text:
1143/2013. (III. 21.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési források felhasználására vonatkozó programok indikatív prioritásairól.
A Kormány 1. egyetért a 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési időszakban végrehajtandó operatív programok prioritásainak
2–11. pontban meghatározott indikatív – a további tervezés alapjául szolgáló – struktúrájával,
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az „infokommunikációs technológia fejlesztése” prioritási tengely
esetében a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával – a) versenyképes kis- és középvállalkozási szektor, ipari termelés, szolgáltatások és hálózatok,
b) kreativitás és tudásgazdaság fejlesztése, innováció és kutatás-fejlesztés (K+F),
c) infokommunikációs technológia fejlesztése, d) rekreációs, egészségügyi szolgáltatások és turizmusfejlesztés,
e) kiemelt térségi és közösségi gazdaságfejlesztés, f) foglalkoztatás ösztönzése és üzleti környezet fejlesztése,
g) technikai segítségnyújtás prioritási tengelyek alapján dolgozza ki a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program első tervezetét,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. március 31.
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a nemzetgazdasági miniszter koordinációja mellett –
a) a nemzetközi (TEN-T) közúti elérhetőség javítása, b) a nemzetközi (TEN-T) vasúti és vízi úti elérhetőség javítása,
c) a regionális közúti elérhetőség és közlekedésbiztonság javítása,
d) a regionális vasúti elérhetőség és energiahatékonyság javítása,
e) integrált, fenntartható elővárosi mobilitási rendszerek fejlesztése a nagyvárosokban,
f) technikai segítségnyújtás prioritási tengelyek alapján dolgozza ki az Intelligens Közlekedésfejlesztés Operatív Program első tervezetét,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. március 31.
4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy – a nemzetgazdasági miniszter koordinációja mellett és a közigazgatási
és igazságügyi miniszter bevonásával – a) az infrastrukturális beruházások a társadalmi befogadás területén,
b) a fejlesztések a társadalmi befogadás érdekében, c) az infrastrukturális beruházások az oktatás és kultúra területén,
d) az oktatási, kulturális fejlesztések, e) a közigazgatási infrastruktúra feltételeinek javítása,
f) a kutatási fejlesztések, g) technikai segítségnyújtás prioritási tengelyek alapján dolgozza ki az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program első tervezetét,
Felelős: emberi erőforrások minisztere nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. március 31. 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a vidékfejlesztési minisztert, hogy a belügyminiszter bevonásával,
a nemzetgazdasági miniszter koordinációja mellett a) a klímaváltozásra történő felkészülés,
b) a víziközmű szolgáltatás fejlesztése, c) a vízvédelemmel, a hulladékgazdálkodással, a levegőminőséggel és a zajvédelemmel kapcsolatos fejlesztések,
d) a természetvédelmi és élővilág-védelmi fejlesztések, e) a megújuló energiaforrások alkalmazása, energetikai és energiahatékonysági fejlesztések,
f) az energetikai, környezetügyi kutatás-fejlesztés és innováció (K+F+I), szemléletformálás,
g) a technikai segítségnyújtás prioritási tengelyek alapján dolgozzák ki a Környezeti és Energetikai Hatékonysági Operatív Program első tervezetét,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter belügyminiszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. március 31. 6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterek bevonásával –,
a) az intelligens és tudásalapú növekedés – versenyképes gazdaság-, valamint kis- és középvállalkozás (KKV)
fejlesztés, b) az integrált települési és közösségi infrastruktúra-fejlesztés,
c) a térségi integrált közösségvezérelt fejlesztési programok Pest megyei városokra és térségeikre (CLLD),
d) a tudásgazdaságot, társadalmi befogadást és foglalkoztathatóságot szolgáló programok,
e) a technikai segítségnyújtás prioritási tengelyek alapján dolgozza ki a Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program első tervezetét,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. március 31. 7. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterek bevonásával –
a) megyei szintű decentralizált gazdaságfejlesztési, közszolgáltatás-fejlesztési és speciális térségi programok,
b) nagyvárosi térségek integrált településfejlesztési, foglalkoztatási és életminőség javító programjai (megyei jogú
városok és térségeik), c) kisváros-térségi közösségvezérelt integrált fejlesztési programok (CLLD típusú programok),
d) decentralizált társadalmi befogadást és foglalkoztathatóságot szolgáló programok,
e) technikai segítségnyújtás prioritási tengelyek alapján dolgozza ki a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program első tervezetét,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter feladatkörükben érintett miniszterek Határidő: 2013. március 31.
8. felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy – a nemzetgazdasági miniszter koordinációja mellett –
a) a fenntartható és erőforrás-hatékony halászat és akvakultúra előmozdítása, beleértve az ezekhez kapcsolódó
feldolgozást is, b) az innovatív, versenyképes és tudásalapú halászat és akvakultúra előmozdítása, beleértve az ezekhez kapcsolódó
feldolgozást is, c) a közös halászati politika végrehajtásának előmozdítása,
d) a foglalkoztatás és a területi kohézió növelése,
e) technikai segítségnyújtás prioritási tengelyek alapján dolgozza ki a Magyar Halászati Operatív Program első tervezetét,
Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. március 31.
9. felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy – a nemzetgazdasági miniszter koordinációja mellett –
a) a tudásátadás és az innováció előmozdítása a mezőgazdáságban, az erdészetben és a vidéki térségekben,
b) a versenyképesség fokozása a mezőgazdasági termelés valamennyi típusa esetében és a mezőgazdasági üzemek
életképességének javítása, c) az élelmiszerlánc szervezésének és a kockázatkezelésnek a mezőgazdaság terén történő előmozdítása,
d) a mezőgazdaságtól és az erdészettől függő ökoszisztémák állapotának helyreállítása, megőrzése és javítása,
e) az erőforrás-hatékonyság előmozdítása, valamint az alacsony széndioxid kibocsátású és az éghajlatváltozás
hatásaihoz alkalmazkodni képes gazdaság irányába történő elmozdulás támogatása a mezőgazdasági,
az élelmiszer-ipari és az erdészeti ágazatban, f) a társadalmi befogadás előmozdítása, a szegénység csökkentése és a gazdasági fejlődés, szociális szövetkezetek
és önellátó gazdálkodás támogatása a vidéki térségekben prioritási tengelyek alapján dolgozza ki a Vidékfejlesztési Program első tervezetét,
Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. március 31.
10. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy – a nemzetgazdasági miniszter koordinációja mellett –
dolgozza ki a Koordinációs Operatív Program első tervezetét,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. március 31.
11. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy folytasson egyeztetést az Európai Bizottsággal az egyes programok
prioritásairól, Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos 12. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az Európai Bizottsággal folytatott tárgyalások tapasztalatai alapján
– az érintett miniszterek közreműködésével – terjessze a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság elé a programok első
tervezetét. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
375/2015. (HK 12.) HVKF intézkedése egyes kiadványok hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján,
valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. § (3) bekezdése alapján – figyelemmel a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasításra – a következő
intézkedést adom ki: 1. Hatályát veszti
a) a 44/1995. (HK 13.) MH RMSZF intézkedésével ha
tályba léptetett Re/51 cikkszámú, Az ejtőernyők szerkezeti
leírása és üzemeltetési szakutasítása IX. kötet,
b) az MN repülő főnök jóváhagyásával hatályba léptetett Re/663 cikkszámú, Utasítás a repülőcsapatok ejtőernyős szolgálatának ellátására,
c) a 10/1980. MN REF intézkedésével hatályba léptetett
Re/863 cikkszámú, Az ejtőernyők szerkezeti leírása és
üzemeltetési szakutasítása III. kötet,
d) az 1/1981. (HK 26.) MN REF intézkedésével hatályba léptetett Re/935 cikkszámú, A relatív ejtőernyős formaugrás módszertana,
e) a 48/1987. (HK 18.) MN REF intézkedésével hatályba léptetett Re/1607 cikkszámú, Ejtőernyők szerkezete
VII. rész,
f) a 25/1990. (HK 8/1991.) MH REF intézkedésével hatályba léptetett Re/1684 cikkszámú, Ejtőernyők szerkezeti
leírása és üzemeltetési szakutasítása VIII. kötet és
g) a 090/1982. (HK 03.) MN FVSzP intézkedésével hatályba léptetett Rtfe/112, CRP-II. központi enegriaelosztó,
vezérlő- és ellenőrző kabin műszaki leírása, üzemeltetési
szakutasítása
című szolgálati könyv.
2. A hatályon kívül helyezett nyílt szolgálati könyveket
a Magyar Honvédség katonai szervezeteinek az a Magyar
Honvédség Egységes Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról, valamint a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar
Honvédség Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata kiadásáról szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás szerint saját
hatáskörben semmisítik meg.
3. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
2013. CLII. törvény a Magyarország és Japán között a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország és Japán között a  szociális biztonságról szóló
Egyezmény és az  ahhoz kapcsolódó jegyzékváltások (a  továbbiakban együtt: Egyezmény) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG ÉS JAPÁN KÖZÖTT A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGRÓL
Magyarország és Japán,
azon kívánságuktól vezérelve, hogy szabályozzák kölcsönös kapcsolataikat a szociális biztonság területén,
az alábbiakban állapodtak meg:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk
Fogalommeghatározások (1) A jelen Egyezmény alkalmazásában a használt fogalmak jelentése a következő:
a) „a Szerződő Állam” és „a másik Szerződő Állam” Magyarországot vagy Japánt jelenti, az  adott
szövegkörnyezetnek megfelelően;
b) „állampolgár”
Magyarország vonatkozásában az  állampolgárságról szóló jogszabályok értelmében magyar állampolgárnak
tekintendő természetes személyek,
Japán vonatkozásában a japán állampolgárságról szóló jogszabályok szerinti japán állampolgár;
c) „jogszabályok”
Magyarország vonatkozásában a  szociális biztonságnak a  jelen Egyezmény 2.  cikk (2)  bekezdése alá tartozó
ágazataira és rendszereire vonatkozó magyar törvények és rendelkezések,
Japán vonatkozásában a  2.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott japán nyugdíjrendszerekkel és japán
egészségbiztosítási rendszerekkel kapcsolatos japán törvények és rendelkezések;
A törvényt az Országgyűlés 2013. szeptember 30-i ülésnapján fogadta el.
d) „illetékes hatóság”
Magyarország vonatkozásában a  magyar jogszabályok által szabályozott szociális biztonsági ágazatokért és
rendszerekért felelős miniszterek, minisztériumok vagy más megfelelő hatóságok,
Japán vonatkozásában a  2.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott japán nyugdíjrendszerekre és japán
egészségbiztosítási rendszerekre vonatkozóan illetékes kormányzati szervezetek;
e) „illetékes intézmény”
Magyarország vonatkozásában az az intézmény vagy hatóság, amelynek feladata minden egyes esetben a magyar
jogszabályok végrehajtása,
Japán vonatkozásában a  2.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott japán nyugdíjrendszerek és japán
egészségbiztosítási rendszerek végrehajtásáért felelős biztosító intézmények, illetve azok szövetségei;
f ) „biztosítási idők”
Magyarország vonatkozásában a  járulékfizetési és minden olyan idő, amely Magyarország jogszabályai szerint
járulékfizetési időnek minősül,
Japán vonatkozásában a járulékfizetés időtartama a japán jogszabályok szerint a 2. cikk (1) bekezdése a) pontjának
i)- v) alpontjában meghatározott japán nyugdíjrendszerek esetében, valamint az említett jogszabályok értelmében
az ellátásra való jogosultság megállapítása szempontjából figyelembe vett más időszak,
nem értendő ide azonban az  ellátásra való jogosultságot a  fenti jogszabályok szerint megalapozó olyan időszak,
amelyet a jelen Egyezménnyel hasonló más szociális biztonsági egyezmény alapján vesznek figyelembe;
g) „ellátások”
Magyarország vonatkozásában Magyarország jogszabályai szerinti nyugdíj és más pénzbeli ellátások, továbbá ezek
valamennyi pótléka, kiegészítése vagy emelése, melyet az e jogszabályok szerinti jogosultnak az ellátáson felül kell
kifizetni,
Japán vonatkozásában a japán jogszabályok szerinti nyugdíj és más pénzbeli ellátások.
(2) A  jelen Egyezmény alkalmazása szempontjából a  jelen Egyezményben meg nem határozott fogalmak jelentése
megegyezik az érintett Szerződő Állam jogszabályaiban meghatározott fogalmakkal.
2. cikk
Tárgyi hatály
Jelen Egyezmény (1) Japán vonatkozásában kiterjed
a) a következő japán nyugdíjrendszerekre:
i) Nemzeti Nyugdíj (kivéve Nemzeti Nyugdíjalapot);
ii) Munkavállalói Nyugdíjbiztosítás (kivéve a Munkavállalói Nyugdíjalapot);
iii) Nemzeti Köztisztviselők Kölcsönös Segélynyugdíja;
iv) Helyi Köztisztviselők és Hasonló Jogállású Alkalmazottak Kölcsönös Segélynyugdíja (kivéve a  helyi
képviselőtestületek tagjainak nyugdíjrendszerét); és
v) a Magániskolai Alkalmazottak Kölcsönös Segélynyugdíja;
(A ii)- v)  alpontokban említett japán nyugdíjrendszerek a  továbbiakban „japán munkavállalói nyugdíjrendszerek”
elnevezést viselik);
azonban a jelen Egyezmény szempontjából nem tekinthető Nemzeti Nyugdíjnak az Időskorúak Jóléti Nyugdíja vagy
bármely egyéb nyugdíj, amelyet átmeneti vagy kiegészítő jelleggel a jogosult jólétének biztosítása érdekében teljes
egészében vagy jellemzően a nemzeti költségvetési forrásból nyújtanak; és
b) a japán egészségbiztosítási rendszerre, amelyet az alábbi jogszabályok hajtanak végre:
i) az Egészségbiztosításról szóló törvény (1922. évi 70. törvény);
ii) a Tengerészek Biztosításáról szóló törvény (1939. évi 73. törvény );
iii) a Nemzeti Egészségbiztosításról szóló törvény (1958. évi 192. törvény);
iv) a Nemzeti Köztisztviselők Kölcsönös Segítő Egyesületéről szóló törvény (1958. évi 128. törvény);
v) a  Helyi Köztisztviselők és velük hasonló jogállású alkalmazottak Kölcsönös Segítő Egyesületéről
szóló törvény (1962. évi 152. törvény);
vi) a Magániskolai Alkalmazottak Kölcsönös Segítő egyesületéről szóló törvény (1953. évi 245. törvény);
és
vii) az  Időskorú Állampolgárok Egészségügyi Ellátásának Biztonságáról szóló törvény (1982. évi
80. törvény); azonban a  jelen Egyezmény végrehajtása során, az 5., 14-21., 26., 27., 30. cikk (annak (3) bekezdése kivételével), és
a 33. cikk (2) bekezdése kizárólag a jelen bekezdés a) pontjában felsorolt japán nyugdíjrendszerekre alkalmazandó; és
(2) Magyarország vonatkozásában kiterjed azokra a jogszabályokra, törvényekre és rendeletekre, amelyek
a) a  biztosítási kötelezettségről, a  társadalombiztosítási ellátások és a  munkanélküliség esetén járó ellátások
fedezetére fizetendő járulékokra, valamint
b) a társadalombiztosítási nyugellátásokra
vonatkoznak;
azonban a  jelen bekezdésben említett törvények és rendeletek nem foglalják magukban a  Magyarország és egy
harmadik ország által a  szociális biztonságról megkötött, vagy megkötésre kerülő egyezményeket vagy más
nemzetközi megállapodásokat, illetve azokat a  törvényeket és rendeleteket, amelyek ezek végrehajtása céljából
kerülnek kihirdetésre.
3. cikk
Személyi hatály
A jelen Egyezményt kell alkalmazni arra a  személyre, aki az  egyik Szerződő Állam jogszabályainak hatálya alá
tartozik, vagy tartozott, úgyszintén a  családtagjaira, vagy a  túlélő hozzátartozóira, akik jogosultságukat ettől
a személytől származtatják.
4. cikk
Egyenlő bánásmód
Amennyiben a jelen Egyezmény másként nem rendelkezik, a 3. cikkben meghatározott személyek, akiknek szokásos
tartózkodási helye valamelyik Szerződő Állam felségterületén van, az  adott Szerződő Állam állampolgáraival
egyenlő bánásmódban részesülnek az  adott Szerződő Állam jogszabályainak alkalmazása során. Jelen cikk
alkalmazása során, Magyarország jogszabályai végrehajtása vonatkozásában a  szokásos tartózkodás a  3 hónapos
időtartamot meghaladó folyamatos tartózkodás, amely időtartam az  érintett tartózkodás vonatkozásában
a Magyarországra történő első belépéstől számítandó.
5. cikk
Ellátások kifizetése külföldön (1) Ha a jelen Egyezmény másként nem rendelkezik, a Szerződő Állam azon jogszabályi rendelkezése, amely kizárólag
azon az  alapon korlátozza valamely ellátásra való jogosultságot vagy valamely ellátás kifizetését, hogy a  személy
szokásos tartózkodási helye a  Szerződő Állam felségterületén kívül van, nem alkalmazható azokra a  személyekre,
akik szokásos tartózkodási helye a másik Szerződő Állam területén van.
(2) Az egyik Szerződő Állam jogszabályai alapján járó ellátásokat a másik Szerződő Állam olyan állampolgárai részére,
akik szokásos tartózkodási helye harmadik államban van, ugyanolyan feltételek mellett kell kifizetni, mintha az első
Szerződő Állam állampolgárai lennének.
(3) Jelen cikk alkalmazása során, Magyarország jogszabályai végrehajtása vonatkozásában a  szokásos tartózkodás
a  3 hónapos időtartamot meghaladó folyamatos tartózkodás, amely időtartam az  érintett tartózkodás
vonatkozásában a Magyarországra történő első belépéstől számítandó.
II. RÉSZ
AZ ALKALMAZANDÓ JOGSZABÁLYOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 6. cikk
Általános rendelkezés
Amennyiben a  jelen Egyezmény másként nem rendelkezik, az  a  személy, aki munkavállalóként vagy önálló
vállalkozóként az  egyik Szerződő Állam felségterületén munkát végez, e  munkavégzése vagy önálló vállalkozói
tevékenysége tekintetében kizárólag ezen Szerződő Állam jogszabályai hatálya alá tartozik.
7. cikk
Munkavállalókra és önálló vállalkozókra vonatkozó különleges rendelkezések
(1) Ha az  egyik Szerződő Állam jogszabályai hatálya alá tartozó és ezen Szerződő Állam felségterületén székhellyel
rendelkező munkáltatóval munkaviszonyban álló munkavállalót a  munkáltatója ezen Szerződő Állam
felségterületéről a  másik Szerződő Állam felségterületére munkavégzés céljából kiküldi és utóbbi munkavégzésre
tekintettel a  munkavállaló további munkaszerződést nem köt, a  munkavállaló kizárólag az  első Szerződő Állam
jogszabályai hatálya alá tartozik, mintha az  első Szerződő Állam felségterületén végezne munkát feltéve, hogy
a kiküldetés tervezett időtartama várhatóan nem haladja meg az öt évet.
(2) Ha az  egyik Szerződő Állam jogszabályai hatálya alá tartozó és ezen Szerződő Állam felségterületén székhellyel
rendelkező munkáltatóval munkaviszonyban álló munkavállaló – aki nem tartozik a  jelen cikk (1)  bekezdése
hatálya alá – munkaszerződést köt a  munkáltatóhoz kapcsolódó, a  másik Szerződő Állam felségterületén
székhellyel rendelkező munkáltatóval is azt követően, hogy a munkáltató a munkavállalót a másik Szerződő Állam
felségterületére munkavégzés céljából kiküldi, a munkavállaló kizárólag az első Szerződő Állam jogszabályai hatálya
alá tartozik, mintha az  első Szerződő Állam felségterületén végezne munkát feltéve, hogy a  kiküldetés tervezett
időtartama várhatóan nem haladja meg az öt évet. Az e bekezdésben hivatkozott kapcsolódó munkáltatók köréről
a Szerződő Államok Kormányai külön állapodnak meg.
(3) Amennyiben jelen cikk (1) és (2)  bekezdésében említett kiküldetés időtartama az  öt évet meghaladja, a  Szerződő
Államok illetékes hatóságai vagy az  általuk kijelölt illetékes intézmények a  munkavállaló és a  munkáltató
közös kérelme alapján egy alkalommal megegyezhetnek abban, hogy a  munkavállaló az  első Szerződő Állam
jogszabályai hatálya alatt maradjon. A kiküldetés teljes időtartama, beleértve az első Szerződő Állam jogszabályai
alkalmazandóságának jelen bekezdés szerinti meghosszabbításának időtartamát, nem haladhatja meg a hat évet.
(4) Jelen cikk (1) és (2) bekezdését kell alkalmazni arra a munkavállalóra, akit a munkáltatója az egyik Szerződő Állam
felségterületéről harmadik állam felségterületére történő kiküldést követően a harmadik állam területéről a másik
Szerződő Állam felségterületére küld ki.
(5) Ha az  egyik Szerződő Állam jogszabályai hatálya alá tartozó és ezen Szerződő Állam felségterületén rendszerint
önálló vállalkozói tevékenységet végző személy, átmeneti jelleggel önálló vállalkozói tevékenységet végez csak
a másik Szerződő Állam felségterületén, kizárólag az első Szerződő Állam jogszabályai hatálya alá tartozik, mintha
továbbra is az  előző Szerződő Állam felségterületén végezne tevékenységet azzal, hogy a  másik Szerződő Állam
felségterületén történő önálló vállalkozói tevékenység tervezett időtartama várhatóan nem haladja meg az öt évet.
(6) Amennyiben a  jelen cikk (5)  bekezdésében említett, a  másik Szerződő Állam felségterületén végzett önálló
vállalkozói tevékenység a tervezett időtartamát meghaladja, a Szerződő Államok illetékes hatóságai vagy az általuk
kijelölt illetékes intézmények az  önálló vállalkozó kérelme alapján egy alkalommal megegyezhetnek abban, hogy
az önálló vállalkozó az első Szerződő Állam jogszabályai hatálya alatt maradjon. Az önálló vállalkozói tevékenység
teljes időtartama, beleértve az  első Szerződő Állam jogszabályai alkalmazandóságának jelen bekezdés szerinti
meghosszabbításának időtartamát, nem haladhatja meg a hat évet.
8. cikk
Különleges rendelkezések a repülőgépek fedélzetén foglalkoztatott személyekről
Az a  személy, aki munkavállalóként nemzetközi forgalomban közlekedő repülőgép fedélzetén dolgozik, ezen
munkaviszonya tekintetében csak azon Szerződő Állam jogszabályai hatálya alá tartozik, amelynek felségterületén
a munkáltató található.
9. cikk
A diplomáciai missziók tagjai, konzuli állomáshelyek tagjai és a köztisztviselők
(1) A  jelen Egyezmény nem érinti a  diplomáciai kapcsolatokról szóló, 1961. április 18-án aláírt Bécsi Egyezmény,
valamint a konzuli kapcsolatokról szóló, 1963. április 24-én elfogadott Bécsi Egyezmény alkalmazását.
(2) A  jelen cikk (1)  bekezdésével összhangban, amennyiben Japán valamely köztisztviselőjét vagy Japán jogszabályai
szerint bármely annak tekintett személyt Magyarország felségterületére küldték munkavégzésre, ezen személy
továbbra is Japán jogszabályainak a hatálya alatt áll, mintha ez a személy Japán felségterületén dolgozna.
(3) A jelen cikk (1) bekezdésével összhangban, amennyiben Magyarország valamely köztisztviselőjét, közalkalmazottját
vagy Magyarország jogszabályai szerint bármely annak tekintett személyt Japán felségterületére küldték
munkavégzésre, ezen személy továbbra is Magyarország jogszabályainak a  hatálya alatt áll, mintha ez  a  személy
Magyarország felségterületén dolgozna.
10. cikk
Kivételek a 6–9. cikkek alól
A munkavállaló és a  munkáltató közös kérelmére vagy az  önálló vállalkozó kérelmére, a  foglalkoztatás és önálló
vállalkozói tevékenység jellegének és körülményeinek figyelembe vételével, a Szerződő Államok illetékes hatóságai
vagy az  általuk kijelölt illetékes intézmények egyes személyek vagy személyek egyes kategóriáinak érdekében
kivételeket engedélyezhetnek a  6–9.  cikkek rendelkezései alól, feltéve, ha ezekre a  személyekre vagy a  személyek
ezen kategóriáira valamelyik Szerződő Állam jogszabályait kell alkalmazni.
11. cikk
Házastárs és gyermekek (1) A Japán felségterületén dolgozó és a 7. cikk, a 9. cikk (3) bekezdése, vagy a 10. cikk alapján kizárólag Magyarország
jogszabályai hatálya alá tartozó személyt kísérő házastárs vagy gyermek tekintetében nem alkalmazandóak:
a) a  2.  cikk (1)  bekezdés a)  pont i)  alpontjában megjelölt japán nyugdíjrendszerre vonatkozó jogszabályok,
feltéve, hogy a  japán jogszabályokban előírt, a  szociális biztonsági egyezmények alkalmazására vonatkozó
feltételek teljesülnek; illetve
b) a  2.  cikk (1)  bekezdés b)  pont iii) és vii)  alpontjaiban megjelölt japán egészségbiztosítási rendszerre
vonatkozó jogszabályok, feltéve, hogy a  házastárs vagy gyermek Magyarország (természetbeni)
egészségbiztosítási ellátásokra vonatkozó jogszabályai hatálya alá tartozik, és a japán jogszabályokban előírt,
a szociális biztonsági egyezmények alkalmazására vonatkozó feltételek teljesülnek.
(2) Azonban, ha a  házastárs vagy a  gyermek kérelmezi, a  jelen cikk (1)  bekezdésének a), illetve b)  pontja nem
alkalmazandók.
12. cikk
A biztosítotti jogviszony igazolása (1) Az egyik Szerződő Állam illetékes hatósága által a 22. cikk (1) bekezdés b) pontja alapján kijelölt összekötő szerve
igazolja a munkáltató és a munkavállalója, illetve az önálló vállalkozó kérelmére, hogy a munkavállaló vagy az önálló
vállalkozó azon Szerződő Állam jogszabályai hatálya alá tartozik.
(2) Magyarország összekötő szerve a  házastárs vagy gyermek kérelmére igazolja, hogy a  házastárs vagy gyermek
az  egészségbiztosítási ellátások (természetbeni ellátások) vonatkozásában Magyarország jogszabályai hatálya alá
tartozik.
13. cikk
Kötelező biztosítás
A 6–8. cikk, a 9. cikk (2) és (3) bekezdése és a 11. cikk kizárólag a Szerződő Államok jogszabályai szerinti kötelező
biztosításra alkalmazandó. A  7.  cikk nem alkalmazandó arra a  személyre, aki Japánban, Japán felségterületén
székhellyel rendelkező munkáltató alkalmazásában áll, vagy rendszerint önálló vállalkozóként Japán területén
tevékenységet folytat, ha ez  a  személy nem tartozik a  2.  cikk (1)  bekezdése a)  pontjának i)–v)  alpontjában
meghatározott japán nyugdíjrendszerekkel kapcsolatos japán jogszabályok hatálya alá.
III. RÉSZ
ELLÁTÁSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 1. FeJezet
a Japán ellátásokra vonatkozó rendelkezések
14. cikk
A japán öregségi és túlélő hozzátartozói ellátásokra vonatkozó összeszámítási szabályok
(1) Ha a  személy nem szerzett elegendő biztosítási időt ahhoz, hogy a  japán jogszabályok alapján jogosult legyen
a japán öregségi és túlélő hozzátartozói ellátásokra, Japán illetékes intézménye az ellátásra való jogosultság e cikk
szerinti megállapításánál figyelembe veszi Magyarország jogszabályai szerint szerzett biztosítási időket is, feltéve,
hogy ezek a biztosítási idők nem esnek egybe a japán jogszabályok szerinti biztosítási időkkel.
A fentiek azonban nem alkalmazandók a kölcsönös segélynyugdíjak szerinti meghatározott foglalkozások esetében
nyújtott kiegészítő nyugdíjra és a járulékok visszatérítésének megfelelő átalányösszegű kifizetésekre.
(2) Jelen cikk (1)  bekezdésének alkalmazásában a  Magyarország jogszabályai szerinti biztosítási időket a  japán
munkavállalói nyugdíjrendszerek szerinti biztosítási időként és a  Nemzeti Nyugdíj szerinti biztosítási időnek
megfelelő időként figyelembe veszik.
(3) Jelen cikk alkalmazása során nem vehető figyelembe bármely olyan, Magyarország jogszabályai szerint szerzett
biztosítási idő, amely időtartama nem került meghatározásra.
15. cikk
A túlélő hozzátartozók ellátásaira vonatkozó különös rendelkezések
(1) Ha a  japán jogszabályok a  túlélő hozzátartozók ellátásaira való jogosultság megszerzéséhez (a  járulékok
visszatérítésének megfelelő átalányösszegű kifizetések kivételével) előírják, hogy az első orvosi vizsgálat vagy a halál
időpontja meghatározott biztosítási időszakra essen, ez  a  követelmény az  említett ellátásokra való jogosultság
megállapításánál teljesítettnek minősül, ha az  említett időpont Magyarország jogszabályai szerinti biztosítási
időszakra esik.
Ha azonban a  Nemzeti Nyugdíj szerinti, a  túlélő hozzátartozó ellátására vonatkozó jogosultságot (a  járulékok
visszatérítésének megfelelő átalányösszegű kifizetések kivételével) a  jelen cikk alkalmazása nélkül állapítják meg,
ez  a  cikk nem alkalmazható az  ugyanazon biztosítási esemény alapján a  japán munkavállalói nyugdíjrendszerek
szerinti túlélő hozzátartozói ellátásra való jogosultság megállapítására (a  járulékok visszatérítésének megfelelő
átalányösszegű kifizetések kivételével).
(2) Jelen cikk alkalmazása során nem vehető figyelembe bármely olyan, Magyarország jogszabályai szerint szerzett
biztosítási idő, amely időtartama nem került meghatározásra.
(3) A  jelen cikk (1)  bekezdésének alkalmazása során, a  két vagy több japán munkavállalói nyugdíjrendszerben
biztosítási idővel rendelkező munkavállaló tekintetében az  érintett bekezdésben említett követelmény az  egyik
vonatkozó nyugdíjrendszerben teljesítettnek minősül a japán jogszabályoknak megfelelően.
(4) Az 5. cikk (1) bekezdése nem érinti azokat a japán jogszabályi rendelkezéseket, amelyek előírják, hogy a 60. életévét
már, de a 65. életévét még nem betöltött személynek az első orvosi vizsgálat vagy a halál időpontjában Japánban
kell laknia ahhoz, hogy a Rokkantsági Alapnyugdíjra vagy a Túlélő Hozzátartozók Alapnyugdíjára jogosult legyen.
16. cikk
A japán öregségi és túlélő hozzátartozói ellátások összegének kiszámítása
(1) Ha a  japán jogszabályok szerinti öregségi vagy túlélő hozzátartozói ellátásra való jogosultságot a  14.  cikk
(1) bekezdése vagy a 15. cikk (1) bekezdése alapján állapítják meg, a  japán illetékes intézmény az ellátás összegét
a japán jogszabályok alapján számítja ki, figyelemmel a jelen cikk (2)–(5) bekezdésének rendelkezéseire.
(2) A  Túlélő Hozzátartozók Alapnyugdíja és más ellátások tekintetében, amelyek a  biztosítási időtől függetlenül
meghatározott összegűek, ha az  említett ellátásokra való jogosultság feltételei a  14.  cikk (1)  bekezdése vagy
a  15.  cikk (1)  bekezdése alapján teljesülnek, az  ellátás összegét a  járulékfizetési időszakok és az  adott ellátást
folyósító nyugdíjrendszer szerinti járulékmentes időszakok összesített időtartamának a  járulékfizetési időszakok,
a  járulékmentes időszakok és Magyarország jogszabályai szerinti biztosítási idők összesített időtartamához
viszonyítva arányosan kell meghatározni.
(3) A  japán munkavállalói nyugdíjrendszerek szerinti túlélő hozzátartozói ellátások tekintetében, amennyiben
az  említett ellátások összegét a  japán jogszabályokban meghatározott időszak alapulvételével számítják ki, és
az  említett rendszerek szerinti biztosítási időszakok összesítve sem érik el a  meghatározott időtartamot, viszont
az  említett ellátásokra való jogosultság feltételei a  14.  cikk (1)  bekezdése vagy a  15.  cikk (1)  bekezdése alapján
teljesülnek, az  ellátás összegét a  japán munkavállalói nyugdíjrendszerek szerinti biztosítási időknek a  biztosítási
idők és Magyarország jogszabályai szerinti biztosítási idők összesített időtartamához viszonyítva arányosan kell
kiszámítani. Ha azonban a  biztosítási idők összesített tartama meghaladja az  előírt időtartamot, a  biztosítási idők
összesített időtartama az előírt időtartammal egyenlőnek tekintendő.
(4) Figyelemmel a  japán munkavállalói nyugdíjrendszerek szerinti ellátások összegének a  jelen cikk (2) és
(3)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően történő kiszámítására, ha az  ellátásra jogosult személy két vagy több
ilyen nyugdíjrendszerben rendelkezik biztosítási idővel, az  adott ellátást folyósító, a  jelen cikk (2)  bekezdésében
említett nyugdíjrendszer szerinti járulékfizetési időszakok, illetve a  jelen cikk (3)  bekezdésében említett japán
munkavállalói nyugdíjrendszerek szerinti járulékfizetési időszakok tartama az  összes ilyen nyugdíjrendszer szerinti
járulékfizetési időszak összesített időtartamának felel meg. Ha azonban a  biztosítási idők összesített tartama
megegyezik a  jelen cikk (3) bekezdése szerinti japán jogszabályokban meghatározott időszakkal vagy meghaladja
azt, a jelen cikk (3) bekezdésében rögzített számítási mód és ez a bekezdés nem alkalmazandó.
(5) A  Házastárs Kiegészítő Nyugdíja tekintetében, amely a  Munkavállalói Öregségi Nyugdíj részét képezi, valamint
minden más, határozott összegben megállapítható ellátások vonatkozásában, ha a  japán munkavállalói
nyugdíjrendszerek szerinti biztosítási idők elérik vagy meghaladják a  japán jogszabályokban meghatározott
időtartamot, amennyiben az  említett ellátásokra való jogosultság feltételei a  14.  cikk (1)  bekezdése alapján
teljesülnek, a  folyósítandó összeget a  meghatározott időszakra az  adott ellátást folyósító japán munkavállalói
nyugdíjrendszerek szerinti biztosítási időszakok arányában kell kiszámítani.
17. cikk
Kivétel a 4. cikk rendelkezései alól
A 4.  cikk nem érinti a  Japán területén kívüli szokásos tartózkodás alapján a  japán állampolgárok számára a  japán
jogszabályok értelmében biztosított kiegészítő időszakokra vonatkozó rendelkezéseket.
2. FeJezet
a maGyar ellátásokra vonatkozó rendelkezések 18. cikk
Összeszámítás
(1) Ha Magyarország jogszabályai szerint valamely ellátásra való jogosultság biztosítási idők megszerzésétől függ, és
az érintett személynek hiányzik a szükséges biztosítási ideje a teljes ellátáshoz, akkor a magyar illetékes intézmény
figyelembe veszi a  japán jogszabályok szerint szerzett biztosítási időket is, mintha azokat a  magyar jogszabályok
szerint szerezték volna, feltéve, hogy azok nem ugyanazon időszakra esnek.
(2) Amennyiben magyar ellátás került megállapításra, a  japán jogszabályok szerinti kiegészítő biztosítási idők
összeszámítása nem eredményezheti a magyar ellátás bármely felülvizsgálatát vagy újraszámítását.
19. cikk
A magyar részellátások megállapítása (1) Ha Magyarország jogszabályai szerint az  ellátásra való jogosultság kizárólag a  18.  cikk (1)  bekezdésének
alkalmazásával állapítható meg, Magyarország illetékes intézménye
a) kiszámítja az ellátásnak azt az elméleti összegét, amelyet akkor folyósítanának, ha a mindkét Szerződő Állam
jogszabályai szerint szerzett összeszámított biztosítási időket Magyarország jogszabályai szerint szerezték
volna; és
b) jelen bekezdés a)  pontja szerint kiszámított elméleti összeg alapján meghatározza a  folyósítandó ellátás
tényleges összegét oly módon, hogy Magyarország jogszabályai szerint szerzett teljes biztosítási idők
hosszának a  mindkét Szerződő Állam jogszabályai szerint szerzett összes biztosítási időkhöz viszonyított
arányát alkalmazza.
(2) A jelen cikk (1) bekezdésének alkalmazása szempontjából, a Magyarország jogszabályai szerinti biztosítási idő során
szerzett jövedelmet és e jogszabályok szerint megfizetett járulékokat figyelembe kell venni.
20. cikk
Ellátások egyidejű fennállása
Magyarország azon jogszabályait, amelyek bármely más magyar jogszabályok szerinti igényjogosultságok, ellátások
egyidejű fennállása esetére kizárják vagy korlátozzák az  igényjogosultságot vagy az  ellátás folyósítását, a  japán
jogszabályok szerinti igényjogosultságok, ellátások egyidejű fennállása esetére is megfelelően alkalmazni kell.
21. cikk
Egy évnél rövidebb biztosítási idő
Ha Magyarország jogszabályai szerint megszerzett biztosítási idő kevesebb, mint egy év, és ezen biztosítási idő
alapján nem áll fenn semmilyen ellátásra való igényjogosultság, Magyarország illetékes intézménye nem alkalmazza
a 18. cikk (1) bekezdését és nem nyújt semmilyen ellátást.
IV. RÉSZ
VEGYES RENDELKEZÉSEK 22. cikk
Igazgatási együttműködés
(1) A két Szerződő Állam illetékes hatóságai:
a) megállapodnak a jelen Egyezmény végrehajtásához szükséges igazgatási intézkedésekben;
b) kijelölik az  összekötő szerveket, melyek közvetlenül kapcsolatot tarthatnak egymással a  jelen Egyezmény
végrehajtásának megkönnyítése érdekében; és
c) a  lehető legrövidebb időn belül közlik egymással a  jelen Egyezmény végrehajtását érintő
jogszabályváltozásokkal összefüggő minden információt. (2) Az  összekötő szervek, az  illetékes hatóságok bevonásával megállapodhatnak az  Egyezmény végrehajtásához
szükséges és célszerű intézkedésekben.
(3) A két Szerződő Állam illetékes hatóságai és illetékes intézményei – saját hatáskörük keretén belül – kötelesek a jelen
Egyezmény végrehajtásához szükséges minden segítséget megadni. Ez a segítségnyújtás ingyenesen történik.
23. cikk
Illetékek és hitelesítési díjak (1) Amennyiben az  egyik Szerződő Állam jogszabályai, egyéb vonatkozó törvényei és rendelkezései olyan szabályt
tartalmaznak, amely mentességet vagy kedvezményt biztosít az  adott Szerződő Állam jogszabályai szerint
benyújtandó okmányok után fizetendő igazgatási illetékek vagy konzuli díjak vonatkozásában, ez a szabály a jelen
Egyezmény és a másik Szerződő Állam jogszabályainak alkalmazása során benyújtandó okmányokra is vonatkozik.
(2) A  jelen Egyezmény és az  egyik Szerződő Állam jogszabályainak alkalmazása során benyújtott okmányokat nem
szükséges felülhitelesíttetni, illetve azok nem igényelnek más hasonló alakiságot a  diplomáciai vagy konzuli
hatóságok részéről.
24. cikk
Kapcsolattartás (1) Jelen Egyezmény végrehajtása során mindkét Szerződő Állam illetékes hatóságai és illetékes intézményei
közvetlenül tarthatják a  kapcsolatot egymással és az  érintett személyekkel magyar, japán vagy angol nyelven,
tekintet nélkül utóbbiak lakóhelyére.
A Magyarország jogszabályai szerinti határozatok és egyéb ügyiratok ajánlott levélben közvetlenül megküldhetők
a Japán felségterületén tartózkodó érintett személyeknek.
(2) Jelen Egyezmény végrehajtása során az  egyik Szerződő Állam illetékes hatóságai és illetékes intézményei nem
utasíthatnak el kérelmet vagy más okiratot azon a címen, hogy az magyarul, japánul vagy angolul íródott.
25. cikk
Adatok továbbítása és bizalmas kezelése (1) A  Szerződő Államok illetékes hatóságai vagy illetékes intézményei a  jogszabályaiknak, egyéb vonatkozó
törvényeiknek és rendelkezéseiknek megfelelően, a  jogszabályaik alapján gyűjtött személyes adatokat kötelesek
átadni a  másik Szerződő Állam illetékes hatóságainak vagy illetékes intézményeinek, amennyiben azok a  jelen
Egyezmény végrehajtásához szükségesek.
(2) A Szerződő Államok illetékes hatóságai vagy illetékes intézményei, a másik Szerződő Állam illetékes hatóságainak
vagy illetékes intézményeinek kérelmére, a jogszabályaiknak, egyéb vonatkozó törvényeiknek és rendelkezéseiknek
megfelelően, a  jogszabályaik alapján gyűjtött személyes adatot adhatnak át a  másik Szerződő Állam illetékes
hatóságainak vagy illetékes intézményeinek, amennyiben azok szükségesek a  másik Szerződő Állam
jogszabályainak végrehajtásához.
(3) A jelen cikk (1) és (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően továbbított személyes adatok védelmére a Szerződő
Államok jogszabályai, egyéb vonatkozó törvényei és rendelkezései, valamint a következő rendelkezések irányadók:
a) az  átadott személyes adatokat a  fogadó szerv kizárólag a  jelen Egyezmény végrehajtása céljából
használhatja, hacsak nem a fogadó állam törvényei és rendelkezései alapján a más célú, úgymint büntetőjogi
vagy adóügyi védelemben részesített érdekekből történő felhasználás kötelező;
b) egyedi esetekben a fogadó szerv, az átadó szerv kérelmére, informálja az utóbbi szervet az átadott személyes
adat felhasználásának céljáról és annak eredményéről;
c) az átadó szerv köteles figyelemmel lenni az átadott adatok helyességére, valamint a kívánt cél szempontjából
való szükséges terjedelemre korlátozott voltukra. Az  átadó Állam belső jogszabályai, egyéb vonatkozó
törvényei és rendelkezései szerinti adatszolgáltatási tilalmakat megállapító rendelkezéseket figyelembe
kell venni. Amennyiben kiderül, hogy a  közölt adatok hibásak, vagy olyan adatokat közöltek, amelyeket
az  adatszolgáltató Állam törvényei és rendelkezései szerint nem lett volna szabad közölni, úgy az  átadó
szervnek erről haladéktalanul értesítenie kell a  fogadó szervet. Ebben az  esetben a  fogadó szerv köteles
az ilyen adatokat helyesbíteni vagy törölni;
d) az  átadó szerv és a  fogadó szerv, az  érintett személy kérelmére, köteles tájékoztatni a  személyt az  átadott
személyes adatokról, azok felhasználásának céljáról, jogalapjáról, időtartamáról és az adatok fogadójáról;
e) a  fogadó szervnek – a  fogadó állam vonatkozó törvényeivel és rendelkezéseivel összhangban – törölnie
kell az átadott személyes adatokat, amennyiben azok már nem szükségesek azon cél érdekében, amelyekre
tekintettel átadták azokat;
f ) a személyes adatok átadását, illetve átvételét az átadó és a fogadó intézmény köteles rögzíteni;
g) az  átadó és a  fogadó intézmény köteles gondoskodni az  átadott személyes adatok – illetéktelen
hozzáféréssel, valamint a  jogtalan megváltoztatással és az  illetéktelen nyilvánosságra hozatallal szembeni –
hatékony védelméről;
h) amennyiben az  érintett személy az  egyik Szerződő Állam illetékes hatóságain vagy illetékes intézményei
által a másik Szerződő Állam illetékes hatóságaihoz vagy illetékes intézményeihez a jelen Egyezmény alapján
történő személyes adatainak közlése következtében elszenvedett jogsérelme miatt jogorvoslattal él a másik
Szerződő Állam illetékes hatóságaihoz vagy illetékes intézményeihez, akkor a fellebbezést a másik Szerződő
Állam jogszabályai, egyéb vonatkozó törvényei és rendelkezései alapján kell elbírálni;
i) az érintett személy kérelmére a fogadó szerv – a fogadó Állam jogszabályaival, egyéb vonatkozó törvényeivel
és rendelkezéseivel összhangban – köteles az általa jogellenesen kezelt adatok felhasználását felfüggeszteni,
illetve az ilyen adatokat törölni és a felfüggesztésről vagy törlésről az átadó szervet haladéktalanul értesíteni.
Az érintett személy kérelmére az átadó szerv – az átadó Állam jogszabályaival, egyéb vonatkozó törvényeivel
és rendelkezéseivel összhangban – köteles az  átadó szerv által kezelt helytelen adatokat helyesbíteni és
a helyesbítésről a fogadó szervet haladéktalanul értesíteni;
j) a  személyes adatok védeleméhez fűződő jogok megsértése esetén megfelelő jogorvoslati intézkedések
biztosítása szükséges a Szerződő Államok jogszabályaival, egyéb vonatkozó törvényeivel és rendelkezéseivel
összhangban; és
k) az  e  cikkben meghatározott, valamely szerződő fél által kapott személyes adatok jogszerű kezelését
e  szerződő félnek a  személyes adatok bizalmasságának védelmére vonatkozó törvényei és rendelkezései
szerint kell biztosítani.
26. cikk
Kérelem, jogorvoslati kérelem és nyilatkozat benyújtása
(1) Ha az  egyik Szerződő Állam jogszabályai szerinti ellátásra vonatkozó írásbeli kérelmet, jogorvoslati kérelmet vagy
más nyilatkozatot nyújtanak be a másik Szerződő Állam illetékes hatóságához vagy illetékes intézményéhez, amely
illetékes a  másik Szerződő Állam jogszabályai szerinti hasonló ellátások iránti kérelem, jogorvoslati kérelem vagy
nyilatkozat befogadására, az  ellátásra vonatkozó kérelem, jogorvoslati kérelem vagy nyilatkozat úgy tekintendő,
mintha azt az  egyik Szerződő Állam illetékes hatóságához vagy illetékes intézményéhez nyújtották volna be
ugyanazon a napon, és elbírálása is az egyik Szerződő Állam eljárásai és jogszabályai szerint történik.
(2) Az egyik Szerződő Állam illetékes hatósága vagy illetékes intézménye a  jelen cikk (1) bekezdésének rendelkezései
szerint benyújtott ellátásra vonatkozó kérelmet, jogorvoslati kérelmet vagy nyilatkozatot haladéktalanul megküldi
a másik Szerződő Állam illetékes hatóságának vagy illetékes intézményének.
(3) Az egyik Szerződő Állam jogszabályai szerinti ellátás iránti kérelem benyújtása, jogorvoslati kérelem, vagy bármely
más nyilatkozat nem minősül automatikusan a  másik Szerződő Állam jogszabályai szerint eljárás megállapítására
irányuló eljárás kezdeményezésének. Amennyiben a  kérelmező a  másik Szerződő Államhoz nyújt be ellátás
megállapítása iránti kérelmet, vagy jogorvoslati kérelmet, vagy bármely más nyilatkozatot, ezen másik Szerződő
Állam jogszabályai szerinti eljárásokat kell lefolytatni.
27. cikk
Ellátások folyósítása (1) A  jelen Egyezmény alapján járó ellátásokat szabadon átváltható pénznemben kell folyósítani. Amennyiben
valamelyik Szerződő Állam valutaátváltási vagy -átutalási korlátozást vezet be, mindkét Szerződő Állam kormánya
köteles haladéktalanul egyeztetni az érintett Szerződő Állam által a jelen Egyezmény alapján folyósítandó ellátások
kifizetésének biztosításához szükséges intézkedésekről.
(2) A  jelen Egyezmény alapján történő átutalásokat azon törvények és rendelkezések alapján kell végezni, amelyek
a Szerződő Államok felségterületein az ilyen átutalás időpontjában hatályban vannak.
28. cikk
A vitás kérdések rendezése
A jelen Egyezmény értelmezése vagy alkalmazása során felmerülő vitás kérdéseket a  Szerződő Államok közötti
tárgyalások útján kell rendezni.
29. cikk
Címek
A jelen egyezmény részeinek, fejezeteinek és cikkeinek címei a  hivatkozások egyszerűsítését szolgálják, és nem
befolyásolják az Egyezmény értelmezését.
V. RÉSZ
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 30. cikk
Hatálybalépés előtti események és határozatok
(1) A jelen Egyezmény az ellátásra való jogosultságot legkorábban az Egyezmény hatálybalépésének napjától biztosítja.
 (2) A jelen Egyezmény végrehajtása során a hatálybalépése előtt teljesített biztosítási időket, valamint a hatálybalépése
előtt bekövetkezett más, jogilag releváns tényeket is figyelembe kell venni.
 (3) A  7.  cikk (1), (2) vagy (5)  bekezdésének alkalmazása során azon személyek esetében, akik a  jelen Egyezmény
hatálybalépése előtt az egyik Szerződő Állam területén dolgoztak, a 7. cikk (1), (2) vagy (5) bekezdésében említett
tervezett kiküldetés, illetve önálló vállalkozói tevékenység időtartamát úgy kell tekinteni, mintha az  a  jelen
Egyezmény hatálybalépésének napján kezdődött volna.
(4) A  jelen Egyezmény hatálybalépése előtt egyedi esetekben hozott határozatok nem érintik az  Egyezmény alapján
keletkező jogokat.
(5) Ha a jelen Egyezmény alapján, annak hatálybalépésétől számított 1 éven belül ellátás megállapítása iránti kérelmet
nyújtanak be, úgy a jelen Egyezmény végrehajtásából származó bármely igényjogosultság a kérelem benyújtásának
napján vagy az  azt követő lehető legkorábbi időpontban nyílik meg. Amennyiben a  jelen Egyezmény hatályba
lépésétől számított egy év letelte után nyújtják be a  kérelmet, a  megállapítás napját az  illető Szerződő Állam
jogszabályai határozzák meg.
(6) Jelen Egyezmény alkalmazása nem eredményezheti a  kedvezményezett számára azon ellátások összegének
csökkentését, amelyekre a jogosultságot az Egyezmény hatálybalépése előtt állapították meg.
31. cikk
Magyarország Európai Uniós tagságából fakadó kötelezettségei
A jelen Egyezmény semmilyen formában nem befolyásolja Magyarország Európai Unió jogából vagy az  EGT
Megállapodásból fakadó jogait és kötelezettségeit.
32. cikk
Hatályba lépés
Jelen Egyezmény azt a  hónapot követő hónap első napján lép hatályba, amikor a  Szerződő Államok diplomáciai
jegyzéket váltottak, amelyben tájékoztatták egymást arról, hogy a  jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges
saját alkotmányos követelményeiket teljesítették.
33. cikk
Az Egyezmény időbeli hatálya és megszüntetése
(1) A  jelen Egyezmény határozatlan ideig marad hatályban. Bármelyik Szerződő Állam a  diplomáciai csatornákon
keresztül írásbeli értesítést küldhet a másik Szerződő Államnak a jelen Egyezmény felmondásáról. Ebben az esetben
a jelen Egyezmény a felmondásról küldött értesítés évét követő első naptári év végéig hatályban marad.
(2) Ha a jelen Egyezményt ezen cikk (1) bekezdésének rendelkezései szerint felmondják, az Egyezmény alapján szerzett
ellátásokra való jogosultsággal és az ellátások folyósításával kapcsolatos jogok fennmaradnak. A  jelen Egyezmény
megszűnése nem érinti az 5. cikk (1) bekezdésének alkalmazását az abban foglalt jogosultságok vonatkozásában.
A fentiek hiteléül, az alulírottak, kellő meghatalmazás birtokában, aláírták a jelen Egyezményt.
Készült Budapesten, 2013. augusztus huszonharmadikán két eredeti példányban, magyar, japán és angol nyelven,
amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles, eltérő értelmezés esetén az angol szöveg az irányadó.
(aláírások) (Japán jegyzék)
Őexcellenciája,
Dr. Martonyi János
Magyarország Külügyminisztere
Őexcellenciája, Megtiszteltetés számomra, hogy hivatkozhatok a  Japán és Magyarország között a  szociális biztonságról szóló
Egyezmény 7. cikk (2) bekezdésére (a továbbiakban “Egyezmény”), melyet a mai napon írtak alá és Japán Kormánya
nevében megerősíthetem, hogy a Japán Kormány és a Magyar Kormány között az alábbi megállapodás jött létre:
Abban az esetben, ha:
(a) (i) az  egyik szerződő fél területén székhellyel rendelkező munkáltató közvetlenül vagy közvetve
részt vesz, illetve részesedéssel bír a  másik szerződő államban székhellyel rendelkező munkáltató
irányításában, ellenőrzésében, illetve tőkéjében, vagy
(ii) a  másik szerződő fél területén székhellyel rendelkező munkáltató közvetlenül vagy közvetve
részt vesz, illetve részesedéssel bír az  egyik szerződő államban székhellyel rendelkező munkáltató
irányításában, ellenőrzésében, illetve tőkéjében; vagy
(b) ugyanaz a  természetes személy, jogi személy vagy bármely más jogalany közvetlenül vagy közvetve részt
vesz, illetve részesedéssel bír az  egyik szerződő államban székhellyel rendelkező munkáltató és a  másik
szerződő államban székhellyel rendelkező munkáltató irányításában, ellenőrzésében, illetve tőkéjében,
az (a)  pont (i)–(ii)  alpontjaiban és a  b)  pontban hivatkozott, másik szerződő államban székhellyel rendelkező
munkáltatót az  a)  pont (i)–(ii)  alpontjaiban és a  b)  pontban hivatkozott, egyik szerződő államban székhellyel
rendelkező munkáltatót egymás kapcsolódó munkáltatójának kell tekinteni.
Megtiszteltetésemre szolgál továbbá javasolni, hogy jelen jegyzék és Őexcellenciája válaszul küldendő, a  Magyar
Kormány részéről az  előzőek szerinti megállapodást megerősítő jegyzéke a  két Kormány között, az  említett
Egyezmény 7.  cikk (2)  bekezdése szerinti megállapodást képezzen, mely az  Egyezmény hatálybalépésével
megegyező időpontban lép hatályba.
Szeretném megragadni az alkalmat, hogy biztosítsam Őexcellenciáját nagyrabecsülésemről.
Budapest, 2013. augusztus 23. Fumio kishida
Japán Külügyminisztere
(Magyar jegyzék)
Őexcellenciája,
Fumio Kishida
Japán Külügyminisztere Őexcellenciája,
Megtiszteltetés számomra, hogy megerősíthetem Őexcellenciája mai keltezésű jegyzékének átvételét, melynek
tartalma az alábbi:
„Megtiszteltetés számomra, hogy hivatkozhatok a  Japán és Magyarország között a  szociális biztonságról szóló
Egyezmény 7. cikk (2) bekezdésére (a továbbiakban “Egyezmény”), melyet a mai napon írtak alá és Japán Kormánya
nevében megerősíthetem, hogy a Japán Kormány és a Magyar Kormány között az alábbi megállapodás jött létre:
Abban az esetben, ha:
(a) (i) az  egyik szerződő fél területén székhellyel rendelkező munkáltató közvetlenül vagy közvetve
részt vesz, illetve részesedéssel bír a  másik szerződő államban székhellyel rendelkező munkáltató
irányításában, ellenőrzésében, illetve tőkéjében, vagy
(ii) a  másik szerződő fél területén székhellyel rendelkező munkáltató közvetlenül vagy közvetve
részt vesz, illetve részesedéssel bír az  egyik szerződő államban székhellyel rendelkező munkáltató
irányításában, ellenőrzésében, illetve tőkéjében; vagy
(b) ugyanaz a  természetes személy, jogi személy vagy bármely más jogalany közvetlenül vagy közvetve részt
vesz, illetve részesedéssel bír az  egyik szerződő államban székhellyel rendelkező munkáltató és a  másik
szerződő államban székhellyel rendelkező munkáltató irányításában, ellenőrzésében, illetve tőkéjében,
az (a)  pont (i)–(ii)  alpontjaiban és a  b)  pontban hivatkozott, másik szerződő államban székhellyel rendelkező
munkáltatót az  a)  pont (i)–(ii)  alpontjaiban és a  b)  pontban hivatkozott, egyik szerződő államban székhellyel
rendelkező munkáltatót egymás kapcsolódó munkáltatójának kell tekinteni.
Megtiszteltetésemre szolgál továbbá javasolni, hogy jelen jegyzék és Őexcellenciája válaszul küldendő, a  Magyar
Kormány részéről az  előzőek szerinti megállapodást megerősítő jegyzéke a  két Kormány között, az  említett
Egyezmény 7.  cikk (2)  bekezdése szerinti megállapodást képezzen, mely az  Egyezmény hatálybalépésével
megegyező időpontban lép hatályba.”
Megtiszteltetés számomra továbbá, hogy Magyarország Kormánya nevében megerősíthetem az  előbb említett
megállapodást és egyetértek azzal, hogy Őexcellenciája jegyzéke és e  válaszjegyzék a  két Kormány közötti
megállapodást képezzen, mely az Egyezmény hatálybalépésével megegyező időpontban lép hatályba.
Szeretném megragadni az alkalmat, hogy biztosítsam Őexcellenciáját nagyrabecsülésemről.
Budapest, 2013. augusztus 23. martonyi János
Magyarország Külügyminisztere
(Japán jegyzék)
Őexcellenciája,
Dr. Martonyi János
Magyarország Külügyminisztere
Őexcellenciája, Megtiszteltetés számomra, hogy hivatkozhatok a  Japán és Magyarország között a  szociális biztonságról szóló
Egyezményre (a  továbbiakban “Egyezmény”), mely a  mai napon került aláírásra, valamint a  2015. október
1-én hatályba lépő, a  japán nyugdíjrendszereket érintő japán jogszabályváltozásokra (a  továbbiakban: Japán
jogszabályváltozások). A Japán jogszabályváltozások alapján 2015. október 1-től a Munkavállalói Nyugdíjbiztosítás
a  nemzeti köztisztviselőkre, helyi köztisztviselőkre, a  magániskolai alkalmazottakra és a  hasonló jogállású
alkalmazottakra lesz alkalmazandó, 2015. október 1-én megszüntetésre kerül a kölcsönös segélynyugdíjak szerinti
meghatározott foglalkozások esetében nyújtott kiegészítő nyugdíj, ezen kiegészítő nyugdíj megszüntetésével,
2015. október 1-től átmeneti intézkedések kerülnek bevezetésre, és a  2015. október 1-től bevezetésre kerülő,
öregségi vagy egyéb nyugdíjként folyósított ellátások (a továbbiakban: öregségi vagy egyéb nyugdíjként folyósított
ellátások) kerülnek megállapításra a nemzeti köztisztviselők, helyi köztisztviselők, a magániskolai alkalmazottak és
a hasonló jogállású alkalmazottak részére 2015. október 1-től.
Erre való figyelemmel, Japán és Magyarország Kormányainak képviselői megbeszéléseket folytattak az Egyezmény
2015. október 1-től történő alkalmazása tekintetében. Az  előbb említett megbeszélések eredményeként a  Japán
Kormány értelmezése az alábbi:
1. Az Egyezmény alkalmazása tekintetében, az Egyezmény 2. cikk a) pontjának ii)-v) alpontjaiban (az Egyezményben
japán munkavállalói nyugdíjrendszerekként) hivatkozott japán nyugdíjrendszerek az Egyezmény 2. cikk (1) bekezdés
a)  pontjának ii)  alpontjában hivatkozott Munkavállalói Nyugdíjbiztosításban összevonásra kerülnek 2015. október
1-től, a  japán munkavállalói nyugdíjrendszerek Japán jogszabályváltozások alapján történt egyesítése fényében.
2015. október 1-től az  Egyezmény szerinti, a  japán munkavállalói nyugdíjrendszerek kifejezés a  Munkavállalói
Nyugdíjbiztosítást jelenti. 2015. október 1-től azon körülmények, amelyekre nézve az  Egyezmény 15.  cikk
(3)  bekezdése és 16.  cikk (4)  bekezdése alkalmazandó, nem állnak fent a  japán munkavállalói nyugdíjrendszerek
Munkavállalói Nyugdíjbiztosításba történő összevonása eredményeként.
2. Az  Egyezmény 14.  cikk (1)  bekezdésének alkalmazása tekintetében, megerősítésre kerül, hogy a  kölcsönös
segélynyugdíjak szerinti meghatározott foglalkozások esetében nyújtott kiegészítő nyugdíj kifejezés 2015. október
1-től azt a  – Japán jogszabályváltozásokat megelőző japán jogszabályok szerinti – kiegészítő nyugdíjat jelenti,
amelyet átmeneti intézkedésként lehet megállapítani 2015. október 1-től a  jelenlegi, kölcsönös segélynyugdíjak
szerinti meghatározott foglalkozások esetében nyújtott kiegészítő nyugdíj Japán jogszabályváltozások alapján
történt megszüntetésére való tekintettel.
3. Az  Egyezmény nem alkalmazandó az  öregségi vagy egyéb nyugdíjként folyósított ellátásokra, és minden más
azonos, vagy lényegében hasonló ellátásra, amelyek 2015. október 1-től az  öregségi vagy egyéb nyugdíjként
folyósított ellátásokat kiegészítendő vagy azok helyében kerülnek bevezetésre.
Megtiszteltetésemre szolgál továbbá javasolni, hogy, amennyiben a  fenti értelmezés elfogadható Magyarország
Kormánya számára, jelen jegyzék és Őexcellenciája elfogadást megerősítő jegyzéke, a  két Kormány közötti
megállapodást képezzen, mely az Egyezmény hatálybalépésével megegyező időpontban lép hatályba.
Szeretném megragadni ezt az alkalmat, hogy ismételten biztosítsam Őexcellenciáját nagyrabecsülésemről.
Budapest, 2013. augusztus 23. Fumio kishida
Japán Külügyminisztere
(Magyar jegyzék)
Őexcellenciája,
Fumio Kishida
Japán Külügyminisztere Őexcellenciája,
Megtiszteltetés számomra, hogy megerősíthetem Őexcellenciája mai keltezésű jegyzékének átvételét, melynek
tartalma az alábbi:
„Megtiszteltetés számomra, hogy hivatkozhatok a  Japán és Magyarország között a  szociális biztonságról szóló
Egyezményre (a  továbbiakban “Egyezmény”), mely a  mai napon került aláírásra, valamint a  2015. október
1-én hatályba lépő, a  japán nyugdíjrendszereket érintő japán jogszabályváltozásokra (a  továbbiakban: Japán
jogszabályváltozások). A Japán jogszabályváltozások alapján 2015. október 1-től a Munkavállalói Nyugdíjbiztosítás
a  nemzeti köztisztviselőkre, helyi köztisztviselőkre, a  magániskolai alkalmazottakra és a  hasonló jogállású
alkalmazottakra lesz alkalmazandó, 2015. október 1-én megszüntetésre kerül a kölcsönös segélynyugdíjak szerinti
meghatározott foglalkozások esetében nyújtott kiegészítő nyugdíj, ezen kiegészítő nyugdíj megszüntetésével,
2015. október 1-től átmeneti intézkedések kerülnek bevezetésre, és a  2015. október 1-től bevezetésre kerülő,
öregségi vagy egyéb nyugdíjként folyósított ellátások (a továbbiakban: öregségi vagy egyéb nyugdíjként folyósított
ellátások) kerülnek megállapításra a nemzeti köztisztviselők, helyi köztisztviselők, a magániskolai alkalmazottak és
a hasonló jogállású alkalmazottak részére 2015. október 1-től.
Erre való figyelemmel, Japán és Magyarország Kormányainak képviselői megbeszéléseket folytattak az Egyezmény
2015. október 1-től történő alkalmazása tekintetében. Az  előbb említett megbeszélések eredményeként a  Japán
Kormány értelmezése az alábbi:
1. Az Egyezmény alkalmazása tekintetében, az Egyezmény 2. cikk a) pontjának ii)-v) alpontjaiban (az Egyezményben
japán munkavállalói nyugdíjrendszerekként) hivatkozott japán nyugdíjrendszerek az Egyezmény 2. cikk (1) bekezdés
a)  pontjának ii)  alpontjában hivatkozott Munkavállalói Nyugdíjbiztosításban összevonásra kerülnek 2015. október
1-től, a  japán munkavállalói nyugdíjrendszerek Japán jogszabályváltozások alapján történt egyesítése fényében.
2015. október 1-től az  Egyezmény szerinti, a  japán munkavállalói nyugdíjrendszerek kifejezés a  Munkavállalói
Nyugdíjbiztosítást jelenti. 2015. október 1-től azon körülmények, amelyekre nézve az  Egyezmény 15.  cikk
(3)  bekezdése és 16.  cikk (4)  bekezdése alkalmazandó, nem állnak fent a  japán munkavállalói nyugdíjrendszerek
Munkavállalói Nyugdíjbiztosításba történő összevonása eredményeként.
2. Az  Egyezmény 14.  cikk (1)  bekezdésének alkalmazása tekintetében, megerősítésre kerül, hogy a  kölcsönös
segélynyugdíjak szerinti meghatározott foglalkozások esetében nyújtott kiegészítő nyugdíj kifejezés 2015. október
1-től azt a  – Japán jogszabályváltozásokat megelőző japán jogszabályok szerinti – kiegészítő nyugdíjat jelenti,
amelyet átmeneti intézkedésként lehet megállapítani 2015. október 1-től a  jelenlegi, kölcsönös segélynyugdíjak
szerinti meghatározott foglalkozások esetében nyújtott kiegészítő nyugdíj Japán jogszabályváltozások alapján
történt megszüntetésére való tekintettel.
3. Az  Egyezmény nem alkalmazandó az  öregségi vagy egyéb nyugdíjként folyósított ellátásokra, és minden más
azonos, vagy lényegében hasonló ellátásra, amelyek 2015. október 1-től az  öregségi vagy egyéb nyugdíjként
folyósított ellátásokat kiegészítendő vagy azok helyében kerülnek bevezetésre.
Megtiszteltetésemre szolgál továbbá javasolni, hogy, amennyiben a  fenti értelmezés elfogadható Magyarország
Kormánya számára, jelen jegyzék és Őexcellenciája elfogadást megerősítő jegyzéke, a  két Kormány közötti
megállapodást képezzen, mely az Egyezmény hatálybalépésével megegyező időpontban lép hatályba.”
Megtiszteltetés számomra továbbá, hogy Magyarország Kormánya nevében megerősíthetem, hogy az  előbbi
értelmezés elfogadható Magyarország Kormánya számára és egyetérthetek azzal, hogy Őexcellenciája jegyzéke és
e válaszjegyzék a két Kormány közötti megállapodást képezzen, mely az Egyezmény hatálybalépésével megegyező
időpontban lép hatályba.
Szeretném megragadni ezt az alkalmat, hogy ismételten biztosítsam Őexcellenciáját nagyrabecsülésemről.
Budapest, 2013. augusztus 23. martonyi János
Magyarország Külügyminisztere
(Japán szóbeli jegyzék) Szóbeli jegyzék Japán magyarországi Nagykövetsége üdvözli Magyarország Külügyminisztériumát és kijelenti a  Japán és
Magyarország közötti szociális biztonsági egyezmény kapcsán, hogy a személyes adatok jogszerű feldolgozásának
megfelelő felügyeletét biztosítja Japán vonatkozó törvényeivel és jogszabályaival összhangban.
Japán magyarországi Nagykövetsége szeretné megragadni az  alkalmat, hogy ismételten biztosítsa Magyarország
Külügyminisztériumát nagyrabecsüléséről.
Budapest, 2013. szeptember 2. (Magyar szóbeli jegyzék) Szóbeli jegyzék
Magyarország Külügyminisztériuma üdvözli Japán magyarországi Nagykövetségét és hivatkozva a  Nagykövetség
2013. szeptember másodikán kelt szóbeli jegyzékére, kijelenti a Magyarország és Japán közötti szociális biztonsági
egyezmény kapcsán, hogy a  személyes adatok jogszerű feldolgozásának megfelelő felügyeletét biztosítja
Magyarország vonatkozó törvényeivel és jogszabályaival összhangban.
Magyarország Külügyminisztériuma szeretné megragadni az  alkalmat, hogy ismételten biztosítsa Japán
magyarországi Nagykövetségét nagyrabecsüléséről.
Budapest, 1 October 2013” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 32. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az egészségügyért felelős miniszter gondoskodik.
áder János s. k., dr. latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
17/2017. (V. 17.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján a  kereskedelempolitika kormányzati
összehangolásával kapcsolatos feladatok ellátására 2017. május 13. napjától 2017. november 12. napjáig Szatmáry
Kristófot miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a miniszteri kabinetben működő egyfős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszíti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 31/2016. (XI. 18.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1041/2014. (II. 6.) Korm. határozata a TÁMOP-3.1.2.B-13-2013-0001 azonosító számú („A Nemzeti Alaptantervhez illeszkedő tankönyv-, taneszköz- és Nemzeti Közoktatási Portál fejlesztése” című) kiemelt projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  TÁMOP-3.1.2.B-13-2013-0001 azonosító számú, „A Nemzeti Alaptantervhez
illeszkedő tankönyv-, taneszköz- és Nemzeti Közoktatási Portál fejlesztése” című, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul, hogy az  1.  pontban meghatározott projekt támogatási szerződését az  emberi erőforrások minisztere
megkösse.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök