text:
2012. XLI. törvény a személyszállítási szolgáltatásokról.
Magyarország gazdasági fejlődésének és az állampolgárok életminőségének meghatározó eleme a közösségi közlekedési
szolgáltatások rendszere. Alapvető célkitűzés, hogy szolgáltatás központú, átlátható támogatási módokon keresztül
ellentételezett, a társadalom és a költségvetés teherbíró képességét figyelembe vevő olyan egységes közszolgáltatási
személyszállítási rendszer jöjjön létre, amely elősegíti
– a közösségi közlekedés társadalmi és gazdasági elsőbbségének érvényre jutását az egyéni közlekedéssel szemben,
– az országos, a regionális, az elővárosi és a helyi személyszállításra vonatkozó európai uniós követelmények kielégítését, valamint
– a hatékonyan működő, folyamatosan javuló szolgáltatást megtestesítő szolgáltató előre tervezhető, átlátható és fenntartható
finanszírozását.
Mindezekre tekintettel az Országgyűlés a fenntarthatósági, környezetvédelmi és energiahatékonysági szempontrendszer
érvényesülése, az utasok jogainak biztosítása, a személyszállítási közszolgáltatás működtetésére fordított állami és önkormányzati
források hatékony és átlátható módon történő felhasználása, valamint annak érdekében, hogy
– a személyszállítási szolgáltatások egyéni közlekedéssel szembeni versenyképessége és vonzereje javuljon, színvonala az
összehangolt fejlesztéspolitikai célok és szolgáltatásszervezés révén emelkedjen,
– a közlekedési infrastruktúra működtetésének és pótlásának költségei, a közlekedési szolgáltató bevétellel nem fedezett indokolt
költségei, továbbá az állam által jogszabályban biztosított utazási kedvezmények ellentételezéséhez nyújtott szociálpolitikai
jellegű támogatások átlátható módon elkülönüljenek
a következő törvényt alkotja:
ELSŐ RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. FEJEZET
ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK
1. Tárgyi, személyi és területi hatály 1. § (1) A törvény hatálya kiterjed:
a) a Magyarország területén végzett belföldi és nemzetközi közúti és vasúti személyszállítási szolgáltatásra, valamint
az azzal összefüggő jogokra és kötelezettségekre,
b) a saját számlás személyszállításra,
c) a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Vkt.) 3. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt
személyszállítási közszolgáltatásokra, valamint
d) a Vkt. 3. § (2) bekezdésében foglalt személyszállítási közszolgáltatásokra, amennyiben azok a helyi vagy az
elővárosi személyszállítási közszolgáltatások részét képezik,
e) az iskolabusszal vagy közösségi busszal végzett személyszállítási szolgáltatásokra.
(2) A törvény hatálya nem terjed ki:
a) az idegenforgalmi szolgáltatás részeként végzett vízi személyszállítási szolgáltatásra, függetlenül annak
menetrend szerinti jellegétől,
b) a különleges szállítási igénnyel rendelkező utascsoportok részére biztosított, nem közforgalmú személyszállítási
szolgáltatásokra (betegszállítás, szállító szolgálatok stb.).
(3) A Magyarországon bejegyzett közlekedési szolgáltató által a Magyarország területén kívül végzett vasúti és közúti
személyszállítási szolgáltatásra a törvény rendelkezéseit annyiban kell alkalmazni, amennyiben nemzetközi szerződés
eltérően nem rendelkezik.
(4) A személyszállítási közszolgáltatások tekintetében e törvény a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról,
valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. október 23-i
1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (a továbbiakban: 1370/2007/EK rendelet) együttesen
alkalmazandó.
A törvényt az Országgyűlés a 2012. április 23-i ülésnapján fogadta el.
(5) A vasúti személyszállítási szolgáltatásra a vasúti személyszállítási szolgáltatást igénybe vevő utasok jogairól és
kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-ai 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban:
1371/2007/EK rendelet) e törvénnyel és a 49. § (1) bekezdés c) pontja alapján kiadott jogszabályokkal együttesen
alkalmazandó.
(6) Az autóbuszos személyszállítási szolgáltatásra az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet
módosításáról szóló, 2011. február 16-ai 181/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban:
181/2011/EU rendelet) e törvénnyel és a 49. § (1) bekezdés d) pontja alapján megalkotott jogszabályokkal, az
autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK
rendelet módosításáról szóló, 2009. október 21-ei 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
(a továbbiakban: 1073/2009/EK rendelet) e törvénnyel és az autóbusszal díj ellenében végzett személyszállítási és saját
számlás személyszállítási tevékenységről szóló jogszabállyal együttesen alkalmazandó.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában:
1. alapellátás: az országos, a regionális és az elővárosi személyszállítási közszolgáltatások ellátásért felelős által
biztosítandó, az e törvény 27. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott mértékű szolgáltatás, a főváros esetében
és a megyei jogú városok közül azoknál, amelyek helyi személyszállítási közszolgáltatást működtetnek, a Főváros
Közgyűlésének vagy a megyei jogú város képviselő-testületének rendeletében meghatározott szolgáltatási szint;
2. belföldi személyszállítási szolgáltatás: az a személyszállítási szolgáltatás, amelyben az utazás megkezdésének
a helye és a célállomás helye egyaránt Magyarország területén van;
3. belső szolgáltató: olyan közlekedési szolgáltató, amely
a) a települési (fővárosi) önkormányzat belső szervezeti egysége, vagy
b) a települési (fővárosi) önkormányzat többségi befolyása alatt álló olyan gazdasági társaság, amelynek
a tevékenységét a települési (fővárosi) önkormányzat irányítja, vagy
c) olyan egyéb gazdasági társaság, amelyben a települési (fővárosi) önkormányzat meghatározó befolyással
rendelkezik;
4. egységes egyeztetési eljárás: e törvény keretében meghatározott járművel végzett országos, regionális és elővárosi
személyszállítási közszolgáltatásokra vonatkozó közszolgáltatási menetrendek elkészítésének folyamata,
amelynek során a menetrendek mennyiségi és minőségi követelményeinek egységes rendszerét országos,
regionális és elővárosi szinten a helyi közlekedési sajátosságokra is figyelemmel alakítják ki, és amelynek célja
a személyszállítási közszolgáltatás-nyújtás hatékony módjának megválasztása, valamint a csatlakozások
összehangolása a közlekedésért felelős miniszter által kidolgozott közszolgáltatási menetrendi koncepcióval
összhangban;
5. ellátásért felelős: a 4. § (3)–(4) bekezdésében meghatározott, 1370/2007/EK rendelet 2. cikk b) pontja szerinti
illetékes hatóság;
6. elővárosi személyszállítási szolgáltatás: a főváros vagy megyei jogú város és annak legfeljebb 70 km-es
vonzáskörzete között végzett személyszállítási szolgáltatás;
7. határon átmenő személyszállítási szolgáltatás: az a személyszállítási szolgáltatás, amelyben az utazás
megkezdésének a helye és a célállomás helye vagy legalább azok egyike Magyarország területén kívül van, de az
útvonal részben Magyarország területén halad;
8. helyi személyszállítási szolgáltatás: a település közigazgatási határán belül – helyi díjszabás alapján – végzett
személyszállítási szolgáltatás, a közúti járművel végzett személyszállítási közszolgáltatások esetében ideértve
a település közigazgatási határon kívül eső vasútállomására (vasúti megállóhelyére), komp- vagy
révátkelőhelyére közbeeső megállóhely érintése nélkül történő személyszállítási szolgáltatást is;
9. igényvezérelt személyszállítási szolgáltatás: az e törvényben e szolgáltatásokra meghatározott engedéllyel
rendelkező szolgáltató által közszolgáltatási szerződés vagy járati engedély alapján végzett, információs
technológiai eszközök alkalmazásával szervezett, változó útvonalon vagy változó időrendben, vagy változó
útvonalon és változó időrendben közlekedő személyszállítási szolgáltatás;
10. iskolabusszal végzett személyszállítás: kizárólag óvodások és kísérőik, valamint a közoktatásban tanulók és kisérőik
szállítását szolgáló, nem közszolgáltatás keretében nyújtott sajátszámlás személyszállítás vagy személyszállítási
szolgáltatás;
11. járat: e törvény keretében meghatározott jármű a menetrendben meghatározott útvonalon és időrendben
történő közlekedése;
12. jármű:
a) vasúti jármű: a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII törvény (a továbbiakban: Vtv.) szerinti vasúti
jármű,
b) trolibusz: a közszolgáltatási szerződések odaítélése szempontjából vasúti jármű,
c) közúti jármű: az autóbusz, az iskolabusz, a közösségi busz, a személytaxi és a személygépkocsis
személyszállító szolgáltatás eszköze,
d) vízi jármű: a Vkt.-ban meghatározott, vízen való személyszállításra szolgáló gépi hajtású vízi jármű, valamint
a komp;
13. kabotázs: a vasúti személyszállítás területén a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK tanácsi irányelv,
valamint a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának
felszámításáról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról szóló 2007/58/EK irányelv 1.1. cikk. 8. pontja, a közúti
személyszállítás területén a 1073/2009/EK rendelet 2. cikk 7. pontja szerinti tevékenység;
14. közforgalmú személyszállítási szolgáltatás: az a személyszállítási szolgáltatás, amelyet – a közzétett feltételek
alkalmazásával, díj ellenében – bárki igénybe vehet;
15. közlekedési szolgáltató: a Vtv.-ben meghatározott vasúti hatóság és vasúti igazgatási szerv, az e törvényben
meghatározott közlekedési hatóság vagy a hajózási hatóság által kiadott, a tevékenység végzésére jogosító
engedély birtokában e törvény alapján személyszállítási szolgáltatási tevékenységet végző gazdálkodó szervezet;
16. közösségi busszal végzett személyszállítás: hazai vagy európai uniós forrásból vásárolt közúti járművel, saját
számlás személyszállítás keretében végzett személyszállítás;
17. közszolgáltatási kötelezettség: minden, az 1370/2007/EK rendelet 2. cikk e) pontjában meghatározott
kötelezettség;
18. közforgalmú menetrend: a belföldi vasúti, közúti, valamint vízi járművel végzett személyszállítási szolgáltatásra
vonatkozó – az útvonal, a megállóhelyek, az érkezési és az indulási időpontok, vagy a gyakoriság és a szolgáltatás
minőségének meghatározását tartalmazó – közzétett szolgáltatási előírás;
19. közszolgáltatási menetrend: a közforgalmú menetrend része, a személyszállítási közszolgáltatási szerződésben
meghatározott járatok útvonalai, megállóhelyei, indulási és érkezési időpontjai meghatározásának összességét
és azok minőségi követelményeit tartalmazó szolgáltatási előírás;
20. különcélú menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás: az utazás célja alapján meghatározott utaskör
menetrend alapján végzett szállítása más utasok kizárásával, az utazást szervező személyétől függetlenül;
21. különjárati személyszállítás: a szállítás megrendelője vagy a szállítást végző közlekedési szolgáltató
kezdeményezésére személyek előzetesen összeállított csoportjának szállítása alkalmi jelleggel közlekedő olyan
járattal, amely nem felel meg sem a menetrend szerinti személyszállítás, sem a különcélú menetrend szerinti
személyszállítás ismérveinek;
22. meghatározó befolyás: a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 685/B. §-ában
meghatározott meghatározó befolyás;
23. menetrend: a járat útvonalának kezdő- és végpontját, a megállóhelyeket, mindezekre vonatkozóan az indulási és
érkezési időpontokat, vagy a járat napi első és utolsó indulási időpontját és a köztes járatgyakoriság ismertetését
tartalmazó szolgáltatási előírás;
24. menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás: személyek szállítására meghatározott rendszerességgel,
meghatározott útvonalon, a fel- és leszállásra előzetesen kijelölt megállóhelyek között, vagy azok érintésével
közlekedő, díj ellenében bárki által igénybe vehető járattal végzett vasúti, vízi vagy közúti személyszállítási
szolgáltatás;
25. nemzetközi személyszállítási szolgáltatás: olyan személyszállítási szolgáltatás, amelynek során a járat valamely, az
Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam (a továbbiakban: EGT-állam) legalább egy
határán áthalad, és amelynek fő célja a különböző EGT-államok állomásai vagy megállóhelyei közötti
személyszállítás; vasúti járművel végzett személyszállítás esetén a vonatot egyesíthetik és szétválaszthatják,
továbbá a különböző vasúti szerelvények különböző kiindulási és célállomással rendelkezhetnek, feltéve hogy
valamennyi vasúti kocsi legalább egy államhatáron áthalad;
26. országos személyszállítási szolgáltatás: regionális, elővárosi vagy helyi személyszállítási szolgáltatásnak nem
minősülő személyszállítási szolgáltatás;
27. regionális személyszállítási szolgáltatás: a megye határán belül vagy a megyehatár átlépése esetén 100 km-t meg
nem haladó, elővárosi személyszállítási szolgáltatásnak nem minősülő belföldi személyszállítási szolgáltatás;
28. saját számlás személyszállítás: a jármű üzemeltetőjével munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló személyek
haszonszerzési cél nélkül, nem üzletszerűen és az üzemeltető által nem főtevékenységként végzett szállítása,
amennyiben
a) az a személyszállítást végző üzemeltető tulajdonában lévő, tartósan bérelt vagy lízingelt járművel történik,
és
b) a járművet a személyszállítást végző üzemeltető, annak tagja, a vele munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személy vezeti;
29. személyszállítási közszolgáltatás: az 1370/2007/EK rendelet 2. cikk a) pontja szerint, közszolgáltatási szerződés
alapján végzett személyszállítási szolgáltatás;
30. személyszállítási szolgáltatás: az e törvényben meghatározott járművel szerződés alapján, díj ellenében végzett
személyszállítás, valamint az ezekhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások;
31. személytaxi: olyan gépjármű, amellyel a közlekedési hatóság személyszállító tevékenység végzését engedélyezte
és amellyel a végzett szolgáltatást bárki azonos feltételek mellett igénybe veheti;
32. szerződéses személyszállítás: a szállítás megrendelője és a szállítást végző gazdálkodó szervezet között létrejött
szerződés alapján végzett különcélú menetrend szerinti személyszállítás;
33. szociálpolitikai menetdíj-támogatás: személyszállítási közszolgáltatások keretében megvalósuló utazásokhoz az
állam által jogszabályban biztosított utazási kedvezmények ellentételezéséhez nyújtott támogatás;
34. többségi befolyás: Ptk. 685/B. §-a szerinti többségi befolyás;
35. vonal: a vasúti közlekedésben a vonatok, a közúti járművel végzett személyszállítási szolgáltatás esetén a közúti
járművek indulási és végállomása között az egymás után elhelyezkedő megállási helyek, a hajózásban a kikötési
helyeket rögzítő szolgáltatási előírás, függetlenül attól, hogy egy-egy járat megáll-e az adott helyen.
3. Együttműködési kötelezettség 3. § (1) A közforgalmú személyszállítási szolgáltatást végző közlekedési szolgáltatók, valamint a személyszállítási szolgáltatási
tevékenység végzéséhez szükséges állomások, megállóhelyek, valamint egyéb utasforgalmi létesítmények
üzemeltetői kötelesek a személyszállítási szolgáltatási tevékenységek hatékony ellátása érdekében egymással
együttműködni. Ennek keretében az üzemeltető – amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik – legfeljebb
a fenntartás és az üzemeltetés költségeit, az értékcsökkenést és a tőkemegtérülés alapján számított nyereséget
magában foglaló önköltség fejében az egyenlő elbánás elve mellett, erre irányuló szerződés alapján, a biztonságos
közlekedés feltételeinek figyelembevételével köteles hozzáférést biztosítani
a) a közforgalmú személyszállítási szolgáltatást igénybe vevő utasok kiszolgálásához közvetlenül kapcsolódó
szolgáltatásokhoz, így az utasok fel- és leszállásához, utazási okmány vásárlásához, az utastájékoztatási
rendszerhez, a várakozást szolgáló és a szociális létesítményekhez és
b) a közforgalmú közlekedési szolgáltatások nyújtásához szükséges állomásokhoz, megállóhelyekhez, valamint
egyéb utasforgalmi létesítményekhez
más személyszállítási szolgáltatást nyújtó szolgáltatók számára.
(2) A személyszállítási szolgáltatási tevékenység végzéséhez szükséges állomások, megállóhelyek, valamint egyéb
utasforgalmi létesítmények legalább többségi állami tulajdonú üzemeltetői kötelesek a Kormány egyedi döntése,
vagy a közigazgatási szerv megkeresése alapján biztosítani a személyforgalom lebonyolítására és kiszolgálására
szolgáló létesítményben a közigazgatási szervek számára az ügyintézést nyújtó szervezet elhelyezését, annak
akadálymentes megközelítését, az állomás és a távközlési hálózat használatát és üzemeltetését. Az ügyintézés
helyszínét biztosító helyiség igénybevételével és használatával kapcsolatos szabályokról, valamint a helyiség
üzemeltetésével kapcsolatos közvetlen költségek (közüzemi díjak és önköltségi szinten számított épületüzemeltetési
költségek) viseléséről a létesítmény üzemeltetője és az érintett közigazgatási szerv szerződésben rendelkeznek.
4. Állami és települési önkormányzati feladatok 4. § (1) Az Országgyűlés feladata:
a) az ország gazdasági és társadalmi folyamataival összhangban álló személyszállítási közlekedéspolitikai, valamint
a személyszállítási szolgáltatások fejlesztésére vonatkozó koncepció jóváhagyása, b) a személyszállítási szolgáltatások szabályozásával, engedélyezésével, működésével és fejlesztésével kapcsolatos
törvényi szintű szabályozási és intézményi keretek kialakítása,
c) a személyszállítási közszolgáltatások költségvetési kereteinek kialakítása és biztosítása.
(2) A Kormány feladata:
a) a közlekedéspolitika személyszállítást érintő céljaira, valamint a személyszállítási szolgáltatások megszervezésére
és fejlesztésére vonatkozó – az épített és természeti környezet, továbbá az emberi egészség védelme érdekében
összehangolt, a fejlett információs és kommunikációs technológiák alkalmazására alapozott – koncepció
meghatározása, a személyszállítási közszolgáltatás fejlesztése,
b) a személyszállítási szolgáltatásokkal kapcsolatos engedélyezési tevékenység jogszabályi és intézményi
kereteinek kialakítása,
c) a közszolgáltatási utazási kedvezmények mértékének meghatározása, valamint a személyszállítási
közszolgáltatások árához nyújtott – a közszolgáltatási utazási kedvezményekből származó – bevételkiesés
szociálpolitikai menetdíj-támogatással történő ellentételezése,
d) a honvédelemmel, a polgári védelemmel és a katasztrófaelhárítással összefüggő személyszállítási feladatok
ellátása és
e) a személyszállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó eszközök (különösen: utastájékoztatási rendszer, elektronikus
jegy- és bérletrendszer, jegyértékesítő és jegyellenőrző rendszerek), valamint a kapcsolódó járművek és
infrastruktúra-elemek (különösen: közutak, vasúti pályák, közlekedési csomópontok, állomások és megállóhelyek,
energetikai, távközlési és biztonsági berendezések) üzemeletetésére és fejlesztésére vonatkozó egységes
fejlesztési koncepció elfogadása.
(3) A közlekedésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) feladata:
a) a személyszállítást érintő közlekedéspolitika és fejlesztési koncepció előkészítése, a jóváhagyott
közlekedéspolitika és fejlesztési koncepció végrehajtásának szervezése,
b) a gazdaság és a társadalom személyszállítási közszolgáltatások iránti igényének megállapítása, nyomon követése,
c) az 1370/2007/EK rendelet szerinti illetékes hatóságként az országos, regionális és elővárosi személyszállítási
közszolgáltatások megszervezésével kapcsolatos intézményi és szabályozási keretek kialakítása,
a személyszállítási közszolgáltatások megszervezése, a közlekedési szolgáltató kiválasztása,
d) az országos, regionális és elővárosi személyszállítási közszolgáltatások – személyszállítási közszolgáltatási
szerződések megkötésével történő – megrendelése, valamint a szolgáltatások teljesítésének ellenőrzése,
e) a személyszállítási közszolgáltatás és a belföldi menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás szervezésére
vonatkozó egységes, országosan és regionálisan összehangolt, valamint az államháztartás teherbíró képességét
is figyelembe vevő közszolgáltatási menetrendi koncepció kidolgozása,
f) a személyszállítási közszolgáltatási szerződés alapján az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben az
országos, a regionális és az elővárosi személyszállítási közszolgáltatási kötelezettségek miatt a közlekedési
szolgáltatónál felmerülő, bevétellel nem fedezett és indokoltnak elismert költségeknek a központi
költségvetésből történő megtérítése,
g) az országos, regionális és elővárosi közlekedés díjainak személyszállítási közszolgáltatási szerződés keretében
történő megállapítása,
h) a személyszállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó eszközök (különösen: utastájékoztatási rendszerek, elektronikus
jegy- és bérletrendszer, jegyértékesítő és jegyellenőrző rendszerek), valamint a kapcsolódó járművek és
infrastruktúra-elemek (különösen: közutak, vasúti pályák, közlekedési csomópontok, állomások és megállóhelyek,
energetikai, távközlési és biztonsági berendezések) üzemeltetésére, fejlesztésére, valamint fejlesztésnek nem
minősülő beruházásokra vonatkozó egységes fejlesztési koncepciójának elkészítése,
i) az országos, elővárosi és regionális közlekedés egységes jegy- és bérletrendszerére, díjakra és díjalkalmazási
feltételrendszerére, valamint egységes jegyellenőrzési folyamatokra és módszertanra vonatkozó koncepció
kidolgozása és elfogadása,
j) az országos, regionális és elővárosi közlekedés szolgáltatási szintjének és mennyiségének, valamint
a közszolgáltatások teljesítésével összefüggő gazdálkodó tevékenység ellenőrzésére és felügyeletére egységes
módszertan kialakítása,
k) az országos, regionális és elővárosi személyszállítási közszolgáltatásoknak az utazók számára – a technológiai,
műszaki és költségvetési lehetőségek keretei között – összehangolt, egységes feltételek mellett hozzáférhető
szolgáltatási rendszer kialakítása, valamint
l) az utasok számára elektronikus formában egységesen megismerhető közszolgáltatási menetrend és elektronikus
utazásszervező működtetésére és fejlesztésére vonatkozó koncepció készítése.
(4) A települési önkormányzat, valamint önkormányzatok társulásának önként vállalt feladata lehet, a Fővárosban
a Fővárosi Önkormányzat (a továbbiakban együtt: önkormányzat) kötelező feladata:
a) a helyi személyszállítás fejlesztésére vonatkozó – az országos, a regionális és az elővárosi közforgalmú
személyszállítással, az épített és természeti környezet védelme érdekében összehangolt, a fejlett információs és
kommunikációs technológiák alkalmazására alapozott – koncepciók jóváhagyása, valamint azok végrehajtásának
megszervezése,
b) a gazdaság és a társadalom személyszállítási közszolgáltatások iránti igényének megállapítása, nyomon követése,
c) a közszolgáltatások megszervezésével kapcsolatos intézményi és szabályozási keretek kialakítása, a helyi
személyszállítási közszolgáltatások megszervezése, a közlekedési szolgáltató kiválasztása, a helyi személyszállítási
közszolgáltatások – a személyszállítási közszolgáltatási szerződések megkötésével történő – megrendelése,
d) a helyi közlekedés díjainak szerződés keretében történő megállapítása, a helyi személyszállítási közszolgáltatások
bevételekkel nem fedezett indokolt költségeinek megtérítése, valamint a szolgáltatások teljesítésének
ellenőrzése,
e) a település helyi közszolgáltatási személyszállítási szolgáltatásának ellátására vonatkozó menetrendi koncepciók
kidolgozása.
5. § (1) A miniszter, a Fővárosi Önkormányzat, vagy a 4. § (4) bekezdésében meghatározott, a helyi közlekedést önként vállalt
feladatként ellátó önkormányzat feladatkörébe tartozik:
a) a közszolgáltatási feladatok és az azokkal összefüggő követelmények meghatározása adott területre
(területrészre, hálózatra, egy vagy több vonalra vagy járatra) és ezek érvényesítése a szolgáltatóval szemben,
b) a helyi, valamint az országos, regionális és elővárosi személyszállítási közszolgáltatások összehangolása,
c) a személyszállítási közszolgáltatásokat végző közlekedési szolgáltatók működésének folyamatos nyomon
követése, a szolgáltatók személyszállítási közszolgáltatási tevékenységének, fejlesztéseinek, valamint
fejlesztésnek nem minősülő beruházási tevékenységeinek összehangolása, koordinálása,
d) a közszolgáltatási feladatok ellátására leginkább megfelelő, a legszínvonalasabb és a lakosság számára
legkevésbé költséges szolgáltatást kínáló, az energetikai és környezeti hatások figyelembevételével
a legalkalmasabb szolgáltató kiválasztása és megbízása, a szolgáltató tevékenységének folyamatos figyelemmel
kísérése és ellenőrzése, valamint
e) az utasok számára elektronikus formában egységesen megismerhető közszolgáltatási menetrend és elektronikus
utazásszervező működtetésére és fejlesztésére vonatkozó koncepció készítése.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatok ellátása során az ellátásért felelősök kötelesek egymással is együttműködve
biztosítani, hogy a helyi, az elővárosi, a regionális és az országos közforgalmú személyszállítási szolgáltatások e törvény
hatálya alá tartozó vízi személyszállítási szolgáltatással együtt integrált közlekedési rendszert alkossanak az egyes
közlekedési módok közötti ésszerű munkamegosztással és a közpénzek lehető legtakarékosabb felhasználásával.
(3) A miniszter az önkormányzatokkal
a) a helyi személyszállítási közszolgáltatások regionális vagy elővárosi személyszállítási szolgáltatásokkal történő
ellátása,
b) a helyi személyszállítási közszolgáltatásnak az önkormányzat közigazgatási határán kívülre történő kiterjesztése,
valamint
c) a regionális vagy elővárosi személyszállítási közszolgáltatás közös működtetési feltételeinek biztosítása
érdekében – írásban – együttműködési megállapodást köthet.
(4) A (3) bekezdés szerinti megállapodásban meg kell határozni a helyi személyszállítási közszolgáltatásra, így különösen
a közszolgáltatási menetrendre, annak módosítására, a díjrendszerre és a közszolgáltatási kötelezettség körébe eső
személyszállítási szolgáltatást végző közlekedési szolgáltató kiválasztására, valamint annak esetleges veszteségei
ellentételezésére vonatkozó rendelkezéseket.
(5) Az 1370/2007/EK rendelet 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott összevont jelentést az ellátásért felelős
a felelősségi körébe tartozó közszolgáltatási tevékenységről a tárgyévet követő év május 31. napjáig készíti el.
A jelentést az önkormányzat a honlapján, a miniszter a Kormány honlapján teszi közzé.
5. A személyszállítási szolgáltatáshoz szükséges hálózatok és műszaki eszközök összekapcsolása,
fejlesztése
6. § (1) A Kormány országos jelentőséggel bíró esetekben a személyszállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó eszközök,
különösen az utastájékoztatási rendszer, az elektronikus jegy- és bérletrendszer, a jegyértékesítő és jegyellenőrző
rendszerek, valamint a járművek és infrastruktúra-elemek üzemeletetésére, fejlesztésére és fejlesztésnek nem
minősülő beruházásaira egységes fejlesztési koncepciót állapíthat meg.
(2) Közvetlen vagy közvetett állami, vagy önkormányzati tulajdonban lévő közlekedési szolgáltató által végzett
személyszállítási szolgáltatásokat érintő, valamint állami vagy európai uniós forrásból megvalósuló fejlesztést
kizárólag a Kormány által jóváhagyott koncepció keretei között lehet finanszírozni, és lebonyolítani.
(3) Amennyiben az érintett közlekedési szolgáltató e § szabályaitól eltérő módon valósít meg fejlesztést vagy
fejlesztésnek nem minősülő beruházást, az ebből fakadó többletköltséget a megrendelt közlekedési szolgáltatás
ellentételezésénél az ellátásért felelős nem fogadhatja be és nem ellentételezheti.
6. A közforgalmú személyszállítási szolgáltatások működésével kapcsolatos adatkezelési, közrendés vagyonvédelmi, valamint megfigyelési szabályok
7. § (1) A közforgalmú személyszállítási szolgáltatást teljesítő közlekedési szolgáltató vagy – amennyiben a bevételek
beszedését a közlekedésszervező végzi – a közlekedésszervező vagy ezek megbízottja jogosult a személyszállítási
szerződés teljesítésével összefüggésben a személyszállítási szolgáltatásban részt vevő, menetdíjat meg nem fizető
utas azonosíthatósága, a személyhez kötött utazási jogosultság ellenőrzése, valamint a közszolgáltatási utazási
kedvezmények igénybevétele jogszerűségének megállapítása céljából a személyszállítási szolgáltatásban részt vevő
utas azonosíthatóságához szükséges, a (4) bekezdésben meghatározott adatok megismerésére.
(2) A közforgalmú személyszállítási szolgáltatást teljesítő közlekedési szolgáltató az információs önrendelkezési jogról és
az információszabadságról szóló törvény szerinti adatvédelmi jogok érvényesítése mellett, továbbá e törvényben
meghatározott korlátozó rendelkezések megtartásával az elektronikus adathordozón rögzített, nem személyhez
kötött utazási jogosultság igénybevételével történő, egy alkalomnál több utazásra jogosító személyszállítási
szerződés teljesítése érdekében, a szerződés teljesítéséhez szükséges mértékben – a személyszállítási
üzletszabályzatban közzétett feltételek mellett – a (4) bekezdés a) pontjában meghatározott adatok kezelésére
vonatkozó adatkezelési megállapodást köthet a személyszállítási szolgáltatásban részt vevő személlyel.
(3) A közforgalmú személyszállítási szolgáltatást teljesítő közlekedési szolgáltató a közszolgáltatási utazási kedvezmény
vagy személyhez kötött utazási jogosultság keretében teljesítendő, elektronikus adathordozón rögzített utazási
jogosultság igénybevételével történő utazásra jogosító személyszállítási közszolgáltatásra vonatkozó
személyszállítási szerződés teljesítésével összefüggésben jogosult a (4) bekezdésben meghatározott adatoknak
a szerződés teljesítéséhez szükséges mértékben történő kezelésére.
(4) A közforgalmú személyszállítási szolgáltatást teljesítő közlekedési szolgáltató, vagy – amennyiben a bevételek
beszedését a közlekedésszervező végzi – a közlekedésszervező vagy ezek megbízottja adatmegismerési, adatkezelési
jogosultsága a személyszállítási szolgáltatás alapjául szolgáló szerződés teljesítése érdekében a következő adatokra
terjed ki:
a) a jogosult természetes személy azonosító adatai (családi és utónév, születési családi és utónév, születési hely és
idő, anyja születési családi és utóneve) és lakcíme,
b) az e törvényben meghatározottak szerinti, a közszolgáltatási utazási kedvezményekről szóló jogszabály alapján
biztosított utazási kedvezmény esetén a kedvezmény jogcíme, a jogcímet megalapozó okmány azonosítója,
típusa, érvényessége, kibocsátója,
c) az utazási viszonylathoz kötött kedvezmény esetén az utazási viszonylat, meghatározott időponthoz vagy
időszakhoz kötött érvényességű kedvezmény esetén az érvényesség időszaka vagy időpontja.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott esetben a közforgalmú személyszállítási szolgáltatást teljesítő közlekedési
szolgáltató a (4) bekezdésben meghatározott adatokat a polgári jogi igények elévüléséig tartja nyilván.
8. § (1) A vasút-, trolibusz- és az autóbusz-állomáson a közforgalom számára nyitva álló helyen, a megállóhelyen, kikötőben,
valamint a személyszállító vasúti járművek, trolibuszok, az autóbuszok és a hajók, kompok belterében, a vasút-,
trolibusz- és az autóbusz-állomáson, hajóállomáson és megállóhelyen található berendezések, a személyszállító vasúti
járművek, trolibusz, autóbusz, és a hajók, kompok, továbbá az utasok életének, személyének, testi épségének és
vagyontárgyaik védelme céljából az információs önrendelkezési jogról és az információsszabadságról szóló törvény
szerinti adatvédelmi jogok érvényesítése mellett, továbbá e törvényben meghatározott korlátozó rendelkezések
betartásával, a szolgáltató, a közlekedésszervező, valamint a vasút-, trolibusz-, autóbusz- és hajóállomás vagy
megállóhely, kikötő üzemeltetője (e szakasz alkalmazásában a továbbiakban együtt: szolgáltató) jogosult elektronikus
biztonságtechnikai rendszeren keresztül megfigyelést folytatni, a megfigyelés során kép- és hangfelvételt készíteni,
valamint a készített kép- és hangfelvételt kezelni.
(2) A szolgáltató az (1) bekezdés szerinti elektronikus biztonságtechnikai rendszer alkalmazása esetén – a vakok és
gyengénlátók számára is érzékelhető módon – köteles
a) a vasút-, hajó-, trolibusz- és az autóbusz-állomás és megállóhely bejáratánál,
b) a személyszállító vasúti járműre, hajóra, trolibuszra és az autóbuszra való felszállásra szolgáló peronoknál,
valamint
c) a személyszállító vasúti járművön, hajón, trolibuszon és az autóbuszon
figyelemfelhívó jelzést és ismertetést elhelyezni az elektronikus biztonságtechnikai rendszer által folytatott
megfigyelés, valamint a rendszer által rögzített, személyes adatokat tartalmazó kép- és hangfelvétel készítésének,
tárolásának céljáról, az adatkezelés jogalapjáról, a felvétel tárolásának helyéről, a tárolás időtartamáról, a rendszert
alkalmazó (üzemeltető) személyéről, az adatok megismerésére jogosult személyek köréről, továbbá a személyes
adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvénynek az érintettek jogaira és érvényesítésük
rendjére vonatkozó rendelkezéseiről.
(3) Nem alkalmazható elektronikus megfigyelőrendszer olyan helyen, ahol a megfigyelés az emberi méltóságot sértheti,
így különösen mosdóban, illemhelyen.
(4) A rögzített kép-, hang- vagy kép- és hangfelvételt felhasználás hiányában a rögzítéstől számított 16. napon meg kell
semmisíteni vagy törölni kell. Felhasználásnak minősül, ha a rögzített kép-, illetve hangfelvétel bírósági vagy hatósági
eljárásban bizonyítékként felhasználásra vagy bíróság, hatóság részére ilyen eljárás során benyújtásra kerül.
(5) Akinek jogát vagy jogos érdekét a (4) bekezdés szerinti kép-, illetve hangfelvétel érinti, a (3) bekezdésben foglaltaknak
megfelelően a rögzítéstől számított 15 napon belül jogának vagy jogos érdekének igazolásával kérheti, hogy a képilletve hangfelvételt annak kezelője ne semmisítse meg vagy ne törölje.
(6) Bíróság vagy hatóság megkeresésére a rögzített kép-, illetve hangfelvételt a bíróságnak vagy a hatóságnak
haladéktalanul meg kell küldeni. Ha a megkeresésre attól számított 72 órán belül, hogy a megsemmisítés vagy törlés
mellőzését az (5) bekezdés alapján kérték, nem kerül sor, és a (4) bekezdésben meghatározott határidő letelt,
a rögzített kép- illetve hangfelvételt meg kell semmisíteni, vagy törölni kell.
II. FEJEZET
A SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI SZOLGÁLTATÁSSAL KAPCSOLATOS HATÓSÁGI TEVÉKENYSÉG
9. § A víziközlekedési személyszállítás engedélyezésére vonatkozó szabályokat a Vkt. és a vízi személyszállításról szóló
rendelet, a vasúti személyszállítás engedélyezésére vonatkozó szabályokat a Vtv. állapítja meg.
7. Az autóbusszal végzett személyszállítási szolgáltatással kapcsolatos tevékenység engedélyezése
10. § (1) Autóbusszal végzett menetrend szerinti, szerződéses és különjárati személyszállítási szolgáltatás a gazdálkodó
szervezet székhelye szerint illetékes közlekedési hatóság által, a szolgáltató kérelmére az autóbusszal díj ellenében
végzett személyszállítási és saját számlás személyszállítási tevékenységről szóló jogszabályban és az abban foglalt
eljárási rend szerint kiadott, az e tevékenység végzésére feljogosító autóbuszos személyszállító engedély, valamint
nemzetközi forgalomban – ideértve a kabotázst is – közösségi engedély birtokában végezhető.
(2) Autóbuszos személyszállító engedélyt az a gazdálkodó szervezet kaphat, amely megfelel az autóbusszal díj ellenében
végzett személyszállítási és saját számlás személyszállítási tevékenységről szóló jogszabályban meghatározott
követelményeknek.
(3) Az autóbuszos személyszállító szolgáltató
a) menetrend szerinti nemzetközi személyszállítási szolgáltatást,
b) különcélú menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást, amennyiben az nem a szállítás megrendelője és
a szolgáltató között megkötött szerződés alapján történik,
c) közforgalmú kötöttpályás közlekedést helyettesítő autóbuszjárattal történő személyszállítási szolgáltatást,
továbbá d) nem az Európai Unióban bejegyzett szolgáltató menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti kabotázs
személyszállítási szolgáltatást
járati engedéllyel végezhet. Járati engedély a szolgáltató kérelmére, külön jogszabály alapján, az abban foglalt
időtartamra, de legfeljebb 5 évre adható ki. Az engedély kérelemre megújítható.
(4) A menetrend szerinti nemzetközi autóbuszos személyszállítási szolgáltatás végzésére jogosító járati engedély
kiadására az 1073/2009/EK rendeletben és az autóbusszal díj ellenében végzett személyszállítási és saját számlás
személyszállítási tevékenységről szóló jogszabályban foglalt előírásokat kell alkalmazni.
(5) A (3) bekezdés a) pontjában meghatározott személyszállítási szolgáltatás végzésére vonatkozó járati engedély kiadása
tekintetében a közlekedési hatóság, a (3) bekezdés b) és c) pontjában, valamint a (7) bekezdésben meghatározott helyi
személyszállítási szolgáltatásra vonatkozó járati engedélyek tekintetében a települési önkormányzat polgármestere,
fővárosban a főpolgármester, míg az országos, regionális és elővárosi, valamint a (3) bekezdés d) pontjában
meghatározott személyszállítási szolgáltatás végzésére vonatkozó járati engedélyek tekintetében a miniszter jár el.
(6) Személyszállítási közszolgáltatás személyszállítási közszolgáltatási szerződés alapján végezhető.
(7) Igényvezérelt személyszállítási szolgáltatás járati engedély vagy közszolgáltatási szerződés alapján végezhető.
8. Saját számlás személyszállítás 11. § Autóbusszal történő saját számlás személyszállítás az üzemeltető székhelye szerinti közlekedési hatóság által az e célra
kiadott igazolvánnyal, az autóbusszal díj ellenében végzett személyszállítási és saját számlás személyszállítási
tevékenységről szóló jogszabályban meghatározott módon és feltételek teljesítése esetén végezhető.
9. Személytaxi-szolgáltatás, személygépkocsis személyszállító szolgáltatás 12. § (1) Személygépkocsival közúti személyszállítási szolgáltatás személytaxi-szolgáltatásként vagy személygépkocsis
személyszállító szolgáltatásként végezhető.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személyszállítási szolgáltatások végzésének és az azokhoz használt járművek
üzemeltetésének feltételeit, továbbá az e tevékenység végzéséhez kapcsolódó egyéb feltételeket a Kormány
a személygépkocsival díj ellenében végzett közúti személyszállításról szóló rendeletben határozza meg.
(3) Az adott település területén lévő taxiállomások igénybevételének rendjét a helyi önkormányzat rendeletben állapítja
meg.
(4) A helyi önkormányzat – a Főváros területén a Fővárosi Önkormányzat – rendeletében e törvény keretei között
a közigazgatási területén végzett személytaxi-szolgáltatató működését – ideértve a személyszállítási szolgáltatást
közvetítő és szervező szolgálat működését is – az (5)–(6) bekezdésben meghatározott feltételekhez kötheti.
(5) A helyi önkormányzat (4) bekezdés szerinti rendelete a helyi sajátosságok figyelembevételével
a személytaxi-szolgáltatónak a környezet és a lakosság egészségének védelme, az utasforgalom biztonságos és magas
színvonalon történő ellátása, a tevékenység szabályozott keretek közötti folytatásának biztosítása érdekében
a személygépkocsival díj ellenében végzett közúti személyszállításról szóló jogszabályban meghatározottak mellett
további, a járművek külső megjelenésére, környezetvédelmi besorolására és méretére vonatkozó feltételeket
állapíthat meg.
(6) A személytaxi-szolgáltatást közvetítő és szervező szolgálat működése körében a helyi önkormányzat (4) bekezdés
szerinti rendelete meghatározhatja a tevékenység folytatásához szükséges infokommunikációs eszközök alapvető
műszaki sajátosságait, további feltételként köztartozás-mentességet és a tevékenység folytatásához szükséges
mértékű tőkeerőt írhat elő.
(7) Ha a helyi önkormányzat – a Fővárosban a Fővárosi Önkormányzat – az (5)–(6) bekezdés szerint feltételeket állapított
meg, a személygépkocsival díj ellenében végzett közúti személyszállításról szóló rendeletben meghatározott
tevékenységi engedély kiadását megelőzően a helyi önkormányzat vagy az általa megbízott közlekedésszervező
előzetesen igazolja a feltételek teljesülését.
10. Szerződéses és különjárati személyszállítási szolgáltatás 13. § Közúti gépjárművel végzett szerződéses vagy különjárati személyszállítási szolgáltatás a 10. § (1) bekezdésében
meghatározott engedély birtokában, vasúti eszközzel végzett szerződéses vagy különjárati személyszállítási
szolgáltatás a Vtv.-ben meghatározott működési engedéllyel rendelkező vállalkozó vasút társaságként végezhető.
A különjárati személyszállítási szolgáltatásra egyebekben a 181/2011/EU rendelet és a Ptk. vállalkozási szerződésekre
vonatkozó szabályai, a szerződéses személyszállítási szolgáltatásra egyebekben a Ptk. vállalkozási szerződésekre
vonatkozó szabályai az irányadóak.
11. Igényvezérelt személyszállítási szolgáltatás 14. § (1) Igényvezérelt személyszállítási szolgáltatás végzésére a szolgáltatás teljesítéséhez használt jármű jellegétől
függően személytaxis, személygépkocsis személyszállítói vagy autóbuszos személyszállítói engedéllyel és
– személytaxi-szolgáltatást végző vállalkozás esetében – a 12. §-ban meghatározott feltételeket teljesítő gazdálkodó
szervezet vagy természetes személy jogosult.
(2) Amennyiben az igényvezérelt személyszállítási szolgáltatás a személyszállítási közszolgáltatás részeként valósul meg,
abban az esetben a szolgáltatásokra – a menetrendszerűségre vonatkozó szabályokat leszámítva – a közszolgáltatásra
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
12. Piacfelügyelet 15. § (1) A piacfelügyeleti tevékenységet a vasúti személyszállítási szolgáltatásokkal kapcsolatban a Vtv. alapján a Gazdasági
Versenyhivatallal (a továbbiakban: versenyhatóság) együttműködve a vasúti igazgatási szerv végzi.
(2) A közlekedési hatóság a közúti személyszállítási szolgáltatási piac zavartalan, eredményes működésének, a piaci
szereplők érdekei védelmének, a tisztességes és hatékony piaci verseny fenntartásának elősegítése, és
a versenykorlátozó magatartás tanúsítására lehetőséget adó helyzetek kiküszöbölése érdekében hatósági jogkörében
felügyeleti ellenőrzési tevékenységet végez.
(3) A közlekedési hatóság a piac felügyeletével kapcsolatos tevékenysége során figyelemmel kíséri a közúti
személyszállítási szolgáltatási piac működését, az arra vonatkozó jogszabályokban, valamint a közlekedési hatóság
határozataiban foglaltak megtartását, és arról elemzést készít.
(4) A közlekedési hatóság részére a piac felügyeletével kapcsolatos tevékenységéért az autóbusszal közúti
személyszállítási szolgáltatásokat végző közlekedési szolgáltatók felügyeleti díjat fizetnek. A felügyeleti díj mértéke az
előző évi autóbusszal végzett közúti személyszállítási szolgáltatások teljesítéséből származó nettó árbevétel 0,1%-a.
Előző évi nettó árbevétel hiányában a felügyeleti díjat a tárgyidőszakban tényleges árbevétel alapján kell megfizetni.
A felügyeleti díj meg nem fizetése vagy késedelmes teljesítése esetén az esedékesség napjától a teljesítés napjáig
késedelmi pótlékot kell fizetni. A késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában
érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének háromszázhatvanötöd része. A felügyeleti díj számításának,
megállapításának részletes szabályait, valamint megfizetésének módját és feltételeit a Kormány rendeletben állapítja
meg.
(5) A közlekedési hatóság a közúti személyszállítási szolgáltatásokat végző közlekedési szolgáltatókat a közúti
személyszállítási szolgáltatási piac felügyeletével kapcsolatos tevékenység ellátásához szükséges információk, adatok
szolgáltatására kötelezheti.
(6) A közlekedési hatóság piacfelügyeleti tevékenysége során felügyeleti és ellenőrzési terv alapján és azon kívül is
hivatalból vagy kérelemre folytat felügyeleti tevékenységet.
(7) A közúti személyszállítási szolgáltatási piac összehangolt felügyelete érdekében a közlekedési hatóság, a vasúti
igazgatási szerv, valamint a hajózási hatóság egymással együttműködik.
16. § (1) Ha a közlekedési hatóság a közúti személyszállítási piac felügyelete során észleli a működési engedélyhez kötött
tevékenység végzésével vagy a számviteli elkülönítéssel és a keresztfinanszírozás tilalmával kapcsolatosan
e törvényben, jogszabályban vagy a közlekedési hatóság határozatában meghatározott valamely kötelezettség
megsértését,
a) megállapítja a tevékenység végzésének feltételeit és megtiltja a jogsértő magatartás folytatását,
b) a jogsértőt kötelezi az eljárás költségeinek megtérítésére,
c) jogosult a közúti személyszállítási piacfelügyeleti bírság mértékére és alkalmazására vonatkozó rendeletben
foglaltak alapján bírságot kiszabni.
(2) A kötelezettségek további súlyos és ismétlődő megszegése esetén a közlekedési hatóság felfüggesztheti vagy
visszavonhatja a működési engedélyt. (3) A közlekedési hatóság piacfelügyeleti eljárásban hozott határozatai és végzései ellen közigazgatási eljárás keretében
fellebbezésnek nincs helye, azokat felügyeleti jogkörben megváltoztatni vagy megsemmisíteni nem lehet.
(4) A közlekedési hatóság és a versenyhatóság a közúti személyszállítási piacon folyó versenyt érintő kérdésekben
a verseny védelmének következetes érvényre juttatása, illetve az egységes jogalkalmazás előmozdítása érdekében
szorosan együttműködik, így különösen
a) az (1) bekezdés szerinti jogsértések,
b) a közúti személyszállítási piac felügyelete,
c) a 3. §-ban meghatározott együttműködési kötelezettség,
d) a közúti személyszállítási üzletszabályzatok érvényesülésének nyomon követése során.
(5) A közlekedési hatóság és a versenyhatóság az együttműködés során köteles biztosítani, hogy eljárásaik az
adatvédelemre vonatkozó jogszabályokkal összhangban legyenek, illetve az üzleti titokhoz fűződő érdekek ne
sérüljenek. Ennek keretében az adatot a másik hatóságnak átadó hatóság értesíti az adatszolgáltatót az adatok
átadásáról. Az átvevő hatóság biztosítja, hogy a részére átadott adatok legalább olyan védelemben részesüljenek,
mint amilyen védelemben az átadó hatóságnál részesültek.
(6) A közlekedési hatóság a (3) bekezdésben meghatározott eljárása során a versenyhatóság szakmai álláspontját
kiemelten figyelembe veszi, amennyiben attól eltér, annak indokairól a versenyhatóságot és az ügyfelet tájékoztatja.
(7) A közlekedési hatóság, valamint a versenyhatóság az együttműködésük részleteit rögzítik, évente felülvizsgálják,
és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszik, ideértve az együttműködés eredményeként létrehozott
módszertanokat is.
13. A személyszállítást igénybevevő utasok jogainak védelme 17. § (1) A vasúti igazgatási szerv felügyeli a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogaira vonatkozó jogszabályi
rendelkezések vasúti társaságok általi megtartását. E tevékenysége körében hivatalból ellenőrzi és elemzi az
1371/2007/EK rendeletben, e törvényben, a vasúti személyszállítás részletes feltételeiről szóló rendeletben, valamint
a vasúti társaságok személyszállítási üzletszabályzatában – ideértve a szolgáltatás minőségi előírásait is – foglaltak
megtartását.
(2) A vasúti igazgatási szerv (1) bekezdés szerinti eljárására a Vtv. 75. § (3)–(4) bekezdésében foglaltakat megfelelően
alkalmazni kell.
(3) A közlekedési hatóság felügyeli az autóbuszos személyszállítást igénybe vevő utasok jogaira vonatkozó jogszabályi
rendelkezéseknek az autóbuszos személyszállító szolgáltatók általi megtartását. E tevékenysége körében hivatalból
ellenőrzi és elemzi a 181/2011/EU rendeletben, e törvényben, a 49. § (1) bekezdés d) pontjában adott felhatalmazás
alapján megalkotott rendeletben, valamint az autóbuszos személyszállító szolgáltatók személyszállítási
üzletszabályzatában – ideértve a szolgáltatás minőségi előírásait is –foglaltak megtartását.
(4) Ha a vasúti igazgatási szerv az (1) bekezdésben meghatározott valamely rendelkezésnek az utasok széles körét érintő
megsértését állapítja meg,
a) előírja a vasúti társaság részére a tevékenység jogszerű végzéséhez szükséges lépések megtételét,
b) megtiltja a jogsértő magatartás folytatását,
c) kormányrendeletben meghatározott mértékű bírságot szabhat ki,
d) a jogsértőt kötelezi az eljárás költségeinek megtérítésére.
(5) Ha a közlekedési hatóság a (3) bekezdésben meghatározott valamely rendelkezésnek az utasok széles körét érintő
megsértését állapítja meg,
a) előírja az autóbuszos személyszállító szolgáltató részére a tevékenység jogszerű végzéséhez szükséges lépések
megtételét,
b) megtiltja a jogsértő magatartás folytatását,
c) kormányrendeletben meghatározott mértékű bírságot szabhat ki,
d) a jogsértőt kötelezi az eljárás költségeinek megtérítésére.
(6) A kötelezettségek súlyos és ismétlődő megszegése esetén – amennyiben a (4), illetve (5) bekezdésben meghatározott
egyéb jogkövetkezmények nem vezettek eredményre – a vasúti igazgatási szerv, illetve a közlekedési hatóság
felfüggesztheti vagy visszavonhatja a személyszállítási közszolgáltatás végzésére jogosító működési engedélyt.
18. § (1) A vasúti személyszállítást, illetve az autóbuszos személyszállítást igénybe vevő vagy igénybe venni szándékozó
személy (a továbbiakban: panaszos) panasszal élhet a vasúti igazgatási szervnél, illetve a közlekedési hatóságnál,
ha álláspontja szerint a személyszállító szolgáltató megsértette a 17. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott
valamely rendelkezést. E panasz akkor terjeszthető elő, ha a panaszos a szolgáltató panaszkezelési eljárását igénybe
vette, de az nem vezetett a panaszos számára kielégítő eredményre.
(2) Panaszt benyújtani a vasúti társaság panaszkezelési eljárását lezáró dokumentum panaszossal való közlésétől
számított 30 napon belül lehet. E határidőn túl a vasúti igazgatási szervhez benyújtott panaszokat a vasúti igazgatási
szerv érdemi vizsgálat nélkül elutasítja. A vasúti társaság panaszkezelési eljárásában hozott, az ügyet lezáró
dokumentumot a vasúti igazgatási szerv részére a panasz mellékleteként be kell nyújtani. Ennek hiányában a vasúti
igazgatási szerv hiánypótlási felhívást bocsát ki. A vasúti igazgatási szerv a bejelentésnek minősülő beadványok
megtételének elősegítése érdekében honlapján is közzéteszi a panasz megtételére szolgáló űrlapot.
(3) Autóbuszos személyszállítási szolgáltatás esetében a panaszkezelési eljárást a 49.§ (1) bekezdés d) pontjában adott
felhatalmazás alapján megalkotott rendelet, valamint az autóbuszos személyszállító szolgáltatók személyszállítási
üzletszabályzata tartalmazza.
(4) Panasz olyan beadvány benyújtásával tehető, amely tartalmazza a panaszos és a panaszolt vasúti társaság
azonosításához szükséges adatokat, a feltételezett jogsértés megjelölését, a feltételezett jogsértést megvalósító
konkrét magatartás leírását, a feltételezett jogsértéssel kapcsolatos állításokat alátámasztó tényeket és bizonyítékokat.
(5) A vasúti igazgatási szerv, illetve a közlekedési hatóság a panaszost, a szolgáltatót és az érintett harmadik felet
meghallgathatja, valamint tőlük további felvilágosítást és információt kérhet.
(6) A korábbival azonos tartalmú, ugyanazon panaszos által tett ismételt, továbbá a névtelen panasz vizsgálata
mellőzhető.
(7) A panasz alapján – ha az alaposnak bizonyul – a vasúti igazgatási szerv, illetve a közlekedési hatóság dönt a szükséges
hatósági lépések megtételéről, s erről a panaszost tájékoztatja.
MÁSODIK RÉSZ
A MENETREND SZERINTI SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI SZOLGÁLTATÁSRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
III. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 14. Közös szabályok 19. § (1) Menetrend szerinti közforgalmú közúti, vasúti és e törvény hatálya alá tartozó vízi személyszállítási szolgáltatás az
e törvény és a vasúti hatóság, a vasúti igazgatási szerv, vagy a személyszállítási feltételekről szóló jogszabály alapján
kiadott, az adott személyszállítási szolgáltatási tevékenység végzéséhez szükséges működési engedély birtokában
végezhető.
(2) A közúti és vízi járművel végzett személyszállítási szolgáltatásra, valamint az 1371/2007/EK rendeletben nem
szabályozott kérdésekben a vasúti személyszállítási szolgáltatásra kötött szerződésekre a Ptk.-nak a szerződésekre
vonatkozó általános, továbbá a vállalkozási szerződésre vonatkozó rendelkezéseit a vasúti személyszállítási
szolgáltatás részletes feltételeiről, valamint a közúti személyszállítási szerződésekről, továbbá a vízi személyszállítási
szolgáltatás feltételeiről szóló jogszabályban foglalt kiegészítésekkel kell alkalmazni.
(3) A közlekedési szolgáltató a közforgalmú személyszállítási szolgáltatás körében a közforgalmú menetrendben
meghatározott vonalon az ott meghirdetett járatokat közlekedteti.
(4) A közforgalmú személyszállítási szolgáltatást végző közlekedési szolgáltató – kivéve a taxi és a személygépkocsis
személyszállító szolgáltatást végző szolgáltatókat – a közforgalmú személyszállítási szolgáltatására vonatkozó
általános szerződési feltételeket tartalmazó személyszállítási üzletszabályzatot köteles készíteni.
(5) A közforgalmú vasúti személyszállítási szolgáltatást végző szolgáltató üzletszabályzata tartalmazza a szolgáltatás
minőségi előírásait [1371/2007/EK rendelet 28. cikk (1) bekezdése]. A vasúti személyszállítási üzletszabályzatot,
valamint annak módosítását a vasúti igazgatási szerv a Vtv.-ben, az országos működési engedély alapján végzett
vasúti személyszállítás feltételeiről szóló kormányrendeletben és a térségi, az elővárosi és a helyi működési engedély
alapján végzett vasúti személyszállítás feltételeiről szóló kormányrendeletben foglaltak szerint hagyja jóvá.
A jóváhagyás nem tagadható meg, ha a vasúti személyszállítási üzletszabályzat a Vtv.-ben, az országos működési
engedély alapján végzett vasúti személyszállítás feltételeiről szóló kormányrendeletben és a térségi, az elővárosi és
a helyi működési engedély alapján végzett vasúti személyszállítás feltételeiről szóló kormányrendeletben
meghatározott feltételeknek megfelel.
(6) A közúti személyszállítási szolgáltatást végző szolgáltatók személyszállítási üzletszabályzatát, annak módosítását az
autóbuszos személyszállítási szolgáltatás 181/2011/EU rendeletben nem szabályozott részletes feltételeire, valamint
a személyszállítási üzletszabályzat tartalmára és jóváhagyására vonatkozó jogszabály alapján a közlekedési hatóság
hagyja jóvá. Ha a bevételek beszedését a közlekedésszervező végzi, az üzletszabályzat elkészítésére vonatkozó
kötelezettség a közlekedésszervezőre is kiterjed.
(7) A személyszállítási üzletszabályzat hatályos szövegét a közlekedési szolgáltató nyilvánosan közzéteszi.
IV. FEJEZET
A KÖZLEKEDÉSI KÖZSZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK 15. Közös szabályok
20. § (1) Személyszállítási közszolgáltatásként közszolgáltatási szerződés keretében az e fejezetben meghatározott szabályok
szerint, az ellátásért felelős helyi, elővárosi, regionális és országos menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást
rendelhet meg.
(2) Az e fejezetben meghatározott szabályok szerint személyszállítási közszolgáltatás keretében igényvezérelt
személyszállítási szolgáltatások is biztosíthatók, ez esetben e szolgáltatásokra a személyszállítási közszolgáltatásokra
vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(3) A helyi személyszállítási közszolgáltatásokra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni a Vkt. 3. § (1) bekezdés a) pontja
alapján végzett komp- és révszolgáltatásokra.
(4) A helyi személyszállítási közszolgáltatásokra vonatkozó szabályok kerülnek alkalmazásra a Vkt. 3. § (2) bekezdésében
foglalt menetrend szerinti vízi személyszállítási szolgáltatásokra, amennyiben azok a helyi vagy az elővárosi
személyszállítási közszolgáltatások integrált részét képezik.
(5) Nemzet-, társadalom- vagy közlekedéspolitikai szempontok alapján az ellátásért felelős a határon átmenő
személyszállítási szolgáltatásokat személyszállítási közszolgáltatásként rendelhet meg. A személyszállítási
közszolgáltatássá minősített határon átmenő regionális személyszállítási szolgáltatásokra a regionális
személyszállítási közszolgáltatásokra vonatkozó szabályokat, a személyszállítási közszolgáltatássá minősített határon
átmenő országos személyszállítási szolgáltatásokra az országos személyszállítási közszolgáltatási tevékenységre
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(6) A személyszállítási közszolgáltatást nyújtó szolgáltató, vagy közlekedésszervező kijelölése esetén
a közlekedésszervező köteles közforgalmú menetrendet készíteni és azt közzétenni, abban elkülönítetten
megjeleníteni a személyszállítási közszolgáltatást.
(7) A személyszállítási közszolgáltatást nyújtó köteles a közforgalmú menetrend elektronikus adatbázisát az ellátásért
felelős által meghatározott formában az ellátásért felelős vagy az általa megjelölt, az egységes elektronikus
közforgalmú menetrend működtetésében közreműködő szervezet részére átadni.
(8) A belföldi menetrend szerinti autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatást végző közlekedési szolgáltatók
járműbeszerzéseik során a közszolgáltatást ellátó közúti járművek üzemeltetésével járó, a jármű teljes élettartamára
vetített, a környezetkímélő és energiahatékony közúti járművek beszerzésének előmozdításáról szóló
kormányrendeletben foglaltak szerint járnak el.
16. Közlekedésszervező 21. § (1) Az önkormányzat a 4. § (4) bekezdés c–e) pontjában, az 5. §-ában, 12. § (7) bekezdésében, 23–31. §-ában, valamint
a 35. §-ában szabályozott feladatokat a feladat ellátásához szükséges forrásokkal együtt – az állam vagy az
önkormányzat kizárólagos tulajdonában, vagy kizárólag az állam és az önkormányzat közös tulajdonában álló korlátolt
felelősségű társaság vagy részvénytársaság, vagy irányítása alatt álló költségvetési szerv formájában működő –
közlekedésszervezőnek adhatja át. A közlekedésszervező működése alatt az állam vagy az önkormányzat kizárólagos
tulajdonjogának, vagy az állam és az önkormányzat közös kizárólagos tulajdonjogának fennállását folyamatosan
biztosítani szükséges.
(2) Az önkormányzat az átadott feladatok tekintetében szakmai felügyeletet gyakorol a közlekedésszervező felett, ennek
során az ellátásért felelős a közlekedésszervező által az (1) bekezdésben meghatározott rendelkezések alapján ellátott
feladatok tekintetében hozott döntéseit megváltoztathatja vagy megsemmisítheti. A szakmai felügyelet körében az
önkormányzat évente egy alkalommal értékeli a közlekedésszervező tevékenységét és a következő időszakra
tervezett stratégiai intézkedéseit.
(3) Amennyiben a közlekedésszervező valamely közszolgáltatási tevékenysége gazdasági tevékenységnek minősül akkor
azt kizárólag az Európai Unió által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikk (2) bekezdésének
alkalmazása érdekében kiadott kötelező jogi aktusnak és az 1370/2007/EK rendeletnek megfelelő közszolgáltatási
szerződés alapján végezheti.
22. § (1) Az önkormányzat a közlekedésszervezőt az e törvényben meghatározott feladatok átadására jogszabályban
(a továbbiakban: kijelölő jogszabály) jelöli ki.
(2) A kijelölő jogszabályban meg kell határozni
a) a közlekedésszervező szervezeti alapját biztosító gazdasági társaságot vagy költségvetési szervet,
b) a közlekedésszervező működésének területi határait,
c) a feladatátadás célját,
d) az átadott feladatok körét,
e) azon feladatokat, amelyeket az átvevő az átadott feladatokon túl önként elláthat,
f) a feladat ellátásához szükséges döntési jogköröket, a jogkörök gyakorlásának módját, valamint az ahhoz
kapcsolódó eljárásokat,
g) a döntési jogkörök megosztása esetén az együttműködési kereteket, valamint
h) a feladatok ellátásához, valamint a közlekedésszervező működéséhez szükséges források átadásának módját,
i) a közlekedésszervező felett gyakorolt szakmai felügyeleti jogkör gyakorlásának módját,
j) a területileg érintett ellátásért felelőssel történő együttműködés kereteit, valamint
k) a feladatok ellátásával kapcsolatos további szükséges feltételeket.
(3) A feladat átadásával kapcsolatos részletes szabályokat, az átadott feladatok pénzügyi és teljesítményi korlátait,
valamint a kötelező és az önként vállalt feladatok számviteli elhatárolásának szabályait – a kijelölő jogszabályban
meghatározott alapfeltételek alapján – szerződésben (a továbbiakban: feladatellátási szerződés) rögzítik.
(4) A kijelölő jogszabály – az (1)–(3) bekezdésben foglaltak szerint – a közlekedésszervező feladatává teheti az
utastájékoztatást, a menetrend megtartását kizáró, előre nem látható esemény esetére a menetrendi és
utastájékoztatási intézkedések rendjének meghatározását, a jegy- és bérletértékesítést, illetve a jegy- és
bérletellenőrzést, valamint a bevételek beszedését.
(5) Ha a kijelölő jogszabály a bevételek beszedését a közlekedésszervező feladataként rögzíti, a közlekedési
közszolgáltatásokkal kapcsolatos díjbevételek beszedésére, szociális menetdíj-támogatás igénylésére
a közlekedésszervező az e törvényben meghatározott szabályok szerint jogosult és kötelezett.
(6) A közlekedésszervező a kijelölő jogszabályban, vagy a feladatellátási szerződésben meghatározott feladatok
teljesítését nem adhatja át másnak, de jogosult a feladatok teljesítésébe a kijelölő jogszabályban, vagy
a feladat-ellátási szerződésben meghatározott módon és mértékben közreműködőt bevonni.
(7) A feladatok átadásával kapcsolatos szabályokat olyan módon kell meghatározni, hogy a közlekedési közszolgáltatás
teljesítésében érintett közlekedési szolgáltatók, és az azokkal érintett utasok vagy egyéb személyek jogainak és jogos
érdekeinek védelme, jogérvényesítési lehetőségei és jogorvoslati jogai ne csökkenjenek ahhoz viszonyítva, mintha
a feladatot az e törvényben meghatározott ellátásért felelős látná el.
(8) A közlekedésszervező a helyi személyszállítást végző közlekedési szolgáltató számára a megrendelt közszolgáltatás
teljesítése során jelentkező zavarok elhárítása és rendkívüli igények teljesítése céljából az operatív lebonyolítás
módját, az alkalmazandó intézkedéseket meghatározhatja. Ennek kereteit a (4) bekezdés szerinti kijelölő jogszabály
határozza meg. A közlekedésszervező ezen rendelkezésének végrehajtását a közlekedési szolgáltató csak abban az
esetben tagadja meg, ha a rendelkezés az emberi életet, egészséget vagy a vasútüzem biztonságát sérti vagy
veszélyezteti.
17. A közlekedési szolgáltató kiválasztása 23. § (1) Belföldi személyszállítási közszolgáltatás végzésére – a közforgalmú kötöttpályás közlekedést helyettesítő
autóbuszjáratokkal végzett és a kabotázs személyszállítási szolgáltatás, valamint az e törvényben meghatározott
kivételekkel – a közlekedési szolgáltató kizárólag közszolgáltatási szerződés keretében bízható meg.
(2) A közszolgáltatási szerződést, amennyiben az a közbeszerzésekről szóló törvény alapján szolgáltatási koncessziónak
minősül – az országos, a regionális és az elővárosi vasúti személyszállítási közszolgáltatásra vonatkozó közszolgáltatási
szerződés kivételével –, az e törvény pályázatra vonatkozó szabályai szerint kell megkötni. Az országos, a regionális és
az elővárosi vasúti személyszállítási közszolgáltatásra vonatkozó közszolgáltatási szerződés pályázati eljárás
mellőzésével is megköthető.
(3) A pályázat nyilvánosan, a verseny tisztaságát és átláthatóságát bárki számára biztosító módon zajlik. Az Európai
Gazdasági Térségen kívüli székhelyű szolgáltató a pályázaton abban az esetben vehet részt, ha országában is
biztosított a menetrend szerinti autóbusz-közlekedésben a nemzeti elbánás a külföldiek számára.
(4) Az 1370/2007/EK rendelet 7. cikk (2) bekezdésében előírt előzetes tájékoztatási kötelezettség teljesítését követően
a pályázati felhívást az ellátásért felelősnek legalább kettő országos napilapban, továbbá a Magyar Közlöny
mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben, az ellátásért felelős hivatalos honlapján, továbbá az
önkormányzatnak a helyben szokásos módon is közzé kell tennie a pályázat benyújtási határidejét legalább 60 nappal
megelőzően. A felhívásban tájékoztatást kell adni a pályázaton való részvétel és a pályázati kiírás beszerzési
lehetőségének feltételeiről, az ajánlattétel határidejéről, az elbírálás módjáról és szempontjairól, az eredményhirdetés
és a szerződéskötés legkésőbbi időpontjáról, a szolgáltatás megkezdésének határnapjáról, valamint a szerződés
időtartamáról.
(5) A pályázati kiírásnak a felhívásban szereplő információkon túl tartalmaznia kell:
a) az ellátandó közszolgáltatási tevékenységet és a közszolgáltatás minimális követelményeit,
b) a tevékenység végzésének jogszabályban meghatározott és egyéb feltételeit,
c) a tevékenység végzésével együtt járó közlekedési szolgáltatói jogosultságokat és kötelezettségeket,
d) a közlekedési szolgáltató tevékenységét érintő más közlekedési szolgáltató jogosultságairól való tájékoztatást,
e) a szolgáltató birtokába vagy használatába kerülő létesítmények, eszközök meghatározását, azok
működtetésének és használatának feltételeit,
f) a közszolgáltatást ellátó közúti járművek üzemeltetésével járó, a jármű teljes élettartamára vetített,
a környezetkímélő és energiahatékony közúti járművek beszerzésének előmozdításáról szóló kormányrendelet
szerint megállapított energetikai és környezeti hatások figyelembevételének módját, súlyát,
g) az ellátásért felelős közlekedési szolgáltatóval szembeni jogosultságait és kötelezettségeit,
h) a szolgáltatás megfelelő teljesítésével összefüggő pénzügyi biztosítékra vonatkozó követelményeket,
i) tájékoztatást a korábbi közlekedési szolgáltató által nyújtott szolgáltatásokról, annak teljesítményeiről és az általa
alkalmazott díj- és jegyrendszerről,
j) az alvállalkozó közreműködésére vonatkozó feltételeket,
k) a közszolgáltatási szerződés módosításának, felmondásának feltételeit és
l) minden olyan további feltételt, amelyet az ellátásért felelős a közszolgáltatási szerződésben érvényesíteni kíván.
(6) A pályázati kiírásban szereplő feltételeket és a pályázat elbírálásának szempontjait az e §-ban foglalt szempontokat is
figyelembe véve kell meghatározni. A feltételek körében az ellátásért felelős a közlekedési szolgáltató
kötelezettségeként előírhatja a letelepedést, a korábbi közlekedési szolgáltató munkavállalóinak vagy azok
meghatározott körének meghatározott feltételekkel történő átvételét, továbbá alvállalkozó meghatározott mértékű
bevonását a közszolgáltatásba, az alvállalkozó személyének megjelölése nélkül. Közszolgáltatási szerződés csak
a nemzeti vagyonról szóló törvény szerint átlátható szervezetnek minősülő közlekedési szolgáltatóval köthető.
(7) A pályázók többváltozatú ajánlat tételére is felkérhetők. Hálózatra, hálózatrészre vagy vonalcsoportra vonatkozó
pályázat esetén az ellátásért felelős az érvényes pályázatok alapján – a pályázati kiírásban meghatározott módon –
előminősítéssel élhet és annak eredményétől függően tárgyalást kezdeményezhet az alkalmasnak minősített
pályázókkal benyújtott ajánlatuk részleteiről. A pályázat nyertesének csak az összességében legelőnyösebb ajánlatot
tevő pályázó nyilvánítható.
(8) A pályázatok elbírálásáról az ellátásért felelősnek a beérkezett pályázatok adatait összegző és a döntés részletes
indokolását ismertető emlékeztetőt kell készítenie a pályázat eredményének kihirdetéséig. Az emlékeztetőnek
tartalmaznia kell a kiválasztott szolgáltató alkalmasságát igazoló tényeket, a megfelelő színvonalú szolgáltatás
nyújtásának garanciáit és – amennyiben van ilyen – a közlekedési szolgáltatót a közszolgáltatási kötelezettség ellátása
fejében megillető pénzügyi ellentételezés mértékét. Az ellátásért felelősnek az emlékeztetőt a pályázattal összefüggő
valamennyi dokumentummal együtt a közszolgáltatási szerződés megkötésétől számított 10 évig meg kell őriznie. Az
emlékeztetőben foglaltak közérdekből nyilvános adatnak minősülnek.
24. § (1) Az 1370/2007/EK rendelet 5. cikk (4) bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban pályázat kiírásának
mellőzésével, nyilvános ajánlatkérésen alapuló eljárás keretében bízható meg a közlekedési szolgáltató, ha az
ellátásért felelős által igényelt közszolgáltatás egyetlen járatra vagy vonalra korlátozódik és a szolgáltató pénzügyi
ellentételezésre – ide nem értve a szociálpolitikai menetdíj-támogatást – nem válik jogosulttá. Az ajánlatkérésen
alapuló eljárásra egyebekben a 23. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(2) Nem alkalmazható az (1) bekezdés szerinti eljárás a hálózat, vagy a közszolgáltatási feladatok részekre bontásával
a pályázati eljárás megkerülése céljából.
(3) Az ellátásért felelős pályázat nélkül, közvetlenül bízhat meg közlekedési szolgáltatót a közlekedési szolgáltató által
kezdeményezett, korábban nem biztosított közszolgáltatásra, ha az nem haladja meg az 1370/2007/EK rendelet 5. cikk
(4) bekezdésében szereplő értéket, vagy teljesítményt, valamint ha valós utazási igények ésszerű kielégítését szolgálja,
és nem jár együtt más közlekedési szolgáltató közszolgáltatási szerződésben rögzített jogainak sérelmével vagy
működőképességének veszélyeztetésével.
(4) Az ellátásért felelős az 1370/2007/EK rendelet 5. cikk (5) bekezdésével összhangban közvetlenül bízza meg
a közszolgáltatással az általa kiválasztott és a feladatot vállaló közlekedési szolgáltatót, ha
a) a pályázati vagy ajánlatkérésen alapuló eljárás megfelelő pályázat, illetve ajánlat hiányában eredménytelenül
zárult, vagy
b) a szolgáltatás megkezdése a pályázati vagy ajánlatkérésen alapuló eljárás keretében kiválasztott közlekedési
szolgáltatóval ellehetetlenült, vagy
c) a korábbi közlekedési szolgáltatóval megkötött közszolgáltatási szerződés azonnali vagy idő előtti
felmondásának van helye, vagy
d) egyéb okból veszélybe kerül a közszolgáltatás folyamatossága.
(5) A (4) bekezdés szerinti esetekben a megbízás a közszolgáltatási szerződés megkötésére vagy annak közös
megegyezésen alapuló módosítására irányuló új eljárás lebonyolításához elegendő időtartamra, de legfeljebb 2 évre
szólhat. A közvetlen megbízásra vonatkozó döntésről a 23. § (8) bekezdésében foglaltak megfelelő alkalmazásával
emlékeztetőt kell készíteni.
(6) A (3)–(4) bekezdésben foglalt eseteken túl a belső szolgáltató pályáztatás nélkül is megbízható a szolgáltatás
elvégzésével (a továbbiakban: közvetlen odaítélés). A közvetlen odaítélés alapján szolgáltatást nyújtó belső
szolgáltató a közszolgáltatási tevékenységét az 1370/2007/EK rendelet 5. cikk (2) bekezdés a)–c) és e) pontjában
meghatározott szabályok alapján, kizárólag az ellátásért felelős illetékességi területén végzi.
(7) Az, akinek érdekében állt vagy áll a közszolgáltatási szerződés elnyerése, és a 23. §-ban, valamint jelen §-ban foglalt
szabályok megszegésével kötött közszolgáltatási szerződés folytán sérelmet szenvedett, vagy a sérelem
bekövetkezésének reális veszélye fennáll, a pályázat eredményének kihirdetésétől, egyéb esetben a közszolgáltatási
szerződés megkötésétől számított 30 napos jogvesztő határidőn belül a szolgáltatás végzésének helye szerinti
bíróságtól kérheti a jogszabálysértés tényének megállapítását.
(8) Az 1370/2007/EK rendelet 8. cikk (2) bekezdésében előírt jelentéstételi kötelezettséget a helyi személyszállítási
közszolgáltatás tekintetében a miniszter és a helyi önkormányzatokért felelős miniszter együttesen, az országos,
regionális és az elővárosi személyszállítási közszolgáltatás tekintetében a miniszter teljesíti.
18. Közszolgáltatási szerződés 25. § (1) A közszolgáltatási szerződés megkötésére a miniszter az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben, az
önkormányzat nevében az önkormányzat képviselő-testületének felhatalmazása alapján a polgármester
(a Fővárosban a főpolgármester), vagy – a 22. §-ban meghatározott kijelölő jogszabályban foglaltak alapján –
a rendeletben megjelölt közlekedésszervező jogosult. A közszolgáltatási szerződés érvényességi idejére és esetleges
meghosszabbításának feltételeire az 1370/2007/EK rendelet 4. cikk (3)–(4) bekezdésében meghatározott
rendelkezések az irányadóak. Amennyiben a közszolgáltatási szerződés a közlekedési szolgáltatónál gazdasági
hátrányt okozó kötelezettséget tartalmaz, a pénzügyi ellentételezés tekintetében legalább 3 éves, amennyiben
a szerződés érvényessége kevesebb mint 3 év, akkor a szerződés érvénytartamával megegyező időszakra vonatkozó
pénzügyi (éven túli) kötelezettségvállalást kell tartalmaznia.
(2) A személyszállítási közszolgáltatási szerződés része a közszolgáltatási menetrend, amely elkülönülten tartalmazza az
országos, a regionális és elővárosi személyszállítási szolgáltatásokat. Helyi személyszállítási szolgáltatás esetén
a személyszállítási közszolgáltatási szerződés része a helyi közszolgáltatási menetrend. Ha az 1370/2007/EK rendelet
vagy e törvény másként nem rendelkezik, a személyszállítási közszolgáltatási szerződésre a Ptk. szerződésekre
vonatkozó általános szabályai az irányadók.
(3) A szerződésnek – a (2) bekezdésben, és az 1370/2007/EK rendeletben meghatározottakon túl – tartalmaznia kell:
a) a szolgáltató közszolgáltatási feladatait, esetleges közszolgáltatási kötelezettségeit és minden egyéb
közszolgáltatási követelményt, a kiegészítő szolgáltatásokat,
b) a szolgáltatás nyújtásának mennyiségi és minőségi feltételeit,
c) az országos személyszállítási közszolgáltatásként végzett emelt komfortfokozatot nyújtó szolgáltatás esetén
a szolgáltatást nyújtó járművel szemben támasztott – az utazási komfortot érintő – műszaki és technikai
elvárásokat,
d) a közszolgáltatási feladatok ellátását biztosító személyi, tárgyi és pénzügyi feltételek részleteit, szükséges
pénzügyi biztosítékokat,
e) az alvállalkozó bevonására vonatkozó kikötéseket, valamint az alvállalkozó szolgáltatására vonatkozó garanciális
eszközöket,
f) a vasúti személyszállítási szolgáltatások esetén a személyszállítási szolgáltatás akadályoztatása esetén
a személyszállítási közszolgáltatás biztosításával kapcsolatos feladatokat,
g) az igényvezérelt szolgáltatások alkalmazásának lehetőségét,
h) a jegy- és bérletrendszerrel, valamint az ellenőrzéssel kapcsolatos szabályokat, valamint ösztönzőket,
i) a vagyoni eszközök tulajdonviszonyait, a szolgáltató birtokába adott vagy más módon rendelkezésére bocsátott
eszközök használatára, karbantartására és visszaszolgáltatására vonatkozó szabályokat,
j) a személyszállítási közszolgáltatások díjait, a pótdíjak és a díjalkalmazási feltételeket, illetve ezek megsértése
esetén érvényesíthető jogkövetkezményeket,
k) a közszolgáltatási tevékenységgel összefüggő szolgáltatói jogokat és kötelezettségeket, kiemelten a kizárólagos
jogokra vonatkozó feltételeket,
l) az ellátásért felelős szolgáltatóval szembeni jogait és kötelezettségeit, ideértve az adatszolgáltatásra és az
ellenőrzésre vonatkozó szabályokat,
m) a közszolgáltatási feladatok, illetve a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásáért járó ellentételezés módját és
mértékét, teljesítésének szabályait,
n) a szerződés módosításának, kiegészítésének feltételeit, figyelemmel az előre nem látható eseményekre is,
o) a szerződéses kötelezettségek megszegése esetére vonatkozó szankciókat, jogkövetkezményeket – így
különösen a kötbérfizetési kötelezettséget –, valamint a szerződés felmondásának feltételeit, az esetleges
jogviták rendezésének módját,
p) a közszolgáltatás megkezdésének időpontját és a szerződés érvényességi időtartamát, továbbá
q) az 1370/2007/EK rendelet 4. cikk (5) bekezdésében foglaltak bekövetkezése esetén a közszolgáltatási
tevékenységhez kapcsolódó, a szolgáltató által alkalmazott munkavállalókat, illetve azok szerződéses jogait.
(4) A szerződésben szabályozni kell a szolgáltatónak a szerződés teljesítésével kapcsolatos – legalább évenkénti –
adatszolgáltatási kötelezettségét, amely lehetővé teszi az ellátásért felelős számára a szolgáltató közszolgáltatási
tevékenységének, a közszolgáltatási követelmények teljesítésének megítélését. A szolgáltató – az üzleti titokra
vonatkozó előírások betartásával – tájékoztatja az ellátásért felelőst, ha más közszolgáltatási szerződés alapján is végez
szolgáltatást vagy más nemzetközi, különcélú menetrend szerinti, különjárati – személyszállítási szolgáltatást is ellát.
(5) A szerződésben a szolgáltató kötelezhető a szolgáltatási területét érintő utazási igények alakulásának folyamatos
figyelemmel kísérésére és a menetrend módosításának kezdeményezésére, szolgáltatásainak az igények változásához
való igazítása érdekében.
(6) A közszolgáltatási menetrendben feltüntetett járatokkal utazni kívánók tekintetében a szolgáltatót
– a személyszállítási feltételekről szóló jogszabály előírásai szerint – szerződéskötési kötelezettség terheli.
(7) Amennyiben a közszolgáltatási szerződés a szolgáltatónak kizárólagos jogot biztosít valamely területen,
a beleegyezése nélkül csak a 29. § (3) bekezdésében foglaltak alapján, valamint abban az esetben korlátozható, ha arról
a szerződés kifejezetten rendelkezik. A szerződés csak az abban foglalt esetekben és feltételekkel mondható fel.
A szerződésben rögzített közszolgáltatási tevékenység gyakorlásának joga más, az e törvényben meghatározott
feltételeknek megfelelő személyre – kivételesen indokolt esetben – az ellátásért felelős hozzájárulásával ruházható át.
(8) A személyszállítási közszolgáltatások teljesítésébe – az 1370/2007/EK rendelet 4. cikk (7) bekezdés 3. mondatában
meghatározott feltételek teljesülésének kivételével – a szolgáltató a közszolgáltatási szerződésben meghatározott
mértékben, de legfeljebb 49%-ban vonhat be alvállalkozót. Alvállalkozóként kizárólag csak a nemzeti vagyonról szóló
törvény szerint átlátható szervezetnek minősülő közlekedési szolgáltató vonható be.
19. Az országos, a regionális és az elővárosi közszolgáltatási menetrend előkészítésére vonatkozó
szabályok, a közszolgáltatás mennyiségi és minőségi alapfeltételei
26. § (1) Az országos, regionális és elővárosi személyszállítási közszolgáltatások biztosításának módját az ellátásért felelősnek
e törvény szerint – az Országgyűlés és a Kormány közlekedéspolitikai célkitűzéseivel összhangban, különös tekintettel
a kötöttpályás közlekedés lehetőség szerinti előnyben részesítésére – kell kialakítania.
(2) Az egységes egyeztetési eljárás során az ellátásért felelősök, valamint az országos, regionális és elővárosi
személyszállítási közszolgáltatásokkal érintett önkormányzatok egymással együttműködve, az egységes egyezetési
eljárásban való részvétellel biztosítják az egységes hálózatot alkotó személyszállítási közszolgáltatásoknak az egyes
közlekedési módok közötti ésszerű munkamegosztás és a közpénzek lehető legtakarékosabb felhasználása mellett
történő kialakítását. A menetrend előkészítésének folyamatát, az egységes egyeztetési eljárás részletes szabályait,
továbbá az ellátásért felelősök, az érintett önkormányzatok, valamint a közlekedési szolgáltatók egységes egyeztetési
eljárásban való részvételének módját az egységes egyeztetési eljárás részletes szabályaira vonatkozó jogszabály
tartalmazza.
(3) Az egységes egyeztetési eljárásra tekintettel a menetrend szerinti közúti és vasúti személyszállítási szolgáltatók
együttműködésre kötelesek annak érdekében, hogy a menetrendi felhívás alapján elkészített menetrendi
tervezeteikben a szolgáltatás a legkisebb költség elve mentén a legmagasabb szolgáltatási színvonalon valósuljon
meg.
27. § (1) Amennyiben a közlekedési hálózat műszaki állapota lehetővé teszi, az országos, regionális és elővárosi
személyszállítási közszolgáltatásokra vonatkozó alapellátást minden település számára – elsődlegesen menetrend
szerinti közlekedéssel – kell biztosítani.
(2) Az országos, regionális és elővárosi személyszállítási közszolgáltatásokra vonatkozó alapellátásnak – az államháztartás
teherbíró képességének keretein és az infrastrukturális adottságon belül – biztosítani kell:
a) adott település és a gyakorlatban kialakult vonzásközpont közötti közvetlen eljutási lehetőséget,
b) adott település és annak megyeszékhelye közötti, legfeljebb egy átszállással történő elérési lehetőséget,
c) az adott település és a főváros közötti legfeljebb két átszállással történő eljutási lehetőséget,
d) a szomszédos megyeszékhelyek közötti közvetlen eljutási lehetőséget, valamint
e) a főváros és a megyeszékhelyek közötti közvetlen eljutási lehetőséget.
(3) Amennyiben az infrastrukturális adottságok lehetővé teszik – és az adott település közösségi közlekedési rendszere
kizárólag országos, regionális vagy elővárosi menetrendszerinti autóbuszos vagy vasúti személyszállítási szolgáltatás
révén biztosított – a (2) bekezdésben meghatározott viszonylatokban nyújtott alapellátás településenként napi 3
– a települési önkormányzattal az egységes egyeztetési eljárás keretében történő egyeztetések eredményének
figyelembevételével kialakított menetrendi fekvésű – járatpár.
(4) Az országos, regionális és elővárosi személyszállítási közszolgáltatásokra vonatkozó alapellátás keretében a (2) és
(3) bekezdésben meghatározott szolgáltatási mennyiség biztosítása a hétköznapokra nézve kötelező, a munkaszüneti
és szabadnapok tekintetében irányadó.
(5) Az országos, regionális és elővárosi személyszállítási közszolgáltatás – és azon belül az alapellátás – mennyiségi és
minőségi tartalmának kialakításakor – az alábbi igényeket kell figyelembe venni:
a) az alapvető életszükségletek kielégítéséhez szükséges kereskedelmi szolgáltatásokhoz való hozzáférés,
b) a munkába járás és az oktatási, nevelési intézményekbe történő eljutás,
c) a közigazgatási és egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, továbbá
d) az egyéb célú tevékenységek támogatása.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott igényektől eltérő, egyéb célú utazások önmagukban nem teszik indokolttá az
alapellátást meghaladó személyszállítási közszolgáltatási kötelezettség előírását, illetve fenntartását.
28. § (1) Elszórt településszerkezetű, az országos átlagnál ritkábban lakott területek, települések esetében, valamint olyan
településeken, ahol a közúti infrastruktúra hiánya vagy állapota ezt indokolttá teszi, a regionális és elővárosi
személyszállítási közszolgáltatások részlegesen igényvezérelt személyszállítási szolgáltatással is teljesíthetőek.
(2) Az igényvezérelt személyszállítási szolgáltatás alkalmazására különösen
a) a munkába járás és az oktatási, nevelési intézményekbe történő eljutással nem érintett időszakokban,
b) hétvégi és munkaszüneti napokon, valamint
c) személyszállítási közszolgáltatásokkal magasabb szinten ellátott településekre történő eljutás, vagy
d) a menetrend szerinti személyszállítási közszolgáltatással érintett átszállóhelyre történő eljutás érdekében
kerülhet sor.
20. Közszolgáltatási kötelezettség 29. § (1) Az ellátásért felelős közszolgáltatási kötelezettséget abban az esetben tarthat fenn vagy rendelhet el, ha
a) az adott közszolgáltatás biztosítását a lakosság érdeke megköveteli,
b) a közszolgáltatás gazdaságos ellátása más módon nem biztosítható, és
c) a szolgáltatónak kiegyenlíti a közszolgáltatási kötelezettségből eredő bevételekkel nem fedezett indokolt
költségeit.
(2) A közszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó döntést megelőzően az ellátásért felelős köteles megvizsgálni
a közszolgáltatási feladat más közlekedési eszközzel, más szolgáltatóval vagy más üzemeltetési feltételekkel történő
ellátásának lehetőségét, és az összességében legkedvezőbb megoldást választani. A döntést az ellátásért felelős egy
éven belül meghozza. A döntésig, de legfeljebb egy évig a szolgáltatónak a közszolgáltatást változatlan feltételekkel
biztosítania kell.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés alapján az ellátásért felelős más szolgáltatót bíz meg, a szolgáltató adott feladattal
összefüggő kizárólagos jogát közszolgáltatási szerződésének módosításával meg kell szüntetni.
(4) A vasúti személyszállítási közszolgáltatást végző közlekedési szolgáltató a minisztertől kérheti, hogy egyes vonalakon
a közszolgáltatási menetrendben meghatározott teljesítményt vasúti jármű helyett e törvény szerinti közúti jármű
alkalmazásával teljesíthesse abban az esetben, ha a megoldás a vasúti személyszállítási közszolgáltatást végző vasúti
társaság számára megtakarítást eredményez, és a szolgáltatást igénybe vevők számára nem jár kedvezőtlenebb
feltételekkel, valamint a szolgáltatás környezetvédelmi szempontból a korábbi szolgáltatásokkal legalább azonos
vagy kedvezőbb műszaki jellemzők megtartásával nyújtható.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott szolgáltatást a vasúti személyszállítási közszolgáltatást végző vasúti társaság – ha
megfelel az autóbusszal díj ellenében végzett személyszállítási és saját számlás személyszállítási tevékenységről szóló
jogszabályban előírt személyi és tárgyi feltételeknek is – kizárólag a vasúti személyszállítási szolgáltatásra
megállapított díj alkalmazása mellett, és az érintett települések önkormányzatával történő előzetes egyeztetés alapján
a 10. §-ban meghatározott járati engedéllyel végezheti.
(6) Ha a vasúti személyszállítási közszolgáltatást végző közlekedési szolgáltató által végzett személyszállítási
közszolgáltatás műszaki okból vasúti járművel nem látható el, a közlekedési szolgáltató az (5) bekezdésben
meghatározott feltételeket csak abban az esetben köteles teljesíteni, ha az autóbusszal végzett tevékenység
meghaladja a két hónapot (vonatpótló járat).
(7) Az önkormányzatok az érintett országos, regionális, elővárosi vagy helyi személyszállítási közszolgáltatásra
a közszolgáltatási menetrendben nem szereplő közszolgáltatási tevékenység ellátására szerződést köthetnek.
A szerződésre az (1)–(6) bekezdésekben meghatározott rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
21. A közszolgáltatások finanszírozása, a személyszállítási közszolgáltatás bevételekkel nem fedezett
indokolt költségeinek ellentételezése
30. § (1) A közlekedési szolgáltató a közszolgáltatási tevékenységgel összefüggő, bevételekkel nem fedezett, a közszolgáltatási
kötelezettség miatt felmerült indokolt költségeinek, valamint a szokásos mértékű, ésszerű nyereség megtérítésére
jogosult (a továbbiakban: ellentételezés).
(2) Az ellátásért felelős a közszolgáltatások kötelezettség nyújtásával összefüggő ellentételezése során
a közszolgáltatások ellátásának gazdasági ellenőrizhetősége érdekében – az érintett közlekedési szolgáltató
működőképességének fenntartására vonatkozó megalapozott érdekek figyelembevételével – olyan finanszírozási
rendszert köteles kialakítani, amely biztosítja a szolgáltatás nyújtásához igénybe vett közlekedési infrastruktúra
költségei, a közlekedési szolgáltató bevétellel nem fedezett indokolt költségei, továbbá a személyszállítási
közszolgáltatások keretében megvalósuló utazások során az állam által, jogszabályban biztosított utazási
kedvezmények ellentételezéséhez nyújtott támogatások egyértelmű elkülönülését.
(3) Ellentételezés esetén a közszolgáltatási kötelezettségből származó gazdasági hátrány számszerűsítésére,
a közlekedési szolgáltatót megillető pénzügyi ellentételezés mértékére és módjára az 1370/2007/EK rendelet előírásai
vonatkoznak.
(4) Az ellentételezéssel kapcsolatos, a 25. § (3) bekezdés m) pontjában meghatározottak részletes szabályait az
1370/2007/EK rendelet 4. cikk (1) bekezdés a) és b) pontjában foglaltaknak megfelelően kell a közszolgáltatási
szerződésben meghatározni, aszerint hogy
a) az ellátásért felelős és a közlekedési szolgáltató között megkötött közszolgáltatási szerződés egyértelműen
rögzítse a közlekedési szolgáltató közszolgáltatási feladatait, és
b) a közlekedési szolgáltatót megillető ellentételezés számításának rendje előzetesen megszabott, objektív és
átlátható módon meghatározott feltételekre épüljön, valamint
c) az ellentételezés mértéke nem haladhatja meg a közlekedési szolgáltató közszolgáltatási feladatok teljesítésével
együtt járó költségeinek, méltányos nyereségnek a díjbevétellel, szociálpolitikai menetdíj-támogatással és egyéb
kapcsolódó bevételekkel és támogatásokkal nem fedezett összegét.
(5) Amennyiben a közlekedési szolgáltató nem pályázat útján került kiválasztásra, az ellentételezés számításánál
költségként az azonos jellegű és színvonalú közszolgáltatási feladatokat ellátó hatékonyan működő szolgáltatók
átlagköltségeit kell figyelembe venni.
(6) A pályázat alapján kiválasztott közlekedési szolgáltató esetében az ellentételezés összege a pályázati eljárás során
kialakított, közszolgáltatási szerződésben rögzített összeg. A pályázat alapján kiválasztott, adott területen
(területrészen, hálózaton, vonalcsoporton vagy vonalon) kizárólagos joggal bíró közlekedési szolgáltató
a közszolgáltatási szerződésben rögzített ellentételezés szabályain túlmenően, abban az esetben kezdeményezhet
költségtérítési többletigényt, ha számszerűen alátámasztva igazolja a körülményeknek a szerződés megkötését
követő jelentős változását. A körülményeknek a szerződés megkötését követő jelentős változásaként az utazási
igények vagy a gazdálkodási környezet tekintetében bekövetkező azon változások vehetőek figyelembe, amelyekkel
a szerződés megkötésekor a szolgáltató a szerződés időtartamára vonatkozóan, az üzleti tevékenység szokásos
kockázataként nem számolhatott. Amennyiben az ellátásért felelős a költségtérítési többletigényt megalapozottnak
minősíti, a közszolgáltatási kötelezettség miatt felmerült indokolt költségei a (2)–(5) bekezdésben foglalt szabályokra
figyelemmel kerülnek megtérítésre.
(7) Az ellentételezéssel járó közszolgáltatási szerződés vagy meghatározott közszolgáltatási kötelezettség esetén
a szolgáltató köteles belső számvitelében elkülönített nyilvántartást vezetni az adott közszolgáltatási szerződéshez,
és közszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó
a) eszközökről és forrásokról, bevételekről és ráfordításokról a számvitelről szóló törvény,
b) a vasúti személyszállítási közszolgáltatások esetében a vasúti tevékenységek számviteli elhatárolásáról szóló
jogszabály
alapján meghatározott számviteli politikában rögzített, az átcsoportosítás lehetőségét kizáró elszámolási rendnek
megfelelően.
(8) A nyilvántartást legalább vonali szinten és úgy kell vezetni, hogy a (7) bekezdés szerinti egyes tételek érintett
tevékenységhez való hozzárendelésének módszere egyértelmű legyen. A szolgáltatónak az elkülönített elszámolást
a közszolgáltatási szerződés lejártát követően az adózás rendjére vonatkozó jogszabályokban előírt határidőig meg
kell őriznie.
22. A személyszállítási közszolgáltatás díjai, jegy- és bérletrendszerrel kapcsolatos szabályok
31. § (1) A személyszállítási közszolgáltatások díjai, a pótdíjak és a díjalkalmazási feltételek, továbbá ezek megsértése esetén
érvényesíthető jogkövetkezmények közszolgáltatási szerződésben, a közszolgáltatási utazási kedvezményekről szóló
jogszabályban meghatározott személyszállítási közszolgáltatási utazási kedvezmények alapján képzett
kedvezményes díjak kedvezménycsoportonként történő elkülönítése mellett, az általános forgalmi adót nem
tartalmazó mértékben kerülnek meghatározásra.
(2) Ha a bevételek beszedését a közlekedésszervező végzi, a személyszállítási közszolgáltatások díjai, a pótdíjak és az
díjalkalmazási feltételek, továbbá ezek megsértése esetén érvényesíthető jogkövetkezmények a feladatellátási
szerződésben az általános forgalmi adót nem tartalmazó mértékben kerülnek meghatározásra.
(3) A személyszállítási közszolgáltatási utazási kedvezmények mértékét, a jogosultak körét és a kedvezmények
igénybevételének feltételeit a Kormány rendeletben állapítja meg.
(4) A közszolgáltatási szerződésben és a feladatellátási szerződésben meghatározott díjak, a kedvezményes díjak és
a díjmentes utazások igénybevételéhez szükséges utazási okmányok alkalmazását – a közszolgáltatási szerződésben
és a feladatellátási szerződésben rögzített kereteken belül – a közlekedési szolgáltató díjszabásában köteles rögzíteni
és közzétenni.
(5) Az ellátásért felelős a díjat megállapíthatja tételesen vagy a díj kiszámítására vonatkozó módszer meghatározásával.
A díjat úgy kell megállapítani, hogy a hatékonyan működő közlekedési szolgáltató közlekedési közszolgáltatásokkal
felmerülő indokolt költségeire és a működéséhez szükséges nyereségre fedezetet biztosítson, tekintettel az
elvonásokra és a támogatásokra is, valamint biztosítsa a személyszállítási közszolgáltatások egyéni közlekedéssel
szembeni versenyképességét.
(6) A díjat, valamint annak alkalmazási feltételeit a közlekedési szolgáltatónak a díjszabásban a hatálybalépés kezdete
előtt 30 nappal korábban közzé kell tennie.
32. § (1) A közszolgáltatási szerződésben rögzítendő áralkalmazási elvek érvényesítésekor biztosítani kell, hogy:
a) a felszámított díjak álljanak arányban a komfortfokozattal és a kiegészítő szolgáltatások által nyújtott többlet
szolgáltatásokkal,
b) kizárólag magasabb komfortfokozat vagy kiegészítő szolgáltatás nyújtása esetén legyen felszámítható egyéb díj,
c) az egyes közlekedési módok tekintetében a díjak rendszere biztosítsa az egyéni közlekedéssel szembeni
versenyképességet,
d) az országos, az elővárosi és a regionális személyszállítási közszolgáltatáson belül az egységes elvek szerint
differenciált díjképzés kerülhessen alkalmazásra,
e) a helyi és az elővárosi személyszállítási közszolgáltatások esetén időalapú hozzáférést biztosító jegyrendszer is
működhessen,
f) az országos, elővárosi és regionális személyszállítási közszolgáltatások tekintetében az egyes szolgáltatók közötti
átjárhatóság megvalósulhasson az utazási okmányok, valamint a bérletek kölcsönös elfogadása és a felek közötti
tételes pénzügyi elszámolás révén,
g) az országos, elővárosi és regionális személyszállítási közszolgáltatások tekintetében az egyes utazások járathoz
kötötten díjövezeti, indulási és érkezési állomási – meghatározott időponthoz vagy időszakhoz kötött utazások
esetén az érvényesítés dátuma, illetve az érvényességi időszak szerinti –, kedvezménykategóriánkénti, vonali
bontásban rögzüljenek mind a jeggyel, mind a bérlettel történő utazás esetén, valamint
h) a helyi személyszállítási közszolgáltatások tekintetében az egyes utazások járathoz kötötten – meghatározott
időponthoz vagy időszakhoz kötött utazások esetén az érvényesítés dátuma, illetve az érvényességi időszak
szerinti –, kedvezménykategóriánkénti, vonali bontásban rögzüljenek mind a jeggyel, mind a bérlettel történő
utazás esetén.
(2) Az országos személyszállítási közszolgáltatást, regionális személyszállítási közszolgáltatást vagy elővárosi
személyszállítási közszolgáltatást végző közlekedési szolgáltató köteles más közlekedési szolgáltatók által vagy egyéb
értékesítési helyen értékesített, a társaság járataira szóló jegyet, bérletet elfogadni és ennek elszámolásáról, illetve
ellentételezéséről írásban megállapodni.
(3) Az országos, regionális vagy elővárosi személyszállítási közszolgáltatást végző közlekedési szolgáltatók kötelesek
sztrájk és rendkívüli akadályoztatás esetén a jegyek és bérletek kölcsönös elfogadását érintő együttműködés általános
kereteit előre írásban rögzíteni.
(4) Az országos, regionális és elővárosi közlekedési szolgáltató a bevételeket időponthoz, járatokhoz, menetjegyhez,
árkategóriákhoz, valamint indulási és érkezési állomáshoz rendelhető adatstruktúrában köteles nyilvántartani.
(5) Ha a bevételek beszedését a 22. § (5) bekezdése szerint a közlekedésszervező végzi, akkor a (3) és (6) bekezdésben
foglalt kötelezettségek a közlekedésszervezőt terhelik.
(6) Az ellátásért felelős a főváros és elővárosa tekintetében a fővárosi személyszállítási közszolgáltatás és az elővárosi
személyszállítási közszolgáltatások igénybevételére jogosító egységes jegy- és bérletrendszert működtet, a megyei
jogú város tekintetében a helyi személyszállítási közszolgáltatások és az elővárosi személyszállítási közszolgáltatások
igénybevételére vonatkozó egységes jegy- és bérletrendszert működtethet.
23. A személyszállítási közszolgáltatási utazási kedvezmények ellentételezése 33. § (1) A személyszállítási közszolgáltatási utazási kedvezmények ellentételezését szolgáló szociálpolitikai menetdíjtámogatás mértékét és az igénylés rendjét a Kormány rendeletben állapítja meg.
(2) A személyszállítási közszolgáltatási utazási kedvezmények ellentételezésére szociálpolitikai menetdíj-támogatás
vehető igénybe – az e törvényben meghatározott feltételek szerint – személyszállítási közszolgáltatás tevékenység
közszolgáltatási szerződés alapján történő nyújtása esetén.
(3) Szociálpolitikai menetdíj-támogatást a közlekedési szolgáltató jogosult igényelni. A közlekedésszervező jogosult
a szociálpolitikai menetdíj-támogatás igénylésére, amennyiben a közszolgáltatással összefüggő díjakból származó
bevételek beszedését a 22. § (5) bekezdése alapján a közlekedésszervező végzi.
(4) Nem vehető igénybe szociálpolitikai menetdíj-támogatás
a) azon utazási kedvezmények után, amelynek pénzügyi fedezetére jogszabály más forrást határoz meg,
b) azon utazási kedvezmények után, amelyet a támogatás alanya üzletpolitikai céllal nyújt, vagy
c) az önkormányzatok által és a nevelési-oktatási intézmények által saját tanulóik részére történő vásárlások
kivételével a jogi személyek és a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek által vásárolt jegyek, bérletek
után.
(5) A nemzeti mobil fizetési szervezet általi továbbértékesítés esetén a (4) bekezdés alkalmazásában a jegy vagy bérlet
megvásárlójának az a személy minősül, aki azt a nemzeti mobil fizetési szervezettől megvásárolja.
(6) A szociálpolitikai menetdíj-támogatást igénylő közlekedési szolgáltató köteles a (7)–(8) bekezdésekben
meghatározott, támogatás igénybevételére nem jogosító jegy- és bérleteladásokat darabszám, érték és
kedvezményes díjtípus szerint a támogatásra jogosító jegy- és bérleteladásoktól elkülönítve nyilvántartani.
(7) Az országos, regionális és elővárosi személyszállítási közszolgáltatási tevékenység esetén a szociálpolitikai
menetdíj-támogatás alapja a közszolgáltatás keretében nyújtott kedvezményes személyszállítási tevékenység
általános forgalmi adóval növelt díjbevétele, ide nem értve e jogszabályban rögzített, szociálpolitikai
menetdíj-támogatás igénybevételére nem jogosító díjbevételt. Az országos, regionális és elővárosi személyszállítási
közszolgáltatási tevékenység esetén a szociálpolitikai menetdíj-támogatás mértéke a személyszállítási szolgáltatás
szociálpolitikai menetdíj-támogatás alapjának a szociálpolitikai menetdíj-támogatás megállapításának és
igénybevételének szabályairól szóló jogszabályban meghatározott százaléka.
(8) A helyi személyszállítási közszolgáltatás, illetve a 20. § (3) bekezdésében meghatározott személyszállítási
közszolgáltatás esetén a szociálpolitikai menetdíj-támogatás alapja a kedvezményes személyszállítási közszolgáltatás
keretében a tárgyhónapban értékesített jegyek, bérletek darabszáma. A helyi személyszállítási közszolgáltatási
tevékenység esetén a szociálpolitikai menetdíj-támogatás mértéke a szociálpolitikai menetdíj-támogatás
megállapításának és igénybevételének szabályairól szóló jogszabályban meghatározott összeg.
(9) Az országos, regionális és elővárosi személyszállítási közszolgáltatást végző közlekedési szolgáltató a közszolgáltatási
utazási kedvezményekről szóló jogszabályban meghatározott utasok részére biztosított díjmentes utazások után
a költségvetési törvényben e célra jóváhagyott forrás figyelembevételével a szociálpolitikai menetdíj-támogatás
megállapításának és igénybevételének szabályairól szóló jogszabályban foglaltak szerint jogosultak a szociálpolitikai
menetdíj-támogatás igénybevételére.
(10) A helyi, illetve a 20. § (3) bekezdésében meghatározott személyszállítási közszolgáltatást végző közlekedési
szolgáltató a közszolgáltatási utazási kedvezményekről szóló jogszabályban meghatározott utasok részére biztosított
díjmentes utazások után – a szociálpolitikai menetdíj-támogatás megállapításának és igénybevételének szabályairól
szóló jogszabályban foglaltak szerint – szociálpolitikai menetdíj-támogatás igénybevételére jogosult.
(11) A (10) bekezdésben meghatározott szociálpolitikai menetdíj-támogatás megállapítása a helyi személyszállítási
közszolgáltatást nyújtó települések Központi Statisztikai Hivatal által nyilvántartott demográfiai adatai alapján
számított jogosulti kör, a nyújtott személyszállítási szolgáltatás mennyisége és a költségvetési törvényben e célra
jóváhagyott forrás figyelembevételével történik.
34. § A szociálpolitikai menetdíj-támogatást a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) folyósítja. A támogatás
folyósításával kapcsolatban az e törvényben, és a 33. § alapján kiadott jogszabályban nem szabályozott kérdésekben
a NAV az adózás rendjéről szóló törvény költségvetési támogatásokra vonatkozó rendelkezései alapján jár el.
24. A közszolgáltatások teljesítésének ellenőrzése 35. § (1) Az ellátásért felelős bármikor ellenőrizheti vagy megbízottja útján ellenőriztetheti a közlekedési szolgáltató
közszolgáltatási szerződésben rögzített kötelezettségének teljesítését.
(2) Az ellenőrzésre annak tárgyától és céljától függően eseti jelleggel, véletlenszerűen vagy külön célvizsgálat keretében
is sor kerülhet, beleértve a forgalomban történő és a közlekedési szolgáltató székhelyén, telephelyein történő
ellenőrzést is.
(3) Az ellenőrzés kiterjedhet különösen:
a) a menetrend mennyiségi és minőségi előírásainak betartására, valamint a menetrendszerűségre,
b) az utasszállítás körülményeire és általában a szolgáltatási színvonal megfelelőségére, a járművek, valamint az
utasforgalmi létesítmények műszaki-biztonsági és esztétikai állapotára, tisztaságára,
c) a közlekedési szolgáltató utazó közönséggel történő kapcsolattartására, az utastájékoztatás színvonalára,
d) az utazási okmányok és menetjegyek értékesítésének és elszámolásának szabályszerűségére, a jegyellenőrzésre,
valamint a bevételek beszedésére vonatkozó kötelezettség teljesítésére,
e) a szükséges nyilvántartások előírás szerinti vezetésére,
f) a közlekedési szolgáltató belső szabályozásainak a közszolgáltatási szerződéssel fennálló összhangjára, továbbá
g) a közlekedési szolgáltató a közszolgáltatási szerződéssel összefüggő pénzügyi gazdálkodására.
(4) Az ellátásért felelős a közszolgáltatási szerződésben rögzített személyszállítási közszolgáltatások mennyiségi és
minőségi előírásai betartásának folyamatos nyomon követése érdekében a közszolgáltatási szerződésben
a (3) bekezdés a)–c) pontjában foglaltak teljesülésére vonatkozó szolgáltatási szint-mérési rendszert határoz meg és
működtet.
(5) Az ellátásért felelős a közszolgáltatások ellentételezésére fordított közforrások felhasználásának ellenőrzése
érdekében a közszolgáltatási szerződésben a (3) bekezdés d)–g) pontjára kiterjedő pénzügyi és gazdálkodási jellegű
ellenőrzési rendszert határoz meg és működtet.
(6) Az ellátásért felelős a közszolgáltatási szerződésben foglaltak teljesítésének biztosítékaként a közszolgáltatási
szerződésben kötbér kikötésére, valamint a hibás teljesítéshez kapcsolódó egyéb pénzügyi természetű szankció
rögzítésére köteles.
(7) A közlekedési szolgáltató – illetve abban az esetben, ha a bevételeket a közlekedésszervező szedi be,
a közlekedésszervező – olyan elektronikus alapú jegy- és bérlet-ellenőrzési rendszert alakít ki és működtet, amely
lehetővé teszi az ellenőrzött jegyek és bérletek számának járat és vonali, valamint indulási és érkezési állomás szerinti
kimutatását.
HARMADIK RÉSZ
A SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI KÖZSZOLGÁLTATÁSHOZ KAPCSOLÓDÓ EGYÉB RENDELKEZÉSEK ÉS AZ
ENGEDÉLYKÖTELES MENETREND SZERINTI SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI SZOLGÁLTATÁSRA VONATKOZÓ
SZABÁLYOK
V. FEJEZET
A SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI KÖZSZOLGÁLTATÁSOKHOZ KAPCSOLÓDÓ EGYÉB RENDELKEZÉSEK
25. Munkáltatói költségtérítés 36. § (1) A munkáltató a munkavállaló személyszállítási közszolgáltatás igénybevételével történő munkába járásának
költségeihez utazási költségtérítést nyújt.
(2) A munkába járással összefüggésben utazási költségtérítésre jogosultak körét, a költségtérítés számítását, a számítás
során figyelembe vehető költségeket, továbbá a költségtérítés mértékét és az igénybevétel jogosultsági feltételeit
a Kormány rendeletben szabályozza.
26. Menetkedvezmények 37. § (1) Az országos, regionális vagy elővárosi vasúti személyszállítási közszolgáltatást végző, valamint az országos vasúti
pályahálózatot működtető vasúti társaság munkavállalóját, azt a volt munkavállalóját, aki legkésőbb a munkaviszony
megszűnését követő naptól kezdődően nyugellátásban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, átmeneti
bányászjáradékban vagy megváltozott munkaképességű személyek ellátásában részesül (a továbbiakban: nyugdíjas)
és igényjogosult hozzátartozóikat, továbbá a vasúti dolgozók menetkedvezményeiről szóló jogszabályban
meghatározott személyeket utazási kedvezmény illeti meg (a továbbiakban: menetkedvezmény). Az egyes vasúti
társaságok munkavállalóit megillető menetkedvezmények kölcsönös elismerésére, elszámolásának módjára és
megtérítésére az érintett vasúti társaságok megállapodása irányadó. Az elkülönült vasútegészségügyi szervezet
(Vasútegészségügyi Szolgáltató Közhasznú Társaság, valamint MÁV Kórház és Rendelőintézet, Szolnok)
munkavállalóját a menetkedvezmények szempontjából az országos vasúti személyszállítási közszolgáltatást végző
vasúti társaság munkavállalójának kell tekinteni.
(2) A vasúti társaság, valamint a vasúti dolgozók menetkedvezményeiről szóló jogszabályban meghatározott
kedvezményre jogosultak munkáltatója (e § alkalmazásában a továbbiakban: munkáltató) jogosult az (1) bekezdés
szerinti menetkedvezményre jogosult (5) bekezdésben meghatározott adatait kezelni.
(3) A munkáltató a menetkedvezményre jogosult (5) bekezdésben meghatározott adatait az országos, regionális vagy
elővárosi vasúti személyszállítási közszolgáltatást végző vasúti társaság részére továbbítja.
(4) A menetkedvezményt biztosító országos, regionális vagy elővárosi vasúti személyszállítási közszolgáltatást végző
vasúti társaság jogosult az utazási kedvezményre jogosult munkavállaló, kormánytisztviselő, köztisztviselő,
közalkalmazott, nyugdíjas, valamint ezek igényjogosult hozzátartozója (5) bekezdésben meghatározott adatainak
a kezelésére.
(5) Az adatkezelés a következő adatokra terjed ki:
a) a jogosult természetes személyazonosító adatai (családi és utónév, születési családi és utónév, születési hely és
idő, anyja születési családi és utóneve),
b) a jogosult lakhelye vagy tartózkodási helye, valamint levelezési címe,
c) a munkaviszony, kormányzati szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszony, szakmai gyakorlat kezdete,
illetve vége, valamint
d) nyugdíjas esetén a saját jogú vagy hozzátartozói nyugellátás, valamint egyéb nyugdíjszerű társadalombiztosítási
ellátás ténye és megállapításának kezdő időpontja, illetve megszűnésének időpontja.
(6) Az adatkezelésre e § alapján jogosult (e szakasz alkalmazásában a továbbiakban: menetkedvezményi adatkezelő) az
(5) bekezdésben meghatározott adatokat az utazási kedvezmény biztosítása, a kedvezmény igénybevételére jogosító
igazolvány kiállítása, az igazolványokról vezetett nyilvántartás vezetése érdekében kezeli. A menetkedvezményi
adatkezelő az (5) bekezdésben meghatározott adatokat 3 évig tartja nyilván. A menetkedvezményi adatkezelő
biztosítja az adatok védelmét vétlen vagy szándékos megsemmisítéssel, megsemmisüléssel, megváltoztatással,
nyilvánosságra kerüléssel szemben, továbbá azt, hogy azokhoz jogosulatlan személy ne férjen hozzá.
(7) A menetkedvezményi adatkezelő a kezelt adatokat egyedi azonosításra alkalmatlan módon statisztikai célokra
felhasználhatja, azokból statisztikai célra adatot szolgáltathat.
27. Iskolabuszokra és közösségi buszokra vonatkozó rendelkezések 38. § (1) Amennyiben az önkormányzat központi költségvetési vagy uniós forrásból beszerzett és üzemeltetett
– személyszállítási közszolgáltatás nyújtására alkalmas, e törvényben meghatározott – járművel rendelkezik vagy azzal
személyszállítási szolgáltatási tevékenységet folytat, köteles együttműködni az országos, regionális és elővárosi
közlekedés ellátásért felelősével a szolgáltatások összehangolása és a személyszállítási közszolgáltatások hatékony
biztosítása érdekében.
(2) Az iskolabusszal és a közösségi busszal végzett személyszállításnak elsődlegesen a regionális, kivételes jelleggel az
országos személyszállítási közszolgáltatások rendszerébe kell illeszkednie. E szolgáltatások közszolgáltatási
menetrendbe történő beillesztésének módja az egységes egyeztetési eljárás keretében kerül kialakításra.
(3) Az országos, a regionális vagy az elővárosi menetrend szerinti szolgáltatásokba a (2) bekezdés szerint beillesztett
iskolabusszal vagy közösségi busszal végzett szolgáltatás az alapellátás mértékébe beszámítandó.
28. Még elégséges szolgáltatás a közforgalmú közlekedésben 39. § (1) A sztrájkról szóló 1989. évi VII. törvény (a továbbiakban: Sztrájk tv.) 4. § (2) bekezdésében meghatározott, még
elégséges szolgáltatás mértéke a munkabeszüntetésben érintett időszakra vetítve vonalanként
a) a helyi és elővárosi személyszállítási közszolgáltatások esetén a megrendelt személyszállítási szolgáltatás
mennyiségének 66%-a,
b) az országos és a regionális személyszállítási közszolgáltatások esetén a megrendelt személyszállítási szolgáltatás
mennyiségének 50%-a.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott arányokat vonalankénti bontásban, járatonként számolva, tört szám esetén felfelé
kerekítve kell meghatározni. A még elégséges szolgáltatás mértéke az (1) bekezdésben meghatározott mennyiséget
a munkabeszüntetés szervezői és a munkáltató közös megállapodásával meghaladhatja.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott mértékeket a munkabeszüntetés első 24 órája tekintetében óránként, ezt
követően napi bontásban kell érvényesíteni oly módon, hogy ha a munkabeszüntetés munkanapon 6:00–9:00, illetve
15:00–18:00 közötti időszakot is érint, az (1) bekezdésben meghatározott mértékeknek ezen időszakokra vetítve
önállóan, óránkénti bontásban is teljesülniük kell.
(4) A sztrájkkal érintett közlekedési szolgáltató az (1)–(3) bekezdésben foglaltaknak megfelelő és eleget tevő
menetrendtervezetet dolgoz ki és azt legkésőbb sztrájk megkezdésének időpontját két nappal megelőzően a lakosság
egyidejű tájékoztatásával meghirdeti.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott mértékű szolgáltatás nyújtása csak abban az esetben tekinthető a még elégséges
szolgáltatás teljesítésének, ha az a menetrendben előre meghirdetett útvonalon és időpontban megvalósul.
(6) Az országos, regionális és elővárosi közszolgáltatások esetében a még elégséges szolgáltatás mértéke egyetlen
település tekintetében sem lehet kevesebb a 27. §-ban rögzített alapellátás szintjénél.
(7) Ha a munkabeszüntetésben résztvevők az (1)–(3) bekezdés szerinti szolgáltatás nyújtását akadályozzák vagy
ellehetetlenítik, a közlekedési szolgáltató a munkabeszüntetés szervezőivel és résztvevőivel szemben kártérítési
igénnyel élhet, továbbá jogosult a vele szemben harmadik fél által érvényesített kárigényeket rájuk továbbhárítani.
VI. FEJEZET
AZ ENGEDÉLYKÖTELES MENETREND SZERINTI SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI SZOLGÁLTATÁSRA VONATKOZÓ
SZABÁLYOK
29. Menetrend szerinti közforgalmú nemzetközi személyszállítási szolgáltatás 40. § (1) A nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatási tevékenység végzésére
a) belföldön az erre jogosító működési engedéllyel rendelkező vasúti társaság,
b) nemzetközi személyszállítás céljából más EGT-államban létrejött, a 95/18/EK irányelvvel összhangban kiállított
működési engedéllyel rendelkező vállalkozó vasúti társaság,
c) külföldön létrejött vállalkozó vasúti társaság nemzetközi szerződés rendelkezése vagy viszonosság esetén
valamennyi nyílt hozzáférésű vasúti pályahálózaton jogosult.
(2) Határon átmenő vasúti személyszállítási szolgáltatási tevékenység végzésére az országos működési engedéllyel
rendelkező vasúti társaság a vonatkozó nemzetközi szerződések rendelkezései szerint jogosult.
41. § (1) Az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítási szolgáltatás végzésére vonatkozó, a 10. § (4) bekezdésében
meghatározott engedélyt – amennyiben az arra irányuló kérelmet Magyarországon nyújtották be – a közlekedési
hatóság adja ki.
(2) Nem az Európai Unió tagállamába irányuló menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás esetén a járati engedélyt
a közlekedési hatóság a nemzetközi szerződésekben foglaltaknak megfelelően adja ki.
30. Különcélú menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás 42. § (1) Belföldi különcélú menetrend szerinti autóbuszjárat végzésére szóló járati engedély abban az esetben adható ki,
ha a járat üzemeltetése nem jár más közlekedési szolgáltató közszolgáltatási szerződésben foglalt jogainak sérelmével,
továbbá működőképességének veszélyeztetésével.
(2) A Magyarország és az Európai Unió valamely tagállama közötti különcélú menetrend szerinti személyszállítási
szolgáltatásra jogosító járati engedély kiadására a 10. §-ban foglaltak vonatkoznak. Amennyiben nemzetközi
szerződés eltérően nem rendelkezik, nem az Európai Unió tagállamába irányuló különcélú menetrend szerinti
személyszállítási szolgáltatás nem végezhető.
(3) A helyi önkormányzat – a főváros területén a Fővárosi önkormányzat – rendeletében e törvény keretei között
a közigazgatási területén autóbusszal végzett különcélú menetrend szerinti szolgáltatatóra vonatkozó járati engedély
kiadását – ideértve a személyszállítási-szolgáltatást közvetítő és szervező szolgálat működését is – a (4) bekezdésben
meghatározott feltételekhez kötheti.
(4) A helyi önkormányzat (3) bekezdés szerinti rendelete a helyi sajátosságok figyelembevételével az autóbusszal végzett
különcélú menetrend szerinti szolgáltatónak az önkormányzat közigazgatási területén történő működésére
vonatkozóan a környezet és a lakosság egészségének védelme, az utasforgalom biztonságos és magas színvonalon
történő ellátása, a tevékenység szabályozott keretek közötti folytatásának biztosítása érdekében az autóbusszal díj
ellenében végzett személyszállítási és saját számlás személyszállítási tevékenység végzésére vonatkozó
jogszabályban meghatározott feltételek mellett az autóbusz környezetvédelmi besorolására, külső megjelenésére,
műszaki felszereltségére, a település közútjain történő közlekedésére, a menetrend szerinti közszolgáltatás céljára
kialakított megállóhelyek igénybevételére feltételeket állapíthat meg.
(5) A 10. § (3) bekezdés b) pontja szerinti járati engedély kiadását a települési önkormányzat polgármestere, fővárosban
a főpolgármester abban az esetben is megtagadhatja vagy az általa kiadott engedélyt visszavonhatja, ha a szolgáltató
a helyi önkormányzat rendeletében foglalt feltételeknek nem felel meg, vagy azokat nem tartja be. A helyi
önkormányzat rendeletében előírt feltételek megtartását – ha a településen közlekedésszervező működik –
a közlekedésszervező is ellenőrizheti.
31. Közforgalmú kötöttpályás közlekedést helyettesítő autóbuszjáratok 43. § (1) A közforgalmú kötöttpályás közlekedést helyettesítő autóbuszjárat üzemeltetésére szóló járati engedélyt
– amennyiben a járat üzemeltetése a két hónapot meghaladja –
a) helyi közforgalmú vasúti személyszállítási szolgáltatás helyettesítése esetén a települési önkormányzat
polgármestere, fővárosban a főpolgármester,
b) országos, regionális és elővárosi közforgalmú vasúti személyszállítási szolgáltatás helyettesítése esetén
a miniszter
adja ki. (2) Az engedély kiadása műszaki indok esetén nem tagadható meg, azonban a szolgáltatás csak olyan – a menetrendi
időpontokra és a megállóhelyek igénybevételére vonatkozó – feltételekkel engedélyezhető, amely más közlekedési
szolgáltató közszolgáltatási szerződésben rögzített jogait nem sérti és működőképességét nem veszélyezteti. A két
hónapot meg nem haladó üzemidejű ilyen járatot a vasúti társaság saját hatáskörében üzemelteti.
(3) Országos közforgalmú vasúti személyszállítási szolgáltatást helyettesítő autóbuszjáratra, amennyiben annak
engedélyezését a vasúti társaság saját gazdasági érdekeire tekintettel kéri, a járati engedély csak az érintett
települések önkormányzatával történt előzetes egyeztetés alapján, a (2) bekezdésben foglalt feltételekkel adható ki.
32. Kabotázs, a közszolgáltatás ellentételezése érdekében megállapítható pénzügyi ellentételezés
44. § (1) Az Európai Unió tagállamában bejegyzett közlekedési szolgáltató belföldön az 1073/2009/EK rendeletben
meghatározott személyszállítási szolgáltatást az 1073/2009/EK rendeletben foglalt feltétekkel végezhet.
(2) Nem az Európai Unió tagállamában bejegyzett szolgáltató – amennyiben nemzetközi szerződés eltérően nem
rendelkezik – belföldi menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást a miniszter által kiadott járati engedéllyel
végezhet.
45. § (1) Nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás nyújtása esetén a vasúti társaság jogosult az utasok fel- és leszállását
a nemzetközi útvonalon lévő bármely állomáson biztosítani, beleértve az ugyanazon EGT-államban található
állomásokat (kabotázs) is.
(2) Ha kabotázst is magában foglaló nemzetközi személyszállítási szolgáltatás nyújtása céljából egy hozzáférésre jogosult
menetvonalat igényel, az igény benyújtását megelőzően legalább harminc nappal e szándékáról tájékoztatja az
érintett pályahálózat-működtetőt és a vasúti igazgatási szervet. A tájékoztatás kiterjed a nyújtani tervezett szolgáltatás
menetrendjére és az igénybe venni kívánt pályavasúti szolgáltatásokra, a szolgáltatás keretében biztosítandó
ülőhelyek számára, a szolgáltatás díjára, valamint az utasok részére nyújtandó járulékos szolgáltatások körére.
(3) A különböző EGT-államokban található állomások közötti nemzetközi személyszállítási szolgáltatás céljának
megvalósulása, valamint a hatályos vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződésekre gyakorolt lehetséges
gazdasági hatása értékelésének elősegítése érdekében, a vasúti igazgatási szerv biztosítja a vasúti személyszállítási
közszolgáltatási szerződésben meghatározott vasúti személyszállítást odaítélő bármely illetékes hatóság, valamint az
egyéb, a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelv 10. cikk (3) bekezdése
alapján a hozzáférés korlátozására jogosult bármely érdekelt illetékes hatóság és az ezen a nemzetközi
személyszállítási szolgáltatási útvonalon vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződést teljesítő bármely vasúti
társaság tájékoztatását a (2) bekezdésben meghatározott adattartalommal.
46. § (1) A 40. § (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben az érintett nemzetközi személyszállítási szolgáltatást nyújtani
szándékozó vasúti társaság azt követően jogosult a nyílt hozzáférésre, hogy a vasúti igazgatási szerv kérelemre indult
eljárásban megállapította, hogy a nyújtani tervezett szolgáltatás fő célja a különböző EGT-államokban található
állomások közötti személyszállítás.
(2) A vasúti igazgatási szerv az (1) bekezdés szerinti eljárásban a belföldi vagy a nemzetközi személyszállítás alapján
kiszámított forgalmi hányad és volumen, valamint a teljes viszonylat belföldre eső arányának figyelembevételével
határoz.
(3) A vasúti igazgatási szerv bármely érdekelt vasúti társaság vagy a vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződés
odaítéléséről döntő szerv kérelmére vagy hivatalból felülvizsgálja az (1)–(2) bekezdés szerinti határozatát, ha az
eredeti döntés alapjául szolgáló körülmények megváltoztak.
47. § (1) A 40. § (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a miniszter a hazai vasúti közlekedési ágazat érdekeinek védelmében
rendeletben korlátozhatja a nyílt hozzáférést a nemzetközi személyszállítási szolgáltatás részét képező olyan kiindulási
és célállomás közötti személyszállítási szolgáltatás esetén, amelyek egy vagy több vasúti személyszállítási
közszolgáltatási szerződés tárgyát képezik.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti rendelet korlátozza az utasoknak a nemzetközi személyszállítási szolgáltatás útvonalán
található bármely állomáson történő felvételét vagy leszállását – ideértve az ugyanazon EGT-államban található
állomásokat is – a rendelet e rendelkezése csak abban az esetben alkalmazandó, ha a vasúti igazgatási szerv
határozatában megállapítja, hogy a jog gyakorlása a vasúti társaság közszolgáltatási tevékenységében gazdasági
hátrányt okozhat.
(3) A (2) bekezdés szerinti eljárást a vasúti igazgatási szerv
a) a miniszter – továbbá a helyi vasúti személyszállítási közszolgáltatások esetén az önkormányzat képviselő
testületének – kezdeményezésére, vagy
b) a vasúti pályahálózat működtetője vagy vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződést teljesítő vasúti
társaság kérelmére
folytatja le. (4) A vasúti igazgatási szerv a (2) bekezdés szerinti eljárásban a vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződés
odaítéléséről döntő szervet vagy szerveket és a vasúti személyszállítási közszolgáltatást végző vasúti társaságot
a megalapozott döntéshez szükséges információk átadására hívhatja fel. A vasúti igazgatási szerv – szükség esetén az
érintett felekkel való konzultációt követően – az összes, az ügy szempontjából lényeges információ kézhezvételét
követő 2 hónapon belül határoz. A vasúti igazgatási szerv a határozatában megállapítja a (2) bekezdésben
meghatározott gazdasági hátrány elkerülése érdekében szükséges intézkedéseket, valamint azt az időtartamot,
amelynek elteltét követően a határozat felülvizsgálatát
a) a vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződést odaítélő szerv,
b) a pályahálózat-működtető,
c) a vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződést teljesítő vasúti társaság, vagy
d) az érintett nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatást nyújtani szándékozó vasúti társaság
leghamarabb kérelmezheti, kezdeményezheti.
(5) A vasúti igazgatási szerv a vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya
veszélyeztetettségének vizsgálatakor figyelembe veszi:
a) a nyújtani tervezett új szolgáltatás megjelenésének hatását a vasúti személyszállítási közszolgáltatási
szerződésben szereplő bármely szolgáltatás nyereségességére, ideértve a vasúti személyszállítási közszolgáltatási
szerződést odaítélő szervnél felmerülő nettó költségre gyakorolt közvetett hatást is,
b) az érintett viszonylaton az utasok részéről jelentkező igényt a vasúti személyszállítási szolgáltatások iránt,
c) a megállók helyét és számát a határ mindkét oldalán, valamint
d) a nyújtani tervezett új szolgáltatás menetrendjét.
48. § (1) A vasúti igazgatási szerv a vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződésben rögzített kötelezettségek
ellentételezésének biztosítása érdekében pénzügyi ellentételezési kötelezettséget állapíthat meg olyan vasúti
társaságok terhére, amelyek nem közszolgáltatásnak minősülő vasúti személyszállítási szolgáltatást nyújtanak két
olyan meghatározott belföldi állomás között, amely szakaszra más vasúti társaság hatályos vasúti személyszállítási
közszolgáltatási szerződéssel rendelkezik. A pénzügyi ellentételezést a vasúti társaság az ellátásért felelős részére
teljesíti.
(2) Az (1) bekezdés esetében az adott állomások között nem közszolgáltatásnak minősülő vasúti személyszállítási
szolgáltatást végző vasúti társaságok függetlenül attól, hogy belföldi vagy nemzetközi vasúti személyszállítási
szolgáltatást végeznek, azonos mértékű pénzügyi ellentételezést kötelesek fizetni. A pénzügyi ellentételezésből
befolyó és ellentételezésként kifizetett összeg nem haladhatja meg az érintett közszolgáltatási kötelezettségek során
felmerült költségek egészének vagy egy részének fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve a vonatkozó
bevételeket és az említett kötelezettségek teljesítéséből származó ágazatban elérhető ésszerű nyereséget is.
(3) Az e § szerinti pénzügyi ellentételezés megállapításakor tiszteletben kell tartani a méltányosság, az átláthatóság, az
egyenlő elbánás és az arányosság elvét. Az arányosság elvét különösen figyelembe kell venni a szolgáltatásért az
utasok által fizetett díjak alapján számolt átlagos ellenérték és a pénzügyi ellentételezés mértéke közötti eltérés
vizsgálatakor.
(4) Az e § alapján kivetett pénzügyi ellentételezés mértéke nem veszélyeztetheti annak a vasúti személyszállítási
szolgáltatásnak a gazdasági életképességét, amelyre azt kivetették.
(5) A miniszter az e § alkalmazásával összefüggésben keletkezett információkat megőrzi, annak biztosítása érdekében,
hogy a pénzügyi ellentételezés eredete és azok felhasználása nyomon követhetővé váljon, és az Európai Bizottság
rendelkezésére bocsátja.
NEGYEDIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 33. Felhatalmazó rendelkezések 49. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) a közszolgáltatási utazási kedvezmények mértékének és igénybevételének szabályait,
b) a szociálpolitikai menetdíj-támogatás megállapításának és igénybevételének szabályait,
c) a vasúti személyszállításnak az 1371/2007/EK rendeletben nem szabályozott részletes feltételeit, az 1371/2007/EK
rendeletben foglaltak alóli mentességeket, a személyszállítási üzletszabályzat tartalmára és jóváhagyására
vonatkozó részletes szabályokat,
d) az autóbuszos személyszállítási szolgáltatásnak a 181/2011/EU rendeletben nem szabályozott részletes
feltételeire, valamint a 181/2011/EU rendeletben foglaltak alóli mentességekre, a közúti személyszállítási
üzletszabályzatra, továbbá annak jóváhagyására vonatkozó szabályokat,
e) az autóbusszal díj ellenében végzett személyszállítási és saját számlás személyszállítási tevékenység végzésére
vonatkozó szabályokat,
f) a közúti személyszállítási piacfelügyeleti eljárásra, valamint a piacfelügyeleti díjra, annak alkalmazására,
számítására és megállapítására vonatkozó részletes szabályokat, továbbá a piacfelügyeleti bírság mértékére és
alkalmazására vonatkozó szabályokat,
g) a vasúti személyszállítási szolgáltatások területén a kötelező nem baleseti kárfedezet biztosításának részletes
szabályait,
h) a személygépkocsival díj ellenében végzett közúti személyszállítás részletes szabályait,
i) a vízi személyszállítási szolgáltatás feltételeire, a víziközlekedési személyszállítási üzletszabályzatra, továbbá
annak jóváhagyására vonatkozó szabályokat,
j) a törvény 5. § (1) bekezdés e) pontjában, a 7. § (2)–(4) bekezdésében, valamint a 32. § (1) bekezdésének
e)– h) pontjában, a (4) és (6) bekezdésében, valamint a 35. § (7) bekezdésében meghatározott adatok, adatbázisok
és elektronikus adatkommunikációs technológiák egységességét és átjárhatóságát biztosító műszaki és
technológiai előírásokat, a központi adatbázisok és az azokhoz kapcsolódó központi szolgáltatások kialakításával,
működtetésével, fejlesztésével és finanszírozásával kapcsolatos feladatok ellátásának szabályait, továbbá
a központi adatbázisok működtetésére és a központi koordinációs feladatok ellátását végző szervezet kijelölését,
továbbá
k) a személyszállítást igénybe vevő utasok jogainak védelme érdekében a vasúti igazgatási szerv és a közlekedési
hatóság által alkalmazható bírság mértékére, valamint megfizetésére vonatkozó részletes szabályokat
rendeletben állapítsa meg.
(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy
a) a vasúti személyszállítási szolgáltatások végzésének és engedélyezésének részletes szabályait,
b) a vasúti dolgozók menetkedvezményre jogosultságának és igénybevételének részletes szabályait,
c) az országos, regionális és elővárosi személyszállítási közszolgáltatásokra vonatkozó közforgalmú menetrend
készítésére, az egységes egyeztetési eljárásra vonatkozó, valamint az országos, regionális és elővárosi
személyszállítási közszolgáltatások keretében nyújtandó alapellátás meghatározására vonatkozó részletes
szabályokat,
d) a vasúti pályahálózathoz való nyílt hozzáférésnek a 47. § (1) bekezdés szerinti korlátozására vonatkozó részletes
szabályokat,
e) a 48. §-ban meghatározott, a vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződésben meghatározott
kötelezettségek pénzügyi ellentételezése fedezetének biztosítása érdekében a vasúti személyszállítási
szolgáltatást nyújtó vasúti társaságokat terhelő pénzügyi ellentételezés megállapításának mérlegelési
szempontjait az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben
rendeletben állapítsa meg.
(3) Felhatalmazást kap a helyi személyszállítási közszolgáltatást működtető helyi önkormányzat képviselő-testülete,
társulás esetében a társulási megállapodásban meghatározott, ennek hiányában a társulás székhelye szerinti helyi
önkormányzat képviselő testülete, a főváros esetében a Fővárosi Önkormányzat közgyűlése
a) a közlekedésszervező kijelölésére, valamint a közlekedésszervező által a helyi személyszállítást végző közlekedési
szolgáltató számára adható rendelkezései kereteire,
b) a személytaxi és a személygépkocsival végzett személyszállítási szolgáltatás folytatásának, a személyszállítási
szolgáltatást közvetítő és szervező szolgálat működésének – a Kormány rendeletében meghatározott
feltételeken túli – műszaki, személyi és pénzügyi alkalmassági feltételeire, valamint a település területén lévő
taxiállomások igénybevételének rendjére,
c) a település közigazgatási határán belül működő, különcélú menetrend szerinti személyszállítást végző
autóbuszokkal kapcsolatos környezetvédelmi besorolására, külső megjelenésére, műszaki felszereltségére,
valamint a település közútjain történő közlekedésre és a személyszállítási közszolgáltatások céljára kialakított
autóbusz-megállóhelyek igénybevételére vonatkozó feltételek szabályozására
vonatkozó önkormányzati rendelet kiadására.
(4) Felhatalmazást kap a főváros és a helyi személyszállítási közszolgáltatást működtető megyei jogú városok
képviselő-testülete a helyi személyszállítási közszolgáltatási szolgáltatások esetében alkalmazott alapellátás
szintjének rendeletben történő megállapítására.
34. Hatálybalépés 50. § (1) Ez a törvény – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – 2012. július 1-jén lép hatályba.
(2) E törvény 15–16. §-a, a 32. § (1) bekezdés g) pontja, a 32. § (6) bekezdése, a 38. §-a, valamint az 55. §-a 2013. január 1-jén
lép hatályba.
(3) E törvény 1. § (6) bekezdése 2013. március 1-jén lép hatályba.
(4) E törvény 32. § (1) bekezdés h) pontja és 35. § (7) bekezdése 2014. január 1-jén lép hatályba.
35. Átmeneti rendelkezések 51. § (1) A vasúti társaságok által megkötött, az utazási kedvezményekre vonatkozó megállapodásai alapján a jelen törvény
hatálybalépése előtt megszerzett kedvezmények a kedvezményezetteket e törvény hatálybalépése után is megilletik.
A jogosultat a megszerzett kedvezmények a nyugdíjba vonulását követően akkor illetik meg, ha a vasúti társaságok
közötti megállapodások alapján már e törvény hatályba lépése előtt is jogosult volt kedvezményre munkavállalóként,
és e törvény hatályba lépése előtt jogosulttá vált a nyugdíjas kedvezményre is.
(2) A belső szolgáltató a helyi közlekedés ellátásáért felelős illetékességi területén kívül a helyi járattal közigazgatási
határon kívül végzett személyszállítást, valamint más önkormányzatok területén végzett személyszállítást
a személyszállítási közszolgáltatási szerződés belső szolgáltatóként történt közvetlen odaítélését követő 1 évig
tarthatja fenn.
(3) A 2009. december 3-át megelőzően megkötött személyszállítási közszolgáltatási szerződések az azokban rögzített
határidő leteltéig hatályban maradnak azzal, hogy módosításuk során az 1370/2007/EK rendelet rendelkezéseit
figyelembe kell venni.
(4) Az egyenlő esélyű hozzáférés feltételeit a közforgalmú menetrend alapján végzett személyszállításban részt vevő
járműveken, továbbá a pályaudvarokon, az állomás és a megállóhely személyforgalom lebonyolítására és
kiszolgálására szolgáló részében fokozatosan, de legkésőbb 2013. január 1–jéig meg kell teremteni.
(5) A törvény hatálya alá tartozó, a törvény hatályba lépését megelőzően kiadott hatósági engedélyek érvényességét,
valamint a már folyamatban lévő hatósági engedélyezési eljárásokat a törvény hatálybalépése nem érinti.
(6) A 38. § (2) bekezdésében meghatározott kötelezettség csak az e törvény hatálybalépése után beszerzett járművekre
vonatkozik.
(7) A 2012. évben a szociálpolitikai menetdíj-támogatás forrása a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet XLII. fejezet 31. címében, a 2. mellékletben és a 9. melléklet 1. pontjában
meghatározott fogyasztói árkiegészítés.
(8) A 19. § (4) bekezdésében meghatározott személyszállítási üzletszabályzatot a közforgalmú személyszállítási
közszolgáltatást végző közlekedési szolgáltató e törvény rendelkezéseinek figyelembevételével 2013. március 1-jéig
köteles módosítani.
36. Az Európai Unió jogának való megfelelés 52. § (1) Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a Tanács 91/440/EK irányelve (1991. július 29.) a közösségi vasutak fejlesztéséről;
b) az Európai Parlament és a Tanács 2007/58/EK irányelve (2007. október 23) a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló
91/440/EGK tanácsi irányelv, valamint a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti
infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról;
c) az Európai Parlament és a Tanács 2009/33/EK irányelve (2009. április 23.) a tiszta és energiahatékony közúti
járművek használatának előmozdításáról, 5. cikk (1) bekezdés.
(2) Ez a törvény a következő rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti és közúti személyszállítási
közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről;
b) az Európai Parlament és a Tanács 1371/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti személyszállítást igénybe
vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről,
c) a 49. § (1) bekezdés d) pontja alapján kiadott jogszabállyal együttesen az Európai Parlament és a Tanács
181/2011/EU rendelete az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról,
valamint
d) az autóbusszal díj ellenében végzett személyszállítási és saját számlás személyszállítási tevékenységről szóló
jogszabállyal együttesen az Európai Parlament és a Tanács 1073/2009/EK rendelete az autóbusszal végzett
személyszállítás való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításáról.
37. Módosító rendelkezések 53. § (1) A Vtv. 1. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Magyarországon bejegyzett vasúti társaság által a Magyarország területén kívül végzett, vasúti árutovábbításra és
vontatási szolgáltatásra a törvény rendelkezéseit annyiban kell alkalmazni, amennyiben törvény vagy nemzetközi
szerződés eltérően nem rendelkezik.”
(2) A Vtv. 2. § (2) bekezdés 4–6. pontja helybe a következő rendelkezés lép:
(Vasúti tevékenységek, szolgáltatások:)
„4. vasúti személyszállítás: a személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény szerinti vasúti személyszállítási
szolgáltatás;
5. belföldi vasúti személyszállítás: a személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény szerinti belföldi vasúti
személyszállítási szolgáltatás;
6. határon átmenő vasúti személyszállítás: a személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény szerinti határon átmenő
vasúti személyszállítási szolgáltatás;”
(3) A Vtv. 2. § (2) bekezdés 19. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Vasúti tevékenységek, szolgáltatások:)
„19. nemzetközi személyszállítási szolgáltatás: a személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény szerinti nemzetközi
vasúti személyszállítási szolgáltatás;”
(4) A Vtv. 26. § az alábbi (2) bekezdéssel egészül ki:
„(2) A legalább többségi állami tulajdonú országos pályavasúti társaság a Kormány egyedi döntése, vagy
a közigazgatási szerv megkeresése alapján köteles biztosítani a személyforgalom lebonyolítására és kiszolgálására
szolgáló létesítményben (pályaudvar, vasútállomás) közigazgatási szervek számára az ügyintézést nyújtó szervezet
elhelyezését, annak akadálymentes megközelítését, az állomás és a távközlési hálózat használatát és üzemeltetését. Az
ügyintézés helyszínét biztosító helyiségek igénybevételével és használatával kapcsolatos szabályokról, valamint
a helyiség üzemeltetésével kapcsolatos közvetlen költségek (közüzemi díjak és önköltségi szinten számított
épületüzemeltetési költségek) viseléséről az érintett országos pályavasúti társaság és az érintett közigazgatási szerv
szerződésben rendelkeznek.”
(5) A Vtv. 73. § (1) bekezdés o) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A vasúti igazgatási szerv feladat- és hatáskörébe tartozik:)
„o) a személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvényben meghatározottak szerint a vasúti személyszállítást igénybe
vevő utasok panaszainak kezelése,”
54. § A Vkt. 3. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Személyforgalomban menetrend szerinti helyi közszolgáltatást végző hajózási engedélyes kiválasztására,
a közszolgáltatásból eredő jogokat, kötelezettségeket, valamint a közszolgáltatás bevételekkel nem fedezett indokolt
költségeihez nyújtott önkormányzati működési támogatásra vonatkozó közszolgáltatási szerződésre
a személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvényt kell megfelelően alkalmazni.”
55. § E törvény 27. § (2) bekezdés a) pontjában a „gyakorlatban kialakult vonzásközpont” szövegrész helyébe
„a járásközpont vagy gyakorlatban kialakult vonzásközpont” szövegrész lép.
56. § Az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény 1. § (2) bekezdésének j) pontja az alábbiak szerint módosul:
„[A törvény hatálya nem terjed ki:]
j) a személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvényben meghatározott helyi, valamint az elővárosi, regionális és
országos közösségi közlekedési szolgáltatások áraira.”
57. § (1) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 18. § (8) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(8) A (2) bekezdés szerinti tanfolyami képzésben az iskolavezető és a szakoktató iskolavezetői és szakoktatói
tevékenységét abban az esetben végezheti, ha a külön jogszabály szerinti feltételeknek megfelel, és a közlekedési
hatóság engedélyezte iskolavezetői, illetve szakoktatói tevékenységét. A vizsgáztatást a Kormány által rendeletben
kijelölt, ezen feladatok ellátására alapított, kizárólagos állami tulajdonban álló nonprofit szervezet (a továbbiakban:
vizsgaközpont) végzi. A közúti közlekedési szakemberek vizsgáinak szervezésében a közlekedési hatóság által
megbízott képző szerv közreműködhet. A vizsgáztatás során vizsgabiztosként csak olyan személy vehet részt, akinek
a közlekedési hatóság engedélyezte a vizsgabiztosi tevékenységét. A vizsgabiztosi tevékenység folytatását
a közlekedési hatóság annak engedélyezi, aki büntetlen előéletű, nem áll vizsgabiztosi tevékenység folytatását kizáró
foglalkozástól eltiltás vagy közúti járművezetéstől eltiltás hatálya alatt, valamint rendelkezik a miniszter rendeletében
meghatározott szakmai képesítéssel, és megfelel az ott meghatározott egyéb feltételeknek.”
(2) A Kkt. 24. §-a a következő (9)–(11) bekezdésekkel egészül ki:
„(9) A forgalomba helyezés előtti és az időszakos vizsgálat elvégzéséért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjnak
a Kormány rendeletében meghatározott hányadát a közúti közlekedés biztonsága érdekében végzett állami feladatok
teljesítésére kell felhasználni.
(10) A forgalomba helyezés előtti és az időszakos vizsgálat keretében elvégzett környezetvédelmi felülvizsgálatért
megfizetett igazgatási szolgáltatási díjnak a miniszter rendeletében környezetvédelmi hozzájárulásként
meghatározott hányadát a közlekedési környezetvédelem érdekében végzett állami feladatok teljesítésére kell
felhasználni.
(11) A közúti közlekedés biztonságát és környezetvédelmét szolgáló – a miniszter feladatkörébe tartozó – kutatási,
fejlesztési és koordinációs feladatok végrehajtására a miniszter e feladatok ellátására alapított szervezetet jelöl ki.
A kijelölt szervezet számára – a (9) és (10) bekezdésekben meghatározott forrásból a miniszter által vezetett
minisztérium igazgatása terhére – a miniszter döntése alapján támogatás is nyújtható.”
(3) A Kkt. 46/A. § helyébe a következő rendelkezés lép:
„46/A. § (1) A közlekedési hatóság jogosult:
a) a közúti közlekedési szakemberek és a közúti járművezetők vizsgáztatásával összefüggésben a vizsgázó,
b) a járművezetők utánképzésével, szakirányú továbbképzésével és pályaalkalmassági vizsgálatával összefüggésben
a járművezető,
c) a közúti áru- és személyszállítás végzésével összefüggésben a vállalkozás ügyvezetését, szakmai irányítását ellátó
személy és közreműködő járművezető,
d) a közlekedési hatóság tevékenységével összefüggésben – jogszabály alapján vezetett – névjegyzékbe felvett
közúti közlekedési szakember
személyes és egészségi állapotra, kóros szenvedélyre vonatkozó különleges adatait kezelni, továbbá
a vizsgaeredményeket, alkalmassági minősítéseket, képesítéseket – ezek hitelességének utólagos igazolása céljából –
nyilvántartani.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjával összefüggésben az adatok kezelésére és nyilvántartására a vizsgaközpont is jogosult.”
(4) A Kkt. 46/D. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben az (1)–(3) bekezdés szerinti kép- és hangmegfigyelésre vonatkozó
előírásokat a vizsgaközpontra is alkalmazni kell.”
(5) A Kkt. a következő 46/F. §-sal egészül ki:
„46/F. § Az e törvénynek a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény 57. § (1) bekezdésével
megállapított 18. § (8) bekezdése szerinti vizsgaközponti feladatokat a 48. § (3) bekezdés a) pont 8. alpontjában foglalt
felhatalmazás alapján kiadott kormányrendelettel történő kijelölés hatálybalépéséig a közlekedési hatóság végzi.”
(6) A Kkt. 48. § (3) bekezdés a) pont 8. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Felhatalmazás kap
a) a Kormány, hogy]
„8. a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésének és vizsgáztatásának általános szabályait,
továbbá a vizsgaközpont kijelölését,”
(rendeletben állapítsa meg)
(7) A Kkt. 48. § (3) bekezdés b) pontja a következő 34. alponttal egészül ki:
[Felhatalmazás kap
b) a miniszter, hogy]
„34. a 24. § (11) bekezdésében meghatározott szervezet vagy szervezetek kijelölését, és az azzal összefüggésben
ellátandó feladatokat,”
(rendeletben állapítsa meg)
(8) A Kkt. törvény 48. § (3) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Felhatalmazás kap]
„e) a miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a közlekedési hatóság eljárási, felügyeleti és
egyéb díjait, a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek vizsgáztatásának díjait, valamint a díjaknak az
eljáró hatóság és a vizsgaközpont, továbbá az irányítási, a felügyeleti és az ellenőrzési feladatot ellátó szervezetek
közötti megosztása szabályait,”
(rendeletben állapítsa meg)
38. Hatályon kívül helyező rendelkezések 58. § (1) Hatályát veszti:
a) az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról szóló 2004. évi XXXIII. törvény,
b) a fogyasztói árkiegészítésről szóló 2003. évi LXXXVII. törvény,
c) a Kkt. 4. §-a, 8. § (1) bekezdés d) pontja, 19. § (2)–(3) bekezdése, 19/A. §-a, valamint 48. § (5a) bekezdése.
(2) Hatályát veszti a Vtv. 1. § (1) bekezdés c) pontja, az 1. § (3)–(4) bekezdése; 2. § (2) bekezdés 18. és 21. pontja, a 2. §
(5) bekezdés 3., 13., 17–18. és 20. pontja; 3. § (1) a) pontjában a „vasúti személyszállítási közszolgáltatások fejlesztése,”
szövegrész, 3. § (2) h, j–l. pontja, továbbá 3. § (3)–(4) bekezdése; 3/A–3/B. §-a; 5. § (1) bekezdés b) pontjában
a „ ,valamint a helyi vasúti személyszállítási közszolgáltatás” szövegrész, az 5. § (1) bekezdés d–f) pontja, az 5. §
(3)–(4) bekezdése; 5/A–5/B. §-a; 11. § (2) bekezdésében a „személyszállítási és” szövegrész; 12. § (1) bekezdése; 15. §
(3) bekezdése; 17. §-a, a 19. §-t megelőző „SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI SZOLGÁLTATÁS” alcím, 19–21/C. §-a; 27. §-t megelőző
„A VASÚTI SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI KÖZSZOLGÁLTATÁSI SZERZŐDÉS ÉS A KÖZSZOLGÁLTATÁS ELLENTÉTELEZÉSE
ÉRDEKÉBEN MEGÁLLAPÍTHATÓ KÁRTALANÍTÁS” alcím, a 27–27/F. §-a; a 27/G. §-t megelőző „A SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI
KÖZSZOLGÁLTATÁS DÍJAI, JEGY- ÉS BÉRLETRENDSZERREL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK” alcím, a 27/G–27/H. §-a;
53/A–53/C. §-a; 68. § (2) bekezdése; 68/H. §-a; a 68/I. §-t megelőző „MÉG ELÉGSÉGES SZOLGÁLTATÁS A VASÚTI
KÖZFORGALMÚ KÖZLEKEDÉSBEN” alcím, a 68/I. §; a 79/A. §-t megelőző, „A vasúti személyszállítást igénybe vevő
utasok jogainak védelme” alcím, a 79/A–79/B. §-a, 87. § (3) és (10)–(12) bekezdése; 88. § (1) bekezdés c) pontjában
a ”valamint a 79/A. § (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott bírság mértékére” szövegrész, valamint h) és
p) pontja; 88. § (2) bekezdés 16., 18., 25. és 27. pontja, valamint 29–30. pontja.
(3) Nem lép hatályba a nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló 2011. évi CC törvény 11. § (2) bekezdése.
59. § Nem lép hatályba az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvény
256. § (8)–(9) bekezdése és a 285. § (10)–(11) bekezdése.
Kövér László s. k., Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés elnöke, az Országgyűlés alelnöke,