text:
96/2003. (XII. 18.) GKM rendelete földgáz közüzemi díjainak megállapításáról.
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény
(a továbbiakban: GET) 56. §-a (1) bekezdésének a) pontjában, valamint az árak megállapításáról szóló 1990. évi
LXXXVII. törvény 7. §-a (1)—(2) bekezdéseiben és mellékletének ,,A) Termékek’’ pontjában kapott felhatalmazás alapján — az árak (díjak) tekintetében a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya a közüzemi nagykereskedőre, a
közüzemi szolgáltatókra a közüzemi fogyasztókra
(a továbbiakban: nagykereskedő, szolgáltató, fogyasztó) és
— a 8. § (2) bekezdése tekintetében — a szerződés nélkül
szabálytalanul vételező fogyasztókra terjed ki.
(2) E rendelet alkalmazási körébe tartozik a közüzemi
nagykereskedelem és közüzemi szolgáltatás keretében értékesített földgáz (BTO 111020 00 00), legmagasabb hatósági árainak, ezen árak (díjak) alkalmazási feltételeinek,
valamint a kapcsolódó fizetési feltételeknek a megállapítása.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) Az e rendeletben használt fogalmakra a GET, a
végrehajtására kiadott jogszabályok, valamint a (2) bekezdés meghatározásai irányadók.
(2) E rendelet alkalmazásában:
a) alapdíjas szezonális fogyasztó: az a 20—100 m3/h
közötti névleges teljesítményű gázmérővel rendelkező
fogyasztó, aki a földgázt olyan technológiai jellegű tevékenységhez vételezi (pl. terményszárítás, aszfaltkészítés),
amely a téli fogyasztási időszakban nem, vagy csak korlátozott mértékben végezhető, és a téli fogyasztási időszakban
igénybe vett legnagyobb órai teljesítménye nem haladja
meg a téli időszakon kívül bármikor igénybe vett legnagyobb órai teljesítményét;
b) átmeneti időszak: a szerződési időszak kezdete és a
közüzemi szerződés felmondásának hatálybalépése közötti
időszak;
c) fogyasztási igénybejelentés: a szolgáltató, illetve az
500 m3/h feletti lekötéssel rendelkező fogyasztó mennyi
ségi igényének naponta történő megadása a vele szerződéses kapcsolatban álló
— nagykereskedő számára gázátadó állomásonként
(szolgáltató esetében), illetve
— a szolgáltató számára egybefüggő telephelyenként
(fogyasztó esetében);
d) földgáz fűtőértéke: az MSZ 2373 szabvány szerinti
gáztechnikai normál állapotú, köbméterben mért száraz
földgáz fűtőértéke;
e) gáztechnikai normál állapot: a földgáz olyan állapota,
amikor az abszolút nyomása 101,325 kPa, a termodinamikai hőmérséklete 288,15 K;
f) háztartási (lakossági) cél:
fa) a természetes személyek háztartási, főzési, sütési,
fűtési, használati melegvíz-szolgáltató (konyhai, fürdőszobai) és hűtési berendezéseinek,
fb) a lakóépületben a lakások rendeltetésszerű használatához tartozó helyiségek (pl. lépcsőház, folyosó, mosókonyha, szárító, gyermekkocsi-tároló, gépkocsitároló, kapualj, központi berendezések helyiségei) fűtését szolgáló
berendezések
földgázfogyasztása;
g) időszakos fogyasztó: a nagykereskedő vagy a szolgáltató által a szerződésben előre meghatározott számú napon vagy egyéb feltételek alapján rendelkezésre bocsátott
mindenkori teljesítmény szerint vételező fogyasztó, akitől
a szerződése szerinti teljesítmény október 1-jétől április
30-ig vehető el;
h) kiegyenlítő fogyasztó: a nagykereskedő vagy a szolgáltató által a szerződésben meghatározott feltételek alapján
rendelkezésre bocsátott mindenkori teljesítmény szerint
vételező fogyasztó;
i) közüzemi alapdíj: az a — szerződéses időszakra vonatkoztatott — díj, melyet a 20 m3/h-nál kisebb névleges teljesítményű gázmérővel rendelkező fogyasztó (Ft/év), valamint a 20—100 m3/h közötti névleges (össz)teljesítményű
mérővel rendelkező fogyasztó (Ft/m3/h/év) a — jogszabályban előírt ellátási kötelezettségen alapuló — szolgáltatás
rendelkezésre állásáért a szerződési időszakra vonatkozóan fizet (fajtái: háztartási és nem háztartási alapdíj);
j) közüzemi gázdíj: az a — Ft/MJ-ban meghatározott —
díj, amelyet a szolgáltató, fogyasztó (vásárló) az átvett
földgáz hőmennyisége után fizet, figyelembe véve az Üzletszabályzatban leírtakkal összhangban álló nyomás- és hőmérséklet-korrekciót is (fajtái: viszonteladói, szállítóvezetéki, háztartási és nem háztartási gázdíj);
k) közüzemi teljesítménydíj: az a — szerződéses időszakra vonatkoztatott — díj, melyet a 100 m3/h-nál nagyobb
névleges teljesítményű gázmérővel rendelkező nem háztartási fogyasztó (Ft/MJ/h/év), valamint a szolgáltató
(Ft/MJ/nap/év) a lekötött legnagyobb teljesítmény után a
— jogszabályban előírt ellátási kötelezettségen alapuló —
rendelkezésre állásért a szerződési időszakra vonatkozóan
fizet (fajtái: viszonteladói, szállítóvezetéki és nem háztartási teljesítménydíj;
l) szállítóvezetékről ellátott fogyasztó: a szállítóvezetékről közvetlenül vételező fogyasztó;
m) szerződési időszak: éves teljesítmény-lekötés
(-igénybevétel) esetében a szerződéses év, havi teljesítmény-lekötés (-igénybevétel) esetében a teljes naptári hónap(ok)ból álló időszak a szerződéses éven belül;
n) teljesítménydíjas szezonális fogyasztó: az a 100 m3/h-nál
nagyobb névleges teljesítményű gázmérővel rendelkező fogyasztó, aki a földgázt olyan technológiai jellegű tevékenységhez vételezi (pl. terményszárítás, aszfaltkészítés), amely
a téli fogyasztási időszakban nem, vagy csak korlátozott
mértékben végezhető, és a téli fogyasztási időszakban
igénybe vett legnagyobb órai teljesítménye nem haladja
meg a téli időszakon kívül bármikor igénybe vett legnagyobb órai teljesítményét;
o) téli fogyasztási időszak: a november 1-jétől március
31-ig terjedő időszak.
Általános rendelkezések 3. § (1) A nagykereskedő a viszonteladói árszabás, valamint
a szállítóvezetéki árszabás (együtt: nagykereskedői árszabások), a szolgáltató a háztartási (lakossági) és a nem
háztartási árszabás (együtt: szolgáltatói árszabások) szerint értékesíti a földgázt.
(2) Az e rendeletben szereplő áralkalmazási feltételeket
és díjakat kell alkalmazni — a háztartási és távhő célú
fogyasztók esetében tekintettel a külön jogszabályban1 foglaltakra is — a felek eltérő (díjak tekintetében a rendeletben szereplőnél alacsonyabb díjakban történő) megállapodásának hiányában.
(3) A földgáz legmagasabb díjait — az áfa és a fogyasztókat közvetlenül terhelő egyéb adók nélkül — az 1. számú
melléklet tartalmazza.
4. § (1) A nagykereskedői árszabások díjai a gázszagosítás
ellenértékét nem tartalmazzák, azokat a szolgáltató és a
szállítóvezetékről ellátott fogyasztó az 1. számú mellékletben szereplő díjakon felül — külön szerződés szerint —
köteles megfizetni.
(2) A földgáz vásárlója által fizetendő közüzemi gázdíj
összegét [a 13. § (7) bekezdésben foglaltak kivételével]
a) a szolgáltatott (átvett) földgáz köbméterben mért és
gáztechnikai normál állapotra átszámított térfogatának,
b) a mérési időszakra hiteles mérőeszközzel meghatározott — adott gázátadó állomásra, településre vonatkozó — átlagos fűtőértéknek, valamint
1 Jelenleg a kedvezményes gázellátás igénybevételéről szóló 50/2003.
(VIII. 14.) GKM rendelet.
c) az egységnyi hőmennyiségre vonatkozó közüzemi
gázdíjnak
az összeszorzásával kell megállapítani.
(3) A gáztechnikai normál állapotra történő térfogat-átszámítás okán a gázmérőn leolvasott és a díjfizetés alapjául
szolgáló fogyasztás m3-ben kifejezett mennyisége egymástól eltérhet. A számlán mindkét mennyiséget vagy kiszámításának módját szerepeltetni kell.
(4) Ha a szolgáltató, illetve a fogyasztó rendelkezik a
gázmennyiség és a gázminőség mérésére alkalmas hiteles
mérőeszközzel, az érintett felek a hőmennyiség elszámolására külön megállapodást köthetnek.
(5) Az elszámolás alapja a szállító által hitelesített mérőműszeren mért — a nagykereskedő, illetve a szolgáltató
által a mérési időszakra gázátadó állomásonként és településenként alkalmazott — átlagos fűtőérték, amit kéttizedes
MJ/m 3 értékre kell kerekíteni.
(6) Üzemi állapotról gáztechnikai normál állapotra történő átszámításnál a 3. számú mellékletben felsorolt hitelesítési előírásokban foglaltak az irányadóak.
5. § (1) A fogyasztó a 13. §-ban szereplő háztartási, valamint
a 15. §-ban szereplő nem háztartási alapdíjat havi, vagy a
szerződésben rögzített hónapnál rövidebb időszaki ütemezés
szerint, egybefüggő telephelyenként köteles megfizetni.
(2) Ha a fogyasztó egybefüggő telephelyén több gázmérő
található, az adott árszabáson belüli szabályokat a gázmérők gáztechnikai normálállapotú névleges teljesítményének összege — kivéve a szezonális és a téli-nyári fogyasztást
külön gázmérővel mérő fogyasztó esetét — alapján kell
alkalmazni.
(3) A teljesítménydíjas fogyasztók értékesítési kategóriába történő sorolásánál a fogyasztó szerződési időszakon
belüli legnagyobb lekötött teljesítménye az irányadó.
(4) A 9., 12. és 15 . §-okban szereplő közüzemi teljesítménydíj összegét
a) a MJ/h-ban (szállítóvezetéki és szolgáltatók által ellátott nem háztartási fogyasztók esetében), illetve gázátadó állomásonként MJ/nap-ban (szolgáltatók esetében)
megállapított (lekötött) legnagyobb teljesítmény, és
b) az egységnyi teljesítményre vonatkozó megfelelő
közüzemi teljesítménydíj
összeszorzásával kell megállapítani.
6. § (1) A közüzemi alapdíj, a közüzemi teljesítménydíj és a
13. § (7) bekezdése szerinti átalánydíj havi vagy szerződés
szerinti hányada legkorábban minden hónap első napján,
vagy a szerződésben rögzített megfelelő időszak első napján esedékes.
(2) A földgázszolgáltatásba év közben bekapcsolódó új
fogyasztó — a közüzemi alapdíj, vagy a 13. § (7) bekezdése
szerinti átalánydíj időarányos részét fizeti havonta, vagy
szerződésben rögzített időszakonként. A megkezdett hónap vagy időszak egész hónapnak vagy időszaknak számít.
Ez a rendelkezés vonatkozik a közüzemi fogyasztói körbe
visszatérő fogyasztókra is.
(3) A tárgyhóra eső — az 12., 13. és 15. §-ban szereplő —
közüzemi alapdíjakat, közüzemi teljesítménydíjakat és
átalánydíjakat hóközi fogyasztóváltozás esetén a korábbi
fogyasztó, hó elsejével történő fogyasztóváltozás esetén az
új fogyasztó köteles megfizetni.
(4) A szolgáltatásból a végleges kikapcsolást év közben
kérő fogyasztó a közüzemi alap-, illetve teljesítménydíjat a
teljes szerződési időszakra köteles megfizetni.
7. § (1) Év közben végrehajtott árváltozás esetén a hatálybalépést magában foglaló, külön jogszabályban2 meghatározott fogyasztási időszakról készült számlát a szolgáltató
jogosult a hatálybalépés időpontjának figyelembevételével
megosztani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megosztás alapja lehet a
leolvasásból vagy ennek hiányában a fogyasztói bejelentésből származó mérőállás vagy ezek hiányában a szolgáltató
Üzletszabályzatában meghatározott módon számított mérőállás.
(3) A (2) bekezdés szerinti mérőállás hiányában a 60 nap
vagy annál rövidebb fogyasztási időszakot lineárisan,
napokra bontva lehet megosztani. 60 napnál hosszabb
fogyasztási időszak esetén az elszámolási rendszerben rendelkezésre álló adatok (fogyasztási jelleggörbe, részszámlás szerződésben meghatározott értékek) alapján
lehet a megosztást elvégezni.
8. § (1) A gázszolgáltatásból szerződésszegés miatt kikapcsolt fogyasztó a kikapcsolás időtartamára is köteles a
közüzemi alap- vagy teljesítménydíjat megfizetni.
(2) Szerződés nélküli vételezés esetén a fogyasztónak a
beépített berendezések névleges teljesítményének 24 órás
használatát feltételezve kell a külön jogszabályban meghatározott 3 pótdíjat megfizetnie a szerződés nélküli vételezés
időtartamára. Amennyiben a szerződés nélküli vételezés
időtartama nem állapítható meg, akkor a pótdíj számítását
30 napos fogyasztás alapján kell elvégezni. A pótdíj mértéke a beépített berendezések névleges (össz)teljesítménye
szerinti árszabásba tartozó díjtételek háromszorosa.
2 Jelenleg a kedvezményes gázellátás igénybevételéről szóló 50/2003.
(VIII. 14.) GKM rendelet.
3 Jelenleg a földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény.
Viszonteladói árszabás 9. § (1) Ezt az árszabást kell alkalmazni a nagykereskedő
által a szolgáltató részére történő földgázértékesítés ellenértékének meghatározására.
(2) A szolgáltató a lekötött teljesítményért a 5. § (4) bekezdés szerint számított viszonteladói teljesítménydíjat
(Ft/MJ/nap), és az általa átvett földgázért a 4. § (2) bekezdés szerint számított viszonteladói gázdíjat (Ft/MJ) fizeti.
(3) Ha a nagykereskedő egy naptári napnál hosszabb
ideig a lekötött teljesítményt részben vagy teljes mértékben
nem szolgáltatja, a viszonteladói teljesítménydíjat a kieső
teljesítmény mértékében a kieső napokra nem kell megfizetni, de ez a rendelkezés nem vonatkozik az előre bejelentett és megadott időtartamú tervszerű karbantartás miatti
kiesésre. A kieső teljesítménybe nem számítható bele a
kiegyenlítő vagy időszakos (a továbbiakban együtt: megszakítható) fogyasztók megszakítható teljesítménye.
10. § (1) A nagykereskedő szerződést köthet a szolgáltatóval
és a szolgáltató által ellátott megszakítható fogyasztóval az
ezen fogyasztó földgáz vételezéséhez kapcsolódó megszakítási jog átvételére. Az ilyen háromoldalú megállapodásban rögzített megszakíthatóságot a szolgáltató köteles a
nagykereskedő kizárólagos használatára fenntartani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti háromoldalú megállapodás
esetén a szolgáltatót viszonteladói díjkedvezmény illeti
meg, amelynek összegét
a) az érintett
aa) kiegyenlítő fogyasztók teljes szerződési időszakra
vonatkozó, valamint
ab) időszakos fogyasztók téli fogyasztási időszakban
igazolt megszakítható földgáz-fogyasztásának hőmennyisége, és
b) az egységnyi hőmennyiségre vonatkozó viszontel
adói díjkedvezmény összeszorzásával kell megállapítani. (3) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti háromoldalú
megállapodásban érintett megszakítható fogyasztó teljesítménydíjas lekötéssel is vételez, akkor a (2) bekezdés
a) pontja szerinti hőmennyiséget a teljesítménydíjas lekötés keretében vételezett földgáz hőmennyisége nélkül kell
figyelembe venni. Ennek során:
a) ha az egybefüggő telephelyen a megszakítható és
teljesítménydíjas fogyasztás hitelesített mérőeszközzel külön-külön mérhető, akkor a tényleges mérésen alapuló
megszakítható hőmennyiséget kell alapul venni;
b) ha a fogyasztási helyen a megszakítható és teljesítménydíjas fogyasztás hitelesített mérőeszközzel külön-kü
lön nem mérhető, akkor a hőmennyiségekre vonatkozó
számításról a feleknek szerződésben kell megállapodniuk
a megszakítható és a teljesítménydíjas órai teljesítménylekötést és az órai átvételt véve alapul.
11. § (1) A szolgáltató a közüzemi nagykereskedővel kötött
szerződésében olyan módon vonhatja össze a gázátadó
állomások teljesítmény-lekötéseit, hogy az összhangban
legyen a szállító üzletszabályzatában rögzített esetekkel.
Ekkor az összevont gázátadó állomások a teljesítmény-lekötés és a fogyasztási igénybejelentés szempontjából egy
gázátadó állomásnak számítanak. Az összevont teljesítményekre vonatkozó teljesítménytúllépés és a fogyasztási
igénybejelentéstől való eltérés elszámolási rendjét a feleknek rögzíteniük kell.
(2) A szolgáltató köteles a fogyasztási igénybejelentést
a nagykereskedő részére gázátadó állomásonként elvégezni.
(3) A fogyasztási igénybejelentéstől való eltérés esetén,
amennyiben az túlvételezésként jelenik meg, a szolgáltató
az igénybejelentést meghaladó napi mennyiséget a viszonteladói gázdíj 20%-kal megemelt értékén köteles megvásárolni a nagykereskedőtől. A fogyasztási igénybejelentéstől
való eltérés esetén, amennyiben az alulvételezésként jelenik meg, a szolgáltató az át nem vett mennyiség után a
viszonteladói gázdíj 10%-ának megfelelő díjat köteles
fizetni a nagykereskedőnek.
(4) A fogyasztási igénybejelentéstől való eltérés esetén
a szolgáltató az igénybejelentést 5%-kal meghaladó napi
mennyiségi eltérés után 10 Ft/m3 pótdíjat köteles fizetni a
nagykereskedőnek.
(5) Az éves és a havi teljesítmény-lekötés szabályait a
2. számú melléklet I. pontja tartalmazza.
Szállítóvezetéki árszabás 12. § (1) Ezt az árszabást kell alkalmazni a nagykereskedő
által szállítóvezetékről ellátott fogyasztók részére szolgáltatott földgáz elszámolására.
(2) Az (1) bekezdés szerint szolgáltatott földgázért a
fogyasztó az e rendelet 4. § (2) bekezdése alapján számított
szállítóvezetéki gázdíjat és a lekötött teljesítményért a 5. §
(4) bekezdése alapján megállapított szállítóvezetéki teljesítménydíjat fizet.
(3) A fogyasztó a közüzemi nagykereskedővel kötött
szerződésében olyan módon vonhatja össze a gázátadó
állomások teljesítmény-lekötéseit, hogy az összhangban
legyen a szállító üzletszabályzatában rögzített esetekkel.
Ekkor az összevont gázátadó állomások teljesítmény
lekötési és fogyasztói igénymegadás szempontjából egy
gázátadó állomásnak számítanak, ezért rögzíteni kell az
összevont teljesítményekre vonatkozó teljesítménytúllépés és fogyasztási igénybejelentéstől való eltérés elszámolási rendjét.
(4) Ezen árszabás egyéb áralkalmazási feltételei értelemszerűen megegyeznek a nem háztartási árszabásról
szóló 15. § (4)—(5), 16. §, 18. §, 19. §, 20. § (1)—(4) bekezdéseiben, valamint a 2. számú melléklet II. pontjában szereplő áralkalmazási feltételekkel úgy, hogy
a) az egybefüggő telephelyre vonatkozó rendelkezések
a szállítóvezetékről ellátott fogyasztók esetében a gázátadó
állomásra vonatkoznak,
b) a közüzemi alapdíjjal, vagy ilyen díjat is fizető
fogyasztókkal kapcsolatos rendelkezések nem alkalmazhatóak,
c) az éves teljesítmény-lekötés bejelentésének határideje az ÜKSZ-ben meghatározott időpont.
Háztartási (lakossági) árszabás 13. § (1) Ezt az árszabást kell alkalmazni a szolgáltató által a
háztartási fogyasztó részére, háztartási célra szolgáltatott
földgáz elszámolására.
(2) A háztartási fogyasztó — a (7) bekezdés kivételével — a háztartási célra elfogyasztott földgázért a 4. §
(2) bekezdése szerint számított háztartási gázdíjat, a szolgáltatás rendelkezésre állásáért pedig fogyasztási helyenként háztartási alapdíjat köteles fizetni.
(3) Ha a fogyasztó fogyasztását mérő gázmérő(k) névleges (össz)teljesítménye eléri vagy meghaladja a 20 m3/h
értéket, a fogyasztó a háztartási alapdíjat a gázmérő(k)
névleges (össz)teljesítménye alapján köteles fizetni.
(4) Ha a szolgáltató egybefüggő 24 órás időtartamnál
hosszabb üzemzavar miatt földgázt nem szolgáltat, a háztartási alapdíjat a kieső 24 órás időszakok arányában nem
fizettetheti meg. Ez a rendelkezés nem vonatkozik az előre
bejelentett és megadott időtartamú tervszerű karbantartás
miatti kiesésre.
(5) A háztartási fogyasztó kérésére történő szolgáltatás
(időleges) szüneteltetés idejére a háztartási alapdíjat nem
kell megfizetni. Ebben az esetben a gázmérőt le kell szerelni, és a háztartási fogyasztó köteles megfizetni a gázmérő
le- és felszerelésének a szolgáltató Üzletszabályzatában
meghatározott szabályok szerinti díját.
(6) Ha a lakóépületben és a vegyes rendeltetésű (részben
lakás, részben egyéb célra használt) épületben (a továbbiakban együtt: lakóépület) a háztartási fogyasztók és a
háztartási fogyasztókon kívüli fogyasztók szükségletét közös kazánból elégítik ki és a szükséges földgázt közös gázmérő berendezésen mérik, a földgázfogyasztást és a fize
tendő alapdíjakat meg kell osztani a háztartási és nem
háztartási felhasználás között.
(7) Azokban a lakóépületekben, amelyekre nem vonatkozik a (6) bekezdés és a szolgáltatott földgáz mérése lakásonként nem megoldott, a fogyasztott földgázért lakásonként
a) az 1. számú melléklet II.1. C) sorában szereplő háztartási gázdíjnak, és
b) az 5. számú mellékletben meghatározott — a lakás
típusa és a beépített gázfogyasztó készülék(ek) alapján
számításba veendő — fogyasztásnak
az összeszorzásával meghatározott átalánydíjat kell fizetni. 14. §
(1) Ha a 13. § (3) bekezdés szerinti háztartási alapdíjat
fizető fogyasztó gázmérőjének névleges teljesítménye a
beépített gázüzemi berendezések névleges teljesítményeinek összegénél legalább 15%-kal nagyobb, a fogyasztó kezdeményezheti a gázmérő cseréjét a gyártási méretsorozatnak megfelelő típusú és teljesítményű gázmérőre.
(2) Az (1) bekezdés szerinti fogyasztói kezdeményezést
a szolgáltató, a rendelkezésére álló műszaki adatok figyelembevételével (beépített gázmérő névleges teljesítménye,
üzemelő berendezések száma, teljesítménye, éves gázfelhasználás stb.) köteles a földgázelosztási működési engedélyessel (a továbbiakban: elosztó) 30 napon belül felülvizsgáltatni.
(3) A (2) bekezdés szerinti felülvizsgálat lezárását követő újabb 15 nap elteltével a szolgáltató a fogyasztást a
műszakilag indokolt gázmérő teljesítményének megfelelő
tarifával köteles elszámolni.
(4) Ha az elosztó az (2) bekezdés szerinti felülvizsgálat
alapján kicseréli a gázmérőt, az új gázmérő beszerzésének
költsége a gázmérő tulajdonosát terheli. A mérőcserével
kapcsolatos gázmérőkötés kialakításának költsége szintén
a fogyasztót terheli, kivéve, ha az elosztó az indokolt gázmérőcserét 3 hónapon belül nem hajtja végre.
(5) A (4) bekezdés szerinti mérőcsere esetén a földgázfogyasztás elszámolásához újonnan beépíthető gázmérők
névleges teljesítményét e rendelet 4. számú melléklete tartalmazza.
Nem háztartási árszabás 15. § (1) Ezt az árszabást kell alkalmazni a szolgáltató által
ellátott azon fogyasztók földgázfogyasztásának elszámolására, akik számára nem a háztartási (lakossági) (13—14. §)
árszabást kell alkalmazni.
(2) Ha a nem háztartási fogyasztó fogyasztását mérő
gázmérő(k) névleges (össz)teljesítménye egybefüggő telephelyenként nem éri el a 20 m3/h értéket, a fogyasztó az
elfogyasztott földgázért a 4. § (2) bekezdés szerint számított nem háztartási gázdíjat, a szolgáltatás rendelkezésre
állásáért nem háztartási alapdíjat köteles fizetni.
(3) Ha a nem háztartási fogyasztó fogyasztását mérő
gázmérő(k) névleges (össz)teljesítménye egybefüggő telephelyenként 20—100 m3/h érték között van, a fogyasztó
az elfogyasztott földgázért a 4. § (2) bekezdése szerint számított nem háztartási gázdíjat és — azon gázmérő(k) névleges (össz)teljesítményétől függően, melyeken a szerződési időszakban földgázt vételez — nem háztartási alapdíjat
köteles fizetni.
(4) Ha a nem háztartási fogyasztó fogyasztását mérő
gázmérő(k) névleges (össz)teljesítménye egybefüggő telephelyenként 100 m3/h-nál nagyobb, a fogyasztó az elfogyasztott földgázért a 4. § (2) bekezdése szerint számított
nem háztartási gázdíjat, a teljesítmény lekötéséért a 5. §
(4) bekezdése szerint számított nem háztartási teljesítménydíjat köteles fizetni. Ezen fogyasztók teljesítmény-lekötése nem lehet kisebb 101 m3/h-nál.
(5) Ha a gázmérő(k) 100 mbar-nál nagyobb üzemi nyomású szakaszba van(nak) beépítve, a szolgáltató jogosult a
gázmérő(k) névleges (össz)teljesítményét gáztechnikai
normál állapotra átszámítani. Az átszámításnál üzemi értékként a gázmérő(k)nél mért üzemi nyomás átlagát, illetve a szolgáltatott gáz hőmérsékletének éves átlagát kell
figyelembe venni.
16. § (1) A szolgáltató a rendelkezésére álló műszaki adatok
és/vagy teljesítménymérések figyelembevételével (beépített gázmérő névleges teljesítménye, mérési tartománya,
üzemelő berendezések száma, egyidejű teljesítménye, éves
gázfelhasználás stb.) kezdeményezheti a 15. § (4) bekezdés
szerinti fogyasztó gázmérője névleges teljesítményének és
mérési tartományának ellenőrzését és ezzel összefüggő
mérésügyi felülvizsgálatát.
(2) Amennyiben a gázmérő mérési tartománya nem illeszkedik az üzemelő berendezések egyidejű teljesítmény
felhasználásához, és/vagy a gázmérő az Országos Mérésügyi Hivatal hitelesítési előírásában a típusra vonatkozóan
foglaltaknak nem felel meg, vagy típusavult, az elosztó
kezdeményezheti a gázmérő cseréjét a gyártási méretsorozatnak megfelelő típusú és teljesítményű, illetve mérésügyi
szempontoknak megfelelő gázmérőre.
(3) A fogyasztó köteles tűrni a gázmérő cseréjét.
(4) A mérőhely átalakítási költségének megosztásában
az érdekelt felek megállapodást kötnek.
17. § (1) A fogyasztó kezdeményezheti a gázmérő cseréjét a
gyártási méretsorozatnak megfelelő típusú és teljesítményű gázmérőre, ha:
a) a fogyasztónál üzemelő gázüzemi berendezések névleges teljesítményeinek összege 115 m3/h-nál kisebb és a
felszerelt gázmérő névleges teljesítménye 100 m3/h-nál
nagyobb, vagy
b) a 15. § (3) bekezdés szerinti fogyasztó gázmérőjének
névleges teljesítménye a beépített gázüzemi berendezések
névleges teljesítményeinek összegéhez viszonyítva
15%-kal nagyobb.
(2) Az (1) bekezdés szerinti fogyasztói kezdeményezést
a szolgáltató a rendelkezésére álló műszaki adatok figyelembevételével (beépített gázmérő névleges teljesítménye,
üzemelő berendezések száma, teljesítménye, éves gázfelhasználás stb.) köteles az elosztóval 30 napon belül felülvizsgáltatni.
(3) A felülvizsgálat lezárását követő újabb 15 nap elteltével a szolgáltató a fogyasztást a műszakilag indokolt
gázmérő teljesítményének megfelelő tarifával köteles elszámolni. Ha az elosztó a felülvizsgálat alapján kicseréli a
gázmérőt, az új gázmérő beszerzésének költsége a gázmérő
tulajdonosát terheli. A mérőcserével kapcsolatos gázmérőkötés kialakításának költsége szintén a fogyasztót terheli, kivéve, ha az elosztó az indokolt gázmérőcserét 3 hónapon belül nem hajtja végre.
(4) Mérőcsere esetén a földgázfogyasztás elszámolásához újonnan beépíthető gázmérők névleges teljesítményét
e rendelet 4. számú melléklete tartalmazza.
18. § (1) Ha a szolgáltató a 15. § (2)—(3) bekezdésben meghatározott fogyasztó esetében egybefüggő 24 órás időtartamnál hosszabb üzemzavar miatt földgázt nem szolgáltat,
a nem háztartási alapdíjat a kieső 24 órás időszakok arányában nem kell megfizetni. Ez a rendelkezés nem vonatkozik az előre bejelentett és megadott időtartamú tervszerű karbantartás miatti kiesésre.
(2) Ha a szolgáltató a 15. § (4) bekezdésben meghatározott fogyasztó esetében a lekötött teljesítményt egybefüggő
24 órás időtartamnál hosszabb ideig üzemzavar miatt nem
szolgáltatja, a nem háztartási teljesítménydíjat a kieső
órákra nem kell megfizetni. Ez a rendelkezés nem vonatkozik az előre bejelentett és megadott időtartamú tervszerű karbantartás miatti kiesésre.
19. § (1) Az időszakos fogyasztó olyan egyedi vagy általános
közüzemi szerződést köthet, amelynek alapján a téli fo
gyasztási időszakban csak azokra a napokra fizet nem háztartási teljesítménydíjat, amely napokon földgázt vételez.
A nem háztartási teljesítménydíj összegét
— a időszakos fogyasztó által a téli fogyasztási időszakban lekötött legnagyobb teljesítmény alapján számított
éves teljesítménydíj 365-öd részének, és
— a téli fogyasztási időszak tényleges fogyasztási napjainak
az összeszorzásával kell megállapítani. (2) A kiegyenlítő fogyasztó a megszakíthatóságot (is)
tartalmazó szerződésben szereplő kiegyenlítő teljesítmény
után nem háztartási teljesítménydíjat nem fizet.
(3) A megszakítási helyzet fennállásáról kapott értesítést követően a fogyasztó megszakítási jogával rendelkező
nagykereskedő vagy szolgáltató felszólítására a fogyasztó a
szerződésben meghatározott időn belül megkezdi a megszakítható vételezés előírt szintre való beállítását, és azt a
szerződésben meghatározott időn belül befejezi. Amenynyiben a megjelölt határidőn belül az időszakos vagy a
kiegyenlítő fogyasztó a kért teljesítmény beállítást nem
hajtja végre — azaz megszakítási hibát követ el —, a megszakítási joggal rendelkező jogosult az előírt teljesítményszinttől eltérő teljesítmény alapján számított éves nem
háztartási teljesítménydíj 1/365-öd részét felszámítani
minden, a megjelölt határidő után megkezdett órára, valamint az így vételezett mennyiségre 1,5 Ft/MJ kiegyensúlyozási díjat.
(4) A megszakítható fogyasztó köteles a szerződésben
szabályozott folyamatos és azonnali információt biztosítani aktuális és várható órai gázátvételi szintjéről a megszakításra jogosult számára.
(5) Amennyiben a fogyasztó által önkéntesen vállalt
megszakíthatóság nem a (1) és (2) bekezdések szerinti
szerződések alapján jön létre, a felek egyéb — a vonatkozó
jogszabályokkal összhangban álló — módon is megállapodhatnak a feltételekben.
20. § (1) Ha a fogyasztó a szerződésben lekötött teljesítménynél órai átlagban többet vételez, ez a GET 43. §-ának
(2) bekezdés a) pontja alapján szerződésszegésnek minősül, és a fogyasztónak a GET 44. §-a (1) bekezdés a) pontjában említett pótdíjat kell fizetnie. A pótdíj a jogosulatlanul igénybe vett többletteljesítmény éves teljesítménydíjának 1,5-szöröse. Ismételt túllépés esetén a teljesítménytúllépés pótdíját a szolgáltató a havi legnagyobb túllépés
után havonta külön-külön újra felszámíthatja.
(2) Az 500 m3/h feletti lekötéssel rendelkező fogyasztó
— eltérő megállapodás hiányában — köteles a fogyasztási
igénybejelentést a szolgáltató részére egybefüggő telephelyenként megadni.
(3) A fogyasztási igénybejelentéstől való eltérés esetén,
amennyiben az túlvételezésként jelenik meg, a fogyasztó az
igénybejelentést meghaladó napi mennyiséget a közüzemi
gázdíj 20%-kal megemelt értékén köteles megvásárolni a
szolgáltatótól. A fogyasztási igénybejelentéstől való eltérés
esetén, amennyiben az alulvételezésként jelenik meg, a
fogyasztó az át nem vett mennyiség után a közüzemi gázdíj
10%-ának megfelelő díjat köteles fizetni a szolgáltatónak.
(4) A fogyasztási igénybejelentéstől való eltérés esetén
a fogyasztó az igénybejelentést 5%-kal meghaladó napi
mennyiségi eltérés után 10 Ft/m3 pótdíjat köteles fizetni a
szolgáltatónak.
(5) A közvilágítási célú fogyasztás elszámolása esetén a
közterületeket megvilágító berendezések karbantartási és
fenntartási költségeinek megfizetése tekintetében külön
megállapodást kell kötni (beleértve a világítótestek pótlásának és cseréjének a költségeit is).
(6) Ezen árszabás további áralkalmazási feltételeit a
2. számú melléklet II. pontja tartalmazza.
Vegyes és átmeneti rendelkezések 21. § (1) A szolgáltató a gázellátásba bekapcsolt településeken a mérési időszakra meghatározott átlagos fűtőértéket
köteles rendszeresen, a helyileg szokásos módon közzétenni.
(2) Ha a szolgáltató a fogyasztás elszámolásánál nyomáskorrekciót alkalmaz, köteles a számlán a mért és a
korrigált értéket is feltüntetni és a szolgáltatási területére
hiteles mérőeszközzel mért légköri (barommetrikus) nyomásértékeket rendszeresen, a helyileg szokásos módon
közzétenni.
(3) A nagykereskedő és a szolgáltató köteles lehetővé
tenni, hogy a gázellátásba bekapcsolt település önkormányzata, valamint a területileg illetékes fogyasztóvédelmi
szervezetek az (1)—(2) bekezdések szerinti méréseket és
számításokat ellenőrizhessék, vagy ellenőriztethessék.
(4) A nagykereskedő és a szolgáltató köteles a közüzemi
alapdíjat fizető fogyasztók számláján a fogyasztói panaszokkal foglalkozó irodák telefonszámait, ügyfélfogadási
rendjét feltüntetni.
(5) Ha a fogyasztó a szolgáltatott földgáz ellenértékét
előre megfizeti (pl. mágneskártyás gázmérő esetében), átlagos fűtőértéknek a fogyasztási helyre vonatkozóan a vásárlás napját megelőző hat naptári hónap tényleges fűtőértékének kéttized MJ/m3 értékre kerekített számtani átlagát kell tekinteni, és a gázdíjat
a) az így számított átlagos fűtőértéknek, b) a vásárolt földgáz köbméterben mért mennyiségének, és
c) a vásárlás időpontjában az egységnyi hőmennyiségre
vonatkozó díjnak
az összeszorzásával kell megállapítani. A közüzemi alapdíj
fizetése a következő vásárlás alkalmával utólag történik, az
előző vásárlás óta eltelt időszakban érvényes alapdíjak
összegzésével. A megkezdett hónap egész hónapnak
számít.
22. § (1) Ha a közüzemi szerződését felmondó feljogosított
fogyasztó (a továbbiakban: kilépő fogyasztó) bejelenti kilépési szándékát, a szolgáltató köteles erről 5 napon belül
írásban értesíteni a nagykereskedőt.
(2) Ha a szolgáltató az (1) bekezdés szerinti esetben a
viszonteladói teljesítménydíjat olyan lekötés után fizeti az
átmeneti időszakban, amely a kilépő fogyasztó szerződési
időszakra vonatkozó (átszámított) teljesítményigényét úgy
tartalmazza, ahogy a kilépő fogyasztó nyilvántartásba vett
feljogosított fogyasztóként fogja a szállító- és elosztóvezetéket, valamint a tárolót igénybe venni a gázévben, akkor
a nagykereskedő köteles ellenszolgáltatás-mentesen lehetővé tenni a szerződésmódosítást a teljesítmény-lekötés
tekintetében a szolgáltató számára az átmeneti időszakban.
(3) Az ellenszolgáltatás-mentes szerződésmódosítási
kötelezettség a nagykereskedőt csak a kilépő fogyasztó
kilépésével közvetlenül kapcsolatba hozható módosítások
mértékéig terheli. A teljesítmény-lekötés csökkentésére
nem alkalmazhatók a 2. számú melléklet II/1.5. pontjában
rögzített — a kötelezően felajánlott teljesítményre vonatkozó — szabályok.
(4) Ha a kilépő fogyasztó a közüzemi szerződését 2004.
július 1. előtti hatállyal mondja fel, a szolgáltató legfeljebb
a kilépő fogyasztó által (közüzemi fogyasztóként) az aktuális gázévben igénybe vett legnagyobb teljesítmény átszámított értékével csökkentheti saját teljesítmény-lekötését.
Ebben és a (2) bekezdésben szereplő átszámítást az
ÜKSZ-ben — a szállítóvezeték kiadási pontjára — meghatározott csúcs-kihasználási óraszámmal kell elvégezni.
(5) Ha a nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztó kezdeményezi a következő gázévre vonatkozóan közüzemi
fogyasztói körbe való visszatérését, a szolgáltató köteles
erről 5 napon belül írásban értesíteni a nagykereskedőt.
(6) A szolgáltató 2004. július 1-jétől a 100 m3/h-nál
nagyobb teljesítmény-lekötésű fogyasztókkal azonos módon meghatározott közüzemi díjakat fizet.
Záró rendelkezések 23. § (1) E rendelet — a (2) és a (3) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével — 2004. január 1-jén lép hatályba,
egyidejűleg hatályát veszti a földgáz díjának megállapításáról szóló 11/1999 (III. 19.) GM rendelet, valamint az azt
módosító 25/2002. (XI. 29.) GKM rendelet, 30/2003.
(V. 9.) GKM rendelet, továbbá a hatósági energiaárakkal
összefüggő egyes miniszteri rendeletek módosításáról
szóló 62/2003. (X. 10.) GKM rendelet 1. §-a és 1. számú
melléklete.
(2) E rendelet 11. §-ának (4) bekezdése, és a 20. §-ának
(4) bekezdése 2004. július 1-jén lépnek hatályba.
(3) Az e rendelet 1. számú mellékletének I.1. pontjában
szereplő díjakat a rendelet hatálybalépésének első teljes
gáznapjától kell hatósági legmagasabb árként alkalmazni.
(4) Az e rendelet 1. számú mellékletének a) I.2. és II. — kivéve II.1.C) — pontjában meghatározott gázdíjakat a rendelet hatálybalépése utáni első
— fogyasztói szerződés szerinti vagy rendkívüli — mérőleolvasást követő fogyasztás elszámolásánál,
b) I.2. és II. pontjában meghatározott alap-, illetve teljesítménydíjakat, valamint a II.1.C) pontban meghatározott díjat a rendelet hatálybalépése utáni — teljes naptári
hónapra vonatkozó — első kibocsátott számlában
kell hatósági legmagasabb árként alkalmazni. (5) Az e rendeletben közzétett ár (díj) a hatálybalépés
előtt kötött szerződések részévé válik, kivéve, ha a felek
nem a mindenkori hatósági árban, hanem az eredeti szerződés változatlan fenntartásában, vagy az e rendeletben
foglaltaknál alacsonyabb ár (díj) alkalmazásában a kihirdetést követően állapodnak meg.
(6) A rendelet hatálybalépését követően a nagykereskedő és a szolgáltató (vagy megbízottja) a szerződésben foglaltaktól eltérő időpontban is jogosult minden árváltozást
követően egyszeri külön mérőleolvasást végezni.
(7) A rendelet hatálybalépését követő 30. napig a közüzemi szolgáltató továbbá a rendelet 1. számú melléklet
alap és teljesítménydíjra vonatkozó részének és 6. számú
mellékletének módosítása után a közüzemi fogyasztó a
hatálybalépést követő 15. napig és a közüzemi szolgáltató
a hatálybalépést követő 30. napig jogosult a teljesítmény
lekötését módosítani. A módosított teljesítmény alapján
számított teljesítménydíjat a hatálybalépést követő első
fizetési időszak kezdetétől kell fizetni. A teljesítménylekötés módosítási igényt indokolni kell.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
7/2014. (II. 7.) EMMI utasítása a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 44/2013. (XI. 15.) EMMI utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  miniszteri biztos kinevezéséről szóló 44/2013. (XI. 15.) EMMI utasításban foglalt megbízást 2014. február 1-jével
visszavonom.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 44/2013. (XI. 15.) EMMI utasítás hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
18/2010. (HK 5.) HM FLÜ intézkedése a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya utazási költségátalányáról, valamint a szállítási normaösszegekről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésben kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség
külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat
folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes
ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól szóló
26/2007. (VI. 20.) HM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) rendelkezéseire, a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat folytató személyi
állománya utazási költségátalányáról, valamint a szállítási
normaösszegekről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség külföldi
szolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat folytató
személyi állományára terjed ki.
2. A Rendelet 16. § (3) bekezdés alapján a kiküldött
és családtagi pótlékra jogosuló hozzátartozója utazási
költségátalányt, illetve a Rendelet 17. § (7) bekezdés alapján a honvédség tartós külföldi szolgálatot teljesítő kiküldöttei állomáshelyéül szolgáló helyőrségek esetében a
szállítási normaösszegeket az intézkedés melléklete tartalmazza.
3. A Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és
külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya által
igénybe vehető utazási költségátalányt, valamint a szállítási normaösszeget a Rendelet vonatkozó szabályainak alkalmazásával az intézkedés melléklete szerint állapítom
meg.
4. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Horváth József vezérőrnagy s. k.,
vezérigazgató


text:
474/2018. (X. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Czédli Gergőt
2018. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1843/2016. (XII. 23.) Korm. határozata az M1 autópálya Budapest–Győr, valamint az M7 autópálya Budapest–Balatonvilágos közötti szakaszok kapacitásbővítő fejlesztésének egyes kérdéseiről.
A Kormány
 1. tekintettel az  Európai Unió közlekedési törzshálózatának részét képező M1 és az  M7 autópályák Magyarország és
a  régió gazdasága szempontjából stratégiai jelentőségére – összhangban a  2024. évi XXXIII.  nyári Olimpiai Játékok
és a  XVII. nyári Paralimpiai Játékok Budapesten történő megrendezésével összefüggő pályázati garanciákról szóló
1502/2016. (IX. 21.) Korm. határozatban [a továbbiakban: 1502/2016. (IX. 21.) Korm. határozat] foglalt garanciákkal –
a hazai vállalkozások versenyképességének megtartása és erősítése érdekében egyetért a megközelítésüket, valamint
a tranzitforgalom biztonságos elvezetését szolgáló autópálya-szakaszok kapacitásbővítő fejlesztésével;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztost, hogy
tegyék meg a szükséges intézkedéseket
a) az M1 autópálya Budapest – Győr, M19 gyorsforgalmi úti csomópontja közötti szakaszának, valamint
b) az M7 autópálya Budapest – megépítésre kerülő M7 – 710. sz. főút csomópontja közötti szakaszának
menetirányonkénti három forgalmi sávra bővítését célzó építési engedélyezési tervdokumentáció előkészítésre;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztost, hogy
tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a 2. pont szerinti előkészítési projektekkel
a) az egyes kulcsfontosságú budapesti közlekedési beruházások előkészítésének forrásigényéről szóló
1372/2016. (VII. 20.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1372/2016. (VII. 20.) Korm. határozat] 1. melléklete,
b) az egyes közlekedésfejlesztési projektekkel összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági
szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről szóló 345/2012.
(XII. 6.) Korm. rendelet 1. melléklete
kiegészüljön;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztost, hogy
az 1502/2016. (IX. 21.) Korm. határozatban foglalt garanciákkal összhangban mérjék fel azon tervezési feladatokat,
amelyek az  1372/2016. (VII. 20.) Korm. határozatban nem kerültek nevesítésre, illetve azok építési engedélyezési
tervdokumentáció szintjéig történő előkészítésének forrásigényét, és mutassák be a Kormány részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztos
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. február 28.
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztost, hogy
a 2. pont szerinti előkészítési feladatok teljesülését követően a nemzetgazdasági miniszter bevonásával tegyék meg
a szükséges intézkedéseket a beruházások sikeres megvalósítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztos
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a beruházások megvalósítására 2023. március 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1803/2015. (XI. 10.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány 2015. október 9. napján együttműködési megállapodást (a  továbbiakban: Megállapodás) kötött Kaposvár Megyei
Jogú Város Önkormányzatával. A Kormány a Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtása érdekében
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy Kaposvár gyorsforgalmi úthálózatba történő bekapcsolása céljából
tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  67-es számú főút Kaposvár–M7-es autópálya közötti szakaszának
gyorsforgalmi úttá történő fejlesztése érdekében európai uniós fejlesztési források bevonásával az  Integrált
Közlekedésfejlesztési Operatív Program keretében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. március 15.
2. támogatja Kaposvár Megyei Jogú Város közösségi közlekedés fejlesztésére irányuló terveinek megvalósítását, amely
keretében felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) vizsgálja meg a  városban tervezett intermodális közlekedési csomópont 2018. március 15-ig történő
kialakításának feltételrendszerét,
b) tegyen javaslatot az  a)  alpont szerinti projekt Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program keretében
rendelkezésre álló európai uniós fejlesztési források bevonásával történő támogatására, a  forrásallokáció
–  a  projekt a)  alpontban tervezett határidőben történő megvalósítását lehetővé tevő – felgyorsításának
vizsgálata és érvényesítése mellett;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
a b) alpont tekintetében 2015. december 31. 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a Kaposváron tervezett helyi
közösségi közlekedési autóbusz telephely kialakítására irányuló projekt Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív
Program keretében rendelkezésre álló európai uniós fejlesztési források bevonásával történő támogatására, azzal,
hogy a fejlesztés 2018. március 15-ig megvalósulhasson;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
4. a Kaposvár kulturális életének élénkítése, a  város kulturális szerepének erősítése céljából egyetért a  kaposvári
Csiky Gergely Színház felújításának kormányzati támogatással történő megvalósításával, és felhívja az  emberi
erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzatával
egyeztetve tegyék meg a  szükséges intézkedéseket a  színház rekonstrukcióját és fejlesztését szolgáló beruházás
előkészítéséhez és megvalósításához 2016–2018. évek között szükséges források biztosítására;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2015. december 31.
 5. támogatja és elősegíti a  város mint megyeszékhely és a  régió gazdasági versenyképességének növelése
céljából a  város lakókörnyezetének fejlesztését, valamint szakemberek részére szolgálati lakások kialakítását,
ennek keretében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  belügyminisztert, hogy gondoskodjanak e  célok
megvalósítását szolgáló program
a) előkészítéséhez 2015. évben szükséges 60 millió forint költségvetési forrás biztosításáról,
b) megvalósítására irányuló beruházásokhoz szükséges költségvetési források rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
a b) alpont tekintetében a felmerülés ütemében a 2016–2017. év folyamán
6. a város gazdaságának és a város infrastruktúrájának fejlesztését elősegítve
a) egyetért azzal, hogy a  Somogy Megyei Kaposi Mór Oktató Kórház használaton kívüli, állami tulajdonban
lévő épületrészei (déli épülettömb) és az ehhez kapcsolódó területek – az egészségügyi funkciók új helyen
történő elhelyezését követően – helyi gazdaságfejlesztést szolgáló projektek, inkubátorház megvalósítását,
illetve park és parkoló kialakítását szolgálják,
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy tegyék meg a szükséges
intézkedéseket a  Somogy Megyei Kaposi Mór Oktató Kórház használaton kívüli, állami tulajdonban lévő
ingatlanjai Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzata részére történő ingyenes átadása érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: az érintett ingatlanok felszabadulását követően azonnal
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy vizsgálják az  a)  alpont szerinti projektek megvalósításának Terület- és Településfejlesztési
Operatív Program, illetve Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program keretében rendelkezésre álló
uniós fejlesztési forrásokból történő támogatásának lehetőségét;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2015. december 31.
 7. Kaposvár sportéletének élénkítése, a  helyi és térségi társadalmi igények kielégítése céljából támogatja a  városi
sportinfrastruktúra fejlesztését, amely keretében felhívja
a) a nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy Kaposvár Megyei Jogú Város
Önkormányzatával együttműködve gondoskodjanak egy négyezer férőhelyes új városi sportcsarnok
megvalósítását szolgáló beruházás programjának Kormány elé terjesztéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. január 31. b) a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az a) alpont szerinti beruházás előkészítéshez szükséges
300 millió forint forrás biztosításáról, továbbá a  beruházási program kidolgozását követően a  sportcsarnok
beruházás megvalósításához szükséges források rendelkezésre állásáról a központi költségvetésben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az előkészítéshez szükséges 300 millió forint tekintetében azonnal,
a beruházás megvalósításához szükséges további forrás tekintetében 2016. évben
a felmerülés ütemében, illetve a 2017. évtől a központi költségvetés tervezése keretében
8. Kaposvár sportéletének élénkítése, a  helyi és térségi társadalmi igények kielégítése céljából támogatja a  városi
sportinfrastruktúra fejlesztését, amely keretében felhívja
a) a nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy Kaposvár Megyei Jogú Város
Önkormányzatával együttműködve gondoskodjanak egy új, fedett, tízpályás versenymedencés városi uszoda
megvalósítására irányuló beruházás programjának Kormány elé terjesztéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. január 31. b) a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az a) alpont szerinti beruházás előkészítéshez szükséges
300 millió forint forrás biztosításáról, továbbá a  beruházási program kidolgozását követően az  uszoda
beruházás megvalósításához szükséges források rendelkezésre állásáról a központi költségvetésben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az előkészítéshez szükséges 300 millió forint tekintetében azonnal,
a beruházás megvalósításához szükséges további forrás tekintetében 2016. évben
a felmerülés ütemében, illetve a 2017. évtől a központi költségvetés tervezése keretében
9. a városközpont fejlesztését elősegítve felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető
minisztert, hogy vizsgálják meg az  egykori levéltár épülete rekonstrukciójának és új funkció kialakításának uniós
fejlesztési forrásból történő támogatásának lehetőségét Somogy megye Integrált Területi Programja keretében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 10. a város turisztikai vonzerejét szolgáló fejlesztési programok megvalósításával egyetértve felhívja a nemzetgazdasági
minisztert és a  belügyminisztert, hogy tegyék meg a  szükséges intézkedéseket a  Deseda Kemping fejlesztési
programja – részben a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program keretében rendelkezésre álló uniós
fejlesztési forrásokból, részben hazai költségvetési forrásból történő – támogatásának biztosítására.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: 2015. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2016. (XI. 18.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján a  kereskedelempolitika kormányzati
összehangolásával kapcsolatos feladatok ellátására 2016. november 13. napjától 2017. május 12. napjáig Szatmáry
Kristófot miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a miniszteri kabinetben működő egyfős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 11/2016. (VI. 8.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
176/2011. (XII. 29.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában
– dr. Bragyova András, dr. Dienes-Oehm Egon, dr. Kiss László, dr. Lenkovics Barnabás és dr. Lévay Miklós alkotmánybírók
párhuzamos indokolásával, valamint dr. Pokol Béla és dr. Szívós Mária alkotmánybírók különvéleményével – meghozta
a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzat szabálysértésekről szóló
33/2005. (VI. 27.) számú önkormányzati rendeletének 14. § (2) bekezdése alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 21. § (2) bekezdése és az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 22. § a) pontja
alapján Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzat 33/2005. (VI. 27.) számú önkormányzati rendeletének
(a továbbiakban: Rendelet) a guberálás szabálysértési tényállást megállapító 14. § (2) bekezdése
alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát kezdeményezte az Alkotmánybíróságnál. Az állampolgári jogok
országgyűlési biztosa szerint a guberálás, vagyis a szemét, hulladék között hasznosítható holmik után való kutatás
szabálysértéssé nyilvánítása és az ahhoz kapcsolódó jogkövetkezmények rendeleti szintű szabályozása formai és
tartalmi szempontból is alkotmánysértő. Egyfelől ellentétes az Alkotmány 8. § (2) bekezdésével, amelynek értelmében
az alapvető jogokra vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban törvény
sem korlátozhatja. A guberálásra vonatkozó szabályok alapvető jogot csorbítanak, érdemi alkotmányos indok nélkül
korlátozzák ugyanis az eljárás alá vont személyek emberi méltóságból fakadó általános cselekvési szabadságát
[Alkotmány 54. § (1) bekezdés], és sértik az egyenlő bánásmód követelményét [Alkotmány 70/A. § (1) bekezdés].
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa hivatkozott az ügyben lefolytatott vizsgálati tapasztalataira, amelyek azt
mutatták, hogy a „guberálás célzott szankcionálása hatásában, közvetett módon kifejezetten egy adott, kiszolgáltatott
helyzetben lévő, körülhatárolható társadalmi csoport, a hajléktalan, a létminimum határán élő emberek ellen irányult:
e személyek kirekesztését, stigmatizálását, egyfajta ¨kriminális térbe¨ szorítását szolgálta”. A guberálás szankcionálása
tehát, bár formális szempontból minden személyre vonatkozik, valójában szándékoltan egy meghatározott társadalmi
csoporthoz tartozók ellen irányul. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának álláspontja szerint azáltal, hogy a rendeleti szabályozás
az Alkotmányba ütközik, az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében foglalt jogszabályi hierarchiára vonatkozó
követelményeknek sem felel meg. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa tájékoztatta az Alkotmánybíróságot arról, hogy a 2010. május 3-án kelt
AJB 756/2010. számú ügyben kiadott jelentésében megállapította: a kifogásolt kaposvári rendeleti előírás érdemi
alkotmányos indok nélkül korlátozza az eljárás alá vont személyek jogait. Az önkormányzati szabályozás így az emberi
méltósághoz való joggal, valamint az abból fakadó általános cselekvési szabadsággal összefüggő visszásságot okoz.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa e jelentésben felkérte Kaposvár Megyei Jogú Város Közgyűlését, hogy
helyezze hatályon kívül a Rendelet 14. § (2) bekezdését. Kaposvár polgármesterének tájékoztatása szerint azonban
a Közgyűlés 138/2010. (VI. 10.) számú határozatában a kérdéses rendeleti előírás hatályban maradásáról döntött.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa ezért az Alkotmánybíróságtól kérte a Rendelet 14. § (2) bekezdésének
megsemmisítését. II. 1. Az Alkotmánynak az indítvány elbírálásakor hatályos rendelkezései:
„8. § (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg,
alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.” „44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes más
jogszabállyal.” „54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz,
amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.” „70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. Az indítvány által érintett jogszabályi rendelkezések: A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.)
„16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.”
A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (a továbbiakban: Szabs. tv.)
„1. § (1) Szabálysértés az a jogellenes, tevékenységben vagy mulasztásban megnyilvánuló cselekmény, melyet
törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet szabálysértésnek nyilvánít, s amelynek elkövetőit
az e törvényben meghatározott joghátrány fenyeget.” Az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Szabs. r.)
„7. § (1) Aki a) a közterületen, a közforgalom céljait szolgáló épületben, illetőleg közforgalmú közlekedési eszközön szemetel,
ezeket beszennyezi, b) […] ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.”
Rendelet „14. § (2) Aki a közterületre kihelyezett gyűjtőedényzetből szemetet önt ki, vesz ki vagy abban guberál, szabálysértést
követ el és harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.”
III. Az Alkotmánybíróság az állampolgári jogok országgyűlési biztosának az indítványa alapján indult eljárásban
mindenekelőtt azt vizsgálta, hogy önkormányzati rendelet milyen körben nyilváníthat valamely magatartást
szabálysértéssé. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének megfelelően az Ötv. 16. § (1) bekezdése felhatalmazza a helyi
önkormányzatokat arra, hogy a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkossanak. A Szabs. tv. 1. §
(1) bekezdése ezt tovább konkretizálja, amikor megállapítja, hogy önkormányzati rendelet jogellenes,
tevékenységben vagy mulasztásban megnyilvánuló cselekményt szabálysértésnek nyilváníthat. Ez a felhatalmazás
azonban nem korlátlan. A Szabs. tv. ugyan nem tartalmaz tételes rendelkezést arra nézve, hogy a helyi
önkormányzatoknak ez a jogosítványa milyen jogellenes magatartások szabálysértéssé nyilvánítására terjed ki.
Az önkormányzati jogkör korlátainak vizsgálata során a szabálysértés jogintézményének a rendeltetéséből kell
kiindulni, abból, hogy szabálysértésnek azok a már jogellenes cselekmények nyilváníthatók, amelyek a társadalomra
csekély fokban veszélyesek. [19/1998. (V. 22.) AB határozat, ABH 1998, 436, 439.] Az önkormányzati rendelet továbbá
csak a Szabs. tv. szabályozási rendszerébe illeszkedő jogsértő magatartást nyilváníthat szabálysértésnek.
Az önkormányzati rendeletben meghatározott szabálysértési rendelkezéseknek ugyanis összhangban kell lenniük
a magasabb szintű jogszabályokkal, mindenekelőtt a Szabs. tv.-ben és a Szabs. r.-ben foglaltakkal. [Lásd például
123/2009. (XII. 17.) AB határozat, ABH 2009, 1280.]
A szabálysértési jogban a jogellenes cselekmények két fajtája különböztethető meg: az ún. közigazgatás-ellenes
cselekmények (például engedélyköteles tevékenységek engedély nélküli végzése) és a kriminális cselekmények
(például a tulajdon elleni bűncselekmények értékhatárral elválasztott alakzatai). Akár közigazgatás-ellenes, akár
kriminális cselekményről van szó, a szabálysértés a büntető anyagi jog talaján áll, s a felelősségi szabályok terén
a büntetőeljárás egyes elemeiből építkezik. „Szabálysértés elkövetője csak meghatározott életkort elért és megfelelő
felismerési, akaratképző képességgel rendelkező természetes személy lehet, a büntetőjogi értelemben vett
felróhatóság alapján. Szabálysértés miatt az elkövető akkor vonható felelősségre, ha cselekménye szándékos vagy
gondatlan (…), a bizonyítási teher – a büntetőeljáráshoz hasonlóan – a hatóságokat terheli. A szabálysértési
felelősségre vonás pedig a jogsértés természete, az elbírálás rendje és a szankció jellege tekintetében
a büntető-igazságszolgáltatáshoz áll közel, azzal rokon. A szabálysértési felelősség – legyenek bár az elkövetett
jogsértések igazgatásellenesek vagy kriminális jellegűek – alapvetően «bűnfelelősség», azaz a természetes személy
múltban elkövetett jogsértésére válaszol, s a felróhatóság alapján meghatározott – represszív jellegű – joghátrányt
helyez kilátásba.” [63/1997. (XII. 11.) AB határozat, ABH 1997, 365, 371.]
Valamely jogellenes magatartást törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet nyilváníthat
szabálysértéssé, és valamennyi szabálysértési tényállást megállapító jogszabályi rendelkezésnek illeszkednie kell
a Szabs. tv. dogmatikai és felelősségi rendszerébe. A Rendelet mint kriminális cselekményt szankcionálja a szemét
kiöntését, a szemét gyűjtőedényzetből való kivételét és a guberálást. Az Alkotmánybíróság ezért a következőkben azt
vizsgálta, hogy a Rendelet 14. § (2) bekezdése alkotmányos módon minősíti-e szabálysértésnek ezeket
a magatartásokat. IV. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az indítványhoz csatolt AJB 756/2010. számú ügyben született
jelentésében nyilvánosságra hozta az önkormányzat jegyzőjének a kifogásolt szabálysértés megalkotására vonatkozó
indokait. Eszerint Kaposvár Megyei Jogú Város Közgyűlése környezetvédelmi és köztisztasági, tulajdonvédelmi okból,
illetve a köznyugalom, közrend, illetve a magán- és a levéltitok védelme miatt döntött a szankcionálás mellett.
A Rendelet 14. § (2) bekezdése három fajta tevékenységet minősít szabálysértésnek: a szemét kiöntését, a szemét
gyűjtőedényzetből való kivételét és a guberálást. Az Alkotmánybíróság a szabálysértési tényállás elkövetési
magatartásai esetében külön-külön vizsgálta a jogellenesség fennállását. 1.1. A Rendelet 14. § (2) bekezdése szabálysértésnek nyilvánítja, ha valaki „a közterületre kihelyezett gyűjtőedényzetből
szemetet önt ki”. A szemét kiöntésének szankcionálását általában közegészségügyi és környezetvédelmi okok
indokolják. A Szabs. r. 7. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt köztisztasági szabálysértési tényállás ugyanakkor már
tartalmaz a közterületen, közforgalmú épületben és közlekedési eszközön való szemetelésre és azok beszennyezésére
vonatkozó elkövetési magatartásokat. Ha tehát valaki közterületen szemetel, akkor azért a Szabs. r. 7. § (1) bekezdés
a) pontja alapján felelősségre vonható, függetlenül attól, hogy a szemetelés miképpen valósul meg: szemét
kiöntésével, hulladék eldobásával vagy egyéb módon. Az önkormányzati rendeleti szabályozás tehát szükségtelen,
hiszen a jogrendszer a Szabs. r. révén egyébként is lehetőséget biztosít a szemetelés szankcionálására, sőt, a kaposvári
közgyűlési Rendelet 7–7/B. §-ai is tartalmaznak ún. köztisztasági szabálysértési tényállásokat, melyek alapján – többek
között – a szemetelő is felelősségre vonható. A Szabs. r. 7. § (1) bekezdés a) pontja alapján a közterületen történő szemetelés ötvenezer forintig terjedő
pénzbírsággal, a Rendelet 14. § (2) bekezdése szerint a gyűjtőedényzetből történő szemétkiöntés miatt az elkövető
harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható. Vagyis lényegében ugyanazt a szabálysértési cselekményt a két
jogszabály némiképp eltérő elkövetési magatartással határozza meg, és különbözőképpen szankcionálja.
A Rendeletben szabálysértéssé nyilvánított „szemetet önt ki” elkövetési magatartás azonban megvalósítja a Szabs. r.
7. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt köztisztasági szabálysértést. A Rendelet így nemcsak hogy nincs összhangban
a magasabb szintű jogszabállyal, de ellentétes is a Szabs. r. 7. § (1) bekezdés a) pontjával. Ez egyfelől sérti az Alkotmány
2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság követelményét, amely azt várja el a jogalkotótól, hogy a jog szabályai
„világosak, egyértelműek, hatásukat tekintve kiszámíthatóak és a norma címzettjei számára (…) előre láthatóak
legyenek” [11/1992. (III. 5.) AB határozat, ABH 1992, 77, 84. Egy önkormányzati rendeletben foglalt szabálysértési
tényállásra vonatkozóan lásd: 46/1998. (XI. 13.) AB határozat, ABH 1998, 469, 474–475.]
1.2. Az eltérő normatartalom és jogkövetkezmény arra vezethet továbbá, hogy a jogalkalmazó diszkrecionális döntésén
múlik, az adott cselekményt melyik jogszabályi rendelkezés [a Rendelet 14. § (2) bekezdése vagy a Szabs. r. 7. §
(1) bekezdés a) pontja] alapján ítéli meg, és nem zárható ki az ugyanazon cselekmény miatti kétszeres büntetés sem.
A szabálysértési jog, akárcsak a büntetőjog, bűnösség alapján a természetes személy által a múltban elkövetett anyagi
jogi normasértést szankcionálja. Garanciális követelményként ezért itt is megjelenik a „ne bis in idem” elve, amely
szerint, ha az elkövető egyetlen cselekményével több különböző szabálysértési tényállást merít ki, akkor az egyik
megállapíthatósága – a kétszeres értékelés tilalmára tekintettel – ki kell, hogy zárja a másik egyidejű
megállapíthatóságát. Emiatt az Szabs. tv. egyfelől kifejezetten kizárja a felelősségre vonást, ha az adott cselekmény
egyben bűncselekményt is megvalósít. [1. § (2) bekezdés] Másfelől a jogforrási összhang megteremtése érdekében
a Szabs. tv. 169. § (2) bekezdése előírta az önkormányzatok számára, hogy „kötelesek felülvizsgálni az önkormányzati
rendeletekben meghatározott szabálysértési rendelkezéseket, és azokat, amelyek e törvény, illetve az egyes
szabálysértésekről szóló kormányrendelet rendelkezéseivel nincsenek összhangban, vagy csak megismétlik
a magasabb szintű jogszabályokban meghatározott szabálysértési tényállást, hatályon kívül kell helyezniük.”
Előfordult, hogy ez nem történt meg, illetve, hogy az önkormányzat később alkotott magasabb szintű jogszabállyal
ütköző rendeletet. A 123/2009. (XII. 17.) AB határozatban az Alkotmánybíróság egy ilyen önkormányzati rendeletet
semmisített meg, mert „az Ör.-ben szabálysértéssé nyilvánított elkövetési magatartás – falfirkával és graffitivel való
rongálás – megvalósítja a Szabs. tv.-ben meghatározott rongálást is. Az Ör. ekként nem csak, hogy nincs összhangban
a Szabs. tv-nyel, de az azonos cselekmény és az eltérő büntetési tétel miatt ellentétes is a Szabs. tv. vonatkozó
rendelkezéseivel.” (ABH 2009, 1280, 1283.) A most vizsgált esetben megállapítható, hogy a magasabb szintű Szabs. r. szabálysértésnek minősíti és szankcionálja
a „szemetelést”, ami magában foglalja a Rendelet „szemetet önt ki” elkövetési magatartást is. Ezért nem zárható ki,
hogy Kaposváron a szemét kiöntéséért egyrészt a Szabs. r. 7. § (1) bekezdés a) pontja szerint ötvenezer forint összegű
pénzbírság, másrészt a Rendelet 14. § (2) bekezdése szerinti harmincezer forintos bírság is kiszabható legyen. Ez pedig,
ahogyan azt az Alkotmánybíróság egy korábbi döntésében a piaci árusítás kapcsán megállapította, a szabálysértők
kétszeres „megbírságolását” eredményezheti. [77/2009. (VII. 10.) AB határozat, ABH 2009, 1188, 1196.] Ez utóbbi
döntéséhez hasonlóan az Alkotmánybíróság a jelen ügyben megállapította, hogy a Rendelet 14. § (2) bekezdésében
foglalt „szemetet önt ki” fordulat a magasabb szintű jogszabállyal való összhang hiánya miatt sérti az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdését. 2. Ezt követően az Alkotmánybíróság a szemetelés körén kívül eső elkövetési magatartásokat vizsgálta: először
a Rendelet 14. § (2) bekezdésben foglalt „a közterületre kihelyezett gyűjtőedényzetből szemetet (…) vesz ki”, majd
a guberálás alkotmányosságát. Alapvetően a jogalkotó felelősségi körébe tartozik annak megítélése, hogy mely cselekményeket vonja
közrendvédelmi szabályozás körébe. A pönalizálás határainak meghúzásakor azonban a jogalkotónak szem előtt kell
tartania, hogy az általános cselekvési szabadságból következően alkotmányos demokráciában a polgároknak – jogi
értelemben – mindent szabad, amit normatív rendelkezés nem tilt. Az általános cselekvési szabadság védelméből
következően az állam köteles az egyén szabadságát tiszteletben tartani, függetlenül attól, hogy az egyéni cselekedet
valamely speciális, erős védelemben részesülő alapvető jog védelmi körébe tartozik-e. Más megfogalmazásban,
az állam intézményei az egyének szabadságába önkényes módon nem avatkozhatnak be. Az államnak minden egyén
érdekét egyenlően kell mérlegelnie és a szabadságkorlátozást megfelelően, racionális érvekkel kell indokolnia.
Jogszabály ezért akkor minősíthet egy magatartást egyéni jogot vagy közrendet sértőnek, következésképpen
tilalmasnak, ha annak van megfelelő alkotmányos indoka. Kriminális szabálysértések esetében jellemzően akkor, ha
a cselekmény emberi életet, testi épséget, egészséget vagy jogot veszélyeztető, általánosan elfogadott együttélési
szabályt sért, s ha az elkövetési magatartás statuálása megfelel annak a követelménynek, hogy szabálysértési
szankcionálás csak ultima ratio-ként alkalmazható. 2.1. Az önkormányzat mindenekelőtt a tulajdonvédelemmel indokolta a szabálysértési tényállás „szemetet vesz ki”
elkövetési magatartásának megalkotását. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint absztrakt módon nem, csupán az adott helyzet ismeretében dönthető el,
hogy a kukába dobott szemét uratlan dolognak minősül-e, s a tulajdonos a dolog kukában való elhelyezésével
kinyilvánította-e, hogy nincs szüksége az adott dologra, valóban lemondott-e tulajdonjogáról. Ha egy konkrét esetben
a kuka tartalma elhagyott dolognak (res derelicta) minősül, akkor a derelictio eredményeként a tulajdonjog tárgya
gazdátlanná válik és bárki által elsajátítás (foglalás, occupatio) útján megszerezhető. Hogy egy adott ügyben valóban
erről van-e szó, az a jogalkalmazó döntésén múlik. A bírói gyakorlatban található olyan döntés, amely kimondja:
a szemeteskonténerben talált, de értékkel bíró, uratlan tárgy megtalálója a birtokba vétellel a dolog felett
tulajdonjogot szerez. (BH 2007. 113.) A kukában talált dolgok elsajátítását ezért nem minősíti lopásnak: aki a szemétből
az elhagyott tárgyakat, hulladékot kiválogatja, és azokat elviszi, bűncselekményt még akkor sem követ el, ha
a kiválogatott és összegyűjtött hulladék összessége számottevő értéket képvisel. (BH 1996. 629.) Ha tehát egy konkrét
esetben a szemetet eldobó személy az ingó dolgot a tulajdonjog feladásának szándékával hagyja el, akkor
az elhagyott jószágnak (res derelicta) minősül, amelyet bárki jogellenesség nélkül birtokba, tulajdonba vehet.
Az önkormányzat az ilyen esetekben azért nem szankcionálhatja a szemét kivételét, mert az jogszerű cselekménynek
minősül, a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 127. §-a ugyanis kifejezetten rendelkezik a gazdátlan
dolgon való tulajdonszerzésről. Amennyiben a szeméttároló edény magántulajdonban van, és a konkrét esetben a jogalkalmazó megállapítja, hogy
az abba bedobott tárgy osztja a hulladéktároló tulajdonjogi sorsát, akkor az, aki a szemétből az ott talált tárgyakat
elviszi, az elkövetési tárgy értékétől függően a lopás szabálysértési vagy bűncselekményi tényállását valósítja meg.
Ebben az esetben tehát a tulajdonvédelem azért nem szolgáltat kellő indokot a vizsgált szabálysértési tényállás
megállapítására, mert a Szabs. tv. 157. §-a és a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban:
Btk.) 316. §-a alapján a lopást elkövető egyébként is felelősségre vonható.
2.2. Minthogy az önkormányzat a szabályozás indokaként titokvédelmi aggályokat is megfogalmazott,
az Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy a levéltitok és a magántitok védelme kellően megalapozza-e a szemét
kivételére vonatkozó szabálysértési tényállás megállapítását. Az Alkotmány 59. § (1) bekezdése alapján mindenkit
megillet a magántitok védelmének joga. Az alkotmánybírósági gyakorlat e jog alapvető elemének tekinti a levéltitok
védelmét. [634/B/1991. AB határozat, ABH 1993, 558, 559.] Önmagában a levéltitok védelme azonban nem szolgáltat
kellő indokot a szemét kivételének szankcionálására, hiszen a levéltitok oltalmát a Btk. 178. § (1) bekezdése biztosítja.
E rendelkezés szerint ugyanis, „[a]ki másnak közlést tartalmazó zárt küldeményét, a tartalmának megismerése végett
felbontja, megszerzi, (…) ha súlyosabb bűncselekmény nem valósul meg, vétséget követ el, és pénzbüntetéssel
büntetendő”. Emellett az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentései, továbbá más empirikus ismeretek
sem támasztják alá, hogy a szemét kukából való kivétele és a levéltitok megsértése között alkotmányjogilag bármiféle
értékelhető kapcsolat lenne. Mindezek alapján megállapítható, hogy Kaposvár Megyei Jogú Város Közgyűlése a Rendelet 14. § (2) bekezdésében
foglalt „a közterületre kihelyezett gyűjtőedényzetből szemetet (…) vesz ki” cselekmény szabálysértéssé
nyilvánításával túllépett jogalkotó hatáskörének az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében, az Ötv. 16. §
(1) bekezdésében és a Szabs. tv. 1. §-ában biztosított keretein.
3. Végül az Alkotmánybíróság a harmadik elkövetési magatartás, a gyűjtőedényzetben való guberálás
szankcionálásának alkotmányosságát vizsgálta. Az 1288/B/1996. AB határozatban az Alkotmánybíróság részben a guberálási tilalmat megszegővel szembeni
szabálysértési tényállás alkotmányosságát vizsgálta. E korábbi ügyben azonban az indítványozó csupán az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdése szempontjából kérte a kifogásolt rendeleti szabályok alkotmányossági vizsgálatát, mert úgy
vélte, hogy az önkormányzat törvénnyel és kormányrendelettel ellentétes szabályokat alkotott. Az indítványt
e tekintetben az Alkotmánybíróság nem találta megalapozottnak. (ABH 2000, 829, 837.)
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának mostani indítványa azonban nemcsak a magasabb szintű
jogszabályba ütközés miatt, hanem azért is alkotmánysértőnek tartja a guberálás szabálysértéssé nyilvánítását, mert –
álláspontja szerint – annak nincs alkotmányosan igazolható, valódi, érdemi és legitim indoka.
A guberálás kifejezés a köznapi szóhasználatban a még használható, esetleg értékkel bíró dolgok szemétben való
keresésére, kiválogatására utal. Ez a cselekmény – például, ha a guberáló a talált holmikat összeszedi és elviszi – nem jár
szükségképpen együtt a környezet szennyezésével, ezért általában és önmagában a környezetvédelem, köztisztaság
szempontja nem indokolja a guberálás szankcionálását. Ha a guberálás mégis szemetelést eredményez, akkor
az elkövető a Szabs. r. 7. § (1) bekezdés a) pontja alapján felelősségre vonható. A fentiekben kifejtettek alapján, ha
a szemétbe kidobott tárgy elhagyott, uratlan dolognak tekintendő, akkor a szemétben való válogatás tulajdoni
sérelmet senkinek nem okoz. Ha pedig a magántulajdonban lévő szemétgyűjtő edény tulajdoni sorsát osztja az abba
dobott dolog, akkor a Szabs. tv. 157. §-a és a Btk. 316. §-a alapján az elkövető lopás miatt felelősségre vonható.
A levéltitok védelme sem tekinthető a guberálás tiltását alátámasztó alkotmányos indoknak, mert a levéltitok
megsértését a magyar jogrendszer a Btk. 178. § (1) bekezdésében egyébként is büntetni rendeli.
Végül a közgyűlés a köznyugalom és közrend védelmére, továbbá a Kaposváron élők közérzetére hivatkozva
szankcionálta a guberálást. Önmagukban azonban a közrendre és köznyugalomra vonatkozó elvont alkotmányos
értékek nem indokolhatják e preventív jellegű szabálysértési tényállás megalkotását. Ellenkező esetben ugyanis
a közterületen zajló tevékenységek túlnyomó többsége szankcionálhatóvá válna, hiszen azok sok esetben zavaróan
hatnak a városképre, a lakók közérzetére és többnyire zajjal járnak. Az említett érvek ezért nem szolgálhatnak
a szabálysértési tényállás legitim indokául. Az Alkotmánybíróság figyelemmel volt arra is, hogy az önkormányzat által szankcionált guberálás többnyire
egzisztenciális kényszerűségből következő emberi cselekvés. A szemétben és hulladékban hasznosítható holmit
keresők ugyanis az esetek túlnyomó többségében nem szabad választásuk eredményeképpen guberálnak, hanem
azért, mert nincs más választásuk, vagy nem látnak más választást.
Az Alkotmány 8. § (1) bekezdése alapján az állam kötelessége az emberi jogok védelme. A guberálás ugyan nem
alapvető jog, de nem lehet eltekinteni attól, hogy a guberálásra kényszerülő, jellemzően a megélhetési minimumhoz
szükséges javakat nélkülöző, nyomorúságos helyzetben lévő ember az összes többi, emberi minőségéhez kapcsolódó
jogával sem tud élni. A rászorultakról való gondoskodás az Alkotmány 17. §-a alapján az állam kötelessége. Ennek
során a közösséghez tartozók számára az emberhez méltó léthez szükséges minimális feltételeket biztosítani kell,
elsősorban persze a szociális ellátórendszer működtetésével és szociális támogatás nyújtásával, amelyhez civil
szociális intézmények is társulhatnak. Az Alkotmánybíróság szerint a szociális biztonsághoz való jog a szociális ellátások összessége által nyújtandó olyan
megélhetési minimum állami biztosítását tartalmazza, amely elengedhetetlen az emberi méltósághoz való jog
megvalósulásához, az emberhez méltó élethez. [32/1998. (VI. 25.) AB határozat, ABH 1998, 251, 254.] Az Alkotmány
70/E. § (2) bekezdése alapján az állam a polgárok megélhetéséhez szükséges ellátásra való jogának megvalósulása
érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni.
E rendszer kialakításakor az Alkotmányból fakadó alapvető követelmény az emberi élet és méltóság védelme. Ennek
megfelelően az állam köteles az emberi lét alapvető feltételeiről – így hajléktalanság esetén az emberi életet
közvetlenül fenyegető veszélyhelyzet elhárításáról gondoskodni. [42/2000. (XI. 8.) AB határozat, ABH 2000, 329.] A
37/2011. (V. 10.) AB határozat azt is megfogalmazta, hogy az államnak „be kell avatkoznia, ha az egyén nem képes
a maga számára az anyagi értelemben vett méltó életet biztosítani, és az anyagi létminimum alatt él, vagyis az emberi
méltóságnak van egy ellátási igényt megalapozó funkciója is”. (ABK 2011. május, 407, 412.)
A rendelkezésre álló közös javak és a költségvetés teherbíró képessége azonban behatárolja a szociális szolgáltatás
mértékét. Emellett mindig vannak – rendszerint testileg és szellemileg végsőkig leépült – rászorulók, akik különféle
okokból nem veszik igénybe a szociális ellátórendszer szolgáltatásait. Ilyen esetekben a létminimum alatt élők arra
kényszerülhetnek, hogy megélhetésükről maguk gondoskodjanak, adott esetben az elhagyott, eldobott tárgyak
kiválogatásával, felhasználásával. A guberálási tevékenység többnyire az életben maradáshoz szükséges javak
megszerzésére irányuló, mások jogait és a közrendet nem sértő kényszerű cselekvés, amelynek a társadalomra való
veszélyessége nem állapítható meg. Ezért az a rendeleti szabály, amely pénzbírsággal (és annak meg nem fizetése
esetén a személyi szabadságot korlátozó közérdekű munka és elzárás kiszabásával) fenyegeti a guberálókat, súlyosan
veszélyezteti az érintett magánszemély és a vele együtt élő közeli hozzátartozók létfenntartását. [Lásd ehhez
a 79/2009. (VII. 10.) AB határozatot. ABH 2009, 735, 714.]
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy Kaposvár Megyei Jogú Város Közgyűlése a Rendelet 14. §
(2) bekezdésében foglalt „abban guberál” magatartás szabálysértéssé nyilvánításával túllépett jogalkotó
hatáskörének az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében, az Ötv. 16. § (1) bekezdésében és a Szabs. tv. 1. §-ában
biztosított keretein. 4. Végül az Alkotmánybíróság megvizsgálta, hogy a Rendelet támadott rendelkezése összeegyeztethető-e az Alkotmány
70/A. § (1) bekezdéséből fakadó egyenlő bánásmód követelményével. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
álláspontja szerint a guberálás szankcionálása hatásában, közvetett módon kifejezetten egy adott, kiszolgáltatott
helyzetben lévő, körülhatárolható társadalmi csoport, a hajléktalan, a létminimum határán élő emberek ellen irányult:
e személyek kirekesztését, stigmatizálását szolgálta. Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdését sértő közvetett hátrányos megkülönböztetésnek minősül, ha látszólag semleges
rendelkezések sora vezet a jog és a társadalmi szokás által gyakorta hátrányos megkülönböztetéssel sújtott,
az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében tételesen felsorolt, illetve az azzal döntő hasonlóságot mutató „egyéb
helyzetben” lévő személyek kizárásához vagy valamely lehetőségtől való megfosztásához. A 63/2008. (IV. 30.) AB
határozat ehhez hasonlóan fogalmazza meg, hogy „[a]z elfogadott jogszabálynak nemcsak látszólag kell semleges
előírásokat tartalmaznia. Azt is biztosítania kell, hogy a minden[kire] egyformán érvényes jogi norma végül
a [személyek] egy jól körülhatárolható csoportja esetében de facto ne eredményezzen alkotmányos indok nélküli
hátrányos megkülönböztetést.” (ABH 2008, 559, 570–571.) Ezt az elvet juttatja kifejezésre az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi
CXXV. törvény 9. §-a, amely alapján közvetett hátrányos megkülönböztetésnek minősül az a közvetlen hátrányos
megkülönböztetésnek nem minősülő, látszólag az egyenlő bánásmód követelményének megfelelő rendelkezés,
amely a 8. §-ban meghatározott tulajdonságokkal rendelkező egyes személyeket vagy csoportokat lényegesen
nagyobb arányban hátrányosabb helyzetbe hoz, mint amelyben más, összehasonlítható helyzetben lévő személy
vagy csoport volt, van vagy lenne. A Rendelet 14. § (2) bekezdése alapján szabálysértést követ el, aki a közterületre kihelyezett gyűjtőedényzetből
szemetet önt ki, vesz ki vagy abban guberál. A Rendelet 14. § (2) bekezdése látszólag általános, semleges, mindenkire
vonatkozó rendelkezés, amely alapján szankcionálható volna például az a személy, aki a véletlenül a kukába dobott
mobiltelefonját megpróbálja előkeresni. Valójában azonban – ahogyan arra az állampolgári jogok országgyűlési
biztosának az AJB 756/2010. számú ügyben kiadott jelentése is utal – a guberálási tevékenység tiltása egyértelműen
egy bizonyos élethelyzetben lévő társadalmi csoport ellen irányul. A szemét összegyűjtésére és a guberálásra
kényszerülők ugyanis tipikusan a kilátástalan anyagi helyzetben lévő, a társadalom legszegényebb és
legkiszolgáltatottabb rétegéhez tartozó személyek, akiknek megélhetését végső soron a szeméttárolókból kiszedett
dolgok hasznosítása és a kidobott élelem biztosítja. Ha a szemetelést meg nem valósító cselekményeket, a dolgok
szemétből való kivételét és a guberálást az önkormányzat szabálysértéssé nyilvánítja, azzal a hajléktalan vagy
az egzisztenciálisan más módon kiszolgáltatott helyzetben lévő embereket stigmatizálja. Ez pedig az Alkotmány
70/A. § (1) bekezdésében tiltott egyéb helyzet szerinti hátrányos megkülönböztetést okoz.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság a Rendelet 14. § (2) bekezdését – annak alkotmányellenessége miatt –
megsemmisítette. Az Alkotmánybíróság e határozatát az Abtv. 41. §-a alapján a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Az Abtv. 42. § (1) bekezdése alapján a Rendelet 14. § (2) bekezdése e határozat közzétételét követő napon veszti
hatályát. Budapest, 2011. december 28. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
3/2004. (III. 2.) OGY határozata a Magyar Rádió Közalapítvány Ellenőrző Testülete és a Hungária Televízió Közalapítvány Ellenőrző Testülete elnökeinek és tagjainak választásáról.
Az Országgyűlés a rádiózásról és televíziózásról szóló
1996. évi I. törvénynek megfelelően négy évre,
2004. március 22. napjától Mészáros Lászlót a Magyar Rádió Közalapítvány Ellenőrző Testülete
elnökévé,
Marosi Györgyöt és
Regős Sándort a Magyar Rádió Közalapítvány Ellenőrző Testülete
tagjává,
dr. Gál András Leventét a Hungária Televízió Közalapítvány Ellenőrző Testülete elnökévé,
A határozatot az Országgyűlés a 2004. március 1-jei ülésnapján
fogadta el.
Borboly Istvánt és
Csallóközi Zoltánt a Hungária Televízió Közalapítvány Ellenőrző Testülete
tagjává
megválasztja. Mandur László s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
6/2004. (IV. 14.) GYISM rendelete a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter által adományozható elismerésekről.
A Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 7. §-ának (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A gyermek-, ifjúsági és sportminiszter (a továbbiakban:
miniszter) a feladat- és hatáskörébe tartozó területeken a
példamutató, kiemelkedő tevékenységet végző természetes és jogi személyeket, önkormányzatokat a 2. § szerinti
elismerésekben részesítheti.
2. § A miniszter évente összesen természetes személyek részére öt életműdíjat, természetes és jogi személyek részére
húsz szakmai díjat, negyven miniszteri elismerést, háromszáz emlékplakettet, illetve az a) pontban megjelölt számú
önkormányzati díjat adományozhat az alábbiak szerint:
a) a sport területén végzett kiemelkedő tevékenység
elismeréseként három Magyar Sportért Életműdíj, hét
Magyar Sportért Díj, egy Nemzet Sportvárosa Díj, vagy
kettő Közösség a Sportért Díj, kettőszáznegyven Magyar
Sportért Emlékplakett és húsz Miniszteri Elismerés adományozható;
b) a gyermek- és ifjúságügy területén végzett kiemelkedő tevékenység elismeréseként egy Magyar Ifjúságért Életműdíj, hét Magyar Ifjúságért Díj, harminc Magyar Ifjúságért Emlékplakett és tíz Miniszteri Elismerés adományozható;
c) a kábítószer-elleni küzdelem területén végzett kiemelkedő tevékenység elismeréseként egy Elige Vitam
Életműdíj, hat Elige Vitam Díj, harminc Elige Vitam Emlékplakett és tíz Miniszteri Elismerés adományozható.
3. § (1) Az életműdíjhoz nettó 250 000 Ft, a szakmai díjhoz
nettó 100 000 Ft, a Nemzet Sportvárosa Díjhoz nettó
10 000 000 Ft, a Közösség a Sportért Díjhoz nettó
2 000 000 Ft összegű pénzjutalom jár.
(2) A maximum 10 000 Ft előállítási költségű emlékplaketthez és a miniszteri elismeréshez oklevél jár.
4. § (1) Az emlékplakettek kivételével az elismerések adományozására a Magyar Sport Napja (május 6-a), az Egyesült Nemzetek Szervezetének Kábítószer-ellenes Világnapja (június 26-a), a Gyermeki Jogok Világnapja (november 20-a), március 15-e és augusztus 20-a alkalmából kerülhet sor.
(2) Az elismerések adományozására a melléklet szerinti
javaslatot — a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel — az (1) bekezdés szerinti időpont előtt, 2004. évben
legalább 60, a következő években legalább 90 nappal
korábban kell megküldeni a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium (a továbbiakban: minisztérium) Emberi
Erőforrás Gazdálkodás Főosztálya részére.
(3) Az emlékplakettek kivételével díjazásban részesítendő természetes és jogi személyekre, önkormányzatokra
a beérkezett kitüntetési javaslatok alapján a miniszter részére az általa létrehozott bizottság tesz javaslatot. A
bizottság működésének szabályait a miniszter határozza
meg.
(4) A Nemzet Sportvárosa Díj és a Közösség a Sportért
Díj kétévente felváltva, pályázat útján nyerhető el. A pályázati felhívást legkésőbb február 28-áig meg kell jelentetni a minisztérium hivatalos lapjában és egy országos napilapban, valamint a minisztérium honlapján. A pályázat
elbírálására a (3) bekezdésben foglaltak az irányadóak.
(5) 2004. évben a Közösség a Sportért Díj pályázati
felhívását 2004. április 30-ig meg kell jelentetni a minisztérium hivatalos lapjában és egy országos napilapban, valamint a minisztérium honlapján. A pályázat elbírálására a
(3) bekezdésben foglaltak az irányadóak.
5. § (1) Az elismeréseket a miniszter vagy az általa megbízott
állami vezető adja át.
(2) A díjazottak névsorát — az emlékplakettek kivételével — a minisztérium hivatalos lapjában és honlapján
közzé kell tenni.
6. § (1) Elismerést nem kaphat, aki jogerős büntető ítélet
hatálya alatt áll.
(2) Akit a bíróság jogerős ítélettel közügyektől eltiltás
büntetésre ítél, az elismerésre érdemtelenné válik.
(3) Érdemtelenné válik az elismerésben részesített azon
személy is, akivel szemben a bíróság a 2. § szerinti tevékenységekkel összefüggő bűncselekmény elkövetése miatt
jogerős ítélettel büntetést szabott ki.
(4) Az érdemtelenné vált személytől a miniszter az elismerést visszavonja.
(5) A visszavonást a minisztérium hivatalos lapjában és
honlapján közzé kell tenni.
7. § A pénzjutalmaknak, valamint az elismerések előállítási
költségeinek fedezetét a minisztérium biztosítja.
8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az ifjúsági
és sportminiszter által adományozható kitüntetésekről és
elismerő oklevélről szóló 1/2001. (II. 28.) ISM rendelet,
valamint az azt módosító 6/2001. (IX. 28.) ISM rendelet, és
4/2003. (VI. 19.) GYISM rendelet hatályát veszti.
(3) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően a kábítószer-elleni küzdelem, a gyermek- és ifjúságügy, valamint a
testnevelés és sport területén adományozott kitüntető
címek viselhetők.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
gyermek-, ifjúsági és sportminiszter


text:
137/2012. (XI. 16.) ME határozata Magyarország és az Amerikai Egyesült Államok között a nemzetközi adómegfelelés fejlesztéséről és a FATCA szabályok végrehajtásáról szóló Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek Magyarország és az Amerikai Egyesül Államok között a nemzetközi adómegfelelés fejlesztéséről és
a FATCA szabályok végrehajtásáról szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását követően az
Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
633/2010. (X. 1.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. szeptember 27-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. augusztus 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy minden év április 3-a legyen a Magyarok Áldozatainak Emléknapja?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lenni. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés
– az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség.
A testület álláspontja szerint a kérdés nem felel meg az egyértelműség követelményének. Sem a választópolgár, sem
a jogalkotó számára nem világos ugyanis, mit ért a beadványozó a „Magyarok Áldozatainak” kifejezés alatt. A Bizottság
álláspontja szerint a kifejezés rendkívül széles értelmezési lehetőséget vet fel.
A Bizottság álláspontja szerint ugyanis nem egyértelmű, hogy a kifejezés alatt személyek mely körét érti
a beadványozó, tekintettel arra, hogy a fogalom szűkebb, illetve tágabb értelmezési lehetőséget is biztosít
a választópolgár és a jogalkotó számára, így nem felel meg az egyértelműség követelményének.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1336/2016. (VII. 4.) Korm. határozata a GINOP-3.4.1-15-2016-00086 azonosító számú („Újgenerációs NGA és felhordó hálózatok fejlesztése az MVM NET Zrt.-nél a Pápai járásban” című) projektjavaslat támogatásához való hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  GINOP-3.4.1-15-2016-00086 azonosító számú, „Újgenerációs NGA és felhordó hálózatok fejlesztése
az  MVM NET Zrt.-nél a  Pápai járásban” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat
támogatásához (a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1289/2013. (V. 28.) Korm. határozata a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság 2,9 milliárd forint összegű tőkeemeléséhez szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdése alapján a  Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: NIF Zrt.) tőkéjének 2900,0 millió forint összegű megemelése
érdekében a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím,
a) 2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím, 4. Állami tulajdonú társaságok támogatása jogcímcsoport,
3. Az MFB Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím terhére 1850,0 millió forint,
b) 4. A  vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 1. Tanácsadók, értékbecslők és jogi képviselők díja
jogcímcsoport, 3. Az MFB Zrt. tevékenységével kapcsolatos kifizetések jogcím terhére 155,0 millió forint,
c) 4. A  vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 3. A  tulajdonosi joggyakorló szervezetek működésének
támogatása jogcímcsoport, 2. Az MFB Zrt. működésének támogatása jogcím terhére 145,0 millió forint,
azaz összesen 2150,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű
kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 2. Az MFB Zrt.
tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon arról, hogy
a NIF Zrt. tőkeemelése céljából szükséges költségvetési forrás 2013. év második féléve során rendelkezésre álljon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő:   2013. július 31.
3. felhívja a  nemzetgazdasági és a  nemzeti fejlesztési minisztert a  NIF Zrt. uniós forrásokból nem fedezhető
infrastruktúra fejlesztési feladatai átlátható finanszírozási mechanizmusának kidolgozására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2014. évi költségvetési tervezési időszakot megelőzően
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  uniós források terhére a  NIF Zrt. tevékenysége
következtében el nem számolható költségek csökkentéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő:   azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1604/2013. (IX. 3.) Korm. határozata a Zsámbék 856, 831 és 804 helyrajzi számú ingatlanok tulajdonjogának az állam javára történő megszerzéséről, valamint az ingatlanok hasznosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján intézkedjen annak érdekében, hogy a  Zsámbék 856, 831 és
804 helyrajzi számú ingatlanok tulajdonjoga az  állam javára – adásvétel útján – megszerzésre, valamint
az  ingatlanok a  Premontrei Kanonokrend Gödöllői Perjelség számára – az  általa ellátott közfeladat ellátása
érdekében – vagyonkezelésbe adásra kerüljenek;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy intézkedjen annak érdekében, hogy az  1.  pontban meghatározott
ingatlanok tulajdonjogának az állam javára történő megszerzése érdekében az MNV Zrt. – az ingatlanok felújítására
nyújtott állami támogatás összegének figyelembe vétele mellett, kölcsönösen meghatározott – 448 millió forint
vételár összeg figyelembe vételével kössön ingatlan adásvételi szerződést a  Szent Keresztről Nevezett Irgalmas
Nővérek Szerzetesrenddel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. szeptember 30.
3. visszavonja a  Zsámbék 856, 831, 832 és 804 helyrajzi számú ingatlanok tulajdonjogának az  állam javára történő
megszerzéséről és az ingatlanok további hasznosításáról szóló 1225/2012. (VII. 3.) Korm. határozat 1–2. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
35/2016. (II. 11.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/685-2/2016. számú előterjesztésére – Bortnicsuk Natália (névmódosítás előtti neve:
Bortnicsuk Nátálijá Petrivná; születési hely, idő: Horodno [Szovjetunió], 1971. március 31.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2016. január 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2019. (III. 11.) NVI utasítása a szavazási levélcsomag személyes átvételére rendelkezésre álló időszak megállapításáról.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 277. § (2) és (3) bekezdése alapján – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 71. § (1) bekezdésére –
a következő utasítást adom ki:
1. § Az Európai Parlament tagjainak 2019. május 26. napjára kitűzött választásán a  szavazási levélcsomag személyes
átvételére – a szavazás napját megelőzően – rendelkezésre álló időszak 2019. május 13. és május 24. között
a) munkanapokon 9 órától 16 óráig,
b) a Beregszászi, a  Szabadkai és az  Ungvári Külképviseleti Választási Irodában munkanapokon, valamint
május 18-án és május 25-én szombaton 6 órától 22 óráig
tart.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2019. május 26-án hatályát veszti.
Dr. Pálffy Ilona s. k.,
 elnök


text:
1042/2010. (II. 23.) Korm. határozata a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium 2009. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának átcsoportosításáról.
A Kormány jóváhagyja az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100. § (4) bekezdés a) pontjában foglaltak
alapján az előirányzat-maradvány átcsoportosítását a melléklet szerinti részletezésben.
Felelős: közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök