text:
54/2011. (VI. 29.) OGY határozata a cukorgyárak privatizációját, valamint Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása óta a közösségi cukorreformok során képviselt magyar álláspontot értékelő, és annak itthoni következményeit feltáró vizsgálóbizottság felállításáról.
Az Országgyűlés – a magyar nép, a jelen és az eljövendő generációk egészséges és hazai élelmiszerhez való jogáért viselt
felelősségére tekintettel – kinyilvánítja, hogy Magyarországon a cukoripar területén olyan intézkedések (privatizáció,
kötelezettségvállalások, állami támogatások, gyárbezárások, cukorreform, diverzifikáció stb.) történtek az elmúlt több mint két
évtizedben, amelyek erősen feltételezhetően, az eredeti szándékokkal ellentétesen, a nemzeti érdekeket súlyosan sértve, az ágazat
katasztrofális leépüléséhez vezettek. Az értékesítési és privatizációs szerződéseket a nemzetgazdaság érdekeire való tekintettel
meg kell vizsgálni, ellenőrizni kell az abban foglaltak betartásának pontosságát. A jelenlegi helyzetet eredményező esetleges
emberi mulasztások előfordulását alapos körültekintéssel meg kell vizsgálni és a még fennálló kedvezőtlen folyamatokat – a jövőre
tekintettel – minden lehetséges eszközzel meg kell állítani, illetve kedvező irányba kell fordítani. A kedvezőtlen folyamatokért,
cselekményekért viselt személyes – büntetőjogi vagy politikai – felelősséget mihamarabb meg kell állapítani, ezért a jelenlegi
állapotokhoz vezető folyamatok vizsgálatára az Országgyűlés az alábbi határozatot hozza.
1. Az Országgyűlés a Házszabály 34. § (1) bekezdése, valamint a 36. § (2) bekezdése alapján, a cukorgyárak privatizációját,
valamint Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása óta a közösségi cukorreformok során képviselt magyar
álláspontot értékelő, és annak itthoni következményei vizsgálatára vizsgálóbizottságot hoz létre, amelynek neve:
„A cukorgyárak privatizációját, valamint Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása óta a közösségi
cukorreformok során képviselt magyar álláspontot értékelő, és annak itthoni következményeit feltáró vizsgálóbizottság"
(a továbbiakban: Bizottság).
2. A vizsgálat tárgya a következő kérdések tisztázása:
a) a cukoripar privatizációja során milyen mulasztások történtek, milyen privatizációs döntések, megállapodások
születtek, azokhoz kapcsolódóan az új tulajdonosok felé milyen kikötések kapcsolódtak, betartották-e azokat,
b) ki, mikor, és hogyan ellenőrizte az új tulajdonosok által vállalt kötelezettségek betartását,
c) milyen jogszabályi felhatalmazás, irányelvek és szakmai szempontok alapján születtek döntések a cukoripari
privatizáció folyamatáról,
d) a koncepcióalkotásban, pályázati és döntéshozatali folyamatban mely állami és kormányzati szervek voltak
érintettek (előkészítés, döntés, ellenőrzés),
e) milyen felelősség terheli ez ügyben a korábbi ciklusok – különös tekintettel a szocialista–szabad demokrata
koalíciók – kormányzatát, mennyiben szolgálta a privatizáció a hozzájuk köthető gazdasági érdekkörök céljait,
f) az egyes üzemek értékesítéséből befolyt vételár miként aránylott azok valós piaci értékéhez,
g) milyen okra vezethető vissza, hogy az elidegenített üzemek jellemzően külföldi tulajdonba kerültek,
h) az Európai Unió 2004. évi csatlakozásunkkor hatályban lévő cukorrendtartása, majd az azt követő többlépcsős
cukorrendtartási reform előkészítési és döntési folyamatában milyen álláspontot, milyen szakmai alapon és
milyen cél elérése érdekében képviselt Magyarország? A 2004-től hivatalban lévő miniszterelnökökhöz és
szaktárcavezetőkhöz milyen döntések, milyen általuk képviselt magyar álláspont, adminisztratív intézkedések
köthetők, amelyek lehetővé tették a jelenlegi helyzet kialakulását,
i) az intézkedések milyen hatással voltak, vannak a hazai cukorrépa-termesztésre, a cukorpiaci helyzetre és az
árakra, a szakágazati foglalkoztatásra, továbbá a kapcsolódó műszaki fejlesztésre és kutatásra?
3. A Bizottság működésének kezdetén maga határozza meg eljárási rendjét és vizsgálati módszereit, az 50/2003. (XI. 5.)
AB határozatban foglaltak figyelembevételével.
4. A Bizottság a munkájáról a Házszabály 36. §-ának (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelő jelentést készít, amelyet a
megbízatásának kezdetétől számított 180 napon belül benyújt az Országgyűlésnek.
A határozatot az Országgyűlés a 2011. június 27-i ülésnapján fogadta el.
5. A Bizottság 16 tagból áll, tagjai országgyűlési képviselők. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek ajánlást az
alábbiak szerint:
Fidesz – Magyar Polgári Szövetség: 6 fő
Kereszténydemokrata Néppárt: 2 fő
Magyar Szocialista Párt : 3 fő
Jobbik Magyarországért Mozgalom : 3 fő
Lehet Más a Politika: 1 fő
Független: 1 fő
6. A Bizottság társelnökei személyére a Házszabály 36. § (4) bekezdése alapján a Fidesz – Magyar Polgári Szövetség és a
Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportjai tesznek előterjesztést – a bizottsági tagságra jelölt képviselők közül – az
Országgyűlés elnökének.
7. A Bizottság megbízatása kiterjed minden, az e határozat 1. pontját, valamint a 2. pont a)–i) bekezdéseit érintő
vizsgálatra, és az ennek alapján szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslattételre. A Bizottság a munkája során a
feladatával összefüggésben meghallgatásokat tarthat, iratokat kérhet be. A kért adatokat mindenki köteles a Bizottság
rendelkezésére bocsátani, illetőleg köteles a Bizottság előtt megjelenni.
8. A Bizottság megbízatása a tagjainak megválasztásáról szóló országgyűlési határozat közzétételekor kezdődik.
9. A Bizottság működése a 4. pont szerint benyújtott jelentésről szóló országgyűlési határozat meghozataláig, illetve a
jelentés benyújtására nyitva álló határidő eredménytelen leteltéig tart.
10. A Bizottság tagjai munkájukért díjazásban nem részesülnek.
11. A Bizottság feladatának ellátásához szakértőket vehet igénybe. Működésének költségeit az Országgyűlés
költségvetéséből kell fedezni.
12. E határozat a közzététele napján lép hatályba.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1417/2013. (VII. 10.) Korm. határozata az egységes komolyzenei koncepció kialakításáért és végrehajtásának koordinálásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010.  évi XLIII.  törvény (a  továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva,
az egységes komolyzenei koncepció kialakításával és végrehajtásának koordinálásával kapcsolatos összkormányzati
feladatok összehangolásának az  ellátására 2013. május 15. napjától 2014. május 31. napjáig Dr.  Batta Andrást
kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A Kormány a kormánybiztos feladatkörébe utalja az alábbi projektek előkészítését, illetve megvalósításuk irányítását:
a) a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem (a  továbbiakban: Zeneakadémia) intézményéhez kapcsolódóan
létrehozni kívánt kulturális, művészeti és hangversenyközpont (a  továbbiakban: Koncertközpont) jogi,
pénzügyi és intézményi kialakítása;
b) a Koncertközpont és a Zeneakadémia működésének összehangolása;
c) a Liszt Ferenc téri építkezés, azaz a „Liszt Ferenc Zeneakadémiája, az európai felsőfokú zenei oktatás megújuló
központja Budapesten” elnevezésű, jelenleg a megvalósítás fázisában álló KMOP 4.2.1/A_1-2008-0002 számú
infrastruktúra-fejlesztési projekthez kapcsolódóan megvalósítani kívánt, a Zeneakadémia eredeti Voit orgonái
helyreállításának koordinálása;
d) a Zeneakadémia rezidens zenekarának, az  eddigi Concerto Budapest zenekar tulajdonosi-fenntartói
helyzetének rendezése;
e) a Marton Éva Nemzetközi Énekverseny előkészítése és megszervezése;
f ) a Konzervatóriumok, Zeneakadémiák és Zeneművészeti Főiskolák Európai Szövetsége (AEC) budapesti
közgyűlésének előkészítése és megszervezése.
 3. A kormánybiztos a tevékenység ellátásáért az államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra és juttatásokra
jogosult.
 4. A kormánybiztos a tevékenységéről köteles negyedévente beszámolni a Kormánynak.
 5. A kormánybiztos tevékenységét négyfős titkárság segíti, amelynek elhelyezéséről a Miniszterelnökség gondoskodik.
A Miniszterelnökség mindenkori engedélyezett belföldi létszáma ezzel a négy fővel meghaladható.
6. A Kormány felhívja
a) a feladatkörükben érintett minisztereket, hogy a  kormánybiztos feladatának ellátásához szükséges
– a  személyes adatok körébe nem tartozó – adatokat, információkat bocsássák a  kormánybiztos
rendelkezésére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
külügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: folyamatosan
b) a nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy készítsék el
az  előterjesztéseket a  Kormány részére a  kormánybiztos feladatainak ellátásához szükséges források
biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal és folyamatosan 7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
95/2016. (IX. 15.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. § (8) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – az oktatásért felelős
miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
a Pápai Református Teológiai Akadémián
dr. Németh Tamás egyetemi tanárt
– a 2016. szeptember 1-jétől 2021. augusztus 31-éig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1335/2018. (VII. 25.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2018. májusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2018. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
151/2012. (XII. 20.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetésére adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
valamint a Magyarország Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező
állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról szóló
42/2012. (IV. 21.) ME határozatban (a továbbiakban: ME határozat) foglaltakra figyelemmel, a külügyminiszter és a közigazgatási és
igazságügyi miniszter előterjesztése alapján 1. visszavonom az ME határozat 3. pontjában foglaltakat;
2. felhívom a külügyminisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Magyarország Kormánya és az Indonéz
Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló
megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
12/2007. (IV. 25.) ÖTM rendelete a tűzesetek vizsgálatára vonatkozó szabályokról.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. §-a (2) bekezdésének 3. pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az
önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának c) pontjában meghatározott feladatkörömben,
továbbá a 12–14. §-ok tekintetében az igazságügyi és rendészeti miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A tűzvizsgálat célja olyan tűzmegelőzési, tűzoltási
beavatkozási tapasztalatok megszerzése, következtetések
levonása, amelyek alkalmasak a tűzmegelőzési ismeretek
bővítésére, a mentési beavatkozási feltételek javítására, és
hozzájárulnak a jogkövető magatartáshoz.
(2) A tűzvizsgálat során vizsgálni kell:
a) a tűz keletkezésének, terjedésének körülményeit; a
tűz keletkezésének helyét, idejét; a tűz keletkezésének
ok-okozati összefüggéseit; továbbá a tűzesettel kapcsolatos személyi felelősséget,
b) a tűz keletkezésének megelőzésére, továbbterjedésének megakadályozására vonatkozó tűzvédelmi előírások
érvényesülését, a tűzmegelőzésre vonatkozó előírások érvényesülését,
c) a tűzoltás alapvető feltételeinek meglétét. 2. §
(1) A tűzoltóságok minden tudomásukra jutott tűzesettel kapcsolatban adatgyűjtésre és adatszolgáltatásra kötelezettek.
(2) Kötelezően gyűjtendő adatok:
a) a tűzeset helye,
b) a tűzeset jellege, kiterjedése,
c) a keletkezés ideje (amennyiben nem ismert a pontos
keletkezési idő, úgy vélelmezett időt kell megjelölni),
d) a jelzés ideje,
e) a személyi sérülés jellege, mértéke,
f) a lehetséges ügyfél, a tanú adatai (különösen név, el
érhetőség). (3) A nem illetékességi területen történt beavatkozás
esetén a beavatkozó tűzoltóság köteles az adatokat a tűzeset keletkezési helye szerint illetékes hivatásos önkormányzati tűzoltóságnak haladéktalanul távközlési eszköz
útján vagy elektronikus úton közölni.
3. § Hivatalból tűzvizsgálati eljárást kell lefolytatni az alábbi esetekben:
a) a tűzesettel összefüggésben bűncselekmény gyanúja
merül fel,
b) a tűzeset során haláleset történt,
c) a tűzeset minősített riasztási fokozata II-es vagy an
nál magasabb volt,
d) szakmai vagy egyéb szempontból indokolt.
4. § A Magyar Honvédség létesítményeiben, ingatlanaiban,
járműveiben keletkezett tűzesetek vizsgálatában az illetékes hivatásos önkormányzati tűzoltóság az érintettek felkérésére szakértőként működik közre.
A tűzvizsgálatot biztosító cselekmények 5. § A tűzvizsgálati eljárás eredményességének érdekében
– amennyiben a tűzvizsgáló nincs a helyszínen – a tűzoltás
vezetője a 2. § (2) bekezdésében meghatározott kötelező
adatgyűjtésen túl:
a) intézkedik a terület és a bizonyítékok biztonságos,
változatlan állapotban történő megőrzésére,
b) jelentésben rögzíti a helyszínre vonatkozó adatokat,
információkat, helyszínrajzot és szükség szerint kép- és
filmfelvételeket készít.
6. § (1) A 3. § a)–b) pontjában megjelölt esetekben nyílt vasúti vonalon a vonat vezetője, illetőleg az úton lévő hajón a
hajó kapitánya (vezetője) köteles elvégezni azokat a tűzvizsgálatot biztosító cselekményeket, amelyek a forgalom
zavartalansága, továbbhaladása (fenntartása) miatt szükségesek és később nem pótolhatók.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak alapján végzett cselekményekről – az annak alapján szerzett adatok közlésével –
a vonat vezetője, illetőleg a hajó kapitánya (vezetője) köteles a tűzeset keletkezési helye szerint illetékes hivatásos
önkormányzati tűzoltóságot haladéktalanul tájékoztatni.
(3) A tűzeset szempontjából érdekelt személy, személyek kötelesek változatlanul hagyni, illetőleg lehetőség
szerint változatlan formában megőrizni a tűzvizsgálati
helyszínt, annak felszabadításáig.
A tűzvizsgálat lefolytatásának szabályai 7. § A tűzvizsgálatot a tűzeset keletkezési helye szerint illetékes tűzvédelmi hatóság (a továbbiakban: hatóság) vezetője által kijelölt személy, személyek végzik.
8. § (1) A hatóság vezetője tűzvizsgáló készenléti szolgálatot rendelhet el.
(2) A készenléti szolgálat ellátásának szabályait a hatóság vezetője állapítja meg.
(3) Tűzvizsgálat lefolytatására az a személy jelölhető ki,
aki az illetékes hatóság állományának tagja és felsőfokú
szakmai képzettséggel, továbbá tűzvizsgálói tanfolyami
végzettséggel és legalább 3 éves tűzoltási, tűzvizsgálati
vagy tűzmegelőzési gyakorlattal rendelkezik.
9. § (1) A tűzvizsgálat során e rendelet 1. §-ának (2) bekezdésében meghatározottak teljesítése érdekében bizonyítási
eljárást kell lefolytatni.
(2) A bizonyítási eljárásban tűzeseti helyszíni szemlét
kell tartani. A helyszíni szemléről készített jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a vizsgálat szempontjából lényeges
tényezők leírását, a feltárt adatok, bizonyítékok felsorolását, továbbá a szükség szerinti mintavételezés körülményeit, valamint a lefoglalt bizonyítékok megnevezését.
(3) A vizsgálat során értékelni kell:
a) a kárt szenvedett létesítmény, építmény tűzvédelmi
helyzetét átfogó, valamint összehasonlító módon, figyelembe véve a létesítéskor, illetve az esemény időpontjában
érvényben lévő előírásokat,
b) a létesítési és használati előírások teljesítését, a tűzoltóság hatósági, szakhatósági munkájának az építmény
tűzvédelmi helyzetére gyakorolt hatását,
c) a tűzeset helyszínének megközelíthetőségét, tűzjelzés lehetőségét, vízszerzési helyeket, a beépített jelző és
oltó berendezéseket,
d) a dolgozók, az önkéntes vagy létesítményi tűzoltóság tevékenységét.
(4) A hatóság a szakértő kirendelésekor, illetve a szakvélemény kérésekor az eljárást a szakvélemény megérkezéséig felfüggesztheti.
10. § (1) Az összegyűjtött bizonyítékok felhasználásával a
tűzvizsgálati eljárásról összefoglaló jelentést kell készíteni. Az összefoglaló jelentés a tűzvizsgálatról készült szakmai dokumentum, melyet a tűzvizsgáló a vonatkozó szakmai szempontok szerint állít össze.
(2) Az összefoglaló jelentésnek tartalmaznia kell:
a) a tűz keletkezésével, terjedésével kapcsolatos
ok-okozati összefüggéseket,
b) a sérültek, elhunytak, károsultak adatait,
c) a figyelembe vett és a mellőzött bizonyítási eszközö
ket, a mellőzés indokolását,
d) valamint mindezek alapján a tűz keletkezési helyére,
idejére, okára, a gyújtóforrásra és a személyi felelősségre
vonatkozó megállapításokat,
e) a személyek, anyagi javak veszélyeztetettségére vonatkozó megállapításokat,
f) a további intézkedésre tett javaslatokat,
g) a létesítmény tűzvédelmi helyzetének értékelését a
9. § (3) bekezdésében foglaltak alapján. 11. §
(1) Az összefoglaló jelentés alapján a hatóság vezetője
szükség szerint intézkedik a vizsgálat vagy a jelentés kiegészítéséről, vagy záradékolja az összefoglaló jelentést.
(2) A záradékolás során a tűzvizsgálat eredményétől
függően a hatóság vezetője, amennyiben annak feltételei
fennállnak:
a) szóban vagy írásban felhívja az ügyfél figyelmét a
követendő szabályok betartására,
b) szabálysértési vagy büntetőeljárást kezdeményez,
c) tűzvédelmi bírságot szab ki,
d) egyéb hatósági intézkedést kezdeményez az illeté
kes hatóságnál a tapasztalt jogszabálysértés megszüntetésére (építés, környezetvédelem stb.).
A hatóság és a rendőrség együttműködése
a tűzvizsgálatban
12. § A rendőrség szervei minden tudomásukra jutott tűzesetről az ügyeletük útján haladéktalanul kötelesek a tűzoltóság illetékes szerveit értesíteni.
13. § (1) A tűzoltóság szervei bűncselekmény gyanúja vagy
halál esetén az ügyeletük útján haladéktalanul kötelesek a
rendőrség illetékes szerveit értesíteni.
(2) Amennyiben a tűzesettel kapcsolatban a rendőrség
és a tűzvizsgáló is helyszíni szemlét folytat le, úgy azt lehetőség szerint egyidejűleg kell lefolytatni. A tűzvizsgálati eljárás a rendőrség vagy más hatóság által folytatott eljárással párhuzamosan is lefolytatható.
(3) A tűzvizsgáló az (1) bekezdésben meghatározott
esetben, illetve a rendőrség megkeresésére, a vizsgálat lezárását követően a tűzvizsgálati jelentést a keletkezett
egyéb iratokkal együtt a kiadmányozási rendnek megfelelően haladéktalanul megküldi a vizsgálatot végző rendőri
szervnek.
14. § A tűzvizsgáló segítséget kérhet az illetékes rendőrkapitányságtól a tűzeset helyszínének biztosítása, a nyomok megőrzése, rögzítése, valamint a tűzeset helyszínén
az ügyfelek, tanúk felkutatása, azonosítása, helyszínen tartása céljából.
A tűzesettel kapcsolatos eljárásokra vonatkozó szabályok 15. §
(1) A tűzvizsgálati eljárás a tűzvizsgálati jelentés kiadásával zárul.
(2) A tűzvizsgálati jelentést a mellékletben meghatározott formátumban és adattartalommal kell kiadni.
(3) A tűzvizsgálati jelentés kiadására az összefoglaló jelentés záradékolását követően kerül sor.
(4) Ha a tűz keletkezésének ok-okozati összefüggései
nem állapíthatóak meg vagy nem bizonyíthatóak, a tűz keletkezési okát a tűzvizsgálati jelentésben ismeretlenként
kell megjelölni.
16. § (1) A hatóság a bejelentett tűzesettel kapcsolatban az
ügyfél kérelmére tűzeseti hatósági bizonyítványt ad ki.
(2) A tűzeseti hatósági bizonyítvány a tűzvizsgálati eljárás lefolytatásától függetlenül a 2. § (2) bekezdés szerinti
adatok alapján adható ki.
(3) A kérelem tartalmazza a kérelmező ügyfél vagy képviselőjének adatait, lakcímét/székhelyét, távközlési úton
történő elérhetőségét, a tűz keletkezési helyét, idejét, valamint azt az indokot, amely miatt a hatósági bizonyítvány
kiadását kezdeményezi.
17. § (1) A tűzeseti hatósági bizonyítvány a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 83. §-ának (3) bekezdésében foglaltakon túl tartalmazza:
a) a tűzjelzés idejét,
b) a tűzeset helyét és idejét,
c) tűzoltói beavatkozás történt-e,
d) indult-e tűzvizsgálati eljárás,
e) a tűzesetről rendelkezésre álló adatok közül azon
adatokat, melyek a tűzeseti hatósági bizonyítvány felhasználása szempontjából szükségesek.
(2) A tűzeseti hatósági bizonyítvány kiadása megtagadható, ha a tűzeset megtörténtének ténye a helyszín megtekintése alapján nem állapítható meg.
Záró rendelkezések 18. § (1) Ez a rendelet, a (2) bekezdésben foglaltak kivételével, 2007. május 1-jén lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a tűzesetek vizsgálatára vonatkozó szabályokról szóló 13/1997. (II. 26.) BM rendelet és az azt módosító
37/1999. (X. 27.) BM rendelet.
(2) A rendelet 8. §-ának (3) bekezdése 2008. január
1-jén lép hatályba.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési


text:
151/2009. (X. 30.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján, a miniszterelnök elő ter jesz tésére
a Stúdió Erté keretében végzett új típusú művészeti tevékenysége elismeréseként
Juhász R. József költőnek, fesztiválszervezőnek, az érsekújvári K 49 Galéria vezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. október 16. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
11/2012. (I. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. Beadványozók 2009. november 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az országos népszavazásról és
népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy a polgármester nem lehet országgyűlési képviselő?”
Az Országos Választási Bizottság 482/2009. (XII. 11.) számú határozatával megtagadta az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését, amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 162/2011. (XII. 15.) számú
határozatában megállapította, hogy az Országos Választási Bizottság 482/2009. (XII. 11.) számú határozatában kifejtett
indokok alapján nincs helye a hitelesítés megtagadásának. Az Alkotmánybíróság az 58/2011. (VI. 30.) határozatában
kifejtette, hogy „az OVB-hez hitelesítés céljából benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának az 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében közzétett mintától való formai eltérése érdemben nem befolyásolta az ív hitelesíthetőségét”.
Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának vizsgálata kapcsán megállapítható, hogy az mindössze annyiban tér el a
rendelet mellékletében meghatározott mintától, hogy a táblázat első, sorszámot tartalmazó rovata nem folyamatos
számozást tartalmaz, ami kizárólag formai, a konkrét ügyben a kezdeményezés törvényességét nem érintő eltérés.
Fentiek értelmében az Alkotmánybíróság a hivatkozott határozatot a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján
megsemmisítette, és a Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Országos Választási Bizottság jelen eljárása során nem merült fel a korábbi határozatában foglaltakhoz képest
egyéb, az elutasítást megalapozó körülmény, ezért figyelemmel az Alkotmánybíróság 162/2011. (XII. 15.) számú
határozatában foglaltakra megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint az
országos népszavazási kezdeményezésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a rendelkező
részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, 156. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
22/2016. (V. 20.) HM utasítása a ruházati illetménynorma 2016. összegeinek megállapításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Ezen utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter irányítása alá tartozó
központi hivatalokra, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), a miniszter fenntartói
irányítása alá tartozó köznevelési intézményre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. § A ruházati illetménynorma 2016. évi összegeit az 1. melléklet tartalmazza.
3. § (1) A 2016. évi hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetben 111 000 Ft, tábornok esetében 124 000 Ft keretösszeget
kell előrenyomtatni és a kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
(2) A szerződéses tiszti, altiszti állomány részére a szerződéses év fordulónapján kiadásra kerülő 2016. évi szerződéses
utánpótlási ruházati utalványfüzetben a 2016. évre vonatkozóan 126 000 Ft utánpótlási illetményt kell bejegyezni és a
kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
4. § (1) A 2016. évi hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetben előrenyomtatott és a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített
keretösszegen felül, utalványszelvény kitöltése nélkül
a) tábornok részére 20 000 Ft-ot,
b) hivatásos tiszt és altiszt részére 15 000 Ft-ot
kell kifizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kifizetést követően – a KNBSZ állományának kivételével – a hivatásos utánpótlási ruházati
utalványfüzet „Feljegyzések” részében hivatásos tiszt és altiszt esetében a „Keretösszegen felül 15 000 Ft kifizetve.”,
tábornok esetében a „Keretösszegen felül 20 000 Ft kifizetve.” megjegyzést kell bejegyezni és a kiállításra jogosult által
hitelesíttetni.
(3) A szerződéses tiszti, altiszti állomány részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2016. évi utánpótlási illetmény
terhére – utalványszelvény kitöltésével 15 000 Ft-ot kell kifizetni.
(4) A 2015. évre előrehozott vagy ezen utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126 000 Ft-tal, tábornok esetében
144 000 Ft-tal érvényesített – 2016. évi utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati
utalványfüzet keretösszeg maradványából a 2016. évi utánpótlási illetmény terhére 15 000 Ft-ot, tábornok részére
20 000 Ft-ot kell utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(5) Ha a 2015. évre előrehozott vagy ezen utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel
ellátott igényjogosult nem rendelkezik a (4) bekezdés szerinti 15 000 Ft, tábornok részére 20 000 Ft kifizetéshez
szükséges fedezettel, részére csak a keretmaradvány összege fizethető ki.
(6) A KNBSZ állományának kivételével az (1) bekezdés és a (3)–(5) bekezdés szerinti kifizetés csak azon igényjogosult
részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2016. évi utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(7) Az (1) bekezdés és a (4)–(5) bekezdés szerinti kifizetést a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti egysége és
a  honvédelmi szervezet ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján
2016. május 31-ig kell teljesíteni.
(8) A KNBSZ állományának kivételével az (1) bekezdés és a (3)–(5) bekezdés szerint kifizetett pénzösszeg fehérnemű,
egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs és sportruházat vásárlására és pótlására fordítható.
(9) Az (1) bekezdés és a (3)–(5) bekezdés szerinti kifizetett pénzösszeggel az igényjogosultnak számlával nem kell
elszámolni.
5. § (1) A KNBSZ állományának kivételével a tábornok, tiszt és altiszt részére – a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített 2016. évi
utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény kitöltésével 24 000 Ft előleget kell kifizetni.
(2) A szerződéses tiszt, altiszt részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2016. évi utánpótlási illetmény terhére –
utalványszelvény kitöltésével 24 000 Ft előleget kell kifizetni.
(3) A 2015. évre előrehozott vagy ezen utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126 000 Ft-tal, tábornok esetében
144 000 Ft-tal érvényesített – 2016. évi utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati
utalványfüzet keretösszeg maradványából – a 4. § (4) bekezdése szerinti kifizetést követően – a tábornok, tiszt, altiszt
részére 24 000 Ft előleget kell utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(4) Ha a 2015. évre előrehozott vagy ezen utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel
ellátott tábornok, tiszt, altiszt – a 4. § (4) bekezdése szerinti kifizetést követően – nem rendelkezik a (3) bekezdés
szerinti 24 000 Ft előleg kifizetéshez szükséges fedezettel, részére csak a keretmaradvány összege fizethető ki.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2016. évi
utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Az (1) bekezdés és a (3)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetését a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti
egysége és a honvédelmi szervezet ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék
alapján 2016. május 31-ig kell teljesíteni.
(7) Ezen utasítás hatálybalépésének napján, vagy ha az előleg kifizetésére való jogosultság később keletkezik,
a  jogosultság keletkezésének napján külszolgálaton lévő tábornok, tiszt, altiszt részére az (1)–(4) bekezdés szerinti
előleg kifizetése kérelem alapján történik. Az előleg a külszolgálat időtartama alatt vagy az annak befejezésétől
számított 30. napig, de legkésőbb 2019. november 30-ig kérelmezhető.
(8) Az (1)–(4) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak a kifizetés napjától
számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes
honvédelmi szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra külföldi beosztásba vezényelt – ide nem értve a rendelkezési
állományba helyezés nélkül, 1 évet meghaladó időtartamban külföldi szolgálatot teljesítő – tábornoki, tiszti, altiszti
állomány esetében a ruházati ellátásért felelős honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(9) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult fehérnemű, egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs
és sportruházat vásárlására és pótlására fordíthatja.
(10) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre
igazításra.
(11) Ha az igényjogosult a (8) bekezdésben meghatározott határidőig az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem,
vagy csak részben számol el, a honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek
gondoskodnia kell az elszámolás után fennálló összegből az adó és a járulék – következő havi illetményéből
történő – levonásáról.
6. § (1) A KNBSZ állományának kivételével a hivatásos katonanői állomány részére – a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített
2016. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(2) A szerződéses tiszt, altiszt katonanő részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2016. évi utánpótlási illetmény
terhére – utalványszelvény kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(3) A 2015. évre előrehozott vagy ezen utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126 000 Ft-tal érvényesített – 2016. évi
utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszeg
maradványából – a 4. § (4) és az 5. § (4) bekezdése szerinti kifizetést követően – a tiszt, altiszt katonanő részére további
15 000 Ft előleget kell utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(4) Ha a 2015. évre előrehozott vagy ezen utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel
ellátott hivatásos és szerződéses tiszt, altiszt katonanő – a 4. § (4) és az 5. § (4) bekezdése szerinti kifizetést követően –
nem rendelkezik a (3) bekezdés szerinti 15 000 Ft előleg kifizetéshez szükséges fedezettel, részére csak a keretmaradvány
összege fizethető ki.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2016. évi
utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Az (1) bekezdés és a (3)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetését a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti
egysége és a honvédelmi szervezet ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék
alapján 2016. május 31-ig kell teljesíteni.
(7) Ezen utasítás hatálybalépésének napján, vagy ha az előleg kifizetésére való jogosultság később keletkezik,
a  jogosultság keletkezésének napján külszolgálaton levő tiszt, altiszt katonanő részére az (1)–(4) bekezdés szerinti
előleg kifizetése kérelem alapján történik. Az előleg a külszolgálat időtartama alatt vagy az annak befejezésétől
számított 30. napig, de legkésőbb 2019. november 30-ig kérelmezhető.
(8) Az (1)–(4) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak a kifizetés napjától
számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes
honvédelmi szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra külföldi beosztásba vezényelt – ide nem értve a rendelkezési
állományba helyezés nélkül, 1 évet meghaladó időtartamban külföldi szolgálatot teljesítő – tiszti, altiszti állomány
esetében a ruházati ellátásért felelős honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(9) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult katonanő a Magyar Honvédség Öltözködési
Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet Mellékletének (a továbbiakban: Öltözködési Szabályzat)
68. pont a) és c) alpontjában meghatározott, a szolgálatteljesítéséhez szükséges
a) a nemének és az Öltözködési Szabályzat előírásainak megfelelő fehérnemű, így különösen kombiné, kombi
dressz, trikó, melltartó, női alsónemű, valamint
b) testszínű harisnya és harisnyanadrág vagy a használat tekintetében hasonló rendeltetésű termékek vásárlására
fordíthatja.
 (10) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre
igazításra.
 (11) Ha az igényjogosult a (8) bekezdésben meghatározott határidőig az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem,
vagy csak részben számol el, a honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek
gondoskodnia kell az elszámolás után fennálló összegből az adó és a járulék – következő havi illetményéből
történő – levonásáról.
7. § (1) Az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban szolgálatot teljesítő tábornok,
tiszt, altiszt részére – a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített 2016. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény
kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(2) Az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban szolgálatot teljesítő szerződéses
tiszt, altiszt részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2016. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény
kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(3) A 2015. évre előrehozott vagy ezen utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126 000 Ft-tal érvényesített – 2016. évi
utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszeg
maradványából – a 4. § (4) bekezdése szerinti kifizetést, valamint az 5. § (4) és a 6. § (3) bekezdése szerinti előleg
kifizetését követően – az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban
szolgálatot teljesítő hivatásos és szerződéses tiszt, altiszt részére további 15 000 Ft előleget kell utalványszelvény
kitöltésével kifizetni.
(4) Ha a 2015. évre előrehozott vagy ezen utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel
ellátott, az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban szolgálatot teljesítő
hivatásos és szerződéses tiszt, altiszt – a 4. § (4) bekezdése szerinti kifizetést, valamint az 5. § (4) bekezdése és a 6. §
(3) bekezdése szerinti előleg kifizetését követően – nem rendelkezik a (3) bekezdés szerinti 15 000 Ft előleg kifizetéshez
szükséges fedezettel, részére csak a keretmaradvány összege fizethető ki.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2016. évi
utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Az (1) bekezdés és a (3)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetését a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti
egysége és a honvédelmi szervezet ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék
alapján 2016. május 31-ig kell teljesíteni.
(7) Ezen utasítás hatálybalépésének napján, vagy ha az előleg kifizetésére való jogosultság később keletkezik,
a  jogosultság keletkezésének napján külszolgálaton levő, az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval
meghatározott beosztásban szolgálatot teljesítő tábornok, tiszt, altiszt részére az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg
kifizetése kérelem alapján történik. Az előleg a külszolgálat időtartama alatt vagy az annak befejezésétől számított
30. napig, de legkésőbb 2019. november 30-ig kérelmezhető.
(8) Az (1)–(4) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak a kifizetéstől
számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes
honvédelmi szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra külföldi beosztásba vezényelt – ide nem értve a rendelkezési
állományba helyezés nélkül, 1 évet meghaladó időtartamban külföldi szolgálatot teljesítő – tábornoki, tiszti, altiszti
állomány esetében a ruházati ellátásért felelős honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(9) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult a kulturált munkahelyi megjelenéshez szükséges
felsőruházati cikkek és lábbeli vásárlására fordíthatja.
(10) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre
igazításra.
(11) Ha az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem, vagy csak részben
számol el, a honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek gondoskodnia kell
az elszámolás után fennálló összegből az adó és a járulék – következő havi illetményéből történő – levonásáról.
8. § (1) A 2016. évi hivatásos és szerződéses alapfelszerelési ruházati utalványfüzetben bejegyzett és érvényesített
keretösszegből, utalványszelvény kitöltésével, a próbaidő leteltét követően a katonanő részére 17 000 Ft-ot kell
kifizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kifizetés csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2016. évi
alapfelszerelési ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(3) Az (1) bekezdés szerint kifizetett pénzösszeg fehérnemű, valamint testszínű harisnya és harisnyanadrág vásárlására
fordítható.
(4) Az (1) bekezdés szerinti kifizetett pénzösszeggel az igényjogosultnak számlával nem kell elszámolni.
9. § (1) A legénységi állomány részére a 2016. évben egyszeri alkalommal, külön jegyzék alapján 24 000 Ft előleget kell
kifizetni a következők figyelembevételével:
a) ha a legénységi állományú katona szolgálati viszonya év közben keletkezik, a próbaidő letelte után a teljes
összegre jogosult,
b) ha a legénységi állományú katona próbaideje a 2016. év végéig nem telik le, kifizetésre nem jogosult,
c) teljes összegben jogosult a legénységi állományú katona a kifizetésre akkor is, ha próbaidejét letöltötte,
de  szolgálati viszonya ezen utasítás hatálybalépésének időpontja előtt megszűnt, vagy annak megszűnési
időpontja ismert, és
d) ha a teljes összeg kifizetése jogszerűen történt, a legénységi állományú katona szolgálati viszonyának év
közbeni megszűnése, megszüntetése miatt a kifizetett összeg nem követelhető vissza.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kifizetést a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti egysége és a honvédelmi szervezet
ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni. A kifizetés
határideje 2016. május 31-e azon legénységi állományú katona esetén, akinek próbaideje ezen utasítás
hatálybalépésének napjáig letelt, egyéb esetben a kifizetést a próbaidő leteltét követő 30. napig kell teljesíteni.
(3) Az (1) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak a kifizetés napjától
számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes
honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(4) Az (1) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult fehérnemű, egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs
és sportruházat vásárlására és pótlására fordíthatja.
(5) Az (1) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre
igazításra.
(6) Ha az igényjogosult a (3) bekezdésben meghatározott határidőig az (1) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem,
vagy csak részben számol el, a honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek
gondoskodnia kell az elszámolás után fennálló összegből az adó és a járulék – következő havi illetményéből
történő – levonásáról.
10. § (1) A honvéd tisztjelölt és a honvéd altiszt-jelölt állomány részére a 2016. évben egyszeri alkalommal, az évfolyam
megkezdésekor – első évfolyam esetében a próbaidőt követően –, külön jegyzék alapján 10 000 Ft-ot kell kifizetni.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti teljes összeg kifizetése jogszerűen történt, a honvéd tisztjelölti, honvéd altisztjelölti
szolgálati viszony év közbeni megszűnése, megszüntetése miatt a kifizetett összeg nem követelhető vissza.
(3) A (1) bekezdés szerinti kifizetést a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti egysége és a honvédelmi szervezet
ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni.
(4) Az (1) bekezdés szerint kifizetett pénzösszeg fehérnemű, egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs és sportruházat
vásárlására és pótlására fordítható.
(5) Az (1) bekezdés szerinti kifizetett pénzösszeggel az igényjogosultnak számlával nem kell elszámolni.
11. § (1) A KNBSZ szakmai, támogatási, együttműködési, biztonságvédelmi és kapcsolattartási feladataiban részt vevő
hivatásos állomány differenciált ruházati kiegészítő illetménye a ruházati utánpótlási illetmény 60%-áig terjedhet.
A differenciált ruházati kiegészítő illetmény megállapítását, valamint a ruházati utánpótlási és differenciált ruházati
kiegészítő illetmény kifizetési, elszámolási, valamint nyilvántartási rendjét, módját, továbbá a katonai egyenruházaton
felül elszámolható cikkek listáját a KNBSZ főigazgatója szabályozza.
(2) Az utánpótlási illetményből az Öltözködési Szabályzat rendelkezéseitől eltérő öltözet viselésének beszerzésére
– a KNBSZ állományának kivételével – csak az állomány egyenruha viselésére nem kötelezett tagja részére fizethető ki
előlegként készpénz. A ruházati utánpótlási illetmény terhére készpénzben kifizethető előleg jóváhagyása
–  a  honvédelmi szervezet vezetőjének javaslata alapján – a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár
(a  továbbiakban: HM VGHÁT) hatáskörébe tartozik. A javaslatokat a honvédelmi szervezetek vezetői – a HM
Védelemgazdasági Hivatal útján – 2016. június 30-ig terjesztik fel a HM VGHÁT részére jóváhagyásra.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott utánpótlási illetményből történő kifizetés esetén a folyósított előleg felhasználását
igazoló számlával az igényjogosultnak a kifizetés napjától számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre
szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes honvédelmi szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra
külföldi beosztásba vezényelt – ide nem értve a rendelkezési állományba helyezés nélkül, 1 évet meghaladó
időtartamban külföldi szolgálatot teljesítő – tábornoki, tiszti, altiszti állomány esetében a ruházati ellátásért felelős
honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni. A kifizetés mértékét és a katonai egyenruházaton felül számla
ellenében elszámolható cikkek listáját a honvédelmi szervezet vezetője határozza meg.
(4) A (2) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon személyek részére lehetséges, akik az Öltözködési Szabályzat
15. pont d) alpontjának előírásai szerint rendelkeznek az Öltözködési Szabályzat 45–48. pontjában meghatározott
öltözeti változatokkal. Az öltözetek meglétének ellenőrzésére a honvédelmi szervezetek vezetői intézkednek.
(5) A (2) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2016. évi
utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Ha az igényjogosult a (3) bekezdésben meghatározott határidőig az (1) és (2) bekezdés szerint kifizetett előleggel
nem, vagy csak részben számol el, a honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységének
gondoskodnia kell az elszámolás után fennálló összegből az adó és a járulék – következő havi illetményéből
történő – levonásáról.
12. § (1) Az egyes költségtérítésekről szóló 19/2013. (IX. 6.) HM rendelet 33/A. § bekezdése alapján a honvédelmi szervezeteknél
foglalkoztatott közalkalmazottak 2016. évi ruházati költségtérítésének keretösszegét 94 000 Ft-ban állapítom meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti keretösszegre vonatkozó előleg kifizetését a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti
egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján 2016. május 31-ig kell teljesíteni.
(3) Az (1) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak a kifizetés napjától
számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát a közalkalmazottat
foglalkoztató honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállítani.
(4) Ha az igényjogosult a (3) bekezdésben meghatározott határidőig az (1) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem,
vagy csak részben számol el, a honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek
gondoskodnia kell az elszámolás után fennálló összegből az adó és a járulék – következő havi illetményből
történő – levonásáról.
13. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit – a 14. §-t kivéve – azonban 2016. január
1-jétől kell alkalmazni.
14. § A belföldi reprezentációról szóló 83/2004. (HK 24.) HM utasítás 1. mellélet I. pont 5. sorában a „Sajtóosztály vezetője”
szövegrész helyébe a „sajtófőnöke” szöveg lép.
15. § Ez az utasítás 2019. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1429/2013. (VII. 10.) Korm. határozata a TÁMOP-2.5.3.C-13/1-2013-0001 azonosító számú („A munkáért!” című) egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a TÁMOP-2.5.3.C-13/1-2013-0001 azonosító számú, „A munkáért!” című, egymilliárd
forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás
Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
89/2003. (IX. 11.) OGY határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között, személyeknek a közös államhatáron történő visszafogadásáról szóló, Budapesten, 2002. szeptember 12. napján aláírt Egyezmény megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti a Magyar Köztársaság Kormánya és a
Szlovák Köztársaság Kormánya között, személyeknek a
A határozatot az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
közös államhatáron történő visszafogadásáról szóló,
Budapesten, 2002. szeptember 12. napján aláírt Egyezményt;
2. felkéri a külügyminisztert, hogy az Egyezmény megerősítéséről diplomáciai úton értesítse a Szlovák Köztársaság Kormányát.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
119/2015. (XII. 28.) ME határozata a Magyar–Szlovák Gazdasági Együttműködési Kérdések Vegyes Bizottsága magyar tagozati elnökének kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.) Korm.
határozat 3. pont a) alpontja szerinti jogkörömben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
Magyar Leventét a  Magyar–Szlovák Gazdasági Együttműködési Kérdések Vegyes Bizottsága magyar tagozatának
elnökévé nevezem ki.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
402/2009. (X. 8.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. G. K. és a dr. F. J. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. szeptember 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
,,Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson a köztisztviselők által betartandó etikai normákról és az
– állampolgárok által is kezdeményezhető – etikai eljárás szabályairól?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
383/2017. (X. 3.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Wéber Jánosné dr. Nesz Évát 2018. február 11-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. szeptember 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
167/2009. (XII. 15.) FVM rendelete a cukorrépa-termelők cukoripari szerkezetátalakításhoz kapcsolódó kiegészítő támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § E rendelet alkalmazásában
a) cukorrépa-termelő: az a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaság, aki a kvótajogosulthoz rendelt, a Cukor Terméktanácsnál nyilvántartott cukorrépa-szállítási joggal
rendelkezett a kvótáról történő lemondással érintett gazdasági évet megelőző három gazdasági év
valamelyikében (a továbbiakban: referencia-időszakban), vagy aki átengedett cukorrépa-szállítási jog alapján
a referencia-időszakban a kvótajogosult cukortermeléséhez cukorrépát termelt, b) kvótajogosult: a természetes édesítőszerek termékpályáinak szabályozásához kapcsolódó egyes kérdésekről szóló
129/2007. (X. 31.) FVM rendelet (a továbbiakban: R.) 1. § b) pontja szerinti feltételeknek megfelelő jogi
személyiséggel rendelkező vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, amely az R. szerinti kvótájáról
a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról és a közös
agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. február 20-i 320/2006/EK
tanácsi rendelet (a továbbiakban: tanácsi rendelet) 3. cikk (1) bekezdés c) pontja alapján csak részben mondott le,
c) cukorrépa-szállítási jog: az R. 1. § c) pontjában ekként meghatározott fogalom,
d) cukorrépa SAPS jogosultság: az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú
támogatási jogosultság, amely alapján a cukorrépa-termelő a cukorrépa hasznosítási ágként művelt földje után
vett igénybe az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatást
a referencia-időszakban. 2. § (1) E rendelet alapján támogatásra az a cukorrépa-termelő jogosult, aki a következő együttes feltételeknek megfelel:
a) a cukorrépa-termelőnek a 2007. december 31-én fennálló cukorrépa-szállítási joga a cukoripar
szerkezetátalakítási támogatásának egyes kérdéseiről szóló 80/2006. (XI. 23.) FVM rendelet 2. § (4) bekezdés
b) pontja szerint részben szűnt meg, vagy a részben megszűnt cukorrépa-szállítási jog alapjául szolgáló eredeti
cukorrépa-szállítási jog alapján a referencia időszakban cukorrépát termelt,
b) a cukorrépa-termelő vagy az általa igénybe vett cukorrépa-szállítási jog tulajdonosa (a továbbiakban:
jogtulajdonos) rendelkezik az adott cukorrépa-termelők térségi szövetségi tagságát igazoló dokumentummal,
c) a cukorrépa-termelő a cukorrépa-termelést a kvótajogosultnak a kvótáról történő lemondását követően
véglegesen abbahagyta, és a kvótajogosult kvótájának megtermeléséhez szükséges cukorrépa-termeléshez nem
járul hozzá, d) a cukorrépa-termelő vagy az általa igénybe vett jogtulajdonos az a) pont szerinti cukorrépa-szállítási jogot
térítésmentesen átadta a Cukor Terméktanácsnak, és e) a cukorrépa-termelő a cukorrépa-termelők nemzeti kiegészítő támogatásáról szóló 133/2008. (X. 10.) FVM
rendelet alapján nem jogosult támogatásra, és a kvótajogosultnak a kvótáról történő lemondását követően
cukorrépa SAPS jogosultsággal nem rendelkezik. (2) A támogatást a jogtulajdonos igényelheti. Ha a jogtulajdonos cukorrépa-szállítási jogát a referencia-időszakban más
cukorrépa-termelők is használták, akkor a megítélt támogatás 50%-a azon cukorrépa-termelőket illeti meg, akik
a referencia-időszakban a jogtulajdonos cukorrépa-szállítási joga alapján cukorrépát termeltek.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben a támogatás 50%-át a referencia-időszak során szállított cukorrépa-mennyiség
arányában kell azon cukorrépa-termelők között felosztani, akik ugyanazt a cukorrépa-szállítási jogot használták.
A felosztás során a jogtulajdonos saját termelését is arányosan figyelembe kell venni.
3. § (1) A támogatás mértéke a 2. § (1) bekezdés d) pontja alapján átadott cukorrépa-szállítási jog minden tonnája után 19,73
eurónak megfelelő forintösszeg. (2) A támogatási összeget a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer
megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
szóló, 2006. június 27-i 968/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: bizottsági rendelet) 21. cikke szerint kell
forintra átváltani. (3) A cukorrépa-szállítási jog mértékét 130 kg/t cukorkihozatal alapján számított 16%-os cukortartalmú cukorrépára
átszámítva kell figyelembe venni. (4) A támogatás forrása a tanácsi rendelet 7. cikk (2) bekezdésében meghatározott forrás.
4. § (1) A támogatási kérelmet 2009. december 14-től 2010. január 15-ig egy példányban, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal (a továbbiakban: MVH) által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon kell benyújtani
az MVH-hoz. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott formanyomtatványt a következő adattartalommal kell az MVH-nak
rendszeresítenie: a) ügyfélazonosító adatok és kapcsolattartási információk, b) a támogatási jogosultságra vonatkozó adatok,
c) a támogatás igényléséhez szükséges nyilatkozatok, d) a benyújtandó mellékletek listája.
(3) A támogatási kérelemhez – ha azokat korábban, más támogatási kérelmekhez kapcsolódóan az MVH részére nem
juttatták el – az alábbi igazolásokat kell mellékelni:
a) a Cukor Terméktanács által kiállított, a cukorrépa-szállítási jogot igazoló bizonylat másolata,
b) az a) pontban meghatározott cukorrépa-szállítási jog bevonásáról szóló, a Cukor Terméktanács által kiállított
igazolás, c) a térségi cukorrépa-termelők szövetsége által kiállított, a tagsági kötelezettség teljesítését igazoló dokumentum,
d) a 2. § (2) bekezdése szerinti esetben a cukorrépa-szállítási jogot használó cukorrépa-termelők listája.
(4) A támogatási kérelem (3) bekezdés d) pontja szerinti mellékletének a nyomtatványát az MVH a honlapján közzéteszi.
A nyomtatvány az alábbi adatokat tartalmazza: a) a cukorrépa-termelők által a referencia-időszakban – az átadott cukorrépa-szállítási jog alapján – leszállított
16%-os cukortartalmú cukorrépa mennyisége, b) a cukorrépa-termelők nyilatkozata a cukorrépa-termelés beszüntetéséről,
c) a jogtulajdonos teljességi nyilatkozata a becsatolt mellékletekről,
d) ügyfélazonosító adatok és kapcsolattartási információk. (5) Az MVH a támogatást 2010. március 1. és március 31. között folyósítja. Ha a támogatás folyósítására – figyelembe véve
a mezőgazdasági, agrár- vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 55. § (4) bekezdését is – 2010 márciusában nem kerül sor,
a támogatást az MVH a bizottsági rendelet 17. cikkében meghatározottak szerint folyósítja.
(6) A 2. § (2) bekezdése szerinti esetben a jogtulajdonos köteles a támogatás 2. § (3) bekezdése szerinti részét
a cukorrépa-szállítási jogát használó más cukorrépa-termelő részére a kifizetést követő tíz munkanapon belül
továbbítani (átutalni), ha a cukorrépa-termelő nem mond le a támogatás arányos összegéről.
(7) A jogtulajdonos köteles a (6) bekezdés szerint továbbított támogatás továbbítását követő huszonöt munkanapon
belül az MVH részére benyújtani az egyes cukorrépa-termelőkre vonatkozó támogatási összeg részletes kiszámítását,
valamint a továbbítás tényét bizonyító dokumentumot (különösen a bankszámlakivonatot, a pénztárbizonylat
másolatát). (8) Ha a támogatás nem kerül továbbításra a (6) bekezdés szerinti határidőn belül, a támogatás nem továbbított része
jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül. Ebben az esetben az MVH hivatalból állapítja meg és folyósítja
a jogtulajdonos szállítási jogát használó cukorrépa-termelőnek a részére közvetlenül járó támogatást.
(9) Ha a (6) bekezdés szerint támogatást szerző cukorrépa-termelő nem tartja be a 2. § (1) bekezdés c) pontjában vállalt
kötelezettséget, a támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
5. § (1) A Nemzeti Diverzifikációs Program keretében megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól
szóló 144/2009. (XI. 6.) FVM rendelet 7. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A támogatási kérelmet 2009. november 16. és 2010. január 15. között lehet benyújtani.”
(2) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a 2009. évtől
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 113/2009. (VIII. 29.) FVM rendelet 4. § (1) bekezdés c) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép: [Az ügyfél a támogatást akkor veheti igénybe, ha]:
„c) az 1. számú mellékletben meghatározott szakképesítések, a 2–4. számú mellékletben meghatározott felsőfokú
végzettségek, illetve a 2–4. számú mellékletben meghatározott végzettségeknek a felsőoktatási alap- és
mesterképzésről, valamint a szakindítás eljárási rendjéről szóló 289/2005 (XII. 22.) Korm. rendelet alapján
megfeleltethető végzettségek legalább egyikével rendelkezik, ideértve a külföldi bizonyítványok és oklevelek
elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény szerint elismert, illetve honosított, külföldön szerzett bizonyítványt és
oklevelet is, továbbá azt a felsőoktatási intézmény által kiadott igazoló dokumentumot, mely szerint az ügyfél
valamely, a 2–4. számú mellékletben meghatározott felsőfokú végzettség tekintetében sikeres záróvizsgát tett;”
(3) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a 2009. évtől
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 113/2009. (VIII. 29.) FVM rendelet 4. § (3) bekezdés c) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép: [A (2) bekezdés szerinti kizáró ok nem áll fenn, vagyis az ügyfél támogatást vehet igénybe, abban az esetben, ha]
„c) az ügyfél kizárólag az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási
támogatások igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet alapján nyújtott be a 2009.
évben támogatási kérelmet, és e rendelet alapján 2009. szeptember 15. és október 31. között támogatási kérelmet
nyújt be.” (4) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások
igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet 5. számú melléklete helyébe
az 1. melléklet lép. 6. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a falumegújításra és -fejlesztésre igénybe vehető támogatások
részletes feltételeiről szóló 135/2008. (X. 18.) FVM rendelet 6. § (1) bekezdésében a „2009. november 16. és december
16. között” szövegrész helyébe a „2009. november 16. és december 20. között” szöveg, az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból a mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére nyújtandó támogatások részletes
feltételeiről szóló 136/2008. (X. 18.) FVM rendelet 6. § (1) bekezdésében a „2009. november 16. és december 16. között”
szövegrész helyébe a „2009. november 16. és december 20. között” szöveg, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 160/2009.
(XI. 19.) FVM rendelet 6. § (1) bekezdésében a „2009. november 16. és december 16. között” szövegrész helyébe
a „2009. november 16. és december 20. között” szöveg, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó,
a vidéki örökség megőrzéséhez igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről szóló 138/2008. (X. 18.) FVM
rendelet 6. § (1) bekezdésében a „2009. november 16. és december 16. között” szövegrész helyébe a „2009. november
16. és december 20. között” szöveg lép. (2) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a falumegújításra és -fejlesztésre igénybe vehető támogatások
részletes feltételeiről szóló 135/2008. (X. 18.) FVM rendelet 1. számú melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
(3) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 136/2008. (X. 18.) FVM rendelet 1. számú melléklete a 3. melléklet szerint
módosul. (4) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 160/2009. (XI. 19.) FVM rendelet 1. számú melléklete a 4. melléklet szerint
módosul. 7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A Nemzeti Diverzifikációs Program keretében megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól
szóló 144/2009. (XI. 6.) FVM rendelet – 5. § (1) bekezdéssel módosított – 7. § (4) bekezdését, az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a 2009. évtől nyújtandó támogatások részletes
feltételeiről szóló 113/2009. (VIII. 29.) FVM rendelet – 5. § (2) és (3) bekezdéssel módosított – 4. § (1) bekezdés c) pontját
és 4. § (3) bekezdés c) pontját, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott
agrár-környezetgazdálkodási támogatások igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009. (V. 14.) FVM
rendelet – 5. § (4) bekezdéssel és az 1. melléklettel módosított – 5. számú mellékletét a folyamatban lévő ügyekben is
alkalmazni kell. (3) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a falumegújításra és -fejlesztésre igénybe vehető támogatások
részletes feltételeiről szóló 135/2008. (X. 18.) FVM rendelet, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
a mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 136/2008.
(X. 18.) FVM rendelet, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 160/2009. (XI. 19.) FVM rendelet, az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a vidéki örökség megőrzéséhez igénybe vehető támogatások részletes
feltételeiről szóló 138/2008. (X. 18.) FVM rendelet e rendelettel megállapított rendelkezéseit az e rendelet
hatálybalépését követően indult ügyekben kell alkalmazni. (4) Az 5. §, 6. §, valamint az 1–4. melléklet az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. E bekezdés
az e rendelet hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
8. § Ez a rendelet a következő közösségi jogszabályok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a Tanács 320/2006/EK rendelete (2006. február 20.) a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló
ideiglenes rendszer megállapításáról és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet
módosításáról, b) a Bizottság 968/2006/EK rendelete (2006. június 27.) a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására
szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter