text:
5/2011. (IX. 23.) ÁSZ utasítása az Állami Számvevőszék Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az Állami Számvevőszék alapadatai
1. § (1) Az Állami Számvevőszék önálló jogi személyiséggel rendelkező központi költségvetési szerv, amelyet a Magyar
Köztársaság Országgyűlése az Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi XXXVIII. törvény 1. § (1) bekezdésében foglalt
rendelkezésével, 1990. január 1-jei hatállyal hozott létre. (2) Az Állami Számvevőszék többször módosított Alapító Okiratának kelte: 2005. március 31., azonosítója: A-50-014/2005.
(3) Az Állami Számvevőszék alapvető azonosító adatai a következők:
a) a költségvetési szerv megnevezése: Állami Számvevőszék, b) a költségvetési szerv hivatalos rövidített megnevezése: ÁSZ,
f) orosz megnevezése: ������� ��	���
�����
��� ��
���	���,
g) székhelye: 1052 Budapest, Apáczai Csere János u. 10.,
h) levelezési címe: 1364 Budapest, Postafiók 54., i) vezetője (a fejezetet irányító szerv vezetője): az Állami Számvevőszék elnöke,
j) törzskönyvi nyilvántartási száma: 324766, k) statisztikai számjele: 15324762-8411-311-01,
l) adóigazgatási azonosító száma: 15324762-2-41, m) társadalombiztosítási törzsszáma: 91111,
n) államháztartási azonosító száma: 033572, o) Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. nyilvántartási szám: SZT-33640,
p) gazdálkodási jogköre: önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv,
q) számlavezetője: Magyar Államkincstár, r) előirányzat-felhasználási keretszámla száma: 10032000-01483257-00000000,
s) szakfeladat száma és megnevezése: 841113 Államhatalmi és autonóm szervek tevékenysége,
t) a költségvetési szerv által irányított költségvetési szerv: Állami Számvevőszék Kutató Intézete (a továbbiakban:
ÁSZKUT). (4) Az Állami Számvevőszék fővárosi telephelyeinek, a Számvevői Iroda ellenőrzési irodáinak címjegyzékét az 1. melléklet
tartalmazza. (5) Az Állami Számvevőszék ellátja az ÁSZKUT mint önállóan működő költségvetési szerv működtetésének,
gazdálkodásának, könyvvezetésének, adatszolgáltatásának feladatait, a két intézmény között létrejött munkamegosztási
megállapodásban foglaltak szerint. Az Állami Számvevőszék feladatai és hatáskörei
2. § (1) Az Állami Számvevőszék alapfeladata az államháztartás forrásainak, azok felhasználásának, valamint az állami és
önkormányzati vagyonnal való gazdálkodásnak az ellenőrzése. (2) Alaptevékenysége keretében az Állami Számvevőszék az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény
(a továbbiakban: ÁSZtv.) 5. §-ában nevesített ellenőrzési feladatokon kívül végzi az egyéb törvényekben előírt
feladatait, így különösen: a) ellenőrzi a Nemzeti Földalap feletti tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos tevékenységet, a tulajdonosi
joggyakorlással kapcsolatos tevékenységet a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-nél, a Magyar Fejlesztési
Banknál, valamint az állami vagyonért felelős miniszter által megbízott szervezetnél,
b) ellenőrzi a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap működését és gazdálkodását,
c) elvégzi az Országos Betétbiztosítási Alap pénzügyi számviteli ellenőrzését,
d) ellenőrzi az európai területi társulás gazdálkodásának törvényességét,
e) felülvizsgálja a fővárosi önkormányzat tárgyévre vonatkozó forrásmegosztási rendeletét,
f) ellenőrzi a választásra fordított állami és más pénzeszközök felhasználását,
g) ellenőrzi a kárpótlási jegyek életjáradékra váltásáról szóló törvény végrehajtásával összefüggő pénzügyi
elszámolásokat. (3) Alaptevékenysége keretében az Állami Számvevőszék, illetve annak elnöke a következő javaslattételi és kezdeményezési
feladatokat látja el: a) javaslatot tesz az elkülönített állami pénzalapok könyvvizsgálójára külön normatív utasításba foglalt eljárási rend
szerint, b) az elnök tagokat delegál a Közszolgálati Költségvetési Tanácsba, valamint minden olyan testületbe, amelyben az
Állami Számvevőszék képviselőinek részvételét jogszabály írja elő, továbbá
c) szükség szerint eljárást kezdeményez mindazon szerveknél, amelyeknél a vonatkozó törvények erre lehetőséget
biztosítanak, így különösen az Alkotmánybíróságnál, az ügyészségnél, a bíróságnál, a Magyar Könyvvizsgálói
Kamaránál, a Közbeszerzési Döntőbizottságnál, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál.
(4) Az Állami Számvevőszék elnökének a jogszabályok előkészítésében való közreműködését az Állami Számvevőszék
belső funkcionális egységei az ügyrendekben foglalt munkamegosztás szerint segítik.
(5) Alaptevékenysége keretében az Állami Számvevőszék a következő véleményezési feladatokat látja el:
a) véleményezi az államháztartási belső kontrollrendszerek fejlesztésével, szabályozásával, koordinációjával és
harmonizációjával, valamint a belső ellenőrzésre vonatkozó nemzetközi standardokkal összhangban lévő
ellenőrzési módszerek fejlesztésével kapcsolatos feladatokat, b) értékeli az államháztartás számviteli rendjének betartását, az államháztartás belső kontrollrendszerének működését,
c) véleményezi a könyvvizsgálói kamarai tag költségvetési könyvvizsgáló minősítését,
d) véleményezi a Magyar Nemzeti Bank könyvvizsgálójának megválasztását, illetve visszahívását.
(6) Az Állami Számvevőszék alaptevékenysége körében – kapacitásai időleges kihasználása érdekében – az alábbi
tevékenységeket végezheti, amennyiben azok az éves ellenőrzési tervének teljesítését nem veszélyeztetik:
a) az Állami Számvevőszék alaptevékenységével megegyező, illetve ahhoz kapcsolódó, pályázati úton elnyert külső
forrás felhasználásával megvalósuló tevékenységet folytathat, valamint b) módszertani szakirányítást végezhet.
(7) Az Állami Számvevőszék feladatainak megvalósítása során figyelembe veszi az ENSZ Közgazdasági és Jogi Tanácsa
mellé rendelt nem kormányközi, konzultatív jogú szervezet, az INTOSAI (International Organization of Supreme Audit
Institutions, Legfőbb Ellenőrző Intézmények Nemzetközi Szervezete) 1977. évi kongresszusán Limában elfogadott
(8) Az Állami Számvevőszék az általa végzett ellenőrzések során hasznosítja a nemzetközi társszervezetek, így az INTOSAI,
az EUROSAI (European Organization of Supreme Audit Institutions, a Legfőbb Ellenőrző Intézmények Európai
Külső Pénzügyi Ellenőrző Intézmények Európai Szervezete), az IFAC (International Federation of Accountants,
Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége) ellenőrzésekre vonatkozó irányelveiben, szabályzataiban, módszertani
útmutatóiban foglaltakat. (9) Az Állami Számvevőszék vállalkozási tevékenységet nem folytat.
II. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK SZERVEZETE 1. Cím
Általános szabályok
Az Állami Számvevőszék vezetése és funkcionális egységei 3. § (1) Az Állami Számvevőszék egyszemélyi felelős vezetés alatt működik. Az Állami Számvevőszéket az elnök vezeti.
(2) Az alelnök az elnök általános helyettese, aki az elnök akadályoztatása esetén – az elnök által szabályozott jogkörben –
gyakorolja az elnök jogait és ellátja kötelezettségeit. (3) Az Állami Számvevőszék egységes gazdasági szervezetként működik.
(4) Az Állami Számvevőszék szervezete vezetési törzskari, felügyeleti, közvetlen ellenőrzést végző, támogatási, valamint
alap kiszolgáló funkciócsoportokra épül. (5) Az Állami Számvevőszék funkcionális egységeit a jelen utasításban szabályozott munkamegosztás szerint a számvevő
vezetők irányítják, illetve vezetik. (6) Az ellenőrzéseket a Számvevői Irodából – az ellenőrzési kompetenciáik szerint – kijelölt számvevők, továbbá
megbízott külső szakértők végzik. (7) Az Állami Számvevőszék szervezeti felépítését és a szervezet irányítási rendjét a 2. melléklet tartalmazza.
2. Cím
Az Állami Számvevőszék választott vezető tisztségviselői
Az elnök, alelnök 4. § Az Állami Számvevőszék Országgyűlés által választott vezető tisztségviselői az elnök és az alelnök.
3. Cím
Az Állami Számvevőszék számvevő vezetői A főtitkár
5. § (1) A főtitkár felelős az irányítása alá tartozó funkcionális egység tevékenységéért, annak jogszerű és hatékony
működéséért, feladatainak maradéktalan ellátásáért. A főtitkár az általa irányított funkcionális egység tevékenységéről
folyamatosan tájékoztatja az elnököt és az alelnököt. (2) A főtitkár az általa irányított funkcionális egység feladatainak végrehajtása érdekében:
a) meghatározza a funkcionális egység feladattervét, b) megállapítja a funkcionális egység vezetője és a beosztottak feladatait, gondoskodik a munkaköri leírások
elkészítéséről és kiadásáról, ellenőrzi a feladatok végrehajtását, c) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az általa irányított funkcionális
egységet, d) kiadmányozási jogot gyakorol az általa irányított funkcionális egység tekintetében,
e) munkáltatói jogokat gyakorol a 36. § (6) bekezdésében foglaltak szerint, figyelemmel kíséri és elősegíti a dolgozók
szakmai fejlődését, f) munkaértekezleteket tart, g) a funkcionális egység feladatkörébe tartozó esetekben szakértői megbízási szerződéseket köt,
h) indokolt esetben az általa irányított funkcionális egység feladatainak végrehajtása érdekében átirányítást hajt
végre, i) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal,
j) ellátja mindazokat az eseti képviseleti feladatokat, amelyekkel az elnök megbízza.
(3) A főtitkár véleményezi az Állami Számvevőszék munkatársainak személyét érintően felmerült etikai ügyeket.
(4) A főtitkárt távollétében, illetve akadályoztatása esetén – az elnök jóváhagyásával – az általa irányított funkcionális
egység vezetője helyettesíti. A számvevő főigazgató 6. § (1) A számvevő főigazgató irányítja az alárendelt funkcionális egységek tevékenységét, felelős azok jogszerű és hatékony
működéséért, feladataik maradéktalan ellátásáért. A főigazgató az általa irányított funkcionális egységek tevékenységéről
folyamatosan tájékoztatja az elnököt és az alelnököt. (2) A számvevő főigazgató az általa irányított funkcionális egységek feladatainak végrehajtása érdekében:
a) meghatározza az általa irányított funkcionális egységek ügyrendjét, feladattervét,
b) megállapítja a funkcionális egységek vezetőinek és a beosztottaknak a feladatait, gondoskodik a munkaköri
leírások elkészítéséről és kiadásáról, ellenőrzi a feladatok végrehajtását,
c) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az általa irányított funkcionális
egységet, d) kiadmányozási jogot gyakorol, amit a 35. §-ban foglaltak szerint az általa irányított funkcionális egység vezetőjére
átruházhat, ez azonban nem jelenti a funkcionális egység munkájáért való felelősség átruházását,
e) munkáltatói jogkört gyakorol a 36. §-ban foglaltak szerint, figyelemmel kíséri és elősegíti a dolgozók szakmai
fejlődését, f) a funkcionális egység feladatkörébe tartozó esetekben szakértői megbízási szerződéseket köt,
g) indokolt esetben az általa irányított funkcionális egység feladatainak végrehajtása érdekében átirányítást hajt
végre, h) vezetői és munkaértekezleteket tart, i) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó, vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal,
j) feladatkörében – az elnök által szabályozott módon – képviseli az Állami Számvevőszéket.
(3) Az ellenőrzési tevékenység tekintetében a számvevő főigazgató a (2) bekezdésben meghatározott feladatokon
túlmenően: a) témajavaslatot tesz az Állami Számvevőszék ellenőrzéseire,
b) javaslatot tesz az Állami Számvevőszék feladattervének összeállításához,
c) felelős az irányítása alá tartozó funkcionális egység által végzett ellenőrzések előkészítéséért, megszervezéséért
és végrehajtásáért, a Vizsgálati Dokumentációs Rendszer működtetéséből adódó feladatok végrehajtásáért,
d) felelős a minőségbiztosítás rendszerének működtetésével összefüggő feladatok ellátásáért,
e) közreműködik az Állami Számvevőszék éves tevékenységéről szóló beszámoló elkészítésében,
f) koordinálja a felelősségi körébe tartozó tevékenység szakmai, módszertani feladatainak kialakítását és
továbbfejlesztését, g) az irányítása alá tartozó tevékenység körében készített kiadvány szaklektoraként felelős a kiadvány tartalmáért,
amelyről ellenjegyzésével ellátott, a kiadvány szakmai tartalmát hitelesítő tanúsítványt állít ki.
(4) A számvevő főigazgatót távollétében, illetve akadályoztatása esetén – az elnök jóváhagyásával – az általa kijelölt
funkcionális egység vezetője helyettesíti az ügyrendben és a munkaköri leírásban meghatározottak szerint.
A számvevő igazgató 7. § (1) Az elnök a vezetési törzskari funkciót, az alap kiszolgáló funkciót ellátó, valamint az ellenőrzési tevékenységet végző,
vagy azt támogató funkcionális egységek vezetésére, irányítására, továbbá más, ügyrendben meghatározott
tevékenység ellátására számvevő igazgatót nevezhet ki. (2) A vezetési törzskari funkciót ellátó funkcionális egységek vezetésére elnöki igazgató, az alap kiszolgáló funkciót ellátó
funkcionális egységek vezetésére gazdasági igazgató, az ellenőrzéssel összefüggő tevékenységet végző funkcionális
egységekhez költségvetési igazgató és felügyeleti vezetők nevezhetők ki. Felügyeleti vezetőnek számvevő
igazgatónál alacsonyabb beosztású számvevő vezető is kinevezhető. (3) A számvevő igazgató – amennyiben funkcionális egységet vezet – irányítja az alárendelt funkcionális egységek
tevékenységét, felelős annak jogszerű és hatékony működéséért, feladatainak maradéktalan ellátásáért. A számvevő
igazgató az általa irányított funkcionális egységek tevékenységéről folyamatosan tájékoztatja a közvetlen felettes
vezetőjét. (4) A számvevő igazgató feladatkörében – az elnök által szabályozott módon – képviseli az Állami Számvevőszéket.
(5) Az elnöki igazgató a (3)–(4) bekezdésben foglaltakon kívül az általa irányított funkcionális egység feladatainak
végrehajtása érdekében: a) meghatározza az általa irányított igazgatóság ügyrendjét, feladattervét,
b) megállapítja a felügyeleti jogkörébe utalt funkcionális egységek vezetőinek feladatait, gondoskodik a munkaköri
leírások elkészítéséről és kiadásáról; a vezetők esetében közvetlenül, a funkcionális egységekben dolgozó
munkatársak esetében vezetőik útján ellenőrzi a feladatok végrehajtását,
c) ellátja az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat végző funkcionális egység útján – a jogi támogatói feladatokat
végző funkcionális egység, valamint a tárgykör szerint érintett más funkcionális egységek közreműködésével –
a szervezetirányítás témakörében készítendő, az elnök által kiadmányozott belső irányítási eszközök (utasítások,
intézkedések, szabályzatok) előkészítésével, koordinálásával, valamint kiadmányozás előtti felülvizsgálatával
kapcsolatos feladatokat, továbbá a 34. § alapján kiadott utasítások, intézkedések, ügyrendek, körlevelek hatályos
szövegének naprakész nyilvántartását, d) ellátja a jogi és szervezeti koordinációs feladatokat végző funkcionális egység útján – a jogi támogatói feladatokat
végző funkcionális egység, valamint a tárgykör szerint érintett más funkcionális egységek közreműködésével –
az Állami Számvevőszék ellenőrzési tevékenységének témakörében készítendő, az elnök által kiadmányozott
belső irányítási eszközök (utasítások, intézkedések, szabályzatok) előkészítésével, koordinálásával, valamint
kiadmányozás előtti felülvizsgálatával kapcsolatos feladatokat, e) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az igazgatóságot, ennek
keretében részt vesz az országgyűlési bizottság(ok) ülésein, illetve kijelöli esetenként az általa irányított funkcionális
egység(ek) részéről a résztvevőket, f) kiadmányozási jogot gyakorol; azok egy részét a 35. §-ban foglaltak szerint az igazgatóságon belüli vezetőkre
átruházhatja, ez azonban nem jelenti az igazgatóság munkájáért való felelősség átruházását,
g) munkáltatói jogokat gyakorol a 36. §-ban foglaltak szerint; figyelemmel kíséri és elősegíti a dolgozók szakmai
fejlődését, h) az igazgatóság feladatkörébe tartozó esetekben szakértői megbízási szerződéseket köt,
i) munkáltatói jogkörében eljárva az igazgatóságon belül, valamint ellenőrzési feladatok végrehajtásában való
közreműködés érdekében az igazgatóságon kívülre átirányítást hajt végre,
j) vezetői és munkaértekezleteket tart, k) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó, vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal.
(6) A gazdasági igazgató feladatait az elnök közvetlen vezetése és ellenőrzése mellett látja el, gazdasági intézkedéseket
hoz, ellenjegyzési jogot gyakorol és e jog gyakorlására írásban más személyt is kijelölhet.
(7) A gazdasági igazgató a (3)–(5) bekezdésben foglaltakon kívül az általa irányított funkcionális egységgel az alábbi
feladatokat látja el: a) irányítja és felügyeli az Állami Számvevőszék mint fejezetet irányító szerv központi és fejezeti kezelésű
előirányzatai tekintetében a gazdálkodással, a könyvvezetéssel és az adatszolgáltatással kapcsolatos feladatokat,
b) az Állami Számvevőszék költségvetésének tervezése, a költségvetés végrehajtásáról szóló beszámoló elkészítése,
az előirányzatokkal való gazdálkodás koordinálása és végzése, pénzügyi irányítás gyakorlása,
c) felelős az intézményi gazdálkodással, könyvvezetéssel és az adatszolgáltatással kapcsolatos feladatok ellátásáért,
ennek keretében gondoskodik az illetmény-számfejtési, a munkaügyi, a társadalombiztosítási, a finanszírozási,
a pénzügyi, a nyilvántartási és a számviteli feladatok ellátásáról,
d) vezeti az Állami Számvevőszék gazdasági szervezetét, e) feladata az informatikai és telekommunikációs rendszer tervezése, fejlesztése, annak realizálása, a rendszerek
működtetése, valamint közreműködés az informatikai oktatási tevékenység ellátásában, gondoskodik a Hivatali
Kapu működtetéséről, adatkezelői feladat- és jogkörében eljárva kapcsolattartó személyt jelöl ki, illetve a
kijelölést visszavonja, f) irányítja a működtetéssel, az üzemeltetéssel, és a vagyongazdálkodás körében a beruházással, a vagyon
használatával, hasznosításával, védelmével kapcsolatos feladatok ellátását. Ennek keretében gondoskodik az
Állami Számvevőszék vagyonkezelésében lévő ingatlanok és eszközök működtetési, nyilvántartási, leltározási,
selejtezési feladatai ellátásáról, valamint a beruházási, felújítási tevékenység tervezéséről és elvégzéséről,
g) gondoskodik az általa irányított funkcionális egységek feladatkörébe tartozó irányítási eszközök előkészítéséről,
h) irányítja és felügyeli az ÁSZKUT mint önállóan működő költségvetési szerv számára végzett, a munkamegosztás
rendjére vonatkozó megállapodásban foglalt feladatok végrehajtását. (8) Az ellenőrzési tevékenységet végző, illetve az ellenőrzési tevékenységet támogató funkcionális egységekhez
kinevezett számvevő igazgatók további feladatai megegyeznek a rájuk, továbbá az irányításuk, illetve vezetésük alatt
álló funkcionális egységekre vonatkozóan az ügyrendben meghatározott feladatkörökkel, valamint kiegészülnek az
ellenőrzés rendjéről szóló fejezetben foglaltakkal. (9) A számvevő igazgatót távollétében, illetve akadályoztatása esetén – az elnök jóváhagyásával – a kijelölt számvevő
vezető helyettesíti. A számvevő igazgatóhelyettes 8. § (1) A számvevő igazgatóhelyettes elvégzi mindazokat az állandó, rendszeres vagy eseti feladatokat, amelyekkel a
munkahelyi felettes vezetője megbízza, és gyakorolja mindazon hatásköröket, amelyeket a jelen utasítás és az
ügyrend részére előír. (2) A számvevő igazgatóhelyettes, amennyiben funkcionális egységet irányít, felelős annak jogszerű és hatékony
működéséért, feladatainak maradéktalan ellátásáért. A számvevő igazgatóhelyettes az általa irányított funkcionális
egység(ek) tevékenységéről folyamatosan tájékoztatja a közvetlen felettes vezetőjét.
(3) A számvevő igazgatóhelyettes helyettesítése az ügyrendben a funkcionális egységre irányadó helyettesítési rend
szerint történik. A számvevő osztályvezető-főtanácsos 9. § (1) A számvevő osztályvezető-főtanácsos vezeti az alárendelt funkcionális egységet, felelős annak jogszerű és hatékony
működéséért, feladatainak maradéktalan ellátásáért. (2) A számvevő osztályvezető-főtanácsos megállapítja a funkcionális egység beosztott dolgozóinak a feladatait,
gondoskodik a munkaköri leírások elkészítéséről és kiadásáról, ellenőrzi a feladatok végrehajtását.
(3) A számvevő osztályvezető-főtanácsos az általa irányított funkcionális egység tevékenységéről folyamatosan
tájékoztatja a közvetlen felettes vezetőjét. (4) A számvevő osztályvezető-főtanácsos helyettesítése az ügyrendben a funkcionális egységre irányadó helyettesítési
rend szerint történik. (5) A számvevő osztályvezető-főtanácsos az általa vezetett funkcionális egység feladatainak végrehajtása érdekében:
a) közreműködik az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségeinek megvalósításában, gondoskodik a
funkcionális egység feladatkörébe tartozó tevékenységek eredményes ellátásáról, b) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az általa irányított funkcionális
egységet, c) átruházott hatáskörben az ügyrendben meghatározott módon a 35–36. §-ban foglaltak szerint kiadmányozási és
munkáltatói jogokat gyakorol, d) munkaértekezletet tart, e) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyekkel a felettes vezetője megbízza.
(6) A számvevő osztályvezető-főtanácsos feladatkörében – az elnök által szabályozott módon – képviseli az Állami
Számvevőszéket. A felügyeleti vezető 10. § (1) A felügyeleti vezetőt az elnök jelöli ki.
(2) A felügyeleti vezető felügyeli és koordinálja az ellenőrzésvezetői feladatkört ellátó számvevők tevékenységét, az
ellenőrzések folyamatát. (3) E feladatkörében a felügyeleti vezető:
a) az elnök egyetértésével jóváhagyja az ellenőrzési programot, szükség esetén kezdeményezi annak módosítását,
kiegészítését, b) felel az ellenőrzött szervezettől való adatkérés szabályosságáért,
c) az ÁSZtv. 28. § (2) bekezdésében szabályozott közreműködési kötelezettség megszegése esetén – az ÁSZtv. 33. §
(3) bekezdésében foglalt rendelkezésekre tekintettel – megteszi a szükséges intézkedéseket,
d) az ellenőrzött szervezettel kapcsolatot tart, az ellenőrzés keretében képviseli az Állami Számvevőszéket,
e) értékeli az ellenőrzésvezető tevékenységét az ellenőrzési program végrehajtása tekintetében a célratartottság, a
szabályosság és a határidők betartása szempontjából, f) az ellenőrzési jelentések hasznosítása érdekében intézkedik az ellenőrzések által feltárt hiányosságok,
szabálytalanságok utóellenőrzése iránt, g) gondoskodik az ellenőrzési tapasztalatok módszertan-fejlesztési, képzési célokra, valamint a jó gyakorlat
kialakítása érdekében történő felhasználásáról, h) átruházott hatáskörben a 35. §-ban foglaltak szerint kiadmányozási jogot gyakorol.
(4) A felügyeleti vezető kiadmányozza a 35. § (22) bekezdésében foglalt dokumentumokat.
(5) A felügyeleti vezetőt távollétében, akadályoztatása esetén az elnök által kijelölt másik felügyeleti vezető helyettesíti.
(6) A felügyeleti vezető az ellenőrzésvezetővel mellérendeltségi viszonyban áll.
(7) A felügyeleti vezető felelős a szakterületéhez tartózó ellenőrzéseknél a kapcsolattartásért, az ÁSZtv. 27. §-a szerint az
adatkérés szabályosságának felügyeletéért, az ellenőrzési megállapítások megalapozottságáért, hasznosulásának
nyomon követéséért, az ellenőrzésvezető helyettesítéséért, a programban vállalt feladatok betartásának
vonatkozásában az ellenőrzés vezetőjének minősítéséért. (8) A felügyeleti vezető feladatkörében – az elnök által szabályozott módon – képviseli az Állami Számvevőszéket.
Az ellenőrzés-vezető 11. § (1) Az ellenőrzés vezetőjét belső pályázat útján az elnök bízza meg.
(2) Ha az ellenőrzés vezetője nem osztályvezetőként kap ellenőrzés-vezetői megbízást, akkor az általa vezetett ellenőrzés
idejére a 9. §-ban foglalt feladatokat is ellátja, hatásköröket gyakorolja.
(3) Az ellenőrzés vezetője a 9. §-ban foglaltakon túlmenően:
a) ellenőrzés-vezetői feladata körében felelős az ellenőrzési dokumentumok Vizsgálati Dokumentációs
Rendszerben történő rögzítéséért, b) szükség szerint kezdeményezi minőségbiztosítási eljárás lefolytatását,
c) személyes (jogi) felelősség felvetés szükségességének észlelése esetén haladéktalanul köteles állásfoglalást kérni
a jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egységtől az előírt eljárási rend szerint,
d) értékeli az ellenőrzésben részt vevő számvevő ellenőrzési tevékenységét.
(4) Az ellenőrzés-vezető felelős a) az ellenőrzés előkészítéséért, a helyszíni ellenőrzés megszervezéséért, az ellenőrzési feladatok összehangolásáért
és eredményes lefolytatásáért, b) a számvevőszéki jelentés tervezetének elkészítéséért, a jelentéstervezet adatainak és ténymegállapításainak
valódiságáért és helytállóságáért. (5) Az ellenőrzés-vezetőt távollétében, illetve akadályoztatása esetén az illetékes felügyeleti vezető helyettesíti.
Az elnöki (alelnöki) főtanácsadó, tanácsadó 12. § (1) Elnöki (alelnöki) főtanácsadó, illetve tanácsadó az elnöki igazgatóságon kerül kinevezésre.
(2) Az elnöki (alelnöki) főtanácsadó, illetve tanácsadó felett a munkáltatói jogköröket a kinevezési okiratban foglaltak
szerint, közvetlenül az elnök vagy az alelnök gyakorolja.
(3) Az elnöki (alelnöki) főtanácsadó, illetve tanácsadó munkaköri feladatait az elnök és az alelnök rendelkezései szerint
teljesíti. A projektvezető 13. § Az Állami Számvevőszék által – európai uniós, valamint egyéb forrásból – megvalósítandó projekt vezetője a külön
projekt végrehajtására kiadott belső irányítási eszközben meghatározott jogállásban, a kijelölt cél megvalósítása
érdekében végzi feladatait, irányítja a projekt végrehajtását. 4. Cím
Az Állami Számvevőszék nem vezető beosztású munkavállalói
A számvevő 14. § (1) A számvevő közreműködik az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségeinek megfelelő feladatok
megvalósításában, köteles az ügyrendben, valamint a munkaköri leírásában, illetve az ellenőrzési, valamint a
feladattervben szereplő feladatait ellátni, a felettes vezetője által adott munkaköri utasításokat teljesíteni.
(2) A számvevő felelős a feladatkörébe tartozó feladatok jogszerű, pontos, maradéktalan, hatékony, hivatásszerű
példamutatással és a közérdek iránti elkötelezettséggel történő ellátásáért.
(3) Az ellenőrzést végző számvevő feladatai – az ÁSZtv.-ben foglaltakon túlmenően – különösen:
a) közreműködik az ellenőrzések előkészítésében, felkészül az ellenőrzési programban szereplő feladatainak
megvalósítására, b) szakmai meggyőződése és tapasztalatai alapján az ellenőrzési program kiegészítését, módosítását
kezdeményezheti, c) az ellenőrzési programnak és az adott ellenőrzési típusok szerinti követelményeknek megfelelően hajtja végre az
ellenőrzési feladatait; az ellenőrzési tapasztalatait írásba foglalja és az ellenőrzés vezetőjének átadja,
d) a felelősség megállapítását, illetve megállapításának szükségességét, bűncselekmény gyanúját, a pazarló, illetve
rendeltetésellenes pénzfelhasználást, a súlyos kárt okozó szabályszegést haladéktalanul közli az ellenőrzés
vezetőjével. (4) A számvevői besoroláshoz tartozó munkaköröket és feladatköröket az 1. függelék tartalmazza.
(5) A számvevő részére cím adományozását és visszavonását munkahelyi felettes vezetője kezdeményezheti, amelyet a
számvevő teljesítményértékelésével kell alátámasztani. A számvevő gyakornok 15. § (1) Az Állami Számvevőszéknél létesített számvevő gyakornoki jogviszony határozott időre jön létre. Az ÁSZtv.
hatálybalépését megelőzően létesített gyakornoki jogviszonyra a kinevezési okiratban foglalt időtartam továbbra is
irányadó. (2) A számvevő gyakornokokra a jogszabályokban, illetve a jelen szabályzatban foglalt eltéréseket figyelembe véve,
a számvevők foglalkoztatási viszonyára vonatkozó szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni.
(3) A számvevő gyakornokot a gyakornoki idő alatt az alapszabadságon felül pótszabadság nem illeti meg.
(4) A határozott időre kinevezett számvevő gyakornokkal tanulmányi szerződés nem köthető.
Mentori rendszer 16. § (1) Az Állami Számvevőszék a társadalmi felelősségvállalás jegyében mentori rendszert működtet. Célja, hogy a
pályakezdő, diplomás fiatalok egy magas szakmai színvonalú szervezetben szerzett széles spektrumú munkatapasztalattal,
nagyobb eséllyel induljanak a munkaerőpiacon a végzettségüknek megfelelő állás betöltésére.
(2) A mentori rendszerben részt vevők számvevő gyakornok besorolással, asszisztensi munkakört látnak el, hat hónapos
próbaidő közbeiktatásával, tizennyolc hónapos határozott idejű kinevezéssel, amely – teljesítményértékelés alapján,
egyszeri alkalommal – további tizennyolc hónappal meghosszabbítható. (3) A gyakorlati idő alatt az asszisztensek kijelölt mentor irányításával végzik feladataikat, a mentor által kialakított
program szerint, változó szakmai irányító mellett. (4) A gyakornok felelőssége a részére munkakörében kiadott feladatok megfelelő ellátására korlátozódik, az általa
elvégzett feladatokért számvevői felelősséggel a munkáját közvetlenül meghatározó szakmai irányító tartozik.
(5) A mentori rendszerben részt vevő gyakornok munkáját a mentor hat hónaponként értékeli, melyben a gyakornok
szakmai előrehaladását is bemutatja. (6) A számvevő asszisztensek a gyakorlati idő letelte után a megszerzett munkatapasztalatról igazolást kapnak.
A köztisztviselők, ügykezelők és a Munka Törvénykönyve hatálya alá tartozó alkalmazottak
17. § (1) A számvevői tevékenységi körbe nem tartozó feladatokat ellátó, felsőfokú végzettséggel rendelkező alkalmazottak
köztisztviselőnek minősülnek és tevékenységüket a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény
(a továbbiakban: Ktv.), az egyéb jogszabályoknak, az ügyrendben foglalt feladatoknak, munkaköri leírásuknak, az
egyéb előírásoknak és felettesük utasításainak megfelelően végzik. (2) Az Állami Számvevőszék alaptevékenységéhez közvetlenül nem kapcsolódó feladatokat ellátó, középfokú
végzettséggel rendelkező ügykezelők tevékenységüket a Ktv.-nek, az egyéb jogszabályoknak, az ügyrendben foglalt
feladatoknak, munkaköri leírásuknak, az egyéb előírásoknak és felettesük utasításainak megfelelően végzik.
(3) Az Állami Számvevőszék alaptevékenységéhez közvetlenül nem kapcsolódó feladatokat ellátó, nem köztisztviselői
besorolású alkalmazottak munkavállalónak minősülnek, tevékenységüket a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi
XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) előírásainak, az egyéb jogszabályoknak, az ügyrendben foglalt feladatoknak,
munkaköri leírásuknak, az egyéb előírásoknak és felettesük utasításainak megfelelően végzik.
(4) A köztisztviselők, az ügykezelők és a munkavállalók felelősek a feladatkörükbe tartozó feladatok jogszerű, hatékony és
maradéktalan ellátásáért. (5) A köztisztviselők részére a Ktv. 30/A. §-ában foglaltak szerint legfeljebb hat szakmai tanácsadói és négy szakmai
főtanácsadói cím adományozható azzal, hogy az adományozott szakmai tanácsadói és szakmai főtanácsadói címek
együttesen nem haladhatják meg az Állami Számvevőszéknél kinevezett felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkező
köztisztviselők létszámának 20%-át. (6) A Ktv. szerinti besorolásokat, munkaköröket és az azokhoz tartozó feladatköröket, illetve az Mt. hatálya alá tartozó
munkaköröket és az azokhoz tartozó feladatköröket az 1. tartalmazza.
5. Cím
Az álláshelyek betöltésével, valamint a polgári jogi jogviszonyban ellátott
külső szakértői tevékenységgel kapcsolatos egyéb szabályok
Pályázathoz kötött álláshelyek 18. § (1) Az Állami Számvevőszék elnöke által egyedileg meghatározott munkakörök, illetve álláshelyek betöltése esetén
pályázati eljárást kell lefolytatni (külső pályázat). (2) A pályázati eljárás esetén kinevezést adni csak olyan személynek lehet, aki a pályázaton részt vett és a pályázati
feltételeknek megfelelt. Pályázat 19. § (1) A pályázati felhívást az Állami Számvevőszék honlapján kell közzétenni.
(2) A pályázati felhívás az alábbiakat tartalmazza. a) a betöltendő álláshely, munkakör, funkcionális egység megnevezését;
b) az elvégzendő feladatok ismertetését; c) a munkakör betöltéséhez, illetve a pályázat elnyeréséhez jogszabályban előírt és egyéb szükséges valamennyi
feltételt; d) az illetményre és az egyéb juttatásra vonatkozó tájékoztatást;
e) a pályázat benyújtásának feltételeit, határidejét, módját, valamint elbírálásának határidejét;
f) a pályázati eljárásra és a pályázat elbírálásának módjára vonatkozó tájékoztatást;
g) az esetleges képesség-, illetve alkalmassági vizsgálat előírásait;
h) az álláshely betöltésének legkorábbi időpontját; i) a pályázathoz csatolandó dokumentumok felsorolását.
(3) A pályázat benyújtására meghatározott idő a pályázati felhívás megjelenésétől számított tizenöt napnál rövidebb nem
lehet. (4) A pályázatban a kiválasztási eljárás részeként előírható képességi, illetve alkalmassági vizsgálat is. A képesség-, illetve
alkalmassági vizsgálat elvégzéséhez a pályázónak a pályázat benyújtásával egyidejűleg írásban megadott
hozzájárulása szükséges. Kiválasztási eljárás 20. § (1) A kiválasztási eljárás során biztosítani kell a pályázók esélyegyenlőségét, a kiválasztás objektív szempontjainak
alkalmazását. (2) A vizsgálatok körében kizárólag olyan értékelési szempontok alkalmazhatók, amelyek szoros összefüggésben vannak
a munkakör sikeres betöltésével. (3) A pályázati értékelés, illetve a kiválasztás szempontjai:
a) a jogszabályokban előírt feltételek teljesülése, b) a munkakör betöltéséhez előírt képzettségi követelmények,
c) a munkakör betöltéséhez szükséges szakmai tapasztalatra vonatkozó követelmények,
d) személyes kompetenciák megléte (képességek, készségek). (4) A pályázat benyújtási határidejét követő hatvan napon belül a pályázót értesíteni kell a pályázat eredményéről és az
alkalmazásáról. (5) Az eredménytelenül pályázóknak az értesítést követő tizenöt napon belül a teljes pályázati anyagukat vissza kell
küldeni. Adatvédelmi szabályok 21. § (1) A pályázat benyújtásának ténye, illetve a benyújtott pályázat tartalma a pályázat elbírálásában részt vevőkön, valamint
a Ktv. 63. § (1) bekezdésében meghatározott betekintésre jogosultakon kívül csak a pályázó beleegyezésével
közölhető harmadik személlyel. (2) A pályázatban foglalt személyes adatok kezelésére külön szabályzat rendelkezései az irányadók.
Próbaidő 22. § (1) A számvevő és a köztisztviselő kinevezésekor próbaidőt kell kikötni, az Mt. hatálya alá tartozó munkavállalóval történő
munkaviszony létesítése esetén próbaidő köthető ki. (2) A számvevő, illetve a köztisztviselő kinevezésekor, valamint a munkavállalóval való munkaviszony létesítésekor a
próbaidőt – a köztisztviselők, illetve a munkavállalók próbaidejére vonatkozó szabályok szerint – a munkáltatói jogkör
gyakorlója állapítja meg úgy, hogy annak időtartama három hónapnál rövidebb és hat hónapnál hosszabb nem lehet.
(3) A próbaidőt és időtartamát a kinevezési okmányban, illetve a munkaszerződésben rögzíteni kell.
Külső szakértők 23. § (1) Az Állami Számvevőszék feladatainak maradéktalan ellátása érdekében külső szakértő – természetes személy, jogi
személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság (a továbbiakban együtt: külső szakértő) – vállalkozási vagy
megbízási szerződéssel olyan tevékenységre vehető igénybe, melynek ellátásához szükséges különleges
szakértelemmel a számvevők nem rendelkeznek. (2) A számvevőkre vonatkozó összeférhetetlenségi rendelkezések a külső szakértőként eljáró természetes személyre,
vagy gazdasági társaság igénybevétele esetén annak képviselőjére és az ellenőrzésben részt vevő alkalmazottjára
megfelelően alkalmazandók. (3) A külső szakértő az ellenőrzési feladatok ellátása tekintetében a számvevővel azonos jogokkal és kötelezettségekkel
rendelkezik, tevékenységéért, megállapításaiért, véleményéért az Állami Számvevőszék felé felelősséggel tartozik.
(4) A külső szakértőt a feladatának teljesítése során tudomására jutott – az Állami Számvevőszék vagy az ellenőrzött szerv,
illetve természetes személy működésével, tevékenységével kapcsolatos – irat, adat, tény, körülmény, információ,
módszer tekintetében titoktartási, illetve adatvédelmi kötelezettség terheli. A külső szakértő a titokvédelmi, illetve
adatvédelmi szabályok megsértése esetén – a jogszabályi feltételek fennállása esetén – büntetőjogi, szabálysértési,
illetve polgári jogi felelősséggel tartozik. 6. Cím
A vagyonnyilatkozat
24. § (1) Vagyonnyilatkozat tételére kötelezett az a köztisztviselő, aki – önállóan vagy testület tagjaként – javaslattételre,
döntésre vagy ellenőrzésre jogosult a) közbeszerzési eljárás során,
b) feladatai ellátása során költségvetési vagy egyéb pénzeszközök felett, továbbá az állami vagyonnal való
gazdálkodás tekintetében. (2) A (1) bekezdésben foglaltaktól függetlenül vagyonnyilatkozat tételére kötelezett az a köztisztviselő, aki jogszabály
alapján „C” típusú nemzetbiztonsági ellenőrzésre köteles fontos és bizalmas munkakört tölt be.
(3) A vagyonnyilatkozat tételi kötelezettségének a) az (1) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott kötelezett kinevezésekor, azt követően pedig évente,
b) a (2) bekezdésben meghatározott kötelezett háromévenként köteles eleget tenni.
(4) A vagyonnyilatkozatok őrzésére, ellenőrzésére, a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség elmulasztására és a
szándékosan téves tartalmú vagyonnyilatkozat közlésére az ÁSZtv. 19. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezést és az
egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) A vagyonnyilatkozatokban foglalt személyes adatok védelmére külön szabályzat rendelkezései az irányadók.
7. Cím
A munkavégzés és az egyes pótlékokra való jogosultság szabályai
A munkavégzés főbb szabályai 25. § (1) Az Állami Számvevőszék számvevőinek, köztisztviselőinek és munkavállalóinak kötelezettsége és joga a jelen
szabályzatból következő feladatok ellátása és hatáskörök gyakorlása, amelyekért egyben felelősséggel is tartoznak.
(2) Az Állami Számvevőszék minden funkcionális egységének vezetője felelős a feladatköre vonatkozásában a belső
kontrollrendszer, azon belül kiemelten a folyamatba épített, előzetes, utólagos és vezetői ellenőrzési (FEUVE) rendszer
és a kockázatkezelési rendszer kialakításáért, működtetéséért, fejlesztéséért, és e körben javaslatot tesz a belső
kontrollrendszer szabályozására is. (3) Az Állami Számvevőszék funkcionális egységei és az ott feladatot ellátó számvevők, köztisztviselők és munkavállalók
tevékenységük során értelemszerű együttműködésre kötelezettek. Bármely funkcionális egység a feladatkörébe eső,
de (részben) más funkcionális egység feladatkörébe is tartozó, vagy azt érintő ügyekben az érintettekkel egyeztetve
köteles eljárni. (4) Az egyeztetés, illetve az együttműködés kezdeményezéséért annak a funkcionális egységnek a vezetője a felelős,
amelynek a kérdéses ügy (feladat) a feladatkörébe (hatáskörébe) tartozik. A szóban forgó funkcionális egység vezetője
első helyen lévő szakmai felelős, szakfelelős. A szakfelelős kötelezettsége és joga az együttműködést igénylő feladat
megvalósítása érdekében más funkcionális egység(ek) közreműködésének kezdeményezése és igénybevétele.
(5) Ha az együttműködés, illetve az egyeztetés során egyenrangú funkcionális egységek, illetve azok vezetői között
véleményeltérés marad fenn, akkor a közvetlen közös felettes vezető elé kell utalni az ügyet döntésre.
(6) Ha a véleményeltérés a számvevő főigazgatók, vagy a számvevő főigazgató(k) és a felügyeleti vezető(k) között merül
fel, akkor az elnök jogosult döntésre. (7) Amennyiben a felügyeleti vezető(k) és az ellenőrzésvezető(k) között véleményeltérés van, a költségvetési felügyeleti
főigazgató véleményezése mellett az elnök által esetileg kijelölt szakmai bizottság dönt.
(8) Az Állami Számvevőszéknél a munkafeladatok megállapítására és teljesítésére, a munkavégzés jogszerűségére,
kulturáltságára, a vezetők és a beosztottak viszonyára, munkakapcsolatára, a felettes által adott utasítás
végrehajtására, illetve annak megtagadására a Ktv., az Mt., valamint az ÁSZtv. rendelkezései az irányadóak.
(9) A munkáltatói jogkör gyakorlója állapítja meg munkaköri leírásban az általa irányított funkcionális egységen belül
foglalkoztatottak munkaköri feladatait, azok betartásának ellenőrzésére köteles. A munkaköri leírás – a felelősség
megállapítására is alkalmas módon – tartalmazza a munkakörhöz tartozó alapvető feladatokat, az ellátandó
tevékenységi kört, a kapcsolódó jogosítványokat, a legfontosabb munkakapcsolatokat, az alá- és fölérendeltségi
előírásokat, valamint az adott munkakör ellátására vonatkozó követelmények előírását.
(10) Az Állami Számvevőszék munkavállalóját közvetlen felettes vezetője irányítja. Az az ellenőrzés-vezető, aki feladatát a
Számvevői irodán belül látja el, az ellenőrzés vezetése során kifejtett szakmai tevékenyégét illetően önálló, független a
felette munkáltatói jogkört gyakorló erőforrás-gazdálkodási főigazgatótól, illetve a szakmai felügyeleti vezetőtől, aki
az ellenőrzés-vezető által vezetett ellenőrzést felügyeli. (11) Az Állami Számvevőszék ügymenetében kiadott munkavállalói aláírás, szignálás a feladat- és hatáskörbe tartozóan a
munkaköri leírásban jelölt szakmai felelősségvállalást, formai, tartalmi és jogszerűségért való helytállást jelöli.
(12) A számvevő szakmai véleménye miatt nem vonható felelősségre. Ez nem mentesíti a számvevőt, és a számvevő
vezetőt az ellenőrzés során alkalmazandó szabályok betartása alól.
(13) A helyettesítésekről a munkáltatói jogkört gyakorló vezető gondoskodik. Az ellenőrzés során az ellenőrzést
közvetlenül végzők helyettesítéséről az ellenőrzés-vezető gondoskodik, az erőforrás-gazdálkodási főigazgató
egyetértése mellett. Az ellenőrzés-vezető és a felügyeleti vezető egyidejű akadályoztatása esetén a helyettesítésről az
elnök dönt. (14) Az Állami Számvevőszék munkavállalója szakmai és egyéb jellegű továbbképzésre kötelezhető.
(15) A munkavállaló az Állami Számvevőszéktől való távozása, illetve az Állami Számvevőszéken belüli végleges áthelyezése
esetén munkaköri feladatait, a folyamatban lévő ügyeket, valamint hivatali ügyiratait – erre vonatkozó jegyzőkönyv
felvételével együtt – átadás-átvételi eljárással köteles átadni. Az eljárást a közvetlen felettes vezető, és amennyiben az
átadás-átvétel minősített ügyiratokat is érint, a titkos ügyiratkezelés (TÜK) képviselője részvételével kell lefolytatni. A
jegyzőkönyv egy példányát át kell adni a munkáltatói jogkört gyakorló vezetőnek.
(16) A funkcionális egységek közötti kapcsolattartás a szervezeti irányítási rend szerinti szolgálati út betartásával történik.
A szervezeti irányítási rend hierarchiájában alsóbb szintű funkcionális egység vezetője információt csak a felettes
vezetője előzetes tájékoztatása mellett adhat. (17) A munkavégzés egyéb szabályait a vonatkozó jogszabályok, illetve belső szabályzatok tartalmazzák.
Az idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultság szabályai 26. § (1) Az ÁSZtv. 21. § (5)–(6) bekezdése és a Ktv. 48. § rendelkezései alapján a számvevő és a köztisztviselő idegennyelv-tudási
pótlékra lehet jogosult. (2) Idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultság megállapításának feltétele, hogy a munkavállaló olyan nyelvvizsgával
rendelkezzen, amely a munkakör betöltéséhez szükséges. A jogosultságot a felettes vezető írásban igazolja.
(3) Ha a munkavállaló idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultságának feltétele már nem áll fenn, a pótlékra való
jogosultságot a felettes vezető írásbeli előterjesztése alapján meg kell szüntetni.
(4) Az idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultság szabályait, és a pótlékra jogosító munkakörök felsorolását a
3. melléklet tartalmazza. A képzettségi pótlékra vonatkozó általános szabályok
27. § (1) A számvevő, a felsőfokú és középfokú iskolai végzettségű köztisztviselő képzettségi pótlékban részesülhet.
(2) A képzettségi pótlékra jogosító munkaköröket és képzettségeket a 4. melléklet tartalmazza.
(3) A képzettségi pótlékra jogosultságot a számvevőnek, köztisztviselőnek, illetve munkavállalónak kell a megfelelő
dokumentumokkal igazolnia. A képzettségi pótlék – ha a jogosultságot nem az Állami Számvevőszékhez történő
felvétel, illetve a kinevezés alkalmával igazolják – az igazoló dokumentumnak a humánpolitikai és szervezetfejlesztési
feladatokat ellátó funkcionális egységnél történő bemutatását követő hónap első napjától állapítható meg.
(4) Amennyiben valamely munkakör vagy képzettség pótlékra jogosító szakképesítés jellege tekintetében értelmezési
kérdés merül fel, e kérdésben – a munkáltatói jogkört gyakorló vezető javaslata alapján – az elnök dönt.
A számvevő képzettségi pótlékára vonatkozó szabályok 28. § (1) A számvevőt – a kinevezéséhez szükséges egy felsőfokú iskolarendszerű képzésben szerzett képesítésén túl –
a következő képzettségei jogosítják képzettségi pótlékra: a) doktori (PhD) fokozat, vagy azzal egyenértékű tudományos fokozat,
b) további felsőfokú iskolarendszerű képzésben szerzett képesítés, c) további akkreditált felsőfokú szakképesítés,
d) iskolarendszeren kívüli felsőfokú szakképzettsége (vizsgája). (2) A képzettségi pótlék alapját és mértékét az ÁSZtv. 21. § (1) és (7)–(8) bekezdése szabályozza.
(3) Képzettségi pótlékra jogosít az a feladatkörön belüli szakosodást elősegítő további szakképesítés, szakképzettség,
amely a munkaköri feladatokhoz egyértelműen köthető. (4) A számvevőt több különböző szintű szakképesítés esetén is csak egy, a legmagasabb szintű képzettség után illeti meg
képzettségi pótlék. (5) A képzettségi pótlék szempontjából több azonos szintű szakképesítés esetén is csak egyszeres pótlék állapítható meg.
(6) A számvevő a középfokú szakképesítése után képzettségi pótlékra nem jogosult.
(7) Az elnök egyedi elbírálással a (3)–(5) bekezdésben foglaltaktól eltérhet.
A Ktv. hatálya alá tartozó felső és középfokú végzettségű köztisztviselők
képzettségi pótlékára vonatkozó szabályok
29. § (1) A felső- és középfokú végzettségű köztisztviselők képzettségi pótlékára vonatkozó részletes szabályokat a Ktv.
48/A. §-a tartalmazza. (2) Az Állami Számvevőszék szervezeti struktúrájában az alábbi területeken közreműködő köztisztviselők jogosultak
– a 4. mellékletben foglalt képzettségek szerint – képzettségi pótlékra:
a) az Állami Számvevőszék vezetésének és a felügyeleti vezetők közvetlen támogatását biztosító titkársági és
igazgatási területen közreműködők, b) az ellenőrzési területen közreműködő ellenőrzési projekt technikai támogatói,
c) az ellenőrzést támogató területen közreműködő szakügyintézők és adminisztráció,
d) az alap kiszolgáló területen közreműködő szakügyintézők. (3) Képzettségi pótlékra jogosít az a feladatkörön belüli szakosodást elősegítő további szakképesítés, szakképzettség,
amely a munkaköri feladatokhoz egyértelműen köthető. (4) A köztisztviselőt több különböző szintű szakképesítés esetén is csak egy, a legmagasabb szintű képzettség után illeti
meg képzettségi pótlék. (5) A képzettségi pótlék szempontjából több azonos szintű szakképesítés esetén is csak egyszeres pótlék állapítható meg.
Az Mt. hatálya alá tartozó munkavállalók képzettségi pótlékára vonatkozó szabályok
30. § (1) A fizikai alkalmazott – egyedi elbírálás alapján – a munkaköréhez szükséges speciális szakképzettség esetén kaphat
képzettségi pótlékot, a munkaszerződésében rögzített feltételek szerint. (2) A képzettségi pótlék számítási alapja a munkavállaló mindenkori személyi alapbére.
8. Cím
Egyes munkakörökre vonatkozó szabályok A belső kontrollrendszer és a belső ellenőrzés
31. § (1) Az Állami Számvevőszék a kockázatok kezelésére és a tárgyilagos bizonyosság megszerzése érdekében belső
kontrollrendszert működtet, amely az alábbi célokat szolgálja: a) működése és gazdálkodása során a tevékenységeket (műveleteket) szabályszerűen, gazdaságosan, hatékonyan
és eredményesen, a jogszabályi követelményekkel összhangban hajtsa végre,
b) teljesítse az elszámolási kötelezettségeket, és c) megvédje erőforrásait a veszteségektől (károktól) és a nem rendeltetésszerű használattól.
(2) A szervezet minden szintjén érvényesülő belső kontrollrendszer kialakításáért, működtetésért az Állami Számvevőszék
elnöke felelős, aki ennek keretében megfelelő a) kontrollkörnyezetet,
b) kockázatkezelési rendszert, c) kontrolltevékenységeket, d) információs és kommunikációs rendszert, és
e) monitoringrendszert működtet, és azok megfelelő működését folyamatosan nyomon követi és értékeli a jogi és szervezeti koordinációs
feladatokat ellátó funkcionális egysége révén. (3) Az Állami Számvevőszék működésének és gazdálkodásának eredményessége érdekében a kontrolltevékenység
részeként az elnök felelős a FEUVE-rendszer kialakításáért, működtetéséért és fejlesztéséért. A FEUVE megfelelő
működését az Állami Számvevőszék minden tevékenysége vonatkozásában biztosítani kell.
(4) A belső kontrollrendszer-elemek alkalmazási körét, szabályait és eljárásrendjét belső irányítási eszköz tartalmazza.
(5) A belső kontrollrendszer keretén belül tárgyilagos bizonyosságot adó és tanácsadó tevékenység ellátására az operatív
működéstől független belső ellenőrzés működik. (6) A szervezeti és feladatköri függetlenség körében
a) a belső ellenőrzési tevékenységet az elnök közvetlen alárendeltségében működő belső ellenőrzési feladatokat
ellátó funkcionális egység végzi, b) a belső ellenőrzési feladatokat ellátó funkcionális egység tevékenységének tervezése során önállóan jár el, a belső
ellenőrzési feladatokat ellátó funkcionális egység vezetője által kidolgozott éves ellenőrzési tervet az Állami
Számvevőszék elnöke hagyja jóvá, c) a belső ellenőr önállóan állítja össze a megállapításokat, következtetéseket és javaslatokat tartalmazó ellenőrzési
jelentést, munkája során külső befolyástól mentesen, pártatlanul és tárgyilagosan jár el,
d) a belső ellenőrzési feladatokat ellátó funkcionális egység vezetője az éves ellenőrzési terv végrehajtásáról, a belső
ellenőrök által tett megállapításokról és javaslatokról, az intézkedési tervek megvalósításáról, az ellenőrzési
megállapítások és ajánlások hasznosulásának tapasztalatairól, az ellenőrzési tevékenység fejlesztésére vonatkozó
javaslatokról éves jelentés keretében közvetlenül az elnöknek számol be,
e) a belső ellenőr nem vonható be az operatív működéssel kapcsolatos feladatok ellátásába,
f) a belső ellenőrzést végzők feladatait, kötelezettségeit, jogait és hatáskörét, valamint a belső ellenőrzés eljárási
szabályait tartalmazó Belső Ellenőrzési Kézikönyvet az Állami Számvevőszék elnöke hagyja jóvá.
A jogi megfelelőségi elemzés 32. § (1) Az Állami Számvevőszéknél a jogszerű működés és tevékenység biztosítása érdekében jogi megfelelőségi elemzés
(compliance) működik. (2) A jogi megfelelőségi elemző tevékenységét közvetlenül az elnök irányításával, az elnöknek alárendelten látja el.
(3) A jogi megfelelőségi elemző a tevékenységét az általa készített és az elnök által jóváhagyott éves terv szerint, illetve az
elnök eseti utasítása alapján végzi. (4) A jogi megfelelőségi elemzés kiterjed:
a) az Állami Számvevőszék szervezeti felépítésének, működésének és tevékenysége ellátásának jogszabályi
megfelelőségére, b) az irányítási eszközök jogszabályokkal és egymással való összhangjára,
c) az Állami Számvevőszék által kötött szerződések, megállapodások jogszabályoknak, illetve belső szabályozásnak
való formai, tartalmi megfelelőségére, d) az Állami Számvevőszék egyedi munkáltatói intézkedései jogszabályoknak, illetve belső szabályozásnak való
megfelelőségére, e) a normatív szabályok és az arra épülő gyakorlati működés közti összhangra és
f) a belső szabályozási hiányosságok feltérképezésére. (5) A jogi megfelelőségi elemző a tevékenységének tapasztalatairól jelentést készít az elnök részére, amelyben értékeli az
elemzett tárgykör jogi megfelelőségét vagy annak hiányát, rámutat a hiányosságokra, illetve az eltérések okaira és
intézkedési javaslato(ka)t fogalmaz meg. (6) A jogi megfelelőségi elemző tevékenységének ellátása érdekében a vezetők és az általuk irányított funkcionális
egységnél dolgozó személyek együttműködésre (adat, információ, tájékoztatás, illetve dokumentum szolgáltatására)
kötelesek. 9. Cím
A fizikai biztonságra, valamint a titok- és adatvédelemre vonatkozó feladat- és hatáskörrel
rendelkező személyek
Biztonsági vezető, informatikai biztonsági felügyelő, adatvédelmi és titokvédelmi felelős
33. § (1) Az Állami Számvevőszéknél az elnök által kinevezett biztonsági vezető a tevékenységét az elnök irányításával, az
elnöknek közvetlenül alárendelten látja el. (2) A biztonsági vezető feladatait külön szabályzat határozza meg.
(3) A biztonsági vezető számára feladatokat – a (2) bekezdésben hivatkozott szabályzatban előírtakon túl – kizárólag az
elnök határozhat meg. (4) Az Állami Számvevőszéknél a biztonsági vezető szakmai irányítása és ellenőrzése mellett látja el feladatát az elnök által
kinevezett informatikai biztonsági felügyelő, továbbá az adatvédelmi és titokvédelmi felelős. Tevékenységüket,
feladataikat külön szabályzat határozza meg. III. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK MŰKÖDÉSÉNEK RENDJE
1. Cím
Az Állami Számvevőszék működésének általános szabályai
Az irányítás eszközei 34. § (1) A normatív elnöki utasítás az Állami Számvevőszék elnöke által kiadott közjogi szervezetszabályozó eszköz, amely
a szervezet alaptevékenységének, a vezetés-irányítás feladatai végrehajtásának szabályozásáról, az Állami
Számvevőszék szervezetéről, működéséről, belső irányítási rendjéről rendelkezik. A normatív elnöki utasítás mint
közjogi szervezetszabályozó eszköz tartalmára és végrehajtására a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
rendelkezései és az (5) bekezdés rendelkezései az irányadóak.
(2) Az Állami Számvevőszék elnöke elnöki intézkedés formájában rendelkezik a szervezet működtetésével, a
gazdálkodással, a munkavégzéssel, munkajogi kérdésekkel, a szociális és a béren kívüli juttatásokkal kapcsolatos olyan
feladatok hivatali végrehajtásáról, amelynek elrendelésére nem szükséges normatív elnöki utasítás kiadása.
(3) A főigazgatók, a főtitkár, a gazdasági igazgató, az elnöki igazgató, a belső ellenőrzési feladatokat ellátó funkcionális
egységet vezető személy az irányításuk alá tartozó funkcionális egységek feladatát és működési rendjét, az állandó
bizottságok vezetői a bizottságok feladatát és működési rendjét ügyrendben szabályozzák. A kiadott ügyrend az elnök
jóváhagyásával válik érvényessé. Az ügyrendnek összhangban kell lennie a normatív elnöki utasításokkal és az elnöki
intézkedésekkel. (4) A főigazgatók, a gazdasági igazgató és az elnöki igazgató az irányításuk alá tartozó funkcionális egységek
feladatkörében körlevelet adhatnak ki, amely tájékoztatást, figyelemfelhívást, illetve egyes feladatok – különösen a
gazdálkodási, informatikai, munkaügyi, módszertani, tervezési feladatok – ellátása tekintetében a végrehajtás
módjára vonatkozó utasítást tartalmazhat. (5) Az elnök által kiadott, az (1)–(2) bekezdésben meghatározott irányítási eszközök megjelölésére a Magyar Közlöny
kiadásáról, valamint a jogszabály kihirdetése során történő és a közjogi szervezetszabályozó eszköz közzététele során
történő megjelöléséről szóló 32/2010. (XII. 31.) KIM rendelet előírásait kell értelemszerűen alkalmazni.
A kiadmányozás 35. § (1) A kiadmányozási jog magában foglalja a közbenső intézkedés megtételét, az érdemi döntést, az irat aláírását és az
ügyirat irattárba helyezésének jogát. A kiadmányozott irat tartalmáért és alakiságáért a kiadmányozó a felelős.
(2) Külső szervhez vagy személyhez iratot csak a kiadmányozásra jogosult által hitelesítetten lehet továbbítani (külső
kiadmányozás). Külső kiadmánynak minősül az alkalmazott részére a munkáltatói jogkörben kiadmányozott és
átadott irat is. (3) A kiadmányozásra jogosult vezető az ügyrendben szabályozottak szerint határozza meg a helyettesek aláírási jogkörét
és sorrendjét. A helyettesként kiadmányozó személy a vezető feltüntetett neve alatti „h” jelzés alkalmazásával
gyakorolhatja a kiadmányozást. (4) Az elektronikus aláírással ellátott irat hiteles kiadmányozásának módjáról külön belső szabályzat rendelkezik.
(5) Az Állami Számvevőszék az elektronikus kézbesítés gyors és hatékony lehetőségének kihasználása érdekében igénybe
veszi a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium által működtetett Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer Hivatali Kapun
(a továbbiakban: HK) keresztül megvalósuló szolgáltatását. Hivatalos ügyiratok fogadása, illetve küldése más hivatalos
szervekkel a HK-n keresztül is történhet. Az iktatott ügyiratot a jelen szabályzat szerint kiadmányozásra jogosult
funkcionális egység vezető kiadmányozza a rendszerben a „Küldés” gomb megnyomásával.
(6) A kiadmányozott irat papíralapon, illetve elektronikus úton (elektronikus levélben vagy HK-n keresztül) történő
megküldésének részletes szabályait külön szabályzat tartalmazza. (7) Általános kiadmányozási joga az elnöknek van, amelyet eseti vagy állandó jelleggel (külön utasításban, illetve jelen
szabályzatban) meghatározott ügykörben átruházhat. (8) Az elnök kiadmányozza:
a) az Állami Számvevőszék jelentéseit (véleményeit, beszámolóit), azzal, hogy ezt a jogkörét eseti jelleggel
átruházhatja, b) az Országgyűlés tisztségviselőinek, a köztársasági elnöknek, a miniszterelnöknek, a Kormány tagjainak, az
Alkotmánybíróság elnökének, a Legfelsőbb Bíróság elnökének, a legfőbb ügyésznek, az országgyűlési
biztosoknak szóló iratokat, c) a fejezetet irányító szerv vezetőjének (fejezetgazda) hatáskörébe tartozó minden iratot, amelyre jogszabály
kötelezi, illetve feljogosítja, d) minden iratot, amelyre az Állami Számvevőszéken belüli irányítási, felügyeleti, munkáltatói szabályozásból adódó
jogosítványa vonatkozik, és amelyet állandó jelleggel nem ruházott át, továbbá
e) feljelentés kivételével az ÁSZtv. 28. § (5) bekezdésében, 31. §-ában, valamint 33. § (3), (5) és (6) bekezdésében
foglaltakkal összefüggő iratokat. (9) Az elnök által kiadmányozásra kerülő iratokat az irat tartalmáért felelős személy(ek) által a 25. § (11) bekezdése szerint
szignálva az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó funkcionális egység vezetőjének kell megküldeni.
(10) Az elnök által átruházott jogkörben az alelnök kiadmányoz az elnök helyettesítésével, valamint a feladatkörével
összefüggő ügyekben. (11) Az elnök által átruházott jogkörben a főtitkár kiadmányozza:
a) mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből adódóan – elnöki megbízás alapján – el kell készítenie,
b) az általa irányított funkcionális egység feladatkörébe tartozó ügyiratokat, valamint
c) a munkáltatói jog gyakorlásából adódó, hatáskörébe tartozó intézkedéseket.
(12) A számvevő főigazgató kiadmányozza: a) mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből adódóan – elnöki megbízás alapján – kell elkészítenie,
b) az általa irányított funkcionális egységek feladatkörébe, ellenőrzési hatáskörébe tartozó ügyiratokat, valamint
c) a munkáltatói jog gyakorlásából adódó, hatáskörébe tartozó intézkedéseket.
(13) A számvevő főigazgató ügyrendben szabályozza, hogy az általa irányított funkcionális egységeken belül
feladatkörükben, valamint az ellenőrzéssel összefüggésben kik, milyen esetben kiadmányozhatnak.
(14) Az elnök által átruházott jogkörben az elnöki igazgató kiadmányozza mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből
adódóan – elnöki megbízás alapján – el kell készítenie.
(15) Az elnök által átruházott jogkörben a gazdasági igazgató kiadmányozza mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből
adódóan el kell készítenie. A gazdasági igazgató ügyrendben szabályozza, hogy az általa irányított funkcionális
egységeken belül kik, milyen esetben kiadmányozhatnak. (16) A jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egység vezetője kiadmányozza a peres és peren kívüli képviselet
ellátásával kapcsolatos iratokat, továbbá az Állami Számvevőszék által tett feljelentéseket, valamint a büntetőeljárás
során az Állami Számvevőszék részéről keletkező valamennyi iratot, kivéve az ÁSZtv. 31. § (1) bekezdés d) pontjában
meghatározott biztosítási intézkedés elrendelésének kezdeményezésére és megszüntetésére irányuló
dokumentumot. (17) Az anyagi, pénzügyi kötelezettségvállalásra, utalványozásra, ajánlattételre, ajánlatok elfogadására vonatkozó iratok, a
nyomtatott és elektronikus adó- és járulékbevallások, adatszolgáltatások, továbbá a Központi Statisztikai Hivatal felé
teljesítendő adatszolgáltatások kiadmányozását az Állami Számvevőszék Gazdálkodási Szabályzatában, valamint az
Állami Számvevőszék Közbeszerzési Szabályzatában meghatározott személyek gyakorolják. (18) Az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó funkcionális egység vezetője kiadmányozza a közérdekű
kérelemmel, panasszal, bejelentéssel kapcsolatban keletkezett iratot, a (8) bekezdés b) pontjában foglaltak kivételével.
(19) A kommunikációs és intézményi kapcsolattartásért felelős funkcionális egység vezetője kiadmányozza az
Országgyűlés, a sajtó- és tömegtájékoztatás, valamint az intézményi kapcsolattartás körében keletkező mindazon
iratokat, amelyek nem tartoznak más kiadmányozási jogkörébe. (20) Az ellenőrzésvezető kiadmányozza a helyszíni ellenőrzés végrehajtásával kapcsolatos mindazon leveleket és más
iratokat, amelyek nem tartoznak más személy kiadmányozási jogkörébe.
(21) A felügyeleti vezető kiadmányozza az ellenőrzött szervezetekkel való kapcsolattartás körében keletkező iratokat,
valamint azokat a számvevőszéki jelentéseket, amelyeknek kiadmányozási jogát az elnök eseti jelleggel rá átruházta.
(22) Az Állami Számvevőszéken belüli funkcionális egységek közötti iratok, feljegyzések esetében (belső kiadmányozás):
a) az alelnök feladatkörében, valamint a főtitkár, a számvevő főigazgatók, az elnöki igazgató, a gazdasági igazgató az
irányításuk alá tartozó funkcionális egységek tekintetében – a minőségbiztosítási feladatokat ellátó funkcionális
egység kivételével – rendelkeznek belső kiadmányozási joggal, amelyet ügyrendben szabályozott módon az
általuk irányított funkcionális egységeket vezető vezetőkre átruházhatnak, b) a minőségbiztosítási feladatokat ellátó funkcionális egység – az ellenőrzés szakmai és jogi felülvizsgálatával
összefüggő – hatáskörébe tartozó ügyekben a minőségbiztosítási feladatokat ellátó funkcionális egység vezetője
– helyettesítés esetén az ügyrendben kijelölt munkatársa – kiadmányozási joggal rendelkezik, amely nem vonható el,
c) a belső ellenőrzési feladatokat ellátó funkcionális egység vezetője – a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről
szóló, mindenkor hatályos kormányrendelet előírása szerinti – a belső ellenőrzési feladatokat ellátó funkcionális
egység vezetője feladat- és hatáskörébe rendelt ügykörben, így különösen a belső ellenőr megbízólevelének
kiadmányozása és az ellenőrzési program jóváhagyása, az ellenőrzési jelentések, az ellenőrzéssel kapcsolatos
levelezések, intézkedési tervek véleményezése, szabályzatok véleményezése tekintetében kiadmányozási
jogkörrel rendelkezik. A munkáltatói jogok gyakorlása 36. § (1) A munkáltatói jogok gyakorlásának szabályozása az ÁSZtv., a Ktv., valamint az Mt. szabályain alapul.
(2) A munkáltatói jogok gyakorlása szempontjából az alapvető munkáltatói jog körébe tartozik: a munkaviszony
létesítése és megszüntetése, próbaidő kikötése, az eskü kivétele, a vezetői kinevezés és annak visszavonása, a
munkaköri leírás elkészítése és átadása, a felügyeleti vezető és az ellenőrzés-vezető kijelölése, részükre a megbízólevél
átadása, az összeférhetetlenség megállapítása, a munkáltató engedélyéhez kötött munkavégzésre irányuló további
jogviszony létesítésének tudomásulvétele, a kirendelés, a belső áthelyezés (átirányítás), a külföldi kiküldetés, a
munkabér és egyéb járandóságok megállapítása, a pótlékjogosultság megállapítása, a jutalmazás, munkaszerződés,
illetve megbízási szerződés kötése, felmondása, illetve módosítása, a minősítés, a fegyelmi eljárás elrendelése és
lefolytatása, a kártérítési felelősség megállapítása, a 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság kiadása.
(3) A munkáltatói jogok gyakorlása szempontjából egyéb munkáltatói jog körébe tartozik: az irányítási és felügyeleti jog,
az utasítási és rendelkezési jog, túlmunka, ügyelet, illetve készenlét elrendelése és a kapcsolódó szabadidő kiadása, a
rendes szabadság, a tanulmányi szabadság kiadása, eseti (30 napot meg nem haladó) fizetés nélküli szabadság
engedélyezése, helyettesítési megbízás, belföldi kiküldetés, szaktanfolyamokon való részvétel engedélyezése,
teljesítményértékelés, a munkáltató engedélyéhez nem kötött munkavégzésre irányuló további jogviszony
létesítésének tudomásulvétele, az alapvető munkáltatói jogok kérdésében, illetve az alkalmazott tekintetében egyéb
tárgykört illetően véleményezés és javaslatok megtétele. (4) Az elnök a (2)–(3) bekezdésben felsorolt munkáltatói jogkörökből közvetlenül gyakorolja
a) a főtitkár, a számvevő főigazgató, a számvevő igazgató, az elnöki igazgató és a gazdasági igazgató, az elnöki
igazgatóság vezető beosztású dolgozói, valamint a belső ellenőrzési feladatokat ellátó személyek, a jogi
megfelelőségi elemző, az elnöki főtanácsadó és tanácsadó tekintetében az összes alapvető és egyéb munkáltatói
jogot, b) a költségvetési igazgató, a számvevő-igazgatóhelyettes és a számvevő osztályvezető-főtanácsos, valamint az
elnöki igazgatóság nem vezetői beosztású dolgozói tekintetében az alapvető munkáltatói jogokat,
c) az Állami Számvevőszék alkalmazottja tekintetében az alapvető munkáltatói jog körébe tartozó jogok közül:
a. a számvevők kinevezését és felmentését, b. Az eskü kivételét,
c. a vezetők és a számvevők összeférhetetlenségének megállapítását,
d. az alapilletménynek az ÁSZtv. 21. § (11) bekezdésében említett emelését, illetve csökkentett mértékben
történő megállapítását, illetve ÁSZtv. 16. § (3) bekezdésében foglaltak alapján a nem vezető beosztású
ellenőrzésvezető céljuttatásával kapcsolatos döntéseket, e. az ÁSZtv. 16. § (2) bekezdésében foglaltak alapján tanácsadói, illetve főtanácsadói cím használatának
engedélyezését és a vonatkozó pótlékjogosultság megállapítását, f. a jutalmazást,
g. a vezetői kinevezést, és a vezetői kinevezés visszavonását,
h. a megbízási szerződés kötését, felmondását, módosítását, i. a kirendelést,
j. a külföldi kiküldetést, k. a 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság kiadását,
l. a felügyeleti vezető és az ellenőrzés-vezető kijelölését,
m. a felügyeleti vezető és az ellenőrzés-vezető személy részére megbízólevél kiállítását,
d) a konkrét ellenőrzések tekintetében az ellenőrzés-vezető és a felügyeleti vezető egyidejű helyettesítéséről való
döntési jogot. (5) Az alelnök a (2)–(3) bekezdésben felsorolt munkáltatói jogköröket közvetlenül gyakorolja az alelnöki főtanácsadó és
tanácsadó, valamint az alelnöki titkárságra beosztott titkárnő tekintetében.
(6) A vezetők az irányításuk alá tartozó funkcionális egységeket vezető személy, valamint a funkcionális egységnél
dolgozó alkalmazottak tekintetében – a (7) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – az elnök által átruházott
hatáskörben gyakorolják a (4) bekezdésben fel nem sorolt alapvető munkáltatói jogokat és az egyéb munkáltatói jog
körébe tartozó jogokat. (7) Az ellenőrzést végző személyek tekintetében az egyéb munkáltatói jogkörök közül a rendes szabadság kiadását és
helyettesítési megbízás adását az ellenőrzés vezetőjének egyetértése mellett a Számvevői Koordinációs Iroda vezetője
gyakorolja. (8) Az átruházott munkáltatói jogkör nem ruházható tovább.
(9) Az Mt. 74. § (1) bekezdése szerinti – munkáltatói jogkört gyakorló személyre vonatkozó – közlést az Állami
Számvevőszék alkalmazottja számára a jelen szabályzat vonatkozó rendelkezéseinek ismertetésével kell megadni, s
egyben fel kell hívni a figyelmét arra, hogy az alkalmazottat érintő további munkaügyi szabályokat melyik belső
szabályzat, illetve utasítás tartalmazza. (10) A munkáltatói intézkedést az alkalmazottal írásban közölni kell és egyben meg kell írásban jelölni, milyen határidővel,
milyen jogorvoslati lehetőség áll a rendelkezésére. 2. Cím
A vezetői munkát segítő, tájékoztató és döntés-előkészítő testületek és más fórumok
Vezetői értekezlet, konzultáció 37. § (1) Az elnök szükség szerinti gyakorisággal a vezetők közötti kölcsönös tájékoztatás, véleménycsere, az előterjesztett
elnöki döntést vagy intézkedést igénylő témák megtárgyalása, valamint a soron következő elnöki értekezlet napirendi
előterjesztéseivel és a parlamenti teendőkkel kapcsolatos egyeztetés céljából a szervezet vezetői számára értekezletet
hív össze, konzultációt tart. (2) A vezetői értekezlet, konzultáció napirendjét és a meghívottak körét az elnök esetenként határozza meg.
Az elnöki értekezlet 38. § (1) Az elnöki értekezlet az elnök operatív munkáját és az Állami Számvevőszék alaptevékenységét, különösen az
ellenőrzési jelentések megtárgyalását és jóváhagyását segítő testület. (2) Az elnöki értekezletet az elnök hívja össze. Az elnöki értekezletet az elnök, távollétében az alelnök vezeti.
(3) Az elnöki értekezlet állandó tagjai: a) az elnök,
b) az alelnök, c) az erőforrás-gazdálkodási főigazgató, d) a költségvetési, felügyeleti főigazgató,
e) az elnöki igazgató, f) a kommunikációs és intézményi kapcsolattartásért felelős funkcionális egység vezetője,
g) a jogi és szervezeti koordinációs feladatokat ellátó funkcionális egység vezetője, mint a vezetői Információs
Rendszer részét képező elnöki értekezlet előkészítésével, lebonyolításával és az elnöki értekezleten hozott elnöki
döntések, intézkedések végrehajtásával kapcsolatos feladatokat koordináló vezető. (4) Az elnöki értekezleten meghívottként vesznek részt:
a) az ÁSZKUT főigazgatója, b) feladatkörét érintően a gazdasági igazgató,
c) az ellenőrzési jelentések napirendjeinél a minőségbiztosítási feladatokat ellátó funkcionális egység vezetője,
d) az ellenőrzési jelentések napirendjeinél a jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egység vezetője,
e) az ellenőrzési jelentések napirendjeinél a minőségirányítási és elvi módszertani feladatokat ellátó funkcionális
egység vezetője, f) felügyeleti területüket érintően a felügyeleti vezetők,
g) a „szakmai zsűri” által delegált tag, h) feladatkörét érintően az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó funkcionális egység vezetője,
i) feladatkörét érintően a belső ellenőrzési feladatokat ellátó funkcionális egység vezetője,
j) feladatkörét érintően a jogi megfelelőségi elemző, k) jóléti és szociális témájú előterjesztések tárgyalásánál az érdek-képviseleti szervek képviselői,
l) akinek az értekezleten, a napirend tárgyalásán való részvételét az elnök szükségesnek tartja.
(5) Az elnöki értekezleten a napirend tárgyalásánál eseti meghívottként vesznek részt mindazon funkcionális egységek
illetékes munkatársai, akiknek előterjesztései az elnöki értekezlet napirendi pontjai között szerepelnek.
(6) Az elnöki értekezlet előkészítéséért, lebonyolításáért, a jegyzőkönyvvezetés biztosításáért és az elnöki értekezleten
hozott elnöki döntések, intézkedések megismertetéséért és a döntések végrehajtásának ellenőrzéséért a jogi és
szervezeti koordinációs feladatokat ellátó funkcionális egység vezetője, akadályoztatása esetén az általa kijelölt
személy a felelős. (7) Az elnöki értekezlet előkészítésének, lebonyolításának és az elnöki értekezleten hozott elnöki döntések, intézkedések
végrehajtásának támogatásában a jogi és szervezeti koordinációs feladatokat ellátó funkcionális egység vezetője által
kijelölt munkatárs közreműködik. (8) Az elnöki értekezlet negyedévente összeállított munkaterv szerint ülésezik. Az elnök az elnöki értekezletet szükség
szerint, a programtól eltérően is összehívhatja. (9) Az elnöki értekezlet tárgyalja:
a) az Állami Számvevőszék ellenőrzési, véleményezési, beszámolási feladatainak teljesítése során elkészült
jelentéseket és azon más dokumentumokat, amelyeknek a megtárgyalását az elnök szükségesnek tartja,
b) mindazokat az előterjesztéseket, amelyek az elnök hatáskörébe tartozó ellenjegyzések elkészítését tartalmazzák,
c) valamely ellenőrzött szerv tekintetében vagyonmegóvási intézkedés megtételére vonatkozó indítványt,
d) az Állami Számvevőszék éves ellenőrzési tervét (tervjavaslatát),
e) az Állami Számvevőszék éves feladattervét (tervjavaslatát), f) az Állami Számvevőszék éves nemzetközi kapcsolattartási tervét (tervjavaslatát),
g) az Állami Számvevőszék éves költségvetésére és költségvetésének végrehajtására vonatkozó beszámolót,
h) a minőségbiztosítási feladatokat ellátó funkcionális egység éves felülvizsgálati tapasztalatairól szóló beszámolóját,
i) a jogi realizálás és a nyomozó hatóságokkal való kapcsolattartás tapasztalatairól szóló éves beszámolót,
j) a sajtótájékoztatókra javasolt témákat és beszámolókat, k) minden olyan témát, illetve előterjesztést, amelynek megtárgyalását az elnök elnöki értekezlet elé utalja.
(10) Az elnöki értekezletek előkészítése és lebonyolítása elektronikus úton történik, mellyel kapcsolatos további
rendelkezéseket a jogi és szervezeti koordinációs feladatokat ellátó funkcionális egység ügyrendje tartalmazza.
Munkaértekezletek 39. § (1) Az elnök évente legalább egyszer országos munkaértekezletet hív össze.
(2) Az elnök indokolt esetben az Állami Számvevőszék egyes funkcionális egységeihez tartozó munkavállalókat is
összehívhat apparátusi értekezletre. (3) A főigazgatók és a funkcionális egysége(ke)t vezető igazgató(k) az általuk irányított funkcionális egység(ek)re
vonatkozó ügyrendben szabályozzák vezetői és munkaértekezleteik rendjét. Szakmai bizottságok, munkacsoportok
40. § (1) Egyes feladatok ellátására szakmai bizottság vagy munkacsoport hozható létre.
(2) Szakmai bizottság állandó bizottságként is létrehozható. Az állandó szakmai bizottság működési rendjét ügyrendje
határozza meg. (3) A módszertani fejlesztések kezdeményezését, az elkészült módszertani dokumentumok, javaslatok, szabályzat-tervezetek
szakmai felülvizsgálatát, véleményezését a Módszertani Bizottság látja el.
3. Cím
Képviselet és kapcsolattartás rendje Képviselet 41. § (1) Az Állami Számvevőszéket az elnök képviseli, ezt a jogkörét esetenként, vagy az ügyek meghatározott csoportjára
nézve átruházhatja. (2) A peres és peren kívüli eljárásokban, valamint egyéb hatósági ügyekben a képviseletet a jogi támogatói feladatokat
ellátó funkcionális egységnél dolgozó jogtanácsos vagy jogi előadó látja el.
(3) Az ellenőrzött, illetve törvény alapján ellenőrizhető szervezettel való kapcsolattartás keretei között a képviseletet a
témafelelős felügyeleti vezető látja el. (4) Az Európai Unió társfinanszírozásában megvalósuló projektek esetében a képviseletet a projektdokumentumban
megjelölt személy látja el. A kapcsolattartás rendjének általános szabályai
42. § (1) Az elnök és az alelnök – az elnök által kialakított munkamegosztás szerint – tartja a kapcsolatot az Magyar Köztársaság
elnökével, az Országgyűlés elnökével és alelnökeivel, a miniszterelnökkel és a Kormány tagjaival, a Legfelsőbb Bíróság
elnökével, és a legfőbb ügyésszel. (2) Az elnök eltérő döntése hiányában – a (4)–(5) bekezdésben meghatározott esetkörök kivételével – a kommunikációs
és intézményi kapcsolattartásért felelős funkcionális egység vezetője tartja a kapcsolatot külső szervekkel.
(3) A kommunikációs és intézményi kapcsolattartásért felelős funkcionális egység vezetője – az ÁSZKUT
közreműködésével – kapcsolatot tart – az Állami Számvevőszék és a felsőoktatási intézmények között létrejött
együttműködési megállapodások alapján – a felsőoktatási intézményekkel. (4) Az ellenőrzéssel érintett szervezetek vezetőivel – az ellenőrzéssel összefüggő ügyekben – a felügyeleti vezetők tartják
a kapcsolatot. (5) A jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egység kijelölt jogtanácsosa tartja a kapcsolatot az OLAF Koordinációs
Irodával. (6) Az (1)–(5) bekezdésben nem nevesített esetekben az elnök dönt a kapcsolattartás rendjéről.
A parlamenti kapcsolatok rendje 43. § (1) Az Állami Számvevőszéket a plenáris ülések napirendjén szereplő jelentések tárgyalásakor az elnök és az alelnök – az
elnök által kialakított munkamegosztás szerint – képviselik. (2) A parlamenti kapcsolatok szervezését és koordinálását a kommunikációs és intézményi kapcsolattartásért felelős
funkcionális egység munkatársai végzik, ennek keretében – az illetékes főigazgatóval együttműködve –
gondoskodnak az elnök által kiadmányozott jelentések, beszámolók, tájékoztatók parlamenti benyújtásáról, szervezik,
összehangolják a plenáris és a bizottsági üléseken való részvételt és a szakmai felkészülést.
(3) A kommunikációs és intézményi kapcsolattartásért felelős funkcionális egység vezetője felelős az elnök országgyűlési
és más nyilvános szerepléseinek – az illetékes főigazgató által elkészített, szakmailag megalapozott expozék és egyéb
nyilatkozatok – kommunikációs szempontú támogatásáért, ideértve a képviselői kérdések szóbeli, vagy írásbeli
megválaszolását is. (4) A főigazgatók javaslata alapján az elnök jelöli ki azokat a munkatársakat, akik az Állami Számvevőszék feladatkörét
érintő parlamenti előterjesztések bizottsági tárgyalásán szakértői szinten részt vesznek. A bizottsági ülésen felmerült
főbb megállapításokról, intézkedést igénylő kérdésekről az Állami Számvevőszék képviselője jelzőlapot készít.
(5) Kijelölt szakértői szintű képviselet hiányában a számvevőszéki és költségvetési ügyekért felelős országgyűlési
bizottság ülésein állandóan jelen van a kommunikációs és intézményi kapcsolattartásért felelős funkcionális egység
munkatársa minden olyan esetben, amikor az Állami Számvevőszék érintettsége felmerülhet.
(6) Az Országgyűlés bármely tisztségviselőjéhez, bizottságához, a frakciókhoz, a képviselőkhöz csak az elnök
felhatalmazásának birtokában lehet írásos tájékoztatókat, információs anyagokat eljuttatni a kommunikációs és
intézményi kapcsolattartásért felelős funkcionális egység vezetőjének közreműködésével. (7) A parlamenti bizottsági vitában az Állami Számvevőszék képviseletében jelenlévő személy a számvevőszéki
jelentésben foglaltakat képviseli. Az Állami Számvevőszék ellenőrzési tervében nem szereplő ellenőrzési, elemzési,
beszámolási felkérésre vonatkozóan kizárólag az elnök nyilatkozhat, illetve vállalhat kötelezettséget.
(8) Az Országgyűléssel kapcsolatos információkat az Állami Számvevőszéket érintő események külön megjelölésével a
parlamenti információs rendszer (PAIR) segítségével az Állami Számvevőszék informatikai rendszerén keresztül
a kommunikációs és intézményi kapcsolattartásért felelős funkcionális egység biztosítja, valamint gondoskodik a
dokumentumok nyilvántartásáról és a vezetők tájékoztatásáról. A sajtó- és tömegtájékoztatási tevékenység rendje
44. § (1) A sajtó- és tömegtájékoztatási tevékenység célja, hogy az Állami Számvevőszék – törvényi kötelezettségének
megfelelően – folyamatosan tájékoztassa a közvéleményt munkájáról. (2) Az Állami Számvevőszék egészét érintő kérdésekben az elnök és az alelnök az elnök által kialakított munkamegosztás
szerint nyilatkozik, és nyújt tájékoztatást. (3) Az Állami Számvevőszék vezetői és vezetői felhatalmazás alapján a számvevők a feladat- és hatáskörükbe tartozó
témák körében adhatnak tájékoztatást, nyilatkozhatnak az írott és az elektronikus sajtóban a kommunikációs és
intézményi kapcsolattartásért felelős funkcionális egység előzetes értesítésével. (4) A sajtó- és tömegtájékoztatási tevékenység szervezését és koordinálását a kommunikációs és intézményi
kapcsolattartásért felelős funkcionális egység végzi, ennek érdekében kapcsolatot tart az Országgyűlés
Sajtószolgálatával, valamint a sajtó- és a tömegtájékoztatás képviselőivel, továbbá koordinálja a közérdekű adatok
nyilvánosságra hozatalával, közlésével kapcsolatos feladatokat. (5) Az Állami Számvevőszék elnöke, illetve az elnök által erre feljogosított munkatársa meghatározott esetben a
számvevőszéki tevékenység közvélemény-formáló szerepének erősítése érdekében sajtótájékoztatót tarthat.
A sajtótájékoztató szakmai tartalmáért az illetékes főigazgató a felelős.
(6) A nyilvánosság tájékoztatása, a közvélemény hírekkel való ellátása, valamint az elektronikus információszabadságról
szóló törvényből adódó feladatok végrehajtása érdekében az Állami Számvevőszék internetes honlapokat működtet
(www.asz.hu, www.aszhirportal.hu). A honlapok működtetéséről, a honlapokon közzéteendő adatok köréről és a
közzététel rendjéről elnöki intézkedés rendelkezik. A nemzetközi kapcsolatok rendje
45. § (1) Az Állami Számvevőszék nemzetközi együttműködéseinek erősítése, módszertanának folyamatos fejlesztése
érdekében kapcsolatot tart az INTOSAI, az EUROSAI, az EURORAI, az Európai Unió intézményeivel és egyéb
szervezeteivel, a NATO Nemzetközi Számvevő Testületével, valamint a Visegrádi együttműködésben részt vevő
országok érintett intézményeivel. (2) A nemzetközi kapcsolatok szervezését és koordinálását a minőségirányítási és elvi módszertani feladatokat ellátó
funkcionális egység végzi. A külképviseletekkel, valamint a Külügyminisztérium illetékes szerveivel az Állami
Számvevőszék funkcionális egységei a minőségirányítási és elvi módszertani feladatokat ellátó funkcionális egység
útján tartanak kapcsolatot. (3) A minőségirányítási és elvi módszertani feladatokat ellátó funkcionális egység felelős a külföldi kiutazásokat és a
külföldiek hazai fogadását is tartalmazó nemzetközi kiutazási és vendégfogadási terv összeállításáért.
(4) A nemzetközi együttműködésben megvalósuló szakmai ellenőrzési, módszertani programokban való részvétel,
valamint a nemzetközi kapcsolatokból eredő ellenőrzési feladatok szakmai elemei tekintetében az illetékes főigazgató
felelős. A közérdekű kérelmekkel, panaszokkal és bejelentésekkel kapcsolatos eljárás
46. § (1) Közérdekű bejelentéssel vagy panasszal bárki fordulhat az Állami Számvevőszékhez. Az Állami Számvevőszék
kizárólag abban az ügyben tesz érdemi intézkedést és ad érdemi választ, amely ügyben az európai uniós csatlakozással
összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes
törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény (Eujtv.) 141. § (4) bekezdése szerint, mint
„tárgykörben eljárásra jogosult szerv” eljárni köteles. Minden más esetben a vonatkozó adatvédelmi rendelkezések
figyelembevételével – a bejelentő egyidejű tájékoztatása mellett – a beadványt a „tárgykörben eljárásra jogosult
szervhez” továbbítja. (2) Az Állami Számvevőszékhez beérkező bejelentéseket és panaszokat iktatás után – további intézkedés, illetve
válaszadás céljából – az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó funkcionális egységhez kell továbbítani.
(3) Az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó funkcionális egység indokolt esetben – a bejelentés témájára,
megalapozottságára és a bejelentés, panasz egyéb körülményeire figyelemmel – a bejelentés tárgya szerint illetékes
funkcionális egységhez fordulhat tájékoztatásért, állásfoglalásért. (4) Ha intézkedésre, illetve válaszadásra az elnök jogosult, illetve ha a bejelentés vizsgálata és válaszadásra történő
előkészítése más funkcionális egység feladatkörébe tartozik, akkor a bejelentést, panaszt az esetleges előzményi
iratokkal együtt a jogosulthoz, illetékeshez kell haladéktalanul továbbítani.
(5) A közérdekű bejelentésre vagy panaszra az Állami Számvevőszék harminc napon belül írásban és érdemben válaszol,
vagy nyolc napon belül továbbítja a tárgykörben eljárásra jogosult szervhez.
(6) A közérdekű kérelmekkel, panaszokkal és bejelentésekkel kapcsolatos részletes eljárási szabályokat külön elnöki
intézkedés tartalmazza. 4. Cím
Együttműködés Szervezeti, intézményi együttműködés
47. § (1) Az Állami Számvevőszék az alaptevékenységéhez tartozó szakmai körben erre vonatkozó megállapodás esetében
– annak keretei között – együttműködik a különböző belföldi ellenőrzés-szakmai szervezetekkel, valamint a hazai
felsőoktatási intézményekkel. (2) A különböző intézményekkel való kapcsolat kialakítása és gondozása, az együttműködési megállapodások
előkészítése, a megkötött megállapodások nyilvántartása, javaslat tétele a kommunikációs és intézményi
kapcsolattartásért felelős funkcionális egység feladata. (3) A kommunikációs és intézményi kapcsolattartásért felelős funkcionális egység évente beszámol a szervezeti
együttműködés tapasztalatairól és fejleményeiről, az Állami Számvevőszék stratégiai célkitűzései alapján – az
intenzitás, az előnyök és ráfordítások aránya, illetve a hozzáadott-érték szempontjából – értékeli az egyes
együttműködéseket, és javaslatot fogalmaz meg a szükséges változtatásokra.
Az érdekképviseletekkel történő együttműködés 48. § (1) Az Állami Számvevőszék együttműködik a szervezetnél foglalkoztatott számvevők, köztisztviselők és ügykezelők
érdekeinek képviseletére létrejött érdek-képviseleti szervvel. (2) Az Állami Számvevőszéknél az Mt. hatálya alá tartozó alkalmazottak érdekeinek képviseletét az Állami Számvevőszéki
Alkalmazottak Érdekvédelmi Közössége által megválasztott üzemi megbízott látja el.
(3) Az érdek-képviseleti szerveket véleményezési, tájékoztatáskérési, javaslattételi és együttdöntési jog illeti meg az
Mt.-ben, a Ktv.-ben, valamint az érdekképviseleti szerv és az Állami Számvevőszék elnöke között létrejött megállapodásban,
illetve üzemi megállapodásban foglaltak szerint. (4) Az érdek-képviseleti feladatok ellátásához szükséges – jogszabályban meghatározott – időt az Állami Számvevőszék
biztosítja. Az esélyegyenlőség biztosítása 49. § (1) Az elnök és az érdek-képviseleti szervek képviselői – az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról
szóló 2003. évi CXXV. törvény 63. § (4) bekezdése alapján – az egyenlő elbánás, illetve az esélyegyenlőség biztosítása
érdekében kétévente két évre szóló esélyegyenlőségi tervet fogadnak el.
(2) Az esélyegyenlőség biztosítására az elnök – az érdekképviseleti szervek és a humánpolitikai és szervezetfejlesztési
feladatokat ellátó funkcionális egység vezetőjének javaslata alapján – esélyegyenlőségi biztost jelöl ki.
(3) Az esélyegyenlőségi biztos figyelemmel kíséri az esélyegyenlőség helyzetének alakulását, jelzi az elnöknek az egyenlő
bánásmód veszélyeztetését vagy megsértését. (4) Az esélyegyenlőségi biztos működésének tapasztalatairól kétévente jelentésben számol be az elnöknek.
(5) Az egyenlő elbánás elvének érvényesüléséről és az esélyegyenlőség biztosítása érdekében tett intézkedésekről
kétévente beszámolót kell készíteni. A beszámoló a humánpolitikai és szervezetfejlesztési feladatokat ellátó
funkcionális egység helyzetfelmérő tájékoztatóját, valamint az esélyegyenlőségi biztos jelentését tartalmazza.
A beszámolót az elnöki értekezlet megtárgyalja. Az Állami Számvevőszék nyugdíjasainak támogatása
50. § (1) Az Állami Számvevőszék az elnök által megállapított módon, a Ktv. 49/J. §-ában foglaltakkal összhangban támogatja
az Állami Számvevőszék nyugdíjasait, együttműködve az Állami Számvevőszék Nyugdíjasainak Egyesületével
(a továbbiakban: Nyugdíjas Egyesület). (2) Az Állami Számvevőszék és a Nyugdíjas Egyesület képviselője közötti kapcsolattartás a humánpolitikai és
szervezetfejlesztési feladatokat ellátó funkcionális egység vezetőjének feladata. IV. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK ELLENŐRZÉSI TEVÉKENYSÉGÉNEK RENDJE
1. Cím
Az ellenőrzés lefolytatása Az ellenőrzési terv
51. § (1) Az ellenőrzések tematikájának, ütemezésének, szervezésének és realizálásának megtervezése az ellenőrzési folyamat
megalapozó eleme, előfeltétele az Állami Számvevőszék törvényekben meghatározott feladatai teljesítésének.
(2) Az Állami Számvevőszék – a feladatait meghatározó törvényi előírások alapján – az ellenőrzési feladatokat tartalmazó
ellenőrzési tervét gördülő tervezéssel készíti. Az ellenőrzési tervjavaslat elkészítéséért – az Állami Számvevőszék
funkcionális egységei, munkatársai, valamint a külső szervek javaslatainak alapulvételével és rangsorolásával – az
erőforrás-gazdálkodási főigazgató felelős. (3) Az ellenőrzési tervjavaslat elnöki értekezleten való megtárgyalása és az ott elhangzottak alapján esetlegesen
szükségessé váló korrekciója után a tervet az elnök hagyja jóvá és arról tájékoztatja az Országgyűlést.
(4) Az ellenőrzés vezetőjének személyéről pályáztatást követően, az elnök által megbízott bírálóbizottság javaslata
alapján az elnök dönt. Az ellenőrzésvezetői pályázat lebonyolításának részletes szabályait külön elnöki intézkedés
rögzíti. (5) Az ellenőrzési terv végrehajtását az elnöki igazgatóság jogi és szervezeti koordinációs feladatokat ellátó funkcionális
egysége kíséri figyelemmel és folyamatosan tájékoztatja arról az elnököt.
A feladatterv 52. § (1) Az Állami Számvevőszék éves feladatterve a vezetésirányítás eszközeként a számvevőszéki tevékenység vitele és
fejlesztése, az ellenőrzési munkát segítő „szakmai infrastruktúra” szempontjából kiemelt jelentőségű feladatokat
tartalmazza. (2) A feladatterv összeállításáért a főtitkár, az elnöki igazgató, a költségvetési, felügyeleti főigazgató és a gazdasági
igazgató által szolgáltatott javaslatok felhasználásával az erőforrás-gazdálkodási főigazgató felelős, aki az elnöki
értekezleten való megtárgyalás után érvénybe lépő feladatterv megvalósulását figyelemmel kíséri, és arról beszámol
az elnöknek. (3) A feladattervet az elnök hagyja jóvá és gondoskodik annak végrehajtásáról, szükség esetén módosításáról.
Az ellenőrzési feladatok végrehajtásának rendje 53. § Az ellenőrzési munka az ellenőrzés tervezéséből, az ellenőrzés előkészítéséből, a felkészülésből, a helyszíni
ellenőrzésből, a számvevőszéki jelentés elkészítéséből, valamint a jelentés hasznosításából, realizálásából, nyomon
követéséből, továbbá az ellenőrzési munka teljes folyamatára vonatkozó minőségbiztosításból áll. Az ellenőrzések
végrehajtásának alapja az elnök által meghatározott ellenőrzési terv. Az ellenőrzési folyamat részletes szabályait külön
elnöki utasítás állapítja meg. Az ellenőrzés tervezése 54. § (1) Az ellenőrzést az előkészítés részeként elkészített ellenőrzési program alapján kell lefolytatni, amely tartalmazza az
ellenőrzés jogalapját, az ellenőrzés célját, a vizsgálati célokat és az ellenőrzés szervezési előírásait.
(2) Az ellenőrzési program tervezetét az ellenőrzésvezető készíti el.
(3) Az ellenőrzési programot, – szükség esetén – annak módosítását, kiegészítését a felügyeleti vezető hagyja jóvá.
A jóváhagyott program végrehajtásához elnöki egyetértő ellenjegyzés szükséges, amelyet a végleges programon a
következő szöveggel kell szerepeltetni: „Az ellenőrzési programban foglaltak végrehajtásával egyetértek: elnök”.
(4) A jóváhagyott ellenőrzési programot az ellenőrzött szervezet vezetőjének rendelkezésére kell bocsájtani.
Az ellenőrzés előkészítése, a felkészülés és a helyszíni ellenőrzés
55. § (1) Az ellenőrzés előkészítéséről, illetve megkezdéséről az elnök, vagy a számvevőszéki jelentés kiadmányozására jogosult
vezető tájékoztatja az ellenőrzés alá vont szerv vezetőjét.
(2) Ellenőrzést az erőforrás-gazdálkodási főigazgató által írásban kijelölt számvevő, vagy külső szakértő végezhet
(a továbbiakban együtt: ellenőrzést végző személy). A számvevők felelősségére, jogaira és kötelezettségeire
vonatkozó rendelkezéseket a szakértőre is alkalmazni kell. Az ellenőrzést végző külső szakértőnek írásban kell
nyilatkoznia, hogy az ellenőrzést végzőkre vonatkozó, az ÁSZtv.-ben, valamint e szabályzatban foglalt jogokat és
kötelezettségeket megismerte és magára nézve kötelezőnek tartja, különös tekintettel a titokkörökre vonatkozó
szabályok betartására. (3) Az ellenőrzést végző személy részére a felügyeleti vezető által kiadmányozott megbízólevelet kell adni, amely
tartalmazza az ellenőrzött szervezet megnevezését, az ellenőrzési feladatot és a megbízás időtartamát. A felügyeleti
vezető részére az ellenőrzésre vonatkozó megbízólevelet az elnök kiadmányozza.
(4) Az ellenőrzést végző személy a helyszíni ellenőrzés megkezdésekor köteles az ellenőrzött szerv vezetőjének, illetve
megbízottjának megbízólevelét bemutatni és személyazonosságát igazolni. (5) A számvevő az ellenőrzési feladatait a jogszabályok, az ellenőrzési szakmai szabályok, módszerek és az etikai normák
szerint végzi. Az ellenőrzést végző személyek felkészítéséről az ellenőrzés vezetője gondoskodik.
(6) Amennyiben az ellenőrzést végző személy részére az ellenőrzött nem teljesíti az ÁSZtv. 28. §-a szerinti
adatszolgáltatási kötelezettségét, arról az ellenőrzést végző személynek az ellenőrzés vezetőjét haladéktalanul
tájékoztatnia kell. Az ellenőrzés vezetője a tudomására jutott tényről az ellenőrzött eredménytelen felszólítását
követően haladéktalanul tájékoztatja a felügyeleti vezetőt, aki a jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egység
bevonásával kezdeményezi a szükséges jogi lépések megtételét. (7) Az ellenőrzést végző személy köteles ellenőrzési tapasztalatait írásban rögzíteni és azt az ellenőrzés vezetőjének
átadni. (8) Amennyiben az ellenőrzést végző személy a) eljárására az ÁSZtv. 30. § (1) bekezdésének rendelkezése lenne az irányadó (bűncselekmény gyanújának észlelése),
b) az ÁSZtv. 30. § (2) bekezdésében meghatározott felelősség megállapítását kezdeményezi,
c) az ÁSZtv. 31. § (1) bekezdése szerinti rendeltetésellenes vagy pazarló pénzfelhasználást, súlyos kárt okozó
szabályszegést tapasztal, arról az ellenőrzés vezetőjét haladéktalanul tájékoztatnia kell.
(9) Az ellenőrzés vezetője a (8) bekezdésben foglalt tájékoztatást követően haladéktalanul kezdeményezi a
minőségbiztosítási eljárás lefolytatását, valamint a jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egység bevonását.
(10) Amennyiben az ügyben büntetőjogi felelősség felvetése merült fel, a megállapításokat tartalmazó jelentést, az
ellenőrzött szervezet illetékes szakmai vezetőjének észrevételeit és az azokra adott számvevőszéki választ a válasz
aláírását követően másolatban haladéktalanul meg kell küldeni a jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális
egység részére. (11) Az ellenőrzést végző személy kötelessége, hogy az ellenőrzés során az általa felelősként megjelölt személlyel a
megállapításait írásban ismertesse, és tőle írásbeli magyarázatot kérjen. A felelősként megjelölt személy által adott
magyarázat elfogadásáról vagy elutasításáról az ellenőrzést végzőnek harminc napon belül írásban kell nyilatkoznia.
(12) Az ellenőrzést végző személynek az adatbetekintés, adatkezelés, titoktartás során az ÁSZtv. 27. §-a alapján kell eljárnia.
(13) Az ÁSZtv. 28. § (4) bekezdése szerint az Állami Számvevőszék és az ellenőrzött szerv között a kapcsolat – erre irányuló
megállapodás esetén – elektronikus aláírással ellátott elektronikus dokumentum alkalmazásával is lebonyolítható.
Eljárás az ellenőrzéssel kapcsolatos összeférhetetlenség esetén 56. § Az ellenőrzést végző személy az ellenőrzés végrehajtásáért felelős felügyeleti vezetőnek – az ellenőrzés vezetőjének
egyidejű tájékoztatása mellett – köteles bejelenteni, ha vele szemben összeférhetetlenségi ok áll fenn.
Összeférhetetlenségi okot bárki bejelenthet. Az összeférhetetlenség kérdésében – az ellenőrzés végrehajtásáért
felelős felügyeleti vezető véleményének ismeretében – az elnök dönt.
2. Cím
A jelentéskészítés rendje A számvevőszéki jelentés elkészítése
57. § (1) Az ellenőrzés megállapításait, következtetéseit számvevőszéki jelentésbe kell foglalni.
(2) A jelentés tervezetét – azt megelőzően, hogy az elnöki értekezletre benyújtják – az ellenőrzött szervezet illetékes
szakmai vezetőjével észrevételeztetni, az elnöki igazgatóval, az erőforrás-gazdálkodási főigazgatóval, a költségvetési,
felügyeleti főigazgatóval véleményeztetni kell, valamint ellenőrzés-szakmai és jogi felülvizsgálat céljából
minőségbiztosítási eljárásnak kell alávetni. (3) Az ellenőrzött szervezet szakmai vezetője által tett észrevételek figyelembevételéről vagy elutasításáról az
ellenőrzöttet az ellenőrzés vezetője írásban köteles tájékoztatni. (4) Az Állami Számvevőszék a jelentéstervezetet záró megbeszélés keretében egyeztetheti az ellenőrzött szervezet
vezetőjével, vagy az általa megbízott személlyel. Az egyeztetés eredményét jegyzőkönyvben kell rögzíteni. A záró
megbeszélésen a felügyeleti vezető és az ellenőrzés vezetője minden esetben részt vesz.
(5) Az ellenőrzött szervezet által észrevételezett, valamint az Állami Számvevőszéken belül véleményezett
jelentéstervezetet a minőségbiztosítási eljárás során kiadott „Tanúsítvány” csatolásával – kivételes esetben ennek
hiányában is – elnöki értekezlet elé kell terjeszteni. Ennek részletes szabályait külön elnöki intézkedés rögzíti.
(6) Az elnöki értekezlet által megtárgyalt számvevőszéki jelentéstervezetet – a végleges jelentés elnöki kiadmányozása
esetén a felügyeleti vezető, ha pedig a jelentés kiadmányozója átruházott jogkörben a felügyeleti vezető, ekkor az
ellenőrzésvezető – az ellenőrzött szervezet vezetőjének tizenöt napos határidőt biztosítva észrevételezésre megküldi.
(7) Az észrevételek elfogadásáról az ellenőrzésvezető javaslata alapján a jelentést kiadmányozó vezető harminc napon
belül válaszol. A figyelembe nem vett észrevételeket a jelentésben fel kell tüntetni és a válaszlevélben meg kell
indokolni, hogy azokat miért nem fogadta el az Állami Számvevőszék. A válaszlevél tervezetét az ellenőrzésvezető
készíti el a minőségbiztosítási feladatokat ellátó funkcionális egység ellenjegyzésével.
A számvevőszéki jelentés hasznosítása, realizálása, nyomon követése 58. § (1) Az Állami Számvevőszék jelentése az ÁSZtv. 32. § (3) bekezdése alapján nyilvános, azt elektronikus úton az Állami
Számvevőszék internetes honlapján (www.asz.hu) közzé kell tenni. (2) A kiadmányozott számvevőszéki jelentést – a kiadmányozó által aláírt kísérőlevéllel – minden esetben meg kell
küldeni az elnöki igazgató irányítása alá tartozó funkcionális egység által kezelt, állandó címzettek jegyzékében
szereplő érintett személyeknek. (3) Az arra kötelezett ellenőrzött szervezetek által készített és az Állami Számvevőszékhez eljuttatott intézkedési tervek
elfogadásáról az ellenőrzésvezető javaslata alapján a jelentést kiadmányozó vezető dönt.
(4) Amennyiben az ellenőrzött szervezet az ÁSZtv. 33. § (1) bekezdése szerinti intézkedési tervkészítési kötelezettségét
nem, vagy nem megfelelően teljesíti, akkor az Állami Számvevőszék az ÁSZtv. 33. § (2)–(8) bekezdése alapján jár el.
Ennek részletes szabályait külön elnöki intézkedés határozza meg.
(5) Az ellenőrzések hasznosításának, realizálásának eredményeit és hatásait az érintett terület felügyeleti vezetője
folyamatosan figyelemmel kíséri, és gondoskodik annak nyilvántartásáról. A számvevőszéki jelentésekben
megfogalmazott javaslatok realizálására vonatkozó információkat az Állami Számvevőszék internetes honlapján
nyilvánosságra kell hozni. 3. Cím
A jelentések minőségbiztosítása és az ellenőrzés tapasztalatainak hasznosulása, realizálása
Minőségbiztosítás 59. § Minőségbiztosítás az ellenőrzési munka teljes folyamatára vonatkozó ellenőrzés-szakmai felügyelet. A minőségbiztosítási
eljárás részletes szabályait külön elnöki utasítás állapítja meg.
A realizálás 60. § Az Állami Számvevőszék ellenőrzési tevékenységével összefüggésben, illetve megállapításai alapján az ellenőrzött
(ellenőrizhető) szervezettel, illetve a felelős személyekkel szemben az illetékes hatóságnál, vagy más szervnél eljárást,
intézkedést kezdeményez, illetve kezdeményezhet. Eljárás személyes (jogi) felelősség felvetése esetén
61. § (1) Amennyiben a számvevőszéki ellenőrzés tervezése, illetve lefolytatása során az ellenőrzött (ellenőrizhető) szervezet
vezetőjével, alkalmazottjával vagy más, az ellenőrzéssel érintett személlyel szemben személyes (büntetőjogi, illetve
más) jogi felelősség (a továbbiakban együtt: felelősség) felvetése látszik indokoltnak, az ellenőrzést végző számvevő,
illetve külső szakértő arról haladéktalanul értesíti az ellenőrzés vezetőjét.
(2) Az ellenőrzés vezetője – amennyiben a kezdeményezést megalapozottnak tartja – az ellenőrzés végrehajtásáért
felelős számvevő főigazgató és a felügyeleti vezető egyidejű értesítése mellett haladéktalanul gondoskodik a
felelősség felvetésének alapjául szolgáló tényállás leírását, a jogsértő magatartás (tevékenység vagy mulasztás),
valamint a felelősséget szabályozó jogszabályhely megjelölését tartalmazó jegyzőkönyv felvételéről. A felvett
jegyzőkönyvet, valamint az azt alátámasztó dokumentumokat mellékelve a felelősség fennállása és felvethetősége
tekintetében feljegyzésben állásfoglalást kér a jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egységtől.
(3) A jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egység – az ellenőrzés vezetőjének (2) bekezdés szerinti megkeresése
alapján – soron kívül alakítja ki álláspontját, amelyről az ellenőrzés vezetőjét feljegyzésben értesíti. Az állásfoglalásnak
ki kell terjednie a felelősség felvethetőségére és megalapozottságára, a felelősség jogi jellegére és – amennyiben
lehetséges – a felelősségre vonható személy megjelölésére. (4) A jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egység álláspontjának kialakításához az ellenőrzés vezetőjétől további
információkat, adatokat, illetve dokumentumokat kérhet, valamint az Állami Számvevőszék részéről ellenőrzést végző
személy bevonásával történő, a tényállás tisztázására vonatkozó személyes egyeztetést kezdeményezhet.
(5) Az ellenőrzés vezetője az ellenőrzött szervezettől adatot, információt, dokumentációt kérhet be, illetve ismételt
helyszíni ellenőrzést folytathat le, továbbá indokolt esetben más szervezettől az ÁSZtv. 25. § (3) bekezdése szerinti
adat, illetve információ kérhető, vagy nála helyszíni ellenőrzés rendelhető el.
(6) Amennyiben a felelősség megállapíthatóságához szükséges információk, adatok, dokumentumok ismeretében a jogi
támogatói feladatokat ellátó funkcionális egység a felelősség felvethetősége mellett foglal állást és megjelöli a
felelősségre vonható személyt, az ellenőrzésvezető gondoskodik a felelősség és az annak alapjául szolgáló tényeknek
a dokumentálásáról és a minőségbiztosítási feladatokat ellátó funkcionális egységnek történő megküldéséről.
(7) Amennyiben a minőségbiztosítási feladatokat ellátó funkcionális egység a felelősség felvetésével nem ért egyet, az
érintett funkcionális egységeknek szakmai egyeztetést kell lefolytatniuk. Amennyiben a felelősség felvethetősége
tekintetében a funkcionális egységek között a szakmai egyeztetések ellenére véleményeltérés marad fent, a felelősség
felvetéséről az elnök által kijelölt személy(ek), illetve funkcionális egység dönt.
(8) A jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egység – az ellenőrzés során készült dokumentumok, valamint
a személyes felelősséget tartalmazó megállapításokra adott magyarázatok áttanulmányozása alapján – dönt a
bűncselekmény (megalapozott) gyanújának fennállásáról, és annak fennállása esetében haladéktalanul elkészíti az
illetékes hatóság eljárását kezdeményező okiratot (feljelentést). (9) Az Állami Számvevőszék nevében feljelentés csak az erőforrás-gazdálkodási főigazgató előzetes tájékoztatása után
tehető. A feljelentést a jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egység vezetője kiadmányozza.
(10) A kezdeményezett eljárásban az Állami Számvevőszék képviseletében a jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális
egység jár el, melynek során – szükség esetén – az ellenőrzés vezetőjének, illetve az Állami Számvevőszék részéről
ellenőrzést végzőnek a közreműködését kérheti. (11) A jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egység az eljárás kezdeményezéséről feljegyzésben tájékoztatja az
erőforrás-gazdálkodási főigazgatót, és értesíti a kommunikációs és intézményi kapcsolattartásért felelős funkcionális
egység vezetőjét. (12) A megtett feljelentésről az erőforrás-gazdálkodási főigazgató előzetes jóváhagyása alapján a kommunikációs és
intézményi kapcsolattartásért felelős funkcionális egység sajtóközleményt tesz közzé.
(13) A büntetőeljárással kapcsolatos további tényekről a jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egység
feljegyzésben tájékoztatja az erőforrás-gazdálkodási főigazgatót, és az illetékes felügyeleti vezetőt.
Eljárás egyéb intézkedés kezdeményezése esetén 62. § (1) Amennyiben az ellenőrzött (ellenőrizhető) szervezettel szemben – a személyes felelősség felvetésének körén kívül
eső – egyéb eljárás, intézkedés kezdeményezése látszik indokoltnak, az ellenőrzést végző számvevő (külső szakértő)
értesíti az ellenőrzésvezetőt. (2) Ha az ellenőrzés vezetője a kezdeményezést indokoltnak tartja, a felügyeleti vezető egyidejű értesítése mellett
haladéktalanul gondoskodik – amennyiben lehetséges – az intézkedés, eljárás alapjául szolgáló tényállás leírását, a
jogsértő magatartás (tevékenység vagy mulasztás), valamint a vonatkozó jogszabályhely megjelölését tartalmazó
jegyzőkönyv felvételéről. A felvett jegyzőkönyvet, illetve az eljárás, intézkedés indokoltságát alátámasztó egyéb
dokumentumokat mellékelve az eljárás, intézkedés kezdeményezése indokoltságának tekintetében feljegyzésben
állásfoglalást kér a jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egységtől.
(3) A jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális egység által kiadott állásfoglalás ismeretében az illetékes felügyeleti
vezető – az ÁSZtv. 31. §-a (1) bekezdés d) pontjában meghatározott biztosítási intézkedés elrendelésének
kezdeményezése kivételével – előkészíti az eljárást, intézkedést kezdeményező iratokat, amelyeket az erőforrás
gazdálkodási főigazgató egyidejű értesítésével döntés és kiadmányozás céljából az elnök elé terjeszt.
(4) Az ÁSZtv. 31. §-a (1) bekezdés d) pontjában meghatározott biztosítási intézkedés elrendelésének kezdeményezése
tekintetében – a felügyeleti vezető által megküldött dokumentumok alapján – az iratok előkészítése a jogi támogatói
feladatokat ellátó funkcionális egység feladata. A kezdeményező iratot a jogi támogatói feladatokat ellátó funkcionális
egység az erőforrás-gazdálkodási főigazgató útján, a felügyeleti vezető egyidejű értesítése mellett, a vonatkozó
feljelentés tervezetével együtt, vagy szükség esetén azt megelőzően külön terjeszti döntés és kiadmányozás céljából
az elnök elé. (5) Az elnök kiadmányozza az ÁSZtv. 31. §-ában és 33. § (6) bekezdésében meghatározott iratokat és dönt sajtóközlemény
megjelentetésének szükségességéről. Záró rendelkezések Vegyes rendelkezések 63. § (1) A 40. § (3) bekezdésében megjelölt Módszertani Bizottságot 2011. december 31. napjáig meg kell alakítani.
(2) Az ÁSZtv. 35. § (1) bekezdése alapján besorolt számvevőket, köztisztviselőket és munkavállalókat illető jogosultságok
és terhelő kötelezettségek a számvevőket, köztisztviselőket és munkavállalókat – az ÁSZtv. 35. § (2) bekezdésében
szabályozott eltérésekkel – a vonatkozó munkáltatói intézkedésben megjelölt időponttól, ennek hiányában a közlést
követő hónap első napjától illetik meg, illetve terhelik.
(3) Az éves rendes szabadság tekintetében az új besorolás szerinti szabadság az év hátralévő részére időarányosan illeti
meg az alkalmazottat. A régi besorolás szerint az év előző részére időarányosan járó, de még ki nem vett szabadság is
megilleti az alkalmazottat. (4) Az Állami Számvevőszék személyi állománya teljesítményértékelésének rendjét és szempontjait külön elnöki utasítás
szabályozza. Átmeneti rendelkezések 64. § (1) Az új feladat- és hatáskörmegosztás szerinti átadás-átvételi eljárásnak teljes körűen 2011. szeptember 15-ig meg kell
történnie. (2) A kiadmányozási, munkáltatói jogok, illetve kötelezettségvállalások, teljesítések szakmai igazolása a munkáltatói
intézkedésben foglalt időponttól és feltételek szerint gyakorolhatóak. (3) A szervezeti változások miatt szükséges új hivatali bélyegzők elkészüléséig a kiadmányozásra jogosult személyek a
kiadmányozási jogkörükbe tartozó dokumentumok tekintetében a régi bélyegzők használatára jogosultak.
Hatálybaléptető és hatályon kívül helyező rendelkezések 65. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, azzal, hogy rendelkezéseit 2011. szeptember 1-jétől kell
alkalmazni. (2) Hatályát veszti az Állami Számvevőszék 2005. január 1-től hatályos Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról
szóló 37/2004. számú elnöki utasítás, valamint az azt módosító 7/2005. számú elnöki utasítás, a 9/2005. számú elnöki
utasítás, az 1/2006. számú elnöki utasítás, a 7/2006. számú elnöki utasítás, a 10/2006. számú elnöki utasítás,
a 4/2007. számú elnöki utasítás, a 7/2007. számú elnöki utasítás, az 5/2008. számú elnöki utasítás, a 6/2009. számú
elnöki utasítás, a 9/2009. számú elnöki utasítás, a 12/2009. számú elnöki utasítás, a 13/2009. számú elnöki utasítás, a
4/2010. számú elnöki utasítás, az 5/2010. számú elnöki utasítás, a 6/2010. számú elnöki utasítás, az 1/2011. számú ÁSZ
utasítás, valamint a 3/2011. számú ÁSZ utasítás. (3) A hatályban maradó irányítási eszközök rendelkezései továbbra is alkalmazandóak azzal, hogy
a) az irányítási eszközökben szereplő funkcionális egységek és a vezetői megnevezések helyett az új feladat- és
hatáskörmegosztás szerint illetékes funkcionális egységet, illetve vezetőt kell érteni,
b) az új szervezeti rendre, valamint az új feladat- és hatáskörmegosztásra tekintettel az egyes irányítási eszközök
felülvizsgálatát és a szükséges szabályozási intézkedéseket 2011. december 31-ig kell elvégezni.
Domokos László s. k.,
elnök