text:
11/2006. (V. 9.) NKÖM rendelete egyes ingatlanok műemlékké nyilvánításáról, illetve műemléki védettségének megszüntetéséről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi
LXIV. törvény 32. és 39. §-a alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Győr-Moson-Sopron
megyei Ásványráró, 0295/5 helyrajzi számú ingatlanon álló szivattyúház épületét.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1928-ban épült
ásványrárói szivattyúház építészeti értékeinek és gépészeti
berendezésének megőrzése.
2. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Pest megyei Biatorbágy,
Széchenyi u. 1. szám alatti, 963/2 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 486/1, 640, 946, 963/1
helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 498/1, 878 és 962
helyrajzi számú közterület fenti ingatlanok által határolt
szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1912-ben épült malom
építészeti értékeinek és korabeli gépparkjának megőrzése.
3. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest II. kerület,
Frankel Leó út 48. szám alatti, 14488 helyrajzi számú
ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 14489 helyrajzi számú
ingatlant jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott műemléki ingatlanra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási jog illeti
meg.
(5) A védetté nyilvánítás célja az egykori Népgőzfürdő
maradványa, valamint a Malomtavat áthidaló építmény
építészeti és történeti értékeinek megőrzése.
4. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest IV. kerület, Váci út 102. szám alatti, 75835 helyrajzi számú ingatlant és a
75833 helyrajzi számú ingatlanon álló lakóépületet és házi
műhelyt, az e rendelet mellékletében szereplő helyszínrajzon jelöltek szerint.
(2) Műemléki környezetnek a 75833 helyrajzi számú
ingatlan fennmaradó részét jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott 75835 helyrajzi
számú műemléki ingatlanra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
(5) A védetté nyilvánítás célja az 1893–1896 között
épült Káposztásmegyeri Vízműtelepen található gépház,
alkatrészraktár, irodaépület, három lakóépület, befogadó
szívómedence, kútház, házi műhely és a területet övező
vasbeton kerítés építészeti és ipartörténeti értékeinek megőrzése.
5. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest IV. kerület, Váci út, 75843 helyrajzi számú ingatlanon álló felszíni vízkivételi művet.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a Fővárosi Vízművek
1959-ben épült vízkivételi műve építészeti és ipartörténeti
értékeinek megőrzése.
6. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest IV. kerület, Váci út 121. szám alatti, 76511/6 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 76511/8 helyrajzi számú
ingatlant jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott műemléki ingatlanra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási jog illeti
meg.
(5) A védetté nyilvánítás célja a Fővárosi Vízművek
1959–1967 között épült víztisztító műve építészeti és ipartörténeti értékeinek megőrzése.
7. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest IV. kerület, Váci út 120. szám alatti, 76504 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott műemléki ingatlanra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási jog illeti
meg.
(5) A védetté nyilvánítás célja a Fővárosi Vízművek
1893–1896 között épült I. számú átemelőtelepe építészeti
és ipartörténeti értékeinek megőrzése.
8. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest V. kerület, Szabadság tér 17. szám alatti, 24714 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az Alpár Ignác által tervezett, 1902–1907 között épült Tőzsdepalota építészeti értékeinek és kiemelkedő városképi szerepének megőrzése.
9. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VI. kerület,
Andrássy út 24. szám alatti, 29079 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1875-ben Freund
Vilmos tervei alapján épült lakóház, valamint az egykori
Három Holló kávéház történeti, építészeti és iparművészeti értékeinek megőrzése.
10. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VI. kerület,
Ó u. 14. szám alatti, 29190 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a 19. század közepén több
periódusban épült klasszicista lakóház építészeti értékeinek
megőrzése.
11. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VII. kerület, Klauzál u. 15. szám alatti, 34416 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 34415, 34417, 34428
helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 34424/1 helyrajzi
számú közterület fenti ingatlanok által határolt szakaszát
jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1870-es években épült
historizáló lakóház építészeti értékeinek és városképi szerepének megőrzése.
12. § (1) Történeti kertként műemlékké nyilvánítom a Budapest VIII. kerület, Illés u. 25. és Korányi Sándor u. 2. szám
alatti, 36177/2 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 36171, 36173, 36177/1
helyrajzi számú ingatlanokat és a 36172 helyrajzi számú
közterületet jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a 19. század első felében
a Festetics-család számára kiépített, majd 1847-től Egyetemi Botanikus Kertként működő tájképi kert, az ún.
Füvészkert építészeti, tájépítészeti és kerttörténeti értékeinek megőrzése.
13. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest IX. kerület,
Lónyay u. 26. szám alatti, 36973 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 36972, 36974, 36975,
36976, 36977, 36981, 36982, 37064/1, 37064/2 helyrajzi
számú ingatlanokat, valamint a 37018 helyrajzi számú
közterület fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a 19. századi lakóház
1838-ban épült klasszicista részének, az első udvar egységes megjelenésének és a kétudvaros térszerkezetnek
a megőrzése.
14. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest X. kerület,
41446, 41447 és 41448 helyrajzi számú ingatlanokat.
(2) Műemléki környezetnek a 41449 helyrajzi számú
ingatlant jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott műemléki ingatlanokra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási jog
illeti meg.
(5) A védetté nyilvánítás célja a sörgyári együttes 1918
előtt emelt épületei, illetve kertje építészeti, ipartörténeti,
kerttörténeti értékeinek megőrzése.
15. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest XII. kerület,
Szent Orbán tér, 9814/2 helyrajzi számú ingatlanon álló
Kálvária-oltárt.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1890-ben épült Kálvária-oltár képzőművészeti értékeinek megőrzése.
16. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest XIII. kerület,
Dráva u. 2. szám alatti, 25662 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 25638, 25639, 25646,
25647, 25654, 25655, 25660 helyrajzi számú ingatlanokat,
a 25649 helyrajzi számú közterületet, valamint a 25661/2
helyrajzi számú közterület fenti ingatlanok által határolt
szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az ELMŰ Rt. központi
telephelye történeti beépítésének, valamint épületegyüttese építészeti és ipartörténeti értékeinek megőrzése.
17. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest XIV. kerület,
Stefánia út 20. szám alatti, 32822 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 32616/1, 32618/9, 32813,
32823 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 32617 és
32700/1 helyrajzi számú közterületek fenti ingatlanok
által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a Bálint Zoltán és Jámbor
Lajos tervei alapján 1905–1906-ban Ligeti Miklós szobrászművész számára épült szecessziós villaépület és műterem építészeti és iparművészeti értékeinek megőrzése.
18. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest XXII. kerület,
Anna u. 1–3. szám alatti, 220689 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 220686, 220691, 220692,
220697, 220699, 220701, 220702, 220703, 220704,
220705, 220706, 220707, 220708, 220709, 220710,
220721, 220722, 223555, 223556, 223557 helyrajzi számú
ingatlanokat, a 220698, 220700 helyrajzi számú közterületeket, valamint a 220588/1, 220754, 223720 helyrajzi
számú közterületek fenti ingatlanok által határolt szakaszát
jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott műemléki ingatlanra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási jog illeti
meg.
(5) A védetté nyilvánítás célja a Sacelláry-kastély és
kertje építészeti, iparművészeti és kertépítészeti értékeinek megőrzése.
19. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest XXII. kerület,
Anna u. 5. szám alatti, 220683, 220684 és 220686 helyrajzi számú ingatlanokat.
(2) Műemléki környezetnek a 220677, 220678, 220679,
220680, 220681, 220682, 220685, 220687, 220688,
220689, 220721, 220722, 220723, 220725, 223555,
223556, 223557 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a
220588/1, 220754, 220755 helyrajzi számú közterületek
fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az ifj. Ray Rezső által tervezett historizáló Törley-kastély és kertje építészeti és
kertépítészeti értékeinek, valamint kiemelkedő településképi szerepének megőrzése.
20. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest XXII. kerület,
Plébánia u. 11–13. szám alatti, 220699 helyrajzi számú
ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 220696, 220697, 220701,
223546, 223547, 223548, 223549, 223550 helyrajzi számú ingatlanokat, a 220698, 220700 helyrajzi számú közterületeket, valamint a 220720, 223545, 223551 helyrajzi
számú közterületek fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott műemléki ingatlanra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási jog illeti
meg.
(5) A védetté nyilvánítás célja az 1900 körül épült historizáló stílusú Czuba–Durozier-kastély építészeti értékeinek és a településképben betöltött kiemelkedő szerepének
megőrzése.
21. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Veszprém megyei Csajág,
Kossuth L. utca, 491 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37,
463/2, 464/1, 488, 492/1, 492/2, 492/3 helyrajzi számú
ingatlanokat és a 469, 514/1, 514/2, 514/3 helyrajzi számú
közterületek fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1809-ben épült református templom építészeti értékeinek, berendezésének és
településképi szerepének megőrzése.
22. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Borsod-Abaúj-Zemplén
megyei Csobád, Petőfi S. u. 22. szám alatti, 116 helyrajzi
számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 31, 32, 33, 34, 35, 114
helyrajzi számú ingatlanokat, a 115, 117 helyrajzi számú
közterületeket, valamint a 207 helyrajzi számú közterület
fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1892 és 1896 között
épült görög katolikus templom építészeti értékeinek,
berendezésének, településképi szerepének megőrzése.
23. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Tolna megyei Dombóvár,
Arany János tér, 224/8 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 151/1, 154, 155/1, 155/2,
155/3, 159, 160/1, 160/2, 160/3, 160/4, 163/1, 163/2, 187,
195, 196/4, 197, 219, 220, 221, 224/5, 224/6, 224/7 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint az 52/1, 89/4, 89/5,
89/6, 89/7, 222, 223 helyrajzi számú közterületek fenti
ingatlanok által határolt szakaszait jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1810 körül épült
klasszicista Korona Szálló építészeti és történeti értékeinek megőrzése.
24. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Pest megyei Gödöllő,
Ady Endre sétány 10.–Martinovics u. 2–4. szám alatti,
5850, 5851/3 és 5851/4 helyrajzi számú ingatlanokat.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a Grassalkovich-uradalom főtiszti, illetve számtartói lakóháza építészeti és történeti értékeinek megőrzése.
25. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Pest megyei Gödöllő,
Dózsa György út 2. szám alatti, 403 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 401 és 402 helyrajzi
számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott műemléki ingatlanra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási jog illeti
meg.
(5) A védetté nyilvánítás célja az 1912-ben Jánosházy
László tervei alapján szecessziós stílusban épült községháza építészeti és történeti értékeinek megőrzése.
26. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Győr-Moson-Sopron
megyei Győrzámoly, Patkányos-puszta, 0241 helyrajzi
számon álló szivattyúház épületét.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1928-ban épült patkányos-pusztai szivattyúház építészeti értékeinek és gépészeti berendezésének megőrzése.
27. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Vas megyei Kőszeg,
Rákóczi u. 39. szám alatti, 2332 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 2331, 2333, 3159, 3161
helyrajzi számú ingatlanokat, a 2293 helyrajzi számú közterületet, valamint a 2265, 2294, 2295, 2423, 2578/1 helyrajzi számú közterületek fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a 19. század elején épült
lakóépület építészeti értékeinek és az abban működő egykori pékség eredeti berendezéseinek megőrzése.
28. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Baranya megyei Lovászhetény, 1 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 3, 46, 47/1, 47/2, 49, 50,
77/1, 77/2, 77/3, 77/4, 78, 79, 112, 113, 114, 115, 116
helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 2, 18, 23, 95/2,
96/1, 96/2, 96/3 helyrajzi számú közterületek fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1891–1892-ben épült
historizáló római katolikus templom építészeti értékeinek
és településképi szerepének megőrzése.
29. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Győr-Moson-Sopron
megyei Magyarkeresztúr, Kossuth Lajos u. 75. szám alatti,
70 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 62, 63, 68, 72, 73/2, 154,
155, 156, 157 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint
a 74/1, 100, 167/1 helyrajzi számú közterület fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az egykori Baditz-kastély
építészeti értékeinek megőrzése.
30. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Baranya megyei Mohács,
Szepessy tér 7. szám alatti, 592 helyrajzi számú ingatlanon
álló tüdőpavilon épületét.
(2) Műemléki környezetnek az 592 helyrajzi számú
ingatlan fennmaradó részét jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1936-ban Visy Zoltán
tervei alapján modern stílusban épült tüdőpavilon építészeti értékeinek megőrzése.
31. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Fejér megyei Mór,
Bajcsy-Zsilinszky u. 12. szám alatti, 1373 helyrajzi számú
ingatlant.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a 19. század első felében
épült lakóház építészeti és történeti értékeinek, illetve az
ingatlan beépítésének megőrzése.
32. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Pécs, Siklósi út 22. szám
alatti, 19308/9 helyrajzi számú ingatlanon álló Erreth-villa
(ún. kis kastély) épületét.
(2) Műemléki környezetnek a 19308/9 helyrajzi számú
ingatlan fennmaradó részét jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a Pilch Andor tervei alapján épült bőrgyári lakóház, egykori igazgatói villa építészeti és iparművészeti értékeinek megőrzése.
33. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Hajdú-Bihar megyei
Pocsaj, Árpád u. 103. szám alatti, 354 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 227, 228, 229, 350, 355
helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 376/4 helyrajzi
számú közterület fenti ingatlanok által határolt szakaszát
jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a 19. század közepén
épült népi lakóház, nyári konyha és góré építészeti értékeinek és eredeti tartozékainak megőrzése.
34. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Szabolcs-Szatmár-Bereg
megyei Rakamaz, Szent István u. 137. szám alatti, 584/2
helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek az 584/5, 587, 588 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 422/2 helyrajzi számú
közterület fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1951 és 1960 között
Zsanda Zsolt tervei alapján épült római katolikus templom
építészeti és történeti értékeinek megőrzése.
35. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Hajdú-Bihar megyei
Sáránd, Nagy u. 46. szám alatti, 1 helyrajzi számú ingatlanon álló református templom épületét.
(2) Műemléki környezetnek az 1 helyrajzi számú ingatlan fennmaradó részét, a 3, 4/1, 4/2, 7/5, 7/6, 12, 13, 14, 15,
16, 17, 44, 45, 154/2, 183, 184, 190, 191, 194, 195, 198,
199, 290, 291, 292/1, 292/2, 294/2 helyrajzi számú ingatlanokat, a 293 helyrajzi számú közterületet, valamint a 39,
154/46, 356 helyrajzi számú közterületek fenti ingatlanokkal határos szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1866-ban romantikus
stílusban épült református templom építészeti és történeti
értékeinek, valamint berendezésének megőrzése.
36. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Szeged, Honvéd tér
1. szám alatti, 3441 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 3440 helyrajzi számú ingatlant, a 3443 helyrajzi számú közterületet és a 3725
helyrajzi számú közterület fenti ingatlanokkal érintkező
szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1941 és 1944 között
Borsos József tervei szerint épült modern stílusú református templom építészeti értékeinek, berendezésének és
településképi szerepének megőrzése.
37. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Szeged, Kárász u.
16. szám alatti, 3875/5 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 3875/1 és 3875/4 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1911-ben Magyar Ede
tervei alapján épült, szecessziós és historizáló jegyeket
ötvöző lakóépület építészeti értékeinek megőrzése.
38. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Szeged, Lechner tér
2/A szám alatti, 2941 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 2936 és 2942 helyrajzi
számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1903-ban Kótay Pál
tervei alapján szecessziós stílusban épült lakóház építészeti és történeti értékeinek megőrzése.
39. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Szeged, Lechner tér
2/B szám alatti, 2936 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 2884, 2937, 2941 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 2935 helyrajzi számú
közterület fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1903-ban Kótay Pál
tervei alapján szecessziós stílusban épült lakóház építészeti és történeti értékeinek megőrzése.
40. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Szeged, Lechner tér,
2934/2 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 2934/1 helyrajzi számú
közterületet jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1883-ban épült, jelenlegi helyén 1928 óta álló neobarokk Szent Rozália-kápolna építészeti és történeti értékeinek megőrzése.
41. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Szeged, Mikszáth
Kálmán u. 4. szám alatti, 3131 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 3130, 3132, 3133 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1906-ban Ligeti Béla
tervei alapján szecessziós stílusban épült lakóépület építészeti értékeinek megőrzése.
42. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Heves megyei Szihalom,
Hunyadi út 58. szám alatti, 3/1 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 2, 4 helyrajzi számú
ingatlanokat és az 1070 helyrajzi számú közterületet jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1794-ben épült plébániaépület történeti és építészeti értékeinek megőrzése.
43. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Komárom-Esztergom
megyei Szomód, 0141 helyrajzi számú, és Dunaalmás,
0590/1 helyrajzi számú ingatlanokat.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az ingatlanokon található
római kori eredetű megmagasított töltés, valamint a töltésben található, kváderkövekkel falazott vízáteresztő csatornák megőrzése.
44. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Szabolcs-Szatmár-Bereg
megyei Tiszabezdéd, Kossuth u. 25. szám alatti, 498 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek az 56/3, 58, 62, 63/1, 67,
474, 475, 476, 477, 497/2, 499, 500, 503/1 helyrajzi számú
ingatlanokat, valamint az 501 helyrajzi számú közterületet
és a 471 helyrajzi számú közterület fenti ingatlanok által
határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a népi lakóház építészeti
és településképi értékeinek megőrzése.
45. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Győr-Moson-Sopron megyei Vadosfa, Rákóczi tér, 84 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 15, 16, 17, 63, 73, 74, 81,
83, 85, 95, 96, 99, 100, 101, 102, 106, 109, 110, 112, 113,
119/1, 119/2, 120 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint
a 13, 27, 28, 82 helyrajzi számú közterületek fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az evangélikus templom
építészeti és történeti értékeinek, valamint berendezésének megőrzése.
46. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Békés megyei Zsadány,
Béke u. 102. szám alatti, 12 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 10, 11, 13, 14, 397, 398,
399, 400, 401, 653 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint
az 542, 904, 905, 906/3 helyrajzi számú közterület fenti
ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1794 és 1799 között
épült református templom építészeti értékeinek, berendezésének és településképi szerepének megőrzése.
47. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Pest megyei Zsámbék,
178–239, 243–244, 248, 259/10 helyrajzi számú ingatlanokat és a 259/9 helyrajzi számú közterületet.
(2) Műemléki környezetnek a 162/4–5, 163, 164/6–11,
165/1–2, 166–175, 176/1–2, 240–242, 249, 257, 258,
259/3–5, 259/7–8 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint
a 162/1 és 177 helyrajzi számú közterületeket jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a településrész 18. századi újjátelepítése során kialakított gödör löszfalába vájt
pincék, az egykor összefüggő pincesor megmaradt elemeinek megőrzése.
48. § (1) Megszüntetem a Bács-Kiskun megyei Baja, Kölcsey u. 23–25. szám alatti, 1348/5 helyrajzi számú ingatlannak az 50041/1958. ÉM sz. határozattal kimondott
544 törzsszámú műemléki védettségét, mert az ingatlan
telekalakítása következtében két önálló ingatlan jött létre,
amelyek közül az 1348/7 helyrajzi számú ingatlan műemléki értéket nem hordoz.
(2) Az (1) bekezdés szerinti telekalakítás során létrejött
1348/6 helyrajzi számú ingatlant műemlékké nyilvánítom.
(3) Műemléki környezetnek az 1004, 1005, 1006, 1008,
1009, 1024/1, 1024/2, 1043, 1347, 1348/7, 1355 helyrajzi
számú ingatlanokat, valamint az 1065/2 helyrajzi számú
közterület fenti ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(5) A védetté nyilvánítás célja a 18. század végén épült
ecetgyár, a 19. század első felében épült magtár és a
20. század első felében épült tűzoltósági épület építészeti
értékeinek megőrzése.
49. § (1) Megszüntetem a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei
Erdőhorváti, Hatház u. 19. szám alatti, 215 helyrajzi
számú ingatlannak az 50042/1958. ÉM sz. határozattal
kimondott 1282 törzsszámú műemléki védettségét.
(2) A műemléki védelem alatt álló népi lakóépület helyreállíthatatlanul elvesztette műemléki értékeit.
50. § (1) Megszüntetem a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei
Györgytarló, Ó-tanya, 023 helyrajzi számú ingatlannak a
17952/1979. OMF sz. határozattal kimondott 9110 törzsszámú műemléki védettségét, mert az ingatlan telekalakítása következtében két önálló ingatlan jött létre, amelyek
közül a 023/2 helyrajzi számú ingatlan műemléki értéket
nem hordoz.
(2) Az (1) bekezdés szerinti telekalakítás során létrejött
023/1 helyrajzi számú ingatlant műemlékké nyilvánítom.
(3) Műemléki környezetnek a 023/2 helyrajzi számú
ingatlant jelölöm ki.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(5) A védetté nyilvánítás célja a 19. század végén épült
magtár építészeti értékeinek megőrzése.
51. § (1) Megszüntetem a Vas megyei Nemeskolta, Béke u.
20. szám alatti, 57 helyrajzi számú ingatlanból telekalakítás során létrejött 57/1, 57/2, 57/3 helyrajzi számú ingatlanoknak az 50042/1958. ÉM sz. határozat alapján fennálló
7965 törzsszámú műemléki védettségét.
(2) A műemléki védelem alatt álló népi lakóépület megsemmisült.
52. § (1) Megszüntetem a Komárom-Esztergom megyei
Szomód, Betlehem-puszta, 0140, 0141, 0171 helyrajzi
számú ingatlanoknak, továbbá a 0139/1 és 0139/2 ingatlanokból telekalakítás során létrejött 0139/3, 0139/5,
0139/6, 0139/7, 0139/8 helyrajzi számú ingatlanoknak
a 7566/1980. OMF sz. határozat alapján fennálló 9176
törzsszámú műemléki védettségét.
(2) A műemléki védelem alatt álló erdészház és melléképülete helyreállíthatatlanul elvesztették műemléki értékeiket.
53. § Az e rendeletben műemléki védettség alá helyezett építmények fenntartásáról, jó karban tartásáról a műemlék
tulajdonosa, vagyonkezelője, illetve a tulajdonosi jogok
gyakorlója, továbbá jogszabályban meghatározott esetekben
ingyenes használója a kulturális örökség védelméről szóló
2001. évi LXIV. törvény szerint köteles gondoskodni.
54. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével az egyes ingatlanok
műemlékké nyilvánításáról, illetve műemléki védettségének megszüntetéséről szóló 1/2006. (I. 13.) NKÖM rendelet (a továbbiakban: R.) 21. §-ának (1) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„21. § (1) Műemlékké nyilvánítom az Esztergom, Bajcsy-Zsilinszky Endre u. 14. szám alatti, 19764/1, 19792,
19794 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 19786/1,
19786/2, 19786/4, 19793 helyrajzi számú ingatlanoknak
a fenti ingatlanok által határolt területét.”
(3) E rendelet hatálybalépésével az R. 51. §-ának helyébe a következő rendelkezés lép:
„51. § (1) Megszüntetem a Debrecen, Péterfia u. 27. szám
alatti, 7554/1 helyrajzi számú ingatlannak az 50041/1958.
ÉM sz. határozattal kimondott, 1792 törzsszámú műemléki
védettségét, mert az ingatlan telekalakítása következtében
két önálló ingatlan jött létre, amelyek közül a 7554/4 helyrajzi számú ingatlan műemléki értéket nem hordoz.
(2) Az (1) bekezdés szerinti telekalakítás során létrejött
7554/3 helyrajzi számú ingatlant műemlékké nyilvánítom.
(3) Műemléki környezetet nem jelölök ki.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alap
jául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába sorolom.
(5) A védetté nyilvánítás célja az 1810 körül épült
klasszicista lakóház építészeti értékeinek és városképi szerepének megőrzése.”
Dr. Bozóki András s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
45/2008. (II. 29.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a földgáz Magyar Köztársaság területén történő tranzitszállítását szolgáló gázvezeték megépítésével kapcsolatos együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya
között a földgáz Magyar Köztársaság területén történő tranzitszállítását szolgáló gázvezeték megépítésével kapcsolatos
együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar szövege a következő:
„Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és az Oroszországi
Föderáció Kormánya között a földgáz Magyar
Köztársaság területén történő tranzitszállítását
szolgáló gázvezeték megépítésével kapcsolatos
együttműködésről A Magyar Köztársaság Kormánya és az Oroszországi
Föderáció Kormánya, a továbbiakban Felek,
törekedve arra, hogy elősegítsék a kölcsönösen előnyös
együttműködést a földgáz Oroszországi Föderációból a
Magyar Köztársaságba irányuló megbízható szállításának,
továbbá annak harmadik országokba irányuló tranzitszállításának biztosításában,
a Magyar Köztársaság és az Oroszországi Föderáció,
valamint Európa más országai energetikai biztonságának – európai piacokra irányuló földgázszállítási útvonalak diverzifikálása útján történő – növelése céljából,
támogatva az Oroszországi Föderációból a Fekete-tengeren, harmadik országok és a Magyar Köztársaság területén keresztül vezető új gázvezetékrendszer létrehozását a
földgáz tranzitszállítása, valamint Európa más országaiba
irányuló szállítása érdekében,
figyelembe véve a Magyar Köztársaság Kormánya és az
Oroszországi Föderáció Kormánya között a beruházások
ösztönzéséről és kölcsönös védelméről 1995. március 6-án
aláírt Megállapodást, valamint a Magyar Köztársaság és az
Oroszországi Föderáció között a kettős adóztatás elkerülé
séről a jövedelem- és a vagyonadók területén 1994. április
1-jén aláírt Egyezményt,
megállapodtak a következőkben:
1. Cikk A jelen Megállapodás alkalmazásában használt fogalmak az alábbiakat jelentik:
„gázvezetékrendszer” – az Oroszországi Föderációból a
Fekete-tengeren, harmadik országok és a Magyar Köztársaság területén keresztül vezető, a földgáz tranzitszállítását, valamint a Magyar Köztársaságba, illetve Európa más országaiba irányuló szállítását szolgáló új gázvezetékrendszer;
„gázvezeték” – a gázvezetékrendszer Magyar Köztársaság területén vezető szakasza;
„projekt” – a gázvezeték tervezése, kiépítése és üzemeltetése;
„projekttársaság” – SEP Co. Korlátolt Felelősségű Társaság (Magyar Köztársaság), mely az előtervezési munkálatok elvégzése és a gázvezeték műszaki-gazdasági megvalósíthatósági tanulmányának előkészítése céljából jött
létre;
„alapítók” – a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (Magyar
Köztársaság) és Gazprom Nyílt Részvénytársaság (Oroszországi Föderáció);
„társaság” – az alapítók által a projekt finanszírozására
és megvalósítására (kiépítés, üzemeltetés) létrehozandó
társaság;
„műszaki-gazdasági megvalósíthatósági tanulmány” – a
gázvezeték technikai, gazdasági és pénzügyi megvalósíthatóságának megállapítását szolgáló tanulmányok.
2. Cikk A Felek elősegítik a gázvezetékrendszer és a gázvezeték tervezését, kiépítését és üzemeltetését, saját államuk
jogszabályainak és azon nemzetközi szerződéseknek megfelelően, melyeknek a Magyar Köztársaság, illetve az
Oroszországi Föderáció részesei.
3. Cikk A Felek támogatják az alapítókat a társaság létrehozásában.
A társaság bejegyzési helye a Magyar Köztársaság.
Az alapítók a következő részaránnyal rendelkeznek a
társaság alaptőkéjében:
Orosz alapító: 50%,
Magyar alapító: 50%.
A Felek abból indulnak ki, hogy a gázvezeték műsza
ki-gazdasági megvalósíthatósági tanulmányát a projekttársaság a társaság megalapítása előtt készíti el, és térítéses
alapon átadja a társaság tulajdonába.
A társaság megalapítását követően az alapítók mindegyike önállóan – a társaság alaptőkéjében való részesedé
sének megfelelően – biztosítja a társaság tevékenységének
finanszírozását.
4. Cikk A Felek abból indulnak ki, hogy a gázvezeték áteresztőképessége legalább 10 Mrd köbméter földgáz/év és alapvezetékből, kompresszorállomásokból, gázmérőállomásokból, diszpécser központokból, valamint egyéb, a gázvezeték működéséhez szükséges infrastruktúrából tevődik
össze, s működésének biztosításához a Magyar Köztársaság területén lévő, legalább 1 Mrd köbméter volumenű
gáztározó kapacitásokat használja.
A gázvezeték nyomvonalát, többek között a Magyar
Köztársaság területére való be- és kivezetésének földrajzi
pontjait, valamint tervezett áteresztő képességét az alapítók egyeztetik.
Az alapítók megvizsgálják a többlet földgázszállításának lehetőségét az Oroszországi Föderációból a Magyar
Köztársaságba a gázvezetékrendszer működtetése révén, a
Magyar Köztársaság igényeinek figyelembevételével.
5. Cikk A gázvezeték, valamint a társaság által a gazdasági tevékenysége során létrehozandó és (vagy) beszerzésre kerülő egyéb vagyontárgy és létesítmények a társaság tulajdonát képezik.
A társaság említett tulajdona nem sajátítható ki, nem államosítható, illetve nem vonható olyan intézkedések alá,
amelyek következményeikben a kisajátítással vagy az államosítással egyenértékűek.
6. Cikk A Felek megteszik a lehetséges erőfeszítéseket annak
érdekében, hogy a gázvezetékrendszer megkapja a transzeurópai energetikai projekt státusát, annak érdekében,
hogy felhasználják mindazon előnyöket, amelyek a hasonló gázszállítási projekteket megilletik.
7. Cikk A gázvezeték működtetésével kapcsolatos feladatokat a
társaság végzi. A társaság állapítja meg a gázvezetéken
történő gázszállítási szolgáltatások díjtételeit, ez a társaság
kizárólagos hatáskörét képezi.
A gázvezeték összes kapacitásának felhasználási joga
az orosz alapítót illeti.
8. Cikk A Magyar Fél garantálja a földgáz gázvezetéken történő
akadálymentes és teljes volumenű tranzitszállítását, a
megkötésre kerülő szerződéseknek (magánjogi szerződéseknek) megfelelően. A Magyar Fél megteszi a szükséges intézkedéseket,
hogy a gázvezeték Magyarország területén áthaladó
nyomvonala kerüljön be a Magyar Köztársaság Országos
Területrendezési Tervébe.
9. Cikk A Felek támogatást nyújtanak az alapítóknak és a társaságnak, hogy az érvényes rendnek megfelelően megkapják
a projekt megvalósításához, továbbá a szükséges gépek és
berendezések, építési-szerelési munkálatok és egyéb szolgáltatások teljesítéséhez szükséges összes engedélyt.
Az alvállalkozót (alvállalkozókat), valamint az anyagitechnikai források beszállítóit, illetve a projekt megvalósításához szükséges szolgáltatásokat nyújtó szervezeteket a társaság pályázati úton választja ki.
A Felek megbízzák az illetékes állami szerveket, hogy a
projekt megvalósításához szükséges munkálatok elvégzéséhez – a hatályos törvényi jogszabályoknak megfelelően – egyszerűsített határátlépési rendet biztosítsanak a
Felek szakértőinek, valamint az anyagok, építési-szerelési
eszközök és berendezések szállításához.
10. Cikk A projekt megvalósításához a Magyar Fél a következőt
biztosítja:
a projekt céljainak és megvalósítási feltételeinek megfelelő földterületek rendelkezésre bocsátása, valamint az
említett földterületekre vonatkozóan olyan visszavonhatatlan jogok biztosítása, ami a projekt akadálymentes megvalósítását szavatolja;
a projekt megbízható és folyamatos energiaellátása. 11. Cikk
A Magyar Fél a gazdasági hatékonyság növelése érdekében a projekt megvalósítása során, az érvényes jogszabályoknak megfelelően vállalja, hogy a társaságot a legkedvezőbb vám- és adófeltételekben részesíti, amelyek
többek között előirányozzák a projekt megvalósításával
kapcsolatos munkálatok elvégzéséhez szükséges berendezések és részegységek, illetve anyagok és szolgáltatások
áfa-mentességét, a megtérülési határidő eléréséig.
12. Cikk Jelen Megállapodás keretében megvalósuló projektben
részt vevő társaság, alapítók és alvállalkozók megadóztatása azon Fél állama törvényi jogszabályainak megfelelően történik, mely területén ez a tevékenység megvalósul.
13. Cikk Jelen Megállapodás megvalósítására meghatalmazott
szervek: Magyar Fél részéről – a Magyar Köztársaság Gazdasági
és Közlekedési Minisztériuma;
Orosz Fél részéről – az Oroszországi Föderáció Ipari és
Energetikai Minisztériuma.
Amennyiben a meghatalmazott szervek vonatkozásában változások következnének be, a Felek diplomáciai
úton haladéktalanul tájékoztatják egymást.
14. Cikk Amennyiben olyan körülmények következnének be,
amelyek akadályozzák bármely Fél kötelezettségeinek teljesítését, illetve nézeteltérések keletkeznének a jelen Megállapodás vonatkozásában, a Felek meghatalmazott szervei konzultációkat folytatnak, hogy kölcsönösen elfogadható megoldásokat találjanak a felmerült körülmények és
nézeteltérések áthidalására, a jelen Megállapodás végrehajtásának biztosítására.
A Felek közötti nézeteltéréseket a jelen Megállapodás rendelkezéseinek értelmezésével és (vagy) alkalmazásával kapcsolatban, melyeket a meghatalmazott szervek közötti konzultációkon nem lehetséges rendezni, a Felek közötti tárgyalások útján, jegyzőkönyv felvételével szükséges megoldani.
15. Cikk Jelen Megállapodás rendelkezései nem érintik a Felek
más, jelen Megállapodásban nem említett kétoldalú, illetve sokoldalú nemzetközi szerződésekből eredő jogait és
kötelezettségeit.
A Felek nem viselnek felelősséget a társaság és alapítók
azon kötelezettségeiért, amelyek a projekt megvalósításából adódnak. Mindkét Fél ésszerű és megengedhető intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy a társaság
és az alapítók eleget tehessenek a projekt megvalósításában vállalt kötelezettségeiknek.
16. Cikk 1. Jelen Megállapodás aláírása napjától lép hatályba és
30 évig hatályban marad.
2. Ezen időtartam leteltével a jelen Megállapodás hatálya további ötéves időszakokra automatikusan meghosszabbodik, amennyiben a Felek egyike sem értesíti a
másik Felet – legkésőbb 9 hónappal a vonatkozó határidő
lejárta előtt – a Megállapodás felmondására irányuló szándékáról. Az ilyen értesítés írásban, diplomáciai úton kerül
továbbításra.
3. Jelen Megállapodás a Felek írásos beleegyezésével
módosítható. Jelen Megállapodás valamennyi módosítása
a jelen Cikk 1. pontjának megfelelően lép hatályba.
4. Jelen Megállapodás hatályának megszűnése nem érinti
azoknak a kötelezettségeknek a teljesítését, amelyeket a jelen
Megállapodás keretében – hatályának ideje alatt – kötött
szerződésekben (magánjogi szerződésekben) irányoztak elő.
Készült Moszkvában, 2008. február 28-án, két példányban, mindkettő magyar és orosz nyelven, mindkét szöveg
egyaránt hiteles.
(Aláírások)” 4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetésének napján lép hatályba.
(2) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a pénzügyminiszter, valamint a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
230/2016. (VII. 29.) Korm. rendelete a közlekedésbiztonsági szerv kijelöléséről, valamint a Közlekedésbiztonsági Szervezet jogutódlással való megszűnéséről.
A Kormány
a légi-, a  vasúti és a  víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról szóló 2005.  évi
CLXXXIV.  törvény 22.  § (4)  bekezdésében, valamint a  légiközlekedésről szóló 1995.  évi XCVII.  törvény 73.  § (2)  bekezdés
c) pontjában,
a 3. § tekintetében a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88. § (1) bekezdés a) és j) pontjában,
a 4. § tekintetében a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdés c) pontjában,
az 5. § tekintetében a statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 26. § (3) bekezdés c) pontjában,
a 6. § tekintetében a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdés n) pontjában,
a 7. § a) pontja tekintetében a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 77. § (1) bekezdés b) pontjában,
a 7. § b) pontja tekintetében a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény
35/A. § (1) bekezdésében,
a 7. § d) pontja tekintetében a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 80. § c) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 7. § e) pontja tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány közlekedésbiztonsági szervként – a  légi-, a  vasúti és a  víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési
események szakmai vizsgálatáról szóló 2005.  évi CLXXXIV.  törvény 3.  §-ára és 4.  § (1)  bekezdésében foglaltakra is
figyelemmel – a közlekedésért felelős miniszter által vezetett minisztérium önálló szervezeti egységét jelöli ki.
(2) A  Közlekedésbiztonsági Szervezet (a  továbbiakban: KBSZ) beolvad a  közlekedésért felelős miniszter által vezetett
minisztériumba, amely az átvett feladatok tekintetében a KBSZ jogutódja.
(3) A Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság a KBSZ munkavégzéséhez szükséges tárgyi eszközökhöz – ide nem értve
az  informatikai-telekommunikációs eszközöket – kapcsolódó vagyonkezelői jogok és kötelezettségek, valamint
a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságról szóló 250/2014. (X. 2.) Korm. rendelet szerinti ellátási feladatok
tekintetében a KBSZ részleges jogutódja.
(4) A  KBSZ által ellátott, a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011.
(XII. 23.) Korm. rendeletben foglalt feladatokat a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő
Részvénytársaság látja el, és ezzel összefüggésben megilletik a KBSZ magánjogi jogai és kötelezettségei, valamint
az informatikai-telekommunikációs eszközökhöz kapcsolódó vagyonkezelői jogok és kötelezettségek.
2. § Ez a rendelet 2016. szeptember 1-jén lép hatályba.
3. § A folyami információs szolgáltatásokról szóló 219/2007. (VIII. 15.) Korm. rendelet 6.  § (1)  bekezdés a)  pont
ah) alpontjában a „Közlekedésbiztonsági Szervezet főigazgatója” szövegrész helyébe a „közlekedésbiztonsági szerv
vezetője” szöveg lép.
4. § A Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet
6.  § (3)  bekezdés h)  pontjában a „Közlekedésbiztonsági Szervezet által üzemben tartott gépjárművek” szövegrész
helyébe a „közlekedésbiztonsági szerv által használt gépjárművek” szöveg lép.
5. § Az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program adatgyűjtéseiről és adatátvételeiről szóló 288/2009. (XII. 15.)
Korm.  rendelet 1.  melléklet Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program Adatgyűjtések és Adatátvételek rész
2166. sorában a „Közlekedésbiztonsági Szervezet” szövegrész helyébe a „közlekedésbiztonsági szerv” szöveg lép.
6. § A segélyhívásokat fogadó szerv hatásköréről, feladatairól, továbbá feladatai ellátásának részletes szabályairól szóló
361/2013. (X. 11.) Korm. rendelet 1. melléklet 17. pontjában a „Közlekedésbiztonsági Szervezet” szövegrész helyébe
a „közlekedésbiztonsági szerv” szöveg lép.
7. § Hatályát veszti
a) a  biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.) Korm. rendelet 1. számú melléklet
III. rész 1.95. pontjában a „ , valamint a Közlekedésbiztonsági Szervezet” szövegrész,
b) a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet 1. melléklet 53. pontja,
c) a Közlekedésbiztonsági Szervezetről szóló 278/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet,
d) a  szociálpolitikai menetdíj-támogatást nem tartalmazó, adómentes közlekedési kedvezményekről szóló
498/2013. (XII. 29.) Korm. rendelet 2.  § (3)  bekezdésében a „ , valamint a  Közlekedésbiztonsági Szervezet”
szövegrész,
e) a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 1. melléklet I) részében
foglalt táblázat 2. sora.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2009. (V. 27.) HM utasítása a Nemzeti Katonai Stratégiában foglaltak végrehajtásával kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján a Magyar Köztársaság Nemzeti Katonai Stratégiájáról szóló 1009/2009. (I. 30.) Korm.
határozatban foglaltak végrehajtása érdekében a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint
felügyelete alá tartozó szervezetekre, és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
2. § Általános rendelkezések (1) A HM és az MH működését és alapvető feladatait
érintő stratégiai dokumentumainak kidolgozása és módosítása során, a Magyar Köztársaság Nemzeti Katonai Stratégiájában (a továbbiakban: NKS) megfogalmazott célkitűzések és prioritások érvényesítését minden esetben következetesen biztosítani kell.
(2) Az MH tapasztalatfeldolgozó rendszere kialakítása,
illetve a tapasztalatok értékelése során az értékelési folyamatokban biztosítani kell az NKS előírásaival kapcsolatos
összhang vizsgálatának követelményét.
(3) A HM és az MH szerveinél és szervezeteinél folyó
tudományos tevékenység során kiemelt jelentőséggel kell
kezelni az NKS-ben foglalt célkitűzések, feladatok elméleti megalapozását szolgáló programok végrehajtását.
(4) Az állomány oktatása és képzése során alapvető
hangsúlyt kell fektetni az NKS megvalósításának elméleti
és gyakorlati kérdéseire.
(5) A HM és az MH nemzetközi kapcsolatainak tervezésénél és a két- és többoldalú programok és rendezvények
végrehajtása során az NKS-ben foglalt elveket és a külpolitika szempontjából egyértelmű iránymutatásokat tartalmazó célkitűzéseket következetesen érvényesíteni kell.
(6) Az MH szerepvállalását igénylő nemzetközi kezdeményezésekben történő részvétel lehetőségének vizsgálata, előkészítése, illetve végrehajtása során kifejezetten érvényesíteni kell az NKS-ben hangsúlyozott a Magyar
Köztársaság – katonai szempontú – kül-, valamint biztonság- és védelempolitikai érdekeit.
(7) A tárca kommunikációs stratégiájában, illetve annak
gyakorlati megvalósítása során hangsúlyozottan érvényesíteni kell az NKS-ben megfogalmazott elvárásokat és célkitűzéseket.
3. § Az NKS végrehajtását érintő,
kormányzati koordinációt igénylő feladatok
(1) Ki kell dolgozni az MH – NKS-sel összhangban
álló – válságkezelési doktrínáját, figyelemmel a NATO
Válságreagálási Rendszerére, illetve az azzal összhangban
álló nemzeti intézkedési rendszer koncepciójára
Felelős: HM Védelmi Hivatal, MH Műveleti Központ (2) Az NKS-nek a tárca költségvetésére vonatkozó rendelkezései szerinti GDP-arányos részesedés rögzítése következtében a 10 éves stratégiai tervben megfogalmazott
célkitűzéseket át kell tekinteni és szükség szerint az MH
működőképessége, alaprendeltetés szerinti megfelelősége
és a fejlesztések prioritásainak figyelembevételével pontosítani kell.
Felelős: HM Védelmi Tervezési Főosztály, HM-szervek, -szervezetek (3) Fel kell gyorsítani az NKS 12. pontjának megfelelően a NATO és a Magyar Köztársaság között kötendő Állandó Hatályú Befogadó Nemzeti Támogatás Egyetértési
Megállapodás egyeztetését és a befogadó nemzeti támogatás egyes kérdéseiről szóló Korm. rendelet módosításának
előkészítését, összhangban a Magyar Köztársaság területén működő NATO-szervezetekre vonatkozó befogadó
nemzeti támogatást biztosító nemzetközi megállapodásokkal.
Felelős: HM Védelmi Hivatal
Határidő: folyamatos (4) Az NKS 11. pontjában hangsúlyozottan megjelenített, a környező országokkal való két- és többoldalú katonai együttműködési formák bővítése és hatékonyságuk növelése érdekében át kell tekinteni a tárgyalás, előkészítés
alatt álló két- és többoldalú nemzetközi szerződések, illetve alacsonyabb szintű nemzetközi megállapodások helyzetét és javaslatot kell tenni az azokkal kapcsolatos tárgyalási folyamatok felgyorsítására.
Felelős: HM Jogi Főosztály, HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály, HM Védelempolitikai Főosztály
Határidő: 2009. december 15. (5) Ki kell dolgozni az NKS 19–20., 28. és 31. pontjaiban kiemelt együttműködési és képességfejlesztési feladatokkal összefüggésben, az Európai Védelmi Ügynökség
(EDA) tevékenységében történő részvétellel kapcsolatos
nemzeti irányok meghatározását tartalmazó stratégiai dokumentumot. Felelős: HM Védelempolitikai Főosztály
Határidő: 2009. december 1.
(6) Az önkéntes tartalékos katonák szolgálatteljesítése
jogi, szervezeti feltételeinek elvárások és lehetőségek szerinti számbavétele, illetve szinkronizálása során kifejezett
figyelemmel kell lenni az NKS-ben a Magyar Honvédség
képességeinek biztosítása tekintetében megfogalmazott
követelmények érvényesítésére.
Felelős: HM Tervezési és Koordinációs Főosztály, HM
Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség, HM- és MH-szervek, -szervezetek
Határidő: folyamatos (7) Ki kell alakítani a NATO és az EU válságreagáló képességének szinten tartása és fejlesztése érdekében végrehajtásra kerülő (CMX, CME) nemzetközi gyakorlatokkal
kapcsolatos hazai kormányzati koordináció és együttműködés általános koncepciójának tervezetét.
Felelős: HM Védelmi Hivatal, HM Tervezési és Koordinációs Főosztály, HM Védelempolitikai Főosztály, HM
Jogi Főosztály, HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály,
MH Műveleti Központ
Határidő: folyamatos 4. § Az NKS végrehajtását érintő tárcaszintű feladatok
(1) Az országvédelmi koncepció és a kapcsolódó vezetési rendszer elemei szerkezetének és működési rendjének
kialakítása, valamint az MH teljes készenlétbe helyezési
tervének átdolgozása során, az NKS-ben megfogalmazott
elvárásokat érvényesíteni kell.
Felelős: HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály, HM
Védelmi Hivatal
Határidő: folyamatos (2) A honvédelmi katasztrófavédelmi rendszer fenntartásával és működtetésével kapcsolatos tárcaszintű feladatokat az NKS-ben szereplő elvek alapján kell biztosítani.
Felelős: HM Tervezési és Koordinációs Főosztály, HM
Védelmi Hivatal, MH Műveleti Központ, HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály
Határidő: folyamatos (3) Felül kell vizsgálni a HM-nek a rendvédelmi szervekkel, illetve fegyveres testületekkel korábban kötött, érvényes együttműködési megállapodásait, és javaslatokat
kell kidolgozni azok szükséges módosítására.
Felelős: HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály, HM
vezérkari titkárság, HM Jogi Főosztály
Határidő: 2009. október 1. (4) A HM- és MH-szervezetek alapító okiratainak módosítását követően át kell tekinteni a szervezetek Szervezeti és Működési Szabályzatait és azokban az NKS-ből
eredő esetleges új szakmai feladatokat meg kell jeleníteni.
Felelős: HM–MH-szervek, -szervezetek, HM Tervezési
és Koordinációs Főosztály
Határidő: 2009. október 1. (5) El kell végezni a HM 2008-2017-re vonatkozó humánstratégiai és humánpolitikai program és NKS közötti
koherenciavizsgálatot és szükség esetén a programot át
kell dolgozni.
Felelős: HM Tervezési és Koordinációs Főosztály, HM
Személyzeti Főosztály
Határidő: 2009. szeptember 1. (6) A 2009–2010. személyügyi évre vonatkozó humánpolitikai irányelvek kidolgozásánál az NKS-szempontokat
is figyelembe kell venni.
Felelős: HM Tervezési és Koordinációs Főosztály, HM
Személyzeti Főosztály
Határidő: 2009. szeptember 1. (7) Az NKS-ben foglalt elvárásokra figyelemmel át kell
tekinteni az MH hadi szervezetre való áttérését szabályozó
elveket, követelményeket és javaslatot kell tenni a szükséges korrekciókra.
Felelős HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály, HM
Személyzeti Főosztály, HM Haderő-tervezési Főosztály
Határidő: 2009. december 1. (8) Az NKS 37. pontja szerinti tárcaköltségvetés alakulására vonatkozó döntést a 2008. évi DPQ 2.4. pénzügyi
erőforrások és a 3.8. pénzügyierőforrás-táblázatok fejezetben szükséges megjeleníteni, valamint a NATO-val folytatott 2009-es DPQ-tárgyalások során jelezni és érvényesíteni kell a védelmi kiadások GDP-ben meghatározott részarányának 2013-ig történő alakulását, illetve felül kell
vizsgálni a felvállalt szervezet- és eszközfejlesztési célkitűzések (felajánlott erők) forrásokkal történő – időbeli –
biztosítottságát.
Felelős: HM Védelmi Tervezési Főosztály, HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség, HM Haderő-tervezési
Főosztály
Határidő: folyamatos (9) Az NKS által megfogalmazott követelményeknek
megfelelően a tárca informatikai stratégiájának 2009. évi
felülvizsgálata során a hálózat alapú képességeknek való
megfelelést érvényesíteni kell.
Felelős: HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály Határidő: folyamatos
(10) Az NKS elveinek figyelembevételével át kell tekinteni az MH készenlét fenntartása és fokozása rendszerét és az arra vonatkozó szabályozókat, valamint a személyi és dologi (tárgyi eszköz) biztosításának feltételeit ki
kell dolgozni.
Felelős: HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály
Határidő: folyamatos
(11) Át kell tekinteni a teljes civil–katonai együttműködési (CIMIC) feladatrendszert és felül kell vizsgálni az
összhaderőnemi civil–katonai együttműködési doktrínát.
Felelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Határidő: 2009. december 15.
(12) Felül kell vizsgálni és hatékonyabbá kell tenni a
tárca által a nemzetközi szervezetekhez, partnerállamok
katonai szervezeteihez delegált képviseletek és képviselők
(a továbbiakban: képviseletek), illetve a HM- és MH-szervezetek közötti információcserét és kommunikációt biztosító szabályrendet, valamint a HM- és MH-szervezetek tekintetében ki kell alakítani egy a képviseletekről érkező
megkeresésre soron kívüli – adott esetben több területet is
érintő – szakmai vélemény kialakítást lehetővé tevő eljárásrendet.
Felelős: HM Védelempolitikai Főosztály, HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály, HM vezérkari titkárság,
HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség
Határidő: 2009. december 1. (13) Az MH összhaderőnemi doktrínáját át kell tekinteni és szükség esetén az NKS célkitűzéseivel összhangba
kell hozni.
Felelős: HM Haderő-tervezési Főosztály, MH Összhaderőnemi Parancsnokság Határidő: 2009. december 31.
(14) A NATO Reagáló Erőkben, az EU-harccsoportban,
valamint az egyéb közös katonai alegységek és kontingensek – tényleges bevethetőséget biztosító – felajánlására,
felkészítésére és felszerelésére vonatkozó egységes koncepciót ki kell dolgozni.
Felelős: HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály
Határidő: 2009. december 1.
(15) Ki kell alakítani a honvédelmi szükségletek szempontjából számba jöhető szolgáltatásokat nyújtó gazdálkodószervezetekkel, különös tekintettel a Honvédelmi Minisztérium szakmai felügyelete alá tartozó és vagyonkezelésében lévő állami tulajdonú gazdasági társaságokkal
kapcsolatos költséghatékonyabb együttműködés általános
elveit.
Felelős: HM Védelemgazdasági Főosztály
Határidő: 2009. december 15.
(16) A külső – Állami Számvevőszék által elvégzett – és
a belső ellenőrzések tapasztalatai és konkrét szakmai megállapításaira alapozva átfogóan meg kell vizsgálni a honvédelmi szervezetek (ideértve kiemelten a külföldi magyar
katonai kontingenseket is) gazdálkodásának rendjét és
normatív szabályozóit és szükség szerint intézkedni a
szükséges szabályozási korrekciók elvégzésére.
Felelős: HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség,
HM Infrastrukturális Ügynökség, HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség, HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal, HM Védelemgazdasági Főosztály, MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Határidő: 2009. december 15. (17) Tekintettel arra, hogy az informatikai rendszerek a
NATO- és az EU-együttműködés alapvető eszközei, illetve kommunikációs csatornái, felül kell vizsgálni a HM és
az MH informatikai fejlesztési terveit, ennek keretében a
programterveket úgy kell módosítani, hogy a rendelkezésre álló költségvetési erőforrások átstrukturálásával gyorsítani lehessen a védett és gyors döntési mechanizmusokat
lehetővé tévő rövid és középtávú fejlesztések megvalósítását. A tárcaszintű informatikai rendszer működési biztonságát és hatékonyságát érintő szabályozási és fejlesztési
feladatok keretében a szükséges szabályzatokat ki kell dolgozni, a toborzási modult frissíteni kell, a beszerzési információs rendszert fejleszteni szükséges, és használatát általánossá kell tenni.
Felelős: HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály, HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály, HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség
Határidő: folyamatos (18) Az összhaderőnemi logisztikai doktrína 3. kiadásának kidolgozása során célzottan és kifejezetten figyelembe
kell venni az NKS-ben megfogalmazottakat.
Felelős: HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség
Határidő: folyamatos
(19) Az MH kiképzési rendszerének korszerűsítésére
vonatkozó elgondolás kialakítása során az NKS-ben szereplő célkitűzéseket maradéktalanul érvényesíteni kell.
Felelős: HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály
Határidő: folyamatos
(20) A nemzetközi és hazai védelmi szektor tudományos és kutatás-fejlesztési eredményeit folyamatosan figyelemmel kell kísérni és a tapasztalatokat az NKS célkitűzéseinek biztosítása érdekében a lehető leghatékonyabban hasznosítani kell.
Felelős: HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség, HM
Védelemgazdasági Főosztály, HM Haderő-tervezési Főosztály
Határidő: folyamatos (21) A jelen utasítás mellékletében szereplő szabályozók felülvizsgálatát a HM Szervezeti és Működési Szabályzata szerinti érintett fő kidolgozó szervezetek végezzék el és annak eredményéről, illetve konkrét szakmai javaslataikról – a szolgálati út betartásával – jelentést terjesszenek fel a HM kabinetfőnöke részére.
Felelős: érintett HM-szervek és -szervezetek, MH-szervezetek Határidő: 2009. szeptember 30.
(22) A tervezési dokumentumokban az NKS szerinti
haderő-fejlesztési prioritások megvalósulásának ellenőrzését, a képességhiányok beazonosítását el kell végezni.
Végre kell hajtani a képességhiányokhoz kapcsolódó kockázatelemzéseket.
Felelős: HM Haderő-tervezési Főosztály,
Határidő: folyamatos 5. §
Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
23/2012. (HK 7.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése a HM Protokoll Rekreációs és Kulturális Főigazgatóság egyes szervezeti elemei átköltözésével összefüggő feladatok végrehajtására.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés a) pontja, illetve 11. § p) pontja alapján a HM
Protokoll Rekreációs és Kulturális Főigazgatóság egyes
szervezeti elemei átköltözésével összefüggő feladatok
végrehajtására a következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), valamint a feladat végrehajtásában
érintett, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségé
be tartozó, és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezetekre (a továbbiakban együtt: végrehajtásban érintett szervezetek) terjed ki.
2. A végrehajtásban érintett szervezetek a HM Protokoll
Rekreációs és Kulturális Főigazgatóság (a továbbiakban: HM
PRKF) Budapest XIV. kerület, Jávor utca 9/A szám alatti objektumában elhelyezett szervezeti elemeinek a Honvéd Kulturális Központ (a továbbiakban: HKK) objektumába történő
átköltözésével összefüggő feladatok végrehajtása érdekében a
jelen együttes intézkedésben szabályozott szakmai követelmények alapján végzik tevékenységüket.
3. A végrehajtásban érintett szervezetek a feladataikat
olyan időszámvetéssel tervezik, hogy 2012. május 29-ei
hatállyal megkezdődjön a HM PRKF egyes szervezeti elemeinek költöztetése és 2012. július 31-ei hatállyal kiürítésre kerüljön a Budapest XIV. kerület, Jávor utca 9/A szám
alatti objektum.
4. A jelen intézkedésben meghatározott feladatok előkészítése és végrehajtása érdekében a HM PRKF főigazgatója:
a) kidolgozza az átköltözés részletes tervét, költségszámítását, majd azt a Honvéd Vezérkar főnökének véleményével együtt 2012. május 18-ig jóváhagyásra felterjeszti a
HM kabinetfőnöke részére;
b) intézkedik az átköltözés következtében feleslegessé
váló anyagok illetékes ellátó szervek részére történő le-, illetve átadásának 2012. május 18-ig történő előkészítésére
és 2012. július 31-ei hatállyal történő le-, illetve átadására;
c) a jóváhagyott átköltözés részletes terve alapján az átköltözés logisztikai támogatása érdekében 2012. május
25-ig megküldi az MH Támogató Dandár (a továbbiakban:
MH TD) parancsnoka részére az átköltözéshez kapcsolódó
rakodóerő igényt, illetve az MH Katonai Közlekedési
Központ (a továbbiakban: MH KKK) parancsnoka részére
a gépjármű biztosítási tervet;
d) összeállítja és az MH TD részére 2012. április 23-ig
megküldi a HKK objektumában elhelyezésre tervezett személyi állomány névjegyzékét, híradó és informatikai felhasználói igényét;
e) 2012. június 22-ig kezdeményezi az HM PRKF alapító okiratának a székhely változásával összefüggő módosítását;
f) az átköltözés előtt 30 nappal kezdeményezi a HM
Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt.-vel megkötött Szolgáltatási Szerződés, illetve élőerős őrzés-védelmi szerződés módosítását a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi
Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) főigazgatójánál;
g) a futárjárat módosítása érdekében 2012. június 22-ig
tájékoztatja az MH TD parancsnokát a HM PRKF székhelyének változásról;
h) az érintett MH katonai szervezet parancsnokától
2012. június 22-ig megigényli a székhely változásával
összefüggő bélyegzők cseréjét;
i) 2012. június 22-ig intézkedik a HM PRKF számla és
előfizetői jogkörébe tartozó bérelt szolgáltatások HKK objektumába történő átforgatására, az adatmentések végrehajtására, továbbá az információvédelmi rendszabályok
betartatására;
j) a HM PRKF Budapest XIV. kerület, Jávor utca 9/A
szám alatti objektum kiürítését megelőző 10. napig a HM
Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztálynál kezdeményezi – a Magyar Állam tulajdonában és a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő, honvédelmi célra feleslegessé vált ingatlanok értékesítésének, és az értékesítésre
nem tervezett felesleges ingatlanok vagyonkezelői jogának
vagyonkezelésre jogosult más szervek részére történő átadását, valamint a tulajdonjog ingyenes átruházása előkészítésének rendjéről szóló 139/2011. (XII. 27.) HM utasítás 3. §
(1) bekezdése alapján – az ingatlan katonai, illetve honvédelmi szempontból történő feleslegessé nyilvánítását.
5. A Honvéd Vezérkar Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) csoportfőnöke intézkedik a híradó és informatikai
szolgáltatások biztosítására, a kiszolgáló eszközök, rendszerek, kábelek bontására, áttelepítésére, átalakítására.
6. Az MH TD parancsnoka:
a) a jóváhagyott átköltözés részletes terve alapján rako
dóerőt biztosít a HM PRKF átköltözéséhez; b) HM PRKF főigazgatójának tájékoztatása alapján intézkedik a futárszolgálat útvonalának pontosítására;
c) 2013. január 1-jei hatállyal átveszi a HM PRKF által
igénybevett – kizárólag a HM PRKF állománya által elérhető – közcélú telefon, telefax és internet szolgáltatások
számla és előfizetői jogát;
d) a HM PRKF által megküldött felhasználói igények
alapján, valamint a rendelkezésre álló erőforrások figyelembevételével összeállítja és 2012. május 11-ig felterjeszti a híradó és informatikai szolgáltatások biztosíthatóságára vonatkozó javaslatát a HVK HIICSF részére;
e) az átköltözés előtt 30 nappal intézkedik az MH TD
számla és előfizetői jogkörébe tartozó bérelt szolgáltatások HKK objektumába történő átforgatására;
f) a HVK HIICSF intézkedése alapján biztosítja a HM
PRKF részére az igényelt híradó és informatikai szolgáltatásokat, a tudakozói adatbázisok frissítését;
g) a Budapest XIV. kerület, Jávor utca 9/A szám alatti
objektum kiürítését követő 5. napig intézkedik az ott telepített híradó és informatikai eszközök bontására, szükség
szerinti áttelepítésére;
h) a Budapest XIV. kerület, Ajtósi Dürer sor 29. A–B
szám alatti objektumban elhelyezett szervezetek híradó és
informatikai szolgáltatásokkal történő további biztosíthatósága érdekében a kiürítést megelőző 30 napig intézkedik
a Budapest XIV. kerület, Jávor utca 9/a. szám alatti objektumon keresztül haladó réz és optikai kábelek kiforgatására, védelembe helyezésére, egyenesbe kötésre;
i) az átköltözést követő 10. napig átveszi a HKK Híradó
és Informatikai Központját, gondoskodik annak üzemeltetéséről;
j) intézkedik a kiadott EDR eszközök átprogramozására, a feleslegessé vált eszközök 2012. július 31-ig történő
bevonására.
7. Az HM FHH főigazgatója a Budapest XIV. kerület,
Jávor utca 9/a. szám alatti objektum kiürítésével összefüggésben 2012. július 31-ig módosítja a Szolgáltatási Szerződést.
8. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka: a) a Budapest XIV. kerület, Jávor utca 9/a. szám alatti
objektum kiürítésével összefüggésben intézkedik a központi ellátási körbe tartozó és a HM PRKF további működéséhez nem szükséges anyagok és eszközök illetékes ellátó szervek részéről történő bevonására;
b) a jóváhagyott átköltözés részletes terve alapján intézkedik a szállító járművek MH KKK részéről történő biztosítására.
9. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnokának intézkedése alapján az MH KKK parancsnoka szállító járműveket biztosít a HM PRKF átköltözéséhez.
10. A jelen intézkedésben meghatározott feladatok költségeit a végrehajtásban érintett szervezetek a részükre jóváhagyásra kerülő 2012. évi intézményi költségvetésükből biztosítják.
11. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba
és 2012. december 31-én hatályát veszti.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
7/2015. (III. 31.) MvM utasítása a fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatáról.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 4. §-ában és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 1. melléklet A) jelű táblázat 2. sorában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány által rendeletben
kijelölt szakmai irányító miniszterek véleményének kikérésével – a következő utasítást adom ki:
1. § A fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatát a Mellékletben foglaltak szerint határozom
meg.
2. § Ez az utasítás 2015. április 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatáról szóló 11/2014. (XII. 23.)
MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1655/2013. (IX. 17.) Korm. határozata a Jászkun Volán Közlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaság biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a  Jászkun Volán Közlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaságban többségi befolyással rendelkezik
a Magyar Állam,
b) az a) alpontban meghatározott kedvezményezett
ba) ÉAOP-3.1.4/A-09-2009-0003 azonosító számú, „A helyközi közösségi közlekedés komplex fejlesztése
Jász-Nagykun-Szolnok megyében”,
bb) ÉAOP-3.1.4/B-2008-0003 azonosító számú, „Korszerű elektronikus jegy- és bérletrendszer kialakítása
Jász-Nagykun-Szolnok megye közösségi közlekedésében”,
bc) ÉAOP-3.1.4/B-2008-0002 azonosító számú, „XXI. századi utastájékoztatás Jász-Nagykun-Szolnok
megye közösségi közlekedésében”,
bd) ÉAOP-3.1.4/A-11-2012-0003 azonosító számú, „Jász-Nagykun-Szolnok megye városaiban az
autóbuszos közösségi közlekedés hálózati elemeinek komplex fejlesztése”
című projektjeire megítélt támogatást a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott
projektjei tekintetében a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az 1. pont b) alpontjában felsorolt projektek tekintetében
a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
424/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gaál Erikát
2016. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1603/2012. (XII. 17.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. közötti időszakra szóló akciótervében szereplő egyes kiemelt projektek nevesítéséről.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet 2. sora szerint a TÁMOP 5.3.10-12/1 azonosító számú, „A leghátrányosabb helyzetű
csoportok életviteli kompetenciáinak fejlesztése” című egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot, 2. elfogadja az 1. melléklet 2–4. sora szerint
a) a TÁMOP 5.3.10-12/1-2012-0001 azonosító számú, „A leghátrányosabb helyzetű csoportok életviteli
kompetenciáinak fejlesztése” című, b) a TÁMOP 5.3.2-12/1-2012-0001 azonosító számú, „Az utcán élő hajléktalan személyek társadalmi
visszailleszkedésének sikeres munkaerő-piaci integrációjának megalapozása program szakmai és módszertani
támogatása” című c) a TÁMOP 5.4.11-12/1-2012-0001 azonosító számú, „Az autizmussal élő emberek életminőségét támogató,
országos lefedettségű szakmai tanácsadó hálózat kiépítése” című projekt kiemelt projektként történő nevesítését,
3. hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága a 2. pont
szerinti projektek támogatási szerződéseit megkösse. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1025/2015. (I. 29.) Korm. határozata a központi költségvetési szervnek nem minősülő vagyonkezelők által elvégzett értéknövelő beruházások elszámolásáról és megtérítéséről.
A Kormány
 1. egyetért a központi költségvetési szervnek nem minősülő vagyonkezelők tekintetében az állam által megtérítendő
ráfordítások csökkentésével, és felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy dolgozza ki a  vagyonkezelők
által megvalósított értéknövelő beruházásokhoz kapcsolódó kiadások racionalizálására vonatkozó részletes
előterjesztést a szükséges jogszabály-módosítási javaslatokkal együtt a Kormány számára az alábbiak szerint:
a) amennyiben a  részben vagy egészben közfeladatot ellátó, költségvetési szervnek nem minősülő
vagyonkezelő az  állami tulajdonú ingatlanon értéknövelő beruházást hajt végre, amely tekintetében
megtérítési igény merül fel, a  beruházáshoz szükséges tulajdonosi joggyakorlói engedély a  nemzeti
fejlesztési miniszter előzetes döntése alapján adható ki,
b) a  nemzeti fejlesztési miniszter a)  pontban meghatározott döntéséhez be kell szerezni az  érintett ágazati
miniszter indoklással ellátott hozzájárulását, valamint indokolt esetben a  nemzetgazdasági miniszter
hozzájárulását,
c) a  támogatásból megvalósuló beruházások esetében a  szükséges önerő mértékét a  tulajdonosi jogok
gyakorlója a beruházás engedélyezése, illetve a tulajdonosi hozzájárulás kibocsátása során külön rögzíti;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. február 28.
2. egyetért azzal, hogy a fenti elveket már a 2015. költségvetési évre tervezett beruházások esetében is alkalmazni kell,
ennek érdekében felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítse elő a szükséges jogszabály-módosításokat
és a Kormány részére nyújtsa be;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. február 28.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  jelentős állami kiadásokat igénylő vagyonkezelői konstrukciókat
vizsgálja felül, a 2014. december 31-éig fennálló igények tekintetében kezdje meg a szükséges tárgyalásokat és azok
eredményéről, valamint a kidolgozott megoldási javaslatokról tájékoztassa a Kormányt.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2018. (IX. 20.) LÜ utasítása az ideiglenes belépési engedélyről.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8.  § (3)  bekezdése alapján – az  Ügyészségi Alkalmazottak Országos Tanácsa
véleményének figyelembevételével – a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az  ügyészi szerveknél, valamint az  Országos Kriminológiai Intézetnél (a továbbiakban együtt: ügyészségi szerv)
szolgálatot teljesítő ügyészségi alkalmazottakat
a) az ügyészségi szolgálati viszonyuk létesítésekor a szolgálati igazolványuk átvételéig terjedő időszakra,
b) ha a régi szolgálati igazolványuk helyett – bármely okból – új szolgálati igazolványt kell készíteni, az új szolgálati
igazolvány átvételéig terjedő időszakra
az 1. melléklet szerinti ideiglenes belépési engedéllyel kell ellátni.
(2) Az  ügyészségi alkalmazottak érdekképviseleti szerve (a továbbiakban: érdekképviseleti szerv) nyugalmazott
ügyészségi alkalmazott tisztségviselőjének (a továbbiakban: tisztségviselő) – érdekképviseleti feladatainak ellátása
céljából – ideiglenes belépési engedély adható.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben nem említett esetben a  legfőbb ügyész engedélyezheti ideiglenes belépési engedély
kiadását.
2. § (1) Az  ideiglenes belépési engedély közokirat és olyan, a 2. mellékletben meghatározott eljárással készülő biztonsági
okmány, amely – személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolvány felmutatásával együtt – az ügyészségi
szerv épületébe, területére való belépésre, az onnan való kilépésre, valamint az ott tartózkodásra jogosít.
(2) Az ideiglenes belépési engedély tartalmazza:
a) a „LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG” és az „IDEIGLENES BELÉPÉSI ENGEDÉLY” feliratot,
b) piros, fehér és zöld színű sávon az ügyészség logóját,
c) a belépési engedély IB-001-gyel kezdődő sorszámát,
d) a Legfőbb Ügyészség 1. sorszámú körbélyegzőjének digitalizált és kicsinyített lenyomatát,
e) az „Az engedély jogszerű használója személyazonosságának igazolása után jogosult az  ügyészségi szervek
területére belépni és ott tartózkodni. – A  személyazonosságot érvényes személyazonosító igazolvánnyal,
útlevéllel vagy kártyaformátumú jogosítvánnyal kell igazolni. – Az  engedély visszavonásáig vagy
érvénytelenítéséig érvényes.” szöveget és
f ) piros, fehér és zöld színű vonal alatt a „LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG – Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási
Főosztály – 1055 Budapest, Markó u. 16.” szöveget.
3. § (1) Az ideiglenes belépési engedély előállításáról és a munkáltatói jogkört gyakorló részére a szükséges mennyiségben
való eljuttatásáról a Legfőbb Ügyészség Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztályának (a továbbiakban:
Főosztály) vezetője gondoskodik.
(2) A rendelkezésére álló ideiglenes belépési engedélyek nyilvántartásáért, kezeléséért a Legfőbb Ügyészségen, valamint
az  érdekképviseleti szerv vezetője által igényelt ideiglenes belépési engedély esetén a  Főosztály vezetője,
más ügyészségi szerv esetében a munkáltatói jogkör gyakorlója a felelős.
4. § (1) Ügyészségi alkalmazott ideiglenes belépési engedélyének kiadása iránt a munkáltatói jogkör gyakorlója – a Legfőbb
Ügyészségen a  Főosztály vezetője – az  ügyészségi szolgálati viszony létesítésekor hivatalból, egyéb esetben
az ügyészségi alkalmazott bejelentése alapján haladéktalanul intézkedik.
(2) Érdekképviseleti szerv tisztségviselője számára ideiglenes belépési engedély kiadásáról a  Főosztály vezetője
az érdekképviseleti szerv vezetőjének indokolt, írásbeli kérelme alapján dönt.
(3) Az 1. § (3) bekezdése szerinti esetben az ideiglenes belépési engedély kiadása iránt a Főosztály vezetője intézkedik.
 (4) Az ideiglenes belépési engedélyt az ügyészségi alkalmazott és az érdekképviseleti szerv tisztségviselője személyesen
veszi át. Az átadás-átvétel módjáról a munkáltatói jogkör gyakorlója – a Legfőbb Ügyészségen, az érdekképviseleti
szerv esetében, valamint az 1. § (3) bekezdése szerinti esetben a Főosztály vezetője – rendelkezik.
(5) Az ideiglenes belépési engedélyt haladéktalanul be kell vonni
a) a szolgálati igazolvány átvételével egyidejűleg,
b) az érdekképviseleti szervnél betöltött tisztség megszűnését követően,
c) az 1. § (3) bekezdése szerinti esetben a legfőbb ügyész döntését követően.
(6) A  bevont ideiglenes belépési engedély – a  nyilvántartásban történő átvezetést követően – más jogosult részére
ismételten kiadható.
5. § Az  ideiglenes belépési engedélyekre az  utasításban nem szabályozott kérdésekben az  ügyészségi alkalmazottak
szolgálati igazolványáról szóló 22/2011. (XII. 27.) LÜ utasítás rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
6. § Ez az utasítás 2018. október 1-jén lép hatályba.
7. § (1) Az  utasítás hatálybalépése előtt kiadott ideiglenes belépési engedélyek az  utasítás hatálybalépésével egyidejűleg
érvényüket vesztik.
(2) A  fellebbviteli főügyészség, a  főügyészség és az  Országos Kriminológiai Intézet részére az  ideiglenes belépési
engedélyeket a Főosztály az utasítás hatálybalépésétől számított öt munkanapon belül megküldi.
(3) A munkáltatói jogkör gyakorlója – a Legfőbb Ügyészségen, valamint az érdekképviseleti szerv számára biztosított
ideiglenes belépési engedély esetében a Főosztály vezetője – az utasítás hatálybalépését követően
a) haladéktalanul kijelöli az  ideiglenes belépési engedéllyel kapcsolatos feladatokat végző ügyészségi
alkalmazottat, és ezt az érintett munkaköri leírásában is rögzíti,
b) illetékességi területén öt munkanapon belül gondoskodik arról, hogy az  ügyészségi szerv által is használt
épületbe, területre beléptetést végző személy az  ideiglenes belépési engedélyre vonatkozó, a  feladatkörét
érintő szabályokat megismerje, és az érvénytelenített ideiglenes belépési engedély sorszámáról haladéktalanul
tájékoztatást kapjon.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
170/2011. (VIII. 24.) Korm. rendelete a közfoglalkoztatási bér és a közfoglalkoztatási garantált bér megállapításáról.
A Kormány a közfoglalkoztatásról és a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi
CVI. törvény 53. §-ában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el: 1. § (1) A teljes munkaidőben foglalkoztatott közfoglalkoztatott részére megállapított közfoglalkoztatási bér a szakképesítést
és középfokú iskolai végzettséget nem igénylő munkakör betöltése és teljes munkaidő teljesítése esetén
a) havibér alkalmazása esetén 57 000 forint, b) hetibér alkalmazása esetén 13 120 forint,
c) napibér alkalmazása esetén 2 624 forint. (2) Teljesítménybérezésnél a teljesítménykövetelmények száz százalékos és a teljes munkaidő teljesítése esetén
a közfoglalkoztatási bér kötelező legkisebb összege 57 000 forint. A teljesítménykövetelmények száz százalék feletti
teljesítése esetén a közfoglalkoztatási bér növelhető. A teljesítménykövetelmények száz százalék alatti teljesítése
esetén a közfoglalkoztatási bér csökkenthető. A közfoglalkoztatót a teljesítménybér alkalmazása esetén sem illeti meg
többlettámogatás. Ezek a szabályok alkalmazandóak a közfoglalkoztatási jogviszonyban lévő munkavezető
bérezésére is. (3) Részmunkaidő esetén az (1) bekezdésben meghatározott havi, heti és napi bértételt a munkaidő eltérő mértékével
arányosan csökkentve kell figyelembe venni, azzal, hogy az egy hónapra folyósított havi, illetve az egy hónapra vetített
heti és napi nettó bértétel nem lehet kevesebb a foglalkoztatást helyettesítő támogatás összegénél.
(4) A havi közfoglalkoztatási bér kifizetése heti bér-részletekben történik.
(5) Amennyiben a közfoglalkoztatás törthéten kezdődik, úgy a törtheti időszakra vonatkozóan a (4) bekezdést csak
a munkakezdést követő második teljes héttől kezdődően kell alkalmazni.
(6) A részletekben történő kifizetés esetén a bérből letiltást, levonást, továbbá a jogszabály alapján teljesítendő adó- és
járulék levonásokat arányosan kell végrehajtani. (7) Az egyes részletek a tényleges munkateljesítés alapján, a távollétek figyelembevételével fizethetők ki.
2. § (1) Legalább középfokú iskolai végzettséget, szakképesítést igénylő munkakör betöltése esetén a közfoglalkoztatottat
megillető garantált közfoglalkoztatási bér a teljes munkaidő teljesítése esetén
a) havibér alkalmazása esetén 78 000 forint, b) hetibér alkalmazása esetén 17 950 forint,
c) napibér alkalmazása esetén 3 590 forint. (2) A garantált közfoglalkoztatási bér esetében az 1. § (2)–(7) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
3. § (1) Ez a rendelet 2011. szeptember 1-jén lép hatályba.
(2) A közfoglalkoztatási bér és a közfoglalkoztatási garantált bér mértékére vonatkozó szabályokat az e rendelet
hatálybalépését követően létesített közfoglalkoztatási jogviszony alapján járó bérek megállapításánál kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1128/2011. (IV. 28.) Korm. határozata magyar küldöttség részvételéről az Egyesült Nemzetek Szervezete Emberi Jogi Tanács Egyetemes Időszakos Felülvizsgálat (UPR) Munkacsoportjának 11. ülésén.
A Kormány
1. egyetért azzal, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete Emberi Jogi Tanács Egyetemes Időszakos Felülvizsgálat (UPR)
Munkacsoportjának 11. ülésén (Genf, 2011. május 11.) a magyar küldöttség részt vegyen, és a kiutazással
kapcsolatosan felmerülő költségeket az adott személyt delegáló minisztérium biztosítja;
2/A. dönt arról, hogy a küldöttség vezetője a társadalmi felzárkózásért felelős államtitkár;
2/B. felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a küldöttség tagjait az érintett miniszterek – 3. pontban
foglaltak szerinti – javaslata alapján kijelölje;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
3. a küldöttség összeállítása érdekében felkéri
a) a belügyminisztert, hogy a rendészetért, a büntetés-végrehajtásért, valamint az idegenrendészetért és
menekültügyért való felelősségi körében,
b) a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az igazságügyért (alkotmányjog, büntetőjog, emberi jogi
koordináció), valamint az egyenlő bánásmód biztosításáért és társadalmi felzárkóztatásért (egyenlő bánásmód,
felzárkóztatás, kisebbségek) való felelősségi körében,
c) a külügyminisztert, hogy a külpolitikáért (nemzetközi jog, emberi jog) való felelősségi körében,
d) a nemzetgazdasági minisztert, hogy a foglalkoztatáspolitikáért való felelősségi körében és
e) a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a családpolitikáért, az egészségügyért, a gyermekek és az ifjúság védelméért,
valamint az oktatásért való felelősségi körében
tegyen javaslatot a küldöttség vezetőjének a tárca képviselőinek részvételére, továbbá felkéri a külügyminisztert, hogy
a küldöttség részére tolmácsokat biztosítson;
Felelős: belügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: azonnal
4. felkéri a külügyminisztert, hogy a kijelölést követően a küldöttség összetételéről hivatalosan értesítse az Egyesült
Nemzetek Szervezetét.
Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2011. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
17/2014. (III. 7.) HM utasítása a Magyar Honvédség Alaki Szabályzatának kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján
a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás 1. mellékleteként1 kiadom a Magyar Honvédség Alaki Szabályzatát.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Magyar Honvédség Alaki Szabályzata című szolgálati könyv kiadásáról szóló 7/2010. (I. 20.)
HM utasítás. Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
11/2013. (X. 14.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság S. M. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„– Egyetért Ön azzal, hogy a  demokrácia alapelvének megfelelően a  magyar állampolgárok népszavazással bármiről
dönthessenek?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. szeptember 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási
Bizottsághoz az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban:
Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Magyarország Alaptörvényének (a  továbbiakban: Alaptörvény) B)  cikke rögzíti, hogy Magyarország független,
demokratikus jogállam, melyben a  közhatalom forrása a  nép, mely hatalmát választott képviselői és kivételes
esetben közvetlenül gyakorolja. A  közvetlen hatalomgyakorlás módja az  országos népszavazás, melynek
legfontosabb szabályai alaptörvényi szinten kerültek rögzítésre, jelezve ezáltal az  intézménynek a  demokratikus
jogállamban betöltött kiemelkedő jelentőségét. Az  Alaptörvény 8.  cikk (1)  bekezdésének rendelkezései
szerint azonban az  országos népszavazás gyakorlásának lehetősége és módja nem korlátlan. Az  Alaptörvény
hivatkozott 8.  cikkének (3)  bekezdése továbbá taxatíve felsorolja azokat a  tárgyköröket, melyek nem képezhetik
a népszuverenitás gyakorlása e kivételes módjának tárgyát. Az egyik legjelentősebb korlát, hogy nem lehet országos
népszavazást tartani az Alaptörvény módosításáról.
A beadványozó által benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés egyértelműen arra irányul, hogy
– szemben az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdésében megfogalmazottakkal – bármely tárgykör országos népszavazás
tárgyává tehető legyen. Mindezek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  beadványozó által
benyújtott országos népszavazási kezdeményezés egyértelműen az Alaptörvény országos népszavazásra vonatkozó
rendelkezésének módosítására irányul, mely azonban a 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör.
Fentiekre tekintettel a Nemzeti Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § b) pontja alapján, mivel a kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az  Alaptörvény B)  cikkén, a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi
XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján, a választási
eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján
alapul.
Budapest, 2013. október 8. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
1420/2015. (VI. 24.) Korm. határozata a KEOP-8.1.1-11/K-2015-0001 azonosító számú („Közreműködő Szervezeti Feladatokat Ellátó Főosztályok Titkárságának feladatellátásához szükséges eszközök biztosítása, ellátása, ingatlanok üzemeltetése” című) projekt vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz, támogatói okirat kibocsátásához történő hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul
 1. a  KEOP-8.1.1-11/K-2015-0001 azonosító számú, „Közreműködő Szervezeti Feladatokat Ellátó Főosztályok
Titkárságának feladatellátásához szükséges eszközök biztosítása, ellátása, ingatlanok üzemeltetése” című projekt
(a továbbiakban: projekt) vonatkozásában 499 999 286 forint összegű kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti
programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.)
Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
2. a projekt támogatói okiratának kibocsátásához az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
391/2015. (IX. 10.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a belügyminiszter BM/14283-2/2015. számú előterjesztésére – Ljajic Milan (születési hely, idő: Bács
[Jugoszlávia], 1986. július 31.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
190/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete a ZEMPLÉNKŐ Kelet-magyarországi Építőipari Fővállalkozó és Bányászati Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a ZEMPLÉNKŐ Kelet-magyarországi Építőipari Fővállalkozó és Bányászati Korlátolt Felelősségű Társaság
(Cg. 05-09-008473, székhely: 3950 Sárospatak, Páncél-hegy) gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási
eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetté minősíti. 2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a ZEMPLÉNKŐ Kelet-magyarországi Építőipari
Fővállalkozó és Bányászati Korlátolt Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó
szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2015. (XII. 9.) MNB utasítása a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés g) pontjában biztosított jogkörömnél fogva – figyelemmel a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 12. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra – a Magyar Nemzeti Bank szervezeti
felépítéséről és működési rendjének szabályairól a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyar Nemzeti Bank szervezeti felépítését és működésének rendjét – a  Magyar Nemzeti Bank igazgatósága
264/2015. (12. 01.) számú határozata alapján – a  jelen utasítás 1.  mellékletét képező Szervezeti és Működési
Szabályzatban foglaltak szerint állapítom meg.
2. § (1) Ez  az  utasítás a  közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2015. december 1-jétől kell
alkalmazni.
(2) Hatályát veszti a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2015. (VIII. 31.) MNB utasítás.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1785/2013. (XI. 4.) Korm. határozata az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőségnél a jogszabályváltozások miatt jelentkező többletfeladatok ellátásának biztosításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. elrendeli az  Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőségnél foglalkoztatottak
összlétszámának bázisképző módon 30 fővel való emelését;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja
a) a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős minisztert, hogy az 1. pontban foglalt létszámváltozást
tartalmazó, a Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet
ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm.
határozat módosítására nyújtsa be az előterjesztést a Kormány elé;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
b) a környezetvédelemért felelős minisztert, hogy a Nemzeti Környezetügyi Intézetnél engedélyezett, azonban
betöltetlen létszámot 30 fővel csökkentse.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőségnél
foglalkoztatottak összlétszámának 30 fővel való emelésével egyidejűleg
 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1790/2013. (XI. 4.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0027 azonosító számú [„55. sz. főút Kelebia–Tataháza közötti (40+975–71+829 kmsz.) szakaszán 115 kN tengelyterhelésre történő burkolat megerősítés és párhuzamos kerékpárút építése” című] projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0027 azonosító számú, „55. sz. főút Kelebia–Tataháza
közötti (40+975–71+829 kmsz.) szakaszán 115 kN tengelyterhelésre történő burkolat megerősítés és párhuzamos
kerékpárút építése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a  támogatási szerződés – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító
Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a projekttel összefüggő, folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárások eredményeként
a nyertes ajánlattevőkkel történő szerződéskötést követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök