text:
58/2012. (XII. 28.) KIM rendelete a civil szervezetek nyilvántartásával összefüggésben a bírósági eljárásokban érvényesülő ügyviteli és iratkezelési szabályokról.
A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény
97. § c) pontjában, az 1. § (1) bekezdés b) pont, a 2–20. § és a 39. § tekintetében a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő
eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény 97. § h) pontjában,
a 37. § tekintetében a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi
CLXXXI. törvény 97. § f) pontjában, a 43. § tekintetében a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 395. § (4) bekezdés n) pontjában, és a büntetőeljárásról
szóló 1998. évi XIX. törvény 604. § (2) bekezdés q) pontjában,
a 44. § és 45. § (1)–(10) bekezdés tekintetében a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási
szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény 97. § a) pontjában,
a 45. § (11)–(37) bekezdés, és a 46–48. § tekintetében a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási
szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény 97. § b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 12. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 1. Utaló rendelkezések 1. § A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi
CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Cnytv.) 2. §-ában a bíróság hatáskörébe utalt ügyek intézése során az e rendeletben
nem szabályozott kérdésekben a) a bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet (a továbbiakban: Büsz.) Első és Második
részének az első fokú bíróságnál a polgári ügyek iratainak kezelésére vonatkozó rendelkezéseit és
b) a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. §
(2) bekezdésének b) pontja alapján kiadott egységes iratkezelési szabályzatot (a továbbiakban: Isz.)
kell alkalmazni. II. FEJEZET IRATKEZELÉS 2. Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazása során a) átadókönyv: a Büsz. 2. § 1. pontjában meghatározott átadókönyv informatikai rendszerben vezetett elektronikus
változata, b) civil szervezetek nyilvántartási ügyei: a Cnytv. 2. §-ában meghatározott ügyek,
c) civil szervezet: a Cnytv. 4. §-ában meghatározott szervezet,
d) informatikai rendszer: a Cnytv.-ben meghatározott, az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) által
működtetett, a bíróságok, valamint a kérelmezők és az eljárásban részt vevő egyéb személyek részére
rendelkezésre álló, az interneten elérhető országosan egységes számítástechnikai rendszer,
e) kezdőirat: a Cnytv. 4. §-ában meghatározott szervezet nyilvántartásba vétele iránti kérelme; ha e rendelet másként
nem rendelkezik, a nyilvántartásba vett szervezettel kapcsolatos minden egyéb irat utóirat,
f) nyilvántartás: a Cnytv.-ben meghatározott civil és egyéb cégnek nem minősülő szervezetek nyilvántartása,
g) PKI technológia: kriptográfiai kódolásra épülő nyilvános kulcsú infrastruktúra.
3. Az iratkezelés szervezete 3. § (1) A civil szervezetek nyilvántartási ügyeinek iratkezelése a bíróság és az OBH között megosztva, vegyes rendszerben
történik. (2) Az OBH informatikai rendszer útján történő iratkezeléséért az OBH elnöke felelős.
(3) Az OBH elnöke a (2) bekezdésben foglaltakkal összefüggő feladatait átruházhatja.
4. A civil szervezetek nyilvántartási ügyeinek nyilvántartása 4. § (1) A polgári nemperes ügyek törvényszéki lajstromának (a továbbiakban: Pk. lajstrom) vezetésére az e §-ban foglalt
eltéréssel kell a Büsz. szabályait alkalmazni. (2) A civil szervezet nyilvántartásba vételére vonatkozó kérelmet kezdőiratként a Pk. lajstromba kell bejegyezni. Erre
a célra a polgári nemperes ügyek helyi bírósági lajstromát kell használni. Az ügyek számozását a lajstromban
60 001-gyel kell kezdeni. (3) Az iratok között zárt borítékban kell elhelyezni az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek
működéséről és támogatásáról szóló törvény (a továbbiakban: Ectv.) szerint nem nyilvános adatokat tartalmazó iratot,
és azt az iratok megtekintésekor az iratból ki kell emelni.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott, nem nyilvános iratokat az informatikai rendszerben olyan módon kell titkosítani,
hogy az kizárja annak lehetőségét, hogy a nem nyilvános adatokat tartalmazó iratot arra nem jogosult megismerhesse.
5. A civil szervezetek végelszámolási ügyeinek, csőd- és felszámolási ügyeinek, egyszerűsített törlési
ügyeinek lajstromozása 5. § (1) A civil szervezetek végelszámolási és egyszerűsített törlési ügyeit változásbejegyzési ügyként a Pk. lajstromban kell
kezelni. (2) A civil szervezetek csőd- és felszámolási ügyeit az ügyelosztási rendben meghatározott lajstromban kell kezelni.
6. A lajstrom rovatainak kitöltése 6. § (1) A lajstromot az informatikai rendszer útján kell vezetni.
(2) A lajstromnak – vagy az informatikai rendszer erre szolgáló másik alkalmazásának – alkalmasnak kell lennie
a rendeletben meghatározott statisztikai adatok szolgáltatására. (3) A lajstromban a téves bejegyzéseket törölt jelzéssel kell ellátni, s olvashatóságát biztosítani kell.
(4) A statisztikai adatszolgáltatás előtt az informatikai rendszer útján kell automatizáltan a lajstrom befejezésre vonatkozó
adatait a tárgyalási naplóval egyeztetni. Az informatikai rendszer útján elvégzett adategyeztetés eredményét naplózni
kell. 7. A papír alapú iratok rögzítése az informatikai rendszerben
7. § (1) A bíróság a papír alapon érkezett iratot digitális (képi) rögzítő technológia alkalmazásával rögzíti az informatikai
rendszerben. (2) A bíróság a papír alapon érkezett irat azon adatait, melyek az elektronikus eljárás lefolytatásához szükségesek, az
informatikai rendszerben rögzíti. (3) Ha annak feltételei adottak, a bíróság a (2) bekezdésben meghatározott adatokat az informatikai rendszerben digitális
(képi) rögzítéssel és a műveletet támogató informatikai alkalmazás igénybevételével rögzíti.
8. § (1) A papír alapon érkezett iratok elektronizálását az irat kezelője végzi.
(2) Az iratok elektronikus másolatát [Cnytv. 74. § (4) bekezdés] az informatikai rendszer erre szolgáló alkalmazásába kell
az irat kezelőjének elhelyeznie. (3) Ha az ügy intézéséhez szükséges, a bíró az informatikai rendszer útján rövid feljegyzéssel vagy irodai utasítással
utasítást ad az irat kezelőjének az ügy elintézéséhez szükséges, a bíróságnál papír alapon meglévő iratok
elektronizálására. (4) A bíró részére az informatikai rendszer útján adott automatikus értesítéssel kell tájékoztatást adni arról, ha a papír
alapú irat elektronizálása és informatikai rendszerbe helyezése megtörtént.
9. § A bíróság gondoskodik a papír alapú iratoknak az elektronizálást követő megőrzéséről.
8. Az elektronikus iratok átvétele, az átvétel elismerése és az elektronikus iratok rögzítése az informatikai
rendszerben 10. § (1) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy az ne tegye lehetővé a beadvány informatikai rendszerbe érkezését,
ha informatikai integritása ellenőrizhetően sérült vagy informatikai biztonsági kockázatot hordoz. Ha a beadvány
e bekezdés alapján az informatikai rendszerbe nem érkezhet be, és erről, valamint ennek okáról a beadvány érkezését
biztosító kommunikációs rendszer útján a felhasználó nem kap értesítést, az informatikai rendszer útján kell értesítést
küldeni. Ha a beadvány érkezését biztosító kommunikációs rendszer rendelkezik azzal a funkcióval, hogy a beadvány
beérkezésének megtagadásáról, és ennek okáról értesítést küldjön, a bíróságnak nem kell ellenőriznie, hogy
a kommunikációs rendszer útján az értesítést megküldték-e. (2) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy abban az érkezés ideje legalább óra, perc, másodperc pontossággal
kerüljön megjelölésre. 11. § (1) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy a kérelmezőtől a beadvány az informatikai rendszer alkalmazásával
kerüljön átvételre. (2) A bíróság a beadványt – ha a kérelem munkaidőben érkezik meg a bírósághoz – az érkezés időpontjában érkezteti.
Ha a kérelem munkaidőn kívül érkezik meg, a kérelem érkeztetésére a következő munkanapon, a munkaidő kezdetét
követően kerül sor. Az elektronikus űrlap kitöltési útmutatójában a figyelmet erre külön is fel kell hívni.
(3) A beadvány informatikai rendszerbe érkezésének időpontját az informatikai rendszer útján automatizáltan, olyan
módon kell rögzíteni, hogy az kizárja az utólagos változtatás lehetőségét.
(4) A bíróság – az informatikai rendszer útján – az iratok érkeztetését követően, azokat olyan időközönként figyeli, hogy az
ügyintézési határidők betarthatóak legyenek. 9. A perkönyv, a tárgyalási napló és a tárgyalási jegyzék
12. § A perkönyvet, a tárgyalási naplót és a tárgyalási jegyzéket az informatikai rendszer útján kell vezetni.
10. Az irodai utasítás és a rövid feljegyzés
13. § (1) Az irat elintézését rövid feljegyzésben vagy irodai utasításban kell feltüntetni.
(2) A rövid feljegyzést vagy az irodai utasítást az informatikai rendszer alkalmazásával, az informatikai rendszer erre
szolgáló felületén kell megtenni. (3) Az informatikai rendszert – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – úgy kell kialakítani, hogy a rövid feljegyzés vagy az
irodai utasítás ne legyen elválasztható attól az irattól, amely a rövid feljegyzés vagy az irodai utasítás kiadására okot
adott. (4) A rövid feljegyzésnek vagy az irodai utasításnak – ha a (3) bekezdésben foglaltak nem teljesülnek – tartalmaznia kell
a rövid feljegyzés vagy az irodai utasítás kiadására okot adó irat ügyszámát.
11. Az iratok megszövegezése, kijavítás, kiegészítés 14. § Az informatikai rendszer útján kell biztosítani, hogy alkalmazásával a civil szervezetek nyilvántartási ügyeiben az iratok
törvényben meghatározott módon legyenek előállíthatóak. 15. § (1) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy az alkalmas legyen arra, hogy
a) a bíró (bírósági titkár) az iratot megszerkeszthesse vagy
b) a bíró (bírósági titkár) irányítása és felügyelete mellett az iratot a leíró szerkeszthesse meg.
(2) A (1) bekezdés b) pontjában foglalt esetben a leíró a szerkesztett iratot az informatikai rendszer alkalmazásával mutatja
be a bíró (bírósági titkár) részére. (3) Ha a leíró által bemutatott szerkesztett iratot módosítani kell, azt a bíró (bírósági titkár) maga intézi vagy a módosításra
a leírónak rövid feljegyzésben vagy irodai utasításban utasítást ad.
(4) A bíró (bírósági titkár) az általa szerkesztett vagy a leíró által átadott szerkesztett iratot – ha a szerkesztett irat arra
alkalmas – PKI technológia alkalmazásával lezárja. Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy az irat lezárt
állapota egyértelműen megállapítható legyen, és a lezárást követően az irat ne legyen megváltoztatható.
(5) A bíró (bírósági titkár) az informatikai rendszer útján készített irat kiadmánya kiadása iránt rövid feljegyzéssel vagy
irodai utasítással intézkedik. (6) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy az alkalmas legyen a kivonat, a másolat, a bizonyítvány automatizált
megszerkesztésére. Az automatizáltan megszerkesztett iratot PKI technológia alkalmazásával kell lezárni, a lezárt
kivonat, másolat bizonyítvány kézbesítésére az informatikai rendszer útján – a kivonat esetében a 25. §-ban foglalt
kivétellel – a bíró (bírósági titkár) ad utasítást.
16. § Az irat kezelője a lezárt ügyet az informatikai rendszer útján a bíró (bírósági titkár) részére szükség esetén, az ok
megjelölésével visszamutatja. Ha a megjelölt ok alapján a lezárt irat módosítása szükséges, a bíró (bírósági tikár) az irat
lezárt állapotát feloldja. Az iratot a módosítást követően ismételten PKI technológia alkalmazásával le kell zárni. Az
informatikai rendszerben az irat lezárását és az irat lezárásának feloldását külön is naplózni kell. Az informatikai
rendszert úgy kell kialakítani, hogy a kiadmány kézbesítését követően a lezárt irat feloldására ne legyen lehetőség.
17. § Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy az alkalmas legyen az ügyiratok nyilvántartásba helyezésére és arra,
hogy az ügyiratok bemutatásának napján az ügyiratokat automatikusan bemutassa a bíró részére.
18. § (1) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy az irat kezelője a bíró (bírósági titkár) rövid feljegyzését, irodai
utasítását az informatikai rendszer alkalmazásával tekinthesse meg. (2) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy a bíró (bírósági titkár) a rövid feljegyzés vagy az irodai utasítás
elintézését az informatikai rendszer útján tekinthesse meg. 19. § Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy a határozat kijavítását és a határozat kiegészítését tartalmazó
végzés ne legyen elválasztható a határozattól. 12. Az iratok felterjesztése, a másodfokon eljáró bíróság iratkezelése
20. § (1) A fellebbezést az informatikai rendszer útján úgy kell felterjeszteni, hogy a másodfokú bíróság részére hozzáférést kell
biztosítani a fellebbezett ügy informatikai rendszerben tárolt irataihoz.
(2) A másodfokon eljáró bíróság az iratokat az informatikai rendszer alkalmazásával veszi át.
(3) A másodfokon eljáró bíróság az ügy iratait és a másodfokú határozatot az informatikai rendszeren keresztül úgy küldi
meg az elsőfokú bíróságnak, hogy az informatikai rendszerben hozzáférést biztosít a másodfokú ügy irataihoz, azzal,
hogy ha a kérelmező az elsőfokú bíróság előtt papír alapon járt el, a másodfokon eljáró bíróság a 28. § (4) bekezdése
alapján készített kiadmányt küldi meg az elsőfokú bíróságnak.
(4) Az (1) és (3) bekezdésben meghatározott hozzáférés biztosításáról az informatikai rendszer útján üzenetet kell küldeni.
III. FEJEZET ÜGYVITEL 13. Általános szabályok 21. § A civil szervezetek nyilvántartási ügyeiben nem alkalmazható a Büsz.
a) 5. § (2) bekezdésének első fordulata, b) 8. § (3) bekezdése,
c) 10. § (1) bekezdésének második mondata, d) 11. § (1) bekezdése és
e) 18. § (2) bekezdése. 14. A civil szervezetek nyilvántartási ügyeinek ügyelosztása, hozzáférés az informatikai rendszerhez
22. § (1) A jogosultsági szintnek megfelelő hozzáférést kell biztosítani az informatikai rendszer alkalmazásaihoz azok számára,
akik a civil szervezetek nyilvántartási ügyeit intézik. (2) Azon bírák (bírósági titkárok) részére, akik olyan polgári peres vagy nemperes ügyet intéznek, melyek esetében az
eljárást megindító végzést, az eljárás során hozott határozatot, az eljárás egyéb iratát a nyilvántartást vezető
bíróságnak – közzététel vagy a nyilvántartásba történő bejegyzés érdekében – meg kell küldeniük, biztosítani kell
annak lehetőségét, hogy az informatikai rendszerbe az iratokat közvetlenül küldhessék meg, ennek érdekében
részükre a jogosultsági szintnek megfelelő hozzáférést kell biztosítani.
(3) A (2) bekezdésben szabályozott hozzáférés úgy is biztosítható, hogy a bírák (bírósági titkárok) részére e célra olyan
üzenetet fogadó alkalmazás kerül rendszeresítésre, amelyre a (2) bekezdésben meghatározott iratok megküldhetőek.
Ezen iratok az érkeztetést követően, a bíróság elnöke, illetve az ügyelosztásra jogosult más bírósági vezető által erre
kijelölt bíróhoz érkeznek, aki az adatok informatikai rendszerbe való bevitele iránt intézkedik.
(4) A (2) és (3) bekezdésben foglalt hozzáféréseket úgy kell biztosítani, hogy az iroda intézhesse az irat megküldését a bíró
(a bírósági titkár) irodai utasítására, rövid feljegyzésére. 15. Iratbetekintés
23. § A bíróság a Cnytv. alapján az iratok megtekintésére jogosult (képviselő) személyes megjelenése esetén – az
informatikai rendszer szolgáltatásaihoz jogosulatlan hozzáférést kizáró módon – a bíróság erre kijelölt helyiségében
biztosítja az informatikai rendszerben rögzített iratok adattartalmának, valamint az elektronikus iratok adatai
megismerésének lehetőségét, ide nem értve a nem nyilvános adatokat tartalmazó iratok megismerését.
16. A bíróság elnökének feladatai, irat bemutatása az eljáró bíró (bírósági titkár) kijelölése céljából
24. § A bíróság elnöke, illetve az ügyelosztásra jogosult más bírósági vezető az informatikai rendszer útján jelöli ki a bírót
(bírósági titkárt) az ügy intézésére. 25. § (1) A Cnytv. 32. §-ában vagy a Cnytv. 46. § (6) bekezdésében foglalt esetben a bíróság elnöke, illetve az ügyelosztásra
jogosult más bírósági vezető az informatikai rendszer útján kap tájékoztatást a döntési kötelezettség elmulasztásáról.
(2) A bíróság elnöke, illetve az ügyelosztásra jogosult más bírósági vezető a Cnytv.-ben előírt felhívást, illetve a bíró,
a bírósági titkár, a bírói tanács elnöke a Cnytv.-ben előírt beszámolást az informatikai rendszer útján is teljesíti.
26. § Soron kívüli eljárás esetén a Büsz. 33/A. §-át azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ügyintézés teljesítését az
informatikai rendszer útján kell ellenőrizni. 17. Az irat csatolása és az ügyek egyesítése
27. § (1) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy az alkalmas legyen folyamatban lévő vagy befejezett ügy iratának
más ügy iratához történő csatolására vagy a csatolás megszüntetésére és az ügyek egyesítésére.
(2) Az irat csatolását, a csatolás megszüntetését vagy az iratok egyesítését az informatikai rendszer útján kell elvégezni.
18. A kiadmány 28. § (1) A kiadmányt az informatikai rendszer alkalmazásával kell elkészíteni.
(2) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy az adatként tartalmazza a kiadmányt készítő leíró nevét.
(3) Ha a kiadmányt elektronikus úton kell kézbesíteni, azon a bíróság körbélyegzője lenyomatának képét kell elhelyezni.
(4) A kiadmányt, ha a kérelmező papír alapon jár el, az informatikai rendszer útján kell megszerkeszteni, egyebekben
a kiadmány készítésére a Büsz. és az Isz. szabályait kell alkalmazni.
(5) A kiadmányt, ha a kérelmező elektronikus úton jár el, az informatikai rendszer útján kell megszerkeszteni és lezárni.
19. Kivonat, bizonyítvány, másolat 29. § (1) A bíróság az informatikai rendszer alkalmazásával automatizált módon – a (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerint –,
az 1. mellékletben meghatározott adattartalommal adja ki a szervezet adatairól a kivonatot, a bizonyítványt és
a másolatot. (2) A kivonatot, a bizonyítványt és a másolatot, ha a kérelmező papír alapon jár el, az informatikai rendszer útján kell
megszerkeszteni, egyebekben a kivonat, a bizonyítvány és a másolat készítésére a Büsz. és az Isz. szabályait kell
alkalmazni. (3) A kivonatot, a bizonyítványt és a másolatot, ha a kérelmező elektronikus úton jár el, az informatikai rendszer útján kell
megszerkeszteni és lezárni. 30. § (1) Az OBH
a) az államháztartásról szóló törvény alapján az államháztartásból származó forrás felhasználásához kapcsolódó
lebonyolító feladatot ellátó, illetve a támogatási forrást kezelő költségvetési szervvel,
b) az európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatás esetén a támogató képviseletében eljáró,
jogszabályban kijelölt szervezettel, illetve c) a közigazgatási hatósági ügyben eljáró hatósággal
megállapodást köthet a Cnytv. 88. § (6) bekezdésében meghatározott adatkérés elektronikus úton való előterjesztése
és kiadása kérdésben. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a kivonatot az informatikai rendszer alkalmazásával – automatizáltan –
kell kiadni. 31. § A bizonyítványban és a másolatban fel kell tüntetni azt a figyelmeztetetést, hogy a bizonyítványban, illetve
a másolatban csak a bejegyzett, illetve a 2014. július 1. után módosított, törölt adatok szerepelnek.
20. Az irat kézbesítése, elküldése 32. § (1) A bíróság az iratait, ha a Cnytv. elektronikus úton való kézbesítést ír elő, a Cnytv. 15. §-a szerint kézbesíti.
(2) Papír alapú kézbesítés esetén a tértivevényt a digitális (képi) rögzítést követően olyan módon kell az informatikai
rendszerben rögzíteni, hogy megállapítható legyen, hogy mely irat kézbesítésénél került alkalmazásra.
33. § (1) Ha iratot más hatósághoz elektronikus úton kell megküldeni – és a hatóságnál az irat elektronikus úton történő
fogadásának technikai feltételei nem állnak rendelkezésre – az irat papír alapú másolatát kell megküldeni. Az
elektronikus irat papíralapú másolatát kell megküldeni abban az esetben is, ha az elektronikus irat papír alapú iratról
készített elektronikus másolat. (2) Az irat elektronikus úton történő megküldésekor borítót, pótborítót nem kell készíteni.
(3) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy az adatot tartalmazzon a megküldött irat tartalmáról, a megküldés
okáról és a megküldés módjáról. 21. Statisztikai adatszolgáltatás
34. § (1) A bíróság a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig az informatikai rendszerben szereplő adatok alapján – az
informatikai rendszer útján automatizáltan – a 2. melléklet szerinti tartalommal készít statisztikai jelentést a civil
szervezetek nyilvántartási ügyeiről. (2) Az OBH a tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig az informatikai rendszer útján automatizáltan összesíti a bíróságok
statisztikai jelentéseit. 22. Iratok közzététele, a nyilvántartással összefüggő egyéb szabályok
35. § (1) A bíróság az Ectv.-ben meghatározott irat-közzétételi kötelezettségének az informatikai rendszer útján tesz eleget.
(2) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy tájékoztatást adjon az irat közzétételéről.
(3) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy ahol a Cnytv. a nyilvántartás vezetése során egyéb adat
nyilvántartását rendeli, ott ez az adat szövegesen feltüntetésre kerülhessen.
23. A kérelmezők esetében érvényesülő ügyviteli szabályok 36. § (1) Ha a civil szervezetek bírósági eljárásokban alkalmazandó űrlapjairól szóló KIM rendelet vagy a Büsz. alapján a kérelem
előterjesztésére űrlap nem kerül rendszeresítésre, a kérelmezőnek az iratokat A4-es formátumban kell megküldenie.
(2) A kérelemhez csatolt iratnak A4-es formátumúnak kell lennie.
(3) A (2) bekezdésben foglalt rendelkezést nem kell alkalmazni, ha a kérelemhez csatolt hatóság által kiállított iratot
a hatóság eltérő formátumban adja ki. IV. FEJEZET
NYILVÁNTARTÁSI SZÁM 24. A nyilvántartási szám kiadása 37. § (1) A Cnytv. 91. § (2) bekezdésében meghatározott nyilvántartási szám a nyilvántartást vezető törvényszék kétjegyű
kódja, gondolatjellel elválasztva a szervezettípus kétjegyű kódja és gondolatjellel elválasztva a szervezet egyedi
ötjegyű azonosítója (pl. 01-01-12345). (2) A szervezet egyedi ötjegyű azonosítóját folyamatos számozással kell kiadni, a szervezetek nyilvántartásba vételének
sorrendjében. (3) A nyilvántartást vezető törvényszék kétjegyű kódját és a szervezettípus kétjegyű kódját a nyilvántartási szám
képzésekor a 3. mellékletben meghatározott kódtár alapján kell megadni.
V. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 25. Hatályba léptető és átmeneti rendelkezezések
38. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 43. §-a 2013. január 1. napján lép hatályba.
(3) E rendelet 1–37. §-a, 39–41. §-a és 44. § (2) bekezdése 2014. július 1. napján lép hatályba.
(4) E rendelet 46. §-a 2014. július 2. napján lép hatályba.
39. § (1) Az OBH a 2014. július 1. napja előtt beérkezett beszámolókat tíz évig őrzi.
(2) Az OBH a beszámolókat az őrzési idő leteltét követően selejtezi.
40. § (1) A Cnytv. 107. §-ában előírt migráció megkezdése előtt a nyilvántartásban az adatrögzítés lehetőségét fel kell
függeszteni. (2) A migrációt 2014. július 1. napján kell elvégezni.
(3) A migráció megkezdését követően nem rögzíthető adat a korábbi nyilvántartásba.
(4) A migráció során biztosítani kell azt, hogy a nyilvántartásba vett civil szervezetek – automatizáltan – a Cnytv. szerinti
nyilvántartási számot kapjanak. (5) A migráció során biztosítani kell, hogy a civil szervezet adószáma és statisztikai számjele – ha a szervezet azzal
rendelkezik – adatként elérhető legyen a nyilvántartásban. (6) A migráció során az informatikai rendszer alkalmazásával törvényszékenként listát kell készíteni azon civil
szervezetekről – az üresen maradó nyilvántartási adatkör megjelölésével –, melyek esetében a nyilvántartásban
valamely kötelező nyilvántartási adat nem szerepel. A hiányzó nyilvántartási adatok meglétét az ügy iratanyagában
ellenőrizni kell és – ha azok rendelkezésre állnak – azokat az ügy iratanyagából egyedileg kell az informatikai
rendszerbe felvinni. (7) A bíróság elnöke a lista alapján meghatározza az ügyek iratanyagának ellenőrzésének és a hiányzó adatok
nyilvántartásban való rögzítése ütemezésének rendjét. A bíróság elnöke az adatrögzítésre legfeljebb fél évet adhat.
Ha a bíróság elnöke a feladat elvégzésére több mint két hónapot enged, az ütemezés menetéről havonta be kell
számolni. (8) Az OBH őrzi a) a Központi Statisztikai Hivatal által előállított és a migrációhoz használt fordítókulcsot,
b) a civil szervezetek migráció előtti országos azonosítóit,
c) az országos azonosító és a nyilvántartási szám közötti fordítókulcsot,
d) azokat az adatokat, melyek esetében a migráció során észlelte, hogy azok hibásak, így azok migrációjára nem
került sor és e) – valamely adat duplikátuma (olyan adat, amely nem csak egyszer található meg a nyilvántartásban) esetén,
a migrált adattal összekapcsolhatóan – a duplikátum adatot.
41. § (1) A civil szervezetek adatainak migrációja során a civil szervezetek nyilvántartásba bejegyzett célja szerinti besorolását
változatlanul kell átvenni. (2) Az országos névjegyzékben a civil szervezetek célja szerinti besorolása szerinti keresésnél biztosítani kell azt is, hogy
a 2014. június 30. napján hatályos szabályozás szerinti cél szerinti besorolás alapján is keresni lehessen.
26. A társadalmi szervezetek nyilvántartásának ügyviteli szabályairól szóló 6/1989. (VI. 8.) IM rendelet
módosítása 42. § A társadalmi szervezetek nyilvántartásának ügyviteli szabályairól szóló 6/1989. (VI. 8.) IM rendelet 1. §-ában a „2013.
január 1-jéig” szövegrész helyébe a „2014. július 1-jéig” szöveg lép.
27. A bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet módosítása
43. § A bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet a következő IX/B. Fejezettel egészül ki:
„IX/B. FEJEZET A BÍRÓSÁGGAL VALÓ ELEKTRONIKUS KAPCSOLATTARTÁS ÉS AZ ELEKTRONIKUS BÍRÓSÁGI
IRATKEZELÉS RÉSZLETES SZABÁLYAI
75/C. § (1) A bírósággal való elektronikus kapcsolattartás során az e fejezetben nem szabályozott kérdésekben
a) az Első és Második résznek az első fokú bíróságnál a polgári ügyek iratainak kezelésére vonatkozó rendelkezéseit és
b) a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. §
(2) bekezdésének b) pontja alapján kiadott egységes iratkezelési szabályzatot (a továbbiakban: Isz.)
kell alkalmazni. (2) Az elektronikus kapcsolattartással érintett ügyek iratkezelése a bíróság és az OBH között megosztva, vegyes
rendszerben történik. Az OBH ezen iratkezeléséért az OBH elnöke felelős; az OBH elnöke ezzel összefüggő feladatait
átruházhatja. (3) A bíróság a lajstromozás során az Isz. szabályait azzal alkalmazza, hogy automatizáltan tölti ki a lajstrom azon
rovatait, melyek a fél által – az elektronikus kapcsolattartás keretében a beadványa részeként – benyújtott űrlap
adatainak felhasználásával ilyen módon kitölthetőek. (4) A bíróság a lajtromozásról a fél részére lajstromozási igazolást küld, amely tartalmazza:
a) a beadvány kézbesítési rendszer útján kapott érkeztetési számát,
b) a beadvány bírósági érkeztetési azonosító számát, c) a beadvány fél általi megnevezését és
d) a beadvány lajstromszámát. (5) A lajstromban fel kell tüntetni
a) azt, hogy az irat papír alapon vagy elektronikus úton érkezett,
b) – kiadmány esetén – azt, hogy a kiadmány elektronikus vagy papír alapú kiadmány,
c) az elektronikus kapcsolattartáshoz szükséges adatokat. (6) Az eljárás befejezését követően az OBH elnöke által jóváhagyott programmal vezetett lajstromban
(a továbbiakban: lajstromprogram) tárolt iratokat, adatokat biztonságos – az iratok, adatok sértetlenségét,
hozzáférhetőségét biztosító – módon kell megőrizni (elmenteni, illetve tárolni). Az OBH feladata annak biztosítása,
hogy az őrzött iratok, adatok folyamatosan hozzáférhetőek legyenek, az olvashatóságukhoz szükséges technológia
hozzáférhető legyen. Az OBH feladata olyan informatikai környezet kialakítása, amely az őrzött iratok, adatok
hozzáférhetővé válását legfeljebb öt munkanapon belül biztosítja. Ha az eljárás lefolytatásához őrzött iratokhoz,
adatokhoz való hozzáférés szükséges, az ügyintézési határidőt az iratok, adatok hozzáférhetővé válását követően kell
számítani. 75/D. § (1) Az elektronikus kapcsolattartás útján érkezett elektronikus kezdőiratot és a kezdőiratként kezelendő
elektronikus iratot az esetleges elektronikus előzményi iratokkal együtt a lajstromba történő bejegyzés napján az
irodavezető a lajstromprogram útján bemutatja az ügyelosztásra jogosult vezetőnek. Ha ennek feltételei nem adottak,
az irodavezető az elektronikus iratokat kinyomtatja és az általános szabályok szerint mutatja be az ügyelosztásra
jogosult vezetőnek. (2) Az iroda az eljáró bíró (tanács) kijelölése után az elektronikus iratot a lajstromprogram útján mutatja be a bírónak
(a tanács elnökének); ha az irat – az (1) bekezdés alapján – papír alapon is rendelkezésre áll, azt a bírónak (a tanács
elnökének) átadja. (3) A lajstromprogram útján kell biztosítani, hogy az iratok megtekintésére jogosult (képviselő) személyes
megjelenése esetén – a lajstromprogram szolgáltatásaihoz jogosulatlan hozzáférést kizáró módon – a bíróság erre
kijelölt helyiségében az elektronikusan rendelkezésre álló iratok számára megtekinthetőek legyenek.
(4) A lajstromprogram útján kell biztosítani, hogy az elektronikus iratok, adatok kizárólag a Pp. 119. §-ának
megfelelően legyenek megismerhetőek (másolhatóak). Ha az eljárási törvény alapján az irat vagy az adat nem
ismerhető meg (nem másolható) – így például a tanú zártan kezelendő személyi adatai – a lajstromprogramban az
iratot vagy az adatot olyan módon kell titkosítani, hogy az kizárja annak lehetőségét, hogy azt arra nem jogosult
megismerhesse (másolhassa). 75/E. § (1) A bíróság az iratait, ha a Pp. elektronikus úton való kézbesítést ír elő, a Pp.-ben előírt szabályok szerint
kézbesíti. (2) Ha a fél részére papír alapon kézbesítendő irat elektronikus iratként áll rendelkezésre, a bíróság az iratról papír
alapú másolatot készít és – ha az megfelelő – azon záradékot helyez el. A másolat akkor megfelelő, ha annak képe
megegyezik az elektronikus irat képével. A záradék szövege a következő: „Az irat elektronikus iratról készített másolat.”
Ha a bírósághoz jogorvoslati kérelmet nyújtanak be elektronikus úton, akkor a bíróság a jogorvoslati kérelemről
e bekezdés szerinti papír alapú másolatot készít, és azt terjeszti fel a másodfokú bíróság számára.
(3) Ha a fél részére elektronikus úton kézbesítendő irat papír alapú iratként áll rendelkezésre, a bíróság az iratról
elektronikus másolatot készít és – ha az megfelelő – azon záradékot helyez el. A másolat akkor megfelelő, ha az irat
másolatának képe megegyezik a papír alapú okiratéval. A záradék szövege a következő: „Az irat papír alapú iratról
készített elektronikus másolat.” (4) A bíróság az elektronikus úton kapcsolatot tartó fél részére a kiadmányt szövegszerkesztő programmal, olyan
módon készíti el, hogy annak képe – az eredeti iraton meglévő aláírás és bélyegzőlenyomat képe kivételével
– megegyezzen az eredeti irattal, s azt – a bíróság körbélyegzőjének lenyomatával való ellátása kivételével – a 38. §
(1) bekezdése szerint szerkeszti meg. E másolatot az arra feljogosított személy hitelesítési záradékkal látja el és
elhelyezi rajta a bíróság szervezeti elektronikus aláírását (kiadmány). A hitelesítési záradék szövege a következő:
„… (név) aláírását hitelesítem.” A bíróság a papír alapon kapcsolatot tartó fél részére a kiadmányt a 38. § alkalmazásával
készíti el. 75/F. § (1) Az OBH a bíróságok központi internetes oldalán tájékoztatást ad az elektronikus kapcsolattartással
összefüggésben érvényesülő szabályokról, követelményekről, lényeges információkról, így különösen:
a) a kézbesítési rendszer igénybevételének módjáról, b) az eljárás során alkalmazandó űrlapokról és azok kitöltésének módjáról,
c) az eljárási illeték elektronikus úton történő megfizetésének módjáról,
d) az OBH elnöke által az elektronikus kapcsolattartás keretében elfogadott dokumentumformátumokról,
e) a tervezett karbantartásokról és időpontjukról, a karbantartást három nappal megelőzően,
f) az üzemzavar időpontjáról, megjelölve azokat a napokat, melyek az üzemzavar miatt nem számítanak bele
a határidőbe, ha szükséges, különbséget téve azon napok között, amelyek a napokban és amelyek a munkanapokban
megállapított határidőbe nem számítanak be, g) az elektronikus kapcsolattartáshoz minimálisan szükséges műszaki paraméterekről.
(2) A bíróság – az OBH útján – a bíróságok központi internetes oldalán közzéteszi
a) szervezeti elektronikus aláírása nyilvános kulcsát, b) a Magyar Államkincstárnál vezetett illeték-bevételi számlájának számát.
(3) Az OBH naplót készít a) az OBH bíróságokkal történő elektronikus kapcsolattartást biztosító rendszerének adatforgalmáról,
b) azokról a műveletekről, melyek az adatforgalomhoz szükségesek.
(4) Az alapvető naplózási követelmények a következők: a) biztosítani kell, hogy a naplófájlok tartalmát megadott időintervallum alapján képernyőn és nyomtatón is meg
lehessen rendezetten jeleníteni, b) a naplóállományokat tilos megsemmisíteni, felülírni, módosítani, azokat archiválni kell,
c) a naplóállományok kódoltak, hibajavítást lehetővé tevő ellenőrző összeggel ellátottak kell hogy legyenek,
a kódkulcsokat független adathordozón kell tárolni. (5) A szakértő az OBH részére az elektronikus kapcsolattartáshoz szükséges elérhetőségét a kézbesítési rendszer útján,
erre szolgáló űrlap megküldésével jelenti be. Az OBH az elektronikus kapcsolattartáshoz szükséges adatot átadja
a törvényszékek részére. Ha a szakértő a szakvéleményt adathordozón nyújtja be, azt a bíróság nem köteles
visszaszolgáltatni. 75/G. § Ha az iratról hiteles másolat kérhető, az elektronikus kapcsolattartás okán a bíróságnál elektronikus úton
rendelkezésre álló iratokról az arra jogosult elektronikus úton, az elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó szabályok
alkalmazásával elektronikus hiteles másolatot kérhet. A bíróság az elektronikus hiteles másolatot – ha annak
kiadásának helye van – az elektronikus kapcsolattartás szabályainak megfelelő alkalmazásával elektronikus úton küldi
meg a félnek. Az e § szerint kiadott elektronikus hiteles másolatot a másolatok könyvében nem kell nyilvántartani. Az
Isz. alapján a másolatok könyvébe bejegyzendő adatokat a lajstromprogram útján kell nyilvántartani, azzal, hogy az
átvételt a kézbesítési rendszer útján megküldött elektronikus tértivevény vagy a kézbesítési vélelem beálltáról
tájékoztatást tartalmazó értesítés pótolja. 75/H. § (1) A büntető ügyszakban a bírósággal való elektronikus kapcsolattartás során az e fejezetben nem
szabályozott kérdésekben az Első és Második résznek az első fokú bíróságnál a büntetőügyek iratainak kezelésére
vonatkozó rendelkezéseit és az Isz.-t kell alkalmazni. (2) A büntető ügyszakban az elektronikus kapcsolattartás során a 75/C. § (2) és (6) bekezdését, a 75/E. § (4) bekezdését,
valamint a 75/F. § (1) és (3)–(4) bekezdését megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a fél alatt a Be. 69/A. §-a alapján
elektronikusan kapcsolatot tartó szervezetet kell érteni.” 28. A civil szervezetek bírósági eljárásokban alkalmazandó űrlapjairól szóló 11/2012. (II. 29.) KIM rendelet
módosítása 44. § (1) A civil szervezetek bírósági eljárásokban alkalmazandó űrlapjairól szóló 11/2012. (II. 29.) KIM rendelet
(a továbbiakban: R.) 2. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az OBH a végelszámolás iránti kérelem előterjesztésére olyan változásbejegyzési eljárás iránti kérelem
benyújtására szolgáló űrlapot rendszeresíthet, amely kizárólag a végelszámolás iránti kérelem előterjesztésére vehető
igénybe.” (2) Az R. a következő 7/A. §-sal egészül ki:
„7/A. § (1) A nyilvántartásba vételi és a változásbejegyzési űrlap úgy is kialakítható, hogy az űrlapon annak jelölésére
kell lehetőséget biztosítani, hogy benyújtásra kerül-e az adószám és a statisztikai számjel megállapítása, illetve kiadása
iránti kérelem. A nyilvántartásba vételi és a változásbejegyzési űrlap eltérően is kialakítható. A változásbejegyzési űrlap
úgy is kialakítható, hogy az űrlapon annak jelölésére kell lehetőséget biztosítani, hogy benyújtásra kerül-e az adószám
és a statisztikai számjel törlése iránti kérelem. (2) Az (1) bekezdésben foglalt esetben az adószám és a statisztikai számjel megállapítása, illetve kiadása iránti kérelem
benyújtására az OBH külön űrlapot rendszeresít.” (3) Az R. 13. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) E rendelet 1. § (1) bekezdésének 1–38. és 40–42. pontja, 2. § (4) bekezdése, 8. § (2) bekezdésének d)–f) pontja,
8. § (4) és (5) bekezdése, 10. §-a, 12. §-a, 15. §-a, 1–38. és 41–44. melléklete 2014. július 1. napján lép hatályba.
(3) E rendelet 16. § c) pontja 2014. július 2. napján lép hatályba.”
(4) Az R. 14. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„14. § A papír alapú űrlapot 2014. június 30. napjáig úgy kell kialakítani, hogy az ne tartalmazzon mezőt
a) az 1. melléket 5.3.5., 6.3.4., 6.3.5., 8.1.–8.7. pontjában,
b) a 2. melléklet 3.3.5., 3.4.3., 3.5.3. pontjában és
c) a 13. melléklet 8.5., 13., 13.1.–13.7., és 14., 14.1., 14.2. pontjában
meghatározott adatok megadására.” 45. § (1) Az R. 1. melléklete a következő 5.3.5. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„5.3.5. anyja születési neve” (2) Az R. 1. melléklete a következő 6.3.4. és 6.3.5. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„6.3.4. a jogi személy szervezeti egység képviselőjének neve
6.3.5. a jogi személy szervezeti egység képviselőjének anyja születési neve”
(3) Az R. 1. melléklet 8.1. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„8.1. a szervezet kiegészítő jellegű gazdasági főtevékenysége és ténylegesen végzett tevékenységi körei azok
mindenkor hatályos TEÁOR nómenklatúra szerinti megjelölésével” (4) Az R. 1. melléklet 8.3. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„8.3. a jogi személy szervezeti egység kiegészítő jellegű gazdasági főtevékenysége és ténylegesen végzett
tevékenységi körei azok mindenkor hatályos TEÁOR nómenklatúra szerinti megjelölésével”
(5) Az R. 1. melléklet 8.5., 8.6. és 8.7. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„8.5. az általános forgalmi adó alanyának az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 22. § (1) bekezdése szerinti,
az adóköteles tevékenysége megkezdésének bejelentésével összefüggő nyilatkozata 8.6. a szervezet képviselőjének adóazonosító száma
8.7. a jogi személy szervezeti egység képviselőjének adóazonosító száma”
(6) Az R. 2. melléklete a következő 3.3.5. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„3.3.5. anyja születési neve” (7) Az R. 2. melléklete a következő 3.4.3. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„3.4.3. – szükség szerint – anyja születési neve”
(8) Az R. 2. melléklete a következő 3.5.3. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„3.5.3. anyja születési neve” (9) Az R. 13. melléklete a következő 8.5. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„8.5. – ha a bejelentett új nyilvántartási adat a szervezet vagy a szervezet jogi személy szervezeti egysége új
képviselőjének nyilvántartásba vételére irányul és a szervezet vagy a szervezet jogi személy szervezeti egysége
adószámmal és statisztikai számjellel rendelkezik –az új képviselő adóazonosító száma”
(10) Az R. 13. melléklete a következő 13., 13.1–13.7. és 14., 14.1., 14.2. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„13. A kérelmező választása szerint megadandó adatok – ha adószám, illetve statisztikai számjel megállapítása, illetve
beszerzése iránti kérelmet is előterjeszt –: 13.1. a szervezet kiegészítő jellegű gazdasági főtevékenysége és ténylegesen végzett tevékenységi körei azok
mindenkor hatályos TEÁOR nómenklatúra szerinti megjelölésével 13.2. a szervezet gazdálkodási formája (GFO kód szerint)
13.3. a jogi személy szervezeti egység kiegészítő jellegű gazdasági főtevékenysége és ténylegesen végzett
tevékenységi körei azok mindenkor hatályos TEÁOR nómenklatúra szerinti megjelölésével
13.4. a jogi személy szervezeti egység gazdálkodási formája (GFO kód szerint)
13.5. az általános forgalmi adó alanyának az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 22. § (1) bekezdése szerinti,
az adóköteles tevékenysége megkezdésének bejelentésével összefüggő nyilatkozata 13.6. a szervezet képviselőjének adóazonosító száma
13.7. a jogi személy szervezeti egység képviselőjének adóazonosító száma
14. A kérelmező választása szerint megadandó adatok – ha adószám törlése iránti kérelmet is előterjeszt –
14.1. a szervezet adóköteles tevékenysége megszüntetésének bejelentése és a szervezet adószáma törlése iránti
kérelem 14.2. – jogi személy szervezeti egység esetében – a jogi személy szervezeti egység adóköteles tevékenysége
megszüntetésének bejelentése és a jogi személy szervezeti egység adószáma törlése iránti kérelem”
(11) Az R. 41. melléklet 6.1.5. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„6.1.5. a taggyűlésen felszólalhat” (12) Az R. 41. melléklet a következő 9.1.1.1. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„9.1.1.1. a taggyűlés az egyesület tagjaiból áll” (13) Az R. 41. melléklet 9.1.3.2. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„9.1.3.2. az elnökség hívja össze” (14) Az R. 41. melléklet 9.1.3.3. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„9.1.3.3. a meghívót a taggyűlés kezdő napját 30 nappal megelőzően kell a tagoknak megküldeni”
(15) Az R. 41. melléklet 9.1.3.6. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„9.1.3.6. igazolható módon kell összehívni” (16) Az R. 41. melléklet a következő 9.1.3.9. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„9.1.3.9. a taggyűlés csak olyan kérdést tárgyalhat meg, amely a taggyűlés meghívójában szerepel”
(17) Az R. 41. melléklet a következő 11.1.3.1. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„11.1.3.1. az összes tag több mint fele” (18) Az R. 41. melléklet 11.1.4. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„11.1.4. az elnökség valamely tagjának visszahívásáról a tagok legalább 10%-ának indítványára határozhat, ha az
elnökség tagja az egyesület céljaival ellentétes tevékenységet folytat; az elnökség valamely tagjának visszahívásához”
(19) Az R. 41. melléklet a következő 11.1.4.1. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„11.1.4.1. az összes tag több mint fele” (20) Az R. 41. melléklet a következő 13.5.5. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„13.5.5. törvényben meghatározott ok bekövetkezte” (21) Az R. 41. melléklet 15.3.1. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„15.3.1. képviseli az egyesületet” (22) Az R. 41. melléklet 15.4.9. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„15.4.9. vezeti a határozatok tárát vagy őrzi a határozatokat tartalmazó jegyzőkönyveket”
(23) Az R. 41. melléklet 16.4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„16.4. a határozatokat a határozatok tárában kell nyilván tartani vagy az azokat tartalmazó jegyzőkönyveket kell
őrizni” (24) Az R. 41. melléklet 17. és 17.1. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„17. Az alapszabály kötelező rendelkezései az egyesület képviselete tekintetében:
17.1. az egyesületet az elnök önállóan képviseli” (25) Az R. 41. melléklet a következő 19.2., 19.3. és 19.4. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„19.2. ha az elnök megbízatása bármely okból megszűnik, az elnökséget bármely elnökségi tag összehívhatja
19.3. az elnöknek az intézkedéseit a taggyűlés vagy az elnökség döntésének megfelelően kell megtennie, döntés
hiányában pedig az egyesület érdekeivel összhangban 19.4. a jegyzőkönyvnek – ha a határozatokat nem foglalják külön dokumentumba – tartalmaznia kell az üléseken
elfogadott határozatok pontos szövegét” (26) Az R. 42. melléklet 4.3.3. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„4.3.3. döntés kiegészítő jellegű, nonprofit gazdasági-vállalakozási tevékenység folytatásáról”
(27) Az R. 42. melléklete a következő 4.3.4. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„4.3.4. döntés az alapítványi vagyon felhasználásról” (28) Az R. 42. melléklete a következő 4.6.4. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„4.6.4. törvényben meghatározott kizáró ok bekövetkezte esetén” (29) Az R. 42. melléklet 5.1. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„5.1. a kuratórium határozatképes, ha azon legalább két tag részt vesz”
(30) Az R. 42. melléklet 5.2. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„5.2. a kuratórium évente legalább egyszer ülésezik” (31) Az R. 42. melléklet 5.7. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„5.7. a határozatokat a határozatok tárában kell nyilvántartani vagy az azokat tartalmazó jegyzőkönyveket kell őrizni”
(32) Az R. 42. melléklet 7.1.1. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„7.1.1. a kuratórium ülésének összehívása” (33) Az R. 42. melléklet 7.1.2. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„7.1.2. képviseli az alapítványt” (34) Az R. 42. melléklet 7.1.8. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„7.1.8. vezeti a határozatok tárát vagy őrzi a határozatokat tartalmazó jegyzőkönyveket”
(35) Az R. 42. melléklet 9.1. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
„9.1. az alapítványt a kuratórium elnöke önállóan képviseli”
(36) Az R. 42. melléklete a következő 11.2. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„11.2. nem lehet a kuratórium tagja, akivel szemben törvényben meghatározott kizáró ok áll fenn”
(37) Az R. 43. melléklete a következő IV. és V. ponttal kiegészülve lép hatályba:
„IV. Egyesület taggyűlésének jelenléti íve 1. Jelenléti ív adattartalma
1.1. megjelentek 1.1.1. természetes személy esetén 1.1.1.1. neve
1.1.1.2. lakóhelye 1.1.1.3. aláírása 1.1.2. nem természetes személy esetén
1.1.2.1. elnevezése 1.1.2.2. székhelye 1.1.2.3. képviselő 1.1.2.3.1. neve
1.1.2.3.2. képviseleti minőségének jelölése 1.1.2.3.3. aláírása 1.2. taggyűlés időpontja
1.2.1. év 1.2.2. hónap 1.2.3. nap 1.3. – nem alakuló taggyűlés esetén – annak jelölése, ha megismételt taggyűlés jelenléti íve
1.4. az okirat aláírásának helye 1.5. az okirat aláírásának időpontja
1.6. az okirati tanúk adatai, ha a Pp. 196. § (1) bekezdés b) pontja szerinti formában készítik elő az okiratot
V. Jegyzőkönyv minta 1. jegyzőkönyv adattartalma 1.1. szerv megnevezése melyen a jegyzőkönyv készült
1.1.1. egyesület esetén 1.1.1.1. taggyűlés 1.1.1.2. elnökség 1.1.2. alapítvány esetén
1.1.2.1. kuratórium 1.2. szerv ülésének időpontja 1.2.1. év
1.2.2. hónap 1.2.3. nap 1.3. megjelentek 1.3.1. taggyűlés esetén az arra való utalást, hogy a jelenléti íven szereplők jelentek meg
1.3.2. elnökség esetén megjelent tagok 1.3.3. kuratórium esetén megjelent tagok
1.4. határozatképesség 1.4.1. vizsgálata 1.4.2. megállapítása 1.5. jegyzőkönyvvezető és a jegyzőkönyvet hitelesítő két tag megválasztása
1.5.1. jegyzőkönyvvezető neve 1.5.2. hitelesítő tagok neve 1.6. döntés levezető elnök, szavazatszámláló bizottság választásáról
1.6.1. igen 1.6.1.1. levezető elnök neve 1.6.1.2. szavazatszámláló bizottság tagjainak neve
1.6.2. nem 1.7. napirend 1.7.1. napirendi pontok ismertetése
1.7.2. napirend elfogadása 1.8. napirendi pontok 1.8.1. a napirendi pont kapcsán elhangzottak lényegének szerepeltetése
1.8.2. határozathozatal 1.8.2.1. határozathozatal módjának szerepeltetése 1.8.2.1.1. nyilvános
1.8.2.1.2. titkos 1.8.2.2. szavazás eredménye 1.8.2.2.1. látható többség jelölése
1.8.2.2.2. szavazás pontos eredménye 1.8.2.3. határozat pontos szövegének szerepeltetése
1.8.2.3.1. jegyzőkönyvben 1.8.2.3.1.1. határozat egyedi jelölése [pl. 12/2014 (III.15.) számú taggyűlési határozat]
1.8.2.3.1.2. határozat szövege 1.8.2.3.2. külön dokumentumban 1.8.2.3.2.1. jegyzőkönyvben
1.8.2.3.2.1.1. határozati javaslat ismertetése 1.8.2.3.2.1.2. döntésre utalás 1.8.2.3.2.2. külön dokumentumban
1.8.2.3.2.2.1. határozat egyedi jelölése [pl. 12/2014 (III.15.) számú taggyűlési határozat]
1.8.2.3.2.2.2. határozat szövege 1.8.2.3.2.2.3. okirat aláírásának helye 1.8.2.3.2.2.4. okirat aláírásának időpontja
1.8.2.3.2.2.5. okirat aláírásának módja 1.8.2.3.2.2.6. aláírás 1.8.2.3.2.2.6.1. ülést vezető aláírása
1.8.2.3.2.2.6.2. – taggyűlés esetén – hitelesítő tagok aláírása
1.8.2.3.2.2.6.3. – nem taggyűlés esetén – az okirati tanúk adatai, ha a Pp. 196. § (1) bekezdés b) pontja szerinti
formában készítik elő az okiratot 1.9. az okirat aláírásának helye
1.10. az okirat aláírásának időpontja 1.11. aláírás 1.11.1. ülést vezető aláírása
1.11.2. – taggyűlés esetén – hitelesítő tag aláírása
1.11.3. – nem taggyűlés esetén – az okirati tanúk adatai, ha a Pp. 196. § (1) bekezdés b) pontja szerinti formában
készítik elő az okiratot” 46. § Az R. 41. melléklet 14.2. pontjában az „a tagok több mint fele” szövegrész helyébe a „legalább két tag” szöveg lép.
47. § Az R. a) 41. melléklet 5.4. pontjában a „tag (3.1.)” szövegrész a „tagot” szöveggel, a „törölhető” szövegrész a „kell törölni”
szöveggel, b) 41. melléklet 13.5.1.2. pontjában a „közölni” szövegrész „közölni az elnökség tagjaival”,
c) 41. melléklet 15.3. pontjában a „feladatai” szövegrész a „feladatai különösen” szöveggel,
d) 42. melléklet 5.6. pontjában a „szótöbbségével” szövegrész a „szótöbbségével, nyílt szavazásával” szöveggel,
e) 42. melléklet 6. pontjában az „elfogadásáról” szövegrész a „visszautasításáról” szöveggel
lép hatályba. 48. § (1) Nem lép hatályba az R.
a) 41. melléklet 3.1. pontjában, 6.1. pontjában, 8.1.–8.5. pontjában a „rendes”,
b) 41. melléklet 12.5. pontjában a „tag kizárásról,”,
c) 41. melléklet 13.4.3. pontjában a „– az alapítók döntése szerint –”,
d) 41. melléklet 13.5.3. pontjában a „határozott időre választott elnökség esetén”,
e) 41. melléklet: 13.5.4. pontjában a „ – határozott időre választott elnökség esetén –”,
f) 42. melléklet 4.4. pontjában a „legalább”, g) 42. melléklet 5.3.1. pontjában a „– három tagú kuratórium esetén –”
szövegrész. (2) Nem lép hatályba az R. a) 41. melléklet
ag) 9.1.3.2.1., és 9.1.3.2.2., 9.1.3.5., 9.1.3.6.1.1., 9.1.3.6.1.2. pontja,
am) 16.5., második 16., második 16.1., 16.1.1., 16.1.2. pontja,
an) 17.1.1. és 17.1.2. pontja. b) 42. melléklet
ba) 2.5. pontja, bb) 5.2.1., második 5.2.1., 5.2.3., 5.2.4. pontja,
bc) 5.3.2. pontja, bd) 5.3.2.1. és 5.3.2.2. pontja,
be) 6.2. pontja, bf) 7.1.3. pontja, bg) 7.1.6. és 7.1.7. pontja,
bh) 9.1.1. és 9.1.2. pontja. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
64/2003. (IV. 3.) KE határozata Tóth Tibor rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
A Kormány előterjesztésére Tóth Tibor rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság Egyesült Nemzetek Szervezete mellett működő genfi
Állandó Képviseletének vezetésével.
Budapest, 2002. december 20. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
253/2007. (X. 3.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyiptomi Arab Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság Kormánya és az Egyiptomi Arab Köztársaság
Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló
megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére. 2. §
A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti. 3. §
A megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege
a következő:
,,Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyiptomi
Arab Köztársaság Kormánya közötti gazdasági
együttműködésről A Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyiptomi
Arab Köztársaság Kormánya, a továbbiakban a „Szerződő
Felek”,
– azzal az óhajjal, hogy elmélyítsék az országaik közötti hosszú távú kapcsolatokat,
– azzal a törekvéssel, hogy fenntartsák és erősítsék tradicionális gazdasági kapcsolataikat,
– azzal a szándékkal, hogy a kölcsönös előnyök alapján
fejlesszék és intenzívebbé tegyék gazdasági, ipari, műszaki és technológiai együttműködésüket,
– azzal a meggyőződéssel, hogy a szerződéses keretek
erősítése a további együttműködéshez előnyös feltételeket
és megfelelő alapot teremt,
– figyelembe véve a Szerződő Felek érdekeltségét az
EUROMED együttműködés terén,
a következőkben állapodtak meg:
1. Cikk A Szerződő Felek hatályban lévő törvényeik keretein
belül és nemzetközi kötelezettségeikkel teljes összhangban a gazdasági fejlődés minden fontos területén elősegítik a kölcsönösen előnyös gazdasági együttműködés bővítését és diverzifikálását.
2. Cikk Figyelembe véve gazdasági, tudományos és technikai
kapcsolatuk jelenlegi helyzetét és perspektíváit, a Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy többek között a következő területeken kedvezőek a feltételek a hosszú távú
együttműködésre:
– mezőgazdaság,
– olaj- és gázipar,
– ipar,
– környezetvédelem,
– villamossági és energiaszektor,
– hírközlés és informatika,
– idegenforgalom,
– vízgazdálkodás,
– lakásépítés és építőipar,
– felsőoktatás és tudományos kutatás,
– egészségügy,
– közigazgatási fejlesztés,
– közlekedés és
– egyéb, a Szerződő Felek által megállapított területek.
3. Cikk A Szerződő Felek törekednek arra, hogy megfelelő eszközökkel szélesítsék és mélyítsék el együttműködésüket:
– elősegítik a kapcsolatok építését és erősítik az együttműködést a gazdasági döntéshozók, a kormányzati intézmények, a szakmai szervezetek, érdekképviseletek és kamarák, a regionális és helyi szervek között, ösztönözve a
kölcsönös érdeklődésre számot tartó gazdasági információk cseréjét, valamint képviselőik és más gazdasági és
szakmai delegációk látogatásait;
– információkat cserélnek a fejlesztési prioritásokról és
elősegítik az üzleti szereplők részvételét a fejlesztési projektekben;
– szorgalmazzák a két ország üzleti körei közötti új
kapcsolatok létesítését és a meglévők szélesítését, elősegítik mind az egyének, mind a vállalkozások közötti látogatásokat, találkozókat és más kapcsolatfelvételeket;
– ösztönzik a beruházási tevékenységet, a vegyes vállalatok alapítását, és cégképviseletek és fiókvállalatok létesítését;
– üzleti információkat cserélnek, ösztönzik a vásárokon és kiállításokon történő részvételt és az üzleti események, szemináriumok, szimpóziumok és konferenciák
szervezését;
– elősegítik a kis- és középvállalkozások erőteljesebb
részvételét a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban;
– konzultációs, marketing-, tanácsadói és szakértői
szolgáltatások nyújtásával elősegítik az együttműködést a
kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken;
– ösztönzik pénzintézeteiket és bankszektorukat a szorosabb kapcsolatok kialakítására és együttműködésük erősítésére;
– elősegítik a régiók közötti és a nemzetközi szintű
együttműködést a kölcsönös érdeklődésre számot tartó
kérdésekben.
4. Cikk A Szerződő Felek a jelen Megállapodás megkötésével
egy „Vegyes Bizottságot” hoznak létre, amelynek összehívása a Szerződő Felek kérésére történik, felváltva Magyar
országon és Egyiptomban. A Bizottságot a Magyar Köztársaság Gazdasági és Közlekedési Minisztériuma és az
Egyiptomi Arab Köztársaság Nemzetközi Együttműködési Minisztériuma vezeti.
A Vegyes Bizottság feladatai különösen az alábbiakat
foglalják magukba:
– a kétoldalú kapcsolatok alakulásának megvitatása;
– új lehetőségek feltárása a jövőbeli gazdasági, tudo
mányos és műszaki együttműködés további fejlesztéséhez;
– javaslatok kidolgozása a gazdasági együttműködés
feltételeinek javítására a két ország vállalatai között;
– javaslatok tétele a jelen Megállapodás végrehajtására
vonatkozóan.
A Szerződő Felek a jelen Megállapodás végrehajtásá
val, illetve értelmezésével kapcsolatos véleményeltéréseket a Vegyes Bizottság keretei között rendezik.
5. Cikk A jelen Megállapodás nem befolyásolja a Magyar Köztársaság európai uniós tagságából fakadó és arra tekintettel
alkalmazandó kötelezettségeit. Következésképpen a jelen
Megállapodás rendelkezései nem idézhetők vagy értelmezhetők – sem részben, sem egészben – úgy, hogy érvénytelenítsék, módosítsák vagy más módon befolyásolják a Magyar Köztársaságnak az Európai Uniót létrehozó
Szerződésekben, valamint az Európai Unió elsődleges és
másodlagos joganyagában foglalt kötelezettségeit, sem a
Szerződő Feleknek azon kötelezettségeit, amelyeket az
Egyiptomi Arab Köztársaság és az Európai Unió által
Luxembourgban, 2001. június 25-én aláírt Euro-Mediterrán Társulási Megállapodás és az Euro-Mediterrán Társulási Megállapodásnak egyfelől az Európai Unió és Tagállamai, másfelől az Egyiptomi Arab Köztársaság által aláírt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi
Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a
Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel
Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásáról szóló, Brüsszelben 2004. december
20-án aláírt jegyzőkönyve szabályoz.
6. Cikk A jelen Megállapodás a két ország szükséges jogi eljárásának befejezését jelző jegyzékváltás napján lép hatályba és hároméves időszakra marad érvényben, ezután további egy-egy éves periódusokkal automatikusan meghosszabbodik mindaddig, amíg az egyik Szerződő Fél a
megszüntetésére irányuló szándékáról hat hónappal a lejárat előtt a másik Szerződő Felet írásban nem értesíti.
A megszüntetés az értesítést követő hat hónappal lép érvénybe.
A jelen Megállapodás hatálybalépésével az 1996. március 26-án Kairóban aláírt, a Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyiptomi Arab Köztársaság Kormánya közötti
Gazdasági, Tudományos és Technikai Együttműködési
Megállapodás hatályát veszíti.
Kelt és aláírásra került Budapesten, 2007. szeptember
20-án, két eredeti példányban, magyar, arab és angol nyelven, és mindegyik szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol szöveg a mérvadó.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a megállapodás 6. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1412/2011. (XII. 1.) Korm. határozata a hatvani Grassalkovich-kastély (Hatvan, 2713/4 hrsz. alatti) ingatlannak az Országos Magyar Vadászati Múzeum létrehozásával és a hatvani Grassalkovich-kastély turisztikai célú hasznosításával összefüggő versenyeztetés mellőzésével történő használatba, vagyonkezelésbe adásáról a Magyar Vadászati Múzeum Beruházó Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság részére.
A Kormány 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 24. § (2) bekezdés e) pontja alapján – a beruházás társadalmi,
turisztikai, fejlesztéspolitikai és örökségvédelmi szempontú kiemelten közérdekű céljaira tekintettel – úgy határoz,
hogy a hatvani ingatlan-nyilvántartásban belterület 2713/4 hrsz. alatt nyilvántartott, természetben a 3000 Hatvan,
Kossuth tér 24. szám alatt megtalálható, a Magyar Állam tulajdonában álló Grassalkovich-kastély ingatlan
versenyeztetés mellőzésével kerüljön használatba, vagyonkezelésbe adásra a Magyar Vadászati Múzeum Beruházó
Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság részére (cg.: 10-09-032167, székhely: 3000 Hatvan, Kossuth tér 2.),
2. felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy az 1. pontban meghatározott használati,
vagyonkezelési szerződés megkötése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket,
Felelős: állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter
Határidő: a kormányhatározat hatálybalépését követően azonnal
3. úgy dönt, hogy az Országos Magyar Vadászati Múzeum létrehozásáról és a hatvani Grassalkovich-kastély
rekonstrukciójának szükségességéről szóló 1242/2011. (VII. 15.) Korm. határozat 4. pontjában törli a „nevesítést
követően” szövegrészt, a 4. pont végrehajtásának határideje „a kiemelt projekt előkészítésének megfelelően”
szövegre módosul.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
132/2012. (XII. 21.) VM rendelete az anyajuhtartás „de minimis” támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. mezőgazdasági „de minimis” rendelet: az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban
nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2007. december 20-i
1535/2007/EK bizottsági rendelet; 2. anyajuh: minden olyan, a juh fajhoz tartozó nőivarú állat, amely a birtokon tartás utolsó napjáig már legalább egy
ízben ellett, vagy legalább egyéves; 3. birtokon tartás: a kérelmezett állatnak a mezőgazdasági termelő tenyészetében meghatározott ideig történő
tartása; 4. mezőgazdasági termelő: az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú
támogatás (SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2012. évi
igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 32/2012. (IV. 2.) VM rendelet (a továbbiakban: támogatási
rendelet) 2. § 12. pontja szerinti mezőgazdasági termelő.
2. § (1) E rendelet alapján anyajuh tartásához vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe.
(2) A támogatás igénybevételére a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény szerint regisztrált mezőgazdasági
termelő jogosult, aki a támogatási rendelet 20–24. §-a szerinti anyajuhtartás támogatásban részesül.
(3) A támogatás a támogatási rendelet 22–24. §-a szerinti támogatás alapját képező állatok után vehető igénybe.
3. § (1) E rendelet szerinti támogatás mértéke 1900,– Ft/anyajuh. Támogatás országos szinten a 2012. évre vonatkozóan
legfeljebb 840 000 egyed után nyújtható. (2) Támogatás mezőgazdasági termelőnként a 2012. évre vonatkozóan egy alkalommal nyújtható, és összege
termelőnként nem haladhatja meg a 2500 eurót, valamint a mezőgazdasági „de minimis” rendelet 3. cikk
(2) bekezdése szerinti küszöbértéket. (3) A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) a támogatási összeg mezőgazdasági „de minimis”
rendelet szerinti nyilvántartása céljából a 2012. május 1-jén érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett két
tizedesjegy pontossággal meghatározott forint/euró árfolyamot veszi figyelembe. 4. § (1) Támogatási kérelemnek a támogatási rendelet 23. § (1) bekezdése alapján benyújtott támogatási kérelem minősül.
(2) Az MVH a támogatási kérelmeket a benyújtásuk sorrendjében bírálja el. Az MVH határozatban közli a jogosulttal, hogy
csekély összegű támogatásban részesül. A csekély összegű támogatásról hozott határozatnak tartalmaznia kell
a mezőgazdasági „de minimis” rendelet pontos címét, az Európai Közösség Hivatalos Lapjában való kihirdetése napját,
valamint meg kell határoznia a támogatás pontos összegét euróban és forintban kifejezve.
(3) A támogatás egyösszegű kifizetésére 2013. június 30-áig kerül sor.
5. § E rendelet alapján nyújtott támogatás a mezőgazdasági „de minimis” rendelet hatálya alá tartozik.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti az anyajuhtartás „de minimis” támogatásáról szóló 138/2011. (XII. 22.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
6/2014. (XI. 13.) FM utasítása az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség (a továbbiakban: Főfelügyelőség) szervezetét és
működésének rendjét meghatározó Szervezeti és Működési Szabályzatot (a továbbiakban: Szabályzat) jelen utasítás
1. mellékleteként adom ki.
(2) Az ügyintézés részletes szabályait, valamint a Főfelügyelőség vezetőit segítő munkaértekezletek – a főosztályvezetői
értekezlet, a hivatali munkaértekezlet és a szervezeti egységek munkaértekezletei működésének, valamint a szakértői,
a hatósági, a kommunikációs tevékenységgel és a  jogalkalmazással összefüggő szakmai egyeztetések – szabályait
főigazgatói utasítás (a továbbiakban: Ügyrend) állapítja meg.
(3) A munkáltatói jogok gyakorlásának részletes szabályait a – főigazgatói utasítással közzétett – Közszolgálati Szabályzat
állapítja meg.
(4) A Szabályzatban nem szabályozott szervezeti, valamint közszolgálati jogviszonnyal kapcsolatos esetekben a központi
államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény,
valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.), a munka törvénykönyvéről
szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.), valamint az  ezekhez kapcsolódó jogszabályok rendelkezéseit kell
alkalmazni.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség Szervezeti és Működési
Szabályzatának kiadásáról szóló 26/2013. (XI. 22.) VM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
143/2014. (HK 6.) HVKF intézkedése a Fegyveres Támadást Helyszínelő Csoport nemzetközi kiképzés biztosításával összefüggő 2014. feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
a következő
intézkedést adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkarra és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Honvédelmi Minisztérium Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban: HM
HVF) és a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály
(a továbbiakban: HM NEF) főosztályvezetőjét, hogy a
Fegyveres Támadást Helyszínelő Csoport (a továbbiakban: WIT) tanfolyam szervezésében jelen intézkedésben
foglaltak szerint közreműködni szíveskedjen.
2. A WIT nemzetközi kiképzés biztosításával összefüggő
feladatok
3. A WIT tanfolyam a NATO Madridi Rögtönzött Robbanószerkezetek Elleni Tevékenység Kiválósági Központ
(a továbbiakban: NATO C-IED CoE) szervezésében, az
MH Kiképzési és Doktrinális Központ (a továbbiakban:
MH KDK) nemzeti szakmai felügyeletével, az MH Altiszti Akadémia (a továbbiakban: MH AA), valamint az MH
Bakony Harckiképző Központ (a továbbiakban: MH
BHK) bázisain kerül megrendezésre 2014. június 10–26.
között, továbbá 2014. szeptember 2–18. között.
4. A tanfolyamok hallgatói létszáma tanfolyamonként
legfeljebb 20 fő.
5. A magyar hallgatói helyekre az MH Összhaderőnemi
Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) és az MH AA
parancsnokai állítanak 1-1 jelöltet. A külföldi hallgatók
üresen maradt helyeit az MH ÖHP tölti fel. Az MH KDK a
HM NEF útján biztosítja a tanfolyami felhívások elérhetőségét, melyen a tanfolyami jelentkezések a NATO C-IED
CoE felé végrehajthatók. A magyar hallgatók jelentkezé
sének megküldéséért az MH ÖHP és az MH AA parancsnoka a felelős.
6. A magyar hallgatókat elsődlegesen a magyar WIT
csoportok állományába tervezett tiszti, zászlósi illetve altiszti állományból, valamint az MH C-IED Kiképző Csoport állományába jelentkező kiképzők közül kell kijelölni.
Az előírt minimális nyelvi követelmény STANAG 6001,
3.2.3.2.
7. A tanfolyam sikeres végrehajtása érdekében az MH
AA:
a) parancsnoka tanfolyamonként parancsban intézkedik
a rendezvények szervezésre, végrehajtásra, valamint az
együttműködésre a NATO C-IED CoE képviselőivel;
b) felelős a tanfolyam teljes állományának élelmezési
ellátásáért;
c) élelmezési átjelentő ellenében végrehajtja a magyar
hallgatók elszállásolását és norma szerinti étkeztetését – az
MH élelmezési ellátásáról szóló 22/2006. (VIII. 8.) HM
rendelet alapján;
d) a tanfolyamok anyagi-technikai szükségletének megfelelően, összevont anyagigényt készít, melyet a tanfolyamok kezdési időpontja előtt, legkésőbb 30 nappal megküld
az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) részére;
e) vendégfogadási tervet készít, melyet a tanfolyamok
kezdete előtt 14 munkanappal megküld az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban:
MH BHD) részére;
f) a nemzetközi gyakorlatok, rendezvények egyes költségvetési és pénzügyi kérdéseiről szóló 98/2008. (HK 19.)
HM utasítás (a továbbiakban: 98/2008. HM utasítás) alapján elkészíti a tanfolyam összesített elemi költségvetési
tervét, a tanfolyam végrehajtásában, kiszolgálásában közreműködő szervezetek részköltségvetéseinek felhasználásával és jóváhagyásra megküldi a keretgazda MH KDK részére, valamint szakmai ellenőrzésre a HVK Logisztikai
Csoportfőnökségnek;
g) a 98/2008. HM utasítás alapján a tanfolyam befejezését követően a tanfolyam költségelszámolását felterjeszti –
az MH KDK útján – a HM Védelemgazdasági Hivatal részére;
h) a tanfolyam befejezését követő 10 napon belül jelenti
az MH KDK felé a tanfolyam tapasztalatait.
8. A tanfolyam sikeres végrehajtása érdekében az MH
ÖHP:
a) az MH AA bázisigénylése alapján biztosítja a Hajmáskér Bázis gyakorlóteret az éles robbantási foglalkozások végrehajtására;
b) az MH AA igénye alapján biztosítja a robbantási feladatok, valamint foglalkozások biztonságos és időben történő végrehajtásához szükséges tűzszerész állományt, va
lamint a robbantáshoz szükséges szakanyagokat, technikai
eszközöket; c) az MH AA igénye alapján támogatást nyújt a robbantási célok, robbantási területre juttatásában;
d) biztosítja a robbantási foglalkozások szolgálati személyeit; e) gondoskodik a gyakorlótér robbantási foglalkozások
alatti zárásáról;
f) biztosítja a tűzoltó alegységet. 9. A tanfolyam sikeres végrehajtása érdekében az MH LK:
a) a rendelkezésre álló erőforrások, illetve a beérkezett
anyagigények alapján intézkedik a szakanyagok biztosítására.
b) az MH AA igénylése alapján biztosítja a tanfolyamok
robbantási feladataihoz szükséges – jó állapotú – célgépjárműveket, valamint lejárt szavatossági idővel rendelkező
repeszálló mellényeket és kevlár sisakokat célanyagként
történő felhasználásra.
10. A HM HVF az MH LK, az MH ÖHP, az MH BHK,
valamint az MH AA a Honvéd Vezérkar főnök-helyettes
1526/216/44-53/2014 nyilvántartási számú intézkedésében foglaltak alapján végrehajtja az amerikai véderő attasé
által felajánlott páncélozott gépjármű, kiképzés keretében
történő megsemmisítését.
11. A tanfolyamokon résztvevő hallgatók és oktatók
szállítását, a szállás és a foglalkozási helyek között, elsősorban az MH AA, akadályoztatása esetén – az MH AA
igénye alapján – az MH BHD hajtja végre.
12. Az MH BHD a vendégfogadási terv alapján intézkedik a NATO C-IED CoE által, a tanfolyam kiírásában
meghirdetett összes költség beszedésére.
3. Záró rendelkezések 13. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba.
14. Ez az intézkedés 2014. december 31-én hatályát
veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke