text:
139/2008. (XI. 20.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Dunakeszi
Város Önkormányzata Képviselő-testületének a változtatási tilalom elrendeléséről szóló 7/2008. (IV. 15.) rendelete alkotmányellenes, ezért a rendeletet e határozat közzétételének napjával megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az indítványozó jogi képviselője útján kérte az Alkotmánybíróságtól Dunakeszi Város Önkormányzata Képviselő-testületének a változtatási tilalom elrendeléséről szóló 7/2008. (IV. 15.) rendelete (a továbbiakban: Ör.) alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését,
mivel az Ör. változtatási tilalmat rendelt el az indítványozó tulajdonában álló dunakeszi 2272/1. hrsz-ú ingatlanra.
Az indítványozó előadta, hogy az ingatlana vonatkozásában Dunakeszi Város Önkormányzata Képviselő-testülete
(a továbbiakban: Képviselő-testület) a korábbi, Dunakeszi
Város Önkormányzata Képviselő-testületének a változtatási tilalom elrendeléséről szóló 26/2007. (X. 16.) rendeletével is változtatási tilalmat rendelt el, amelyet a
Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal
vezetőjének törvényességi észrevétele alapján a Dunakeszi Város Önkormányzata Képviselő-testületének a változtatási tilalom elrendeléséről szóló 26/2007. (X. 16.)
rendeletének hatályon kívül helyezéséről szóló 8/2008.
(IV. 15.) rendelettel hatályon kívül helyezett. Ezzel egyidejűleg azonban a Képviselő-testület az Ör. megalkotásával az ingatlan vonatkozásában újra változtatási tilalmat
rendelt el. Az indítványozó álláspontja szerint a változtatási tilalom elrendelésének az épített környezet alakításáról
és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvényben (a továbbiakban: Étv.) megfogalmazott egyetlen feltétele sem
áll fenn, ugyanis az Ör. az Étv. 21. § (1) bekezdésében
megkövetelt írásos megállapodás nélkül, valójában az indítványozó építkezésének megakadályozására lett megalkotva, nem pedig a településrendezési célok elérése érdekében. Az indítványozó úgy vélte, hogy mivel a Képviselő-testület a változtatási tilalom intézményét nem az
Étv.-ben megfogalmazott településrendezési célok megvalósítására használta fel, ezzel a jogalkotói hatalommal
való visszaélést valósított meg, és emiatt az Ör. sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, továbbá az Alkotmány 13. §
(1) bekezdését, az 57. § (5) bekezdését, a 70/A. § (1) bekezdését és a 70/K. §-át is.
II. Az indítvánnyal érintett jogszabályi rendelkezések a
következők.
1. Az Alkotmány rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdon
hoz való jogot.”
„57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meg
határozottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan
bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen,
amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel
nélkül.”
„70/K. § Az alapvető jogok megsértése miatt keletkezett igények, továbbá a kötelességek teljesítésével kapcsolatban hozott állami döntések elleni kifogások bíróság
előtt érvényesíthetők.”
2. Az Étv. rendelkezései:
„2. § E törvény alkalmazásában: (…)
26. Telektömb: a telkek olyan csoportja, amelyet min
den oldalról közterület vagy részben más beépítésre nem
szánt terület határol. (…)”
„20. § (1) A településrendezési feladatok megvalósítása, továbbá a természeti, környezeti veszélyeztetettség
megelőzése érdekében az érintett területre változtatási, telekalakítási, illetőleg építési tilalom (a továbbiakban
együtt: tilalom) rendelhető el.”
„21. § (1) A helyi építési szabályzat, illetőleg a szabályozási terv készítésére vonatkozó írásos megállapodás
megléte esetén a helyi építési szabályzat, illetőleg a szabályozási terv készítésének időszakára azok hatálybalépéséig, de legfeljebb három évig az érintett területre a települési önkormányzat rendelettel változtatási tilalmat írhat
elő.”
III. Az indítvány megalapozott. 1. A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörét
egyrészt az Alkotmány, másrészt a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.)
állapítja meg. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében
meghatározott alkotmányos korlát szerint a helyi önkormányzat feladatkörében rendeletet alkothat, amely azonban nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
Az Ötv. 16. § (1) bekezdése előírja, hogy a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá a törvény felhatalmazása
alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet
alkot.
A helyi önkormányzat rendelettel változtatási tilalmat
írhat elő a helyi építési szabályzat, illetőleg a szabályozási
terv készítésére vonatkozó írásos megállapodás megléte
esetén, a helyi építési szabályzat, illetőleg a szabályozási
terv készítésének időszakára azok hatálybalépéséig, de
legfeljebb három évig [Étv. 20. § (1) bekezdése és 21. §
(1) bekezdése]. Az Étv. 22. § (1) bekezdése szerint a változtatási tilalom alá eső területen telket alakítani, új építményt létesíteni, meglévő építményt átalakítani, bővíteni,
továbbá elbontani, illetőleg más, építésügyi hatósági engedélyhez nem kötött értéknövelő változtatást végrehajtani
nem szabad.
Az Alkotmánybíróság egy korábbi döntésében kifejtette, hogy a változtatási tilalom elrendelése a tulajdon feletti
rendelkezési jogot, mint a tulajdonhoz tartozó részjogosítványt meghatározott időtartamra korlátozhatja. A tulajdonkorlátozás alapjául szolgáló közérdek az épített környezet védelme, illetve a településrendezési feladatok
megvalósítása érdekében a helyi építési szabályzat, illetőleg a szabályozási terv elkészítésének időszakára a tervezés, illetőleg a terveknek – elfogadásuk utáni – megvalósíthatósága ellehetetlenülésének megakadályozása
(152/B/2002. AB határozat, ABH 2002, 1591, 1595.). A
változtatási tilalom célja az építési szabályozások meghatározó átalakítása előtt egy adott terület megóvása attól,
hogy azon visszafordíthatatlan beavatkozások történjenek.
„Az Étv. előírásai szerint a helyi építési szabályzat, illetve a szabályozási terv – amelyek elkészítésére, illetve
felülvizsgálatára adott írásbeli megállapodás a változtatási
tilalom rendelettel történő meghatározásának formai feltétele – a település közigazgatási területére, vagy külön-külön annak egyes – legalább telektömb nagyságú – területrészleteire készülhet. Az Étv. fogalmi rendszerében a telektömb: a telkek olyan csoportja, amelyet minden oldalról
közterület vagy részben más beépítésre nem szánt terület
határol [Étv. 12. § (1) bekezdés, 13. § (4)–(5) bekezdés,
2. § 26. pont].” [125/2008. (X. 17.) AB határozat, Magyar
Közlöny 2008. évi 148. szám, 16941, 16944.]
Az Ör. nem felel meg ezeknek a törvényi előírásoknak,
mivel nem a telektömbre, hanem ezen belül csupán egyetlen ingatlanra rendelte el a változtatási tilalmat, így az ellentétes az Étv. 21. § (1) bekezdésének rendelkezéseivel.
Ez a törvénysértés is mutatja, hogy az Ör. nem az önkormányzati rendelettel megállapítható változtatási tilalom
intézményének valódi célját, azaz a készülő helyi építési
szabályzat és szabályozási terv – elkészültük utáni – megvalósíthatóságát, hanem – az indítvány mellékleteként becsatolt iratokból és képviselő-testületi ülési jegyzőkönyvi
kivonatokból is megállapítható – egyéb szempontokat
szolgál.
Az a változtatási tilalom, amely nem felel meg az
Étv.-ben szabályozott törvényi feltételeknek, az egyúttal a
tulajdonhoz való jogot is sértve, azt alkotmányellenesen
korlátozza.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör.-ben a
változtatási tilalom elrendelése a joggal való visszaélés tilalmába ütközik, így sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdését és a 13. § (1) bekezdését. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság az Ör.-t – határozatának közzététele napjával – megsemmisítette.
2. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint, ha az indítvánnyal támadott jogszabályt vagy annak
egy részét az Alkotmány valamely rendelkezésébe ütközőnek minősíti, és ezért azt megsemmisíti, akkor a további
alkotmányi rendelkezések esetleges sérelmét – a már megsemmisített jogszabályi rendelkezéssel összefüggésben – érdemben nem vizsgálja. [44/1995. (VI. 30.) AB határozat, ABH 1995, 203, 205.; 4/1996. (II. 23.) AB határozat, ABH 1996, 37, 44.; 61/1997. (XI. 19.) AB határozat,
ABH 1997, 361, 364.; 15/2000. (V. 24.) AB határozat,
ABH 2000, 420, 423.; 16/2000. (V. 24.) AB határozat,
ABH 2000, 425, 429.; 29/2000. (X. 11.) AB határozat,
ABH 2000, 193, 200.]
Mivel az Alkotmánybíróság az Ör.-t az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésébe ütközőnek minősítette, ezért az Ör. vonat
kozásában az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében, a 70/A. §
(1) bekezdésében és a 70/K. §-ában foglalt rendelkezések – az indítványozó által vélt – sérelmét nem vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben történő közzétételét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-a alapján rendelte el.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
29/2015. (VI. 4.) NFM rendelete a „NISTEMA” Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A „NISTEMA” Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság felett az  államot megillető tulajdonosi
jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának 2016. december 31-ig az  Eszterháza Kulturális, Kutató- és
Fesztiválközpontot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
101/2017. (III. 14.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Horváth Attilát 2017. március 20.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. február 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1313/2018. (VII. 10.) Korm. határozata a megelőző régészeti feltárásokat végző múzeumok feladatellátásával kapcsolatban bekövetkező változások miatt szükségessé vált személyi és infrastrukturális fejlesztésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  megyei hatókörű városi múzeumok és a  Magyar Nemzeti Múzeum (a továbbiakban: MNM)
számára a nagyberuházásokhoz kapcsolódó régészeti feladatellátás új feladataihoz forrás biztosítása szükséges;
 2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy az emberi erőforrások minisztere bevonásával az 1. pontban meghatározott cél
végrehajtása érdekében gondoskodjon
a) a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények címen 718 360 000 forint
egyszeri forrás rendelkezésre állásáról az MNM számára,
b) a Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
12. Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés és nemzetiségi kultúra alcím, 7. Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés
és nemzetiségi kultúra támogatása jogcímcsoport, 1. Közgyűjteményi szakmai feladatok – közgyűjtemények
nemzeti értékmentő programja jogcímen 346 300 000 forint egyszeri forrás rendelkezésre állásáról a megyei
hatókörű városi múzeumok számára,
c) a 2019. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben 167 640 000 forint
egyszeri forrás rendelkezésre állásáról az MNM számára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva a  2.  pont c)  alpontja szerinti támogatás biztosítása érdekében a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím Magyar Nemzeti Múzeumot érintő kiadási előirányzatát meghaladó
felhatalmazást ad éven túli kötelezettségvállalásra, összesen legfeljebb 167 640 000 forint összegben;
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  megyei hatókörű városi múzeumokkal oly módon kössön
támogatási szerződést, hogy azoknak az  év végi elszámolás során jelentéstételi kötelezettségük keletkezzen
a  nagyberuházásokat megelőző régészeti feltárások, valamint régészeti megfigyelés ellátására vonatkozó
szerződésállományról, továbbá visszafizetési kötelezettségük keletkezzen a személyi jellegű támogatás tekintetében
akkor és olyan arányban, ahogy a  nagyberuházásokhoz kapcsolódó régészeti feladatellátást a  megrendelő
finanszírozta;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: szerződéskötés esetén azonnal
 jelentéstételi kötelezettség esetén 2019. március 15.
5. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti cél végrehajtása érdekében szükséges eszközbeszerzések tekintetében
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni;
6. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter,
valamint az  emberi erőforrások minisztere bevonásával intézkedjen a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján
a  belterület 4596/08 helyrajzi számú, természetben az  1113 Budapest, Daróczi út 3. szám alatt található ingatlan
vagyonkezelői jogának megosztásáról az MNM régészeti közfeladat-ellátásának biztosítása érdekében;
Felelős: a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
 7. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával készítsen
előterjesztést az  MNM vonatkozásában a  nagyberuházásokat megelőző régészeti feltárások, valamint régészeti
megfigyelés ellátása érdekében szükséges 2019. évi személyi és infrastrukturális forrásigényekről és a finanszírozás
módjáról, kitérve a tartós, bázisba épülő forrásszükséglet mértékére, figyelembe véve
a) a Budavári Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Kft. (a továbbiakban: Budavári NKft.) által ellátandó
feladatokat,
b) az MNM által a  2018. év során elvégzett, nagyberuházásokat megelőző régészeti feltárásokra, valamint
régészeti megfigyelésekre kötött szerződések alapján a megrendelő által fizetett díjtételeket,
c) az MNM által a nagyberuházásokat megelőző régészeti feltárásokhoz kapcsolódó egyéb feladatokat;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. augusztus 31. 8. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  6.  pontban foglaltakra is tekintettel gondoskodjon
a  nagyberuházásokhoz kapcsolódó régészeti koordinációs feladatok ellátásával összefüggésben a  Budavári Nkft.
vagyonkezelésében lévő és kizárólagosan az  1.  pont szerinti feladat ellátásához használt tárgyi és immateriális
eszközök felméréséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. augusztus 31.
9. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  Budavári Nkft. útján – az  emberi erőforrások minisztere
és a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával – ez  utóbbi a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt. útján – gondoskodjon a  8.  pont szerinti felmérés alapján a  Budavári NKft. vagyonkezelésében
lévő és kizárólagosan az  1. feladat ellátásához használt tárgyi és immateriális eszközök MNM részére történő
vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. január 31.
 10. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – dolgozza ki
a régészeti feladatellátás hosszú távú, átfogó, új koncepcióját és az arra épített Nemzeti Régészeti Stratégiát.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. október 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1637/2014. (XI. 14.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Azerbajdzsáni Kormány közötti Légiközlekedési Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és az  Azerbajdzsáni Kormány közötti Légiközlekedési Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  közlekedésért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a közlekedésért felelős minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2018. I. törvény az 1568. tordai vallásügyi törvény jelentőségéről és a Vallásszabadság Napjáról.
Mi, az  Országgyűlés tagjai, azok, akik hiszünk abban, hogy Isten a  történelem ura, s azok, akik a  történelem menetét más
forrásból igyekszünk megérteni,
– emlékezve történelmi elődünk, az erdélyi országgyűlés 1568. évi, tordai vallásügyi törvényére, amely a világon először foglalta
törvénybe a lelkiismereti és vallásszabadsághoz való jogot, kimondva, hogy „a hit Istennek ajándéka”;
– kiemelve, hogy az erdélyi országgyűlés a reformáció eszmeiségéből fakadó törvénnyel a hitelvi sokszínűség mellett kötelezte
el magát, aminek köszönhetően a  reformáció különböző ágai szabadon és békés úton alakulhattak önálló egyházzá, lehetővé
téve, hogy a későbbi évtizedekben kialakulhasson a négy bevett vallás (a katolikus, a református, az evangélikus és az unitárius)
felekezeti rendszere, megteremtve ezzel az  eltérő hitelvet valló emberek és közösségeik jogegyenlőséget biztosító békés
együttélésének alapvető feltételeit;
– elismerve, hogy a  tordai törvényben foglalt eszmeiség, a  közösség vallási önrendelkezése a  modern demokrácia egyik
előzményeként is értékelhető, amely a  történelmi fejlődés során a nyugati civilizációban általános elismerést nyert, és amelyet
méltán tekinthetünk a keresztény Európa egyik alapértékének,
a következő törvényt alkotjuk:
1. § Az Országgyűlés az 1568. évi erdélyi országgyűlés által Tordán elfogadott vallásügyi törvény emlékét és a magyar
nemzet szellemi öröksége részeként annak jelentőségét törvényben örökíti meg.
2. § Az Országgyűlés január 13. napját a Vallásszabadság Napjává nyilvánítja.
3. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
78/2007. (IV. 24.) Korm. rendelete a környezeti alapnyilvántartásról.
A Kormány a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.)
110. § (7) bekezdés r) pontjában kapott felhatalmazás
alapján a következőket rendeli el:
Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) környezetvédelmi ügyfél jel (KÜJ): természetes sze
mély, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezet egyedi környezetvédelmi azonosító adata;
b) környezetvédelmi területi jel (KTJ): környezetvédelmi objektum egyedi környezetvédelmi azonosító adata;
c) egyedi környezetvédelmi azonosító adat: környezetvédelmi ügyfél jel (KÜJ), illetve környezetvédelmi területi
jel (KTJ), mely biztosítja a környezetvédelmi ügyfelek, illetve környezetvédelmi objektumok egyedi azonosítását;
d) környezetvédelmi ügyfél (a továbbiakban: ügyfél):
da) akire (amelyre) a hatóság jogokat vagy kötelezett
ségeket állapított meg,
db) akiket (amelyeket) a környezet használatával,
igénybevételével, állapotával kapcsolatos tájékoztatási
kötelezettség terhel, dc) akiket (amelyeket) a hatóság a környezet szennyezésének és károsodásának megelőzése, csökkentése, megszűnése és felszámolása miatt nyilvántart,
dd) akiket (amelyeket) a hatóság a környezet használatával, szennyezésével és károsításával kapcsolatban fizetési kötelezettség teljesítése, ellenőrzése érdekében nyilvántart;
e) környezetvédelmi objektum: olyan terület, helyhez
kötött létesítmény, tárgy, építmény, engedélyköteles tevékenység végzésének helye, amellyel összefüggésben az
OKIR rendszerhez kapcsolódóan a 4. § (2) bekezdésében
felsorolt szervek közigazgatási eljárást folytatnak le, vagy
amellyel kapcsolatban környezetvédelmi adatszolgáltatást
teljesítenek;
f) Környezetvédelmi Alapnyilvántartó Rendszer
(a továbbiakban: KAR): a környezeti alapnyilvántartás informatikai rendszere;
g) KAR adatszolgáltatás: az alapadatoknak a környezeti alapnyilvántartás részére történő bejelentése egyedi
környezetvédelmi azonosító adatok létrehozása, vagy az
alapadatok módosításának bejelentése céljából;
h) objektum jellemző pontja: a környezetvédelmi objektum területére eső pont, amely a térképi ábrázolás során
az objektumot reprezentálja. A jellemző pontot az adatszolgáltató határozza meg, amelynek az objektum címe
szerinti település közigazgatási területére kell esnie;
i) kódjellegű adat: adatszolgáltatásokban tulajdonságok, jelenségek, fogalmak azonosításához használt adat,
amelynek lehetséges értékeit előre meghatározott lista tartalmazza;
j) törzsjellegű adat: környezetvédelmi ügyfeleket és
környezetvédelmi objektumokat jellemző, időben közel
állandónak tekinthető, nem rendszeresen változó adat;
k) leíró adat: környezetvédelmi ügyfeleket és környezetvédelmi objektumokat az azonosítóikon kívül jellemző
adat.
Egyedi környezetvédelmi azonosító adat létrehozása
és alkalmazása 2. §
(1) A környezeti alapnyilvántartás a külön jogszabályok
alapján létrehozott környezetvédelmi nyilvántartások által
közösen használt, az 1. mellékletben meghatározott egyedi
környezetvédelmi azonosító, kód- és törzsjellegű, valamint a hozzájuk tartozó leíró adatokat tartalmazza.
(2) A környezeti alapnyilvántartásba a felügyelőségek,
a főfelügyelőség, valamint a Környezetvédelmi és Vízügyi
Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) jegyezhet be
egyedi környezetvédelmi azonosító adatokat.
(3) A közigazgatási eljárás során – amennyiben ezek az
azonosítók még nem állnak rendelkezésre – az eljárás alanyait KÜJ, az érintett környezetvédelmi objektumokat
KTJ azonosítóval kell ellátni. Környezetvédelmi adatszolgáltatást kizárólag KÜJ, KTJ azonosító birtokában lehet
teljesíteni.
(4) Egyedi környezetvédelmi azonosítókat a hatóság az
ügyfél kérelmére adja ki. Amennyiben a hatóság eljárása
során észleli az azonosítók hiányát, úgy azokat hivatalból
hozza létre.
(5) A KAR adatait a Központi Statisztikai Hivatal külön
jogszabály alapján1 statisztikai célra, egyedi azonosításra
alkalmas módon, elektronikusan, térítésmentesen átveheti
és kezelheti.
1 1993. évi XLVI. törvény a statisztikáról. 3. §
(1) Egyedi környezetvédelmi azonosító adat létrehozása
az alábbi szerveknél kezdeményezhető, illetve azokat az
alábbi szervek hozzák létre:
a) KÜJ azonosítót az a felügyelőség hozza létre, melyhez az ügyfél kérelmével fordult;
b) amennyiben a KÜJ azonosítóval már rendelkező
ügyfél KTJ azonosító(ka)t, vagy a KÜJ azonosítóval még
nem rendelkező ügyfél a KÜJ azonosító mellett KTJ azonosító(ka)t is igényel, az azonosítók létrehozását az objektum(ok) jellemző pontja szerint illetékes felügyelőségnél
kell kezdeményezni.
(2) Amennyiben az egyedi környezetvédelmi azonosító
adat létrehozása a főfelügyelőség hatáskörébe tartozó eljáráshoz szükséges, az azonosítókat a főfelügyelőség hozza
létre.
(3) Egyedi környezetvédelmi azonosítók létrehozását
a) környezetvédelmi adatszolgáltatási kötelezettség
esetében az adatszolgáltatást megelőzően,
b) a Kvt. 64/A. §-ban meghatározott esetekben, legké
sőbb a kérelemmel együtt
kell igényelni. 4. §
(1) A 3. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott szervek KÜJ és KTJ azonosítókat hivatalból is létrehozhatnak.
(2) Azonosító adat hivatalból történő létrehozása esetén
a KÜJ-t az a szerv hozza létre, amelyik az adat hiányát észlelte. KTJ esetén az azonosító hiányát észlelő szerv az objektum(ok) jellemző pontja szerint illetékes felügyelőségnél kezdeményezi az azonosító létrehozását.
(3) Azonosító adatok hivatalból történő létrehozása esetén az adatot létrehozó szerv adatszolgáltatásra kötelezheti
az ügyfelet.
5. § Egyedi környezetvédelmi azonosító adatokkal rendelkező ügyfélnek minden kérelmében, illetve környezetvédelmi adatszolgáltatásában fel kell azokat tüntetnie.
6. § A KAR adatszolgáltatást az ügyfél az alapadatainak, illetve a környezetvédelmi objektumaihoz tartozó alapadatoknak az 1. mellékletben közölt formanyomtatvány kitöltésével teljesítheti. A formanyomtatványt a hozzá tartozó
útmutatóval együtt a minisztérium hivatalos lapjában és
honlapján, illetve a kormányzati portálon közzéteszi. Az
adatszolgáltatás az alábbi módokon teljesíthető:
a) a mellékletben közölt formanyomtatvány kitöltésével papíron; b) 2 dimenziós vonalkód képzésére alkalmas programmal készített papír adatlapon;
c) a minisztérium által meghatározott formátumban elkészített adatállományok elektronikus adathordozón (így
például CD-n, floppy lemezen) való beküldésével, amelyhez csatolni kell a kitöltött és cégszerű aláírással ellátott
KAR BORITÓLAP-ot;
d) külön jogszabályban meghatározottak szerinti, a
közigazgatási eljárásban felhasználható legalább fokozott
biztonságú elektronikus aláírással ellátott elektronikus dokumentum útján;
e) külön jogszabályban előírtak szerint, elektronikus
űrlap ügyfélkapun történő beküldésével.
7. § (1) Abban az esetben, ha a környezetvédelmi adatszolgáltatásait az adatszolgáltató elektronikus aláírással ellátott elektronikus dokumentum, illetve ügyfélkapu útján kívánja beküldeni, akkor előzetesen meg kell adnia annak a
meghatalmazott személynek az adatait, aki a nevében és
helyette eljárva az adatszolgáltatást teljesítheti. Az elektronikus adatszolgáltatásra való meghatalmazás a KAR
adatszolgáltatás részét képezi, amelyen közölni kell a
meghatalmazott személy adatait. A környezetvédelmi
adatszolgáltatás elektronikus teljesítésére szolgáló meghatalmazást, illetve annak visszavonását a 2. melléklet tartalmazza.
(2) Ha az adatszolgáltató még nem rendelkezik KÜJ
azonosítóval, akkor az elektronikus adatszolgáltatásra
meghatalmazó adatlap mellett, a KAR adatszolgáltatásban
a KÜJ azonosító létrehozásához szükséges adatlapot is ki
kell tölteni és be kell küldeni.
8. § (1) Az egyedi környezetvédelmi azonosító adatok létrehozásáról – amennyiben azt kérelem alapján hozták létre –
a 3. §-ban meghatározott szervek az ügyfeleknek értesítést
küldenek, az adat létrehozásától számított 15 napon belül.
(2) Az értesítés megküldése annak a szervnek a feladata,
amelyik az adott azonosítót létrehozta.
9. § Az 5. §-ban meghatározott szervek döntéseinek a környezetvédelmi azonosító adatokat tartalmazniuk kell.
10. § (1) A környezetvédelmi alapnyilvántartásban rögzített
adatok megváltozását – amennyiben jogszabály másként
nem rendelkezik – a változást követő 15 napon belül az
ügyfélnek a 8. § (1) bekezdésében meghatározott módon
be kell jelentenie.
(2) Az adatok megváltozásáról szóló bejelentést a
3. §-ban meghatározott szervek felé kell teljesíteni. A változásjelentés feldolgozása után, a nyilvántartásban szereplő adatokról az ügyfél részére új értesítést kell kiküldeni.
11. § Az egyedi környezetvédelmi azonosító adat létrehozására irányuló kérelem igazgatási szolgáltatási díj, illetve
illetékmentes.
12. § A KAR-ban nyilvántartott ügyfél adatai, az ügyfél által
szolgáltatott környezetvédelmi adatok, a hatóság által hozott határozatok adatai külön jogszabály szerint2 – a személyes adatok kivételével – nyilvánosak, azokat a minisztérium honlapján közzéteszi.
Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép
hatályba.
2 311/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet a nyilvánosság környezeti információkhoz való hozzáférésének rendjéről.
(2) Azoknak a környezetvédelmi ügyfeleknek, akik a jelen rendelet hatálybalépése előtt, más jogszabály alapján
előírt nyomtatványon már teljesítettek környezetvédelmi
adatszolgáltatást, és az adataik a környezetvédelmi alapnyilvántartásba bekerültek, jelen rendelet hatálybalépését
követő 180 napon belül az eljáró hatóság az egyedi környezetvédelmi azonosító adatokról értesítést küld.
(3) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 164/2003. (X. 18.) Korm. rendelet
6. és 7. számú mellékletei hatályukat vesztik, egyidejűleg
a 8. § helyébe a következő rendelkezés lép:
„8. § (1) A 7. § (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatásra
kötelezett hulladékkezelőnek és a hulladék termelőjének a
kötelezettség keletkezésétől számított 60 napon belül, a területileg illetékes felügyelőségen írásban be kell jelentkeznie a Hulladékgazdálkodási Információs Rendszerbe
(HIR). Abban az esetben, ha a tevékenység megváltozása
következtében az adatszolgáltatási kötelezettség megváltozik, azt írásban jelezni kell. A kötelezettség keletkezésének és megszűnésének bejelentésekor a következő adatokat kell közölni:
a) az adatszolgáltató neve, címe és KÜJ azonosítója;
b) telephely megnevezése, címe és KTJ azonosítója;
c) éves vagy negyedéves jelentési kötelezettség alá
esik-e;
d) éves jelentő esetén a kötelezettség kezdetének vagy
megszűnésének éve, negyedéves jelentő esetén kötelezettség kezdetének vagy megszűnésének éve és negyedéve.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott adatokban bekövetkezett változást 30 napon belül az adatlapok ismételt
megküldésével be kell jelenteni.
(3) Az e rendelet 2–5. számú mellékleteinek kitöltésére
vonatkozó útmutatót a Környezetvédelmi és Vízügyi
Minisztérium közleményben teszi közzé.”
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
148/2016. (V. 24.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Illésné dr. László Juditot 2016. november 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
81/2003. (XII. 23.) ESZCSM rendelete a közvetlen lakossági fogyasztásra szánt hagyományos gyógynövény-drogokról és azok kiskereskedelemben szokásos kiszerelési egységeiről.
Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2003. évi
XCI. törvény (a továbbiakban: AJtv.) 230. §-ában foglalt
felhatalmazás alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § A közvetlen lakossági fogyasztásra szánt hagyományos
gyógynövény-drogok — az AJtv. 12. számú melléklet
II. rész 2. sorának megfelelő — körét és azok kiskereskedelemben szokásos kiszerelési egységeinek mennyiségi határát e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § Ez a rendelet 2004. január 1. napján lép hatályba.
Dr. Kökény Mihály s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter


text:
1034/2011. (III. 3.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között az energiaellátás biztonságának növelése érdekében történő együttműködésről szóló megállapodás, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a közös államhatár mentén lévő szénhidrogén-előfordulások közös kutatásáról és kitermeléséről szóló megállapodás, valamint a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a kötelező kőolaj- és kőolajtermék készletek kölcsönös tárolásáról szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között az energiaellátás biztonságának
növelése érdekében történő együttműködésről szóló megállapodás, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát
Köztársaság Kormánya között a közös államhatár mentén lévő szénhidrogén-előfordulások közös kutatásáról és
kitermeléséről szóló megállapodás, valamint a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya
között a kötelező kőolaj- és kőolajtermék készletek kölcsönös tárolásáról szóló megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodások) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza az energiapolitikáért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodások bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodások szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki; 4. elfogadja a Megállapodások kihirdetéséről szóló törvénytervezeteket és elrendeli a Megállapodások szövegének
végleges megállapítását követően azoknak az Országgyűléshez történő benyújtását.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
140/D/2008. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 2. § (5) bekezdése, valamint
az egészségügyi hozzájárulásról szóló 1998. évi LXVI.
törvény 3. § (1) bekezdésének a) pontja – 2000. adóévben
hatályban volt – rendelkezései alkotmányellenességének megállapítására irányuló alkotmányjogi panaszt
visszautasítja.
1. Az indítványozó a Fővárosi Bíróság
11.K.30.402/2007/3. számú jogerős ítéletével szemben – a
törvényes határidőn belül – alkotmányjogi panaszt terjesztett elő. Indítványában a személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 2. §
(5) bekezdése, valamint az egészségügyi hozzájárulásról
szóló 1998. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Eht.) 3. §
(5) bekezdése – 2000. adóévben hatályban volt – rendelkezései alkotmányellenességének megállapítását kérte az
Alkotmánybíróságtól.
Az Alkotmánybíróság észlelte, hogy az indítványozó
tévesen jelölte meg indítványában a jogerős ítélet megho
zatala során a bíróság által alkalmazott Eht.-beli rendelkezést, mivel az Eht. 2000. adóévben hatályban volt 3. §-a
nem tartalmazott (5) bekezdést, továbbá a bíróság az Eht.
3. § (1) bekezdés a) pontját alkalmazta. Ebből következően az Alkotmánybíróság az indítvány tartalma alapján az
Eht. 3. § (1) bekezdésének a) pontját tekintette az indítványozó által ténylegesen kifogásolt törvényi rendelkezésnek, és erre nézve bírálta el az alkotmányjogi panaszt.
A panaszos alkotmányjogi panaszát arra alapította,
hogy a Fővárosi Bíróság az alkotmányjogi panasszal támadott jogerős ítélete meghozatala során kizárólag a „belső
jog” szabályai alapján járt el, figyelmen kívül hagyva a
kettős adóztatást kizáró nemzetközi egyezményeket, ami
nézete szerint sérti az Alkotmány 7. § (1) bekezdését.
Az indítványozó indítványa alátámasztásaként arra is
hivatkozott, hogy az ügyében eljárt másodfokú adóhatóság kizárólag az ő esetében tett az adóellenőrzés során
olyan megállapítást, amely a külföldön megszerzett jövedelem után egészségügyi hozzájárulás fizetését tette kötelezővé, ami véleménye szerint sérti az Alkotmány
70/A. §-át.
Az indítványozó szerint a külföldön végzett sporttevékenységből eredő, külföldön megszerzett jövedelem (versenydíj) után a sportolónak Magyarországon nem kell
egészségügyi hozzájárulást fizetni.
A panaszos utalt arra, hogy az indítványában felhívott
kettős adóztatás elkerüléséről rendelkező nemzetközi
egyezmények értelmében, az említett jövedelem kizárólag
a sporttevékenység helyszínén (a forrás országban) adóztatható, s mivel véleménye szerint az egészségügyi hozzájárulás „jövedelemadónak minősül”, ezért az az említett
nemzetközi egyezmények hatálya alá tartozik, így a külföldön megszerzett versenydíj után ilyen fizetési kötelezettséget nem lehet megállapítani.
Az indítványozó utalt továbbá arra is, hogy az alkotmányjogi panasszal támadott jogszabályok a 2000. adóévet követően úgy módosultak, hogy azok az indítvány
előterjesztésének időpontjában már összhangban állnak a
nemzetközi egyezményekkel, mely tény véleménye szerint azt támasztja alá, hogy az egyedi ügye elbírálásának
időpontjában, hatályban volt támadott jogszabályi rendelkezések alkotmányellenesek voltak.
2. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány nem felel meg az Alkotmánybíróságról szóló 1989.
évi XXXII. törvényben (a továbbiakban: Abtv.) foglalt az
alkotmányjogi panaszra irányadó törvényi feltételeknek.
Az Abtv. 48. § (1) bekezdése értelmében, „[a]z Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség
nincs számára biztosítva.”
Az Abtv. 48. § (2) bekezdése alapján „[a]z alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani.”
Az Alkotmánybíróság következetesen érvényesített álláspontja, hogy az Abtv. 48. § (1) és (2) bekezdésében foglalt feltételek konjunktív törvényi feltételek, azoknak
együttesen kell fennállni. [23/1991. (V. 18.) AB határozat,
ABH 1991, 361, 362.; 23/1995. (IV. 5.) AB határozat,
ABH 1995, 115, 118.; 41/1998. (X. 2.) AB határozat, ABH
1998, 306, 309.; 46/2003. (X. 16.) AB határozat, ABH
2003, 488, 510.]
A vizsgált esetben a panaszos az alkotmányjogi panasszal
támadott jogerős ítéletet meghozó Fővárosi Bíróság, illetve
az ügyében másodfokon eljárt adóhatóság eljárását kifogásolta, ezt tekintette alkotmányellenesnek. Az indítvány tartalmából megállapíthatóan az indítványban felhívott törvényi
rendelkezések egyedi ügyében történt alkotmányellenes alkalmazását állította, erre alapította az indítványában megjelölt alkotmányi rendelkezések sérelmét.
Ebből következően az indítványozó nem indokolta,
hogy az Szja tv. és az Etv. kifogásolt rendelkezéseit miért
és mennyiben tekinti ellentétben állónak az Alkotmány
7. § (1) bekezdésében, illetve 70/A. §-ában foglalt rendelkezésekkel, továbbá nem kérte a támadott jogszabályi rendelkezések tekintetében az alkalmazási tilalom elrendelését sem.
Az Alkotmánybíróság sem az Abtv., sem más törvény
alapján nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy egyedi
adóügyben eljáró jogalkalmazó szervek eljárásának és az
abban meghozott határozatoknak az alkotmányosságát
vizsgálja. Erre irányuló hatáskör hiányában abban sem
foglalhat állást, hogy az alkotmányjogi panasz alapjául
fekvő jogerős ítéletben szereplő bírósági jogértelmezés
megalapozott-e vagy sem.
A kifejtettekre tekintettel az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 29. § e) pontja alapján az alkotmányjogi panaszt
visszautasította.
Budapest, 2010. február 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
265/2010. (X. 25.) KE határozata rendőr dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 56. § (2) bekezdés c) pontja alapján a belügyminiszter előterjesztésére Dúzs József
rend őr dandártábornok szolgálati viszonyát 2010. november 25-ei hatállyal felmentéssel megszüntetem és őt 2010. november
26-ával szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. szeptember 28. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1698/2018. (XII. 17.) Korm. határozata az autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatások finanszírozásának időszerű feladatairól.
A Kormány
 1. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszter és a  nemzeti vagyon
kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával gondoskodjon az  autóbusszal végzett helyközi
személyszállítási közszolgáltatások finanszírozása érdekében 10 000 000 000 forint forrás biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
 2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert és a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli
minisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával vizsgálják meg a  helyközi autóbuszos személyszállítási
közszolgáltatások költségtérítésének 2019. évi folyamatos folyósításának feltételeit, és tegyék meg a költségtérítés
folyamatos biztosításának véghajtásához a szükséges intézkedéseket;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. június 30.
 3. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  pénzügyminiszter, a  belügyminiszter
és az  innovációért és technológiáért felelős miniszter bevonásával vizsgálja meg az  autóbusszal végzett helyi
közösségi közlekedés finanszírozási modelljét és módját, valamint a javasolt intézkedéseket terjessze a Kormány elé.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
belügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. január 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
68/2003. (IV. 25.) KE határozata közigazgatási államtitkár felmentéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 29. § (1) bekezdése alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Rácz Zsoltot, az Informatikai és Hírközlési Minisztérium közigazgatási államtitkárát e tisztségéből
— 2003. április 11-i hatállyal — felmentem. Budapest, 2003. április 22.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
15/2012. (EüK. 5.) OTH közleménye Bükfürdő Gyógy- és Élménycentrum számára gyógyfürdő megnevezés használatának engedélyezéséről.
Az Országos Tisztifőorvosi Hivatal a Büki Gyógyfürdő Zrt. (9740 Bükfürdő, Termál körút 2.) tulajdonában és
üzemeltetésében lévő intézmény részére – „Bükfürdő Gyógy- és Élménycentrum” elnevezéssel – a gyógyfürdő
intézmény megnevezés használatát továbbra is engedélyezte (90-6/OTH/2011.). A gyógyfürdő a gyógyászati ellátás
szempontjából országos jellegű. VI. RÉSZ
Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár közleményei
Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár közleménye
az Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgatójának felhívásáról a társadalombiztosítási
támogatással igénybe vehető gyógyászati ellátások közfinanszírozás alapját képező árának
2012. évi ártárgyalására
A gyógyászati ellátások ártárgyalása az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) főigazgatója
felhívása alapján 2012. április 4-én indul az alábbi ütemezés szerint:
2012. április 4. 10 órától a következő, fürdőgyógyászati ellátások:
gyógyvizes gyógymedence (ideértve a hévízi tófürdőt is), gyógyvizes kádfürdő,
iszappakolás, súlyfürdő, szénsavas fürdő, orvosi gyógymasszázs, víz alatti vízsugármasszázs,
víz alatti csoportos gyógytorna, komplex fürdőgyógyászati ellátás. 2012. április 5.
10 órától a 18 éves kor alatti csoportos gyógyúszás, mint egyéb rehabilitációs célú gyógyászati ellátás,
14 órától a szén-dioxid gyógygázfürdő, mint egyéb természetes gyógytényezőn alapuló gyógyászati ellátás
árának megtárgyalására kerül sor. Az ártárgyalás alapelvei az alábbiak.
1. Az ártárgyalásra csak befogadott [az orvosi rehabilitáció céljából társadalombiztosítási támogatással igénybe
vehető gyógyászati ellátásokról szóló 5/2004. (XI. 19.) EüM rendeletben szereplő] gyógyászati ellátásokra irányuló
árajánlatok nyújthatók be. 2. Az árak kialakítása a 2010. évben elszámolt kezelésszámok alapján történik azzal, hogy a 2012. évre
meghatározott költségvetési keret nem kerülhet túllépésre. 3. A természetes szén-dioxid gyógygázfürdő ellátás támogatására a 2012. évben 40 millió Ft kerülhet
támogatásvolumen-szerződés keretében felhasználásra. Kérem, hogy árajánlataikat – a fentiek figyelembevételével – a közleményhez csatolt melléklet szerint szíveskedjenek
benyújtani. Az árajánlatok benyújtási határideje: 2012. március 23.
Az árajánlatokat az OEP Ártámogatási Főosztályára kell postai úton (1139 Budapest, Váci út 73/A.) megküldeni, vagy az
OEP Központi Ügykezelésén lehet személyesen benyújtani. Az árajánlatokat postai úton benyújtó Szolgáltatók
figyelmét külön felhívom, hogy az itt megjelölt határidőre az árajánlatnak az OEP-hez meg kell érkeznie.
A dokumentumok benyújtására meghatározott határidő jogvesztő, tehát amennyiben valamely, benyújtásra előírt
dokumentum a megadott határidőig nem kerül az OEP-hez benyújtásra, illetve a tárgyaláson való bemutatásra előírt
dokumentum nem kerül bemutatásra, a hiánypótlásra a továbbiakban már nincs lehetőség.
Budapest, 2012. február 1. Dr. Sélleiné Márki Mária s. k.,


text:
19/2014. (II. 7.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a polgári ügyekben nyújtandó jogsegélyről szóló szerződés létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közigazgatási és igazságügyi miniszternek a külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a polgári ügyekben nyújtandó
jogsegélyről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon résztvevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – a  külügyminiszterrel egyetértésben – a  Szerződés
létrehozását követően a  Szerződés szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1091/2015. (III. 5.) Korm. határozata a Magyarország–Horvátország Határon Átnyúló Együttműködési Program 2014–2020 elfogadásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország–Horvátország Határon Átnyúló Együttműködési Program 2014–2020 (a továbbiakban:
program) célkitűzéseivel és prioritásaival,
 2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy írja alá és küldje meg az irányító hatóság részére a program
tartalmával való tagállami egyetértésről és a program végrehajtása finanszírozásához történő nemzeti hozzájárulás
megfizetéséről szóló egyetértési nyilatkozatot,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 3. hozzájárul ahhoz, hogy a programot az irányító hatóság az Európai Bizottság részére benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2014. (XII. 9.) MNB rendelete a tőkepiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető
tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) hatálya alá tartozó szervezetre,
a  kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló
2014. évi XVI. törvény (a továbbiakban: Kbftv.) szerinti befektetési alapra és befektetési alapkezelőre, valamint
a  tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) szerinti központi értéktári, elszámolóházi és
központi szerződő fél tevékenységet végző szervezetre (a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerint rendszeres, eseti és a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban:
MNB) kijelölésén alapuló adatszolgáltatást (a továbbiakban: felügyeleti jelentés) teljesít az MNB részére.
(2) A felügyeleti jelentés elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi, analitikus és
egyéb nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) Az adatszolgáltató e rendelet szerinti felügyeleti jelentés teljesítésére vonatkozó kötelezettsége – a (2) bekezdésben
foglalt kivétellel – az MNB által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedésének napjától
a tevékenységi engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésének napjáig áll fenn.
(2) A  fióktelep az  e  rendelet szerinti felügyeleti jelentést a  működése megkezdésének napjától a  tevékenysége
befejezésének napjáig teljesíti.
4. § (1) A  Bszt. hatálya alá tartozó szervezet, valamint a  központi értéktári tevékenységet végző szervezet –  a  (2)  bekezdésben
foglalt kivétellel – a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre napi, havi, negyedéves,
éves, eseti és az MNB kijelölésén alapuló felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  Bszt. 5.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő
szolgáltatás végzésére nem jogosult adatszolgáltató adatszolgáltatási kötelezettsége a 2. melléklet 1., 2., 7., 8., 11.,
13–21., 31. és 32. sorában meghatározott felügyeleti jelentésre nem terjed ki.
(3) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza.
(4) A  Tpt. szerinti központi értéktári tevékenységet végző szervezet a  központi értékpapír-nyilvántartás adatait
– az  értékpapír ISIN azonosítójának, fajtájának, egyéb jellemzőinek, valamint a  kibocsátó adatainak
megnevezésével  – elektronikus formában, a  tárgyidőszakot követő munkanap 10.00 óráig küldi meg az  MNB
részére.
5. § (1) A befektetési alap és a befektetési alapkezelő – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a 4. mellékletben foglaltaknak
megfelelő tartalommal, formában és határidőre napi, heti, negyedéves, éves és az  MNB kijelölésén alapuló
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  Bszt. 5.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő
szolgáltatás végzésére nem jogosult adatszolgáltató adatszolgáltatási kötelezettsége a 4. melléklet 1. és 2. sorában
meghatározott felügyeleti jelentésre nem terjed ki.
(3) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) A Bszt. hatálya alá tartozó, magyarországi székhelyű befektetési vállalkozás a 6. mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal, formában és határidőre éves felügyeleti jelentést teljesít a  tárgyévi javadalmazási adatokról az  MNB
részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó előírásokat a 7. melléklet tartalmazza.
7. § A Bszt. hatálya alá tartozó szervezet, valamint a befektetési alapkezelő az 1287/2006/EK rendelet 13. cikke alapján
fennálló adatszolgáltatási kötelezettségét a  8.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre teljesíti az MNB részére.
8. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést, a  231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 110.  cikke
és az  1287/2006/EK rendelet 13.  cikke alapján fennálló adatszolgáltatási kötelezettségét, valamint a  680/2014/EU
bizottsági végrehajtási rendelet szerinti adatszolgáltatásokat az  MNB által meghatározott elektronikus formában,
fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva, az  MNB „Kihelyezett Adatküldő Program”
megnevezésű jelentésfogadó rendszerén (a továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti. A  KAP rendszer
használatára vonatkozó részletes követelményeket a  KAP rendszer Felhasználói kézikönyve tartalmazza, amelyet
az MNB e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a honlapján tesz közzé.
(2) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (3) Az adatszolgáltató a KAP rendszerbe feltöltött felügyeleti jelentésről a beérkezés időpontját, érkeztetési számát és
a küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
 (4) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(5) Az  adatszolgáltatást az  MNB akkor tekinti teljesítettnek, ha az  adatszolgáltató elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentésére vonatkozóan a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kapott.
(6) Ha a  felügyeleti jelentés valamely táblájának adattartalma nemleges, akkor a  tábla első sorát nulla („0”) értékkel
feltöltve küldi meg az adatszolgáltató.
9. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítését követően olyan, az  adatszolgáltató által – számviteli
politikájában vagy egyéb módon – meghatározott jelentős mértékű eltérést tár fel, amely a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti, a  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló nyilvántartások javítását teszi szükségessé, akkor a  felügyeleti
jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A  jelen bekezdés szerint
módosított felügyeleti jelentést az eltérés feltárásától számított 15 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató
az MNB részére.
10. § (1) Az  adatszolgáltató az  akadályoztatásával kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az  MNB „Elektronikus
Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához” megnevezésű rendszerén (a továbbiakban: ERA rendszer) keresztül
nyújtja be az  MNB részére. Az  ERA rendszer használatára vonatkozó szabályokat az  engedélyezési, jóváhagyási,
nyilvántartásba vételi és törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések során alkalmazott elektronikus űrlapok
benyújtásának, a szervezetek és a Magyar Nemzeti Bank közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről
és technikai feltételeiről, valamint a  Magyar Nemzeti Bank által működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről
és használatáról szóló MNB rendelet, a  használatot segítő útmutatást az  ERA rendszer Felhasználói kézikönyve
tartalmazza, amelyet az MNB e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a honlapján tesz közzé.
(2) Az akadályoztatás oka lehet különösen
a) az  adatszolgáltatónak a  felügyeleti jelentéshez használt informatikai rendszere működési rendellenessége
vagy működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) а felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bejelentést az adatszolgáltató az ERA rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével
teljesíti, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően, amennyiben az  rendelkezésre áll – mellékletként
az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentum formátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az  üzemzavar elhárításáig vagy az  akadályoztatás
megszűnéséig a  bejelentést az  MNB 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. szám alatt működő ügyfélszolgálatán
(Telefonszám: 06-40-203-776) vagy postai úton, az MNB 1534 Budapest BKKP Pf. 777 levelezési címére nyújthatja be
az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült okra visszavezethető olyan ténybeli állapot,
amelynek a következtében az adatszolgáltató a felügyeleti jelentést az annak teljesítésére előírt határidőben
vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2.  § 3.  pontjában meghatározott
elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: а közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
172. § n) pontjában meghatározott fogalom. 11. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–5. és 8. melléklet 2015. január 1-jén lép hatályba.
12. § (1) A  6.  melléklet szerinti felügyeleti jelentést első alkalommal a  2014. évre mint tárgyidőszakra vonatkozóan kell
teljesíteni.
(2) A  2014. évre mint tárgyidőszakra vonatkozó, 2015. január 1-jét követően teljesítendő, a  2. és 4.  melléklet szerinti
felügyeleti jelentésekre a  tőkepiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
42/2013. (XII. 29.) MNB rendeletben foglaltakat kell alkalmazni.
13. § Ez a rendelet
1. 7.  §-ában és 8.  § (1)  bekezdésében a  2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a  befektetési
vállalkozások nyilvántartás-vezetési kötelezettségei, az ügyletek bejelentése, a piac átláthatósága, a pénzügyi
eszközök piaci bevezetése, valamint az  irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében
történő végrehajtásáról szóló 2006. augusztus 10-i 1287/2006/EK bizottsági rendelet 12. és 13. cikke,
2. 8.  § (1)  bekezdésében – a  pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez
elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási
kötelezettségekről szóló 51/2014. (XII. 9.) MNB rendelet 9.  § (1)  bekezdésével együtt – az  intézmények
575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében
végrehajtás-technikai standardok megállapításáról szóló 2014. április 16-i 680/2014/EU bizottsági
végrehajtási rendelet 17. cikk (1) bekezdése,
3. 8. § (2) bekezdésében a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános
működési feltételek, a  letétkezelők, a  tőkeáttétel, az  átláthatóság és a  felügyelet tekintetében történő
kiegészítéséről szóló 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
110. cikke
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 14. § Hatályát veszti a  tőkepiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
42/2013. (XII. 29.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke