text:
231/2015. (VIII. 12.) Korm. rendelete a természetes személyek adósságrendezési eljárásában az adós vagyona forgalmi értékének meghatározásáról.
A Kormány a természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény 106. § (1) bekezdés d) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény (a továbbiakban: Are. tv.) 5. § 23. pontja
szerinti forgalmi érték az  adós vagyonának egyes elemeire vonatkozó, pénzben kifejezett érték, amely
a vagyontárgy eladása esetén az átlagos piaci viszonyok között, független felek között általában elérhető piaci ár,
amelynek meghatározásakor a 2–4. §-ban foglaltakat kell figyelembe venni.
2. § (1) Forgalmi érték
a) ingatlan esetén a  forgalmi értékbecslésben vagy a  települési önkormányzat jegyzője által jogszabályban
meghatározott módon kiadott adó- és értékbizonyítványban meghatározott érték, amelynek megállapítása
során azt a  pénzösszegben kifejezett értéket kell meghatározni, amely összegért eladási szándék esetén
az  ingatlan az  értékelés időpontjában értékesíthető lenne vagy múltbeli időpontra vonatkozó értékelés
esetén ezen múltbéli időpontban értékesíthető lett volna, figyelembe véve az  összehasonlításra alkalmas
hasonló jellemzőkkel bíró ingatlanok helyben kialakult forgalmi értékét, azzal, hogy
aa) ha az  ingatlan pénzügyi intézménnyel kötött kölcsön- vagy hitelszerződéssel összefüggésben
jelzálogjoggal terhelt,
1. a  forgalmi érték az  adósságrendezés kezdeményezése iránti kérelem beérkezésekor
a  pénzügyi intézmény által nyilvántartott forgalmi érték, ennek hiányában a  pénzügyi
intézmény rendelkezésére álló, az  ingatlanról készült legutolsó értékbecslésben
meghatározott forgalmi érték,
2. az  ingatlan építése vagy bővítése céljából folyósított kölcsön vagy hitel esetén
a használatbavételi engedéllyel még nem rendelkező ingatlan forgalmi értéke a pénzügyi
intézmény által végeztetett legutolsó ellenőrzés során megállapított forgalmi érték,
3. a hitelkihelyezéskor megállapított forgalmi érték vagy hitelkihelyezéskori forgalmi érték
a  kölcsön- vagy hitelszerződés megkötésekor a  pénzügyi intézmény által az  ingatlanok
hitelbiztosítéki értékének meghatározására vonatkozó módszertani elvekről szóló
jogszabályok alapján megállapított hitelbiztosítéki érték;
ab) pénzügyi lízing tárgyát képező ingatlan esetén a  4.  § (1) és (2)  bekezdés szerint számított könyv
szerinti érték;
b) ingó dolog esetén – kivéve a gépjárművet – az azonos rendeltetésű és hasonló műszaki, fizikai jellemzőkkel
rendelkező ingó dolog kereskedelmi, illetve piaci ára, figyelembe véve
ba) az  avulással, a  használatból adódó értékcsökkenéssel, a  rendkívüli állagromlással összefüggő
árcsökkentő tényezőket,
bb) az  állagmegóvással, az  értéknövelő felszereltséggel, felújítással, magasabb minőségi jellemzőkkel
összefüggő árnövelő tényezőket;
c) gépjármű esetén a  nemzetközi kereskedelmi járműadatbázissal rendelkező, Európában és Magyarországon
is a  teljes gépjárműszegmens által használt és elfogadott gépjármű értékelő rendszer felhasználásával
számított eladási érték, amelyet a b) pont bb) alpontbeli szempont szerint, illetve a  rendkívüli állagromlást
eredményező, ki nem javított károkra tekintettel az adós értelemszerűen módosítva ad meg;
d) szabályozott piacon forgalomba hozott tagsági jogviszonyt megtestesítő értékpapír esetén az  érvényes
tőzsdei átlagár alapján számított érték;
e) a d) pontban nem említett egyéb részesedés esetén, ha a részesedés szerzése egy üzleti éven belül történt,
akkor a  bekerülési érték, egyéb esetben a  gazdálkodó szervezet arra feljogosított döntéshozó szerve
által elfogadott utolsó számviteli beszámoló mérlegében szereplő saját tőke mérleg szerinti értékének
az értékpapírra, üzletrészre, vagyoni betétre vagy egyéb társasági részesedésre jutó hányada;
f ) egyéb értékpapír és pénzpiaci eszköz esetén
fa) a szabályozott piacon történő kereskedéskor az aktuális piaci ár,
fb) szabályozott piacra be nem vezetett értékpapír esetén a  befektetési szolgáltató nyilvántartása
szerint kialakult aktuális piaci ár,
 amelyekre vonatkozóan a  befektetési szolgáltató az  adós kérésére díjmentesen 8 napon belül igazolást
köteles kiállítani;
g) szerződés vagy jogszabály alapján keletkezett vagyoni értékű jog esetén
ga) ha az  határozott időre szól, az  erre az  időszakra szóló érték az  egyévi érték és a  kikötött évek
szorzata, a jog így számított értéke azonban nem haladhatja meg az egyévi érték 20-szorosát; a jog
egyévi értéke a  vagyoni értékkel terhelt dolog – terhekkel nem csökkentett – forgalmi értékének
egyhuszad része,
gb) a határozatlan időre szóló vagyoni értékű jog esetében a jog értéke az egyévi érték ötszöröse;
h) pénzbeli követelés esetén az  okirattal, számlával igazolt, elismert vagy nem vitatott, illetve jogerősen
megítélt pénzbeli követelés összege, továbbá az  esedékessé válás időpontjától annak kamatai, egyéb
járulékai;
i) pénzben kifejezett értékű szolgáltatás nyújtására irányuló követelés esetén a  szolgáltatás számlával vagy
okirattal igazolt, pénzben kifejezhető értéke;
j) vagyontárgy kiadása iránti követelés esetén az  elismert vagy nem vitatott, illetve jogerősen megítélt
vagyontárgy forgalmi értéke, ahol az  e  §-ban meghatározott módon kell a  vagyontárgy forgalmi értékét
megállapítani.
(2) A hitelezői igények Are. tv. 46. § (2) bekezdése szerinti besorolása során a forgalmi érték
a) pénzügyi intézménnyel kötött kölcsön- vagy hitelszerződéssel összefüggésben jelzálogjoggal terhelt
ingatlan esetén az (1) bekezdés a) pont aa) alpont 3. alpontja szerint megállapított forgalmi érték,
b) egyéb jelzálogjoggal terhelt ingatlan esetén a  jelzálogjog keletkezésének napjára számított forgalmi érték
mint piaci érték alapján az  ingatlanok hitelbiztosítéki értékének meghatározására vonatkozó módszertani
elvekről szóló jogszabályok szerint a  hitelbiztosítéki érték számítására irányadó szabályoknak megfelelően
számított érték.
3. § (1) Pénzügyi intézménnyel kötött kölcsön- vagy hitelszerződéssel összefüggésben jelzálogjoggal terhelt ingatlan
esetén az  adós kérésére a  pénzügyi intézmény az  adósságrendezési eljárás céljára díjmentesen, az  adós
ez  irányú kérelmének átvételétől számított 8 napon belül igazolást állít ki a  2.  § (1)  bekezdés a)  pont aa)  alpont
1–3. alpontja szerinti forgalmi értékről és a hitelkihelyezéskor megállapított forgalmi értékről. Ha hitelkihelyezéskor
megállapított forgalmi érték nem állapítható meg, akkor erről a  tényről és ennek okáról kell nyilatkozni, továbbá
az adósságrendezési eljárás kezdeményezésekor nyilvántartott hitelbiztosítéki értékről kell az igazolást kiállítani.
(2) Ha az  adós az  (1)  bekezdés szerint kiállított igazolásban meghatározott forgalmi értéket nem fogadja el,
a  költségek előlegezésével kérheti a  jelzálog jogosult pénzügyi intézményt, hogy független, államilag elismert
szakképesítéssel rendelkező személlyel új értékbecslést végeztessen. Az  értékbecslésre vonatkozó megbízást
a pénzügyi intézménynek úgy kell kiadnia, hogy az értékbecslő az értékbecslést az adós kérésének kézhezvételétől
számított 10 napon belül elkészítse és egy-egy példányban a pénzügyi intézmény, valamint az adós rendelkezésére
bocsássa. Ha az értékbecslést az adós az említett határidőn belül nem kapja kézhez, a pénzügyi intézmény értesítése
mellett jogosult arra, hogy az  értékbecslést független, államilag elismert szakképesítéssel rendelkező személlyel
elvégeztesse vagy a  települési önkormányzat jegyzőjétől adó- és értékbizonyítványt kérjen, továbbá a  pénzügyi
intézménytől az  általa előlegezett költség visszatérítését igényelhesse. Forgalmi értéknek az  e  bekezdés szerint
elkészült értékbecslésben vagy adó- és értékbizonyítványban meghatározott forgalmi értéket kell tekinteni.
(3) Jelzálogjoggal nem terhelt ingatlan esetén, továbbá az  olyan ingóság esetén, amelynek a  2.  § szerint számított
forgalmi értéke meghaladja az 500 000 Ft-ot, független, az adott vagyoni típus értékbecslésére államilag elismert
szakképesítéssel rendelkező személy által az  adósságrendezési eljárás kezdeményezését megelőzően 30 napnál
nem régebben készített értékbecslésben vagy adó- és értékbizonyítványban szereplő összeget kell forgalmi
értéknek tekinteni.
(4) A  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott értékbecslés készítése során figyelembe kell venni az  ingatlan
használatából, avulásából eredő értékcsökkenést, másfelől az  állagmegóvási munkáknak, a  felújításnak, valamint
az értéknövelő felszereltségnek a piaci értékre gyakorolt hatását is.
4. § (1) Pénzügyi lízing tárgyát képező ingatlan esetén a  lízingtárgy forgalmi értéke a  lízingszerződésben meghatározott
teljes lízingdíj tőkerészének
a) a lízingbe adó által elszámolt értékcsökkenéssel és a használatból adódó értékcsökkenéssel csökkentett,
b) a felújítás, valamint az értéknövelő felszereltség piaci értékre gyakorolt hatásával növelt
értéke (a továbbiakban: könyv szerinti érték).
(2) A  használatból adódó értékcsökkenés számításánál figyelembe kell venni az  állagmegóvási munkáknak a  piaci
értékre gyakorolt hatását.
(3) A  lízingbe vevő kérésére a  lízingbe adó pénzügyi intézmény az  adósságrendezési eljárás céljára díjmentesen,
a lízingbe vevő ez irányú kérelmének átvételétől számított 8 napon belül igazolást ad ki a lízingtárgynak minősülő
ingatlan (1) és (2) bekezdés szerint számított könyv szerinti értékéről. Ha a lízingbe vevő a lízingbe adó által kiállított
igazolásban meghatározott forgalmi értéket nem fogadja el, a  3.  § (2)  bekezdésében foglaltakat kell megfelelően
alkalmazni.
5. § Ez a rendelet 2015. szeptember 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2006. (MK 106.) MSZH közleménye a „Magyar Formatervezési Díj” pályázat kiállításán bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
Az 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, az
1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a
2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének
c) pontja és az 1991. évi XXXVIII. törvény 36. §-ának
(1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2006. október
hó 2. és 23. napja között Budapesten megrendezendő, a
„Magyar Formatervezési Díj” pályázat kiállításán bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket, formatervezési és
használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség
illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Magyar Szabadalmi Hivatal elnöke


text:
5/2016. (VI. 8.) MK utasítása a Miniszterelnöki Kabinetiroda Közbeszerzési Szabályzatáról.
A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 27. § (1) bekezdése, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. §
(5)  bekezdése, az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés
b) pontja, valamint a Miniszterelnöki Kabinetiroda Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2015. (X. 27.) MK utasítás 83. §
(1)  bekezdés c)  pontja alapján, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára,
a Miniszterelnöki Kabinetiroda közbeszerzéseinek szabályairól az alábbiak szerint rendelkezem:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § Jelen utasítás szabályozza a  Miniszterelnöki Kabinetiroda (a továbbiakban: Minisztérium) közbeszerzési eljárásai
előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének felelősségi rendjét, a  Minisztérium nevében eljáró és
a  közbeszerzési eljárásba bevont személyek, valamint szervezetek felelősségi körét és a  közbeszerzési eljárások
dokumentálási és adatszolgáltatási rendjét.
2. § (1) Az utasítás hatálya a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) szerinti közbeszerzésekre
terjed ki.
(2) Amennyiben a  tervezett közbeszerzés speciális jellege vagy egyéb lényeges körülmény indokolja, a közbeszerzési
eljárás – a közigazgatási államtitkár döntése alapján – a Kbt. 27. § (2) bekezdésére tekintettel egyedi eljárásrendben is
lefolytatható.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában az utasítást az európai uniós források felhasználására is megfelelően alkalmazni kell.
 (4) Az utasítás hatálya nem terjed ki a minősített adatot, illetve az alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő,
valamint a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzésekre.
 (5) Az utasítás által nem szabályozott kérdésekben a Miniszterelnöki Kabinetiroda gazdálkodási és kötelezettségvállalási
szabályzatáról szóló 1/2016. (I. 7.) MK utasítást (a továbbiakban: Gazdálkodási Szabályzat) kell alkalmazni.
 (6) A  közbeszerzési értékhatárt el nem érő, valamint a  Kbt. hatálya alá nem tartozó beszerzések előkészítésével,
kötelezettségvállalásával és kifizetésével kapcsolatos részletszabályokat – a  Minisztérium minősített beszerzési
eljárásainak kivételével – a Gazdálkodási Szabályzat tartalmazza.
(7) A közbeszerzési értékhatárt el nem érő, valamint a Kbt. hatálya alá nem tartozó beszerzések kötelezettségvállalója
– a Gazdálkodási Szabályzatban foglalt előírásokon túl – a kötelezettségvállalás feltételeként megkövetelheti az adott
beszerzési igényre vonatkozó előzetes piacfelmérést, valamint ennek keretében árajánlatok bekérését és a beszerzés
ellenértékének árajánlattal történő alátámasztását.
2. Fogalmak 3. § Az utasítás alkalmazásában
1. bírálóbizottság: az ajánlatoknak a Kbt. 70. § (1)–(3) bekezdése szerinti elbírálására, valamint a jelen utasításban
előírt feladatok ellátására létrehozott, a Kbt. 27. § (3) bekezdésének megfelelően közbeszerzés tárgya szerinti,
közbeszerzési, jogi és pénzügyi szakértelemmel rendelkező legalább háromtagú – lehetőség szerint páratlan
létszámú – bizottság, amelynek egy pénzügyi szakértelemmel rendelkező tagját a Pénzügyi Főosztály vezetője,
további tagjait a döntéshozó jelöli ki. A bírálóbizottság elnöke a szakterület vezetője vagy a döntéshozó által
felhatalmazott személy;
2. döntéshozó: az eljárás előkészítésének kezdeményezését jóváhagyó, kötelezettségvállalásra jogosult vezető;
3. kezdeményező irat: a közbeszerzés szükségességét bemutató, a szakterület vezetője és a felettes vezető által
aláírt feljegyzés, valamint a  közbeszerzés kezdeményezésére rendszeresített, a  kötelezettségvállaló által
jóváhagyott, jelen utasításban meghatározott mellékleteket tartalmazó nyomtatvány együttese;
4. munkacsoport: a közbeszerzési eljárásban közreműködő személyek összessége, tagjai:
a) a bírálóbizottság tagjai;
b) a Magánjogi Főosztály (a továbbiakban: MJFO) vezetője által kijelölt személy;
c) a Pénzügyi Főosztály vezetője által kijelölt személy;
d) a Kbt. vagy külön jogszabály által meghatározott személy(ek), szervezet(ek);
e) a döntéshozó által a munkacsoportba delegált egyéb személy(ek), szervezet(ek).
II. Fejezet
A közbeszerzések tervezése, adatszolgáltatási és közzétételi kötelezettségek teljesítése
4. § (1) A tárgyévre tervezhető, a Kbt. szerinti közbeszerzési értékhatárt várhatóan elérő vagy meghaladó értékű beszerzésekről
a szakterület vezetőjének közbeszerzési tervet kell készítenie, melyet legkésőbb tárgyév március 15. napjáig meg kell
küldenie a  gazdasági vezető részére. A  közbeszerzési tervben a  központosított közbeszerzés keretében tervezett
beszerzéseket is fel kell tüntetni.
(2) A közbeszerzés becsült értékének megállapításához szükséges piackutatás, költségfelmérés elvégzése a szakterület
feladata. A szakterület megkeresésére az MJFO tájékoztatást nyújt arról, hogy a beszerzés a Kbt. hatálya alá esik-e.
(3) A Minisztérium éves összesített közbeszerzési tervét az MJFO a Minisztérium szervezeti egységeinek adatszolgáltatása
alapján állítja össze, és gondoskodik annak a  Közbeszerzési Adatbázisban a  tárgyév március 31. napjáig történő
közzétételéről. Az éves összesített közbeszerzési terv év közben szükséges módosítása iránt az MJFO intézkedik.
5. § A Kbt. szerinti további közzétételi és adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése – szükség szerint a Minisztérium más
szervezeti egységeinek bevonásával, illetve adatszolgáltatása alapján – az MJFO feladata.
6. § A  közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet szerinti
előterjesztések benyújtása és az adatszolgáltatás, valamint az ellenőrzésre jogosult szervezettel történő kapcsolattartás
az MJFO feladata.
III. Fejezet
A közbeszerzések lefolytatása 3. A közbeszerzési eljárás kezdeményezése
7. § (1) A közbeszerzési eljárás a kezdeményező iratnak a gazdasági vezető részére történő megküldésével kezdeményezhető.
 (2) A kezdeményezésre szolgáló nyomtatványban a szakterületnek meg kell határoznia különösen:
a) a beszerzés szükségességét és indokoltságát megalapozó adatokat, körülményeket;
b) a beszerzés tárgyát és mennyiségét;
c) a Kbt. 17–19. §-ában foglaltakra tekintettel megállapított becsült értéket;
d) az igényelt pénzügyi fedezet összegét és forrását;
e) amennyiben a  közbeszerzési eljárás a  Minisztérium éves összesített közbeszerzési tervében nem szerepel,
a módosításának indokát a Kbt. 42. § (3) bekezdésében foglaltakra figyelemmel;
f ) amennyiben az adott beszerzés a Kbt. szerint többféle eljárás keretében is megvalósítható, a közbeszerzési
eljárás típusának meghatározását;
g) a bírálóbizottság tagjaira vonatkozó javaslatot, megjelölve a tagok által biztosított – a Kbt. 27. § (3) bekezdése
szerinti – szakértelmet;
h) hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás esetében az ajánlattételre felkérni kívánt gazdasági szereplők
megnevezését figyelemmel a Kbt.-ben, különösen a Kbt. 115. § (2) bekezdésében foglaltakra és az ajánlattételi
felhívás megküldéséhez szükséges kapcsolattartási adatait.
(3) A kezdeményező irathoz a szakterület csatolni köteles:
a) a  kezdeményező iratban megjelölt, az  eljárásba bevont személyek titoktartási és összeférhetetlenségi
nyilatkozatát, valamint a döntéshozó által aláírandó titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatot;
b) a  műszaki leírás tervezetét, amelyben megjelölésre kerülnek a  teljesítés során irányadó jogszabályok,
szakhatósági engedélyköteles tevékenység esetén a szükséges engedélyek;
c) amennyiben a  beszerzéshez jogszabály vagy a  Kormány döntése valamely szerv, hatóság, testület
nyilatkozatának beszerzését írja elő, ennek a nyilatkozatnak a másolatát.
(4) A műszaki leírásban a teljesítés mennyiségi, minőségi, tartalmi és formai feltételeit akként kell meghatározni, hogy
az a szerződésszerű teljesítés minimumfeltételeit tartalmazza, és a teljesítés ellenőrizhető legyen.
8. § (1) A  Kbt. 53.  § (5)–(6)  bekezdése esetében támogatási szerződés hiányában akkor kezdeményezhető közbeszerzési
eljárás, ha azt szakmai szempontok indokolják, és a  szakterület a  kezdeményező irathoz csatolja a  támogatási
döntésről vagy a benyújtott pályázat befogadásáról szóló dokumentumok másolatát.
(2) A szakterület köteles a támogatás igénybevételére irányuló pályázat elbírálására vonatkozó okiratot az MJFO részére
haladéktalanul megküldeni.
9. § A szakterület vezetője és a felettes a vezető által aláírt kezdeményező iratot és mellékleteit a kötelezettségvállalásra
jogosult részére kell megküldeni jóváhagyásra. A  kötelezettségvállaló egyetértése esetén a  közbeszerzési eljárás
előkészítését a  kezdeményező irat aláírásával jóváhagyja, valamint döntéshozóként megteszi a  titoktartási és
összeférhetetlenségi nyilatkozatot, és valamennyi iratot továbbítja a gazdasági vezető részére.
4. A közbeszerzési eljárás előkészítése 10. § A  közbeszerzési eljárás előkészítése és lebonyolítása során a  szükséges jogi, közbeszerzési tárgyú kompetencia
biztosítása az MJFO feladata.
11. § (1) Az MJFO a pénzügyi fedezet rendelkezésre állását igazoló nyilatkozat megtétele érdekében az erre rendszeresített
nyomtatványt a Pénzügyi Főosztályra megküldi.
(2) Amennyiben a  pénzügyi fedezet tekintetében egyeztetés szükséges, azt a  Pénzügyi Főosztály folytatja le, ezzel
egyidejűleg az egyeztetésről az MJFO-t tájékoztatja. Amennyiben az egyeztetés eredményeként a pénzügyi fedezet
rendelkezésre állását igazoló nyilatkozat megtételére szolgáló nyomtatvány tartalma változik, a módosítást a Pénzügyi
Főosztály a fedezet igazolása során külön is jelzi.
(3) Amennyiben a pénzügyi fedezet igazolására nincs lehetőség, haladéktalanul tájékoztatni kell a gazdasági vezetőt,
az MJFO-t, valamint a szakterület kezdeményező iratban megjelölt kapcsolattartóját.
(4) Amennyiben a fedezet biztosított, a Pénzügyi Főosztály vezetője annak tényét két munkanapon belül a nyomtatványon
igazolja, és kijelöli a  közbeszerzési eljárás bírálóbizottságába a  pénzügyi szakértelemmel rendelkező személyt, és
a nyomtatványt visszaküldi az MJFO részére.
(5) A pénzügyi fedezet igazolásától számított három munkanapon belül az MJFO intézkedik a munkacsoport közbeszerzési
eljárás indítását megelőző alakuló ülése időpontjának kitűzéséről és a munkacsoport tagjainak meghívásáról.
12. § (1) Az alakuló ülésen a munkacsoport tagjai vesznek részt. A munkacsoport titkári feladatait az MJFO eljárásba bevont
tagja látja el.
(2) Az  alakuló ülés célja, hogy tisztázza az  eljárás indításához, így különösen az  eljárást indító felhívás, valamint
a dokumentáció elkészítéséhez szükséges információkat, továbbá valamennyi lényeges körülményt és adatot.
(3) Az alakuló ülésen meg kell határozni:
a) a  beszerzés tárgyát képező árubeszerzést, építési beruházást, szolgáltatást, építési vagy szolgáltatási
koncessziót, valamint azok mennyiségét;
b) az eljárást indító felhívás tartalmát;
c) amennyiben a  megjelölt eljárástípust csak a  Kbt. által meghatározott feltételek fennállása esetén lehet
alkalmazni, a  választott eljárástípus részletes, igazolható tényeken alapuló indoklását (a vonatkozó
kormányhatározatra, kormányrendeletre, kizárólagos jogra történő hivatkozás stb.);
d) a Kbt. által megengedett esetben a felkérendő ajánlattevő(k) nevét, címét és elérhetőségét;
e) a  műszaki-szakmai ajánlat tartalmi követelményeit, a  pénzügyi ajánlatot, az  árazott költségvetés
részletezettségére vonatkozó elvárást; f ) egyéb, az eljárás lefolytatása szempontjából jelentőséggel bíró szakmai szempontokat, tényeket, információkat,
így különösen: amennyiben az  ajánlatkérő ajánlati, teljesítési biztosíték adását igényli, ennek tényét és
összegét, a dokumentáció rendelkezésre bocsátásának módját, a dokumentáció ellenértékét;
g) a  közbeszerzési eljárás alapján megkötendő szerződéshez kapcsolódóan a  szakterület által rendelkezésre
bocsátott adatokat;
h) valamennyi egyéb adatot, amely az MJFO számára a közbeszerzési eljárás megindításához szükséges.
 (4) Az alakuló ülésről a munkacsoport titkára jegyzőkönyvet készít. Amennyiben a jegyzőkönyv egyidejű elkészítésére
nincs lehetőség, a munkacsoport titkára az alakuló ülésről kettő munkanapon belül emlékeztetőt készít, és megküldi
az alakuló ülésen jelen levők részére egyeztetés, majd ennek alapján aláírás céljából.
13. § (1) Amennyiben az alakuló ülésen nem áll rendelkezésre valamennyi, a közbeszerzés megindításához szükséges adat,
vagy a  közbeszerzési eljárás körülményei nem tisztázottak, a  munkacsoport tagjai elektronikus levelezés útján
egyeztetnek.
(2) A  tisztázandó kérdéseket és a  szükséges információk rendelkezésre bocsátásáért felelős személyek megjelölését
az alakuló ülés jegyzőkönyvében, illetve emlékeztetőjében kell írásba foglalni.
(3) Amennyiben az egyeztetés nem vezet eredményre, a munkacsoport újabb ülést tart, amelyről a 12. § (4) bekezdése
szerinti jegyzőkönyv vagy emlékeztető készül.
5. A közbeszerzési eljárás megindítása 14. § (1) Amennyiben minden szükséges adat rendelkezésre áll, illetve minden körülmény tisztázásra került, a munkacsoport
titkára az alakuló ülésről, illetve a 13. § szerinti további ülésekről készített jegyzőkönyvben foglaltak alapján, annak
aláírásokkal ellátott példánya kézhezvételétől számított öt munkanapon belül a  kezdeményező iratban kijelölt
kapcsolattartó közreműködésével elkészíti az  eljárás megindításához szükséges iratokat (a továbbiakban: indító
iratok).
(2) Az indító iratok különösen a felhívás és a dokumentáció.
15. § (1) A  dokumentáció ajánlattevők részére történő rendelkezésre bocsátásának módjáról, ellenértékéről (Kbt. 57.  §)
a bírálóbizottság dönt.
(2) A bírálóbizottság felelőssége annak mérlegelése, hogy az ajánlati biztosíték, illetve teljesítési, jólteljesítési biztosíték
alkalmazása szükséges-e. A  bírálóbizottság felelőssége továbbá – piaci ismereteik figyelembevételével – annak
megítélése, hogy az ajánlati biztosíték, illetve teljesítési biztosíték alkalmazása az ajánlattevők árait milyen módon
befolyásolhatja.
16. § (1) Az  indító iratokat az  MJFO megküldi a  munkacsoport tagjai részére egyeztetés céljából. A  munkacsoport tagjai
esetleges észrevételeikről, egyetértésükről haladéktalanul, de legkésőbb kettő munkanapon belül tájékoztatják
az MJFO-t. Az MJFO az indító iratot a munkacsoport tagjaival történt egyeztetés alapján véglegesíti.
(2) Amennyiben a közbeszerzési eljárás megindításához jogszabály más szerv vagy személy egyetértését, nyilatkozatát
vagy tanúsítvány meglétét írja elő, annak beszerzése iránt az MJFO intézkedik.
17. § A  16.  § (1)  bekezdése szerinti irat rendelkezésre állását követően az  MJFO az  indító iratokat jóváhagyásra
a döntéshozónak felterjeszti. A döntéshozó jóváhagyása hiányában a közbeszerzési eljárás nem indítható meg.
18. § Az MJFO a jóváhagyott indító iratok kézhezvételét követően kettő munkanapon belül intézkedik a felhívás közzétételre
történő továbbításáról vagy – amennyiben hirdetmény közzétételére nem kerül sor – a felhívás megküldéséről.
19. § (1) Amennyiben a  részvételi határidő vagy az  ajánlattételi határidő lejárta előtt a  felhívás, a  dokumentáció, illetve
a hirdetmény módosítása szükséges, a módosításról, illetve annak tartalmáról a bírálóbizottság dönt.
(2) A felhívás, illetve a hirdetmény visszavonásáról a döntéshozó jogosult dönteni.
6. A munkacsoport működésére vonatkozó szabályok 20. § (1) A döntéshozó a munkacsoport munkájába külső szakértőket is bevonhat.
 (2) A munkacsoportban az MJFO munkatársának szakmai kompetenciája a Kbt., valamint a közbeszerzési eljárás alapján
megkötendő szerződésben a felek jogviszonyára vonatkozó szabályokra, a Pénzügyi Főosztály vezetője által kijelölt
személy szakmai kompetenciája a gazdálkodásra vonatkozó szabályokra terjed ki.
21. § (1) A  munkacsoport tagjai kötelesek mind az  eljárás előkészítése, mind pedig lefolytatása során folyamatosan
együttműködni, a felhívás és a dokumentáció tartalmát együttesen kialakítani.
(2) A munkacsoport tagjai kötelesek a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi
LVII. törvény 11.  §-ában vagy az  Európai Unió Működéséről szóló Szerződés 101.  cikkében foglaltak fennállásának
(kartellezési tilalom megszegése) alapos gyanúja esetén azt a  bírálóbizottság elnökének írásban bejelenteni
a Kbt. 36. § (2) bekezdésének alkalmazása érdekében.
(3) A munkacsoport tagjainak felelőssége kiterjed az eljárás Kbt.-nek megfelelő lefolytatására.
 (4) A  szakterület által a  munkacsoport tagjának javasolt személyek a  szakterületet képviselve kizárólagosan felelnek
azért, hogy a  beszerzés tárgyaként és mennyiségeként közölt adatok, a  műszaki leírásban meghatározottak
a közbeszerzés tárgya szerinti szakmai szempontból helytállóak, a valóságnak megfelelnek. Az általuk közölt adatok
és szakmai elvárások helyességének ellenőrzése nem képezi az MJFO vezetője által kijelölt személy feladatát.
(5) Az  MJFO vezetője által kijelölt személynek a  szakterület által meghatározott műszaki tartalom, bírálati
szempontrendszer, általános joggyakorlat során alkalmazott szerződéses feltételek vonatkozásában a  Kbt. és
a közbeszerzési eljárásra vonatkozó egyéb jogszabályok betartása érdekében írásbeli figyelmeztetési kötelezettsége
van a munkacsoport irányában, amennyiben ezen feltételek jogellenessége megállapítható, és arról tudomást szerez.
(6) Az MJFO vezetője által kijelölt személyek az (5) bekezdésben meghatározott szakmai kompetenciához képest speciális
szakértelmet, szaktudást igénylő kérdések tekintetében figyelmeztetési kötelezettséggel nem tartoznak, annak
megítélése a  bírálóbizottság, illetőleg a  munkacsoport szakértelemmel rendelkező tagjának a  feladata. Speciális
szakértelmet igénylő kérdés különösen a  közbeszerzésre vonatkozó ismereteken felüli végzettséget, képesítést,
szakképzést, piaci ismereteket igénylő kérdés.
22. § Amennyiben a  közbeszerzési eljárásba az  arra jogosult szervezet megfigyelőt delegál, a  delegált személlyel
a kapcsolatot az MJFO tartja, részére a szükséges iratokat az MJFO küldi meg.
7. Az ajánlatok bontása, elbírálása 23. § (1) A beérkezett ajánlatok bontása, az ajánlatok dokumentációban meghatározott formai és az alkalmassági igazolások
mennyiségi (darabszám szerinti) szempontból történő előzetes vizsgálata az MJFO feladata.
(2) Az  ajánlattevők pénzügyi-gazdasági és műszaki-szakmai alkalmasságának érdemi vizsgálata a  bírálóbizottság
kizárólagos feladatát képezi.
(3) A bírálóbizottság pénzügyi szakértelemmel rendelkező tagjának feladatát képezi annak vizsgálata, hogy a pénzügyi
ajánlat összhangban van-e az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény és az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet vonatkozó rendelkezéseivel, illetve a  rendelkezésre álló
pénzügyi fedezettel, továbbá az  ajánlatok pénzügyi számadatai helyességének matematikai módszerrel történő
vizsgálata.
24. § (1) Az  ajánlatok alaki követelményeknek való megfeleléséről, az  ajánlattevők alkalmasságának formai és mennyiség
szerinti vizsgálatáról, valamint a  kizáró okok vizsgálatáról és az  ezek során megállapított tényekről az  MJFO
közbeszerzési szakvéleményt készít.
(2) Az  alkalmasságot az  MJFO csak a  hivatkozott körben, forma és mennyiség (darabszám) alapján vizsgálhatja.
A mennyiségi vizsgálat részét képezi az alkalmassági igazolások, nyilatkozatok áttekintése.
25. § (1) A  közbeszerzési szakvélemény javaslatot tartalmaz a  vizsgálat eredménye alapján szükségessé váló eljárási
cselekményekről (hiánypótlás, érvénytelenné nyilvánítás, kizárás, felvilágosításkérés, indokoláskérés), amelyeket
az MJFO a bírálóbizottság elnöke elé terjeszt.
(2) Az  MJFO közbeszerzési szakvéleménye alapján a  bírálóbizottság dönt a  közbeszerzési eljárás lefolytatása során
az egyes eljárási cselekmények elrendeléséről.
26. § (1) A bírálóbizottság kizárólagos feladatkörét képezi a Kbt. 71. § (1) bekezdése szerinti – értékelés szempontjából lényeges
ajánlati elemek tartalmát megalapozó – adatok vizsgálata és az ajánlatnak a bírálati részszempontok szerinti tartalmi
elemének a Kbt. 72. § (1) bekezdése szerinti vizsgálata.
(2) A bírálóbizottság hivatalból, illetve az MJFO kifejezett felhívására a Kbt. 71. §-a szerint hiánypótlást, felvilágosítást,
indokolást, tájékoztatást kérhet. A  bírálóbizottság az  indokolás, illetve tájékoztatás elfogadása vagy elutasítása
vonatkozásában a Kbt. 69. § (1) bekezdése esetében a Kbt. 71. § (2)–(7) bekezdésében, a Kbt. 72. § (1) bekezdése
esetében a Kbt. 70. § (2)–(5) bekezdésében foglaltak szerint köteles eljárni.
(3) A  bírálóbizottság a  döntéseit többségi szavazással határozza meg, szavazategyenlőség esetén a  bírálóbizottság
elnöke dönt. A bírálóbizottság akkor határozatképes, ha az ülésén legalább a tagok kétharmada jelen van, és a Kbt.
27. § (3) bekezdése szerinti valamennyi szakértelem biztosított.
27. § (1) A  bírálóbizottság írásbeli szakvéleményét és döntési javaslatát a  bírálóbizottság ülésének jegyzőkönyvébe kell
foglalni.
(2) Az ajánlatok elbírálására vonatkozó végleges döntési javaslatról készült jegyzőkönyvhöz csatolni kell a bírálóbizottság
tagjainak egyéni bírálati lapját.
(3) Az egyéni bírálati lapon rögzíteni kell az ajánlat vagy részvételi jelentkezés érvényességére vagy érvénytelenségére
vonatkozó megállapítást, a  részletes, egyedi, szakmai alapú indokolást, továbbá a  döntéshozó részére a  döntési
javaslatot.
(4) Amennyiben az eljárást lezáró döntés meghozatala előtt más szerv vagy személy egyetértése, nyilatkozata, tanúsítvány
beszerzése szükséges, arról az MJFO gondoskodik.
28. § (1) Az  MJFO az  eljárási cselekményeket összefoglaló feljegyzéssel megküldi a  döntéshozó részére a  bírálóbizottság
üléseiről készített jegyzőkönyveket és az eljárás eredményéről készített írásbeli összegezés tervezetét.
(2) A döntéshozó a döntési javaslat alapján, az arra jogosult szervezeteknek az eljárást lezáró döntés meghozatalához
szükséges nyilatkozattételét követően, annak figyelembevételével hozza meg döntését.
(3) A döntéshozó az eljárást lezáró döntését az összegezés jóváhagyásával hozza meg.
29. § A Kbt. szerinti értesítések, tájékoztatások, jegyzőkönyvek, jelenléti ívek, az eljárás eredményéről szóló tájékoztató és
összegezés elkészítése, megküldése és közzétételre történő továbbítása, valamint a  tárgyalótermek biztosítása
az MJFO feladata.
8. Az eredményről szóló írásbeli összegezés megküldése 30. § A  részvételi szakasz eredményéről szóló írásbeli összegezés megküldéséről, illetőleg a  közbeszerzési eljárás
eredményéről szóló írásbeli összegezés megküldéséről az MJFO gondoskodik.
31. § (1) Indokolt esetben a bírálóbizottság az ajánlati kötöttség lejártának időpontját megelőzően kezdeményezheti az MJFO
vezetőjénél, hogy az  MJFO kérje fel az  ajánlattevőket ajánlataik meghatározott időpontig történő további
fenntartására, illetve szükség szerint az ajánlati biztosíték fenntartására.
(2) Az ajánlati kötöttség kiterjesztése nem haladhatja meg az ajánlati kötöttség lejártának eredeti időpontjától számított
60 napot.
(3) Amennyiben az  ajánlattevő az  ajánlatkérő által megadott határidőben nem nyilatkozik, úgy kell tekinteni, hogy
ajánlatát az ajánlatkérő által megjelölt időpontig fenntartja.
(4) Amennyiben valamelyik ajánlattevő ajánlatát nem tartja fenn, az  ajánlati kötöttség lejártának eredeti időpontját
követően az eljárás további részében az értékelés során ajánlatát figyelmen kívül kell hagyni.
32. § Amennyiben a döntéshozó által aláírt döntés az ajánlati kötöttség lejártát megelőző munkanap 10 óráig az MJFO
részére nem érkezik meg, az MJFO vezetője jogosult az ajánlattevők ajánlatainak meghatározott időpontig történő
további fenntartása iránt a bírálóbizottság kezdeményezése hiányában is intézkedni.
9. A szerződés megkötése 33. § (1) A közbeszerzési eljárás eredményeként kötendő szerződést az MJFO készíti el az eljárást indító felhívás, a dokumentáció,
a  dokumentáció részeként kiadott szerződéstervezet vagy szerződéses feltételek, szükség esetén a  tárgyalási
jegyzőkönyv, valamint az ajánlat tartalmának megfelelően.
(2) Az MJFO – amennyiben annak feltételei fennállnak – a szerződést jogi ellenjegyzéssel látja el. A szerződés összefűzött
és jogi ellenjegyzéssel ellátott példányait az írásbeli összegezés megküldését követő öt munkanapon belül továbbítja
pénzügyi ellenjegyzésre.
(3) Amennyiben a szerződésben kikötött felelősségbiztosítást, tanúsítványt, hatósági igazolást a nyertes ajánlattevő csak
az  írásbeli összegezés megküldését követően köteles rendelkezésre bocsátani, úgy csak ezt követően kerülhet sor
a szerződés jogi és pénzügyi ellenjegyzésére.
34. § Amennyiben annak feltételei fennállnak, a pénzügyi ellenjegyző a szerződést két munkanapon belül ellenjegyzéssel
látja el, majd szakmai ellenjegyzés céljából haladéktalanul továbbítja azt a szakterület részére.
35. § A  szakmai ellenjegyző a  szerződést ellenjegyzéssel látja el, majd az  iratokat a  kötelezettségvállaló részére
haladéktalanul felterjeszti.
36. § (1) A kötelezettségvállaló az aláírását követően az iratokat az MJFO-nak visszaküldi.
 (2) A szerződésnek a szerződő féllel történő aláíratásáról, illetve az aláírt szerződések egyes példányainak a szerződésben
megjelölt személyeknek, illetve szervezeti egységeknek történő megküldéséről az MJFO gondoskodik.
IV. Fejezet
A szerződések teljesítésével kapcsolatos feladatok, a szerződés módosítása
37. § (1) A szakterület vezetője köteles figyelemmel kísérni és ellenőrizni a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött
szerződés teljesítését, ennek keretében köteles gondoskodni a  Minisztériumot terhelő szerződésben foglalt
kötelezettségek teljesítéséről, valamint köteles a szerződő féltől az általa történő szerződésszerű teljesítést követelni.
(2) A szakterület vezetője a teljesítésigazolásról, illetve a teljesítésigazolás kiállításának megtagadásáról – az erről szóló
okirat másolatának megküldésével – négy munkanapon belül írásban értesíti az MJFO-t.
38. § A Kbt. 43. § (1) bekezdés f ) pontjában meghatározott, a szerződés (rész)teljesítéséről szóló információk közzététele,
valamint a 6. § szerinti, a szerződés teljesítésére vonatkozó tájékoztatás iránt – a szakterület vezetőjének és a Pénzügyi
Főosztály vezetőjének tájékoztatása alapján – az MJFO intézkedik.
39. § (1) Amennyiben a szerződésben teljesítési biztosíték került kikötésre, a  teljesítési biztosíték visszafizetési feltételeinek
vizsgálata – a teljesítésigazolások alapján – a Pénzügyi Főosztály feladata.
(2) Amennyiben a  teljesítésigazolások alapján nem állapítható meg kétséget kizáróan a  teljesítési biztosíték
visszafizethetősége, a  Pénzügyi Főosztály megkeresése alapján az  MJFO beszerzi a  teljesítésigazolásra jogosult
személytől az  arra vonatkozó tájékoztatást, hogy a  szerződő féllel szemben a  szerződés teljesítéséből eredően
szükséges-e követelést érvényesíteni a teljesítési biztosíték terhére.
(3) A Pénzügyi Főosztály a tájékoztatás figyelembevételével intézkedik a teljesítési biztosíték visszafizetése iránt.
40. § (1) A közbeszerzési eljárások keretében megkötött szerződések módosítására kizárólag a Kbt. 141. §-ában meghatározott
feltételek figyelembevételével van lehetőség.
(2) A  szerződés módosításának kezdeményezésére a  7.  §-ban írtakat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy
a feljegyzésben részletesen be kell mutatni a szerződésmódosítás indokait, és csatolni kell az indokok alátámasztását
szolgáló dokumentumokat.
(3) A szerződésmódosítás elkészítésére egyebekben a 33–36. §-ban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
 (4) Amennyiben a  szerződésmódosításhoz más szerv vagy személy egyetértése, nyilatkozata, tanúsítvány beszerzése
szükséges, arról az MJFO gondoskodik. (5) Az  MJFO a  szerződésmódosítás aláírt példányainak kézhezvételét követően két munkanapon belül gondoskodik
a Kbt. 37. § (5) bekezdésében meghatározott hirdetmény elkészítéséről és határidőben történő feladásáról.
41. § A szerződés megszüntetésére a 40. § (2)–(5) bekezdéseiben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
V. Fejezet
A központosított közbeszerzési eljárások második részére vonatkozó rendelkezések
42. § A  központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló
168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet 27/B. §-a szerinti keretmegállapodásos eljárás második részének (a továbbiakban:
központosított közbeszerzési eljárás második része) lebonyolítása során a III. Fejezetben foglaltakat a Kbt. 104–105. §-a,
valamint a vonatkozó keretmegállapodás figyelembevételével, a jelen fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
43. § (1) A beszerzési igény meghatározása, valamint a termék kiválasztása, továbbá annak megítélése, hogy melyik termék
felel meg a Minisztérium mint ajánlatkérő igényének, a szakterület feladata.
(2) A szakterület meghatározza a beszerzés tárgyát, és áttekinti a Közbeszerzési Portál adatbázisából, hogy a beszerzés
tárgya hatályos központosított közbeszerzési eljárás keretében kötött keretmegállapodás terhére beszerezhető-e.
44. § Amennyiben a  beszerzési igény kielégítése a  központosított közbeszerzési eljárás alapján megkötött
keretmegállapodás terhére nem történhet meg, a Minisztérium a beszerzést saját hatáskörben valósítja meg.
45. § Amennyiben a beszerzésnek közbeszerzési szempontból akadálya nincsen, az MJFO gondoskodik az igénybejelentésről
a  Közbeszerzési Portálon. A  központosított közbeszerzési eljárás második része a  Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság általi jóváhagyását és visszaigazolását követően indítható meg.
46. § (1) A  nemzetközi utazásszervezések körébe tartozó szolgáltatások megrendelését a  kezdeményező szervezeti egység
– amennyiben az adott beszerzési igény a Minisztérium kiutazási és fogadási tervében szerepel – a Pénzügyi Főosztály
részére közvetlenül megküldendő feljegyzéssel kezdeményezi.
(2) A  tárgyi költségvetési évre vonatkozó kiutazási és fogadási terv elfogadását követően felmerülő igény esetén
a kezdeményezéshez a közigazgatási államtitkár jóváhagyása szükséges.
(3) A verseny újraindítását és a megrendelést a Pénzügyi Főosztály a szolgáltatók vonatkozó ajánlatait tartalmazó online
utazási foglalási rendszer útján valósítja meg.
VI. Fejezet
Záró rendelkezések 47. § Az utasítás végrehajtásához szükséges formanyomtatványokat és tájékoztatókat a gazdasági vezető a Minisztérium
intranet hálózatán közzéteszi.
48. § Ez az utasítás a közzétételét követő 15. napon lép hatályba.
49. § Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Rogán Antal s. k.,
 miniszterelnök kabinetfőnöke
 miniszter


text:
1802/2017. (XI. 8.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében Békéscsaba komplex energetikai programjának megvalósítása érdekében támogatás biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1283/2016. (VI. 7.) Korm. határozat 8. pontjának végrehajtása érdekében
 1. egyetért a smart grid rendszer kialakítása Békéscsabán megnevezésű fejlesztési program (a továbbiakban: fejlesztési
program I.) 2019. december 31-ig történő megvalósításával a  Békéscsaba, Gyulai út 1385/11 helyrajzi számú
ingatlanon, a Városi Sportcentrum területén, továbbá a Békéscsaba 6250/3 és 2620 helyrajzi számú telephelyeken,
amelyhez kapcsolódóan
a) egyetért azzal, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Modern Városok Program megvalósításáról
szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 4.  § (2)  bekezdése alapján
meghozott döntése esetén – a Modern Városok Program keretében a fejlesztési program I. megvalósításához
a 2017. évben szükséges 250  422  200 forint a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: 2017. évi Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton
rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzata
(a továbbiakban: kedvezményezett) részére,
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntését követően azonnal
b) egyetért azzal, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése alapján
meghozott döntése esetén – a Modern Városok Program keretében a fejlesztési program I. megvalósításához
a  2018. évben szükséges 3  105  556  600 forint a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: 2018. évi Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton
rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra a kedvezményezett részére,
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntésének megfelelő ütemezés szerint
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával –
gondoskodjon a  fejlesztési program I. megvalósításához a  2019. évben szükséges 2  838  571  600 forint
biztosításáról a 2019. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2019. évi a központi költségvetés tervezése során
2. egyetért a  smart közvilágítási rendszer kialakítása Békéscsabán megnevezésű fejlesztési programmal
(a  továbbiakban: fejlesztési program II.), és támogatja annak 2019. december 31-ig történő megvalósítását,
amelyhez kapcsolódóan
a) egyetért azzal, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése alapján
meghozott döntése esetén – a Modern Városok Program keretében a fejlesztési program II. megvalósításához
a  2017. évben szükséges 15  524  250 forint a  2017. évi Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program
jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra a kedvezményezett részére,
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntését követően azonnal
b) egyetért azzal, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése alapján
meghozott döntése esetén – a Modern Városok Program keretében a fejlesztési program II. megvalósításához
a  2018. évben szükséges 1  760  692  330 forint a  2018. évi Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program
jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra a kedvezményezett részére,
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntésének megfelelő ütemezés szerint
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával –
gondoskodjon a  fejlesztési program II. megvalósításához a  2019. évben szükséges 16  571  250 forint
biztosításáról a 2019. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
3. egyetért a békéscsabai geotermikus hőhasznosítási fejlesztési programmal (a továbbiakban: fejlesztési program III.),
és támogatja annak 2019. december 31-ig történő megvalósítását, amelyhez kapcsolódóan
a) egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése
alapján meghozott döntése esetén – a  Modern Városok Program keretében a  fejlesztési program III.
megvalósításához a 2017. évben szükséges 40  000  000 forint a  2017. évi Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra
a kedvezményezett részére,
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntését követően azonnal
b) egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése
alapján meghozott döntése esetén – a  Modern Városok Program keretében a  fejlesztési program III.
megvalósításához a 2018. évben szükséges 2  433  000 000 forint a  2018. évi Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra
kedvezményezett részére,
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntésének megfelelő ütemezés szerint
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával –
gondoskodjon a  fejlesztési program III. megvalósításához a  2019. évben szükséges 1  000  000  000 forint
biztosításáról a 2019. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
4. egyetért az  intelligens közlekedésvezérlő és környezetkímélő közösségi közlekedési rendszerek kialakítása
Békéscsabán megnevezésű fejlesztési programmal (a  továbbiakban: fejlesztési program IV.), és támogatja annak
2019. december 31-ig történő megvalósítását, amelyhez kapcsolódóan
a) egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése
alapján meghozott döntése esetén – a  Modern Városok Program keretében a  fejlesztési program IV.
megvalósításához a 2017. évben szükséges 100  531  550 forint a  2017. évi Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra
a kedvezményezett részére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntését követően azonnal
b) egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése
alapján meghozott döntése esetén – a  Modern Városok Program keretében a  fejlesztési program IV.
megvalósításához a 2018. évben szükséges 3  806  132  600 forint a  2018. évi Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra
a kedvezményezett részére,
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntésének megfelelő ütemezés szerint
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával –
gondoskodjon a  fejlesztési program IV. megvalósításához a  2019. évben szükséges 182  995  700 forint
biztosításáról a 2019. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert mint az 1–4. pont szerinti fejlesztési programok szakpolitikai felelősét, hogy
a  támogatás biztosítása érdekében valamennyi fejlesztési programra nyújtson be előterjesztést a Modern Városok
Program Bizottság részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 6. felhívja a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  fejlesztési programok
megvalósítását szolgáló támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy a  kedvezményezett kötelezettséget
vállaljon az  állami beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm.
határozat 3. pont a) alpontja szerinti adatszolgáltatás teljesítésére és 3. pont b) alpontja szerinti ellenőrzés tűrésére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
7. engedélyezi, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak erre irányuló jóváhagyó döntése esetén – a megyei
jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter az 1–4. pont szerinti fejlesztési programok megvalósítása
érdekében a  2018–2019. költségvetési évek kiadási előirányzatai terhére legfeljebb 15  143  520  080 forint összeg
mértékéig éven túli kötelezettséget vállaljon az alábbi ütemezéssel:
a) a 2018. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja 11 105 381 530 forint,
b) a 2019. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja 4 038 138 550 forint.
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntését követően
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
77/2011. (IX. 20.) ME határozata a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar titkárának felmentéséről és új titkár kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.) Korm.
határozat 3. b) pontja szerinti jogkörömben eljárva
Czimbalmosné Molnár Évát a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar titkárát e tisztségéből felmentem,
egyidejűleg
Haraszti Attilát a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar titkárává
kinevezem. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
109/2009. (XII. 17.) ME határozata a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete főigazgató-helyettesének felmentéséről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2007. évi CXXXV. törvény 16. § (2) bekezdésében meghatározott
hatáskörömben eljárva, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 17. § (7) bekezdése alapján, öregségi
nyugdíjra való jogosultságára tekintettel, kérelmére dr. Schiffer Pétert
– 2009. december 15-i hatállyal – a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete főigazgató-helyettesi megbízatása alól felmentem.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
998/D/2010. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t: 1. Az Alkotmánybíróság a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. LXXVI. törvény végrehajtásáról szóló 16/1997. (III. 5.) FM rendelet 23. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló – az Alkotmány 8. § (2) és 13. § (1) bekezdésére alapított – alkotmányjogi panaszt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény végrehajtásáról szóló 16/1997. (III. 5.) FM rendelet 23. § (1) bekezdésével kapcsolatban előterjesztett alkotmányjogi panaszt
egyebekben visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény végrehajtásáról szóló 16/1997. (III. 5.) FM rendelet 26. § (2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
I. Az indítványozó – a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei
Bíróság 4.P.20.159/2010/3. sz. ítéletével összefüggésben benyújtott – alkotmányjogi panasz keretében a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi
LXXVI. törvény végrehajtásáról szóló 16/1997. (III. 5.)
FM rendelet (a továbbiakban: R.) 23. § (1) bekezdése és
26. § (2) bekezdése megsemmisítését kéri. Véleménye szerint e rendelkezések az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe,
8. § (2) bekezdésébe és 13. § (1) bekezdésébe ütköző módon szabályozzák a felmérési, térképezési, területszámítási hiba kijavítását.
A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló
1996. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Fttv.) 11. §
(7) bekezdése szerint felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba esetén az ingatlanügyi hatóság az alaptérképet, illetve a hozzá tartozó területi adatokat bármikor, hivatalból is kijavíthatja. ugyanakkor az R. ezt azzal is kiegészíti – s az indítványozó szerint ezzel a törvényi szabály érvényesülését szűkíti –, hogy a kijavítás nem érinti
és nem változtatja meg a természetbeni határvonalat és a
birtoklási viszonyokat. A konkrét ügy lényege a következő: az indítványozó tulajdonában álló földrészlet határát
az ingatlan-nyilvántartási térkép – a földhivatal által is elismerten – tévesen ábrázolja, s így a területet kisebbnek
mutatja a valóságosnál. A hiba a korábbi grafikus térkép
2002–2003-ban végrehajtott digitalizálása során keletkezett (a digitális térképet 2005-ben adták forgalomba). Tekintve azonban, hogy a szomszéd 2006-ban – a természetbeni állapotot megváltoztatva – a térképi határvonalnak
megfelelő helyen kerítést épített (tehát a természetbeni és a
térképi határvonal jelenleg megegyezik), a földhivatal – az
R. támadott szabályára hivatkozással – megtagadta az
indítványozónak a térkép kijavítására irányuló kérelme
teljesítését. A döntést a bíróság helybenhagyta. Az ügyben
felülvizsgálati eljárás van folyamatban a Legfelsőbb Bíróságon.
Az indítványozó sérelmezi egyrészt, hogy „az Fttv. végrehajtási rendelete, és nem a törvény határozza meg azokat
a szabályokat, amivel a földtulajdonos tulajdonjoga korlátozásra kerül”. Rámutat, hogy az Fttv. 11. § (7) bekezdése
semmilyen korlátozó rendelkezést nem állapít meg a térképezési hiba kijavításával kapcsolatban, így a végrehajtási
rendelet sem tehet ilyet, az ugyanis nem csak az Alkotmány 13. § (1) bekezdését, hanem a jogalkotásról szóló
1987. évi XI. törvény (a továbbiakban: Jat.) 1. §-át is sérti.
Emellett semmilyen közérdek nem fűződik ahhoz, hogy
egy nyilvánvalóan hibás térképezést ne lehessen földhivatali hatáskörben kijavítani, pusztán arra hivatkozással,
hogy időközben a természetbeni használati viszonyok
megváltoztak, érvel az indítványozó. Az ingatlan-nyilvántartás közhitelességéből az következik, hogy az ingatlan-nyilvántartás részét képező térképi állománynak a jogi
állapotnak megfelelően kell tartalmaznia az egyes földrészletek határvonalát, és amennyiben a térképi állapot
nem felel meg a jogi állapotnak, abban az esetben a térképi
állapotot mindenképpen ki kell javítani.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokra
tikus jogállam.”
„8. § (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra
és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”
2. Az Fttv. érintett rendelkezése:
„11. § (7) Felmérési, térképezési vagy területszámítási
hiba esetén az ingatlanügyi hatóság az alaptérképet, illetve
a hozzá tartozó területi adatokat bármikor, hivatalból is
kijavíthatja.”
3. Az R. támadott rendelkezései:
„23. § (1) A felmérési, térképezési, területszámítási hiba
kijavítása nem érinti és nem változtatja meg a természetbeni határvonalat és a birtoklási viszonyokat.”
„26. § (2) Ha a természetben talált határvonal a korábbi
térképi – a mérésre és térképezésre megadott tűrési határon
túl – vagy a jogi állapottal nem egyezik meg, és az egyeztetés sem vezetett eredményre, a földrészlet természetbeni
határvonalát kell mérni és térképezni.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt vizsgálta
meg, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e a jogszabályi feltételeknek.
1.1. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése
miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogor
voslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az alkotmányjogi panasz tehát – mint azt már az 57/1991. (XI. 8.) AB
határozat (ABH 1991, 272, 282.) is kifejtette – egyedi, jogalkalmazói aktus ellen irányuló jogorvoslat, amely alkotmányos alapjog sérelme esetén vehető igénybe. Az Abtv.
48. § (2) bekezdése szerint az alkotmányjogi panaszt a
jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon
belül lehet írásban benyújtani.
Az alkotmányjogi panaszra megállapított határidő számítása szempontjából a rendkívüli jogorvoslatokat figyelmen kívül kell hagyni [41/1998. (X. 2.) AB határozat,
ABH 1998, 306, 309.], ezért jelen ügy elbírálását nem
érinti, hogy az ügyben felülvizsgálati eljárás van folyamatban. Az alkotmányjogi panasz benyújtására megállapított
határidőt a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság
4.P.20.159/2010/3. sz. jogerős ítéletének kézbesítésétől
kell számítani, amelyre – a Legfelsőbb Bíróság tájékoztatása szerint, melynél a felülvizsgálati kérelem miatt az iratok fellelhetőek – 2010. április 12. napján került sor. Az alkotmányjogi panasz 2010. június 11. napján – tehát a
hatvan napos határidőn belül – érkezett az Alkotmánybíróságra.
1.2. Az Abtv. alapján az alkotmányjogi panasznak, mint
konkrét normakontrollnak törvényi feltétele, hogy a jogerős döntésben szereplő, az indítványozó által vizsgálni
kért jogszabályi rendelkezések alkalmazása során következzék be a jogsérelem. Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz érdemi elbírálását kizáró tényezőnek tekinti azt, ha az indítványozó a panaszában olyan jogszabályi rendelkezés alkotmányellenességét állítja, amelyet
ügyében a jogerős határozatot meghozó bíróság nem alkalmazott [1050/D/1999. AB végzés, ABH 2005, 1581,
1582.; 870/D/2002. AB végzés, ABH 2005, 1634, 1638.;
177/D/2004. AB határozat, ABH 2006, 1557, 1566.;
725/D/2004. AB határozat, ABH 2006, 1617, 1626.].
A becsatolt iratok tanúsága szerint az indítványozó
ügyében eljárt Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság
az indítványozó keresetét azért utasította el, mert megállapítható volt, hogy a digitális térképi felmérés óta az érintett
ingatlanok közötti természetbeni állapot „megváltozott az
okból, hogy oda 2006-ban kerítés lett létesítve, mely kerítés a jelenleg hatályos térképi vonalon (…) áll”. Az R.
23. § (1) bekezdése viszont egyértelműen rögzíti, hogy a
felmérési, térképezési, területszámítási hiba „nem érinti/érintheti és nem változtatja/változtathatja meg a természetbeni határvonalat és a birtoklási viszonyokat”.
A bíróság indokolásában – a peranyagra utalva – az R.
egyéb rendelkezéseit is említi [pl. a 26–27. §-t, az indítványozó ezek közül a 26. § (2) bekezdését támadja], ugyanakkor egyértelműen megállapítható, hogy az ítélet rendelkező részét nem ezekre alapítja. Az R. 26. §-a ugyanis az
alaptérképek készítése során a földrészletek határvonalának megállapításakor alkalmazandó módszerekről szól, az
R. 27. §-a pedig a földrészletek határvonalának a kitűzéséről. A konkrét ügyben viszont az egyáltalán nem volt vitás,
hogy a hatályos alaptérkép hibás – ezt mind a földhivatali
határozatok, mind a bírósági ítélet megállapítja, s kétségtelen tényként kezeli –, csupán az volt a kérdés, hogy az R.
23. §-a alapján a felfedezett hiba földhivatali hatáskörben
kijavítható-e. A bíróság ennek megfelelően egyértelműen
le is szögezte, hogy „a földrészletek csökkenését eredményező határozatok felülvizsgálata nem képezték jelen közigazgatási per tárgyát”, a bíróság kizárólag a térkép-kijavítási kérelem elutasításának a jogszerűségét vizsgálta.
Ennek megfelelően az alkotmányjogi panasz is egyértelműen és kifejezetten a térképezési hiba kijavításának a
korlátozását támadja.
Mindezek alapján megállapítható, hogy az alkotmányjogi
panasszal támadott rendelkezések közül – mint alkalmazott
jogszabályhely – csupán az R. 23. § (1) bekezdése képezheti
alkotmányossági vizsgálat tárgyát. Az R. 26. § (2) bekezdése
vonatkozásában az Alkotmánybíróság az ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított
és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat
(ABK 2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 29. §
e) pontja alapján [a benyújtott alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 48. § (1) bekezdésében foglaltaknak] az alkotmányjogi panaszt visszautasította.
1.3. Tekintettel arra, hogy alkotmányjogi panaszt csak
vélt alapjogi sérelem esetében lehet benyújtani, az Alkotmánybíróság azt is megvizsgálta, hogy e feltételnek eleget
tesz-e a kérelem.
Az indítványozó külön sérelmezi, hogy a kifogásolt szabályokat rendelet (R.) tartalmazza, amely szerinte ráadásul
ellentétes azzal a törvénnyel (Fttv.), amelynek a végrehajtására megalkották (jogforrási hierarchia sérelme).
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a jogbiztonság
követelménye önmagában nem minősül az állampolgár
Alkotmányban biztosított jogának, a jogbiztonság absztrakt követelményére alapított alkotmányjogi panaszok érdemben nem bírálhatók el, így azokat az Alkotmánybíróság visszautasítja (1140/D/2006. AB végzés; ABH 2008,
3578.; 801/B/2002. AB határozat, ABH 2008, 1899.;
32/D/2004. AB határozat, ABH 2008, 2057.; 404/D/2004.
AB végzés, ABH 2008, 3463.; 20/D/2007. AB végzés,
ABH 2008, 3583.). Emellett pedig „nem tekinthetők az
Alkotmányban biztosított jognak (…) az egyes jogforrások kiadását rendező hatásköri szabályok, illetve a jogforrási hierarchiát szabályozó alkotmányos rendelkezések”
(1140/D/2006. AB végzés, ABH 2008, 3578, 3580.).
Mindezek miatt az Alkotmány 2. § (1) bekezdésére és
ezzel összefüggésben a jogforrási hierarchia sérelmére
alapított alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság az
Ügyrend – fentebb már idézett – 29. § e) pontja alapján
visszautasította.
2. A továbbiakban az Alkotmánybíróság tehát azt vizsgálta, hogy a támadott rendelkezés [R. 23. § (1) bekezdés]
sérti-e az Alkotmány 13. § (1) bekezdését [illetve ezzel
összefüggésben a 8. § (2) bekezdését].
2.1. Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy
az R. 23. §-át az állami alapadatok felhasználásával vég
zett sajátos célú földmérési és térképészeti tevékenységről
szóló 46/2010. (IV. 27.) FVM rendelet (a továbbiakban:
R.2.) 68. § b) pontja 2010. május 5. napjával hatályon kívül helyezte [egyidejűleg az R.2. 59. § (2) bekezdése a támadottal megegyező szövegű rendelkezést vezetett be].
Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként csak
hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos
vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetőleg módosított jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának
vizsgálatára a konkrét normakontroll két esetében [tehát az
Abtv. 38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és a 48. §-a alapján előterjesztett alkotmányjogi
panasz alapján] van lehetőség, mivel ilyenkor a támadott
jogszabályi rendelkezés alkalmazhatósága is eldöntendő
kérdés [10/1992. (II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72,
76.]. Jelen ügyben az indítvány az Abtv. 48. § alapján benyújtott alkotmányjogi panasz, ennek megfelelően az
Alkotmánybíróság – a hatályon kívül helyezés ellenére –
érdemben megvizsgálta az R. támadott rendelkezésének
alkotmányosságát.
2.2. A tulajdonjog védelméről szóló rendelkezés [13. §
(1) bekezdés] nem az alaptörvénynek az alapjogokat nevesítő XII. fejezetében található, ennek ellenére az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a tulajdonhoz való jog
alapjogi védelemben részesül, és vonatkozik rá az alapjogi
korlátozásnak az Alkotmány 8. § (2) bekezdésében lefektetett tilalma [7/1991. (II. 28.) AB határozat, ABH 1991, 25.;
935/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 765.].
A tulajdonjogból eredő birtoklási jog terjedelme minden esetben annak a földrészletnek a határvonalához igazodik, amelyet a nyilvántartási térképen a valóságos tulajdoni viszonyoknak megfelelően feltüntetett határvonalak
határoznak meg. A nyilvántartási térkép esetleges hibája a
bejegyzett jog sérelmével jár. A felmérési, térképezési, területszámítási hiba kijavítására vonatkozó rendelkezések
célja ennek megfelelően a tulajdonjogi, a természetbeni és
a térképi állapot egyezőségének a biztosítása.
Amennyiben a térképi határvonal kiigazítása a természetbeni határvonalnak (a birtoklási viszonyoknak) megfelelően történik, pontosan ennek az egyezőségnek az
– utólagos – létrehozásáról van szó. Minden más esetben
viszont a térképi határvonal áthelyezése a technikai jellegű
hibajavításon túlmutató jelentőséggel bírna, esetleges birtok- illetve tulajdonjogi vitákat befolyásolna, amely azonban nem tartozik a földhivatal hatáskörébe. Az indítványozó által sérelmezett rendelkezés tehát valójában egyfajta
garanciális jellegű előírás: azt biztosítja, teszi egyértelművé, hogy a földhivatal kizárólag térképi hibát javíthat ki, de
e döntés – a földhivatal hatásköréből adódóan – nem lehet
a szomszédok között fennálló jogviták megoldásának az
eszköze. A földhivatalnak a térkép kijavítását érintő kérelemmel kapcsolatos döntése tulajdoni igényt nem dönt
(nem is dönthet) el. (Szükséges e körben arra is utalni,
hogy bár maga az Fttv. kifejezetten nem mondja ki, hogy a
térképi határvonal kiigazítása a természetbeni, valóságos
birtoklási viszonyokat nem változtathatja meg, a törvény-
hez fűzött indokolás – összhangban az R.-rel – már tartalmazza ezt az értelmező megállapítást.)
Hangsúlyozni kell: Abban az esetben, ha a jogsérelem
– tehát a bejegyzett jog sérelme, amit a felmérési hiba okozott – földhivatali eljárásban nem orvosolható (mint például a jelen esetben), illetőleg azt nem orvosolják, az érdekelt fél keresettel fordulhat a bírósághoz a szomszédos ingatlan tulajdonosával szemben. Tehát, ha az ingatlan tulajdonosa sérelmesnek tartja az érvényben levő nyilvántartási térképen ábrázolt határvonalat (úgy véli, hogy az téves,
nem felel meg a valóságos tulajdoni viszonyoknak), a bíróság előtt érvényesítheti a szomszédos ingatlan tulajdonosa által el nem ismert igényét (lásd: PK 265. számú állásfoglalás).
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapítja:
az a jogszabályi rendelkezés, amelynek alapján földhiva
tali hatáskörben nem végezhető olyan térképi hibajavítás,
amely a természetbeni határvonaltól (a valóságos birtoklási viszonyoktól) eltérne, nem korlátozza az Alkotmányban
biztosított a tulajdonhoz való jogot, illetve a tulajdoni
igény érvényesítését sem.
Az Alkotmánybíróság ezért az Alkotmány 8. § (2) bekezdésére és 13. § (1) bekezdésére alapított indítványt elutasította.
Budapest, 2010. december 14. Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
86/2011. (IV. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról
szóló 223/2010. (IX. 2.) KE. határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a köz érdekében végzett példaértékű, eredményes munkájáért Andrási Imrének,
a nemzeti értékek és a demokratikus Magyarország iránti elkötelezettségéért
Cs. Kovács Károlynak, a közintézmények gazdálkodásáért végzett több évtizedes példamutató munkájáért, a köztisztviselői hivatás
társadalmi elismertségének erősítéséért Hajdúné Gácsi Máriának, a jászsági középfokú oktatásért, a szakoktatás fejlesztéséért végzett kimagasló tevékenységéért, a megyei közgyűlés
alelnökeként végzett magas színvonalú munkájáért Kiss Jánosnak, a közösségért végzett példamutató tevékenységéért, a magyarság történelmi értékeinek képviseletéért, terjesztéséért
Tokaji Gyulának, a lakosság egészségnevelése elismeréseként, a köztisztviselői hivatás társadalmi megbecsülésének erősítéséért
dr. Versitz Évának a KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. március 24. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1511/2016. (IX. 22.) Korm. határozata az Egyetemes Postaegyesület (Universal Postal Union) Kongresszusain való magyar részvételről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Egyetemes Postaegyesület (Universal Postal Union) Kongresszusain Magyarország
képviseletében küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazza a  postaügyért felelős minisztert, hogy a  küldöttség vezetőjét és tagjait a  külpolitikáért felelős
miniszterrel egyetértésben kijelölje;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
3. felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  küldöttség részére a  részvételhez szükséges meghatalmazási
okiratot állítsa ki.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1600/2013. (IX. 3.) Korm. határozata az Állami Autópálya Kezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság közútkezelői tevékenységének a Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak történő átadásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Állami Autópálya Kezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban:
ÁAK Zrt.) gyorsforgalmi úthálózat üzemeltetői és fenntartási tevékenységét (a  továbbiakban együtt: közútkezelői
tevékenység) a  közútkezelői tevékenység ellátásának biztosításához szükséges eszközökkel, vagyonnal és
munkavállalókkal együtt a  Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság részére ingyenes
üzletágátadás keretében átadja (a  továbbiakban: feladatátadás), valamint hogy az  ÁAK Zrt. a  feladatátadást
követően kizárólag az  országos közutak használatarányos díjszedési rendszerre vonatkozó díjszedési, pótdíjazási
és díjellenőrzési, valamint a  megtett úttal arányos díjszedési rendszerben díjszedési, egyetemes útdíjszolgáltatói
és díjellenőrzés-támogatói tevékenységet végezzen; az  új közútkezelői rendszer indulásának időpontja
2013. november 1. napja;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a feladatátadás végrehajtásához szükséges – különösen
a tevékenységek jogutódlására és a kapcsolódó szerződések átadására vonatkozó –
a) törvényi szintű jogszabályok, illetve jogszabály-módosítások, valamint
b) rendeleti szintű jogszabályok, illetve jogszabály-módosítások
előkészítéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont vonatkozásában: 2013. szeptember 11.
 a b) alpont vonatkozásában: 2013. október 10.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  feladatátadás elősegítése érdekében a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság útján gondoskodjon a  közútkezelői tevékenység ellátásának
biztosításához szükséges állami ingatlanok és egyéb vagyonelemek jogi helyzetének rendezéséről, különös
tekintettel az érintett ingatlanok vagyonkezelésének, ingatlan-nyilvántartási és számviteli helyzetének a jogszabályi
rendelkezésekkel és a feladatátadással összhangban történő kialakításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1239/2014. (IV. 10.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2014-0003 azonosító számú („32. sz. főút Hatvan–Jászfényszaru közötti szakasz 115 kN-os tengelyterhelés megerősítése, kerékpárút, valamint a 9+332 km szelvényben vasúti különszintű átvezetés és ívkorrekció építési munkái” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2014-0003 azonosító számú, „32. sz. főút Hatvan–
Jászfényszaru közötti szakasz 115 kN-os tengelyterhelés megerősítése, kerékpárút, valamint a  9+332 km
szelvényben vasúti különszintű átvezetés és ívkorrekció építési munkái” című, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatot (a továbbiakban: projekt),
2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a projekttel összefüggő, folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárás eredményeként
a nyertes ajánlattevővel történő szerződéskötést követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
61/2015. (XII. 29.) EMMI utasítása a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 2. §
(1) bekezdés d) pontjában, valamint 73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra, a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat)
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § A Szabályzatot a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal honlapján is közzé kell tenni.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti  a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 39/2013.
(X. 31.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
333/2015. (VIII. 20.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/12235-2/2015. számú előterjesztésére – Sabau Kármen Mirella (előző neve: Berar
Kármen Mirella; névmódosítás előtti születési neve: Sabau Carmen Mirela; születési hely, idő: Nagyvárad [Románia],
1986. szeptember 3.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. július 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
103/2015. (XI. 24.) ME határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság között a megerősített partnerségi és együttműködési Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt az egyrészről az Európai Unió és
tagállamai, másrészről a  Kazah Köztársaság között a  megerősített partnerségi és együttműködési Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét
a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1581/2014. (X. 15.) Korm. határozata a Nemzetközi Távközlési Egyesület 2014. dél-koreai Meghatalmazottak Értekezletén való részvételről.
A Kormány a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 20.  § (1)  bekezdés f )  pontja,
valamint a nemzeti fejlesztési miniszter előterjesztése alapján
 1. egyetért azzal, hogy a Nemzetközi Távközlési Egyesület 2014. október 20. és 2014. november 7. között Dél-Koreában
tartandó Meghatalmazottak Értekezletén (a továbbiakban: Meghatalmazottak Értekezlete) Magyarország
Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazza az  elektronikus hírközlésért felelős minisztert, hogy a  küldöttség tagjait a  külpolitikáért felelős
miniszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  küldöttség részére a  részvételhez szükséges meghatalmazási
okiratot a Meghatalmazottak Értekezlete előtt adja ki;
4. felhatalmazza az  elektronikus hírközlésért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy
a Meghatalmazottak Értekezletének záró okiratát kézjegyével lássa el;
5. jóváhagyja az  1.  mellékletben meghatározott tárgyalási álláspontokat és ennek tekintetében felhatalmazza
a magyar küldöttséget Magyarország érdekeinek képviseletére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök