshez, egyedi képzéshez kapcsolódó szállítói számlák,
b) előfizetési díjak számlái.
VII. Fejezet
Érvényesítés 17. § (1) Az  érvényesítés a  számla beérkezését követő, az  elvégzett munka, a  szállított anyag, áru, a  teljesített szolgáltatás
kifizetését, illetőleg a bevételek beszedését megelőző ellenőrző tevékenység.
(2) Az érvényesítés a teljesítésigazoláson alapul.
 (3) Érvényesítést csak a gazdasági vezető vagy az általa írásban megbízott, a felsőoktatásban szerzett pénzügyi-számviteli
végzettséggel vagy legalább középfokú iskolai végzettséggel és emellett pénzügyi-számviteli képesítéssel rendelkező
munkatárs végezhet.
(4) A teljesítés igazolása alapján az érvényesítőnek ellenőriznie kell az összegszerűséget, a fedezet meglétét és azt, hogy
a  megelőző eljárásban az  Áht., az  Ávr. és az  Áhsz. rendelkezéseit, valamint a  belső szabályzatokban foglaltakat
megtartották-e.
(5) Az érvényesítés során ellenőrizni kell, hogy a bizonylatok megfelelnek-e az alaki és tartalmi követelményeknek.
 (6) Az érvényesítéssel megbízott személy e feladat keretében köteles meggyőződni arról, hogy
a) a jóváhagyott költségvetés fel nem használt, illetve le nem kötött, a kötelezettségvállalás tárgyával összefüggő
kiadási előirányzat biztosítja-e a fedezetet,
b) a teljesítés a kötelezettségvállalás alapján és annak megfelelően történt-e,
c) jogszabály szerint jogos-e a követelés,
d) a számla megfelel-e az alaki követelményeknek,
e) a számla számszakilag helyes-e,
f ) a befektetett eszközök, készletek, anyagok bevételezése vagy átvétele megtörtént-e,
g) az elvégzett munka, szolgáltatás átvétele a megrendelő, illetve az igénybe vevő részéről megtörtént-e,
h) a számlát, a teljesítésigazolást a kötelezettségvállalás dokumentumával összhangban állították-e ki,
i) a kifizetés időpontjában a fedezet rendelkezésre áll-e,
j) a kifizetés nem sérti-e a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat.
(7) Az érvényesítésnek tartalmaznia kell a megállapított összeget, az érvényesítés dátumát és az érvényesítő aláírását.
 (8) Az érvényesítő feladata továbbá annak igazolása, hogy a pénzügyi-számviteli integrált informatikai rendszer analitikus
nyilvántartásában rögzített számla, bizonylat vagy egyéb elszámolás nyilvántartásba vétele helyesen történt-e.
(9) Ha a kifizetés bármely okból nem engedélyezhető, a Főosztály szakmailag illetékes munkatársa gondoskodik a számla
kiállítójának tájékoztatásáról, és – szükség esetén a kezdeményező szervezeti egység útján – intézkedik a hiánypótlás
iránt.
(10) Ha az érvényesítő a jogszabályok, belső szabályzatok megsértését tapasztalja, köteles ezt jelezni az utalványozónak.
Az érvényesítés nem tagadható meg, ha ezt követően az utalványozó erre írásban utasítja. Ez esetben az érvényesítő
az  utalványrendeletet „az utalványozás érvényesítése utasításra történt” záradékkal köteles ellátni. Az  utasítás
tényéről és a záradékolásról az érvényesítőnek 8 napon belül értesítenie kell a gazdasági vezetőt.
VIII. Fejezet
Utalványozás 18. § (1) Az utalványozó köteles ellenőrizni, hogy a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzése során az Ávr.-ben és a jelen
szabályzatban előírtaknak megfelelően jártak-e el, továbbá hogy a teljesítésigazolás és az érvényesítés megtörtént-e.
(2) A bevételek és a kiadások utalványozására jogosult személyeket írásbeli felhatalmazással a miniszter jelöli ki.
 (3) A Minisztérium képviseletében utalványozásra jogosult a miniszter által írásban kijelölt, a Minisztérium alkalmazásában
álló személy.
 (4) Az utalványozásra jogosult vonatkozásában az összeférhetetlenségre vonatkozó szabályokat be kell tartani.
 (5) Utalványozni készpénzes fizetési mód esetén az érvényesített pénztárbizonylatra rávezetett rendelkezéssel, minden
más esetben külön írásbeli rendelkezéssel lehet.
 (6) Nem kell utalványozni a fizetési számla vezetésével és az azon végzett műveletekkel kapcsolatban a számlavezető
által felszámított díjakkal, költségekkel kapcsolatos költségvetési kiadásokat és kamatbevételeket.
Pénzügyi teljesítés 19. § (1) Átutalást indítani, pénztári kifizetést végrehajtani csak az érvényesítés és utalványozás végrehajtását követően lehet.
 (2) Átutalási megbízás aláírására a  közigazgatási államtitkár által a  kincstárba – számlaszámonként – bejelentett
személyek jogosultak.
 (3) Az  átutalás történhet átutalási bizonylaton, illetve elektronikusan, a  kincstár által működtetett GIRO ELEKTRA
rendszeren keresztül. Az átutalások rendjéről a Minisztérium Pénzkezelési szabályzata rendelkezik.
 (4) A  Minisztérium házipénztárt működtet. A  házipénztár működtetésével kapcsolatos szabályokat a  Minisztérium
Pénzkezelési szabályzata tartalmazza. Pénztárból kifizetni csak a pénztáros vagy helyettese jogosult.
 (5) A Minisztérium munkatársainak illetményét csoportos fizetési megbízás (CSFM) rendszerében utalja át a munkatársak
pénzintézeteknél vezetett folyószámláira vagy a  munkatárs által megjelölt címre postai úton megküldi. Az  utalás
lebonyolítása a Magyar Államkincstár útján és a GIRO Zrt. közreműködésével történik.
(6) A benyújtott számlákat, elszámolásokat, egyéb bizonylatokat fizetési határidőre ki kell egyenlíteni. Ennek feltétele,
hogy a  számlák, a  teljesítésigazolás és egyéb szükséges dokumentumok hibátlanul és hiánytalanul, az  előírt
határidőben a Főosztályra megérkezzenek.
(7) Az  előzetesen jóváhagyott kötelezettségvállalás fedezetére a  szervezeti egység munkatársa indokolt esetben
készpénz, valamint a  reprezentáció előleget az  erre meghatározott nyomtatványok kitöltésével és a  Főosztályra
történő megküldésével igényelhet.
(8) Az előleggel – ideértve a munkatársak által megelőlegezett kiadásokat is – az előleg, illetve a megelőlegezett kiadás
felhasználását igazoló teljesítési bizonylatok Főosztályra való benyújtásával kell elszámolni.
IX. Fejezet
A szerződés módosítása, megszűnése 20. § (1) Ha a  szerződés (megállapodás) tartalmában a  szerződés (megállapodás) aláírását követően bármiféle változás
következik be, a  kezdeményező szervezeti egységnek szerződésmódosítást kell kezdeményeznie.
A  szerződésmódosítást az  erre rendszeresített iratminta kitöltésével és az  IJF részére történő megküldésével kell
kezdeményezni.
(2) A módosításra vonatkozó kezdeményezésnek tartalmaznia kell:
a) az egyértelmű utalást a módosítandó szerződésre az eredeti iktatási azonosító szám feltüntetésével, az eredeti
szerződés (elektronikus vagy papíralapú) másolatának csatolása mellett,
b) a módosítás indoklását (a módosítást kezdeményező fél, a módosítás oka, szükségessége),
c) a módosítandó szerződési pontok, tartalmi elemek pontos meghatározását.
(3) A szerződésmódosítás kezdeményezésére, elkészítésére, aláírására vonatkozó eljárási szabályok megegyeznek a jelen
szabályzatban rögzített szerződéskötési szabályokkal.
(4) A  szerződésmódosítás aláírásának folyamatára a  szerződés aláírására vonatkozóan megállapított eljárásrend
az irányadó.
(5) A szerződésben (megállapodásban), megrendelésben foglaltak teljesítését a kezdeményező szervezeti egység követi
nyomon, és nemteljesítés vagy hibás teljesítés esetén írásban értesíti az IJF-t a szerződési biztosítékok érvényesítése,
a szerződés, megrendelés megszüntetése vagy módosítása érdekében.
(6) A  szerződés megszüntetését az  IJF-nél kell kezdeményezni. Az  IJF megvizsgálja a  szerződés megszüntetésének
módját, és elkészíti a közös megegyezéssel vagy egyoldalú jognyilatkozattal történő megszüntető okiratot, melyet
a jogi és pénzügyi ellenjegyzést követően a kötelezettségvállaló ír alá.
(7) Ha a  megkötött szerződést (megállapodást) bármely okból a  Minisztériummal szerződő fél felmondja, vagy eláll
a szerződéstől, az erre vonatkozó dokumentumot a kézhezvételt követő napon meg kell küldeni az IJF részére további
intézkedés céljából.
X. Fejezet
Bevételek elszámolásának elrendelése, termékértékesítés és szolgáltatás számlázása
Bevételek elrendelése 21. § (1) A  Minisztérium központi költségvetési támogatásból gazdálkodik. A  bevételek beszedésének elrendelésére
(utalványozás) a miniszter vagy az általa írásban meghatalmazott személy jogosult.
(2) Az Ávr. 59. § (5) bekezdése szerint nem kell utalványozni:
a) a közigazgatási hatósági határozaton alapuló, az  egységes rovatrend B3. Közhatalmi bevételek rovatain
elszámolandó költségvetési bevételek beszedését, az egységes rovatrend B401. Készletértékesítés ellenértéke,
B402. Szolgáltatások ellenértéke és B403. Közvetített szolgáltatások ellenértéke rovatain elszámolandó
költségvetési bevételeket,
b) az egységes rovatrend B813. Maradvány igénybevétele rovatain elszámolandó finanszírozási bevételek
teljesítését.
Számlázandó bevételek 22. § (1) A  Minisztérium által teljesített szolgáltatások, illetve a  Minisztérium által igénybe vett, továbbszámlázásra kerülő
szolgáltatások, valamint a vagyon hasznosításából (bérbeadás, értékesítés), valamint a költségtérítésekből származó
bevételek számlázását a  Főosztály végzi. A  számlákról a  Főosztály a  Minisztérium pénzügyi-számviteli integrált
informatikai rendszerében analitikus nyilvántartást vezet, és gondoskodik a  követelések határidőre történő
beszedéséről.
(2) A  Minisztérium részéről számla kibocsátását a  gazdasági vezető, illetve az  általa írásban felhatalmazott személy
rendelheti el.
(3) Számla kiállítására okirat, írásbeli megállapodás, feljegyzés és az elvégzett szolgáltatások összegszerűen meghatározott
vagy tételes kalkulációja alapján kerülhet sor.
(4) Számlázandó bevételek:
a) dolgozói térítések keretében a  mobiltelefon-költségtérítés továbbszámlázása a  Főosztály által megküldött,
a mobiltelefon-szolgáltató által közölt részletező lista alapján történik, a számla alapján a térítés a munkatárs
illetményéből kerül havonta levonásra;
b) tárgyieszköz- és hulladékanyag-értékesítés; a tárgyi eszközök a  selejtezési folyamatot követően, a  legjobb
vételi ajánlat benyújtójának kerülnek értékesítésre, ha a leselejtezett tárgyi eszköz beszerzése kizárólag hazai
pénzügyi forrásból történt, a  veszélyes hulladékok a  beszállítónak vagy a  környezetvédelmi hatósági
engedéllyel rendelkező vállalkozások részére kerülnek értékesítésre;
c) egyéb bevételek szerződés alapján kerülnek kiszámlázásra a szerződésben meghatározott időközönként.
Nem számlázandó bevételek 23. § Nem szükséges azon bevételek számlázása, amelyek nem termékértékesítésből vagy szolgáltatásnyújtásból
származnak. Ezek a  bevételek európai uniós vagy egyéb nemzetközi forrásból származó, az  intézményrendszer
működtetésével kapcsolatos bevételek, melyek a  Minisztérium kedvezményezetti pozíciójából erednek, másrészt
egyes meghatározott kiadásokhoz pótlólagos forrást jelentenek:
a) a más költségvetési szervnél, fejezeti kezelésű előirányzatnál képződött, jóváhagyott pénzmaradvány,
előirányzat-maradvány átvétele a  finanszírozott közszolgálati tisztviselők illetményére és egyéb személyi
jellegű kifizetéseire, a megtérített rezsiköltségekre, valamint megbízási díjakra és járulékaikra;
b) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak és a  társadalombiztosítás szerveinek állami felügyeletéről szóló
1998. évi XXXIX. törvény 9. §-ában szabályozott költségtérítés összege;
c) kötbér, egyéb kártérítés, bánatpénz: az a bevétel, amely a költségvetési szerv javára a biztosítási és az egyéb
kártérítés, a  vállalkozó visszalépése miatti bánatpénz, késedelmi kamat megfizetéséből, előző évi
adó-visszatérülésből keletkezik;
d) valutakészletek forintra történő átváltásakor elszámolt árfolyamnyereség és kamatbevételek;
e) különféle egyéb bevételek (pl. bírság-visszautalás).
XI. Fejezet
A belső kontrollrendszer általános szabályai, beszámoltatás
24. § (1) A  belső kontrollrendszer a  Minisztériumon belül az  intézményi előirányzatok felhasználásával összefüggésben
a gazdálkodásért felelős szakmai kezelők, a szakmai felügyeletet gyakorló felső vezetők és a Főosztály által folytatott
első szintű rendszer, melynek célja a rendelkezésre álló források szabályszerű, szabályozott, gazdaságos, hatékony és
eredményes felhasználásának biztosítása. Az irányítási és kontrollrendszer magába foglalja
a) a pénzügyi döntések és dokumentumok elkészítését (ideértve a költségvetési tervezés, a kötelezettségvállalások,
a  szerződések (megállapodások), megrendelések, a  kifizetések, a  szabálytalanság miatti visszafizetések
dokumentumait is),
b) az  előzetes és utólagos pénzügyi ellenőrzést, a  pénzügyi döntések szabályszerűségi és szabályozottsági
szempontból történő jóváhagyását, illetve ellenjegyzését,
c) a gazdasági események elszámolását (a hatályos jogszabályoknak megfelelő könyvvezetés és beszámolás)
az a)–c) pontokban szereplő feladatkörök elkülönítése mellett.
(2) A belső kontrollrendszernek az előirányzatok felhasználásával összefüggésben biztosítania kell, hogy
a) a  Minisztérium Igazgatásának valamennyi, gazdálkodással kapcsolatos tevékenysége és célja összhangban
legyen a szabályszerűség, szabályozottság és megbízható gazdálkodás elveivel,
b) az eszközökkel és forrásokkal való gazdálkodásban ne kerüljön sor pazarlásra, visszaélésre, rendeltetésellenes
felhasználásra,
c) megfelelő, pontos és naprakész információk álljanak rendelkezésre a költségvetési szerv intézményi előirányzat
gazdálkodásával kapcsolatosan,
d) a belső kontrollrendszer harmonizációjára és összehangolására vonatkozó irányelvek végrehajtásra kerüljenek,
e) a  rendelkezésre álló eszközök és források a  szabályszerűség, szabályozottság és megbízható gazdálkodás
elveivel összhangban kerüljenek felhasználásra.
 (3) Az irányítási és kontroll feladatok ellátása a következők szerint történik:
a) a pénzügyi döntések dokumentumainak elkészítését és ellenőrzését illetően
aa) a költségvetési tervezés a szakmai területek bevonásával a Főosztály feladata, és a Főosztály vezetője
ellenőrzi, ab) a kötelezettségvállalás szabályszerű előkészítése, kezdeményezése, a teljesítések igazolása a szakmai
szervezeti egység feladata, melyet a  szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető vagy
kötelezettségvállaló ellenőriz,
ac) a szerződés tartalmi előkészítése, a szerződés jogi ellenjegyzése az IJF feladata,
ad) az  előirányzatok, kötelezettségvállalások nyilvántartását, a  kötelezettségvállalás teljesítéséhez
szükséges forrás rendelkezésre állásának és a  kifizetés kezdeményezéséhez kapcsolódó
dokumentumok teljességének ellenőrzését (érvényesítés) a Főosztály végzi, és a Főosztály vezetője
ellenőrzi,
b) az  előzetes pénzügyi ellenőrzés keretében a  pénzügyi döntések szabályszerűségi és szabályozottsági
szempontból történő jóváhagyását, illetve ellenjegyzését a Főosztály kijelölt munkatársa látja el, és a gazdasági
vezető ellenőrzi,
c) a  gazdasági események elszámolását biztosító feladatokat, így a  hatályos jogszabályoknak megfelelő
könyvvezetést, valamint az elemi beszámolót az Igazgatás költségvetése tekintetében a Főosztály állítja össze,
a Főosztály vezetője ellenőrzi.
XII. Fejezet
Nyilvántartások, beszámolás (előirányzatok felhasználása, módosítása, adatszolgáltatások,
időszaki és éves beszámolók készítésének rendje)
Az előirányzatok felhasználásának általános szabályai 25. § (1) Azon előirányzatok esetében, ahol a  pénzügyi teljesítés határideje nem haladhatja meg a  tárgyévet követő év
június 30-át, a szakmai, műszaki teljesítés időpontja nem lehet későbbi, mint a tárgyévet követő év május 31.
(2) Az  előirányzatokat a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben meghatározott módon,
rendeltetésszerűen, a fejezeti szöveges indoklásban rögzített célokra, feladatokra lehet felhasználni.
(3) Az intézményi kötelezettségvállalások analitikus nyilvántartását a Főosztály vezeti. A nyilvántartást úgy kell vezetni,
hogy abból a kötelezettségvállalás halmozott összege megállapítható legyen.
(4) A  kötelezettségvállalások analitikus nyilvántartását a  Minisztérium pénzügyi-számviteli integrált informatikai
rendszere biztosítja.
Munkaerő-gazdálkodási feladatok 26. § (1) A  Minisztérium teljes létszámkeretét, valamint annak az  egyes szervezeti egységek közötti megoszlását évente
egyszer, legkésőbb minden év február 20. napjáig – az adott időszakra vonatkozó feladatok figyelembevételével –
az IJF felterjesztése alapján a gazdasági vezető ellenjegyzése mellett a miniszter hagyja jóvá.
(2) A jóváhagyott létszámkeretek év közbeni módosításáról a felmerülő többletfeladatok, illetve a szervezeti egységek
közötti feladatmegosztás változása esetén az illetékes szervezeti egység vezetőjének javaslatára, az IJF által indított
kezdeményezés alapján a gazdasági vezető jóváhagyásával a miniszter dönt.
(3) Az aktuális létszámról és a kapcsolódó adatokról az IJF részletes nyilvántartást vezet (állománytábla).
 (4) Az  állománytáblával kapcsolatos bármely módosításra, változásra (státuszátminősítés, áthelyezés stb.) kizárólag
a miniszter írásbeli jóváhagyása alapján kerülhet sor. Az engedélyeztetés az IJF feladata. A státuszok változásáról az IJF
a Főosztályt haladéktalanul tájékoztatja.
(5) A létszámgazdálkodásért, ezen belül az előírt keretek betartásáért az IJF felelős.
Előirányzatok átcsoportosítása, módosítása 27. § (1) Az előirányzatok módosítása:
a) országgyűlési hatáskörben,
b) a Kormány hatáskörében, kormányhatározat útján,
c) felügyeleti szervi hatáskörben vagy
d) saját hatáskörben kezdeményezhető.
(2) A saját hatáskörben kezdeményezett előirányzat-módosításokat a Főosztály vezetője hagyja jóvá.
 (3) A  céljelleggel, meghatározott szakmai feladatra más fejezetnek átadott vagy más fejezettől átvett előirányzatok
felhasználásának kormányhatározaton vagy az államháztartásért felelős miniszter engedélyén és a hozzá kapcsolódó
megállapodáson kell alapulnia. Az  átvett vagy átadott előirányzatokat csak a  célnak megfelelően, elszámolási
kötelezettség teljesítésével lehet felhasználni. Az  intézményi előirányzat átadási-átvételi megállapodásokról
a Főosztály nyilvántartást vezet.
(4) Ha a  kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység olyan kötelezettségvállalást kezdeményez, amely
teljesítéséhez nem áll rendelkezésre megfelelő mértékű „személyi jellegű és munkaadót terhelő járulékok” kiadási
előirányzat, a Főosztály felügyeleti szervi hatáskörben előirányzat-módosítást kezdeményez. Az előirányzat-módosítás
teljesítéséhez az  NGM jóváhagyása szükséges. Az  előirányzat-módosítás alátámasztása érdekében
a kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység köteles részletes indoklást és mellékszámítást készíteni.
(5) Az  előirányzat módosítása az  erre rendszeresített kincstári űrlapon történik. Az  űrlapok kitöltése és továbbítása
– a kincstárnál bejelentett módon – a Főosztály feladata a hatásköröknek megfelelően.
(6) Év végén a  kincstár által kiadott, az  év végi kincstári zárással és következő évi nyitó műveletekkel és pénzügyi
tranzakciókkal kapcsolatos költségvetési gazdálkodási teendőkről szóló tájékoztatóban rögzített ütemtervnek és
határidőknek megfelelően kell benyújtani az előirányzat-módosítási és támogatási keretnyitási nyomtatványokat.
(7) Az  Igazgatást érintő előirányzatok nyilvántartása a Minisztérium Igazgatás Számviteli politikában rögzített módon
történik.
XIII. Fejezet
Költségvetési beszámolók, adatszolgáltatások készítése 28. § (1) A  Főosztály felelős a  Minisztérium Igazgatásának a  következő számviteli és költségvetési adatszolgáltatásainak,
beszámolóinak elkészítéséért:
a) kincstári költségvetés,
b) elemi költségvetés,
c) havi kincstári költségvetési jelentés,
d) időközi mérlegjelentés
e) éves költségvetési beszámoló,
f ) zárszámadás és maradványelszámolás.
(2) A (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatásokat, beszámolókat az Áht., az Ávr. és az Áhsz. és a vonatkozó jogszabályok,
valamint a kincstár és az NGM utasításaiban meghatározott tartalommal, formában és határidőre kell elkészíteni.
XIV. Fejezet
Záró rendelkezések 29. § (1) Ez az  utasítás a  közzétételét követő napon lép hatályba. A  szabályzat előírásait a  folyamatban lévő ügyekben is
alkalmazni kell.
(2) Az utasítás végrehajtásához szükséges formanyomtatványokat, űrlapokat és tájékoztatókat a  gazdasági vezető
a Minisztérium intranet hálózatán közzéteszi.
Rogán Antal s. k.,
 miniszterelnök kabinetfőnöke
 miniszter