text:
61/2016. (IX. 15.) FM rendelete a GMO-mentességre utaló jelölésről.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 49. pontjában foglalt felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 2. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendeletet kell alkalmazni
a) a GMO-mentes termelésből származó, a végső fogyasztóknak szánt, előrecsomagolt és nem előrecsomagolt
aa) friss, hűtött, fagyasztott hús (a továbbiakban együtt: hús),
ab) friss, hűtött, fagyasztott hal (a továbbiakban együtt: hal),
ac) fogyasztói tej (a továbbiakban: tej),
ad) tojás,
ae) méz és egyéb, étkezési célra szánt méhészeti termékek (a továbbiakban együtt: méhészeti
termékek),
af ) növények és növényi termékek (a továbbiakban együtt: növényi eredetű termékek), valamint
ag) az aa)–af ) pont szerinti összetevőket tartalmazó élelmiszerek
[a továbbiakban aa)–ag) pontok együtt: GMO-mentes termelésből származó élelmiszerek], valamint
b) a GMO-mentes takarmányok
előállítására, forgalomba hozatalára, jelölésére és ellenőrzésére, továbbá
c) a GMO-mentességre vagy a GMO-mentes termelésből való származásra utaló jelölés (a továbbiakban együtt:
GMO-mentességre utaló jelölés) csomagoláson, címkén, kísérő okmányon vagy a  végső fogyasztó számára
elérhetővé tett dokumentumban való alkalmazására.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) átállási idő: a  nem GMO-mentes termelésről a  GMO-mentes termelésre való átmenet időszaka, amelynek
folyamán a GMO-mentes termelésre vonatkozó előírások alkalmazására kerül sor;
b) GMO: a  géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi XXVII. törvény 2.  § b)  pontja szerinti
géntechnológiával módosított szervezet;
c) GMO-ból előállított: a  géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló,
2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1829/2003/EK
rendelet) 2. cikk 10. pontja szerinti fogalom;
d) GMO-mentes takarmány: GMO-mentes termelésből származó takarmány;
e) GMO-mentes termelés: e  rendeletben meghatározott előírások alkalmazása a  növénytermesztés,
állattenyésztés, takarmány- és élelmiszer-előállítás, termelés, feldolgozás, forgalmazás és szállítás során;
f ) GMO segítségével előállított: az  ökológiai termelésről és az  ökológiai termékek címkézéséről és
a  2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendelet
(a továbbiakban: 834/2007/EK tanácsi rendelet) 2. cikk v) pontja szerinti fogalom.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl e rendelet alkalmazásában
a) az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény, valamint
b) a  fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az  1924/2006/EK és az  1925/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a  87/250/EGK bizottsági irányelv, a  90/496/EGK
tanácsi irányelv, az  1999/10/EK bizottsági irányelv, a  2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv,
a  2002/67/EK és a  2008/5/EK bizottsági irányelv és a  608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
fogalom-meghatározásait is figyelembe kell venni. 2. A GMO-mentességre utaló jelölés alkalmazásának általános feltételei
3. § (1) GMO-mentességre utaló jelölés kizárólag GMO-mentes takarmány és GMO-mentes termelésből származó
élelmiszerek esetén alkalmazható. GMO-mentességre utaló jelölés növényi eredetű termékek vagy ilyen összetevőt
tartalmazó takarmányok és élelmiszerek (a továbbiakban együtt: növényi eredetű takarmányok és élelmiszerek)
esetén akkor alkalmazható, ha az  Európai Unióban az  adott növényfaj géntechnológiával módosított fajtája
termesztési vagy forgalomba hozatali engedély tárgyát képezte vagy képezi.
(2) A  GMO-mentességre utaló jelölés a  csomagoláson, címkén, kísérő okmányon vagy a  végső fogyasztó számára
elérhetővé tett dokumentumban akkor alkalmazható, ha teljesülnek az  e  rendeletben meghatározott
követelmények és a termékek GMO-mentessége a 9. §-ban foglaltak szerint igazolható.
(3) A GMO-mentességre utaló jelölés nem alkalmazható
a) vadon élő, táplálkozásában nem nyomonkövethető állat húsa és tojása, valamint a  vadon élő,
táplálkozásában nem nyomonkövethető kifogott hal, továbbá az ezekből származó feldolgozott élelmiszerek
esetén,
b) olyan takarmány és élelmiszer esetén, amelyet mint GMO-t tartalmazó, GMO-ból álló, GMO-ból
előállított vagy GMO-ból előállított összetevőket tartalmazó terméket – az  1829/2003/EK rendelet és
a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, a géntechnológiával
módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint
a  2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet alapján – jelöléssel szükséges ellátni.
(4) A GMO-mentes termelésből származó élelmiszerek esetén a GMO-mentességre utaló jelölés alkalmazását nem zárja
ki, ha az  állattenyésztés során GMO-ból vagy GMO segítségével előállított állatgyógyászati készítmények kerültek
felhasználásra.
(5) A GMO-mentességre utaló jelöléssel ellátott
a) takarmány vagy élelmiszer előállításához nem használható fel GMO-ból előállított takarmány- vagy
élelmiszer-adalékanyag, technológiai segédanyag vagy enzim,
b) élelmiszer előállításához nem használható fel GMO segítségével előállított élelmiszer-adalékanyag,
technológiai segédanyag vagy enzim,
kivéve ha az  a  834/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az  ökológiai termelés, a  címkézés és az  ellenőrzés
tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK rendelet részletes
végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2008. szeptember 5-i 889/2008/EK bizottsági rendelet alapján
ökológiai takarmány vagy élelmiszer előállításához felhasználható.
3. Növényi eredetű takarmányra és élelmiszerre vonatkozó előírások
4. § (1) A  GMO-mentességre utaló jelöléssel ellátott növényi eredetű takarmány és élelmiszer GMO-t legfeljebb
0,1%-ban tartalmazhat, feltéve, hogy a  GMO az  Európai Unióban forgalomba hozatali engedéllyel rendelkezik és
a takarmányban vagy élelmiszerben való előfordulása véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen.
(2) Több összetevőből álló takarmány és élelmiszer esetén az  (1)  bekezdésben meghatározott határértéket az  egyes
összetevők tekintetében kell alkalmazni.
4. Állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó előírások 5. § (1) Hús, hal, tej, tojás és az ezen összetevőket tartalmazó élelmiszerek esetén akkor alkalmazható a GMO-mentességre
utaló jelölés, ha az állat tartása során teljesültek az e §-ban foglalt feltételek.
(2) Az állatnak adott takarmánynak
a) emlősállatok esetében legalább az elválasztást követően,
b) szárnyasok esetében háromnapos kortól kezdve,
c) minden más esetben az állat születésétől vagy kelésétől kezdve
meg kell felelnie a  3.  § (5)  bekezdésében és a  4.  §-ban a  GMO-mentességre utaló jelöléssel ellátott takarmányra
vonatkozóan meghatározott feltételeknek.
(3) Amennyiben az  állatnak a  3.  § (5)  bekezdésében és a  4.  §-ban foglalt feltételeknek megfelelő takarmányozása
nem kezdődött meg a  (2)  bekezdésben meghatározott időpontban, a  tőlük vagy belőlük származó termékekre
a GMO-mentességre utaló jelölés a következő átállási idő letelte után alkalmazható:
a) szarvasmarhafélék, juh és kecske esetén
aa) a jelölendő tej lefejését megelőző legalább három hónap,
ab) húsának jelölésekor a levágását megelőző legalább tizenkét hónap;
b) sertés esetén a levágását megelőző legalább négy hónap;
c) baromfifélék esetén
ca) a jelölendő tojások előállítási idejét megelőző legalább hat hét,
cb) húsának jelölésekor a levágását megelőző legalább három hónap;
d) pulyka esetén a levágását megelőző legalább három hónap.
5. Méhészeti termékekre vonatkozó előírások 6. § Méhészeti terméken GMO-mentességre utaló jelölés abban az esetben használható, ha a méhészeti termék olyan
kaptárból származik, amely a  méhészeti termék kinyerését megelőző legalább egy éven át megfelelt az  alábbi
feltételeknek:
a) a kaptár 5,5 km-es körzetében a nektár- és virágporforrásokat géntechnológiával nem módosított növények
képezik,
b) a méhek takarmánya nem tartalmaz GMO-t vagy GMO-ból előállított összetevőt, kivéve a 3. § (5) bekezdésében
a GMO-mentességre utaló jelöléssel ellátott takarmányra vonatkozóan meghatározott kivételeket.
6. A GMO-mentességre utaló szövegre és annak feltüntetésére vonatkozó követelmények
7. § (1) E rendelet előírásai szerint előállított takarmány és élelmiszer csomagolásán, címkéjén, kísérő okmányán és a végső
fogyasztó számára elérhetővé tett dokumentumban kizárólag a  következő GMO-mentességre utaló szöveg
tüntethető fel: „GMO-mentes termelésből”.
(2) Hús, hal, tej és tojás, valamint ezen összetevőket tartalmazó élelmiszer esetén a  „GMO-mentes termelésből”
szöveggel egy látómezőben fel kell tüntetni, hogy „a hús/tej/tojás GMO-mentes takarmánnyal etetett állattól
származik”, illetve „a hal GMO-mentes takarmánnyal volt etetve”.
(3) Több összetevőből álló takarmány és élelmiszer esetén a GMO-mentességre utaló szöveg – a (4) és (5) bekezdésben
foglalt kivétellel – kizárólag akkor tüntethető fel a  takarmány vagy az  élelmiszer megnevezésében vagy
a  csomagoláson, címkén, kísérő okmányon vagy a  végső fogyasztó számára elérhetővé tett dokumentumban, ha
a takarmány vagy az élelmiszer kizárólag az 1. § a) pont aa)–af ) pontja szerinti, GMO mentes termelésből származó
összetevőket tartalmaz és a  növényi eredetű összetevő vonatkozásában teljesül a  3.  § (1)  bekezdésében foglalt
feltétel.
(4) Amennyiben egy több összetevőből álló takarmánynál vagy élelmiszernél a  GMO-mentes jelölés nem az  összes
összetevőre alkalmazható, akkor a GMO-mentességre utaló szöveg az összetevők listájában közvetlenül az érintett
összetevő neve után vagy az  összetevők listája után megjegyzésben tüntethető fel, amennyiben az  adott
GMO-mentes termelésből származó összetevő a takarmány vagy az élelmiszer tömegének legalább 10%-át kiteszi.
(5) A GMO-mentességre utaló szöveg (3) bekezdés szerinti alkalmazását nem zárja ki, ha a takarmány vagy az élelmiszer
a  (3)  bekezdésben felsorolt összetevők mellett hozzáadott vizet, sót, valamint a  3.  § (5)  bekezdése értelmében
a GMO-mentes termelésben felhasználható takarmány- vagy élelmiszer-adalékanyagot, technológiai segédanyagot,
enzimet is tartalmaz.
(6) A GMO-mentességre utaló jelöléssel ellátott termékekkel kapcsolatos tájékoztatás nem sugallhatja, hogy a termék
GMO-mentessége révén különleges tulajdonságokkal, érzékszervi vagy táplálkozási jellemzőkkel rendelkezik, illetve
az egészségre vagy a környezetre gyakorolt hatása kedvezőbb, mint a hasonló, GMO-mentességre utaló jelöléssel el
nem látott termékeké.
7. A takarmány- és élelmiszer-vállalkozási létesítményekre vonatkozó előírások
8. § (1) A  GMO-mentes takarmányt vagy GMO-mentes termelésből származó élelmiszert előállító takarmány- vagy
élelmiszer-vállalkozási létesítmény egésze vonatkozásában be kell tartani az e rendeletben foglalt előírásokat.
(2) Amennyiben a  takarmány- vagy az  élelmiszer-vállalkozási létesítmény egésze nem működtethető
az  (1)  bekezdésben leírtak szerint, a  takarmány- vagy az  élelmiszer-vállalkozási létesítményben a  GMO-mentes
termelést térben vagy időben külön kell választani a nem GMO-mentes termeléstől a keveredés megakadályozása
érdekében. A keveredés megakadályozását a raktározás és a szállítás során is biztosítani kell.
8. A GMO-mentesség igazolása 9. § (1) A  GMO-mentes takamányok és a  GMO-mentes termelésből származó élelmiszerek előállítása és forgalmazása
során az  előállító és a  forgalmazó köteles az  előállított termékek és az  előállításhoz felhasznált anyagok
nyomonkövethetőségét biztosítani. Az  előállítónak és a  forgalmazónak az  ellenőrzést végző hatóság számára
– a  GMO-mentes termelés teljes folyamatában – dokumentumokkal alátámasztva igazolnia kell tudnia, hogy
a GMO-mentességre utaló jelölés felhasználásának e rendeletben meghatározott feltételei teljesülnek.
(2) Ha a  növényi eredetű takarmány vagy élelmiszer olyan országból származik, ahol engedélyezett az  adott növény
géntechnológiával módosított fajtájának termesztése, a  GMO-mentességre utaló jelölés feltételeinek való
megfelelést szállítmányonként akkreditált vagy hatósági laboratórium laborvizsgálati eredményével kell igazolni.
(3) A  GMO-mentességet igazoló dokumentumokat a  GMO-mentességre utaló jelöléssel ellátott termék forgalomba
hozatalától számított 5 évig meg kell őrizni.
10. § (1) Az  élelmiszerlánc-felügyeleti szerv e  rendeletben foglalt előírások betartását a  GMO-mentes termelés során
az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény és a  felhatalmazása alapján kiadott
rendeletekben foglaltak szerint ellenőrzi. A  GMO-mentes termelés nyomonkövetése önellenőrzésen és hatósági
ellenőrzésen alapul.
(2) Az  előállítónak vagy forgalmazónak a  GMO-mentes termelésre vonatkozó előírások betartását önellenőrzés
keretében folyamatosan ellenőriznie kell.
9. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
12. § E rendelet előírásainak meg nem felelő csomagolóeszközök és címkék a  rendelet hatálybalépését követő
negyedik hónap első napjáig használhatóak fel, és az  ilyen jelöléssel ellátott termékek minőségmegőrzési vagy
fogyaszthatósági idejük lejártáig hozhatók forgalomba.
13. § E rendeletben meghatározott technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelnie azon GMO-mentességre utaló
jelöléssel ellátott termékeknek, amelyeket az  Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak
elő, illetve hoztak forgalomba, vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely
EFTA-államban állítottak elő, az  ott irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az  irányadó előírások
a fogyasztók védelme vonatkozásában az ezen előírásban meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
14. § E rendelet tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i 2015/1535/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelv 5–7. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
432/2015. (XII. 28.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
A Kormány
a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 9. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya közötti
gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar, albán, szerb és angol nyelvű szövege a következő:
„GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A KOSZOVÓI
KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya, a továbbiakban a „Szerződő Felek”
felismerve azt, hogy a  gazdasági együttműködés a  szilárd, hosszú távú kétoldalú kapcsolatok fejlesztésének,
valamint a Szerződő Felek és népeik közötti kölcsönös bizalomnak elengedhetetlen és nélkülözhetetlen eleme;
meggyőződve arról, hogy a  jelen Megállapodás ténylegesen hozzájárul a  Szerződő Felek közötti gazdasági
kapcsolatok fejlődéséhez, különösen a kölcsönösen előnyös gazdasági együttműködés továbbfejlesztéséhez;
az alábbiakban állapodtak meg: 1. cikk
A Szerződő Felek, a  hatályos jogszabályaik által nyújtott kereteken belül, megfelelő intézkedések meghozatalával
támogatják a kölcsönösen előnyös gazdasági együttműködés fejlődését.
2. cikk
 1. Figyelembe véve a gazdasági kapcsolataik jelenlegi helyzetét és azok fejlesztésének perspektíváit, a Szerződő Felek
egyetértenek abban, hogy a hosszú távú együttműködés feltételei különösképpen, de nem kizárólag, a következő
területeken kedvezőek:
a) energetikai szektor;
b) pénzügyi és banki szolgáltatások;
c) mezőgazdaság, élelmiszer- és feldolgozóipar;
d) építőipar, valamint építőanyag- és berendezésgyártás;
e) településfejlesztés;
f ) közlekedés, különösen a közlekedésirányítás és a közlekedési infrastruktúra-fejlesztés;
g) bányászat;
h) textilipar;
i) környezetvédelem és hulladékgazdálkodás;
j) vízgazdálkodás
k) oktatás;
l) egészségügyi szolgáltatások nyújtása, gyógyászati technológiák és gyógyszeripar;
m) turizmus és sport;
n) a kis- és középvállalkozási szektor;
o) infokommunikációs technológia;
p) közmű infrastruktúra;
q) kutatás-fejlesztés;
r) kultúra;
s) elektromos berendezések és készülékek;
t) fa- és bútoripar.
3. cikk
A Szerződő Felek arra törekednek, hogy együttműködésüket szélesítsék és intenzívebbé tegyék a  megfelelő
eszközökkel, úgymint:
a) a gazdasági körök, a  kormányzati szervek, a  regionális és helyi szervek, valamint a  kereskedelmi és
iparkamarák közötti kapcsolatok bátorítása és együttműködésük erősítése, valamint képviselőik kölcsönös
látogatásainak bátorítása;
b) a vásárokon és kiállításokon történő részvétel ösztönzése, gazdasági és üzleti események, egyebek között
fórumok, szemináriumok, szimpóziumok és konferenciák szervezésének bátorítása;
c) a két ország üzleti körei közötti új kapcsolatok létesítésének és a  meglévők szélesítésének szorgalmazása,
az egyének és vállalkozások közötti látogatások, találkozók és más kölcsönös kapcsolatfelvételek bátorítása;
d) a két ország kis- és középvállalkozásainak (kkv) bilaterális gazdasági kapcsolatokba történő nagyobb mértékű
bevonásának szorgalmazása, ideértve a két ország kkv-i közötti programok, projektek létrehozását;
e) a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken konzultációs, marketing célú, képzési és szakértői
szolgáltatások nyújtásában történő együttműködés támogatása;
f ) a pénzügyi intézmények és a  bankszektor ösztönzése szorosabb kapcsolatok létesítésére, illetve
az együttműködésük megerősítésére;
g) a Szerződő Felek országaiban a beruházási tevékenység, vegyesvállalatok alapításának, vállalati képviseletek
és fiókirodák létesítésének bátorítása;
h) a Szerződő Felek együttműködésének kiterjesztése és erősítése a későbbiekben elfogadott egyéb eszközök
útján.
4. cikk
 1. A jelen Megállapodás megvalósítása céljából a  Szerződő Felek létrehozzák a  Magyar–Koszovói Gazdasági
Együttműködési Kormányközi Bizottságot (a  továbbiakban: „Bizottság”), amely a  Szerződő Felek illetékes állami
szerveinek képviselőiből áll. A  Szerződő Felek a  Bizottságba egy-egy társelnököt jelölnek. A  Bizottság közös
egyetértés alapján a Szerződő Felek országaiban felváltva ülésezik.
2. A Bizottság az együttműködés meghatározott területeivel foglalkozó munkacsoportokat hozhat létre.
 3. A Bizottság munkarendjét az első ülésén maga határozza meg.
 4. A Bizottság feladatai a következők:
a) a kétoldalú gazdasági kapcsolatok új fejlesztési lehetőségeinek feltárása;
b) a Szerződő Felek közötti gazdasági együttműködés ösztönzése és koordinálása;
c) a jelen Megállapodás végrehajtását, valamint a jelen Megállapodásból eredő megállapodások végrehajtását
célzó javaslatok támogatása és mérlegelése;
d) ajánlások kidolgozása a  jelen Megállapodással összhangban létrejövő megállapodások vagy projektek
végrehajtása során esetlegesen felmerülő akadályok elhárítása céljából;
e) a jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos viták békés úton való rendezésére
való törekvés.
 5. A Felek államaik hatályos jogszabályaival összhangban a  Bizottság tevékenységével kapcsolatos költségeket
önállóan viselik. 5. cikk
A jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos véleményeltéréseket a  Szerződő Felek
a Bizottság keretei között tárgyalás útján rendezik.
6. cikk
 1. A jelen Megállapodás nem befolyásolhatja Magyarország európai uniós tagságából fakadó kötelezettségeit. Ennek
megfelelően jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem alkalmazhatók, illetve
értelmezhetők olyan módon, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármely más módon befolyásolják
Magyarországnak különösen az  Európai Unió alapját képező Szerződésekből, valamint az  Európai Unió jogából
származó kötelezettségeit.
2. Jelen megállapodás rendelkezései nem érintik a  Felek nemzetközi szerződésekben való részvételéből, valamint
nemzetközi szervezetekben való tagságából eredő jogait és kötelezettségeit.
7. cikk
Jelen Megállapodás rendelkezései és szövege a  Szerződő Felek közötti írásos megállapodás alapján módosítható,
a felek közös megegyezése alapján. A jelen Megállapodásra vonatkozó bármilyen módosítás a jelen Megállapodás
8.  cikke értelmében lép hatályba. Az  így keletkezett dokumentum a  jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét
képezi.
8. cikk
Jelen Megállapodás a hatálybalépéshez a Szerződő Felek belső joga szerint szükséges követelmények teljesüléséről
szóló későbbi írásos diplomáciai értesítés kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba.
9. cikk
Jelen Megállapodás határozatlan időre szól. A  jelen Megállapodást bármelyik Szerződő Fél felmondhatja,
e szándékáról a másik Felet írásban értesíti. Ebben az esetben a jelen Megállapodás a felmondásról szóló értesítés
átvételétől számított hat hónap elteltével szűnik meg.
10. cikk
Jelen Megállapodás megszüntetése nem befolyásolja a  jelen Megállapodás alapján kötött, illetve végzett konkrét
megállapodások, projektek, szerződések vagy tevékenységek érvényességét vagy időtartamát az  említett konkrét
megállapodások, projektek, szerződések vagy tevékenységek teljesítéséig, amennyiben a Szerződő Felek másképp
nem döntenek.
Kelt Budapesten, 2015. december 9. (nap) napján, két eredeti példányban, magyar, albán, szerb és angol nyelven,
mindegyik szöveg egyformán hiteles. A  jelen Megállapodás eltérő értelmezése esetén a  Szerződő Felek az  angol
nyelvű változatot tekintik irányadónak.
Magyarország Kormánya részéről a Koszovói Köztársaság Kormánya részéről
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 8. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2010. (IV. 9.) HM utasítása az ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítők és ideiglenes külföldi tanulmányokat folytatók külföldinapidíj-pótlékáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdésének n) pontja, valamint az ideiglenes
külföldi kiküldetés napidíjának összegéről és kifizetéséről szóló 204/2009. (IX. 18.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 52. §
(4) bekezdésére, valamint a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya
devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól szóló 26/2007. (VI. 20.) HM rendeletben foglaltakra –
a honvédség ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítő és ideiglenes külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya
külföldinapidíj-pótlékáról a következő utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium (továbbiakban: HM), a HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal,
a HM Védelmi Hivatal, a Magyar Köztársaság (a továbbiakban: MK) Állandó EBESZ Képviselet Katonai Képviselet (Bécs)
és az MK Állandó NATO Képviselet Védelempolitikai Részleg (Brüsszel) személyi állományára, valamint az ellátásukban
részt vevő honvédségi szervezetekre terjed ki. 2. § (1) A HM, valamint a HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal és a HM Védelmi Hivatal személyi állományának
ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítő – a szervezet Szervezeti és Működési Szabályzata vagy az érintett személy
munkaköri leírása szerint nemzetközi feladat ellátásában érintett –, illetve ideiglenes külföldi tanulmányokat folytató
tagja a külföldön töltött napokra az ideiglenes külföldi kiküldetés napidíjának összegéről és kifizetéséről szóló
204/2009. (IX. 18.) Korm. rendelet (továbbiakban: Korm. r.) 3. § (1) bekezdése alapján külföldinapidíj-pótlékra jogosult.
A külföldinapidíj-pótlék nettó összege megegyezik – a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi
tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól
szóló 26/2007. (VI.20.) HM rendelet (továbbiakban: HM r.) 52. § (1)–(3) és (5)–(6) bekezdései figyelembevételével – az
utasítás 1. melléklete alapján számított összeg és a Korm. r. 2. §-a szerinti napidíj számított adó- és járulékterhekkel
csökkentett, majd egész számra kerekített összegének különbözetével. (2) Amennyiben az 1. melléklet valamely országra a Korm. r. szerinti napidíj pénznemétől eltérő valutanemben határoz
meg összeget, a külföldinapidíj-pótlék összegének megállapítása során az 1. melléklet szerinti összeget kell – az
ideiglenes külföldi szolgálat (tanulmány) kezdő időpontját megelőző hónap 15. napján érvényes hivatalos
MNB-devizaárfolyamon – a Korm. r. szerinti napidíj pénznemére átszámítani.
(3) A külföldinapidíj-pótlék nettó összegét a Korm. r. szerinti napidíj számított nettó összegével együtt, előlegként kell az
érintettek részére a kiutazást megelőzően kifizetni. A felvett előleggel legkésőbb a hazautazást követő nyolc
munkanapon belül el kell számolni. (4) A kifizetett külföldinapidíj-pótlékot a kapcsolódó adó- és járulékterhek megállapítása és elszámolása érdekében
bruttósítani kell, amelynek során a HM r. 12. §-a szerinti eljárásrendet kell megfelelően alkalmazni.
(5) Az egy naptári hónapban ideiglenes külföldi szolgálattal, illetve ideiglenes külföldi tanulmánnyal töltött napokra
folyósított külföldinapidíj-pótlék együttes bruttó összege nem haladhatja meg a Korm. r. 3. § (1) bekezdése szerinti
felső korlát összegét. Ezen bekezdés alkalmazása során a folyósított külföldinapidíj-pótlék bruttó összegének forintra
történő átszámítását a HM r. 12. § (5) bekezdése szerinti MNB-devizaárfolyamon kell végrehajtani.
(6) A külföldinapidíj-pótlékra való jogosultság tényét a kiutazási engedélyen személyenként fel kell tüntetni.
3. § Az MK Állandó EBESZ Képviselet Katonai Képviselet (Bécs) és az MK Állandó NATO Képviselet Védelempolitikai Részleg
(Brüsszel) személyi állománya nem jogosult a 2. § szerinti külföldinapidíj-pótlékra. Az ezen állomány által teljesített
ideiglenes külföldi szolgálat időtartamára járó napidíjat – a HM r. 14. §-ában foglaltak figyelmen kívül hagyásával –
a Korm. r. szerinti feltételekkel kell biztosítani. 4. § (1) Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel –
2010. január 26-tól kell alkalmazni. (2) A 4. § (5) bekezdését és az 1. mellékletet 2009. október 1-jétől kell alkalmazni.
(3) Ez az utasítás 2010. december 31-én hatályát veszti.
(4) A Korm. r. 3. § (1) bekezdése szerinti külföldinapidíj-pótléknak a 2010. január 26. és az utasítás hatálybalépése közötti
időszakban teljesített ideiglenes külföldi szolgálat, illetve ideiglenes külföldi tanulmány napjaira járó összegét utólag
kell a jogosultak részére forintban – a 2. § (5) bekezdése szerinti MNB-devizaárfolyam figyelembevételével – kifizetni,
a kiutazási engedélyek kapcsolódó módosítását követő 30 napon belül.
(5) A Korm. r. hatálya alá nem tartozó honvédségi személyi állomány külföldi napidíját a melléklet szerinti kiszabatok
alapulvételével kell megállapítani. Budapest, 2010. március 31. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1282/2010. (XII. 15.) Korm. határozata a rendvédelmi szervek egységes moduláris alapú képzési rendszerének kialakításához szükséges intézkedésekről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény hatálya alá tartozó
rendvédelmi szervek működésével kapcsolatos társadalmi elvárásokra, a rendszerváltást követő időszak alatt összegyűlt szakmai
tapasztalatokra, valamint a Nemzeti Együttműködési Programban a Rendőrséggel szemben megfogalmazott, azonban valamennyi
szerv tekintetében fennálló elvárásokra figyelemmel indokolt a rendvédelmi szervek egységes képzési rendszerének kialakítása.
Ennek érdekében a Kormány az alábbi határozatot hozza:
1. A Kormány felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Vám- és Pénzügyőrségre (Nemzeti Adó- és Vámhivatalra) vonatkozóan
a rendvédelmi szervek egységes moduláris alapú képzési rendszerének kialakításáról szóló a Kormány részére
bemutatott jelentésben (a továbbiakban: jelentés) foglalt egységes moduláris alapú képzési rendszer
bevezetéséhez szükséges korrekciót végezze el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2010. december 31.
b) a külügyminisztert, hogy foglaljon állást atekintetben, hogy az Információs Hivatal képzési rendszerét
szükségesnek tartja-e a jelentésnek megfelelően átalakítani.
Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2010. december 31.
2. A Kormány
a) felhívja a belügyminisztert, a honvédelmi minisztert, a nemzeti erőforrás minisztert és a nemzetgazdasági
minisztert, hogy a jogszabályok kidolgozása, a működési feltételek megteremtése a Nemzeti Közszolgálati
Egyetemre vonatkozó munkálatokkal párhuzamosan történjék;
b) külön felhívja a belügyminisztert, a honvédelmi minisztert, a nemzeti erőforrás minisztert és a nemzetgazdasági
minisztert arra, hogy
ba) a moduláris szakképzés bevezetéséhez szükséges törvényjavaslatok kidolgozása 2011. június 30-ig
történjék meg,
bb) a moduláris szakképzési rendszer bevezetésének időpontja 2012. január 1.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
490/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Baranyi Andrást kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország asztanai
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2015. április 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1453/2012. (X. 17.) Korm. határozata a Mátyás templommal kapcsolatos forrásigényről.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében, valamint az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. § (5) bekezdésében biztosított jogkörében
a kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok további intézkedésig fel nem használható összegéből
engedélyezi a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet részére 276.251 ezer forint, a Kvtv. 1. melléklet
XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet részére 423.749 ezer Ft felhasználását, és az 1. melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
2. Az 1. pontban meghatározott összegből 606,0 millió forint a Mátyás-templom rekonstrukciójának folytatására
a tényleges műszaki teljesítés függvényében, 94,0 millió forint a rekonstrukcióval összefüggő egyéb járulékos
költségek finanszírozására használható fel. Felelős: emberi erőforrások minisztere
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
346/2008. (XII. 30.) Korm. rendelete a fás szárú növények védelméről.
A Kormány a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. §-a (7) bekezdésének 25. pontjában, valamint a szabálysértésekről szóló
1999. évi LXIX. törvény 166. §-ában kapott felhatalmazás
alapján – az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének b) pontjában foglalt feladatkörében – a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a fákra, cserjékre (a továbbiakban együtt: a fás
szárú növényekre) terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) az erdőről és az erdő védelméről, valamint a termé
szet védelméről szóló törvények hatálya alá tartozó fás
szárú növényekre;
b) az eltérő szabályt megállapító külön törvény hatálya
alá tartozó fás szárú növényekre;
c) az energetikai célból termesztett, fás szárú növényekből álló, külön jogszabály szerint létesített ültetvényekre;
d) a szennyvíz, szennyvíziszap és hígtrágya elhelyezésére, hasznosítására szolgáló fával borított területre.
A fás szárú növények telepítése 2. § (1) Fás szárú növény az ingatlan azon részén és oly módon telepíthető, hogy az – figyelemmel az adott faj, fajta tulajdonságaira, növekedési jellemzőire, szakszerű kezelésére – az emberi életet és egészséget nem veszélyeztetheti, a
biztonságos közlekedést nem akadályozhatja, valamint nem
okozhat kárt a meglévő építményekben, létesítményekben,
és nem akadályozhatja azok biztonságos működését.
(2) Az ingatlan tulajdonosa, vagyonkezelője, használója
(a továbbiakban együtt: használó) a mellékletben meghatározott inváziós fajú fás szárú növény telepítése, pótlása esetén
köteles a növény továbbterjedésének megakadályozására.
(3) A közutak melletti fasor fahiányainak pótlása csak
az adott fasor vonalába történő telepítéssel, a fasorra jellemző faj, fajta felhasználásával történhet, amennyiben
annak környezeti feltételei adottak.
A fás szárú növények fenntartása, kezelése 3. §
Tilos a fás szárú növények felületének jogellenes – a
4. § (1) bekezdésben foglaltakkal ellentétes – megsértése,
csonkítása, továbbá részeinek közvetlen vagy közvetett
károsítása.
4. § (1) A használó köteles gondoskodni az ingatlanon lévő
fás szárú növények fenntartásáról, az adott faj tulajdonságainak megfelelő szakszerű kezeléséről (így különösen víz- és
tápanyag-utánpótlásról, metszésről, növény-egészségügyi
beavatkozásról), valamint szükség szerinti pótlásáról.
(2) A használó köteles gondoskodni az ingatlanán lévő
fás szárú növények emberi életet, egészségét veszélyeztető
részeinek eltávolításáról.
(3) A használó – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – köteles gondoskodni a fás szárú növények emberi
életet, egészségét veszélyeztető származékainak, így különösen ágak, virágzat, termés, levelek összegyűjtéséről. A
használó mentesül az összegyűjtési kötelezettség alól,
amennyiben a humuszképződés nem ellentétes a terület
rendeltetésével.
5. § (1) Közterületen közművezetéket – a 8. § (3)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – úgy kell elhelyezni, hogy az a
fás szárú növényt ne veszélyeztesse, közvetlenül vagy
közvetetten ne károsítsa.
(2) Belterületi közterületen – a közúti forgalom számára
igénybe vett terület (úttest) kivételével – a síkosság-mentesítésre olyan anyag használható, amely a közterületen
vagy annak közvetlen környezetében lévő fás szárú
növény egészségét nem veszélyezteti.
(3) Közterület burkolatának építésénél és -felújításánál
a fás szárú növény töve körül legalább 2,25 m2 víz- és légáteresztő felületet kell hagyni.
(4) Az érintett földrészlet fekvése szerinti települési önkormányzat (fővárosban a kerületi önkormányzat) jegyzője (továbbiakban: jegyző) a használót az (1)–(3) bekezdésben és a 4. §-ban meghatározott fenntartási és kezelési
feladatok, továbbá a 2. § szerinti telepítési előírások
teljesítésére kötelezheti.
A közterületen lévő fás szárú növények kivágása
és pótlása
6. § (1) A közterületen lévő fás szárú növény kivágását a fás
szárú növény helye szerint illetékes jegyző engedélyezi.
(2) Az engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kivágás indokát;
b) az érintett fás szárú növénnyel rendelkezni jogosult
kivágáshoz hozzájáruló nyilatkozatát;
c) az érintett közterület nevét, helyrajzi számát, az érin
tett fás szárú növény ingatlanon belüli elhelyezkedésének
pontos megjelölését;
d) a fás szárú növény darabszámát, faját, fa esetében
annak 1 m magasságban mért törzsátmérőjét;
e) a kivágás kivitelezésének részletes leírását, valamint
f) a pótlásra vonatkozó nyilatkozatot, a faj, fajta, darab
szám és hely feltüntetésével. (3) A jegyző a fás szárú növény kivágását megtiltja, ha
a) a kérelmező a fás szárú növény pótlásáról hiánypót
lási felhívás ellenére sem nyilatkozott;
b) a fás szárú növény áttelepítése szakmai és település
rendezési szempontból célszerű és kivitelezhető; vagy
c) az természetvédelmi vagy környezetvédelmi érdeket
sért. (4) Amennyiben a jegyző a kérelem benyújtását követő
90. napig nem dönt a fás szárú növény kivágásáról, az engedélyt a kérelemben foglaltak szerint megadottnak kell
tekinteni.
(5) A település szempontjából kiemelt szakmai, tudományos, település- és kultúrtörténeti értéket képviselő fás
szárú növény kivágásának kérelmezése esetén a jegyző az
eljárás megindításáról szóló értesítést 3 napon belül hirdetményi úton, valamint – ha a település ilyennel rendelkezik
– a település hivatalos honlapján is közzéteszi a külön jogszabályban meghatározott ügyféli jogok biztosítása
céljából. Ez esetben az eljárási határidő 60 nap.
7. § (1) Település belterületén a fás szárú növénynek az
élet-, egészség- vagy vagyonvédelmi okból – a 6. §-ban
foglaltaktól eltérően – történt kivágása esetén
a) a kivágás tényét az azonnali intézkedést foganatosító 3 napon belül bejelenti a kivágás helye szerint illetékes
jegyzőhöz;
b) ha a pótlás környezeti feltételei adottak, a jegyző a
tulajdonost a pótlásra kötelezi.
(2) A jegyző a fás szárú növénnyel rendelkezni jogosultat a fás szárú növény kivágására felszólítja, ha a fás szárú
növény az élet- vagy vagyonbiztonságot veszélyezteti, és e
veszély másként nem hárítható el. Ha a rendelkezésre jogosult az élet- vagy vagyonbiztonságot veszélyeztető, illetve balesetveszélyes fás szárú növény kivágásáról, illetve eltávolításáról határidőn belül nem gondoskodik, a
jegyző intézkedik a szükséges munkák elrendeléséről.
8. § (1) A közterületen lévő fás szárú növény kivágását követő 1 éven belül a használó köteles gondoskodni a növény
helyben történő szakszerű pótlásáról. A telepítendő cserje
esetében 3 éven belül kell biztosítani a legalább azonos területi borítást. A pótlás céljából történő telepítést meg kell
ismételni, ha a telepítést követő vegetációs időszak kezdetén a fás szárú növény nem ered meg. A szakszerű pótlás
teljesítését a jegyző ellenőrzi.
(2) Fás szárú növény pótlása nem történhet – a 2. § (3)
bekezdésben foglaltak kivételével – a mellékletben meghatározott fajok egyedeivel.
(3) Amennyiben a közműfektetés a fás szárú növény
megtartásával nem valósítható meg, a jegyző a kivitelezőt
a fás szárú növény pótlására kötelezi.
(4) Amennyiben a fás szárú növény pótlása a földrészlet
adottsága miatt nem vagy csak részben teljesíthető, a pótlást a jegyző által kijelölt más ingatlanon történő telepítéssel kell teljesíteni. Amennyiben ilyen ingatlan a település
beépítettsége miatt nem jelölhető ki, a jegyző a használót a
települési önkormányzat által rendeletben meghatározott
kompenzációs intézkedés megtételére kötelezi.
(5) A fás szárú növény kivágása esetén a pótlási kötelezettséget a sajátos építményfajta rendeltetésére tekintettel
kell teljesíteni.
Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivételekkel – 2009. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az 5. § (2) bekezdése 2010. szeptember 1-jén lép hatályba.
(3) A 8. § (2) bekezdése 2010. július 1-jén lép hatályba.
(4) Az 5. § (1) és (3) bekezdését e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben nem kell alkalmazni.
10. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az egyes
szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 19. §-a és azt megelőző alcím helyébe a következő alcím és rendelkezés lép:
„A fás szárú növények védelmi szabályainak
megsértése 19. § Aki
a) a fás szárú növények védelméről szóló jogszabály
hatálya alá tartozó fás szárú növény telepítésére, fenntartására, kezelésére vonatkozó kötelezettséget nem teljesíti,
ötvenezer forintig terjedő;
b) a fás szárú növények védelméről szóló jogszabály
hatálya alá tartozó fás szárú növényt jogellenesen kivág,
százezer forintig terjedő
pénzbírsággal sújtható.”
(2) E § 2009. január 2-án hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
33/2016. (III. 11.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya közötti Gazdasági Együttműködésről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya
és a  Bolgár Köztársaság Kormánya között a  Gazdasági Együttműködésről szóló megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét
a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2015. (III. 31.) NFM rendelete a földgáz biztonsági készlet mértékéről.
A földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006. évi XXVI. törvény 13. § (3) bekezdésében,
a 4. § tekintetében a földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006. évi XXVI. törvény 13. § (3) és (4) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A földgáz biztonsági készlet elhelyezésére szolgáló biztonsági földgáztároló a  Magyar Energia Hivatal által
a  256/2009. számon kiadott, a  637/2013. számú és az  1671/2013. számú határozattal módosított földgáztárolási
engedély szerint üzemeltetett „Szőreg-1” védnévvel ellátott földgáztároló, valamint a  Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatal által az  1537/2013. számon kiadott, 2045/2013. számú határozattal módosított
földgáztárolási engedély szerint üzemeltetett „Hajdúszoboszló” védnévvel ellátott földgáztároló.
2. § (1) A földgáz biztonsági készlet mértéke 915 millió m3 mobil földgázkészlet.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti földgáz biztonsági készlet mértékhez tartozó
a) betárolási kapacitás legalább 342 millió MJ/nap,
b) kitárolási kapacitás legalább 684 millió MJ/nap.
3. § Ez a rendelet 2015. július 1-jén lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a  földgáz biztonsági készlet mértékéről, értékesítéséről és visszapótlásáról szóló 13/2011. (IV. 7.)
NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1298/2014. (V. 5.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti időszakban a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program tervezésének egyes szempontjairól, valamint az operatív programhoz tartozó megyék megyei önkormányzatai és a megyei jogú városok önkormányzatai tervezési jogkörébe utalt források megoszlásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Programhoz (a  továbbiakban: TOP) tartozó
megyékben megvalósuló decentralizált fejlesztések tervezése során a  2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési
források felhasználásának tervezésével és intézményrendszerének kialakításával összefüggő aktuális feladatokról
szóló 1600/2012. (XII. 17.) Korm. határozat 1.  pont h)  alpontjában a  gazdaságfejlesztésre meghatározott arányú
forráskeret 26,9%-a kerüljön keretként meghatározásra,
2. egyetért azzal, hogy a TOP-ban a  decentralizált források tervezése integrált programok kialakításával a  következő
három területi szinten valósuljon meg:
a) megyei szint,
b) megyei jogú város szintje, valamint
c) várostérség és megyei jogú város térségének szintje,
figyelembe véve a kohéziós politikai kereteket és a Partnerségi Megállapodás tervezetében rögzítetteket,
3. egyetért azzal, hogy a TOP keretében a 2. pont szerint folyó tervezés összehangolásában a megyei önkormányzatok
koordinációs szerepet töltsenek be,
4. egyetért azzal, hogy a  megyei szintű programmal összefüggő tervezési feladatokat a  megyei önkormányzatok
végezzék el a TOP által meghatározott keretek között,
5. egyetért azzal, hogy a 4. pontban hivatkozott megyei programok indikatív forráskerete összesen 450 milliárd forint
legyen az 1. mellékletben meghatározott, megyék közötti indikatív megoszlás szerint,
6. egyetért azzal, hogy a  várostérség és a  megyei jogú város térsége szintjének területi meghatározása a  járások
alapján történjen,
7. egyetért azzal, hogy a  megyei jogú város térségében tervezett fejlesztések illeszkedjenek a  megyei jogú város
integrált településfejlesztési stratégiájában megfogalmazott fejlesztési irányokhoz, a  TOP által meghatározott
keretek között,
8. egyetért azzal, hogy a  várostérségek és a  megyei jogú városok térségének fejlesztésével összefüggő tervezési
feladatokat a megyei önkormányzatok végezzék el az érintett települési önkormányzatok bevonásával, a TOP által
meghatározott keretek között,
9. egyetért azzal, hogy a  megyei jogú városokkal összefüggő programok indikatív forráskerete összesen 364,61
milliárd forint legyen azzal, hogy ezen összeg megyei jogú városok közötti indikatív megoszlását a  2.  melléklet
szerint határozza meg,
10. egyetért azzal, hogy a  8.  pontban hivatkozott várostérségek és megyei jogú városok térségeit érintő fejlesztések
indikatív forráskerete összesen 298,08 milliárd forint legyen azzal, hogy ezen összegnek a várostérségek és a megyei
jogú városok térségei közötti indikatív megoszlását a 3. melléklet szerint határozza meg,
11. egyetért azzal, hogy a  megyei önkormányzatok a  várostérségek és a  megyei jogú városok térségének fejlesztése
során a 3. mellékletben meghatározott várostérségek és megyei jogú városok térségeinek forráskeretétől a megyei
területfejlesztési koncepcióban és programban megfogalmazott célkitűzések megvalósítása, valamint a  hátrányos
helyzetű térségek felzárkóztatása érdekében tíz százalékkal eltérhetnek a 3. mellékletben a várostérségek és megyei
jogú városok térségeinek meghatározott forráskereteitől a megye összes forráskeretén belül,
12. egyetért azzal, hogy helyi szinten 44,28 milliárd forint kerüljön szétosztásra közösségvezérelt helyi fejlesztésekre
(CLLD eszköz),
13. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1–12.  pontban foglaltakat a  TOP kidolgozása és az  Európai
Bizottsággal való megtárgyalása során vegye alapul,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 14. visszavonja a  2014–2020 közötti időszakban a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program tervezésének
egyes szempontjairól, az operatív programhoz tartozó megyék megyei önkormányzatai és a megyei jogú városok
önkormányzatai tervezési jogkörébe utalt források megoszlásáról, valamint a  2014–2020 közötti források területi
koordinációjának kereteiről szóló 1115/2013. (III. 8.) Korm. határozat módosításáról szóló 1831/2013. (XI. 14.) Korm.
határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
107/2013. (III. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Pólya Gábor Jánost 2013. március 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2013. február 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
105/2017. (IX. 21.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Thaiföldi Királyság között a felsőoktatás területén történő együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere, illetve a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Thaiföldi Királyság között a  felsőoktatás területén történő
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterrel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, az igazságügyi minisztert, valamint a külgazdasági és külügyminisztert,
hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1022/2012. (II. 14.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között az államaik területén jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló Megállapodás, valamint a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között az államaik területén jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között az államaik területén jogellenesen
tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás), valamint a
Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a Magyarország Kormánya és a Koszovói
Köztársaság Kormánya között az államaik területén jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló
Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Végrehajtási Jegyzőkönyv) bemutatott
szövegével; 2. felhatalmazza a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének – a
megerősítés fenntartásával történő –, valamint a Végrehajtási Jegyzőkönyv bemutatott szövegének – a jóváhagyás
fenntartásával történő – végleges megállapítására; 3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás és a Végrehajtási Jegyzőkönyv szövege végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki; 4. elfogadja a Megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről szóló
törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően az Országgyűléshez
történő benyújtását, továbbá jóváhagyja a Végrehajtási Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló kormányrendelet
tervezetét, és elrendeli a Végrehajtási Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar
Közlönyben történő kihirdetését. Felelős miniszter: belügyminiszter Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
81/2011. (VII. 29.) HM utasítása a honvédelmi tárca Kibernetikai Védelmi Koncepció kialakításához szükséges feladatok meghatározásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire, a katonai nemzetbiztonsági szolgálatokra, a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetemre, valamint a Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központra
terjed ki.
2. § Jelen utasítás értelmezésében:
a) Kibernetikai védelem: eljárások, védelmi rendszabá
lyok alkalmazása a kritikus információs infrastruktúra elemek elleni szolgáltatás megszakítását, megszüntetését
vagy korlátozását okozó hatások ellen.
b) Kibernetikai Védelmi Koncepció (a továbbiakban:
Koncepció): a kibernetikai védelmi képességre vonatkozó
problémákat azonosító, a jövőképet meghatározó, a felső
szintű célokat és prioritásokat azonosító, jóváhagyott stratégiai szintű dokumentum.
3. § (1) A Koncepció célja az MH központi információs
szolgáltatásait biztosító kibernetikai védelmi képesség kialakításához és működtetéséhez szükséges feladatok felmérése és meghatározása, mint az általános követelmények, a szabályozási rend és az alapképességet biztosító
koncepció kialakítása és jóváhagyatása.
(2) Az általános követelményeket a NATO, EU irányelvek és koncepciók figyelembevételével, lépcsőzetes kialakítási rend szerint kell meghatározni, mint
a) alap és
b) teljes képesség.
(3) Az alapképességre vonatkozó szabályozási rend
meghatározása során javaslatot kell tenni a meglévő, témához kapcsolódó szabályozók felülvizsgálatára és pontosítására.
(4) A szabályozók meghatározásakor azonosítani kell a
szabályozásért felelős szervezeteket és a felülvizsgálatra
vonatkozó követelményeket.
(5) Az alapképességre vonatkozó koncepcióban azonosítani kell a) az elérendő célt;
b) a hatókört;
c) a kibernetikai védelmi képességre vonatkozó szabá
lyozási környezetet, NATO, EU irányelveket és koncepciókat; d) a szükséges technikai környezetre, anyagi erőforrásokra, szervezeti keretekre és humán feltételekre vonatkozó követelményeket.
(6) Az alapképességre vonatkozó koncepcióban javaslatot kell tenni a Koncepció felülvizsgálatának rendjére, és
meg kell határozni a teljes képesség kialakításához szükséges általános követelményeket és feltételeket.
(7) A teljes képességre vonatkozó követelmények kialakítása az alapképességre építve történik, figyelembe véve:
a) a HM-I új hírközpont beruházást és a RT (2011-14)
feladatainak megvalósulását;
b) az aktuális NATO/EU követelményeket;
c) az információs fenyegetésekre és sebezhetőségekre
vonatkozó aktuális NATO, EU és nemzeti előrejelzéseket
és technikai trendeket.
4. § (1) A Koncepciót ezen utasítással létrehozott munkacsoport alakítja ki.
(2) A munkacsoport vezetője a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára.
(3) A munkacsoport vezető helyettese a HVK HIICSF
csoportfőnöke.
(4) A munkacsoport tagjai az alábbi szervezetek vezetői
által kijelölt személyek:
a) a HM alábbi főosztályai és csoportfőnökségei:
aa) HM Gazdasági Tervezési Főosztály;
ab) HM Jogi Főosztály;
ac) HM Védelempolitikai Főosztály;
ad) HM Védelem Tervezési Főosztály;
ae) HM Kontrolling és Szabályozási Főosztály;
af) HVK Személyzeti Csoportfőnökség;
ag) HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség;
ah) HVK Hadműveleti Csoportfőnökség;
ai) HVK Logisztikai Csoportfőnökség;
b) a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem;
c) a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal;
d) a Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ;
e) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal;
f) a HM Nemzetközi Együttműködési és Fegyverzetel
lenőrzési Hivatal;
g) a HM Védelmi Hivatal;
h) az MH Műveleti és Doktrinális Központ;
i) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság;
j) az MH Támogató Dandár;
k) az MK Katonai Felderítő Hivatal;
l) az MK Katonai Biztonsági Hivatal.
(5) A munkacsoportba az érintett szervezetek 1 főt dele
gálnak. Több szakterület képviseletének biztosítása a
munkacsoport vezetőjével történő egyeztetés alapján történhet, de a szervezet képviseleti és kapcsolattartási feladatát csak 1 fő végezheti.
(6) A munkacsoport vezetője a munkacsoportban végzendő feladatokra további személyeket kérhet fel.
(7) A munkacsoport tagok feladata a kibernetikai védelem szakterületi feladatainak azonosítása, a Koncepcióba
történő bedolgozása, és javaslattétel a megvalósításhoz
szükséges feladatok elrendelése érdekében.
(8) A munkacsoport titkári feladatait ellátó személyt a
HVK HIICSF-ség állományából kell kijelölni.
5. § (1) A munkacsoportban való részvételre kijelölt szervek
és szervezetek vezetőinek az utasítás hatálybalépését követő 20 napon belül kell a munkacsoport vezetőjét tájékoztatni a kijelölt személyekről és elérhetőségükről.
(2) A munkacsoport vezetőjének az utasítás hatálybalépését követő 45 napon belül kell meghatározni a munka
csoport működési rendjét és a munkavégzéssel kapcsolatos adminisztratív eljárásokat.
(3) A munkacsoport vezetője az alapképességre vonatkozó Koncepció javaslatot 2011. december 15-ig terjeszti
fel a honvédelmi miniszter részére.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba, és 2011. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1216/2009. (XII. 21.) Korm. határozata az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás és a légiközlekedési megállapodás alkalmazásáról szóló, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Izland és harmadrészről a Norvég Királyság közötti kiegészítő megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről
Izland és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás (a továb biak ban: Megállapodás) és
az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland és
negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás alkalmazásáról szóló, egyrészről az Európai
Közösség és tagállamai, másrészről Izland és harmadrészről a Norvég Királyság közötti kiegészítő megállapodás
(a továb biak ban: Kiegészítő Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás és
a Kiegészítő Megállapodás bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás és a Kiegészítő Megállapodás szövegének végleges
megállapításához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás és a Kiegészítő Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezeteket, és elrendeli
a Megállapodás és a Kiegészítő Megállapodás végleges szövegének megállapítását köve tően azoknak
az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslatok előadójának a Kormány a közlekedési, hírközlési és
energiaügyi minisztert jelöli ki.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
392/2013. (IX. 19.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Dusza Jánost, az Óbudai Egyetem
kutatóprofesszorát 2013. szeptember 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. szeptember 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
111/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Kató Ferenc János
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság abujai
nagykövetségének vezetésére, valamint a Magyar Köztársaságnak az Elefántcsontparti Köztársaságban, a Ghanai Köztársaságban
és a Benini Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2009. június 9. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
147/2013. (III. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Luxeder Évát
2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. március 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1587/2012. (XII. 17.) Korm. határozata a NATO műveleti alárendeltségű légvédelmi készenléti elfogó légijárművek alkalmazásáról.
1. A Kormány Magyarország és az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban: NATO) tagállamainak légtere
védelme érdekében, az Alaptörvény 47. cikkének (3) bekezdése alapján
a) hozzájárul, hogy a NATO Integrált Légvédelmi Rendszerében (NATO Integrated Air Defence System – NATINADS)
vagy az azt felváltó rendszerben légvédelmi készenléti szolgálatot teljesítő szövetséges elfogó légijárművek
a feladattal arányos és erre felkészített erőkkel a magyar légtérbe belépjenek, azon átrepüljenek, illetve szükség
esetén a magyar légtérben alkalmazásukra kerüljön sor, amennyiben ezt a Magyar Honvédség légierő ügyeletes
parancsnoka is indokoltnak tartja a kialakult helyzetre figyelemmel;
b) hozzájárul ahhoz, hogy a Magyar Honvédség légierejének NATO műveleti alárendeltségbe tartozó légvédelmi
készenléti szolgálatot teljesítő elfogó légijárművei a szövetségi légtér védelme érdekében – Magyarország
légterét elhagyva – a NATINADS vagy az azt felváltó rendszer alkalmazási eljárásainak megfelelően,
magyarországi készenlétből vagy másik NATO tagállam területén települve légtérrendészeti tevékenységet
végezzenek és szükség esetén alkalmazásra kerüljenek, amennyiben ba) ez a Magyar Honvédség légierő ügyeletes parancsnoka megítélése szerint nem jár a magyar légvédelmi
érdekek sérelmével és a tevékenység ellátásához külön megállapodásban az érintett szövetséges állam
előzetesen hozzájárult, vagy bb) az érintett szövetséges állam a légtérrendészeti feladatok ellátásához előzetesen hozzájárult a NATO
részére tett nyilatkozatával, és a NATO illetékes szerve ezt szövetségi feladatként elrendelte.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a NATO műveleti alárendeltségű
légvédelmi készenléti elfogó légijárművek alkalmazásáról szóló 2342/2004. (XII. 26.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
37/2017. (XII. 22.) BM utasítása az Országos Vízügyi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 16/2017. (VII. 31.) BM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva, a 24. §
(3) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § Az Országos Vízügyi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 16/2017. (VII. 31.) BM utasítás hatályát
veszti.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
10/2018. (III. 12.) HM utasítása a Magyar Honvédség Idősügyi Stratégiája (2018–2027) kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire
terjed ki.
2. § Az utasítás 1. mellékleteként kiadom „A Magyar Honvédség Idősügyi Stratégiája (2018–2027)” című dokumentumot.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti „a Magyar Honvédség Idősügyi Stratégiája (2009–2017)” kiadásáról szóló 109/2008. (HK 20.) HM
utasítás.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
171/2013. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. István Annát
2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
299/2010. (XII. 11.) KE határozata legfőbb ügyész helyettes megbízása alóli felmentésről.
Az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény 21. § (2) bekezdése alapján,
a legfőbb ügyész javaslatára dr. Bonomi Nóra Katalin legfőbb ügyész helyettest 2010. december 14-ei hatállyal e megbízatása alól
felmentem.
Budapest, 2010. december 10. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1541/2012. (XII. 4.) Korm. határozata az Ócsai Szociális Családiház-építési Program keretében épülő lakópark ingatlanai vagyonkezelésének egyes kérdéseiről.
A Kormány
1. egyetért azzal, hogy az Ócsai Szociális Családiház-építési Program keretében létrejött lakópark területén kiépített
utakat és egyéb közterületeket ingyenesen Ócsa Város Önkormányzatának tulajdonába adja, és felhívja a
belügyminisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy Ócsa Város Önkormányzatával kezdjen tárgyalásokat
a lakópark területén kiépített utak és egyéb közterületek önkormányzati tulajdonba adásáról,
Határidő: azonnal
Felelős: belügyminiszter nemzeti fejlesztési miniszter
2. egyetért azzal, hogy a hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes személyek
lakhatásának biztosításáról szóló 2011. évi CLXX. törvény 23. § f) pontja úgy módosul, hogy a Nemzeti Eszközkezelő Zrt.
(a továbbiakban: NET Zrt.) vagyonkezelésében lévő ingatlanokra vonatkozó szabályozással ellentétben az Ócsai
Szociális Családiház-építési Program keretében létrejött lakópark ingatlanainak bérlője az igazolt költségének egy
összegben való megtérítését igényelheti a NET Zrt.-től, ha az ingatlanon munkát (felújítás, karbantartás, pótlás, csere)
végzett.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1262/2018. (VI. 11.) Korm. határozata a védelmi felkészítés egyes kérdéseiről.
1. A  Kormány a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011.  évi CXIII.  törvény 21.  § (1)  bekezdés e)–i)  pontjában, 21.  § (3)  bekezdés b)  pontjában,
továbbá a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011.  évi CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.)
Korm. rendelet 41. § (3) bekezdésében foglalt feladatainak végrehajtása érdekében
a) az 1. mellékletben foglaltak szerint elfogadja a védelmi felkészítés 2018. évi feladattervét;
b) felhívja a honvédelmi minisztert, hogy – a honvédelmi igazgatás központi döntés-előkészítő és végrehajtás
koordináló szakmai szerve útján – kísérje figyelemmel a  feladattervben foglaltak végrehajtását és szükség
esetén tegyen javaslatot a teljesítést segítő intézkedésekre;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: folyamatos
c) felkéri a  legfőbb ügyészt, az  Országos Bírósági Hivatal elnökét, a  Magyar Nemzeti Bank elnökét,
a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap vezérigazgatóját, a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem
rektorát, a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal,
a Közbeszerzési Hatóság, az Egyenlő Bánásmód Hatóság, a Gazdasági Versenyhivatal, a Nemzeti Adatvédelmi
és Információszabadság Hatóság, valamint a  Nemzeti Választási Iroda vezetőjét, hogy szakterületüket
érintően működjenek együtt a  védelmi felkészítés és a  válságkezelés feladatainak végrehajtásáért felelős
szervekkel az 1. mellékletben meghatározott feladatok végrehajtásában.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti a védelmi felkészítés egyes kérdéseiről szóló 1462/2017. (VII. 25.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
281/2019. (VII. 12.) KE határozata miniszteri kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja és 16.  cikk (7)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára –
dr. Varga Juditot 2019. július 12-ei hatállyal igazságügyi miniszterré kinevezem.
Budapest, 2019. július 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2012. (I. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. Beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a öregségi nyugdíjkorhatárt el nem érő személy számára járó nyugdíj összege ne csökkenjen?”
Az Országos Választási Bizottság 81/2011. (VI. 24.) számú határozatával megtagadta az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését, amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 128/2011. (XII. 2.) számú
határozatában megállapította, hogy az Országos Választási Bizottság 81/2011. (VI. 24.) számú határozatában az
aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő népszavazási kezdeményezés hitelesítésének megtagadásul megjelölt
indok nem megalapozott, az íven szereplő kérdésnek nem tárgya az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdésének módosítsa.
Az Alkotmánybíróság határozata szerint a kezdeményezés eredményes népszavazáson történő támogatása esetén
nem lenne szükség az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (3) bekezdésének megváltoztatására, ezért a hivatkozott
határozatot a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján megsemmisítette és a Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Országos Választási Bizottság jelen eljárása során nem merült fel a korábbi határozatában foglaltakhoz képest
egyéb, az elutasítást megalapozó körülmény, ezért figyelemmel az Alkotmánybíróság 128/2011. (XII. 2.) számú
határozatában foglaltakra megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint az
országos népszavazási kezdeményezésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a rendelkező
részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, 156. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
173/2018. (IV. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Hoszné dr. Nagy
Tímeát a 2018. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2018. (HK 2.) HM VGHÁT szakutasítása a 2017. éves költségvetési beszámoló elkészítésének rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
75/2017. (XII. 29.) HM utasítás 24. §-ában foglaltakra –
a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, valamint a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény vezetőjét, hogy a szakutasítás végrehajtását szervezete vonatkozásában tegye lehetővé.
2. A beszámolók összeállításának előkészítő feladatai 3. A 2017. évi intézményi költségvetési beszámolókat,
a fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó 2017. évi
költségvetési beszámolókat, a központi kezelésű előirányzatra vonatkozó 2017. évi költségvetési beszámolókat,
és a HM költségvetési fejezet 2017. évi költségvetési
beszámolóját (a továbbiakban együtt: beszámolók) az
5–31. pontban meghatározottak szerint kell összeállítani.
4. A beszámolási feladatok teljesítéséért, tartalmáért,
megfelelőségéért a) az intézményi beszámolók tekintetében, a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 75/2017. (XII. 29.) HM utasítás
(a továbbiakban: HM utasítás) 11. § (6) bekezdés f) pontjában foglaltak figyelembevételével a honvédelmi szervezet
vezetője,
b) a fejezeti és központi kezelésű előirányzatok beszámolói, valamint a HM költségvetési fejezet beszámolójának összesítése vonatkozásában a HM Védelemgazdasági
Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) főigazgatója
felel.
5. A HM VGH a beszámolók összeállításához elkészített tájékoztatóját – amely tartalmazza a beszámolók
kitöltési útmutatóit –, a beszámolók átadás-átvételére
összeállított ütemtervét, és a Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: Kincstár) által közzétett beszámoló űrlapgarnitúrát elektronikus úton biztosítja a honvédelmi szervezetek részére.
6. A honvédelmi szervezetek beszámolóit a Kincstár által rendelkezésre bocsátott és a HM VGH által a MAKK11
informatikai szerveren biztosított rögzítő és ellenőrző
program felhasználásával kell elkészíteni.
7. A beszámolók átvételét, felülvizsgálatát és összesítését, az 5. pont szerint biztosított ütemtervnek megfelelően,
a HM VGH legkésőbb 2018. február 28-ig kezdi meg.
8. Az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban:
MH EK) és a KNBSZ intézményi beszámolója létszámadatainak – statisztikai és munkajogi zárólétszám, átlagos
statisztikai létszám – kitöltését a HM VGH-val egyeztetve
kell végrehajtani.
9. A HM VGH a honvédelmi szervezetek részére az átlagos statisztikai létszámadatokat 2018. február 9-ig küldi
meg.
10. A 9. pont szerinti adatokat a pénzügyi gazdasági
vezető által vezetett szervezeti egységek (a továbbiakban:
referatúrák) a saját szervezetük és az ellátott honvédelmi
szervezetek vonatkozásában a Kincstár által közzétett beszámoló űrlapgarnitúra
a) 08. űrlapja szerinti részletezettségben,
b) 05. űrlapja 310. sorában a kormányzati funkciók, ál
lamháztartási szakfeladatok és szakágazatok osztályozási
rendjéről szóló 68/2013. (XII. 29.) NGM rendelet 6. §
(2) bekezdés szerinti részletezettségben
megbontják és figyelemmel a HM utasítás 48. § (2) bekezdésére, arról 2018. február 20-ig a HM VGH részére adatszolgáltatást teljesítenek.
11. A referatúrák a saját szervezetük és az ellátott honvédelmi szervezetek vonatkozásában az Kincstár által
közzétett beszámoló űrlapgarnitúra 17/a. űrlapja 1. és
2. sorának megfelelően a betegszabadsággal összefüggő
munkáltatói kifizetés összegéről, és a betegszabadsággal
összefüggő kifizetésben részesülők számáról– figyelemmel a HM utasítás 48. § (2) bekezdésére – a HM VGH
részére 2018. február 20-ig adatot szolgáltatnak.
12. Az Kincstár által közzétett beszámoló űrlapgarnitúra 09. űrlapját csak a KNBSZ és – a HM VGH által
kezelt (al)cím tartalékokról készített beszámolókban –
a HM VGH tölti ki.
13. A 2017. december 31-ei valuta- és devizakészletek
értékelését a HM fejezet egységes számviteli politikájáról
és számlarendjéről szóló 9/2017. (HK 5.) HM VGHÁT
szakutasítás 2. függelékének 9. fejezet Az eszközökkel,
forrásokkal kapcsolatos értékelési szabályok alfejezet
86-89. pontja szerint, a HM Költségvetés Gazdálkodási
Információs Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR)
lévő 2017. december 31-ei értékelési árfolyamokon kell
végrehajtani.
14. A főkönyvi és analitikus nyilvántartások egyezőségének igazolása érdekében a sajátosan gazdálkodó szervezetek, valamint a HM VGH által, a központi ellátás keretében, készített beszámolók irattári példányához – a 15. pont
szerinti eltérésekkel – minden esetben csatolni kell:
a) a beszámoló alátámasztásául szolgáló főkönyvi kivonatokat; b) honvédelmi szervezetenkénti Egységes Rovat Azonosító szerint rendezett kivonatokat;
c) a HM KGIR által előállított, valamint a manuálisan
előállított beszámoló űrlapokat;
d) a könyvviteli mérlegtételek alapját képező, és leltáron alapuló, főkönyvvel egyeztetett hiteles analitikus
nyilvántartásokat, ideértve az egyéb sajátos eszközoldali
elszámolásokhoz, követelés és kötelezettség jellegű sajátos elszámolásokhoz, az aktív és passzív időbeli elhatárolásokhoz, a beruházási (felújítási) kiadásokra kifizetett
előlegekhez kapcsolódó kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek illetve követelések leltárát is.
15. A HM VGH által – a központi ellátás keretében –
készített beszámoló honvédelmi szervezetnél maradó példányához a 14. pont a) és d) alpontjában felsorolt analitikákat kell csatolni.
3. Az intézményi költségvetési beszámolók
összeállítása 16. A HM VGH által a honvédelmi szervezetek részére
készített intézményi költségvetési beszámolók címlapján:
a) a „kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó” szövegrészt
„készítő” megnevezéssel kell kiegészíteni;
b) a „Készítő, kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó”
személy nevét és telefonszámát, okleveles könyvvizsgálói
vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs
számát, valamint az intézményi beszámoló elkészítéséért
kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói, vagy
mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát is fel kell tüntetni.
17. Az intézményi költségvetési beszámolót a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009.
(XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 8. § (2) bekezdésében és 17. § (2) bekezdésében
foglaltaknak megfelelően kell aláírni.
18. A pénzügyi gazdasági vezető aláírásával igazolja,
hogy a 16. pont szerinti készítő rendelkezésére bocsátott,
az intézményi beszámolókat alátámasztó HM KGIR-ben
rögzített és az űrlapok kitöltéséhez szükséges egyéb adatok, információk a valódiság elvének megfelelnek.
19. Az intézményi beszámolókat – a készítő személy
kivételével – az aláírásra kötelezett személyek bélyegzőlenyomatukkal hitelesítik. Az aláírók egyértelmű azonosítása érdekében a neveket a beszámoló címlapján olvashatóan – gépelve, vagy nyomtatott betűkkel – is fel kell
tüntetni.
20. Az intézményi költségvetési beszámoló egy-egy
példánya illeti meg a HM VGH-t, és a beszámolóban érintett honvédelmi szervezetet, melyeket az általános ügyviteli szabályok szerint nyilvántartásba kell venni.
21. Az MH EK csapat- és központi költségvetéséről
külön-külön intézményi költségvetési beszámolókat készít, melyek
a) címlapján a kapcsolattartó, illetve felvilágosítást
nyújtó személy nevét és telefonszámát, okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének
regisztrációs számát, valamint az intézményi beszámoló
elkészítéséért kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének
regisztrációs számát kell feltüntetni,
b) a 17–20. pontnak megfelelően kerülnek aláírásra,
hitelesítésre és nyilvántartásba vételre.
22. A KNBSZ
a) egy példányban a minősített adat védelméről szóló
2009. évi CLV. törvény előírásainak megfelelő minősítéssel ellátott intézményi beszámolót készít, két példányban
pedig nem minősített, összevont formájú intézményi beszámolót állít össze. Az intézményi költségvetési beszámolók a 17–19. pontban és a 21. pont a) alpontjában
meghatározottaknak megfelelően kerülnek aláírásra és
hitelesítésre,
b) az összevont formájú intézményi költségvetési beszámolót a Korm. rendelet 11. §-ában meghatározottaknak
megfelelően készíti el, és egy példányát átadja a HM VGH
részére, és
c) a minősített intézményi költségvetési beszámolót
– a beszámoló készítésére szolgáló programból kinyomtatott ellenőrzési listával együtt – egyeztetés és felülvizsgálat céljából bemutatja a HM VGH részére.
23. A 21. és 22. pont szerinti honvédelmi szervezetek
a beszámoló összeállítását megelőzően a költségvetési
előirányzatokat a HM VGH-val egyeztetik.
4. A fejezeti- és a központi kezelésű előirányzatok
beszámolójának összeállítása
24. A fejezeti és a központi kezelésű előirányzatok
beszámolóit a HM VGH állítja össze, és azok
a 16–20. pontnak megfelelően kerülnek aláírásra, hitelesítésre és nyilvántartásba vételre.
5. A megszűnt honvédelmi szervezetek beszámolóinak
összeállítása 25. A megszűnt honvédelmi szervezetek intézményi
beszámolóit – az államháztartás számviteléről szóló
4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.)
7. § (3) bekezdése és 34. §-a előírásainak megfelelően
összeállított beszámolók adatainak felhasználásával –
a HM VGH állítja össze és a jogutód szervezet vezetője,
gazdasági vezetője, valamint a készítő írja alá.
6. A HM költségvetési fejezet beszámolójának
összeállítása 26. A HM VGH
a) a felülvizsgált intézményi költségvetési beszámoló
kat, a megszűnt honvédelmi szervezetek beszámolóját,
valamint a fejezeti kezelésű előirányzatokról összeállított
beszámolókat összesíti és az összesített beszámolókat az
Áhsz. 32. § (3) bekezdése és
b) a HM tulajdonosi joggyakorlás alá tartozó gazdasági
társaságok tőkeemelése és a HM tulajdonosi joggyakorlás
alá tartozó gazdasági társaságok tulajdonosi támogatása
megnevezésű központi kezelésű előirányzatok beszámolóját az Áhsz. 33. § (3) bekezdés
szerinti határidőn belül a Kincstár által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerbe feltölti, valamint
– a KNBSZ esetét kivéve – a beszámolókat alátámasztó,
a könyvelési rendszerből előállított teljes főkönyvi kivonatot elektronikus úton megküldi a Kincstár részére.
27. A 26. pont szerint összesített beszámolókat a Korm.
rendelet 17. §-ában meghatározott személyek írják alá.
7. Záró rendelkezések 28. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
29. Az időközi mérlegjelentések és költségvetési jelentések elkészítésének rendjéről szóló 4/2016. (HK 2.)
HM VGHÁT szakutasítás (a továbbiakban: Szakutasítás)
3. fejezetének címe helyébe a következő rendelkezés lép:
„3. A fejezeti és a központi kezelésű előirányzatok
mérlegjelentésének és költségvetési jelentésének összeállítása”
30. A Szakutasítás 19. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„19. A fejezeti kezelésű előirányzatokkal, valamint
a HM tulajdonosi joggyakorlás alá tartozó gazdasági társaságok tőkeemelése és a HM tulajdonosi joggyakorlás alá
A szakutasítás aláírásának napja 2018. február 1. tartozó gazdasági társaságok tulajdonosi támogatása megnevezésű központi kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodásról szóló mérlegjelentéseket és költségvetési
jelentéseket a HM VGH állítja össze.”
31. Hatályát veszti a 2016. évi éves költségvetési beszámoló elkészítésének rendjéről szóló 5/2017. (HK 3.)
HM VGHÁT szakutasítás.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
20/2014. (VI. 3.) MNB rendelete az ISIN azonosítóról.
A tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény 451.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Nemzeti
Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (9) bekezdésében foglalt feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) kibocsátó: a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény 5. § (1) bekezdés 67. pontjában meghatározott személy,
b) magyar kibocsátó: a  magyar állampolgárságú természetes személy, a  magyarországi székhellyel rendelkező
szervezet és a magyar állam.
 (2) E rendelet hatálya a sorozatban kibocsátott értékpapír kibocsátójára, a tőzsdei tevékenységet végző szervezetre és
a központi értéktárra terjed ki.
 (3) E rendelet hatálya kiterjed
a) a sorozatban kibocsátott értékpapírra, ha
aa) annak forgalomba hozatalára Magyarország területén kerül sor,
ab) annak forgalomba hozatalára magyar kibocsátó által – ide nem értve az államot – az Európai Unió
területén nyilvánosan kerül sor, vagy
ac) a sorozatban kibocsátott értékpapír Magyarország területén működő tőzsdére kerül bevezetésre, és
b) az egyéb tőzsdei termékre. 2. § (1) A kibocsátó, illetve a tőzsdei tevékenységet végző szervezet (a továbbiakban együtt: kérelmező) az  ISIN azonosító
kiadását − a (6) bekezdésben meghatározott eset figyelembevételével − értékpapír esetén az 1. mellékletben, egyéb
tőzsdei termék esetén a 2. mellékletben meghatározott adatok központi értéktárral való közlésével igényli.
(2) A  kérelmező a  központi értéktárral közölt adatok változását, valamint az  ISIN azonosító törlését megalapozó
körülményt, annak bekövetkeztétől számított 5 napon belül bejelenti a központi értéktárnak.
(3) Dematerializált úton előállított kötvény, jelzáloglevél, befektetési jegy esetében, amennyiben a  forgalomba
hozatalra jegyzési eljárás keretében kerül sor, a központi értéktár a kérelmező által az  ISIN azonosító igénylésekor
megadott, az 1. melléklet 3.1., 3.4., 3.7., 3.8. és a 3.12.1. alpontjában felsorolt adatokban az értékpapír keletkeztetésig
bekövetkezett változásokat külön kérelem nélkül, a  kibocsátó keletkeztetéshez adott utasítása alapján a  központi
értékpapír-nyilvántartásban véglegesíti.
(4) Amennyiben a központi értéktár eljárása során az ISIN azonosító törlését megalapozó körülményt – így különösen
a kibocsátó jogutód nélküli megszűnését − észlel, úgy a központi értéktár az  ISIN azonosítót – a Magyar Nemzeti
Bank egyidejű tájékoztatása mellett − törli.
(5) Az 1. és 2. mellékletben meghatározott adatokat a kérelmező papír alapú okiraton vagy – a központi értéktár által
biztosított esetekben – elektronikus úton juttatja el a központi értéktárhoz. Az adatok papír alapú okiraton történő
bejelentésére szolgáló adatlapot a központi értéktár a honlapján elérhetővé teszi, valamint kérelemre rendelkezésre
bocsátja. Az elektronikus úton történő bejelentéshez a központi értéktár elektronikus felületet működtet.
(6) A  tőzsdei tevékenységet végző szervezet és a  központi értéktár jogosult az  ISIN azonosító iránti kérelem
benyújtására és az  ISIN azonosító központi értéktár általi kiadására vonatkozóan az  e  rendeletben
meghatározottaktól írásbeli megállapodás alapján eltérni.
3. § (1) Az ISIN azonosítót alkotó – betűkből és számjegyekből álló – jelsorozat tizenkét elemből áll.
 (2) A jelsorozat első két karaktere a kibocsátás országának azonosítására szolgáló latin betű.
 (3) A jelsorozat harmadik karaktertől tizenegyedik karakterig terjedő része az alfanumerikus nemzeti azonosító.
 (4) A jelsorozat arab számjegyű tizenkettedik karaktere az ellenőrzőszám.
4. § (1) Az  egy sorozatba tartozó értékpapírok – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – azonos ISIN azonosítóval
rendelkeznek.
(2) Ha
a) az egy sorozaton belül eltérő időpontban forgalomba hozott értékpapírok átmenetileg nem azonos jogokat
testesítenek meg, vagy
b) tőzsdén már jegyzett értékpapírral azonos értékpapír-sorozatba tartozó értékpapírok forgalomba
hozatala esetén a  később forgalomba hozott értékpapírok ugyanazon tőzsdére történő bevezetésére nem
a forgalomba hozatallal egy időben kerül sor,
az egy sorozatba tartozó, később forgalomba hozott értékpapírok ISIN azonosítója eltér a  korábban forgalomba
hozott értékpapírok ISIN azonosítójától.
(3) Amennyiben a  kérelmező ideiglenes részvény vagy ideiglenes befektetési jegy sorozatra kér ISIN azonosítót,
úgy köteles ezt megelőzően a  részvény vagy befektetési jegy sorozatra is ISIN azonosítót igényelni, amely ISIN
azonosítóra az ideiglenes részvény vagy ideiglenes befektetési jegy sorozathoz történő ISIN azonosító igénylésekor
hivatkozni kell.
5. § (1) A kiadott ISIN azonosítóról és az ahhoz kapcsolódóan nyilvántartott adatokról a központi értéktár az általa kiállított
igazolást postai vagy elektronikus úton küldi meg a kérelmező részére.
(2) A központi értéktár honlapján közzéteszi az általa kiadott aktív ISIN azonosítók listáját. A központi értéktár jogosult
az  ISIN azonosítót, valamint a  hozzá tartozó adatokat az  általa vezetett központi értékpapír-nyilvántartásban
szerepeltetni.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az ISIN azonosítóról szóló 35/2013. (XII. 16.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
121/2016. (IV. 29.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Szatmári Imre tűzoltó ezredest 2016. május 4-ei hatállyal tűzoltó
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2016. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
35/2013. (I. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Halász Irént 2013. január 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 21. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
98/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása visszavonásáról és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Juhász Sándor rendkívüli
és meghatalmazott nagykövet megbízását visszavonom a Magyar Köztársaság tbiliszi nagykövetségének vezetése alól, egyben
megbízom a Magyar Köztársaság nairobi nagykövetségének vezetésével, valamint a Magyar Köztársaság Etióp Demokratikus
Szövetségi Köztársaságban, az Ugandai Köztársaságban, a Dzsibuti Köztársaságban és a Tanzániai Egyesült Köztársaságban való
képviseletével. Budapest, 2008. október 2. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
60/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Darvasi István rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország iszlámábádi nagykövetségének vezetésére
kapott megbízása alól.
Budapest, 2012. június 19. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
12/2014. (II. 21.) BM rendelete a szén-monoxid érzékelő berendezésre vonatkozó műszaki követelményekről.
A kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13.  § (2)  bekezdés m)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § t) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendelet hatálya – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló
2012. évi XC. törvény 9.  § (5) és (6)  bekezdésében meghatározott kötelezettség teljesítése céljából alkalmazott
szén-monoxid érzékelő berendezésre (a továbbiakban: berendezés) vonatkozó funkcionális követelményekre
terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem érinti az elektromágneses összeférhetőségről szóló 62/2006. (VIII. 30.) GKM rendeletnek, és
az  egyes villamossági termékek biztonsági követelményeiről és az  azoknak való megfelelőség értékeléséről szóló
79/1997. (XII. 31.) IKIM rendelet követelményeinek való megfelelést.
2. § A berendezésnek meg kell felelnie az 1. melléklet szerinti alapvető funkcionális követelményeknek.
3. § Ha a  berendezés az  MSZ EN 50291-1 szabványban (Villamos gyártmányok szén-monoxid érzékelésére
lakóhelyiségekben. 1. rész: Vizsgálati módszerek és működési követelmények) foglalt követelményeknek megfelel,
akkor úgy kell tekinteni, hogy egyúttal eleget tesz az 1. melléklet szerinti követelményeknek. Az 1. melléklet szerinti
követelmények az ezen szabvánnyal egyenértékű más műszaki megoldással is teljesíthetőek.
4. § Az olyan berendezést, amelyet az  Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve
hoztak forgalomba, vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban
állítottak elő az ott irányadó előírásoknak megfelelően, el kell fogadni, feltéve, hogy az irányadó előírások az emberi
egészség és élet védelme tekintetében az e rendeletben meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a  szén-monoxid érzékelő berendezésre vonatkozó műszaki követelmények meghatározásáról és
egyes tűzvédelmi tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 64/2013. (XII. 4.) BM rendelet.
7. § Az e  rendelet hatálybalépésétől számított 60. napig a  kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi
XC.  törvény 9.  § (5) és (6)  bekezdésében meghatározott kötelezettség vonatkozásában a  szén-monoxid érzékelő
berendezésre vonatkozó műszaki követelmények meghatározásáról és egyes tűzvédelmi tárgyú miniszteri
rendeletek módosításáról szóló 64/2013. (XII. 4.) BM rendelet 1. §-a alapján alkalmazható berendezések alkalmazását
is el kell fogadni.
8. § A rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és
az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter