text:
13/2010. (HK 5.) HM VTISZÁT intézkedése a honvédelmi szervezetek által üzemeltetett tiszti (összevont) étkezdék működésével kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. §-ának (2) bekezdése alapján a
honvédelmi szervezetek által üzemeltetett tiszti (összevont) étkezdék működésével kapcsolatos feladatokra a következők szerint
intézkedem: Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen illetve fenntartói irányítása, valamint felügyelete
alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezet) terjed ki.
Az élelmezési ellátás 2. A honvédelmi szervezetek élelmezési ellátást az alábbi tevékenységi körökben végezhetnek:
a) Alaptevékenység keretében:
aa) térítésmentes természetbeni élelmezési (norma sze
rinti) ellátást, a Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló HM rendeletben1 (a továbbiakban: R.), a köztisztviselők és munkavállalók élelmezési ellátásáról szóló HM
utasításban2, valamint a katonai szakképző iskola hallgatóinak élelmezési ellátásáról szóló HM utasításban3 meghatározott esetekben az igényjogosult állomány részére;
ab) protokolláris rendezvények térítésmentes élelmezési ellátását szabályozó HM utasítás4 alapján, a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM
FLÜ) által megrendelt, a honvédelmi szervezethez történő
feladatátadással megszervezett rendezvényen (a továbbiakban: protokolláris rendezvény) az igényjogosult állomány részére;
ac) térítés ellenében történő természetbeni munkahelyi
élelmezési ellátást a hivatásos, szerződéses, önkéntes tartalékos katonák, közalkalmazottak, köztisztviselők és
munkavállalók részére;
ad) térítés ellenében természetbeni élelmezési (norma
szerinti) ellátást a külföldi katonák részére, amennyiben az
érintett felek között e tárgyban megkötött megállapodás
másként nem rendelkezik.
b) Kisegítő tevékenység keretében5:
ba) térítés ellenében történő természetbeni munkahelyi
élelmezési ellátást az ac) alpontban felsorolt igényjogosultakon kívül a honvédelmi szervezet parancsnoka által parancsban engedélyezett külső személyek, ideértve a nyugállományú katonákat, valamint a hivatásos, szerződéses
nyugállományú katonák, közalkalmazottak, köztisztviselők és munkavállalók közeli hozzátartozóit, illetve a honvédelmi szervezetek érdekében tevékenykedő gazdasági
társaságok munkavállalóit, továbbá az államháztartás
körébe tartozó szervezetek részére;
bb) térítés ellenében a honvédelmi szervezet parancsnoka által (parancsban) engedélyezett rendezvények élelmezési ellátását a hivatásos, a szerződéses, az önkéntes tartalékos, a nyugállományú katonák, a közalkalmazotti, a köztisztviselői állomány és a munkavállalók valamint az előbbiekben felsoroltak hozzátartozói, továbbá a miniszter
által támogatott társadalmi és sportszervezetek részére.
3. A térítés ellenében történő természetbeni munkahelyi
élelmezési ellátást az igényjogosult állomány részére – az
étkezéstérítésre kötelezettek kivételével – a térítési díj
bruttó nyersanyag értékéből kell biztosítani, azt más célra
felhasználni nem lehet.
1 Jelenleg a Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló 22/2006.
(VIII. 8.) HM rendelet.
2 Jelenleg a köztisztviselők és munkavállalók élelmezési ellátásáról szóló
25/2009. (IV. 3.) HM utasítás.
3 Jelenleg a katonai szakképző iskola hallgatóinak élelmezési ellátásáról
szóló 76/2009. (IX. 4.) HM utasítás.
4 Jelenleg a nemzetközi katonai együttműködéssel összefüggő egyes protokolláris és vendéglátási kérdésekről szóló 49/2006. (HK 11.) HM utasítás.
5 A honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési
rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet
24. §-a alapján.
4. A bruttó térítési díj és a bruttó nyersanyag érték közötti különbözet elszámolása a 14–15. pontok szerint történik.
5. Az étkezéstérítésre kötelezettek élelmezési ellátásának forrása a kötelező térítési díj és – munkáltatói hozzájárulás címén – költségvetési támogatás. Az étkezéstérítésre
kötelezettek körét HM utasítás6 tartalmazza.
6. A térítési díjak és a költségvetési támogatások összegét az R. 3. § (2) bekezdés alapján kiadott a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáiról szóló Normafüzet (a továbbiakban: Normafüzet) tartalmazza.
Költségvetési tervezési feladatok 7. A honvédelmi szervezet éves intézményi költségvetési javaslatában – a költségvetési tervezési kereteknek
megfelelően – az élelmezési ellátás:
a) kiadásaira:
aa) a természetbeni, térítés nélküli élelmezési ellátásra
jogosultak után a várható éves adagszám és a Normafüzetben rögzített nettó élelmezési norma (rész)érték szorzatának összegét az „541116. Norma szerint ellátottak élelmezési anyaga kiadási előirányzata”;
ab) a munkahelyi élelmezési ellátásra jogosultak után a
várható éves adagszám és a Normafüzetben rögzített nettó
élelmezési norma (rész)érték szorzatának összegét az
„541111. Élelmiszer beszerzés üzemi étkeztetéshez kiadási előirányzata”;
ac) a térítés ellenében megrendezett rendezvényeken kiszolgálásra kerülő éves adagszám és az adagok nettó
nyersanyag érték szorzatának összegét az „541112. Élelmiszer beszerzés rezsi- és rendezvény étkeztetéshez kiadási előirányzata”;
ad) az aa) és ab) alpontok szerinti ebéd, valamint az ac)
alpont szerinti adagszám és a Normafüzetben rögzített nettó tisztítószer pénznorma érték szorzatának összegét az
„54912. Tisztítószerek, tisztálkodási szerek beszerzése
kiadási előirányzata”;
ae) az aa) és ab) alpontok szerinti ebéd, valamint az ac)
alpont szerinti adagszám és a Normafüzetben rögzített nettó konyha- és éttermi felszerelés és egyéb anyag utánpótlási norma érték szorzatának összegét az „549192. Egyéb
élelmezési anyagok kiadási előirányzata”;
af) a kiadásokhoz kapcsolódó Általános forgalmi adót
(a továbbiakban: áfa) az „56111. a vásárolt termékek és
szolgáltatások általános forgalmi adója kiadási előirányzata” főkönyvi számlaszámon kell tervezni.
6 Jelenleg az étkezéstérítésre kötelezett és kedvezményes élelmezési ellátásra való jogosultságról szóló 16/2010. (I. 29.) HM utasítás.
ag) Az aa), ab) és af) alpontokban foglaltak szerint kell
tervezni a különböző pótélelmezési és az élelmezési feljavítási normák szerinti ellátás kiadásainak tervezésénél.
ah) Az ab) és af) alpontok esetében az alap- és kisegítő
tevékenységet a szakfeladatrend alapján kell elkülöníteni.
b) bevételeire:
ba) a természetbeni, térítés nélküli élelmezési ellátásra
jogosultak után a bruttó élelmezési norma (rész)érték és a
várható éves adagszám szorzatának-, valamint a természetbeni, térítés nélküli ebéd ellátásra jogosultak és a munkahelyi ebédet térítés ellenében igénybe vevő (befizető)
állomány után a „tisztítószer pénznorma” és a „konyha- és
éttermi felszerelés és egyéb anyag utánpótlási norma”
bruttó értékeinek és a várható éves adagszám szorzatának
összegét, költségvetési támogatásként, a „94111. Intézmény finanszírozás bevételi előirányzata”;
bb) az alaptevékenység keretében, a munkahelyi élelmezési ellátásra jogosultak után a várható éves adagszám
és a nettó élelmezési norma (rész)érték szorzatának összegét, intézményi bevételként, a „913132. Alkalmazottak
élelmezési térítési díja bevételi előirányzata”;
bc) a kisegítő tevékenység keretében, a munkahelyi
élelmezési ellátásra jogosultak után a várható éves adagszám és a nettó élelmezési norma (rész)érték szorzatának-,
valamint a rendezvényeken kiszolgálásra kerülő éves
adagszám és az adagok nettó nyersanyag érték szorzatának
összegét, intézményi bevételként, a „912122. Vendég étkeztetés bevételi előirányzata”;
bd) alap és kisegítő tevékenység keretében a munkahelyi élelmezési ellátásra jogosultak után a várható éves
adagszám és az élelmezési norma (rész)érték áfája, valamint a rendezvényeken kiszolgálásra kerülő éves adagszám és az adagok nyersanyag érték áfája szorzatának
összegét a „91911. Kiszámlázott termékek és szolgáltatások áfája bevételi előirányzata” főkönyvi számlaszámon
kell tervezni.
Beszerzéssel kapcsolatos feladatok 8. A honvédelmi szervezet élelmezési ellátásért felelős
szervezeti eleme (a továbbiakban: élelmezési szolgálat):
a) Éves Beszerzési Tervében (a továbbiakban: ÉBT), az
azonos beszerzési tárgyú, de költségvetési támogatásból,
vagy intézményi saját bevételből finanszírozott élelmiszerek beszerzését egymástól elkülönítetten – a bevételből finanszírozott soron „intézményi bevételből” – jeleníti meg;
b) az élelmezési ellátáshoz szükséges élelmiszerek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló HM utasítás7 szerint
az ÉBT-ben megtervezett támogatási és intézményi saját
bevételi keretösszeg összesített értékéig kezdeményezi.
7 Jelenleg a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről
szóló 120/2007. (HK 20.) HM utasítás.
9. A pályázatban a pályázó figyelmét fel kell hívni arra,
továbbá a keretszerződésben szerződési feltételként rögzíteni kell azt, ha a megrendelő/kötelezettségvállaló a honvédelmi tárcán belüli átszervezés, feladatelmaradás vagy
étkezési létszámváltozás miatt a szerződött keretösszegnél
kevesebbet teljesít, abban az esetben a szállító a megrendelővel/kötelezettségvállalóval szemben kötbérigényt,
vagy egyéb, a megrendelőnek/kötelezettségvállalónak
hátrányos pénzügyi követelést nem támaszthat.
10. Az MH Logisztikai Ellátó Központ (a továbbiakban:
MH LEK) a honvédelmi szervezetek részére az élelmezési
ellátáshoz szükséges tartós élelmiszereket térítés ellenében számla kiadásával biztosítja. A számla összegét a honvédelmi szervezet az MH LEK kincstári számlájára 15 napon belül átutalja.
Adózási feladatok 11. Az áfaelszámolással kapcsolatban:
a) Az MH LEK által beszerzett tartós élelmiszerek elő
zetesen felszámított áfa-ját levonásba kell helyezni, az átadásra kerülő élelmiszerek áfa-ját pedig be kell vallani.
b) A 2. pont aa) és ab) alpontja szerint az igényjogosult
állomány részére nyújtott természetbeni térítésmentes élelmezési ellátás az általános forgalmi adóról szóló
2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa Tv.) 7. §
(1) bekezdése alapján közhatalmi tevékenységnek minősül, ami az általános forgalmi adó hatályán kívüli tevékenység. A tevékenyég érdekében beszerzésre kerülő termékek előzetesen felszámításra kerülő áfája nem levonható, az ellátás miatt áfa fizetési kötelezettség nem keletkezik.
c) A 2. pont ac) és ad) alpontja, valamint a 2. pont b) alpont szerint az igényjogosult állomány részére térítés ellenében nyújtott élelmezési ellátás adóköteles tevékenység.
A tevékenyég érdekében beszerzésre kerülő termékek előzetesen felszámításra kerülő áfa-ját levonásba kell helyezni, az értékesítés áfa-ját be kell vallani.
d) Azon honvédelmi szervezetek esetében, ahol a térítés
nélküli és a térítés ellenében történő élelmezési ellátás érdekében beszerzésre kerülő termékeket a költség felmerülése pillanatában nem lehet elkülöníteni, ott a levonható és
a nem levonható adó összegét, az Áfa Tv. 123. § (3) bekezdése alapján, a kiszolgált étkezési adagok norma szerinti
értékével súlyozva kell elkülöníteni, amely biztosítja az
Áfa Tv. 120. § szerinti előzetesen felszámított adó megosztását.
e) Az előbbiek figyelembevételével az élelmezési ellátáshoz kapcsolódó élelmiszer beszerzések számláiban
megjelenő áfa-t a „HM KGIR+” rendszerben arányosításba bevont áfa-ként kell rögzíteni. Az élelmezési szolgálat
által havonta készített „Tiszti (Összevont) étkezde elszámolás”-ban szereplő – a térítésmentesen és térítés ellenében kiszolgált adagszámok norma szerinti értékeivel sú
lyozott – arányszámot a „HM KGIR+” rendszerében
a „ZFIAFA11” táblába kell rögzíteni. Ezt követően a
„ZFIAFA” kimutatás segítségével készített áfa bevallás
automatikusan beépíti a megfelelő sorokba a megfelelő
összegeket.
12. Az áfa bevallás elkészítése érdekében az élelmezési
szolgálat a tárgyhónapot követő hónap 15-ig megküldi a
tárgyhónapról készült „Tiszti (Összevont) étkezde elszámolás” (1. számú melléklet) egy példányát a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM
KPÜ) honvédelmi szervezetnél működő gazdálkodás támogató és pénzügyi ellátó referatúrája (a továbbiakban:
pénzügyi referatúra) részére.
13. A honvédelmi szervezet élelmezési szolgálata a természetbeni élelmezési ellátásról a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény alapján – a természetbeni juttatások után a munkáltatót terhelő adók és járulékok megfizetése érdekében – adatokat közöl. Az adatszolgáltatást a 2. számú melléklet szerinti bontásban kell
leadni a tárgyhónapot követő hónap 5-ig a pénzügyi referatúra részére.
Az étkezéstérítési díjbevételek elszámolása 14. Alaptevékenység keretében térítés ellenében végzett élelmezési ellátás biztosítása esetén az étkezéstérítési
díjbevételekből:
a) az áfa alanyi körbe tartozó honvédelmi szervezet a
bevétel:
aa) élelmezési (rész)norma nettó összegének megfelelő
részét a „913232. Alkalmazottak élelmezési térítési díja
bevételi előirányzatának teljesítése”;
ab) a bruttó térítési díjnak megfelelő áfa összegét a
„919211. Alap-, kiegészítő, kisegítő tevékenységhez kapcsolódó kiszámlázott termékek és szolgáltatások általános
forgalmi adója” főkönyvi számlaszámon számolja el;
ac) a fenti elszámolásokat követően fennmaradó részt a
terven felüli bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló
HM utasítás8 (a továbbiakban: Ut.) 2. §-a alapján a HM
költségvetési fejezet központosított bevételeként számolja
el és fizeti be.
b) az áfa alanyi körbe nem tartozó honvédelmi szervezet
a bevétel:
ba) élelmezési (rész)norma bruttó összegének megfelelő részét a „913232. Alkalmazottak élelmezési térítési díja
bevételi előirányzatának teljesítése” főkönyvi számlaszámon számolja el;
8 Jelenleg a terven felüli bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló
14/2010. (I. 27.) HM utasítás.
bb) élelmezési (rész)norma bruttó összegével csökkentett részét az Ut. 2. §-a alapján a HM költségvetési fejezet
központosított bevételeként számolja el és fizeti be.
15. Kisegítő tevékenység keretében térítés ellenében
végzett élelmezési ellátás biztosítása esetén, tekintettel a
vonatkozó HM rendelet9 (a továbbiakban: R1.) előírásaira:
a) az áfa alanyi körbe tartozó honvédelmi szervezet a
bevétel:
aa) élelmezési (rész)norma nettó összegének megfelelő
részét a „912222. Vendég étkeztetés bevételi előirányzatának teljesítése”, a bruttó térítési díjnak megfelelő áfa
összegét a „919211. Alap-, kiegészítő, kisegítő tevékenységhez kapcsolódó kiszámlázott termékek és szolgáltatások általános forgalmi adója” főkönyvi számlaszámon számolja el;
ab) az aa) alpont szerinti elszámolásokat követően
fennmaradó részéből (nettó rezsi összegéből):
– az R1. 6. §-ában meghatározottak szerint a HM fejezet
központosított bevételeként a „48292597ÉV. A HM tárca
központosított bevételét képező bevételek forgalma” főkönyvi számlaszámon számolja el és fizeti be az R1. 5. §
(1) bekezdés c) pontja szerinti részt a felmerülő személyi
kiadások és járulékai címén, és az R1. 5. § (2) bekezdés a)
pontja szerinti részt a közüzemi szolgáltatások visszatérülése címén,
– a honvédelmi szervezet saját bevétele a nettó rezsi
összeg ab) alpont első francia bekezdés szerint csökkentett
összege, amit a „912222. Vendég étkeztetés bevételi előirányzatának teljesítése” főkönyvi számlaszámon számol
el, melynek a személyi kiadások és járulékai részét az R1.
7–8. §-ában meghatározottak szerint használhatja fel, a
fennmaradó részt egyéb működési és fejlesztési kiadásaira
fordíthatja.
b) Az áfa alanyi körbe nem tartozó honvédelmi szervezet a bevétel:
ba) élelmezési (rész)norma bruttó összegének megfelelő részét a „912222. Vendég étkeztetés bevételi előirányzatának teljesítése” főkönyvi számlaszámon számolja el;
bb) a ba) alpont szerinti elszámolást követően fennmaradó részéből (bruttó rezsi értékéből):
– az R1. 6. §-ában meghatározottak szerint a HM fejezet
központosított bevételeként a „48292597ÉV. A HM tárca
központosított bevételét képező bevételek forgalma” főkönyvi számlaszámon számolja el és fizeti be az R1. 5. §
(1) bekezdés c) pontja szerinti részt a felmerülő személyi
kiadások és járulékai címén, és az R1. 5. § (2) bekezdés
a) pontja szerinti részt a közüzemi szolgáltatások visszatérülése címén,
9 Jelenleg a közhatalmi honvédelmi szervezetek kiegészítő és kisegítő tevékenységéből származó bevételek, valamint a terven felüli közhatalmi bevételek felhasználásáról szóló 2/2010. (I. 26.) HM rendelet.
– a honvédelmi szervezet saját bevétele a bruttó rezsi
összeg bb) alpont első francia bekezdés szerint csökkentett
összege, amit a „912222. Vendég étkeztetés bevételi előirányzatának teljesítése” főkönyvi számlaszámon számol
el, melynek a személyi kiadások és járulékai részét az R1.
7–8. §-ában meghatározottak szerint használhatja fel, a
fennmaradó részt egyéb működés fenntartás kiadásaira
fordíthatja.
16. a) A 14–15. pontok szerinti számításokat a 3. és 4.
számú melléklet alapján kell végezni.
b) A 15. pontban leírt számításkor az élelmezési biztosítás során felmerülő személyi kiadások és járulékai megtérülő része a nettó rezsi összeg 54 %-a.
Az élelmezési szolgálat költségvetési előirányzat
nyilvántartása 17. Az élelmezési szolgálat a költségvetési előirányzat
nyilvántartásában, a térítés nélküli természetbeni élelmezési ellátásra jóváhagyott előirányzatok mellett, analitikus
nyilvántartást vezet a tiszti (összevont) étkezde, valamint
az MH Kiképzési Oktatási és Regeneráló Központ (a továbbiakban: KORK) étkezde pénztára által a honvédelmi
szervezet kincstári számlájára feladott összegből az élelmezési szolgálatot megillető bevételről.
18. A honvédelmi szervezet élelmezési szolgálata
a) a havi zárás után a költségvetési előirányzat nyilván
tartását egyezteti a pénzügyi referatúrával,
b) az egyeztetést követően kezdeményezi az „541216.
Norma szerinti ellátottak élelmezési anyag kiadási előirányzat teljesítése” főkönyvi számlaszámra lekönyvelt
számlák értékéből a ténylegesen munkahelyi élelmezési
ellátásra felhasznált élelmiszerek értékének átkönyvelését
– a „Tiszti (Összevont) étkezde elszámolás” alapján – az
„541211. Élelmiszer beszerzés üzemi étkeztetéshez kiadási előirányzat teljesítése” főkönyvi számlaszámra. Az
alap- és kisegítő tevékenységet a szakfeladatrend alapján
kell elkülöníteni.
19. Az élelmezési szolgálat a protokolláris rendezvények elszámolása érdekében kezdeményezi az „541216.
Norma szerinti ellátottak élelmezési anyag kiadási előirányzat teljesítése” főkönyvi számlaszámra lekönyvelt
számlák értékéből a felhasznált élelmiszerek értékének átkönyvelését – a HM FLÜ költségvetéséből átcsoportosított előirányzatok felhasználása érdekében – az „541212.
Élelmiszer beszerzés rezsi- és rendezvény étkeztetéshez
kiadási előirányzat teljesítése” főkönyvi számlaszámra.
20. A 19. pontban meghatározottakhoz hasonlóan kell
eljárni a hazai gyakorlatok elszámolása esetén, amennyiben arra elkülönített címrendkódon költségvetési előirányzat kerül biztosításra.
Az a’ la carte étkezések térítési díjából származó
bevételek elszámolása
21. A tiszti (összevont) étkezde – a befizető étkezők által felmerült igények magasabb színvonalú biztosítása érdekében – választékát a’ la carte étkezésekkel bővítheti.
Az a’ la carte étkezések térítési díjának kiszámítását az
5. számú melléklet tartalmazza.
22. Az a’ la carte étkezések biztosításából származó bevételek elszámolását
a) az alaptevékenység keretében végzett élelmezési ellátás biztosítása esetén a 14.,
b) a kisegítő tevékenység keretében végzett élelmezési
ellátás biztosítása esetén a 15. pontban meghatározottak
alapján kell végezni.
A pénztár (pénzkezelőhely) feladatai 23. Az alaptevékenység és a kisegítő tevékenység keretében térítés ellenében munkahelyi élelmezési ellátást
igénybe vevők, valamint az étkezéstérítésre kötelezettek
befizetéseit a Befizetők és Lemondók Könyvében elkülönítve kell nyilvántartani.
24. A pénztárgépet úgy kell átállítani, hogy a honvédelmi szervezetnél kiszolgált étkezések menünként, étkezési
fajtánként elkülönítve (külön regiszteren) szerepeljenek.
25. A tiszti (összevont) étkezde pénztárának (a továbbiakban: pénzkezelő hely) folyamatos működéséhez a pénzügyi referatúra – a honvédelmi szervezet parancsnoka által meghatározott összegben – váltópénzt biztosít a
„392923ÉV. készpénzellátásra utalt szervezetek átfutó
kiadásainak forgalma” főkönyvi számlaszám terhére.
26. a) Azon tiszti (összevont) étkezde, melynek pénzkezelő helye részére korábban a pénzügyi referatúra házi
pénztárából váltópénz (előleg) nem került kiadásra, a
pénzkezelő hely bevételeivel 2010. január 1-jéig visszamenőleg a 27–28. pontokban meghatározottak szerint számoljon el.
b) Az elszámolást követően fennmaradó:
ba) pénztári többletet az Ut. 2. §-a alapján a HM költ
ségvetési fejezet központosított bevételeként kell befizetni, vagy bb) pénztári hiány esetén a kártérítési felelősségről
szóló HM rendelet10 szerint le kell folytatni a káreljárást.
10 Jelenleg a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonái, valamint az önkéntes jelentkezés alapján tartalékos katonai szolgálatot
teljesítők kártérítési felelősségének egyes szabályairól szóló 18/2006.
(VI. 27.) HM rendelet.
27. Amennyiben a pénzkezelő hely részére kiadott váltópénz és a napi bevételek együttes összege meghaladja a
kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló
HM KPÜ vezérigazgatói intézkedés szerint a napi pénztárzárlat után engedélyezett készpénzkészlet felső határát,
úgy a kiadott előleggel csökkentett bevételt, elszámolással
alátámasztva a pénzügyi referatúra házi pénztárába, vagy
– pénzintézet útján – a honvédelmi szervezet kincstári
számlájára kell befizetni.
28. Az elszámolást a befizetési bizonylat másolatával
együtt a pénzügyi referatúra részére – legkésőbb a befizetést követő munkanapon – át kell adni. Az elszámolást az
áfa alanyi körbe tartozó honvédelmi szervezeteknek a
3. számú melléklet, illetve az áfa alanyi körbe nem tartozó
honvédelmi szervezeteknek a 4. számú melléklet szerint
kell elkészíteni.
A protokolláris rendezvények élelmezési ellátása 29. A protokolláris rendezvények élelmezési ellátásának felmerülő költségét előirányzat átcsoportosítással kell
rendezni.
30. A honvédelmi szervezet a protokolláris rendezvényhez szükséges szakanyagokat szállítási szerződései terhére, vagy a raktárkészletéből biztosítja, és az eszköz analitikus nyilvántartásban más ellátástól elkülönítve (külön
utalványon) „350”-es felhasználás mozgáskóddal adja ki a
honvédelmi szervezet konyhájára.
31. A honvédelmi szervezet az élelmezési ellátást követő 10 munkanapon belül – a felhasznált élelmiszereket tartalmazó eszköz utalvány másolati példányával együtt – a
felmerült költségekről szolgálati úton, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) útján,
elszámolást küld a HM FLÜ részére.
32. A költségeknek tartalmazniuk kell:
a) a felhasznált élelmiszerek-, az adagszám és a Norma
füzetben rögzített konyha- és éttermi felszerelés és egyéb
anyag utánpótlási norma szorzatának-, valamint az adagszám és a Normafüzetben rögzített tisztítószer pénznorma
szorzatának nettó értékét, valamint ezek áfáját, vagy
b) a felhasznált élelmiszerek-, valamint az adagszám és
a Normafüzetben rögzített eldobható élelmiszer felszerelési norma szorzatának nettó értékét, valamint ezek áfáját,
a 33. pont a)–d) alpontjainak megfelelő bontásban.
33. A HM FLÜ az elszámolások alapján – havonta, a
tárgyhónapot követő hónap 20-ig a vonatkozó HM utasítás11 szerint – kezdeményezi a HM KPÜ-nél a felmerült
11 Jelenleg a honvédelmi szervezetek saját hatáskörű előirányzat-módosításának rendjéről szóló 12/2010. (I. 27.) HM utasítás.
költségek ellenértékének megfelelő költségvetési előirányzatok átcsoportosítását a feladatot végrehajtó honvédelmi szervezet részére. A felmerült költségeket az alábbi
főkönyvi számlaszámokra:
a) az élelmiszereket az „541112. Élelmiszer beszerzés
rezsi- és rendezvény étkeztetéshez kiadási előirányzatra”;
b) a tisztítószereket az „54912. Tisztítószerek, tisztálkodási szerek beszerzése kiadási előirányzatra”;
c) a konyha- és éttermi felszerelés és egyéb anyagokat
az „549192. Egyéb élelmezési anyagok kiadási előirányzatra”;
d) az áfát az „56111. Vásárolt termékek és szolgáltatások általános forgalmi adója kiadási előirányzatra” főkönyvi számlaszámra kell kezdeményezni az elszámolás
alapján.
34. A tárgyév november és december hónapjában megrendezett protokolláris rendezvények költségeinek átcsoportosítását a feladatot végrehajtó honvédelmi szervezet
részére a HM FLÜ a tárgyévet követő év januárjában kezdeményezi.
35. A feladatot végrehajtó honvédelmi szervezet a protokolláris rendezvény érdekében felhasznált élelmiszerek
nettó értékét a rendezvény napján élelmezési illetményként felszámítja fel az „591” kódszámon helyesbítő tételként, élelmezési illetménynövelésként. A tisztítószerek,
valamint a konyha- és éttermi felszerelés és egyéb anyagok tekintetében az illetményfelszámítást – a költségvetési
előirányzat átcsoportosítás realizálódásának hónapjában,
az „Elszámolás és jelentés az élelmezési gazdálkodásról”
szóló elszámolás készítésekor – az Eszköz analitikus nyilvántartásban hitelátcsoportosítás címén nettó értéken kell
végrehajtani.
36. Az „Elszámolás és jelentés az élelmezési gazdálkodásról” szóló negyedéves elszámolás felterjesztésekor a
szöveges jelentésben meg kell jeleníteni az illetményfelszámításra jogosító okmány nyilvántartási számát és kiállítóját.
Kisegítő tevékenység keretében végzett rendezvények 37. A honvédelmi szervezetek a 2. pont bb) alpontban
meghatározott személyek és szervezetek részére – az alaptevékenység ellátására létrehozott kapacitás kihasználásának céljából – a rendezvények élelmezési biztosítását a
honvédelmi szervezet parancsnokának írásos parancsa
alapján végezhetik.
38. A rendezvények élelmezési biztosítását – a felhasználásra tervezett élelmiszerek értékének figyelembevételével – az I. számú-, vagy az a’ la carte élelmezési normák
szerint lehet tervezni. Ennek érdekében a nyersanyag felhasználáshoz anyagkiszabást kell készíteni (Eszköz prog
ram: „Számvetés a napi élelmezési anyag felhasználáshoz”), amelyet a honvédelmi szervezet parancsnoka, vagy
logisztikai főnöke hagy jóvá.
39. A honvédelmi szervezet a kisegítő tevékenységhez
szükséges szakanyagokat a 30. pontban előírtak szerint
biztosítja.
40. Az élelmezési térítési díj megállapításához számvetést kell készíteni, amely tartalmazza:
a) az alkalmazott (a 38. pont szerint kiválasztott) élelmezési norma térítési díját,
b) az adagszám és a Normafüzetben rögzített konyha- és
éttermi felszerelés és egyéb anyag utánpótlási norma szorzatának bruttó értékét és
c) az adagszám és a Normafüzetben rögzített tisztítószer
pénznorma szorzatának bruttó értékét, vagy
d) az alkalmazott (a 38. pont szerint kiválasztott) élelmezési norma térítési díját és
e) az adagszám és a Normafüzetben rögzített eldobható
élelmiszer felszerelési norma szorzatának bruttó értékét.
41. A kisegítő tevékenységet végrehajtó honvédelmi
szervezet a tevékenység érdekében felhasznált élelmiszerek nettó értékét a rendezvény napján élelmezési illetményként számítja fel az „591” kódszámon helyesbítő tételként, élelmezési illetménynövelésként. A tisztítószerek,
valamint a konyha- és éttermi felszerelés és egyéb anyagok tekintetében az illetményfelszámítást – a befolyt bevétel előirányzatosítását követően, az „Elszámolás és jelentés az élelmezési gazdálkodásról” szóló elszámolás készítésekor – az Eszköz analitikus nyilvántartásban hitelátcsoportosítás címén nettó értéken kell végrehajtani.
42. Az „Elszámolás és jelentés az élelmezési gazdálkodásról” szóló negyedéves elszámolás felterjesztésekor
csatolni kell a kisegítő tevékenység elrendeléséről készült
parancs, a jóváhagyott anyagkiszabás, az élelmezési térítési díj megállapításához készített számvetés, valamint a befolyt bevétel előirányzatosítását jóváhagyó okmány másolati példányát.
Záró rendelkezések 43. A honvédelmi szervezetek a 10. pontban foglaltak
kivételével egymás részére térítés ellenében élelmezési
szolgáltatást nem nyújthatnak.
44. Ez az intézkedés az aláírását követő hónap 1. napján
lép hatályba. Ezzel egyidejűleg hatályát veszti:
a) a honvédelmi szervezetek által üzemeltetett tiszti
(összevont) étkezdék működésével kapcsolatos szakfeladatokról szóló 10/2009. (HK 4.) HM VTISZÁT intézkedés,
b) a honvédelmi szervezetek által üzemeltetett tiszti
(összevont) étkezdék működésével kapcsolatos szakfeladatokról szóló 10/2009. (HK 4.) HM VTISZÁT intézkedés módosításáról szóló 18/2009. (HK 6.) HM VTISZÁT
intézkedés.
Budapest, 2010. február 26. Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
302/2007. (XII. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök
előterjesztésére
a 2007. évi Moto GP Világbajnokságon elért sportágtörténeti sikeréért, eddigi sportpályafutása elismeréseként
Talmácsi Gábornak, motorversenyzőnek a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2007. december 12.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
140/2009. (X. 29.) FVM rendelete a gabona és rizs intervenciójáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel
a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában
szereplő feladatkörömre – a következőket rendelem el: Az intervenciós készletek felvásárlása
1. § (1) Intervencióra felajánlhat az Európai Unió területén betakarított, homogén, per-, teher- és igénymentes gabonát és
rizst (a továbbiakban: felajánlott áru) annak tulajdonosa, valamint a felajánlott árura vonatkozóan rendelkezési joggal
rendelkező természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság
(a továbbiakban együtt: felajánlók) a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által az MVH
honlapján közzétett ajánlati formanyomtatvány kitöltésével. Közraktározott gabona és rizs is felajánlható
intervencióra, amennyiben a felajánlott áru per-, teher- és igénymentességét a 2. § (5) bekezdésében meghatározott
határidőn belül igazolják. (2) Az ajánlatot az (1) bekezdés szerinti formanyomtatványon kell az MVH-hoz benyújtani. Az ajánlati
formanyomtatványhoz mellékelni kell a közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktusban meghatározott kötelező
dokumentumokon túl: a) a felajánláskori tárolás helyéről készített, a raktár beazonosítását szolgáló helyszínrajzot,
b) a telep megközelítését elősegítő térképvázlatot, illetve c) amennyiben a felajánlás érvényességéhez szükséges, a biztosíték letételét igazoló bizonylatot.
(3) Egy formanyomtatványon egyszerre csak egyféle gabona vagy rizs ajánlható fel.
(4) Az ajánlat kérelemnek minősül, amelyet postán vagy telefax útján lehet benyújtani. Ha a kérelem benyújtására
közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktus határidőt állapít meg, csak az a felajánlás tekinthető érvényesnek,
amely legkésőbb a meghatározott időpontig a mellékletekkel együtt hiánytalanul beérkezik az MVH-hoz.
(5) Ha közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktus ajánlati biztosíték letételét írja elő, az ajánlatok kizárólag akkor
érvényesek, ha a biztosítékot a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékekhez kapcsolódó biztosítékrendszer
szabályairól szóló 17/2004. (II. 13.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet) meghatározottak szerint az
MVH rendelkezésére bocsátották. 2. § (1) Az MVH jogosult a felajánlást előzetesen elutasítani, ha a felajánló által benyújtott ajánlaton szereplő felajánlott áru:
a) nincs a felajánláskori tárolás helyén, vagy b) nem éri el a közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktus által meghatározott minimális felajánlható
mennyiséget, vagy c) nem éri el a közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktus által meghatározott minimális minőséget, vagy
d) a felajánlott árut nem elkülönítve tárolják, vagy
e) közraktározását a felajánlási adatlapon nem közölték. (2) Ha közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktus a felvásárolható árumennyiség tekintetében mennyiségi korlátot
állapít meg, akkor odaítélési együttható alkalmazására kerülhet sor. Ebben az esetben a felajánlónak az így
meghatározott mennyiségű árut kell az MVH részére átadnia.
(3) A felajánlott áru átvétele történhet beszállítással MVH ellenőr jelenlétében vagy képviselő közreműködésével, illetve
ha jogszabály nem zárja ki, helyben MVH ellenőr jelenlétében vagy közraktár közreműködésével. Beszállításos
áruátvétel esetén az MVH beszállítási értesítőt küld a felajánló és a raktározó részére. Ha a felajánló a kitöltött
beszállítási értesítőt nem küldi vissza a kézhezvételt követő 1 hónapon belül, akkor a felajánlás elutasítható.
A felajánlott áru átvételével kapcsolatosan előzetesen egyeztetett időpont az MVH írásos engedélye alapján egy
alkalommal módosítható. A nem egyeztetett időpontokban történő szállítást az MVH elutasíthatja. Az MVH azon
beszállított mennyiségek beszállítását elutasítja, amelyek a beszállításnál alkalmazott szállítójármű kapacitásán felüli
mértékben meghaladják az intervenciós felvásárlásra elfogadott mennyiséget. (4) Ha jogszabály nem zárja ki, a felajánlónak lehetősége van az átvétel során észlelt minőségi kifogások alapján saját
költségén egy alkalommal a felajánlott áru húsz munkanapon belüli cseréjére vagy a minőség javítására, de ebben az
esetben sem lépheti túl a jogszabályban meghatározott beszállítási határidőt.
(5) Ha közraktározott áru kerül felajánlásra, és a felajánló ezt a tényt nem közli a felajánlási adatlapon az MVH-val, vagy az
árut a felajánlást követően közraktároztatják, akkor a felajánlást el kell utasítani. A felajánlási adatlapon jelzett módon
közraktározott áru felajánlása esetén az MVH lefolytatja az átvételi eljárást, azonban az ellenérték kifizetésére kizárólag
a felajánlott áru per-, teher- és igénymentességének hitelt érdemlő igazolása esetén kerülhet sor. A közraktárjegy
bevonásáról szóló dokumentumot a felajánlónak az MVH felajánlott áru átvételéről szóló döntése kézhezvételét
követő tíz munkanapon belül kell benyújtania az MVH részére, ellenkező esetben a felajánlást el kell utasítani.
(6) Az intervenciós felvásárlással kapcsolatos felajánlót terhelő általános költségeket e rendelet 1. számú melléklete
tartalmazza. (7) Az intervenciós felajánlás visszavonásának vagy elutasításának költségeit e rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
A felajánlónak saját költségén kell az elutasított vagy visszavont áru elszállításáról gondoskodnia.
3. § (1) A felajánlott áru mintavételezését és minőségvizsgálatát csak azok a 3. számú mellékletben meghatározott
laboratóriumok végezhetik, amelyek a vizsgálat időpontjában rendelkeznek a Grain and Feed Trade Association
(GAFTA) minősítéssel és az MVH-val kötött, a mintavételezésre és a minőségvizsgálatra vonatkozó érvényes
szerződéssel. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott laboratóriumok a mintavétel során tárolónként és legfeljebb 500 tonnánként
egy reprezentatív mintát képeznek, azzal a kiegészítéssel, hogy az utolsó reprezentatív minta alapjául szolgáló
mennyiség ettől +10%-kal eltérhet. Azon tételek esetében, amelyek a (6) bekezdés alapján mikotoxin vagy
szennyezőanyag-tartalom vizsgálatra is ki vannak jelölve, az élelmiszerek mikotoxin tartalmának hatósági
ellenőrzéséhez használandó mintavételi és elemzési módszerek megállapításáról, valamint módosításairól szóló,
2006. február 23-i 401/2006/EK bizottsági rendelet által előírt sűrített mintavételezési szabályok a mérvadók azzal
a kiegészítéssel, hogy a vizsgálathoz képzett minták legfeljebb 2500 tonna felajánlott árut reprezentálhatnak.
(3) A reprezentatív mintákból három mintasor készül, amelyből egy a felajánlót illeti, egyet az MVH – a közvetlenül
alkalmazandó közösségi jogi aktus által meghatározottak szerint részben a felajánló költségére – laboratóriumban
megvizsgáltat, egy pedig referenciamintaként – egy esetleges későbbi vizsgálat céljából – a vizsgálatot végző
laboratóriumban kerül megőrzésre. (4) A felajánlott tételre vonatkozó reprezentatív minták laboratóriumi vizsgálati eredményeinek összesítése – az
esésszám kivételével – a súlyozott átlagolás szabályai szerint történik. Ha az így keletkezett átlageredmény bármely
paramétere nem felel meg az intervenciós követelményeknek, a felajánlott áru teljes mennyisége elutasításra kerül.
Amennyiben az átlageredmény megfelelő, és a részminták legfeljebb harmadánál tapasztalható 0,5 százalékpontot
meg nem haladó eltérés, akkor az MVH az átlageredmény alapján a tételt elfogadja.
(5) Abban az esetben, ha a felajánló vagy az intervenciós raktár a laboratóriumi vizsgálat alapján megállapított minőségi
eredményt nem fogadja el, újabb, döntő érvényű laboratóriumi vizsgálatot kezdeményezhet a referenciaminta
bevizsgáltatásával. A döntő laboratóriumi vizsgálatot az előző vizsgálatot végző laboratóriumtól eltérő – az
(1) bekezdésben meghatározott körbe tartozó – laboratórium végzi. A döntő laboratórium által kiállított vizsgálati
jegyzőkönyvben szereplő eredmények a felajánlóra és az intervenciós raktárra nézve is kötelező érvényűek. A döntő
vizsgálatok költsége a vitában vesztes felet terheli. (6) Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény 4. §-a szerint működő Gabona Termékpálya Bizottság által
minden gazdasági évben kockázatelemzés alapján elkészített javaslatot követően az agrárpolitikáért felelős miniszter
meghatározza, hogy mely gabonafélék esetén, mely mikotoxinokat és szennyezőanyagokat, milyen arányban és
milyen körzetekben kell vizsgálnia az MVH-nak a rendes minőségvizsgálattal egy időben. Az MVH az előírt mértéken
felül egyedi esetekben kezdeményezheti a mikotoxin és szennyezőanyag-tartalom vizsgálatokat.
4. § (1) A felajánlott áru elfogadásáról, illetve elutasításáról az MVH határozatot hoz. A felajánlott áru elfogadása esetén az
MVH elkészíti a felajánlott árura vonatkozó átvételi jegyzéket, valamint a vételár-kalkulációt, és azokat a határozat
közlésével egyidejűleg elküldi a felajánló, valamint az intervenciós raktár részére.
(2) Az MVH a kifizetésre kerülő nettó vételárat a közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktusok által meghatározottak
szerint, e rendelet 1. számú mellékletében meghirdetett átalányösszegek figyelembevételével állapítja meg.
(3) A felajánlónak legkésőbb az átvételkor készült helyszíni ellenőrzési jegyzőkönyvben nyilatkoznia kell arról, hogy
számla helyett felvásárlási jegy kiállítására tart igényt. (4) A közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktusban meghatározott kifizetési határidő sérelme nélkül a kifizetés
legkorábban az MVH határozatához mellékelt számlakitöltési tájékoztatónak megfelelően elkészült számla MVH-hoz
történő megérkezését követő ötödik munkanapon történik. (5) Az ajánlattételi biztosíték felszabadításáról vagy bevonásáról az MVH a felajánlás elfogadásáról vagy elutasításáról
szóló döntést követően külön eljárás során dönt a Korm. rendeletben meghatározottak szerint.
Az intervenciós készletek tárolása 5. § (1) Az MVH az intervenciós célra felajánlott raktárakról a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 26. §
(1) bekezdésének e) pontja alapján hatósági nyilvántartást vezet.
(2) Az intervenciós raktárakat az MVH választja ki. Az intervenciós központok és a szerződött intervenciós raktárak listáját
az MVH az internetes honlapján teszi közzé. (3) Az MVH a gabona és rizs intervenciójával kapcsolatos feladatainak elvégzése céljából – különösen az 1290/2005/EK
rendelet részletes alkalmazási szabályainak a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedések
Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) általi finanszírozása és a tagállamok kifizető ügynökségei által
végrehajtott közraktározási műveletek könyvelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2006. június 21-i
884/2006/EK bizottsági rendelet előírásaira figyelemmel – jogosult hatósági szerződést kötni az intervenciós tárolás
követelményeinek megfelelő raktárak üzemeltetőivel, a közraktárakkal, a vizsgálatokat végző laboratóriumokkal,
valamint egyéb, a gabona és rizs intervencióval kapcsolatban szolgáltatást végző természetes személyekkel, jogi
személyekkel, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságokkal. (4) Az MVH az intervenciós raktározók részére a velük megkötött szerződés alapján a tényleges készlet
figyelembevételével az áru helyszíni ellenőrzési jegyzőkönyvvel történő átvételétől tárolási díjat, valamint egyszeri be
és kitárolási díjat (a továbbiakban együtt: raktározási díjat) fizet. A tárolási díj magában foglalja a tárolás folyamán
szükséges kezelések és műveletek költségét is. (5) Az MVH a raktározási díjakat évenként felülvizsgálhatja és egyoldalúan módosíthatja, azzal a feltétellel, hogy
a megállapított raktározási díj nem térhet el a 884/2006/EK bizottsági rendelet 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja
alapján euróban meghatározott összegektől. Átváltási árfolyamként az Európai Központi Bank által október 1-jét
megelőzően utoljára megállapított árfolyamot kell alkalmazni a következő év szeptember 30-ig.
(6) A (3) bekezdés szerinti személyekkel szerződés nem köthető, ha felszámolási eljárás, csőd- vagy végelszámolási eljárás
alatt állnak, továbbá, ha a természetes személy a gazdasági tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt áll,
illetve a szerződéskötést követően meginduló felszámolási, csőd-, végelszámolási, illetve végrehajtási eljárás
a szerződés bontó feltétele, amelynek bekövetkezése esetén a (4) bekezdésben meghatározott díjak nem
folyósíthatók. Az intervenciós készletek értékesítése 6. § (1) Az intervenciós készletek értékesítésére vonatkozó ajánlattételi felhívásokat az MVH az internetes honlapján,
a Központi Hivatalában, valamint a kirendeltségein teszi közzé.
(2) Az intervenciós készletek megvásárlására vonatkozó ajánlatokat az MVH Központi Hivatalához az MVH ajánlattételi
felhívásában meghatározott módon kell benyújtani. A benyújtott ajánlatok érvényessége az MVH Központi
Hivatalához történő megérkezés időpontja alapján kerül meghatározásra. (3) Az intervenciós készletek értékesítésére benyújtott ajánlatokat sem módosítani, sem visszavonni nem lehet.
(4) Az intervenciós készletek értékesítésére vonatkozó ajánlatok kizárólag akkor érvényesek, ha az Európai Bizottság által
meghatározott biztosítékot a Korm. rendeletben meghatározottak szerint az MVH rendelkezésére bocsátották.
A készpénz biztosíték akkor tekinthető rendelkezésre bocsátottnak, ha az ajánlattételi felhívásban közzétett
bankszámlán az ajánlattételi határidő lejártának időpontjában hozzáférhető és intervenciós jogcímre leköthető.
(5) A nyertes pályázó részére az MVH a közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktusban meghatározott határidőn belül
határozatot hoz, és azt a számlával együtt megküldi a pályázónak. A nyertes pályázó köteles elfogadni az elnyert
mennyiség plusz/mínusz ötszázalékos mértékű eltérését. Az MVH az elutasított ajánlatokról is határozatot hoz.
(6) Fizikai mozgatással történő kitárolás csak a teljes vételár megfizetését követően, MVH ellenőr vagy az MVH
megbízottja jelenlétben kezdhető meg. Kitárolási szándékát a vevőnek a kitárolást megelőző három munkanappal az
MVH tárolás helye szerint illetékes kirendeltségével kell közölnie.
(7) A tétel tárolási körülményeinek és minőségének megfelelőségéről a vevőnek – lehetőleg az ajánlattétel előtt, de
legkésőbb – a kitárolás megkezdéséig meg kell győződnie. Amennyiben a kitároláskor az elnyert tétel rövid határidőn
belül javítható minőségi hibája állapítható meg (így különösen rovarfertőzöttség, illetve rostálással javítható állaghiba
esetén), a vevő nem jogosult visszautasítani a tétel átvételét. Amennyiben a kitárolás során az elnyert tétel előzetes
vizsgálattal meg nem állapítható hibából következően nem felel meg az intervenciós követelményeknek, a vevő a tétel
érintett részének átvételét visszautasíthatja, vagy ha azt jogszabály nem zárja ki, cseretételt kérhet. Amennyiben az
elnyert gabonából vagy rizsből az érintett résznek megfelelő mennyiség önálló tételben vagy tételekben szabad
intervenciós készletként nem áll rendelkezésre, cseretétel kijelölésére nincs lehetőség.
(8) Ha az árut a megadott határidőig az intervenciós raktárból kiszállították, az MVH a vételárat az elnyert és a kitárolt
mennyiség közötti különbség alapján kiigazítja. Ha az áru fizikai mozgatás nélkül átadásra került, az MVH a vételárat az
elnyert és az átadott mennyiség közötti különbség alapján kiigazítja.
(9) Az ajánlattételi biztosíték felszabadításáról vagy bevonásáról az MVH a felajánlás elfogadásáról vagy elutasításáról
szóló döntést követően külön eljárás során dönt a Korm. rendeletben meghatározottak szerint.
(10) Az MVH az intervenciós követelményeknek meg nem felelő készleteket (veszteségkezelés során keletkezett tételek) az
(1)–(9) bekezdéseknek megfelelően értékesítheti. Az MVH az értékesítésből befolyt összeget az adott tételből
származó veszteségek kiegyenlítésére fordítja. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a gabona intervenciójáról szóló 24/2008. (III. 7.) FVM rendelet, valamint a rizs
intervenciójáról szóló 26/2006. (IV. 4.) FVM rendelet hatályát veszti. E bekezdés a rendelet hatálybalépését követő
napon hatályát veszti. Az Európai Unió jogának való megfelelés
8. § Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a Tanács 1234/2007/EK rendelete (2007. október 22.) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének
létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről (az egységes
közös piacszervezésről szóló rendelet); b) a Bizottság 670/2009/EK rendelete (2009. július 24.) az 1234/2007/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási
szabályainak a durumbúza és a hántolatlan rizs pályázati eljárás útján történő intervenciós felvásárlása
tekintetében történő rögzítéséről, valamint a 428/2008/EK és a 687/2008/EK rendelet módosításáról;
c) a Bizottság 687/2008/EK rendelete (2008. július 18.) a gabonafélék kifizető ügynökségek, illetve intervenciós
hivatalok által történő átvételére vonatkozó eljárások létrehozásáról, valamint a gabona minőségének
meghatározására szolgáló elemzési módszerek megállapításáról; d) a Bizottság 127/2009/EK rendelete (2009. február 12.) a kifizető ügynökségek vagy az intervenciós hivatalok
birtokában lévő gabonafélék értékesítési eljárásának és feltételeinek megállapításáról;
e) a Bizottság 884/2006/EK rendelete (2006. június 21.) az 1290/2005/EK rendelet részletes alkalmazási szabályainak
a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedések Európai Mezőgazdasági Garanciaalap
(EMGA) általi finanszírozása és a tagállamok kifizető ügynökségei által végrehajtott közraktározási műveletek
könyvelése tekintetében történő megállapításáról; f) a Bizottság 2220/85/EGK rendelete (1985. július 22.) a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer
alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról, valamint módosításai;
g) a Bizottság 1881/2006/EK rendelete (2006. december 19.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező
anyagok felső határértékeinek meghatározásáról, valamint módosításai; h) a Bizottság 401/2006/EK rendelete (2006. február 23.) az élelmiszerek mikotoxin tartalmának hatósági
ellenőrzéséhez használandó mintavételi és elemzési módszerek megállapításáról, valamint módosításai.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
46/2018. (III. 19.) Korm. rendelete a bölcsődei kiegészítő támogatásról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány bölcsődei kiegészítő támogatást biztosít a  bölcsődét, mini bölcsődét fenntartó 32 000 forint egy
lakosra jutó adóerő-képesség feletti adóerő-képességgel rendelkező települési önkormányzatok és azok társulásai
(a továbbiakban együtt: önkormányzat) számára.
(2) A  bölcsődei kiegészítő támogatás összege nem haladhatja meg a  bölcsődei, mini bölcsődei feladatellátás teljes
éves kiadásának a  gondozási díjakból származó bevétellel és a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 2.  melléklet III.  pont 7.  alpont a)  pont ac)  alpontja szerinti
bértámogatással csökkentett összegét.
(3) A bölcsődei kiegészítő támogatás kizárólag az önkormányzat által fenntartott,
a) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) és
a Gyvt. 162. § (1) és (2) bekezdése szerinti felhatalmazás alapján kiadott jogszabályokban és
b) a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben (a  továbbiakban: Szoctv.) és
a Szoctv. 132. § (2) bekezdése szerinti felhatalmazás alapján kiadott jogszabályokban
meghatározott szabályoknak megfelelően működtetett bölcsődék, mini bölcsődék kiadásaihoz használható
fel. A  támogatás szempontjából kizárólag a  „Bölcsődei ellátás” kormányzati funkción elszámolt kiadás vehető
figyelembe.
(4) A bölcsődei kiegészítő támogatás felhasználásának határideje 2018. december 31.
2. § (1) A  támogatás igénylése érdekében az  önkormányzatok a  Kvtv. 2.  melléklet Kiegészítő szabályok 2.  pont
b)  alpontjában foglalt táblázat 1. sorában meghatározott 2018. május 15-ei határidejű adatszolgáltatás keretében
szolgáltatnak adatot az ebr42 önkormányzati információs rendszeren keresztül a Kvtv. 2. melléklet III. pont 7. alpont
b) pontja szerinti, az államháztartásért felelős miniszter által kiadott útmutató alapján.
(2) A  bölcsődei kiegészítő támogatás önkormányzatonkénti meghatározásáról és annak összegéről
–  az  önkormányzatok által nyújtott adatszolgáltatás alapján, a  települések típusát és az  egy lakosra jutó
adóerő-képességét is figyelembe véve – az államháztartásért felelős miniszter, a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős
miniszter és a helyi önkormányzatokért felelős miniszter 2018. július 31-éig döntenek.
3. § (1) A bölcsődei kiegészítő támogatás 66%-ának folyósítása 2018. augusztus 15-ig, további összegének folyósítása négy
egyenlő részletben minden hónap 15-éig történik.
(2) A kiegészítő támogatás folyósításáról a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Magyar
Államkincstár gondoskodik.
(3) Az  önkormányzatot megillető támogatás összegét a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter az  általa
üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül elérhetővé teszi.
4. § Az önkormányzat a  támogatás felhasználásáról 2018. december 31-ei fordulónappal az  éves költségvetési
beszámolójában számol el.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Ez a rendelet 2019. május 1-jén hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2016. (XII. 21.) EMMI rendelete az Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Térrel kapcsolatos részletes szabályokról.
Az egészségügyi és a  hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény 38.  §
(2) bekezdés n) és o) pontjában,
a 8. alcím és az 1. melléklet tekintetében az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről
szóló 1997. évi XLVII. törvény 38. § (2) bekezdés p) pontjában,
a 9. alcím és a 2. melléklet tekintetében az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről
szóló 1997. évi XLVII. törvény 38. § (2) bekezdés q) pontjában,
a 10. alcím tekintetében az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi
XLVII. törvény 38. § (2) bekezdés r) pontjában,
a 11. alcím és a 3. melléklet tekintetében az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről
szóló 1997. évi XLVII. törvény 38. § (2) bekezdés s) pontjában,
a 12. alcím és a 4. melléklet tekintetében az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről
szóló 1997. évi XLVII. törvény 38. § (2) bekezdés t) pontjában,
a 13. alcím és az 5. melléklet tekintetében az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről
szóló 1997. évi XLVII. törvény 38. § (2) bekezdés v) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  §
3. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
AZ ELEKTRONIKUS EGÉSZSÉGÜGYI SZOLGÁLTATÁSI TÉR 1. Értelmező rendelkezések
1. § E rendelet alkalmazásában
1. ágazati felhasználó: az  Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Tér (a  továbbiakban: EESZT) azonosítási és
jogosultságkezelési nyilvántartásában szereplő felhasználó, függetlenül attól, hogy természetes személy vagy
szervezeti felhasználó;
2. csatlakozó adatkezelő: az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről
szóló 1997. évi XLVII. törvény (a  továbbiakban: Eüak.) 35/B.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott,
a csatlakozást informatikai rendszer útján megvalósító adatkezelő;
3. szervezeti felhasználó: a  csatlakozott adatkezelő számára az  EESZT azonosítási és jogosultságkezelési
nyilvántartásában, a  csatlakozott adatkezelőre vonatkozó kötelezettségek teljesítése érdekében létrehozott
felhasználó;
4. közvetlen hozzáférési felület: a  működtető által biztosított, az  EESZT egyes szolgáltatásainak csatlakoztatott
informatikai rendszer nélküli használatát lehetővé tevő felület.
2. A csatlakozás feltételei és rendje 2. § (1) Az Eüak. 35/B.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerint az  EESZT-hez informatikai rendszer útján csatlakozásra köteles
államigazgatási szervek:
a) az Országos Egészségbiztosítási Pénztár,
b) az Országos Tisztifőorvosi Hivatal,
c) az Egészségügyi Nyilvántartási és Képzési Központ,
d) az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet.
(2) A csatlakozás feltétele annak a  működtető általi vizsgálata, valamint a  vizsgálat eredményéről kiállított igazolás,
hogy a csatlakozó adatkezelő saját informatikai rendszere útján, a meghatározott követelményeknek megfelelően
a) képes biztosítani a  hozzáférés, azonosítás, szolgáltatáshívás, a  kommunikációs csatorna védelmének
működését, és
b) elvégezte az  EESZT szolgáltatások igénybevételéhez szükséges, a  csatlakozó adatkezelőhöz köthető
hozzáférési jogosultságok beállítását.
(3) A működtető a csatlakozó adatkezelő részére hozzáférhetővé teszi
a) a csatlakozó adatkezelő saját informatikai rendszere és az  EESZT közötti informatikai kapcsolat kiépítését
lehetővé tévő csatlakoztatási felületet és a csatlakozási felület informatikai rendszerbe illesztéséhez, valamint
a  rendszerek közötti kapcsolat kialakításához szükséges technikai leírásokat, a  csatlakozás informatikai
feltételeit és informatikai biztonsági követelményeit,
b) a szolgáltatások leírását, műszaki specifikációját, a  tipikus folyamatlefutások leírását, a  javasolt helyes
gyakorlatokat, a szolgáltatáshívások kezelését, az egyes szolgáltatások esetében alkalmazandó biztonsági és
egyéb követelményeket,
c) a csatlakozás folyamatát, pontos rendjét meghatározó dokumentumokat, és
d) a követelmények ellenőrzésének menetét.
3. § (1) A működtető a  csatlakozáshoz szükséges megállapodás és nyilatkozatok tervezetét (a  továbbiakban együtt:
csatlakozási dokumentáció) internetes honlapján keresztül vagy más elektronikus formában a csatlakozó adatkezelő
rendelkezésére bocsátja.
(2) A csatlakozási megállapodásnak tartalmaznia kell legalább
a) a csatlakozó adatkezelő nevét, székhelyét,
b) a csatlakozásért felelős kapcsolattartó személy nevét és elérhetőségét,
c) a csatlakozásban érintett informatikai rendszer vagy rendszerek megnevezését és a csatlakozás időpontjában
fennálló verziószámát, a rendszer vagy rendszerek fejlesztőjének megnevezését,
d) a csatlakozással kapcsolatos feladatok vállalására vonatkozó nyilatkozatot,
e) biztonsági dokumentumokra vonatkozó titoktartási kötelezettségre vonatkozó rendelkezéseket,
f ) a csatlakozás tesztelésére és az éles üzem megkezdésére vonatkozó szabályokat,
g) a felek felelősségére vonatkozó rendelkezéseket,
h) költségek viselésére vonatkozó rendelkezéseket, és
i) a felek közötti együttműködés szabályait.
(3) A csatlakozást a  csatlakozó adatkezelő az  általa megfelelően aláírt csatlakozási dokumentáció benyújtásával
a működtetőnél kezdeményezi.
(4) A működtető a  (3)  bekezdés szerint benyújtott csatlakozási dokumentációt annak beérkezését követő tizenöt
napon belül megvizsgálja, és ellenőrzi, hogy a  csatlakozó adatkezelő az  Eüak. és az  e  rendelet alapján jogosult-e
csatlakozásra, az  EESZT szolgáltatásainak igénybevételére. A  működtető a  csatlakozó adatkezelőt szükség esetén
a  hiányok pótlására hívja fel. A  csatlakozási folyamat a  csatlakozási dokumentáció hiánytalan benyújtásának
működtető általi visszaigazolásával kezdődik.
(5) A csatlakozó adatkezelő a  csatlakozással kapcsolatban vállalt kötelezettségeinek teljesítését haladéktalanul
jelzi a  működtető számára, amely az  ezt követő harminc napon belül elvégzi csatlakozás sikeres teljesítésének
ellenőrzésére szolgáló teszteket és vizsgálatokat.
(6) Ha a csatlakozó adatkezelő valamely műszaki vagy egyéb feltételt nem teljesít, a működtető a műszaki hiba vagy
a  nem teljesített követelmény megjelölésével felhívja a  csatlakozó adatkezelőt a  hiba megszüntetésére vagy
a  követelmény teljesítésére. A  hiba megszüntetésének vagy a  követelmény teljesítésének beálltáig a  csatlakozás
nem jöhet létre.
(7) Ha a csatlakozó adatkezelő minden, a működtető által előírt műszaki és egyéb feltételt teljesít, a működtető ennek
megállapítását követő nyolc napon belül kiállítja a 2. § (2) bekezdése szerinti igazolást.
(8) A csatlakozó adatkezelő a  jogszabályban meghatározott kötelezettségeit az  EESZT útján csak azt követően
teljesítheti, hogy a csatlakozással kapcsolatos követelményeket teljesítette, és az erre vonatkozó igazolást megkapta.
3. Az EESZT szolgáltatás bevezetése 4. § Az EESZT szolgáltatás nyújtásának megkezdését követően, annak bevezetése során a  működtető a  csatlakozó
adatkezelők, valamint a  csatlakozott adatkezelők által elérhető szolgáltatások körét a  22.  § (1)  bekezdésében
megjelölt adatkezelők vonatkozásában, azok csatlakozási kötelezettségének teljesítésének határidejéig jogosult
korlátozni.
5. § (1) A csatlakozó adatkezelő az  EESZT egyes szolgáltatásainak igénybevétele előtt köteles a  csatlakozó informatikai
rendszer vonatkozásában – ha több informatikai rendszerrel is csatlakozik, minden egyes informatikai rendszer
vonatkozásában – a működtető által meghatározott vizsgálatokat elvégezni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vizsgálatot elvégzettnek kell tekinteni, ha
a) az általa csatlakoztatott informatikai rendszer a működtető által megadott paraméterek mentén megegyezik
egy már sikeresen tesztelt informatikai rendszerrel, vagy
b) az általa csatlakoztatott informatikai rendszer által használt interfész megegyezik egy már sikeresen tesztelt
interfésszel. 4. Adatszolgáltatás teljesítése 6. § A csatlakozott adatkezelő számára előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése csatlakoztatott informatikai
rendszer útján automatizáltan, a  működtető által meghatározott módon és struktúrában, az  EESZT adott
szolgáltatásának igénybevételével történik. Ettől eltérő módon az előírt adatszolgáltatás kizárólag akkor teljesíthető,
ha a működtető erre külön engedélyt ad.
5. Közvetlen hozzáférési felület 7. § (1) A működtető a  közvetlen hozzáférési felület útján elérhető EESZT szolgáltatásokat legalább az  EESZT internetes
honlapján keresztül köteles biztosítani.
(2) A működtető az érintett számára a közvetlen hozzáférési felület útján elérhető EESZT szolgáltatások körében köteles
biztosítani legalább az önrendelkezési nyilvántartás használatának lehetőségét.
6. Azonosítási követelmények és jogosultságok kezelése 8. § (1) Az azonosítási és jogosultságkezelési nyilvántartás működéséhez szükséges nyilvántartások Eüak. szerinti adatait
a nyilvántartásokat vezető szervek az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
törvény szerinti automatikus információátadás vagy legfeljebb huszonnégy órás rendszerességgel megvalósuló
egyszerű információátadás útján biztosítják.
(2) Az azonosítási és jogosultságkezelési nyilvántartás az  Eüak.-ban meghatározott adatokon túl tartalmazza
a szervezeti felhasználó azonosítóját, a szervezeti felhasználóhoz rendelt szimbolikus nevet, a szervezeti felhasználó
létrehozását kérő csatlakozó adatkezelő szervezet EESZT azonosítóját, megnevezését, típusát, székhelyét, levelezési
címét, email címét, telefonszámát, továbbá – ha rendelkezik ilyen azonosítókkal – az  egészségügyi szolgáltatók
által végezhető, engedélyezett szakmák és működési engedélyek nyilvántartásában szereplő azonosítóját,
az egészségbiztosítási szerv által adott finanszírozási azonosítóját.
(3) Az azonosítási és jogosultságkezelési nyilvántartás tartalmazza az ágazati felhasználók
a) egészségügyi szakképesítéssel rendelkező személyek alap és működési nyilvántartásában szereplő adatai
alapján megállapítható jogosultságait,
b) a csatlakozó adatkezelő által az  ágazati felhasználóhoz rendelt jogosultságokat és a  jogosultságok
megvonását,
c) a működtető által beállított jogosultságokat és a jogosultságok megvonását.
(4) A csatlakozott adatkezelő a  működtetővel kötött megállapodás alapján igénybe veheti az  EESZT azonosítási
szolgáltatását a jogszabály alapján nyújtott saját, az igénybe vevő azonosítását igénylő szolgáltatása érdekében.
9. § (1) EESZT szolgáltatás kizárólag a szolgáltatás igénybevételéhez szükséges jogosultsággal rendelkező felhasználó által,
annak azonosítását követően vehető igénybe.
(2) Az azonosítás
a) szervezeti felhasználó esetében a működtető által meghatározott tulajdonságokkal rendelkező elektronikus
tanúsítvánnyal,
b) természetes személy ágazati felhasználó esetében a  működtető által meghatározott többtényezős
hitelesítést alkalmazó azonosítás igénybevételével,
c) érintett esetében a működtető által biztosított elektronikus felületen, a Kormány által kötelezően biztosított
azonosítási szolgáltatás útján
történik. (3) A működtető az ágazati felhasználó (2) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti azonosítását követően az EESZT minden
egyes szolgáltatásának használatát megelőzően ellenőrzi, hogy az ágazati felhasználó
a) jogosult-e a szolgáltatás használatára,
b) jogosult-e a  csatlakozott adatkezelő vagy annak szervezeti egysége nevében az  adott szolgáltatás
vonatkozásában eljárni,
c) megfelel-e az adott szolgáltatás igénybevételére vonatkozó speciális feltételeknek, valamint
d) jogosult-e az önrendelkezési nyilvántartás adatait is figyelembe véve az adat megismerésére.
7. Üzemszünet és üzemzavar 10. § (1) Az EESZT működését érintő vagy a csatlakozott adatkezelő informatikai rendszerét érintő tervezett karbantartások
(a  továbbiakban: üzemszünet) vagy nem tervezett szolgáltatáskiesés (a  továbbiakban: üzemzavar) következtében
elmulasztott adatszolgáltatási kötelezettség esetén a kötelezettnek kizárólag
a) a 12. §-ban meghatározott, a központi eseménykatalógusba történő adatszolgáltatási kötelezettségét,
b) a 13. §-ban meghatározott, törzsadat közzétételére vonatkozó kötelezettségét,
c) a 19.  §-ban meghatározott, az  EESZT útján nyilvántartott egészségügyi dokumentumokra vonatkozó
adatszolgáltatási kötelezettségét,
d) a 20. §-ban meghatározott, jelentéstételi és adatszolgáltatási kötelezettségét
kell az  üzemszünet esetén annak végét, üzemvar esetén annak tényleges megszűnését követő négy napon belül
teljesítenie.
(2) Az EESZT üzemszünete vagy üzemzavara idejére eső adatszolgáltatási kötelezettség elmulasztása esetén nem
alkalmazható hátrányos jogkövetkezmény, ha a  kötelezett adatszolgáltatási kötelezettségét az  (1)  bekezdésben
meghatározottak szerint teljesíti.
(3) A csatlakozott adatkezelő oldalán felmerült üzemszünet vagy üzemzavar – ideértve a  távközlési hálózat vagy
a tápellátási rendszer hibáját is – idejére eső adatszolgáltatási kötelezettség elmulasztása esetén nem alkalmazható
hátrányos jogkövetkezmény, ha a csatlakozott adatkezelő
a) a hiba tényét annak észlelését követően azonnal jelzi a működtető felé,
b) huszonnégy órát meghaladó hibajavítás esetén a  hibaelhárítást követően az  elhárítás megtörténtét jelzi
a működtető felé, és
c) az elmulasztott adatszolgáltatást az (1) bekezdés szerint teljesíti.
11. § (1) A működtető az  EESZT üzemeltetésével kapcsolatos eseményekről nyilvántartást vezet (a  továbbiakban:
üzemeltetési nyilvántartás). Az üzemeltetési nyilvántartás tartalmazza
a) az üzemszünet előrejelzését,
b) az üzemzavarról szóló tájékoztatást, és
c) a verzióváltással kapcsolatos előzetes tájékoztatást.
(2) A működtető köteles az  (1)  bekezdés a)  pontjával kapcsolatban az  üzemszünet tervezett időpontját megelőzően
legalább 30 nappal közzétenni
a) a karbantartás megkezdésének és befejezésének időpontját, és
b) az érintett szolgáltatások körét és a várható szolgáltatáskiesés jellegét.
(3) A működtető köteles az  (1)  bekezdés b)  pontjával kapcsolatban az  üzemzavar észlelését követően azonnal
közzétenni
a) az üzemzavar észlelésének időpontját,
b) az üzemzavar leírását, mely tartalmazza az érintett szolgáltatások körét és a szolgáltatáskiesés jellegét, és
c) ha megállapítható, az üzemzavar elhárításának becsült időpontját.
(4) A működtető köteles az  (1)  bekezdés b)  pontjával kapcsolatban az  üzemzavar elhárítását követően 24 órán belül
közzétenni az üzemzavar részletes leírását, mely tartalmazza
a) az üzemzavar keletkezésének tényleges időpontját,
b) a ténylegesen érintett szolgáltatások körét, és a szolgáltatáskiesés jellegét, és
c) az üzemzavar megszűnésének (az EESZT teljes funkcionalitással történő működésének visszaállása) tényleges
időpontját.
 (5) A működtető köteles az  (1)  bekezdés c)  pontjával kapcsolatban az  EESZT műszaki specifikációját nem érintő
verzióváltás esetén annak tervezett időpontját megelőzően legalább három nappal közzétenni
a) a verzióváltás tervezett időpontját, és
b) az érintett szolgáltatások körét.
 (6) A működtető köteles az (1) bekezdés c) pontjával kapcsolatban az EESZT műszaki specifikációját érintő verzióváltás
esetén annak tervezett időpontját megelőzően legalább hatvan nappal közzétenni
a) a verzióváltás tervezett időpontját,
b) a verzióváltással érintett szolgáltatások körét, és
c) az új verzióra vonatkozó műszaki leírások elérhetőségét.
(7) A működtető az  (1) bekezdésben meghatározott üzemeltetési nyilvántartást az EESZT működésétől függetlenül is
elérhető honlapján bárki számára elérhetővé teszi.
II. FEJEZET
AZ ELEKTRONIKUS EGÉSZSÉGÜGYI SZOLGÁLTATÁSI TÉR ÚTJÁN IGÉNYBE VEHETŐ SZOLGÁLTATÁSOK
8. Központi eseménykatalógus 12. § (1) A csatlakozott adatkezelő a  központi eseménykatalógus felé történő adatszolgáltatási kötelezettsége keretében
az  Eüak.-ban meghatározott adatokat és az  1.  melléklet szerinti ellátási eseményekre vonatkozó adatokat
az  esemény megtörténtét követően haladéktalanul, de legkésőbb az  1.  mellékletben meghatározott időtartamon
belül szolgáltatja.
(2) A csatlakozott adatkezelő az  eseménykatalógusba már szolgáltatott hibás adatot az  erről való tudomásszerzést
követően haladéktalanul, de legkésőbb a  tudomásszerzés időpontjától számított, az  adatszolgáltatásra
az 1. mellékletben meghatározott időtartamon belül javítja vagy törli.
9. Törzsadat-nyilvántartás 13. § (1) A 2.  mellékletben meghatározott nyilvántartások és kódtörzsek (a  továbbiakban: törzsadat) naprakész adatait
a  nyilvántartás vezetője vagy a  kódtörzs közzétevője köteles az  EESZT törzsadat-nyilvántartásában is automatikus
információátadás útján közzétenni, vagy a  törzsadat elérhetőségét az  EESZT útján saját szolgáltatásán keresztül
biztosítani.
(2) Más, személyes adatot nem tartalmazó nyilvántartás vagy kódtörzs közzétételét, vagy az  ezekhez az  EESZT
szolgáltatásán keresztül való hozzáférést bármely csatlakozott adatkezelő kezdeményezheti, vagy maga
a  működtető is biztosíthatja. Az  adatkezelő által kezdeményezett közzététel befogadási szabályait a  működtető
határozza meg, és teszi elérhetővé a csatlakozott adatkezelők számára.
(3) Az EESZT működtetője a  személyes adatot tartalmazó törzsadathoz való hozzáférést az  EESZT kizárólag azon
felhasználói részére biztosítja, akik a törzsadat megismerésére jogosultak.
14. § A működtető a  törzsadat-nyilvántartásban található nyilvántartásokról és kódtörzsekről katalógust vezet, melyet
bárki számára elérhetővé tesz. A katalógus legalább az alábbi adatokat tartalmazza:
a) törzsadat megnevezése, típusa,
b) a nyilvántartást vezető vagy a kódtörzset közzétevő szervezet megnevezése, és
c) frissítés gyakorisága.
10. Önrendelkezési nyilvántartás 15. § (1) Az érintett az önrendelkezési nyilvántartásban az Eüak. 35/H. § (1) bekezdésében meghatározott nyilatkozatát
a) adatainak a  működtető által meghatározott csoportokba sorolt ágazati felhasználók általi megismerésére
vonatkozóan,
b) adatainak meghatározott ágazati felhasználó általi megismerésére vonatkozóan, és
c) a működtető által meghatározott kategóriákba sorolt adatainak megismerésére vonatkozóan
teheti meg.
(2) Az érintett az  Eüak. 35/J.  § (4)  bekezdésében meghatározott nyilatkozatot az  önrendelkezési nyilvántartáson
keresztül, az önrendelkezési nyilatkozat megtételére vonatkozó szabályok szerint teheti meg.
(3) A működtető köteles gondoskodni arról, hogy a nyilatkozat elektronikus rögzítését követően huszonnégy órán belül
érvénybe lépjenek a nyilatkozat alapján létrehozott, az adatokhoz történő hozzáférést korlátozó vagy engedélyező
szabályok.
16. § (1) Az Eüak. 35/I.  § (3)  bekezdésében meghatározott nyilatkozat alapján a  működtető a  kezelőorvos számára
a  nyilatkozat rögzítésétől számított huszonnégy órás időtartamra, az  önrendelkezési nyilvántartásba bejegyzett
korlátozást figyelmen kívül hagyó hozzáférési jogot biztosít az előtte megjelent érintett egészségügyi adataihoz.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti nyilatkozat megadására szolgáló nyomtatványt a  működtető nyomtatható formában
elérhetővé teszi. A nyilatkozat az egészségügyi dokumentáció része.
17. § (1) Az érintett a közvetlen hozzáférési felület útján tájékoztatást kaphat arról, hogy
a) mely ágazati felhasználó végzett, vagy kísérelt meg az adataira vonatkozó adatkezelési műveletet végezni, és
b) az a)  pont szerinti felhasználó mely csatlakozott adatkezelő vagy a  csatlakozott adatkezelő mely szervezeti
egysége nevében végezte, vagy kísérelte meg elvégezni a műveletet.
 (2) Az érintett a  közvetlen hozzáférési felület útján lekérdezheti az  önrendelkezési nyilvántartásban található,
a  lekérdezés időpontjában érvényes rendelkezéseit, vagy azokról a  Kormány által kijelölt szervnél vagy
a kormányablaknál személyesen tájékoztatást kérhet.
11. Egészségügyi profil 18. § (1) A kezelőorvos vagy ennek hiányában a háziorvos az Eüak. 35/J. § (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási
kötelezettsége keretében köteles rögzíteni
a) a 3. mellékletben meghatározott adatokat, valamint
b) az adat rögzítésének alapjául szolgáló esemény, okot adó körülmény vagy dokumentum megjelölését.
(2) A kezelőorvos vagy ennek hiányában a háziorvos az Eüak. 35/J. § (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási
kötelezettsége keretében rögzítheti az  (1)  bekezdés szerint rögzített adat 15.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti
kategóriáját.
(3) A működtető az  (1)  bekezdés szerinti adatokhoz kapcsoltan az  EESZT-ben megvalósuló adatkezelés
jogszerűségének ellenőrzése céljából rögzíti
a) az adat rögzítését végző felhasználó azonosítóját és
b) az adat rögzítésének időpontját.
(4) Az egészségügyi profilban rögzített adatokban bekövetkezett változás esetén a  kezelőorvos vagy háziorvos
az  adatot az  (1)  bekezdésben meghatározottak szerint módosítja. Az  egészségügyi profilban rögzített bejegyzés
javítást vagy módosítást indokolni kell.
12. Egészségügyi dokumentáció nyilvántartása 19. § (1) Az EESZT útján nyilvántartott és a  4.  mellékletben meghatározott egészségügyi dokumentumokra vonatkozó
adatszolgáltatási kötelezettség keretében a csatlakozott adatkezelő
a) a működtető által közzétett technikai követelményeknek megfelelő módon továbbítja a dokumentumokat,
vagy
b) a működtető által közzétett technikai követelményeknek való megfelelés esetén a  dokumentumoknak
a  csatlakozó adatkezelő egészségügyi informatikai rendszeréből való közvetlen elérését lehetővé tevő
hivatkozás továbbításával biztosítja.
(2) A dokumentumok továbbítására vonatkozó, e §-ban meghatározott adatszolgáltatási kötelezettséget
a) betegnek átadott dokumentum esetén a dokumentum betegnek való átadását,
b) betegnek át nem adott dokumentum esetén a dokumentum jóváhagyását,
c) az EESZT nyilvántartásába már továbbított dokumentum esetében annak megváltozását
követően azonnal, de legkésőbb a  4.  mellékletben az  egyes dokumentumok vonatkozásában meghatározott
időtartamon belül kell teljesíteni.
(3) Az egészségügyi dokumentumok nyilvántartásából a  működtető az Eüak. 4.  § (1)  bekezdés a)–d)  pontjában
meghatározott célból kizárólag az  adat megismerésére jogosult ágazati felhasználó számára biztosít hozzáférést
az érintettre vonatkozó egészségügyi dokumentumhoz.
13. Jelentéstételi és adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése 20. § (1) Az 5.  mellékletben meghatározott jelentés vagy adatszolgáltatás esetében a  jelentési vagy adatszolgáltatási
kötelezettséget az EESZT útján, vagy ha az adott kötelezettségre vonatkozóan jogszabály más teljesítési módot jelöl
meg, az EESZT útján is kell teljesíteni.
(2) A működtető térítésmentesen biztosítja a jelentéstételi és adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésének lehetőségét.
 (3) A jelentéstételi és adatszolgáltatási kötelezettség az  EESZT útján kizárólag a  jelentéstételi és adatszolgáltatási
adatlap működtető által közzétett mintájának igénybevételével teljesíthető.
 (4) A jelentéstételi és adatszolgáltatási adatlap mintájával szemben támasztott formai és technikai követelményeket,
valamint a  jelentéstételi és adatszolgáltatási adatlap mintájának az  EESZT útján történő közzététele eljárásrendjét
a működtető határozza meg. A jelentéstételi és adatszolgáltatási adatlap mintáját a közzétett követelményrendszer
alapján a jelentés és adatszolgáltatás címzettje alakítja ki.
(5) A működtető a  jelentéstételi és az  adatszolgáltatási adatlap mintáját a  közzétett követelményrendszer alapján
ellenőrzi, és a  követelményrendszernek való megfelelőség esetén közzéteszi a  jelentések és adatszolgáltatások
mintájának katalógusában.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 14. Hatályba léptető rendelkezés
21. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 23. § (1) bekezdése és a 24. § 2017. január 1-jén lép hatályba.
 (3) A 23. § (2) bekezdése 2017. április 1-jén lép hatályba.
15. Átmeneti rendelkezések 22. § (1) A csatlakozással kapcsolatos kötelezettségét
a) az Eüak. 35/B.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján csatlakozásra köteles, közfinanszírozott egészségügyi
szolgáltatást nyújtó egészségügyi szolgáltató 2017. november 1. napjáig,
b) az Eüak. 35/B.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján csatlakozásra köteles, nem közfinanszírozott egészségügyi
szolgáltatást nyújtó egészségügyi szolgáltató 2018. november 1. napjáig,
c) az Eüak. 35/B. § (1) bekezdés b) pontja alapján csatlakozásra köteles gyógyszertár 2017. november 1. napjáig,
d) az Eüak. 35/B. § (1) bekezdés c) pontja alapján csatlakozásra köteles állami mentőszolgálat 2018. november 1.
napjáig,
e) a 2. § (1) bekezdésében meghatározott szervezet 2017. március 1. napjáig
köteles teljesíteni.
(2) Az Eüak. 35/B.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti csatlakozott egészségügyi szolgáltató a  12.  §-ban és a  19.  §-ban
meghatározott adatszolgáltatási kötelezettségének
a) a közfinanszírozott egészségügyi ellátások tekintetében 2017. november 1. napjától,
b) a nem közfinanszírozott egészségügyi ellátások tekintetében 2018. november 1. napjától
köteles eleget tenni.
(3) A törzsadatot tartalmazó nyilvántartás vezetője vagy kódtörzs közzétevője a  13.  §-ban meghatározott közzétételi
kötelezettségét legkésőbb 2017. március 1. napjától köteles teljesíteni. Ha az  EESZT megfelelő működéséhez
szükséges törzsadat szolgáltatását az  arra kötelezett nem tudja közvetlenül az  EESZT szolgáltatásának
igénybevételével teljesíteni, a  működtető – megállapodás alapján – ideiglenes jelleggel átvállalhatja
az  adatszolgáltatással kapcsolatos kötelezettségéhez kapcsolódó technikai műveletek elvégzését, de
az adatszolgáltatás tartalmát illetően a  felelősség továbbra is a nyilvántartást vezető vagy a kódtörzset közzétevő
szervezetet terheli. Az erre vonatkozó megállapodás időtartama nem lehet tizenkettő hónapnál hosszabb.
(4) A 20. §-ban előírt kötelezettség teljesítésére annak kötelezettje 2017. november 1. napjától köteles.
 (5) A kezelőorvos, ennek hiányában a háziorvos a 18. §-ban meghatározott feladatát 2017. november 1. napjától köteles
teljesíteni. (6) 2017. január 1. napjáig automatikus információátadás helyett az  állami és önkormányzati nyilvántartások
együttműködésének általános szabályairól szóló törvény szerinti automatikus adatátadás útján kell az  azonosítási
és jogosultságkezelési nyilvántartás működéséhez szükséges nyilvántartások Eüak. szerinti adatait, valamint
a törzsadat-nyilvántartásba történő közzétételt biztosítani.
(7) 2017. január 1. napjáig a  Kormány által kötelezően biztosítandó azonosítási szolgáltatás alatt a  Kormány által
kötelezően nyújtandó azonosítási szolgáltatást kell érteni.
16. Módosító rendelkezések 23. § (1) A 2. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az Eüak. 35/B.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerint az  EESZT-hez informatikai rendszer útján csatlakozásra köteles
államigazgatási szervek:]
„a) a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő,”
(2) A rendelet 2. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az Eüak. 35/B.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerint az  EESZT-hez informatikai rendszer útján csatlakozásra köteles
államigazgatási szervek:]
„b) az Emberi Erőforrások Minisztériuma,”
24. § Hatályát veszti a 2. § (1) bekezdés c) pontja.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
27/2004. (III. 16.) KE határozata nyugállományú rendőr dandártábornoki kinevezéséről.
A belügyminiszter előterjesztésére Vörösmarti Mihály nyugállományú rendőr ezredest, a BM Rendészeti Főosztály volt
vezetőjét, több évtizedes kiemelkedő rendőri munkavégzése,
valamint a rendvédelmi szervek tevékenységének segítésében
kifejtett kimagasló érdemei elismeréseként hazánk nemzeti
ünnepe alkalmából, 2004. március 15-i hatállyal
,,nyugállományú rendőr dandártábornokká’’ kinevezem. Budapest, 2004. március 1.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1470/2019. (VIII. 1.) Korm. határozata a magyar agrárium digitalizációjának előmozdításáról és összehangolásáról, Magyarország Digitális Agrár Stratégiájáról.
A Kormány
 1. elfogadja a  Digitális Jólét Program részeként bemutatott, a  magyar polgárok, a  szakmai és civil szervezetek,
a  digitális ökoszisztéma szereplői alkotó közreműködésével, széles körű összefogásával elkészült „Magyarország
Digitális Agrár Stratégiáját” (a továbbiakban: Stratégia), és felhívja az  innovációért és technológiáért felelős
minisztert, hogy a Stratégiát a kormányzati portálon tegye közzé;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
2. célja a  Stratégia végrehajtása során fenntartani a  széles körű társadalmi párbeszéd fórumait, várja a  magyar
polgárok, valamint a  szakmai, társadalmi és tudományos szervezetek és a  piac szereplőinek javaslatait annak
gazdagítására vonatkozóan;
3. a korszerű mezőgazdasági technológiák alkalmazásának elősegítése érdekében támogatja a  mezőgazdasági
termelők digitális kompetenciáinak és ismereteinek fejlesztését, ezért felhívja
a) az agrárminisztert, hogy az innovációért és technológiáért felelős miniszter bevonásával tekintse át az e célok
megvalósulását támogató, szakképzési és kapcsolódó felnőttképzési („Okos Gazda”) programok indítását,
valamint a  digitális kompetenciák és ismeretek megszerzésének, fejlesztésének szakmai megalapozását
és a  mezőgazdaság digitális átalakulásához szükséges tudásbázis működtetését szolgáló Digitális Agrár
Akadémia működésének lehetőségét,
b) az emberi erőforrások miniszterét, hogy az  agrárminiszter és az  innovációért és technológiáért felelős
miniszter bevonásával tekintse át – az  agrár-felsőoktatás hatékonyságának és színvonalának növelése
érdekében – az  agrár-felsőoktatási intézmények lehetőségeit a  mezőgazdaság digitális átalakulásának
elősegítése érdekében,
továbbá tegyenek javaslatot a fejlesztéshez szükséges intézkedések megtételére, és terjesszék azt a Kormány elé;
Felelős: az a) alpont tekintetében: agrárminiszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
a b) alpont tekintetében: emberi erőforrások minisztere
 agrárminiszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. október 31.
 4. az Országos Meteorológiai Szolgálat mezőgazdasági termelés során hasznosítható meteorológiai adatainak és
információinak a  mezőgazdasági termelők számára történő térítésmentes hozzáférhetővé tétele érdekében,
valamint az Országos Meteorológiai Szolgálat földfelszíni mérőhálózatának megújítása, fejlesztése céljából felhívja
az érintett minisztereket az ehhez szükséges intézkedések megtételére;
Felelős: agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2021. december 31.
 5. a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer adatainak mezőgazdasági termelők számára történő térítésmentes
hozzáférhetővé tétele érdekében felhívja az  érintett minisztereket, hogy az  ehhez szükséges intézkedéseket
előkészítő projekt megvalósítása érdekében nyújtsanak be előterjesztést a Kormány számára;
Felelős: agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2020. január 31.
 6. a mezőgazdasági üzemi folyamatokat digitális eszközökkel térben és időben követő, adminisztratív terheket
csökkentő, a  digitális átállás versenyképességi hatásait vizsgáló rendszer („Okos Tesztüzemi Rendszer”) Nemzeti
Agrárkutatási és Innovációs Központban történő kialakítása érdekében felhívja az  érintett minisztereket
a megvalósításához szükséges intézkedések megtételére;
Felelős: agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2021. december 31.
 7. a nemzeti adatvagyonpolitika körében az  agráriumban keletkezett adatállomány társadalmi hasznosulása,
az  ágazati adatintegráció kívánt mértékének elérése érdekében támogatja a  mezőgazdasági és élelmiszeripari
termékek digitális nyomonkövethetőségét (a blockchain megoldások alkalmazási lehetőségeinek vizsgálatával),
a  kapcsolódó adatok gyűjtését, feldolgozását, és tudásbázis működtetését biztosító Nemzeti Élelmiszerlánc
Adatszolgáltatási Központ létrehozását a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal bázisán, amely keretében
felhívja az érintett minisztereket az ehhez szükséges intézkedések megtételére;
Felelős: agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2021. december 31.
 8. támogatja a Digitális Élelmiszerlánc Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Központ létrehozását az Állatorvostudományi
Egyetemen, amely élelmiszerlánc (állattartás, takarmány-előállítás, élelmiszeralapanyag-termesztés stb.)
vizsgáló, adatelemző, oktató, kutató, fejlesztő és innovációs központként, az  élelmiszerlánc-felügyeleti szerv által
működtetett élelmiszerlánc-felügyeleti információs rendszertől elkülönülten biztosítja az  agrár- és élelmiszergazdaság szereplőinek gyakorlati támogatását, digitalizációs lehetőségeinek fejlesztését és az  élelmiszerlánc
szemléletű, digitális technológián alapuló komplex állatorvosképzést, amely érdekében felhívja az  érintett
minisztereket az ehhez szükséges intézkedések előkészítésére;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
agrárminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. március 31. 9. szükségesnek tartja a hazai mezőgazdasági termékek értékesítését támogató, valamint az agráriumban keletkezett
hulladékok újrahasznosítását segítő, digitális alapú elosztó és értékesítési sharing economy módszerek fejlesztését,
a kereskedelmi láncok rövidítését (a blockchain megoldások alkalmazási lehetőségeinek vizsgálatával), és támogatja
e célok elérését segítő ajánlások kidolgozását, amely érdekében felhívja az érintett minisztereket az ehhez szükséges
intézkedések megtételére;
Felelős: agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: 2020. december 31.
 10. a mezőgazdasági termelők által használt precíziós technológiák alkalmazásának elősegítése érdekében egyetért
a  földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv által működtetett műholdas helymeghatározási szolgáltatás
és referenciaállomás-hálózat korszerűsítésével (GNSS) és bővítésével, valamint a  helymeghatározási szolgáltatás
hozzáférhetőségének kiterjesztésével, támogatja annak ingyenessé tételét, amely keretében felhívja az  érintett
minisztereket, hogy az ehhez szükséges intézkedések megtétele érdekében nyújtsanak be előterjesztést a Kormány
számára;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2020. március 31.
 11. egyetért a  felsőoktatás és a  szaktanácsadás gyakorlati képzőhelyének létrehozása, a  digitális kutatási, fejlesztési
és innovációs tevékenység körülményeinek biztosítása, valamint az  agrár digitális megoldások innovációs
és módszertani tudásbázisának kialakítása érdekében a  Digitális Agrár Innovációs Központ létrehozásával
a  Szent István Egyetemen, az  Irinyi Terv alapján tervezett agrárgépgyártási, kutatási és fejlesztési központ és
az  Agrárinformatikai Felsőoktatási és Ipari Együttműködési Központ bevonásával, amely érdekében felhívja
az érintett minisztereket az ehhez szükséges intézkedések megtételére;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
agrárminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2021. december 31.
 12. felhívja az  érintett minisztereket, hogy – a  mezőhegyesi Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zártkörűen
Működő Részvénytársaság által ellátott állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos bevonásával –
a mezőhegyesi Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság mezőgazdasági gépek
és technológiák, megoldások fejlesztésére, kipróbálására alkalmas tesztkörnyezetet is magába foglaló digitális agrármintagazdasággá történő fejlesztése érdekében tegyék meg a szükséges intézkedéseket;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
agrárminiszter a mezőhegyesi Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság
által ellátott állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2020. december 31.
 13. felhívja az  agrárminisztert, hogy – az  innovációért és technológiáért felelős miniszterrel együttműködve –
az  élelmiszeripari érdekképviseletek bevonásával dolgozza ki és terjessze a  Kormány elé a  Stratégiához szervesen
kapcsolódó Digitális Élelmiszeripari Stratégiát, amely tartalmazza a  szükséges költségvetési forrásokat és
a végrehajtását támogató intézkedésekre tett javaslatokat;
Felelős: agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: 2020. március 31.
14. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az  agrárminiszterrel és a  pénzügyminiszterrel
együttműködve a  Stratégia végrehajtása érdekében készítsen részletes – az  egyes részfeladatokat, a  felelősöket,
a határidőket, a végrehajtáshoz szükséges források európai uniós forrásokból vagy a hazai költségvetésből történő
meghatározását és ütemezését is tartalmazó – intézkedési tervet (a továbbiakban: intézkedési terv), és terjessze azt
a Kormány elé;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
agrárminiszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. szeptember 30.
 15. felhívja az érintett minisztereket, hogy a jelen kormányhatározat végrehajtása során az intézkedési tervben foglaltak
szerint járjanak el;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos
16. felhívja az  érintett minisztereket, hogy a  2020 utáni európai uniós költségvetési ciklus tervezése során legyenek
tekintettel a 14. pontban foglaltakra;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
agrárminiszter
pénzügyminiszter
Határidő: a tervezés ütemében
 17. elrendeli a) a Stratégia mérő- és értékelő-, valamint indikátorrendszerének folyamatos fejlesztését,
b) a Stratégia megvalósulásának figyelemmel kísérését, a  Stratégia végrehajtásával kapcsolatos folyamatos
társadalmi egyeztetést, a Stratégia kétévente történő értékelését és szükség szerinti felülvizsgálatát,
c) a Stratégia határon túli közösségek és vállalkozások számára történő kiterjesztésének és hozzáférhetővé
tételének vizsgálatát.
Felelős: az a) alpont tekintetében: agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
 a b) alpont tekintetében: agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
a c) alpont tekintetében: innovációért és technológiáért felelős miniszter
 agrárminiszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: az a) alpont tekintetében: folyamatos
a b) alpont tekintetében: első alkalommal 2020. december 1., majd kétévente december 1.
a c) alpont tekintetében: 2020. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
153/2013. (IV. 3.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Orbán Gábort 2013. április 3-ai hatállyal a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2013. március 27. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
259/2018. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Ujjné dr. Bánáti
Nikolettát a 2018. május 15. napjától 2021. május 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. május 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1212/2012. (VI. 26.) Korm. határozata a 2011. fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításokról szóló megállapodások 2012. végrehajtásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében,
a 2011. évi fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításokról szóló megállapodások 2012. évi hatásainak
érvényesítése érdekében 235,9 millió forint átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi költségvetéséről
szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet a) XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 4. Nemzeti Munkaügyi Hivatal cím terhére, a X. Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium fejezet, 1. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím javára, és
b) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 12. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság cím terhére,
a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 1. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium igazgatása
cím, valamint a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 16. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium Vagyonkezelő Központ cím javára, az 1. és a 2. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
40/2016. (XI. 18.) KKM közleménye az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat kihirdetéséről szóló 2015. XCIII. törvény 2., 3. és 7. §-ának hatálybalépéséről.
A 2015. évi XCIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2015. július 2-i 96. számában kihirdetett, az Európai Unió saját
forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (a továbbiakban: Határozat)
11. cikkének második bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A tagállamok haladéktalanul értesítik a Tanács főtitkárát az e határozat alkotmányos követelményeinek megfelelő
elfogadására vonatkozó eljárások lezárásáról.”
Ugyanezen cikk harmadik bekezdése értelmében:
„E határozat a második bekezdésben említett utolsó értesítés beérkezését követő hónap első napján lép hatályba.”
Az utolsó értesítés Tanács Főtitkárságára történő beérkezésének napja: 2016. szeptember 26.
A Határozat hatálybalépésének napja: 2016. október 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi XCIII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy az Európai
Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat kihirdetéséről
szóló 2015. évi XCIII. törvény 2., 3. és 7. §-a 2016. október 1-jén, azaz kettőezer-tizenhat október első napján lépett
hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1929/2017. (XII. 8.) Korm. határozata a Szent János Kórház és Észak-budai Egyesített Kórházak, valamint a Jahn Ferenc Dél-pesti Kórház és Rendelőintézet rövid távú fejlesztéseinek megvalósítása érdekében szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy szükséges a  Szent János Kórház és Észak-budai Egyesített Kórházakban a  központi fűtési
rendszer elemeinek és a közmű vezetékrendszer cseréje, valamint a hőközpontok fejlesztése;
 2. egyetért azzal, hogy szükséges a Jahn Ferenc Dél-pesti Kórház és Rendelőintézet sürgősségi betegellátó osztályának
fejlesztése; 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával –
a) az 1. pontban foglalt célok megvalósítása érdekében gondoskodjon legfeljebb 200 000 000 forint,
b) a 2. pontban foglalt cél megvalósítása érdekében gondoskodjon legfeljebb 125 000 000 forint többletforrás
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2014. (VI. 30.) GVH utasítása a vállalkozások összefonódásának a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. LVII. törvény 24. §-a szerinti engedélyezése iránti kérelem benyújtásához alkalmazandó űrlapról és az ahhoz kapcsolódó kitöltési útmutatóról.
A vállalkozások összefonódásának a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
24. §-a szerinti engedélyezése iránti kérelem benyújtásának lehetővé tételére – összhangban a törvény 68. § (2) bekezdésével –,
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva az alábbiak
szerint rendelkezem:
1. § Elrendelem az 1. mellékletben foglalt űrlapnak és a 2. mellékletben foglalt kapcsolódó kitöltési útmutatónak
a Gazdasági Versenyhivatal honlapján történő folyamatos közzétételét azzal, hogy az űrlapot a 2014. június 30. után
benyújtott kérelmekhez kell alkalmazni.
2. § (1) Ez az utasítás – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2014. június 23-án lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a vállalkozások összefonódásának a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról
szóló 1996. évi LVII. törvény 24. §-a szerinti engedélyezése iránti kérelem benyújtásához alkalmazandó űrlapról és az
ahhoz kapcsolódó kitöltési útmutatóról szóló 8/Eln./2013. [8/2013. (VI. 21.) GVH] utasítás.
(3) A (2) bekezdés 2014. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
1462/2018. (IX. 25.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Tatabányai Árpád Gimnázium reálgimnáziummá történő fejlesztése érdekében Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata részére történő többlettámogatás biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1240/2016. (V. 13.) Korm. határozat 3. pont a) alpontjának végrehajtása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  Tatabányai Árpád Gimnázium reálgimnáziummá történő fejlesztése (a  továbbiakban:
Beruházás) Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) által valósuljon meg,
és azzal, hogy a  Beruházás megvalósítása érdekében a  Modern Városok Program keretében a  Tatabányai Árpád
Gimnázium reálgimnáziummá történő fejlesztése érdekében Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata
részére történő támogatás biztosításáról szóló 1505/2017. (VIII. 11.) Korm. határozat (a  továbbiakban:
Kormányhatározat) által 2017. és 2018. évre biztosított 1 519 284 490 forint központi költségvetési támogatáson
felül − az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 95. § (2) bekezdés
b) pontjában foglaltak szerint kiadásra kerülő támogatói okirat módosítás alapján – 2018. évben további legfeljebb
673 566 988 forint központi költségvetési támogatás kerüljön biztosításra;
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Kormányhatározat alapján kiadott támogatói okiratot
az  1.  pont szerinti többlet-költségvetésitámogatás biztosítása érdekében módosítsa, és a  2018. évben szükséges
legfeljebb 673 566 988 forintot a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére támogatási előlegként folyósítsa az Önkormányzat számára.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1446/2015. (VII. 2.) Korm. határozata a KEOP-2.1.1/B/15-2015-0001 azonosító számú („Gép és eszközbeszerzés a vízügyi igazgatóságok árvízvédelmi és fenntartási feladatainak ellátásához” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-2.1.1/B/15-2015-0001 azonosító számú, „Gép és eszközbeszerzés
a vízügyi igazgatóságok árvízvédelmi és fenntartási feladatainak ellátásához” című, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti programozási
időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és
a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról
szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatói okiratának kibocsátásához az  1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat
I.9. pontja alapján.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök