text:
2079/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a szekszárdi sportfejlesztések megvalósítása érdekében támogatás biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1159/2016. (IV. 5.) Korm. határozat 8. pontjának végrehajtása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a Modern Városok Program keretében Szekszárdon egy új, fedett városi uszoda megvalósítására
2  944  117  129 forint, egy rekreációs központ kiviteli terveinek elkészítésére 82 486 500 forint és egy új városi
rendezvény- és sportcsarnok kiviteli terveinek elkészítésére 253 619 000 forint (a  továbbiakban együttesen:
Beruházás), mindösszesen 3 280 222 629 forint összegű központi költségvetési támogatás kerüljön biztosításra
– az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 48. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint kiadásra kerülő
támogatói okirat alapján – Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) mint
megvalósító részére az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2017. évben 386 105 465 forint,
b) a 2018. évben 1 148 071 659 forint,
c) a 2019. évben 1 746 045 505 forint;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert mint a Beruházás szakpolitikai felelősét, hogy az 1. pont szerinti támogatás
nyújtásának biztosítása érdekében a  teljes Beruházásra nyújtson be előterjesztést a  Modern Városok Program
Bizottság részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Modern Városok Program megvalósításáról szóló
250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott erre
irányuló döntése esetén – a Beruházás megvalósításához 2017. évben szükséges 386 105 465 forint a Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre
álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a  támogatói okiratban foglaltak szerint, a  finanszírozási szükséglet felmerülésének
időpontjában
 4. egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése
alapján meghozott erre irányuló döntése esetén – az  uszoda megvalósításához a  2018.  évben szükséges
1  148  071  659 forint a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport előirányzat terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a  2018.  évi költségvetési törvény végrehajtása során, a  támogatói okiratban foglaltak szerint,
a finanszírozási szükséglet felmerülésének időpontjában;
 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
az uszoda megvalósításához a 2019. évben szükséges 1 746 045 505 forint forrás biztosításáról a 2019. évi központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 6. engedélyezi a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter számára, hogy – a Modern Városok
Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott erre irányuló döntése esetén  –
az  uszoda megvalósítása érdekében a  2018–2019. költségvetési évek kiadási előirányzata terhére legfeljebb
2 894 117 164 forint összeg mértékig éven túli kötelezettséget vállaljon az alábbi ütemezéssel:
a) a 2018. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 1 148 071 659 forint,
b) a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 1 746 045 505 forint;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
7. felhívja a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Beruházás tekintetében
a  beruházást finanszírozó támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget
vállaljon az  állami beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.)
Korm. határozat 3. pontjában foglaltak teljesítésére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert mint a  Beruházás szakpolitikai felelősét, hogy az  emberi erőforrások
minisztere bevonásával az  1.  pont szerinti rekreációs központ és új városi rendezvény- és sportcsarnok kiviteli
terveinek elkészültét követően mutassa be a  fejlesztési koncepciókat – a  megvalósításukhoz szükséges
költségvetési források biztosítására is kiterjedően – a Kormány részére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az 1. pont szerinti rekreációs központ és új városi rendezvény- és sportcsarnok kiviteli terveinek
elkészültét követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1947/2017. (XII. 12.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Vadászati Világkiállítás 2021.  évben Magyarországon történő megrendezése érdekében
az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
25  000  000  forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló
2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
5. Nemzeti támogatások alcím, 5. Vadgazdálkodás támogatása jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1879/2013. (XI. 28.) Korm. határozata a Kőrösi Csoma Sándor Program 2014. megvalósításáról.
A Kormány
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Kőrösi Csoma Sándor Program 2014. évi megvalósításához szükséges
953,2 millió forint összegű forrásnak a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetben történő biztosításáról
gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: 2014. január 15. 2. felhívja a nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettest, hogy gondoskodjon a Kőrösi Csoma Sándor Program
2014. évi megvalósításáról.
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
határidő: 2014. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2007. (XI. 17.) ÖTM rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz pénzügyi alapok egyes, a területi együttműködéshez kapcsolódó programjai végrehajtásában magyarországi közreműködő szervezet kijelöléséről.
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz pénzügyi alapok egyes, a területi együttműködéshez kapcsolódó programjaiból származó támogatások
hazai felhasználásának intézményeiről szóló 49/2007.
(III. 26.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában megállapított felelősségi körében eljáró
pénzügyminiszterrel egyetértésben – az önkormányzati és
területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § m) pontjában
megállapított feladatkörben a következőket rendelem el:
1. § Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter mint a
fejlesztéspolitika irányításáért felelős, valamint a VÁTI
Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Közhasznú Társaság (a továbbiakban: VÁTI Kht.) felügyeletét ellátó miniszter a 2007–2013 programozási időszakban az
Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz és az Európai Szomszédsági
és Partnerségi Eszköz pénzügyi alapok egyes, a területi
együttműködéshez kapcsolódó programjaiból származó
támogatások hazai felhasználásának intézményeiről szóló
49/2007. (III. 26.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdésének
a)–b), valamint e)–h) pontjában megjelölt operatív programok tekintetében a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség mint
irányító hatóság, illetve az 1. § (3) bekezdésének c)–d), valamint i)–k) pontjában megjelölt operatív programok tekintetében a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség mint nemzeti
hatóság feladatainak végrehajtásában történő közreműködésre a VÁTI Kht.-t jelöli ki.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon
lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg:
a) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai
Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK ren
delet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i
1083/2006/EK tanácsi rendelet,
b) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai
Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK tanácsi rendelet, valamint az Európai Regionális Fejlesztési
Alapról szóló 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet végrehajtásáról szóló, 2006. december 8-i
1828/2006/EK bizottsági rendelet,
c) az egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi
rendelet.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
23/2003. (XII. 29.) KvVM rendelete a biohulladék kezeléséről és a komposztálás műszaki követelményeiről.
A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) 59. § (2) bekezdésének
a) pontjában, valamint ac) alpontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a kezeletlen és kezelt
biohulladékra, a stabilizált biohulladékra, valamint azokra
a tevékenységekre,
a) amelyek során biohulladékot kezelnek mező-, erdőgazdasági és kertészeti felhasználás érdekében,
b) amelyek biohulladék-kezelő telep létesítésével, kialakításával és üzemeltetésével kapcsolatosak.
(2) Nem terjed ki a rendelet hatálya:
a) a mező- és erdőgazdasági tevékenység során keletke
ző, felszínen visszamaradó növényi maradványokra, b) a hulladéklerakókban természetes módon keletkező
biogázra,
c) a házi komposztálásra. (3) A rendelet hatálya az állati hulladékra csak annyiban
terjed ki, amennyiben arról külön jogszabály1 másképp
nem rendelkezik.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) biohulladék: minden olyan növényi és állati eredetű
szerves hulladék, amely aerob vagy anaerob úton biológiailag lebomlik vagy lebontható;
b) zöldhulladék: olyan növényi hulladék, amely kertekből, parkokból származik (fanyesedék, ág, gally, fű, lomb,
fűrészpor, faforgács stb.), a külön jogszabályban2 meghatározott úttisztításból származó hulladék kivételével;
c) maradék hulladék: a hasznosítható és veszélyes
összetevők keletkezés helyén történő elkülönítése után a
települési szilárd hulladéknak a külön jogszabályban3 meghatározott megmaradt része;
d) biohulladék-kezelő telep: a biohulladék begyűjtésére,
gyűjtésére, előkezelésére, hasznosítására szolgáló telephely;
e) biológiai kezelés: az elkülönítetten gyűjtött biohulladék
komposztálás vagy anaerob biológiai lebontás útján történő
lebontása, illetőleg bomlóképességének csökkentése;
f) komposztálás: az elkülönítetten gyűjtött biohulladék
ellenőrzött körülmények között, oxigén jelenlétében történő autotermikus és termofil biológiai lebontása, mikroés makroorganizmusok segítségével;
g) házi komposztálás: a saját tevékenységből származó
biohulladék (konyhai nyers növényi hulladék) saját kertben (környezeti nevelési céllal iskolák, óvodák kertjében)
történő komposztálása, valamint a kész komposzt saját
célra történő felhasználása;
h) közösségi komposztálás: a társasház tulajdonostársainak közössége/közösségei (a továbbiakban: közösség4)
saját tevékenységéből származó biohulladéknak a keletkezés helyéhez közeli területen történő komposztálása, valamint a kész komposzt felhasználása a közösség(ek) saját
céljára;
i) telepi komposztálás: szervezett, elkülönített hulladékgyűjtés során begyűjtött biohulladék komposztálása
biohulladék-kezelő telepen;
1 Az állati hulladékok kezelésének és a hasznosításukkal készült termékek forgalomba hozatalának állategészségügyi szabályairól szóló
71/2003. (VI. 27.) FVM rendelet.
2 A hulladékok jegyzékéről szóló 16/2001. (VII. 18.) KöM rendelet
alapján EWC 20 03 03 kóddal jelölt hulladék.
3 A hulladékok jegyzékéről szóló 16/2001. (VII. 18.) KöM rendelet
alapján EWC 20 03 01 kóddal jelölt hulladék.
4 A társasházról szóló 1997. évi CLVII. törvény 3. §-ának (1) bekezdése alapján.
j) anaerob biológiai lebontás: az elkülönítetten gyűjtött
biohulladék ellenőrzött körülmények között, oxigén kizárása mellett történő lebontása, mikroorganizmusok (beleértve a metánképző baktériumokat is) segítségével, biogáz
előállítás céljából, szilárd lebontási maradék keletkezése
mellett;
k) stabilizálás: biohulladék bomlóképességének csökkentése olyan mechanikai-biológiai eljárással, amelynek
következtében a szagemisszió minimalizálódik a légzési
intenzitás egyidejű csökkenése mellett;
l) kezelt biohulladék: a biológiai kezelés során keletkezett komposzt vagy szilárd lebontási maradék;
m) komposzt: a biohulladék komposztálással történő
hasznosításával keletkező — külön jogszabályban5 meghatározott — termésnövelő anyag, amely a növények tápanyagellátásának, illetve a talaj tápanyag-szolgáltató képességének javítására szolgál;
n) szilárd lebontási maradék: az elkülönítetten gyűjtött
biohulladékok anaerob lebontásával képződő anyag;
o) biogáz: metánból, szén-dioxidból és egyéb, nyomokban előforduló gázokból álló keverék, amely a biohulladék
elsősorban irányított anaerob lebontásával keletkezik;
p) stabilizált biohulladék: komposztálásra vagy anaerob
biológiai lebontásra alkalmatlan biohulladék mechanikaibiológiai kezeléséből származó olyan anyag, melynél a stabilizálást követően a 4 nap utáni (AT4) légzési intenzitás
érték 10 mg O2/g érték alá, a dinamikus légzési intenzitás
érték 1000 mg O2/kg VS
6/h érték alá csökken;
q) légzési intenzitás: a kezelt biohulladékban jelen lévő
biológiailag lebomló szerves anyag oxigénfogyasztása
[mg O2/g]. A biohulladék kezelésének általános szabályai
3. § (1) Biológiai kezelésre, valamint stabilizálásra csak az
e rendelet 1. számú mellékletében felsorolt hulladékok kerülhetnek.
(2) Amennyiben a komposztálás, illetve az anaerob
biológiai lebontás feltételei adottak, a biohulladékot a
keletkezés helyén elkülönítetten kell gyűjteni, és el kell
kerülni annak egyéb hulladékkal vagy anyaggal való
szennyeződését.
(3) Az az elkülönítetten gyűjtött biohulladék kerülhet
komposztálásra vagy anaerob biológiai lebontásra, amely
újrafeldolgozásra már nem alkalmas, illetve az újrafeldolgozás ökológiai, gazdaságossági feltételei nem adottak.
5 A növényvédelemről szóló 2000. évi XXXV. törvény.
6 Volatile Solid: illékony szilárd; az értéket a szerves anyag hányadra
vonatkoztatják. [az oxigénfogyasztás mérésére vonatkozó ASTM D
5975-96 szabvány (komposztstabilitás meghatározásának standard tesztmódszere) szerint].
(4) Hulladékgyűjtő udvarban a biohulladékok közül
csak zöldhulladék gyűjthető.
(5) A biohulladék kezelése során keletkező csurgalékvíz
összegyűjtéséről, kezeléséről a hulladékkezelési engedélyben foglaltak szerint kell gondoskodni.
(6) Veszélyes készítménynek minősülő faanyagvédő
szerrel kezelt biohulladék komposztálással, illetőleg anaerob biológiai lebontással nem kezelhető.
(7) A biológiai bomlási folyamatok elősegítése, a szerkezeti stabilitás javítása, valamint a kémiai összetétel
befolyásolása érdekében a biohulladék más hulladékkal
vagy anyaggal történő együttes kezelését a hulladékkezelési engedélyben foglaltak szerint kell végezni.
A BIOHULLADÉK KEZELÉSÉNEK RÉSZLETES
SZABÁLYAI Közösségi komposztálás 4. §
(1) A közösségi komposztálás nem engedélyköteles
tevékenység. (2) A közösségi komposztálás létesítésére alkalmas
terület a külön jogszabályokban foglaltaknak megfelelően
jelölhető ki.
(3) A közösségi komposztálással állati eredetű biohulladék nem kezelhető.
Telepi komposztálás, anaerob biológiai lebontás 5. § (1) A biohulladék-kezelő telep létesítése külön jogszabály7 alapján telepengedély-köteles tevékenység.
(2) Biohulladék-kezelő telep kialakításának feltételeit
— a külön jogszabályban8 foglaltakon túl — az e rendelet
2. számú melléklete határozza meg.
(3) A biohulladék-kezelő telep létesítésének engedélyezése során rendelkezni kell a létesítmény felhagyása utáni
esetleges kárelhárításáról és környezeti rehabilitációjáról.
7 A telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről szóló 80/1999. (VI. 11.)
Korm. rendelet.
8 A felszín alatti vizek minőségét érintő tevékenységekkel összefüggő
egyes feladatokról szóló 33/2000. (III. 17.) Korm. rendelet.
6. § (1) A komposztálás:
a) nyitott prizmás komposztálással, vagy
b) félig zárt komposztálási rendszerrel, vagy
c) zárt rendszerű statikus építményű komposztálással
történhet. (2) Az anaerob biológiai lebontással előállított biogázt
zárt rendszerben kell felhasználni a környezetvédelmi és
tűzvédelmi előírások betartása mellett.
(3) A helyszínen fel nem használt vagy földgáz minőségűre
nem dúsítható biogázt gázfáklya segítségével el kell égetni.
Stabilizálás 7. § (1) A maradék hulladék komposztálásra nem vihető.
(2) A biogáz, illetve a külön jogszabály9 előírásainak
megfelelő minőségű komposzt előállítására nem alkalmas
biohulladékot, valamint a kevert hulladékot lerakás előtt
mechanikai-biológiai eljárással stabilizálni kell, vagy energiahordozóként történő felhasználását kell biztosítani.
(3) Mechanikai-biológiai stabilizálási tevékenységet
csak a hulladéklerakó telephelyén belül kialakított, szilárd
burkolattal ellátott területen lehet végezni.
8. § (1) A telephelyen belüli stabilizálást követően a maradék hulladék, valamint a stabilizált biohulladék engedély
nélkül felhasználható a hulladéklerakó üzemeltetése során
takaró rétegként, valamint annak rekultivációjához a külön jogszabályban10 meghatározottaknak megfelelően.
(2) A rekultiváció során az adott területen felhasznált
stabilizált biohulladék mértéke nem haladhatja meg a
200 t/ha szárazanyag mennyiséget.
9. § (1) A biohulladék-kezelő telep üzemeltetését az illetékes környezetvédelmi felügyelőség által jóváhagyott üzemeltetési szabályzat szerint kell végezni, amelynek legalább a következőkre kell kiterjednie:
a) az adminisztrációra, ezen belül a szállítás rendjére, a
hulladékfajták mennyiségi és minőségi nyilvántartására,
9 A termésnövelő anyagok engedélyezéséről, tárolásáról, forgalmazásáról és felhasználásáról szóló 8/2001. (I. 26.) FVM rendelet 3. számú
mellékletének 4. pontja.
10 A hulladéklerakás, valamint a hulladéklerakók lezárásának és utógondozásának szabályairól és egyes feltételeiről szóló 22/2001. (X. 10.)
KöM rendelet.
b) a hulladékkezelés rendjére,
c) a nyitva tartásra
vonatkozó előírásokra. (2) A biohulladék-kezelő telep hulladékforgalmáról külön jogszabály11 előírásai szerint nyilvántartást kell vezetni,
és adatszolgáltatást kell teljesíteni.
10. § (1) Amennyiben a biohulladék-kezelő telep lakosságnál
keletkező biohulladékot is fogad, úgy annak működési
rendjéről a települési önkormányzat, illetőleg az üzemeltető tájékoztatja a lakosságot.
(2) A tájékoztatásnak legalább a következő információkat kell tartalmaznia:
a) a biohulladék-kezelő telepen leadható hulladék fajtái, mennyisége,
b) a létesítmények igénybevételének feltételei (szállítás, nyitva tartás, ingyenesség stb.),
c) a létesítmények használatának előnyei,
d) a káros környezeti hatások megelőzésének módjai,
e) a hasznosítás lehetőségei, azok várható környezeti,
gazdasági hatásai. (3) A telephely nyitva tartását a helyi igényeknek, valamint a lakosság igénybevételi szokásainak figyelembevételével kell kialakítani, biztosítva a lakosság számára a délutáni és a hétvégi használatot is, figyelemmel a
más jogszabályokban előírtakra.
A kezelő feladatai 11. § A biohulladék-kezelő telep üzemeltetőjének a hulladék
átvételekor ellenőriznie kell,
a) hogy a hulladék típusát és minősítését (összetételét)
megállapító dokumentáció megfelel-e az előírásoknak, és
azonosítható-e a beszállított hulladék és annak mennyisége,
b) — szükség szerint —, hogy a beszállított hulladék
megfelel-e a birtokos által átadott, a hulladék minősítését
tartalmazó dokumentációban meghatározottaknak.
12. § (1) Állati hulladékot is kezelő telepek működése során
az állati hulladékok kezeléséről szóló külön jogszabály11
rendelkezéseit kell figyelembe venni. (2) Zöldhulladék a kezelőtelepen nyílt téren a külön
jogszabályban 12 foglaltaknak megfelelően helyezhető el.
11 A hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 164/2003. (X. 18.) Korm. rendelet.
12 A települési hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 213/2001. (XI. 14.) Korm. rendelet.
Engedélyezés 13. § A hulladékkezelési engedély iránti kérelemnek — a külön jogszabályban12 meghatározottakon túl — tartalmaznia kell:
a) a kezelni kívánt biohulladék megnevezését, mennyiségét, jellemzőit, valamint a külön jogszabályban13 meghatározott kódszámát;
b) a kezelés során felhasználni kívánt segédanyagokat;
c) a kezelés során keletkező kezelt biohulladék, a kelet
kező új hulladék, illetve tovább nem hasznosítható, megmaradó hulladék mennyiségét, annak tervezett kezelési
módját, további felhasználási lehetőségeit;
d) a kezelési folyamat szempontjából kritikus ellenőrzési pontokat.
14. § A hulladékkezelési engedélynek — a külön jogszabályban 12 meghatározottakon túl — tartalmaznia kell az e rendelet 1. számú melléklete alapján a kezelhető biohulladék
megnevezését, tervezett mennyiségét, összetételét, valamint a kezelés során felhasználásra kerülő segédanyagokat.
15. § A kezelt biohulladékból történő mintavételezés, elemzés, valamint a kezelt biohulladék forgalomba hozatalának
és felhasználásának engedélyezése, a külön jogszabály14
előírásai alapján történik. Hatályba léptető és záró rendelkezések
16. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult
eljárásokban kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépéskor már üzemeltetett hulladékkezelő létesítményekre vonatkozóan e rendelet 2. számú mellékletében foglalt üzemeltetési feltételeket 2004.
június 30. napjától kell alkalmazni.
Dr. Persányi Miklós s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
1426/B/2008. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a sztrájkról szóló 1989. évi VII.
törvény alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
1. Az indítványozó első beadványában a sztrájkról szóló
1989. évi VII. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 1. és
4. §-ának kiegészítését kezdeményezte, továbbá indítványozta az Sztv. 2. § (1) bekezdés a) pontja „[Mt. 66/A. §
(2)–(5) bek.]” szövegrészének megsemmisítését, mert az
utalásban említett jogszabály hatályát vesztette.
Az előkészítő eljárás során az Alkotmánybíróság főtitkára tájékoztatta az indítványozót, hogy beadványa nem
felel meg a törvényi feltételeknek, ezért kiegészítésre szorul. A megállapított határidőn belül az indítványozó új beadványt terjesztett elő, amelyben az Sztv. egészének megsemmisítését kezdeményezte. Álláspontja szerint az Sztv.
sérti az Alkotmány 58. § (1) bekezdésében foglalt mozgásszabadságot, a 70/B. § (1) bekezdésében foglalt munkához
való jogot, és a70/A. § (1) bekezdésében foglalt „emberi,
illetve állampolgári jogokat”. A beadvány indokolása az
Sztv. elfogadásának körülményeiről, a sztrájkok káros hatásairól, az Sztv. hiányos szabályozásáról, és az Sztv.-vel
kapcsolatos jogalkalmazási nehézségekről szóló érveket
tartalmaz. Ezek mellett az indítványozó az Sztv. legnagyobb hibájának azt tartja, hogy az „nem írja elő kötelezően az elégséges szolgáltatásban történő megállapodást,
azt, hogy addig nem lehet sztrájkot megkezdeni, ameddig
a felek között nincs megállapodás.”
2. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 22. § (2) bekezdése kimondja: „Az indítványnak a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia.” Az
Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 21. § (2) bekezdése
szerint „az indítvány tartalmazza: a vizsgálandó jogszabály megjelölése mellett az Alkotmánynak azokat a rendelkezéseit, amelyeket – az indítványozó állítása szerint –
a hivatkozott jogszabályok megsértenek, valamint az
Abtv.-nek és egyéb törvényeknek azokat a rendelkezéseit,
amelyekből az indítványozó jogosultsága és az Alkotmánybíróság hatásköre megállapítható.” Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint nem elegendő az Alkotmány
egyes rendelkezéseire hivatkozni: az indítványban meg
kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és
mennyiben sérti [654/H/1999. AB határozat, ABH 2001,
1645.; 472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.;
494/B/2002. AB végzés, ABH 2002, 1783.].
3. Az indítványozó jelen ügyben – a paragrafusok felsorolásán túl – nem jelölte meg, hogy az Alkotmány hivatkozott rendelkezéseit miért sérti az Sztv. egésze, illetve a
Sztv. konkrétan melyik rendelkezését (rendelkezéseit) és
milyen alkotmányos indokból tartja alkotmányellenesnek.
Az Ügyrend 29. § d) pontja alapján az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasítja, ha megállapítható, hogy
az indítványozó a hiánypótlásra neki visszaadott indítványt újból hiányosan adta be, és emiatt az érdemben nem
bírálható el.
Ezért az Alkotmánybíróság – tekintettel az Abtv. 22. §
(2) bekezdésére és az Ügyrend 21. § (2) bekezdésére – az
Ügyrend 29. § d) pontja alapján visszautasította az indítványt.
Budapest, 2009. szeptember 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
374/2007. (XII. 23.) Korm. rendelete az Európai Unió soros magyar elnökségben közvetlenül résztvevők kiválasztásáról, képzéséről és anyagi elismeréséről.
A Kormány az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének
b) pontjában megállapított feladatkörében és a 35. §-ának
(2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva, valamint a köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény 80. §-ának (4) bekezdésében, a
központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi
LVII. törvény 76. §-ának (5) bekezdésében, a fegyveres
szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. §-a (1) bekezdésének h) pontjában, a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény 287. §-ának (3) bekezdésében és a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII.
törvény 92. §-ának (3) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján – az Európai Unió soros magyar elnökségéből fakadó feladatok sikeres és hatékony ellátása érdekében – a
következőket rendeli el:
A RENDELET HATÁLYA 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a rendelet alapján kiválasztott, az Európai Unió soros magyar elnökségében
(a továbbiakban: EU-elnökség) közvetlenül részt vevőkre,
akik
a) az Európai Unió Tanácsának előkészítő szerveiben
(tanácsi munkacsoportokban, bizottságokban) elnökségi
feladatokat, vagy
b) az Európai Unió elnökségéhez közvetlenül kapcsolódó központi vagy tárcakoordinációs feladatokat látnak el
(a továbbiakban együttesen: az elnökségi stáb).
(2) A rendelet 6–10. §-át alkalmazni kell az elnökségi
feladatokhoz kapcsolódó központi és tárcakoordinációs
feladatokban közvetlenül részt vevő ügykezelőkre
(a továbbiakban: elnökségi feladatot ellátó ügykezelők),
illetve az Európai Unió Tanácsa előkészítő szerveinek (tanácsi munkacsoportoknak, bizottságoknak) napirendjén
lévő egy-egy kérdés tekintetében szakértői feladatokat ellátó tisztviselőkre (a továbbiakban: dossziéfelelősök).
(3) Az elnökségi stáb tagjaként elnökségi feladatot a
köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény, a központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény, a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény hatálya alá tartozó személy (a továbbiakban
együttesen: tisztviselő) láthat el.
(4) Az elnökségi stábba tartozó tisztviselőknek a központi közigazgatási szervek közötti létszámfelosztását
– figyelemmel az uniós követelményekre, az EU-elnökség
feladataira és a központi közigazgatási szervek vezetőinek
feladat- és hatáskörére – a Kormány határozatban állapítja
meg.
(5) A központi közigazgatási szerv elnökségi feladatai
igazodnak az irányítását ellátó miniszter jogszabályokban
meghatározott feladat- és hatásköréhez.
AZ ELNÖKSÉGI STÁB KIVÁLASZTÁSA 2. § (1) Az adott elnökségi feladatért felelős központi közigazgatási szerv vezetője az elnökségi stábba jelölheti azt a
tisztviselőt, aki
a) az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében
való részvételről és az ehhez kapcsolódó kormányzati koordinációról szóló 1123/2006. (XII. 15.) Korm. határozat
(a továbbiakban: Korm. határozat) 2. számú melléklete
szerint létrehozott Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: EKTB) szakértői csoportjának
tagjaként vagy az EKTB-tagjaként a magyar álláspont kialakításában és képviseletében részt vesz, vagy
b) központi közigazgatási szervnél az európai uniós
tagsággal összefüggő kormányzati vagy tárcakoordinációs
feladatok lát el és
c) az adott elnökségi feladat ellátásához szükséges magas szintű ágazati-szakmai és európai uniós, illetve elnökségi ismeretekkel, illetve
d) legalább B2 szintű uniós szakismerettel bővített angol – és amennyiben az adott elnökségi feladat ellátásához
szükséges legalább B1 szintű francia-nyelvtudással rendelkezik, és
d) az elnökségi feladatok ellátására kész, képes és alkalmas.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja hatálya alá tartozó tisztviselők listáját a külügyminiszter – a központi közigazgatási
szervek vezetőinek bejelentése alapján – állítja össze.
(3) Az elnökségi stábba az (1) bekezdésnek megfelelően
jelölt tisztviselő idegennyelv-tudását és az elnökségi feladatok ellátásához szükséges készségeit és képességeit –
az 5. §-nak megfelelően – fejlesztési központban felmérés
keretében ellenőrzik.
(4) A fejlesztési központ felmérésének eredményét
figyelembe véve – az adott EU-elnökségi feladathoz igazítottan – határozzák meg az (1)–(2) bekezdéseknek megfelelően kiválasztott elnökségi stáb-tag egyéni fejlesztési
tervét.
3. § (1) Amennyiben a központi közigazgatási szerv vezetője a feladat- és hatáskörébe tartozó adott elnökségi feladatra a 2. § (1)–(3) bekezdéseinek megfelelően nem tudott az
elnökségi stábba tisztviselőt jelölni, úgy jelölheti azt a
tisztviselőt, aki
a) az adott elnökségi feladat ellátásához szükséges magas szintű ágazati-szakmai és európai uniós, illetve elnökségi ismeretekkel,
b) B2 szintű uniós szakismerettel bővített angol – és
amennyiben az adott EU-elnökségi feladat ellátásához
szükséges legalább B1 szintű francia-nyelvtudással rendelkezik és
c) az elnökségi feladatok ellátására kész, képes és alkalmas.
(2) Az elnökségi stábba az (1) bekezdésnek megfelelően
jelölt tisztviselő ágazati-szakmai ismereteit, európai uniós,
illetve elnökségi ismereteit, idegennyelv-tudását és az elnökségi feladatok ellátásához szükséges készségeit és képességeit – az 5. §-nak megfelelően – kiválasztási központban mérik fel.
(3) A kiválasztási központ felmérésének eredményét
figyelembe véve – az adott EU-elnökségi feladathoz igazítottan – határozzák meg az (1)–(2) bekezdéseknek meg
felelően kiválasztott elnökségi stáb-tag egyéni fejlesztési
tervét. 4. §
(1) Amennyiben a központi közigazgatási szerv vezetője a központi közigazgatási szerv feladat- és hatáskörébe tartozó adott elnökségi feladatra a 2. § (1)–(3) bekezdéseinek és a 3. § (1)–(2) bekezdéseinek megfelelően nem tudott az elnökségi stábba tisztviselőt jelölni,
úgy az adott elnökségi feladat ellátására nyilvános pályázatot kell kiírni.
(2) A pályázati felhívás közzétételéről a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter a külügyminiszterrel és az
adott elnökségi feladatért felelős központi közigazgatási
szerv vezetőjével együttműködve gondoskodik.
(3) A pályázónak – az adott elnökségi feladatnak megfelelően – rendelkeznie kell:
a) közszolgálati, katonai szolgálati vagy hivatásos
szolgálati jogviszony betöltésének a vonatkozó jogszabályokban meghatározott feltételeivel,
b) az adott elnökségi feladat ellátásához szükséges felsőfokú, szakirányú végzettséggel,
c) legalább C1 szintű uniós szakismerettel bővített angol – és amennyiben az adott elnökségi feladat ellátásához
szükséges legalább B1 szintű francia-nyelvtudással.
(4) A (3) bekezdésben meghatározottak mellett a pályázati felhívásnak tartalmaznia kell a Ktv. 10. § (9) bekezdésében foglaltakat.
(5) A pályázók felmérése és a pályázatok elbírálása az
5. §-ban meghatározott eljárás szerint történik.
(6) A kiválasztási központ felmérésének eredményét
figyelembe véve – az adott elnökségi feladathoz igazítva –
határozzák meg a kiválasztott elnökségi stáb-tag egyéni
fejlesztési tervét.
A FEJLESZTÉSI KÖZPONT
ÉS A KIVÁLASZTÁSI KÖZPONT 5. §
(1) Az e rendeletben meghatározott kiválasztási eljárásban a jelölt, illetve a pályázó meglévő szaktudását, képességeit és készségeit fejlesztési központ vagy kiválasztási
központ keretében kell felmérni.
(2) A fejlesztési központ olyan eljárás, amelynek célja a
jelölt meglévő tudásának, képességeinek és készségeinek
felmérése, fejlesztési területeinek meghatározása és egyéni fejlesztési tervének kialakítása. A fejlesztési központ
során a jelölt idegennyelv-tudását (angol és francia) és az
elnökségi feladatok ellátásához szükséges képességeinek
és készségeinek felmérését végzik.
(3) A kiválasztási központ olyan eljárás, amelynek célja
a jelölt meglévő tudásának, képességeinek és készségeinek a felmérése, továbbá a jelöltek rangsorolása, kiválasztása, majd ezt követően egyéni fejlesztési tervének kialakítása. A kiválasztási központ során a jelölt idegennyelv-tudását (angol és francia), az elnökségi feladatok ellátásához
szükséges képességeinek és készségeinek, az ágazatiszakmai ismereteinek és az európai uniós/elnökségi tudásának felmérését végzik.
(4) A kiválasztási eljárás koordinációját, különösen a
fejlesztési központtal és a kiválasztási központtal összefüggő koordinációs feladatokat a Miniszterelnöki Hivatalt
vezető miniszter a külügyminiszterrel és az adott elnökségi feladatot ellátó központi közigazgatási szerv vezetőjével együttműködve látja el.
(5) A fejlesztési központ keretében a Miniszterelnöki
Hivatalt vezető miniszter felelős az adott elnökségi feladat
ellátásához szükséges idegennyelv-ismeret és készségek,
képességek felméréséért. Ehhez külső közreműködőt
igénybe vehet.
(6) A kiválasztási központ keretében – a Miniszterelnöki Hivatal koordinációja mellett –
a) az adott elnökségi feladatot ellátó központi közigazgatási szerv vezetője felelős a szükséges ágazati szakmai
ismeretek,
b) a külügyminiszter felelős az adott elnökségi feladat
ellátásához szükséges európai uniós, illetve elnökségi ismeretek felméréséért, valamint
c) a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter felelős
az adott elnökségi feladat ellátásához szükséges idegennyelv-ismeret és készségek, képességek felméréséért. Ehhez külső közreműködőt igénybe vehetnek.
(7) A 3. § (2) bekezdésének, valamint a 4. § (5) bekezdésének alkalmazásában a kiválasztási központ keretében elért eredmények értékelését a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter, az adott elnökségi feladatért felelős központi közigazgatási szerv vezetője és a külügyminiszter által kijelölt személyek részvételével működő előkészítő bizottság végzi. Amennyiben az előkészítő bizottságban a
feladat elvégzésére legalkalmasabb pályázóról nincs
egyetértés, az előkészítő bizottság előterjesztésére az adott
elnökségi feladatért felelős központi közigazgatási szerv
vezetője dönt.
(8) A pályázatok értékelése során előnyt jelent
a) az angol és francia nyelvismeret mellett az Európai
Unió további hivatalos nyelveinek államilag elismert
nyelvvizsgával igazolt ismerete,
b) a Korm. határozatban szabályozott feladatok ellátásában szerzett közigazgatási gyakorlat,
c) az Európai Unió intézményeinél szerzett gyakornoki- vagy munkatapasztalat,
d) Magyarország európai uniós tagságával összefüggő
munkakörben szerzett tapasztalat.
(9) A kiválasztási eljárás során kiválasztott közszolgálati, katonai szolgálati vagy hivatásos szolgálati jogviszonnyal nem rendelkező pályázóval az adott elnökségi
feladatot ellátó közigazgatási szerv az adott elnökségi feladat ellátására határozott idejű közszolgálati, katonai szolgálati vagy hivatásos szolgálati jogviszonyt létesít.
(10) A kiválasztási eljárás során kiválasztott közszolgálati, katonai szolgálati vagy hivatásos szolgálati jogviszonnyal rendelkező pályázót az adott elnökségi feladatot
ellátó központi közigazgatási szervhez határozott időre áthelyezik, kirendelik, vagy vezénylik.
KÉPZÉS 6. § (1) Az elnökségi stáb tagjai az elnökségi feladatok sikeres és eredményes lebonyolítása érdekében – a kiválasztási
eljárásban elért eredményeik alapján, személyre meghatározott fejlesztés (képzési) terv szerint – az adott elnökségi
feladathoz igazodó képzésen (a továbbiakban: EU-elnökségi képzés) vesznek részt. A tisztviselő a képzés megkezdésekor nyilatkozatban vállalja, hogy a részére meghatározott képzési kötelezettségnek az elmulasztása esetén a rendeletben meghatározottak szerint a képzés költségét megtéríti.
(2) Az EU-elnökségi képzési program összeállításáról,
ütemezéséről és lebonyolításáról a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter és a külügyminiszter együttesen gondoskodik. Az EU-elnökségi képzési program összeállításakor az Európai Unió soros elnökségének feladatait és annak ellátásához szükséges uniós követelményeket kell
figyelembe venni.
(3) Az EU-elnökségi képzési program keretében az ágazati szakmai képzésről az adott elnökségi feladatért felelős
központi közigazgatási szerv vezetője gondoskodik.
(4) Az idegennyelvi-képzésért és az elnökségi feladatok
ellátásához szükséges készségek, képességek fejlesztésével összefüggő képzésért a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter, az európai uniós elnökségi képzésért a külügyminiszter felelős.
(5) Az EU-elnökségi képzés költségeit a tisztviselő köteles visszatéríteni, ha
a) neki felróható okból az elnökségi képzést elmulasztja, vagy a képzés során előírt követelményeket nem teljesíti, vagy
b) neki felróható okból a felkészülés vagy az elnökség
alatt az EU-elnökségi feladatait nem teljesíti és ezáltal az
elnökségi stáb-tagságát az EU-elnökségi képzés, az elnökségi felkészülés vagy az elnökség alatt a közigazgatási
szerv vezetője megszünteti, vagy
c) közszolgálati, katonai szolgálati, hivatásos szolgálati jogviszonyáról az EU-elnökségi képzés, az elnökségi
felkészülés vagy az elnökség alatt lemond, vagy
d) hivatalvesztés fegyelmi büntetéssel közszolgálati
jogviszonya az EU-elnökségi képzés, az elnökségi felkészülés vagy az elnökség alatt megszűnik, vagy
e) neki felróható okból közszolgálati, katonai szolgálati vagy hivatásos szolgálati jogviszonya alól az EU-elnökségi képzés, az elnökségi felkészülés vagy az elnökség
alatt felmentik.
(6) A központi közigazgatási szerv vezetője – a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter egyetértésével – az
(5) bekezdésben meghatározott visszafizetési kötelezettséget a tisztviselő írásban előterjesztett kérelmére méltányosságból mérsékelheti vagy elengedheti.
(7) A tisztviselőnek az elnökségi képzés és az ezzel
összefüggő beszámolási vagy vizsgakötelezettség teljesítése miatt kieső munkaidőre járó illetményét a központi
közigazgatási szerv köteles megtéríteni. Az EU-elnökségi
képzés miatt igazolt távollét munkában töltött időnek minősül.
(8) Ha a tisztviselő az EU-elnökségi képzést a munkáltatónak felróható okból mulasztja el, illetve nem teljesíti,
akkor az EU-elnökségi képzés költségeit a munkáltató köteles megtéríteni.
(9) Az elnökségi feladatot ellátó ügykezelők és a
dossziéfelelősök a központi közigazgatási szerv vezetőjének javaslatára a részükre meghatározott EU-elnökségi
képzésben részt vesznek. Ebben az esetben rájuk e § rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
AZ ELNÖKSÉGI STÁB ANYAGI ELISMERÉSE Az EU-elnökségi pótlék
7. § (1) E rendelet alapján az elnökségi stáb-tagnak, az ügykezelőnek és a dossziéfelelősnek többletmunkája, képzési
többletterhe elismeréseként félévente egy összegben kifizetésre kerülő EU-elnökségi pótlék adható.
(2) Az EU-elnökségi pótlék mértéke és esedékessége
igazodik az elnökségi stáb-tag, az ügykezelő és a dossziéfelelős elnökségi feladataihoz.
(3) Az EU-elnökségi pótlék mértéke a tisztviselő kifizetés esedékességét megelőző, hat havi illetményének százalékában meghatározott összege az alábbiak szerint:
a) az Európai Unió Tanácsát előkészítő szervek (tanácsi munkacsoportok, bizottságok) elnöki feladatait ellátó
tisztviselő, valamint az EU-elnökség központi és tárcakoordinációs feladatait ellátó vezető tisztviselő esetében
aa) 2009. januárjában, 2009. júliusában és 2010. januárjában a hat havi illetmény 30%-a,
ab) 2010. júliusában és 2011. januárjában a hat havi illetmény 40%-a,
ac) 2011. júliusában a hat havi illetmény 50%-a,
ad) 2011. decemberében a hat havi illetmény 25%-a;
b) az Európai Unió Tanácsát előkészítő szervek (taná
csi munkacsoportok, bizottságok) elnökségi feladataiban
részt vevő tisztviselő (a helyettesek és a magyar nemzeti
álláspontot képviselők), valamint az EU-elnökség központi és tárcakoordinációs feladatait ellátó tisztviselő esetében
ba) 2009. januárjában, 2009. júliusában és 2010. januárjában a hat havi illetmény 25%-a,
bb) 2010. júliusában és 2011. januárjában a hat havi illetmény 30%-a,
bc) 2011. júliusában a hat havi illetmény 40%-a,
bd) 2011. decemberében a hat havi illetmény 25%-a;
c) az EU-elnökségi feladatot ellátó ügykezelők eseté
ben legfeljebb
ca) 2010. júliusában és 2011. januárjában a hat havi il
letmény 20%-a,
cb) 2011. júliusában a hat havi illetmény 30%-a,
cc) 2011. decemberében a hat havi illetmény 10%-a;
d) a dossziéfelelősök esetében legfeljebb
da) 2010. júliusában és 2011. januárjában a hat havi il
letmény 25%-a,
db) 2011. júliusában a hat havi illetmény 35%-a,
dc) 2011. decemberében a hat havi illetmény 15%-a.
(4) Az ügykezelők és dossziéfelelősök EU-elnökségi
pótlékának pontos összegét az elnökségi többletfeladatokhoz igazítottan a központi közigazgatási szerv vezetője állapítja meg.
8. § Az EU-elnökségi pótlék annak a tisztviselőnek adható,
aki
a) az EU-elnökségi képzési feladatait megfelelően teljesíti, az előírt vizsgakötelezettségnek eleget tesz,
b) az elnökségi feladatait teljesíti és – köztisztviselők
esetében – egyéni teljesítményértékelése legalább elvárt,
c) az EU-elnökségi pótlék kifizetésének esedékességekor közszolgálati, katonai szolgálati, vagy hivatásos szolgálati jogviszonya fennáll, illetve akinek az esetében az
6. § (5) bekezdésében foglaltak nem állnak fenn.
AZ EU-ELNÖKSÉGI JUTALOM 9. § (1) Az elnökségi stáb-tagnak, az elnökségi feladatot ellátó ügykezelőnek és a dossziéfelelősnek a sikeres EU-elnökség lezárását követően EU-elnökségi jutalom adható.
(2) Az EU-elnökségi jutalom mértéke igazodik az elnökségi stáb-tag, az elnökségi feladatot ellátó ügykezelő
és a dossziéfelelős elnökségi feladataihoz. Az EU-elnökségi jutalom mértéke legfeljebb:
a) az Európai Unió Tanácsát előkészítő szervek (tanácsi munkacsoportok, bizottságok) elnöki feladatait ellátó
tisztviselő, valamint az EU-elnökség központi és tárca koordinációs feladatait ellátó vezető tisztviselő esetében
6 havi illetmény,
b) az Európai Unió Tanácsát előkészítő szervek (tanácsi munkacsoportok, bizottságok) elnökségi feladataiban
részt vevő tisztviselő (a helyettesek és a magyar nemzeti
álláspontot képviselők), valamint az EU-elnökség központi és tárcakoordinációs feladatait ellátó tisztviselő esetében 4 havi illetmény,
c) az elnökségi feladatot ellátó ügykezelők esetében
2 havi illetmény,
d) a dossziéfelelősök esetében 3 havi illetmény. (3) Az EU-elnökségi jutalom pontos összegéről a központi közigazgatási szerv vezetője az elnökségi feladatokkal járó többletmunkavégzés és elvégzett munka minősége, a tisztviselő teljesítménye alapján dönt.
10. § Az EU-elnökségi feladatokban résztvevő elnökségi
stáb-tagok, az elnökségi feladatot ellátó ügykezelők és
dossziéfelelősök e rendeletben meghatározott anyagi elismerésére fordítható keretösszeget az éves költségvetési
törvény tervezése során figyelembe kell venni.
HATÁLYBALÉPÉS 11. § (1) Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.
(2) A rendelet 7. §-ának (3) bekezdése 2011. december
31-én a hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
202/2012. (VIII. 2.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Aliaksandr F. Khainouski
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Belarusz Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé
történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel. Budapest, 2012. július 19.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
24/2014. (II. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Tompáné dr. Éliás Máriát 2014. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1086/2006. (IX. 5.) Korm. határozata a keleti piaci gazdasági kapcsolatok fejlesztéséért felelős kormánybiztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 26. § (2) bekezdés a) pontja alapján
Gilyán Györgyöt, a Miniszterelnöki Hivatal államtitkárát a keleti piaci gazdasági kapcsolatok fejlesztéséért felelős kormánybiztossá
– 2006. augusztus 15-ei hatállyal – kinevezi. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
114/2011. (X. 14.) HM utasítása a Honvéd Palotaőrség létrehozásával és egyes kijelölt objektumok protokolláris őrzésével kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
a Köztársasági Elnöki Hivatal őrzése érdekében a következő
utasítást adom ki. 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a honvédelmi miniszter közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 70. § (1) bekezdés j) pontjában foglalt, a Magyar Honvédség feladatrendszerébe tartozó kötelezettség teljesítése érdekében a Köztársasági Elnöki Hivatal (a továbbiakban: KEH) őrzésének biztosítására létre
kell hozni a Honvéd Palotaőrséget (a továbbiakban: HP).
Ennek érdekében a jelen utasítás tartalmazza a létrehozás
előkészítésére vonatkozó rendelkezéseket, valamint a
HP-vel kapcsolatos keretfeltételeket és követelményeket.
3. § (1) A HP létrehozásának előkészítése érdekében az azzal kapcsolatos koordinációs feladatok ellátására munkacsoportot hozok létre.
(2) A munkacsoportot a HM kabinetfőnöke és a Honvéd
Vezérkar törzsigazgatója együttesen vezeti.
(3) A munkacsoport titkára a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF) vezetője.
(4) A munkacsoport tagjai:
a) a HM jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes ál
lamtitkára és a HM védelemgazdaságért felelős helyettes
államtitkára személyesen, valamint
b) a HM parlamenti államtitkára, c) a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) törzsigazgatója,
d) a HM Sajtóiroda (a továbbiakban: HM SI),
e) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továb
biakban: HM TKF),
f) a HM Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban:
HM HPF),
g) a HVK Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiak
ban: HVK SZCSF),
h) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiak
ban: HVK HDMCSF),
i) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiak
ban: HVK LOGCSF),
j) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továb
biakban: HVK HTCSF),
k) a HVK Kiképzési Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK KIKCSF),
l) a HM Protokoll és Rendezvényszervező Igazgatóság,
m) a HM Védelmi Hivatal (a továbbiakban: HM VH),
n) a HM Társadalmi Kapcsolatok és Hadisírgondozó
Hivatal (a továbbiakban: HM TKHH),
o) az HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum (a továbbiak
ban: HM HIM),
p) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továb
biakban: HM KPH),
q) a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továb
biakban: HM FHH),
r) a Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatal
(a továbbiakban: MK KBH),
s) az MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD),
t) az MH TD Nemzeti Honvéd Díszegység (a továbbiak
ban: MH TD HD)
állásfoglalásra kijelölt képviselője.
(5) A munkacsoport ülésein állandó meghívott a KEH
főhadsegédje, a Magyar Köztársaság Országgyűlése Hivatala, valamint a Köztársasági Őrezred (a továbbiakban:
KÖ) képviselője.
(6) A munkacsoport ülését igény esetén a munkacsoport
vezetői hívják össze. A munkacsoport működési rendjét
maga határozza meg.
(7) A munkacsoport vezetői a feladat végrehajtásában a
feladatkörében érintett összes szerv, szervezet vezetőjénél
közreműködést kezdeményezhetnek a szolgálati elöljáró,
illetve hivatali felettes egyidejű tájékoztatása mellett. Az
érintett szervek, szervezetek vezetői a munkacsoport vezetőinek megkeresésére a feladatkörük szerint kötelesek
együttműködni.
4. § A munkacsoport általános feladata a HP létrehozásával
kapcsolatos feladatok teljes körű felmérése, valamint a
szükséges miniszteri és vezetői döntések előkészítése és
előterjesztése.
5. § A munkacsoport általános feladatai körében döntési javaslatokat készít elő:
a) a KEH protokoll jellegű őrzésének és díszelgési feladatainak a KÖ-től történő átvételéről, valamint
b) a KEH épületében a biztonsági jellegű további
együttműködésről szóló megállapodásról;
c) a KEH protokoll jellegű őrzésével kapcsolatos (személyi és dologi) költségvetési kiadásokról;
d) a HP létrehozásához, valamint a palotaőrök különleges jogállásának biztosításához szükséges jogszabályok és
belső szabályozók tervezetéről;
e) a HP MH szervezetében történő elhelyezkedéséről és
belső szervezeti felépítéséről és létszámáról;
f) a HP szükséges felszereléséről, valamint egyéb logisztikai jellegű biztosításáról;
g) a HP tagjaival kapcsolatos speciális kötelezettség- és
követelményrendszerről;
h) a palotaőrök kiképzési követelményeiről;
i) a palotaőrök többletfeladatai és kötelezettségei esetle
ges elismerési formájáról;
j) a HP-re vonatkozó különleges vezetési, irányítási, pa
rancsadási jogkörökről;
k) a HP-re vonatkozó speciális öltözködési és egyenru
ha-viseleti szabályokról;
l) a HP-vel kapcsolatos infrastrukturális és elhelyezési
feltételekről;
m) a történelmi hagyományokon alapuló palotaőri sza
bályzatról;
n) a KEH-el kapcsolatos protokolláris, díszelgési fel
adatokról;
o) a KEH őrzésével kapcsolatos különös szabályokról
és nemzetbiztonsági feladatokról. 6. § A munkacsoport az 5. §-ban foglalt döntési javaslatok
kialakítására vonatkozó ütemtervet legkésőbb a jelen utasítás hatálybalépését követő harmadik napig dolgozza ki.
7. § (1) A munkacsoport feladatainak végrehajtása érdekében almunkacsoportokat kell létrehozni
a) a jogi kérdések rendezésére, valamint a rezsim szabályok kialakítását igénylő feladatok végrehajtására a HM JF
vezetésével és a HM TKF, a HVK SZCSF, a HM HPF, a
HVK HDMCSF, a HM VH, az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) és
az MK KBH, illetve felkérésre az Országgyűlés Hivatala
képviselőjének közreműködésével;
b) a szervezeti, toborzási, személyzeti feltöltési és az állománytábla kialakításával kapcsolatos kérdések vizsgála
tára a HVK SZCSF vezetésével és a HM TKF, a HM HPF,
a HVK HTCSF, az MH TD, az MH TD HD, a HVK
HDMCSF, az MH HEK és az MK KBH közreműködésével;
c) a HP szükséges ruházatával, felszerelésével, valamint
egyéb logisztikai jellegű biztosításával kapcsolatos kérdések vizsgálatára a HM FHH vezetésével és a HM TKHH, a
HVK LOGCSF, a HM SI, a HM HIM, az MH TD, az MH
TD HD, valamint felkérésre a KEH főhadsegédje és az Országgyűlés Hivatala képviselőjének közreműködésével;
d) az őrzés-védelemmel, illetve az arra történő kiképzéssel és felkészítéssel kapcsolatos feladatok vizsgálatára
a HVK HDMCSF vezetésével és a HVK KIKCSF, az MK
KBH, az MH TD, az MH TD HD, valamint külön felkérésre a KÖ képviselője közreműködésével;
e) a palotaőrök többletfeladatai és kötelezettségei esetleges elismerési formájára vonatkozó miniszteri előterjesztés előkészítése a HM KPH vezetésével és a HM HPF,
a HM JF, az MH TD és az MH TD HD közreműködésével.
(2) Az almunkacsoportok feladatait és tevékenységét a
HP kijelölt parancsnoka koordinálja, aki tevékenységéről
heti rendszerességgel jelentést tesz a munkacsoport vezetői részére.
8. § A HP feladataival, szervezeti elhelyezkedésével, valamint állományával kapcsolatos alapvető elvek:
a) honvéd palotaőr csak hivatásos, vagy szerződéses állományú katona lehet;
b) a HP létszáma igazodjon a KEH őrzéséhez kapcsolódó köztársasági elnöki igényekhez, és a modern kor biztonsági követelményeihez;
c) a honvéd palotaőrökkel szembeni követelményeket a
történelmi katonai hagyományoknak megfelelően kell kialakítani.
9. § A munkacsoport a jelen utasításban részletezett feladatok végrehajtására vonatkozó részletes jelentését 2011.
november 30-ig előterjeszti a miniszteri értekezlet ülésére.
10. § Ez az utasítás a közzétételét követő 5. napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1128/2003. (XII. 17.) Korm. határozata a vállalatok és gazdálkodó szervezetek fizetésképtelenségi törvényének előkészítéséről.
A magyar gazdaság működőképességének javítása érdekében, tekintettel a 90-es évek elejétől megváltozott gazdasági körülményekre, követelményekre és kihívásokra, a
fizetésképtelenséggel küzdő vállalkozások újjászervezését,
illetve a véglegesen fizetésképtelen vállalkozások megszüntetését rendező eljárások újraszabályozásáról a Kormány az alábbi határozatot hozza:
1. A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter — a
közpénzek felhasználása feletti ellenőrzéssel összefüggő
feladatok ellátásával megbízott politikai államtitkár (a továbbiakban: közpénzügyi államtitkár) útján — a fizetésképtelenségi törvény és a hozzá kapcsolódó jogszabályok
kodifikációs koncepciójának kidolgozására állítson fel kodifikációs bizottságot, s gondoskodjon a bizottság működéséhez szükséges feltételekről.
A kodifikációs bizottság vezetője a Miniszterelnöki
Hivatal közpénzügyi államtitkára. A bizottság tagja a Pénzügyminisztérium, az Igazságügyi Minisztérium, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium, a Foglalkoztatáspolitikai
és Munkaügyi Minisztérium, a Belügyminisztérium, a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium, a Legfelsőbb Bíróság, a Felszámolók Országos Egyesületének képviselője,
továbbá az esetenként meghívott szakértők.
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
Miniszterelnöki Hivatal közpénzügyi
 államtitkára
Határidő: 2004. január 31. 2. A törvény koncepcióját 2004. szeptember 30. napjáig
a Kormány elé kell terjeszteni.
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
a kodifikációs bizottság vezetője
Határidő: 2004. szeptember 30. 3. A törvénytervezet kidolgozásának és a Kormány elé
terjesztésének határideje 2005. szeptember 30.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
87/2014. (III. 20.) Korm. rendelete a bizalmi vagyonkezelő vállalkozások pénzügyi biztosítékainak egyes szabályairól.
A Kormány a bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló 2014. évi XV. törvény 47. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. A pénzügyi biztosítékok típusai 1. § (1) A  bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló 2014. évi XV. törvény (a  továbbiakban: Bvktv.)
7.  § (1)  bekezdésében előírt, a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás (a  továbbiakban: vállalkozás) által fenntartandó
pénzügyi biztosíték lehet:
a) a felelősségbiztosítás,
b) a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény szerinti hitelintézet vagy hitelintézettel
egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás (a továbbiakban együtt: pénzügyi
intézmény) által nyújtott garancia,
c) a pénzügyi intézmény által vállalt kezesség, vagy
d) a hitelintézetnél vezetett letéti számla.
(2) A  vállalkozás a  Bvktv. 7.  § (1)  bekezdésben foglalt kötelezettségét az  (1)  bekezdés szerinti pénzügyi biztosítékok
(a továbbiakban együtt: pénzügyi biztosíték) közül egyidejűleg egy típus alkalmazásával teljesítheti.
2. A pénzügyi biztosíték kezelt vagyonok összértékéhez viszonyított aránya
2. § (1) A  vállalkozás az  általa kezelt vagyonok összértéke legalább 20%-ának, de legkevesebb a  Bvktv. 7.  §
(1)  bekezdésében meghatározott összegű, legfeljebb 1 milliárd 500 millió forint összegű pénzügyi biztosítékot
köteles fenntartani. A  pénzügyi biztosíték ily módon meghatározott összegét felelősségbiztosítás esetén
káreseményenként és évente kell érteni.
(2) Ha a  vállalkozás által kezelt vagyonok összértékének növekedése azt szükségessé teszi, a  vállalkozás köteles
a  pénzügyi biztosíték összegét – a  kezelt vagyonok összértékének növekedésétől számított – 60 napon belül
megemelni.
(3) A vállalkozás a pénzügyi biztosíték összegét akkor csökkentheti, ha az általa kezelt vagyonok összértéke legalább
50%-os mértékben csökken, és fennállnak az  5.  § (3)  bekezdésében foglalt azon feltételek, amelyek esetén
a szerződés megszüntethető lenne.
(4) Ha a pénzügyi biztosíték összege az e rendeletben foglaltak szerinti kifizetés nyomán az (1) bekezdés szerinti összeg
alá csökken, a  vállalkozás a  pénzügyi biztosítékot a  kifizetéstől számított 60 napon belül köteles ezen összegre
kiegészíteni.
3. A pénzügyi biztosítékot létrehozó szerződés tárgyi hatálya
3. § (1) A  vállalkozás pénzügyi biztosítékot létrehozó szerződésének (a  továbbiakban: Szerződés) tartalmaznia kell,
hogy a  pénzügyi biztosíték nyújtójának helytállási kötelezettsége a  vállalkozás ügyfelének vagy a  vállalkozás
szolgáltatását igénybe venni szándékozó ügyfélnek a  vállalkozás által a  bizalmi vagyonkezelő tevékenységgel
okozott olyan kárra, személyiségi jogi jogsértésre (a  továbbiakban együtt: kár) terjed ki, amelyért a  vállalkozás
jogszabály szerint felelős.
(2) A Szerződésnek tartalmaznia kell
a) azt, hogy a  helytállási kötelezettség a  vállalkozás alkalmazottja vagy megbízottja által okozott kárra is
kiterjed, amennyiben a kárért a vállalkozás jogszabály szerint felelős,
b) a pénzügyi biztosítéknak a 2. § (1) bekezdése alapján megállapított összegét,
c) azt, hogy a pénzügyi biztosíték kizárólag az  (1) bekezdésben meghatározott célra használható fel, és abból
kifizetés kizárólag a d) pont alapján teljesíthető,
d) azt, hogy a  vállalkozás ügyfele, leendő ügyfele a  vállalkozás bizalmi vagyonkezelő tevékenysége
következtében felmerült kárigényét a  pénzügyi biztosíték nyújtójával szemben közvetlenül érvényesítheti,
továbbá a  pénzügyi biztosíték nyújtója abban az  esetben teljesít kifizetést, ha a  károsult a  vállalkozás
felelősségi körébe tartozóan elszenvedett kárának jogalapját és összegszerűségét a  vállalkozás elismerő
nyilatkozatával, a  vállalkozással kötött egyezséggel vagy végrehajtható bírósági határozattal, illetve fizetési
meghagyással igazolja,
e) azt, hogy a  pénzügyi biztosíték terhére történt kifizetés összegéről és időpontjáról, valamint a  szerződés
bármely okból történő megszűnéséről a  pénzügyi biztosíték nyújtója a  Magyar Nemzeti Bankot
– a kifizetéstől, illetve a megszűnéstől számított – 2 munkanapon belül írásban tájékoztatja.
(3) A Szerződés a vállalkozás szándékos károkozásáért való helytállási kötelezettségét nem zárhatja ki.
4. § (1) Ha a pénzügyi biztosíték nyújtója és a vállalkozás a pénzügyi biztosíték nyújtója helytállási kötelezettsége körébe
tartozó kártérítésnek, sérelemdíjnak olyan részében állapodnak meg, amelyért a vállalkozás maga köteles helytállni
(a továbbiakban: önrész), a Szerződésben rögzíteni kell az erre vonatkozó rendelkezéseket.
(2) Az önrész mértéke helytállási kötelezettség alá tartozó eseményenként a 10%-ot nem haladhatja meg.
 (3) A Szerződésből eredő kifogásait a pénzügyi biztosíték nyújtója a vállalkozás ügyfelével (leendő ügyfelével) szemben
nem érvényesítheti. 4. A pénzügyi biztosítékot létrehozó szerződés időbeli hatálya
5. § (1) A  Szerződésnek tartalmaznia kell a  pénzügyi biztosíték nyújtója helytállási kötelezettségének időbeli hatályára
vonatkozó rendelkezéseket. A  pénzügyi biztosíték nyújtója helytállási kötelezettségének legalább azokra
a helytállási kötelezettség körébe tartozó károkra ki kell terjednie, amelyeket a Szerződés hatálya alatt okoztak, és
amelyek a Szerződés hatálya alatt be is következtek, feltéve, hogy azokat a Szerződésben meghatározottak szerint
bejelentették.
(2) A  Szerződésben – annak megszűnése esetére – a  helytállási kötelezettség alá tartozó esemény bejelentésére
a megszűnéstől számított legalább kilencven napos bejelentési időt kell meghatározni.
(3) A  Szerződésnek tartalmaznia kell, hogy a  vállalkozás a  Szerződést csak a  bizalmi vagyonkezelési tevékenység
megszűnését követően, a  bizalmi vagyonkezelési szerződésekből eredő kötelezettségek teljesítése után,
legkorábban a  tevékenység megszűnésétől számított 6 hónap elteltével szüntetheti meg, ha valamennyi vele
szemben bejelentett, nem vitatott vagy a  bíróság végrehajtható határozatán alapuló kárigényt kielégített. Ha
a  vállalkozás bizalmi vagyonkezelési tevékenységével okozott kár megtérítése iránt igényt érvényesítettek,
a Szerződés megszüntetésére csak az igényérvényesítést szolgáló eljárás jogerős befejezését követően kerülhet sor,
ha az eljárás a vállalkozás marasztalása nélkül zárul.
(4) A  (3)  bekezdésben foglalt eseten túlmenően a  Szerződést a  vállalkozás azt követően szüntetheti meg, ha
az e rendeletben foglaltaknak megfelelő pénzügyi biztosíték létrehozására újabb hatályos szerződéssel rendelkezik.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2015. (I. 16.) MvM utasításhoz I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal jogállása 1. § A Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. LXXVI. utasítás 4. § (2) bekezdése és 6. §-a alapján a Kormány kutatásfejlesztés és innováció közfinanszírozású támogatásával kapcsolatos feladatai ellátásáért elsődlegesen felelős, kormányhivatalként működő központi költségvetési szerv. Az NKFI Hivatal felügyeletét a Miniszterelnökség látja el. 2. A Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal alapadatai 2. § Az NKFI Hivatal a) megnevezése: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal, b) rövidítése: NKFI Hivatal, c) angol nyelvű megnevezése: National Research, Development and Innovation Office, d) székhelye: 1061 Budapest, Andrássy út 12., e) telephelyei: ea) 1093 Budapest, Czuczor u. 10., eb) 1077 Budapest, Kéthly Anna tér 1., f ) postacíme: 1241 Budapest, Pf. 160, g) alapítója: Országgyűlés, h) alapításának dátuma: 2015. január 1., i) irányító szerv neve: Magyarország Kormánya, j) irányító szerv címe: 1055 Budapest, Kossuth Lajos tér 1–3., Az emberi erőforrások minisztere 2/2015. (I. 16.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2014. december 23. napjától 2015. június 22.
napjáig terjedő időtartamra a 2015. évi Milánói Világkiállítással (a továbbiakban: világkiállítás) kapcsolatos feladatok
végrehajtásáért és koordinációjának ellátásáért felelős miniszteri biztossá Szőcs Gézát nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. pont szerinti feladatkörében:
a) ellátja Magyarországnak a világkiállításon történő részvétele, programjainak és eseményeinek (a továbbiakban:
részvétel) előkészítését, szervezését és teljes körű lebonyolítását;
b) elkészíti a részvétel várható hatásainak vizsgálatát;
c) elkészíti a  részvétel programját, valamint gondoskodik a  program eseményeinek megtervezéséről,
előkészítéséről és megvalósításáról;
d) elkészíti és ellenőrzi a pénzügyi tervet (költségbecslés, pénzügyi ütemezés);
e) javaslatot tesz a részvétel jogi-közigazgatási folyamataira, és kidolgozza azok szakmai tartalmát;
f ) kidolgozza a részvétel időbeli ütemtervét;
g) gondoskodik a világkiállítási részvétellel összefüggő beruházás előkészítéséhez és megvalósításához szükséges
döntés-előkészítési feladatok ellátásáról, előkészíti a  szükséges kormányzati döntéseket, intézkedéseket,
ennek keretében javaslatot tesz az esetleges kapcsolódó jogalkotási feladatokra vonatkozóan, és gondoskodik
a szükséges kormány-előterjesztések előkészítéséről, ide nem értve a 2015. évi Milánói Világkiállítás magyar
pavilonjának megvalósításával kapcsolatos egyes feladatok irányítását és lebonyolítását végrehajtó szervezet
kijelöléséről szóló 271/2014. (XI. 4.) Korm. rendelet szerinti feladatok ellátását;
h) ellenőrzi a  világkiállítási részvétellel összefüggő kormányhatározatok, jogszabályok végrehajtását, illetve
szervezi az azok végrehajtásához szükséges kormányzati-közigazgatási együttműködés koordinálását.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a kultúráért felelős államtitkár útján az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos az 1–2. § szerinti feladatköre ellátásáért díjazásban és juttatásban nem részesül.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 29/2014. (VII. 18.) EMMI utasítás hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
734/B/2005. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a Polgári Perrendtartásról szóló
1952. évi III. törvény 87. § (1) bekezdése és a 155/A. §
(3) bekezdése alkotmányellenessége megállapítására irányuló indítványt visszautasítja.
1. Az Alkotmánybírósághoz érkezett beadványában az
indítványozó a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III.
törvény (a továbbiakban:) Pp. 87. § (1) bekezdése és a
155/A. § (3) bekezdése alkotmányellenessége megállapítását kezdeményezte.
2. Az indítvány érdemi elbírálásra alkalmatlan.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. tör
vény (a továbbiakban: Abtv.) 22. § (2) bekezdése szerint
az indítványnak a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az Abtv.
37. §-a kimondja továbbá, hogy „Az alkotmányellenesség
utólagos megállapítását kezdeményező indítványban javasolni kell a jogszabály vagy az állami irányítás jogi eszközének teljes vagy részbeni megsemmisítését.”
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) (a továbbiakban: Ügyrend) 21. § (2) bekezdése szerint „az indítvány tartalmazza: a vizsgálandó
jogszabály megjelölése mellett az Alkotmánynak azokat a
rendelkezéseit, amelyeket – az indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabályok megsértenek, valamint az
Abtv.-nek és egyéb törvényeknek azokat a rendelkezéseit,
amelyekből az indítványozó jogosultsága és az Alkotmánybíróság hatásköre megállapítható. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint nem elegendő az Alkotmány
egyes rendelkezéseire hivatkozni: az indítványban meg
kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és
mennyiben sérti (részletesen pl.: 440/1993. AB végzés,
ABH 1993, 910–911.; 472/B/2000. AB határozat, ABH
2001, 1655.; 574/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1658.).
3. Az indítványozó – a paragrafusok felsorolásán túl –
nem jelölte meg, hogy a támadott rendelkezések mely alkotmányi rendelkezéssel és milyen indokok alapján ellentétesek. Általánosságban, egyetlen mondattal állította,
hogy azok bírói önkényt tesznek lehetővé.
Minderre figyelemmel az Alkotmánybíróság az indítványt – az Ügyrend 29. § d) pont utolsó fordulata alapján –
visszautasította.
Budapest, 2010. április 13. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1839/2015. (XI. 24.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Levéltár Cseh Tamás Archívumának a Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Kft. részére történő átadásáról, és az azzal összefüggő intézkedésekről.
A Kormány a  Magyar Nemzeti Levéltár szervezeti egységeként működő Cseh Tamás Archívum (a  továbbiakban: Archívum)
a  Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban: MANK) részére történő
feladatátadása és az Archívum hasznosításának és működésének hosszú távú megalapozása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat
átcsoportosításról és egyes kormányhatározatok módosításáról szóló 1057/2015. (II. 16.) Korm. határozat
[a továbbiakban: 1057/2015. (II. 16.) Korm. határozat] 1.  pontja alapján a  Cseh Tamás Archívum működtetésével
összefüggő kiadások fedezetére átcsoportosított 40,0 millió Ft-ból 6,9 millió forint a  Magyarország 2015. évi
központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet 11. Közgyűjtemények cím helyett a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím
2. Gazdasági társaságok által ellátott kulturális feladatok támogatása jogcímcsoporton kerüljön felhasználásra és
elszámolásra;
2. egyetért azzal, hogy az  1057/2015. (II. 16.) Korm. határozat végrehajtása során az  1057/2015. (II. 16.) Korm.
határozat 1. melléklete szerint – az egyszeri előirányzat-átcsoportosítás összesen összegének változatlanul hagyása
mellett – a XX. Emberi erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím K1. Személyi juttatások kiemelt
előirányzat javára átcsoportosított 24,1 millió forint, K2. Munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási
adó kiemelt előirányzat javára átcsoportosított 6,5 millió forint és K3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat javára
átcsoportosított 9,4 millió forint összegből a  11. Közgyűjtemények címen belül 24,7 millió forint a  K1. Személyi
juttatások kiemelt előirányzat terhére, 6,3 millió forint a K2. Munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási
adó kiemelt előirányzat terhére, 2,1 millió forint a  K3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat terhére, valamint
6,9 millió forint a  20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok
támogatása alcím 2. Gazdasági társaságok által ellátott kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport, K5. Egyéb
működési célú kiadások kiemelt előirányzat terhére kerüljön felhasználásra és elszámolásra;
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával biztosítson
az  Archívum működéséhez szükséges 44,0 millió forint összegű többletforrást a  MANK részére a  Magyarország
2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklete XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezetben;
Felelős:  nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő:  felmerülés ütemében
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával 2017. évtől
kezdődően bázisba épülő módon biztosítson az Archívum működéséhez szükséges 64,0 millió forint összegű forrást
a MANK részére az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben.
Felelős:  nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg és folyamatos
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
252/2014. (VI. 25.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Kócsó Sándor Zsoltot 2014. augusztus 23-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2016. CLVI. törvény a turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól.
Annak érdekében, hogy az  Európai Unió támogatásából vagy a  központi költségvetésből finanszírozott turisztikai fejlesztések
szakmai tervezése, megvalósítása gyorsabb, egységes eljárási rendben, a  rendelkezésre álló források hatékonyabb
felhasználásával történjék, a  turizmus jövedelemtermelő képességének erősítése érdekében, különös figyelemmel a  turizmus
nemzetgazdaságban betöltött kiemelkedő szerepére, az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
TURISZTIKAI FEJLESZTÉS 1. Hatály 1. § E törvény hatálya az  államháztartás központi alrendszeréből, valamint az  európai uniós forrásokból nyújtott
költségvetési támogatás igénybevételével megvalósuló turisztikai fejlesztésekre terjed ki.
A törvényt az Országgyűlés a 2016. december 6-i ülésnapján fogadta el.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában:
1. kiemelt állami turisztikai beruházás: a  turisztikai térségen belül 100%-ban az  állam tulajdonában álló
ingatlanon megvalósuló turisztikai fejlesztés, amelyhez országos érdek fűződik;
2. kiemelt turisztikai fejlesztési térség: olyan turisztikai térség, amely a  beutazó turizmus szempontjából
kiemelkedő jelentőségű vagy célzott fejlesztések eredményeként azzá tehető, ezért koncentrált
fejlesztéséhez országos érdek fűződik;
3. turisztikai fejlesztés: minden olyan beavatkozás, amely az  egyes turisztikai kínálati elemek kapacitásainak
(különösen szálláshely, vendéglátás, egyéb turisztikai szolgáltatások, turisztikai vonzerővel bíró
rendezvények, attrakciók, a  turisztikai látogatóforgalmat és tartózkodást támogató infrastruktúra) bővítését
vagy minőségének javítását, piacra jutásának elősegítését közvetlenül célozza, vagy ahhoz közvetetten
hozzájárulhat;
4. turisztikai térség (desztináció): olyan földrajzilag körülhatárolható, beazonosítható területrész,
amely a  turisztikai kínálati piacon egységes fogadóterületként jeleníthető meg, épített környezeti,
természetföldrajzi vagy kulturális értékek tekintetében összefüggő elemek alkotják, ezért egységes
koncepcióban történő tervezéséhez, fejlesztéséhez és térségi turisztikai márka kialakításához országos érdek
fűződik.
3. A turisztikai fejlesztések tervezése 3. § (1) A turisztikai fejlesztések tervezésének alapegysége a turisztikai térség.
 (2) A turisztikai térséggé nyilvánítás célja az adott földrajzi térség turisztikai vonzerejének növelésére irányuló, egységes
turisztikai fejlesztések tervezési keretének meghatározása.
 (3) A turisztikai térség fejlesztésének célja a térség
a) turisztikai célú látogathatóságának javítása, látogatószámának növelése,
b) turisztikai kínálatban betöltött szerepének erősítése,
annak egyedi természeti, táji, kulturális karakterét megőrizve, környezeti fenntarthatóságát nem veszélyeztetve.
(4) Az állam feladata
a) a turisztikai fejlesztések szakpolitikai céljainak és irányelveinek kidolgozása,
b) a turisztikai térségen belüli turisztikai fejlesztés szakmai tervezése, a megvalósítás turisztikai térségen belüli
és azok közötti szakmai összehangolása, valamint
c) szakmailag meghatározni, megtervezni és összehangolni az  egyes turisztikai térségeken belül és azok
között a  turisztikai fejlesztések tekintetében a  turisztikai térség megközelítését biztosító térségi és helyi
infrastruktúrához, a  kulturális örökség védelméhez, az  épített és természeti környezet védelméhez,
a  társadalmi, környezeti fenntarthatósághoz, továbbá a  turizmussal összefüggő marketingtevékenységhez
szükséges turisztikai kapacitásokat és feladatokat, valamint szakmailag összehangolni azok végrehajtását.
(5) Az állam a (4) bekezdésben foglalt feladatokat a Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. útján látja el.
II. FEJEZET
KIEMELT ÁLLAMI TURISZTIKAI BERUHÁZÁSOK 4. Vagyonkezelői kijelölés
4. § (1) Az állam a kiemelt állami turisztikai beruházások megvalósítása céljából 100%-ban állami tulajdonban álló nonprofit
gazdasági társaságokat létesít.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti gazdasági társaságokban az  államot megillető társasági részesedés felett a  tulajdonosi
jogok és kötelezettségek gyakorlóját az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter rendeletben jelöli ki.
(3) A  Kormány turisztikai térségeket, valamint a  kiemelt állami turisztikai beruházások helyszínét meghatározó
rendeletében (a  továbbiakban: rendelet) megállapított adott turisztikai térségben lévő, a  rendeletben helyrajzi
szám szerint megjelölt, 100%-ban az  állam tulajdonában álló ingatlanokat a  tulajdonosi jog gyakorlója,
mint közfeladat ellátásához szükséges területet, ingyenesen, 30 éves időtartamra – kivéve ha a  tulajdonosi
jogyakorló és a  vagyonkezelő a  beruházás jellegére, az  annak tervezett működtetéséhez szükséges észszerű
időtartamra figyelemmel ettől eltérő időtartamban állapodnak meg – az  (1)  bekezdés szerinti gazdasági társaság
(a továbbiakban: vagyonkezelő) vagyonkezelésébe adja.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti ingatlan (a  továbbiakban: vagyonkezelésében lévő ingatlan) tekintetében a  tulajdonosi
jogokat gyakorló személy köteles a vagyonkezelővel a vagyonkezelési szerződést a rendelet hatálybalépését követő
45 napon belül megkötni.
(5) A  rendelet hatálybalépését megelőzően az  ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagyonkezelői és egyéb jogok
fennállását a (3) bekezdés szerinti vagyonkezelői jog nem érinti, de az egyéb vagyonkezelői jog tartalmát a rendelet
hatálybalépését követő 45 napon belül felül kell vizsgálni és amennyiben szükséges, a  (3)  bekezdés szerinti
vagyonkezelői joggal való összhang megteremtése érdekében módosítani kell.
(6) A  rendelet hatálybalépésekor rendeletben megjelölt ingatlanon fennálló, más szervezeteket, szerveket
terhelő kötelezettségek, feladatkörök (különösen a  forgalomszervezési, közútkezelési és közösségi közlekedési
infrastruktúra-fenntartási, településtisztasági és hulladékgazdálkodási, természet- és környezetvédelmi,
vízgazdálkodási, vad- és halgazdálkodási, árvízvédelmi feladatok) változatlanul fennmaradnak.
5. Turisztikai beruházások megvalósítása 5. § (1) A vagyonkezelő a vagyonkezelésében lévő ingatlanon turisztikai fejlesztési beruházásokat végez.
 (2) Az (1) bekezdésben megjelölt beruházást a vagyonkezelő az állam nevében és javára végzi. A beruházás közérdekű
célú fejlesztésnek minősül. 6. § (1) A  vagyonkezelő vagyonkezelői joga fennállásának időtartama alatt a  vagyonkezelő által és az  állam 100%-os
tulajdonában álló, vagyonkezelésében lévő ingatlanon felépített új építmény a  földterület jogi sorsát osztva,
az állam 100%-os tulajdonába kerül.
(2) A befejezett beruházások – a számvitelről szóló törvény szerinti – megvalósuláskor a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen Működő Részvénytársaság nyilvántartásába kerülnek felvételre a vagyonkezelő adatközlése alapján.
(3) A beruházások befejezését követően létrejövő új építmények e törvény erejénél fogva, mint közfeladat ellátásához
szükséges építmények ingyenesen a  vagyonkezelő vagyonkezelésébe kerülnek a  4.  § (3)  bekezdésében
meghatározott vagyonkezelői jog megszűnésének időpontjával azonos időpontig. A  vagyonkezelőnek az  új
építményekre e  törvény alapján létrejövő vagyonkezelői jogára e  törvényben meghatározott rendelkezéseket
kell alkalmazni azzal, hogy az  új építményekre vonatkozó vagyonkezelői szerződést a  (2)  bekezdés szerinti
nyilvántartásba vétellel egyidejűleg kell megkötni.
(4) A  vagyonkezelő az  állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 27.  § (7)  bekezdése szerinti visszapótlási
kötelezettség teljesítése alól e törvény erejénél fogva mentesül.
7. § A vagyonkezelő, mint építtető (a  továbbiakban: építtető) az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározott beruházások
vonatkozásában különösen az alábbi feladatokat látja el:
a) teljes körűen elkészíti vagy elkészítteti az  ingatlanfejlesztés megvalósításához szükséges terveket,
tanulmányokat;
b) ügyfélként részt vesz a hatósági és egyéb igazgatási eljárásokban;
c) a saját nevére megszerzi az építési és egyéb engedélyeket;
d) lefolytatja a közbeszerzési eljárásokat;
e) megköti a megvalósításra vonatkozó tervezési, kivitelezési és egyéb szerződéseket;
f ) elvégzi a teljesítések igazolását;
g) gondoskodik az építési műszaki ellenőri tevékenység ellátásáról;
h) gondoskodik a műszaki átadás-átvétel lebonyolításáról;
i) a feladatok elvégzéséhez közreműködőt vehet igénybe.
8. § (1) A  vagyonkezelő által a  vagyonkezelésében lévő ingatlanon az  5.  § (1)  bekezdése szerinti beruházások
megvalósításával összefüggő beruházási és fejlesztési, továbbá az  ezekkel összefüggő beszerzési tevékenység
ellátása nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű közfeladatnak minősül.
(2) Az  (1)  bekezdésben megjelölt beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági eljárásokban
– ideértve a közműberuházásokkal kapcsolatos hatósági eljárásokat is – az ügyintézési határidő 15 nap, amennyiben
jogszabály rövidebb határidőt nem állapít meg.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárás ügyintézési határideje 15 nap,
amely nem hosszabbítható meg. A  határidő elmulasztása esetén a  szakhatósági hozzájárulást megadottnak kell
tekinteni.
(4) Az  (1)  bekezdésben megjelölt beruházásokkal érintett közmű- és energiaszolgáltató az  építtető által benyújtott
tervek jóváhagyása tekintetében a tervek benyújtásától számított 15 napon belül érdemben nyilatkozik. E határidő
elmulasztása esetén a nyilatkozatot – a megkeresésben foglalt tartalommal – megadottnak kell tekinteni.
(5) A  (2)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban hozott elsőfokú hatósági határozat fellebbezésre
tekintet nélkül végrehajtható.
(6) A  (2)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hirdetményi úton történő közlés esetén a  döntés
közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő nap.
(7) Az (1) bekezdésben megjelölt beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni;
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
(8) Az  (1)  bekezdésben megjelölt beruházások megvalósításához szükséges beszerzésekkel és hatósági eljárásokkal
kapcsolatban az  építtető bármely közigazgatási szervtől, hatóságtól, helyi önkormányzattól, közműszolgáltató,
közműnyilvántartó és energiaszolgáltató társaságtól a beruházással összefüggő ügyben tájékoztatást kérhet, illetve
intézkedés megtételét javasolhatja. Amennyiben az  építtető által megkeresett az  építtető intézkedési javaslatával
nem ért egyet, úgy a  megkeresettnek részletes indokolással ellátott nyilatkozatban kell közölnie álláspontját
az építtetővel az intézkedési javaslat kézhezvételétől számított 15 napon belül.
(9) Az  (1)  bekezdésben meghatározott beruházások esetén az  előzetes régészeti dokumentáció elkészítéséhez
próbafeltárást csak akkor lehet alkalmazni, ha az  építtető rendelkezésére állnak annak elvégzéséhez szükséges
földrészletek. A földrészletek rendelkezésre állása tekintetében az építtető nyilatkozata az irányadó.
6. Közmű beruházások 9. § (1) Az 5. § (1) bekezdése szerint meghatározott beruházásokhoz közvetlenül kapcsolódó közmű csatlakozási, fejlesztési,
bontási és kiváltási munkák elvégzésével érintett vagyonelemek értékének változásával az építtető a beruházások
teljes megvalósítását követően, a  teljes beruházás időszakát figyelembe véve köteles elszámolni a  közmű
tulajdonosával és üzemeltetőjével. Az  elszámolás feltételeiről a  felek kötelesek a  (2)  bekezdés szerinti értesítést
követő 90 napon belül megállapodást kötni.
(2) Az  építtető haladéktalanul köteles írásban értesíteni az  (1)  bekezdésben megjelölt beruházással érintett közmű
tulajdonosát és üzemeltetőjét arról, hogy a beruházás során mely közműszakasz bontása, kiváltása vagy fejlesztése
(a továbbiakban: a közműszakaszt érintő munka) szükséges.
(3) Az  építtető a  közműszakaszt érintő munka elvégzésére vagy elvégeztetésére a  körülmények által indokolt
mértékű –  a  közmű tulajdonosa számára biztosított, legalább 10 napos határidőn belül adott véleménye
figyelembevételével  –, 30 napnál nem rövidebb határidőt határoz meg. A  közmű tulajdonosa az  egyeztetett
határidőn belül köteles a közműszakaszt érintő munkát elvégezni vagy elvégeztetni.
(4) Ha a  közmű tulajdonosa a  közműszakaszt érintő munkát a  (3)  bekezdés szerinti véleménye szerint nem
kívánja elvégezni vagy elvégeztetni, és az  építtetővel másképp nem állapodik meg, akkor az  építtető jogosult
a közműszakaszt érintő munkát megfelelő szakmai képesítéssel rendelkező vállalkozóval elvégeztetni, amit a közmű
tulajdonosa tűrni, és az  elvégzett vagy elvégeztetett munka igazolt, indokolt költségeit az  (5)  bekezdés szerint
megtéríteni köteles.
(5) Ha a közmű tulajdonosa neki felróható módon a  (2) bekezdés szerinti értesítésben szereplő közműszakaszt érintő
munka elvégzésére vagy elvégeztetésére vonatkozó kötelezettségét késedelmesen teljesíti vagy egyébként nem
megfelelő módon végzi vagy végezteti el, köteles az  ezzel okozott kárt a  polgári jog általános szabályai szerint
megtéríteni.
(6) A  közmű tulajdonosa által elvégzett, a  közműszakaszt érintő munka indokolt költségeit az  építtető a  közmű
tulajdonosának köteles megfizetni. Ha a  közműszakaszt érintő munkára a  műszakilag feltétlenül szükséges
mértéket meghaladóan került sor, akkor a műszakilag feltétlenül szükséges mértéket meghaladó munkák arányos
költségét a  közmű tulajdonosa köteles megtéríteni illetve viselni. Az  építtető által létrehozott közmű – a  műszaki
átadás-átvételi eljárás eredményes lezárását követően – e  törvény erejénél fogva, ingyenesen, az  építtető által
nyilvántartott nyilvántartási értéken való átvezetéssel, az  általános forgalmi adó kivételével adómentesen
az (1) bekezdés szerinti közműtulajdonos tulajdonába és a közmű üzemeltetőjének üzemeltetésébe kerül.
(7) A közmű tulajdonosát a – közműkiváltással vagy -fejlesztéssel összefüggésben bekövetkezett – vagyonnövekedés
tekintetében illetékfizetési kötelezettség nem terheli.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 7. Felhatalmazó rendelkezések 10. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a
a) turisztikai térségek elnevezését, földrajzi kiterjedését és típusba sorolását,
b) turisztikai térségek közül a kiemelt turisztikai fejlesztési térségeket,
c) kiemelt állami turisztikai beruházások megvalósításának helyszíneit, a  beruházással érintett ingatlanok
helyrajzi számának megjelölésével
rendeletben határozza meg. 8. Hatálybalépés
11. § Ez a törvény a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
84/2015. (II. 6.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése és 36.  § (4)  bekezdése alapján – a  nemzetgazdasági
miniszter javaslatára –
dr. Minya Mihály pénzügyőr ezredest 2015. január 26-ai hatállyal pénzügyőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. január 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
67/2012. (V. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. május 16-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Szatmári Benő Zsolt
(6237 Kecel, II. körzet 85.) az Árpádnépe Magyar Nemzeti Párt elnöke (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott
országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot:
Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. április 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy törvényeink és rendeleteink ne tehessenek különbséget a pártok között nagyságuk vagy
a választásokon elért eredményeik alapján (mert ha vannak az egyenlők között egyenlőbbek akkor az nem demokrácia).”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének nem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt
jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos
és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján
az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában több kérdés:
mind a törvényekre, mind a rendeletekre vonatkozik. Így a választópolgároknak nincs lehetőségük külön-külön
véleményt nyilvánítani a kezdeményezésekről. Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára, mert a „pártok nagysága” kifejezés értelmezhetetlen.
Mindezek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontjai alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
23/2018. (XI. 9.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2018. november 1. napjától 2019. április 30. napjáig
dr. Cserháti Pétert az 1333/2016. (VII. 4.) Korm. határozatban foglalt Egészséges Budapest Program koordinálásáért
felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében ellátja
a) a budapesti szakellátás helyzetének elemzését, a fejlesztést megalapozó szakmai program kidolgozását;
b) a megvalósíthatóság, illetve a megvalósítás feltételeinek, következményeinek vizsgálatát;
c) a beruházási program kidolgozását;
d) a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés);
e) a megvalósítás jogi-közigazgatási és ingatlanfejlesztési (beruházási) folyamatának kidolgozását;
f ) a szükséges beruházások időbeli ütemtervének elkészítését;
g) a szükséges kormányzati, közigazgatási döntések, intézkedések és a kapcsolódó lakossági konzultáció
előkészítését;
h) az adott beruházások megvalósításához szükséges döntés-előkészítési és jogalkotói tevékenységre alapozva
kormány-előterjesztések benyújtásának és kapcsolódó közigazgatási egyeztetéseknek a szervezését,
az illetékes társtárcákkal való kapcsolattartást;
i) a vonatkozó kormányhatározatok, jogszabályok végrehajtását, illetve az azok végrehajtásához szükséges
kormányzati-közigazgatási koordináció szervezését;
j) az a)–i) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatokat.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 16/2018. (VII. 26.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere az egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és az állami vezetői juttatásokról szóló
275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 6. pontjában meghatározott juttatásokra jogosult.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszter biztos kinevezéséről szóló 55/2017. (XI. 24.) EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere