text:
47/2012. (XII. 11.) EMMI rendelete a rehabilitációs orvosszakértői névjegyzékről.
A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény 28. §
(4a) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § m) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az 5. alcím tekintetében a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény 28. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § m) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –,
a 10. § tekintetében a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény 28. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § m) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 12. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyetértésben –,
a 11. § tekintetében a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény 28. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § m) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el: 1. A rehabilitációs orvosszakértői tevékenység végzésének feltételei
1. § Rehabilitációs orvosszakértői tevékenység végzésére az jogosult, aki – a megváltozott munkaképességű személyek
ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény 27/A. § (1) bekezdésében meghatározott
feltételeken túlmenően – a) az 1. mellékletben felsorolt valamelyik szakképesítéssel és az e szakképesítéssel ellátható területeken legalább öt
év szakmai gyakorlattal rendelkezik, b) egészségbiztosítási szakképesítéssel rendelkezik,
c) az 1. mellékletben felsorolt, az a) pont alapján figyelembe vett szakképesítés és az egészségbiztosítási
szakképesítés tekintetében szerepel az egészségügyi dolgozók érvényes működési nyilvántartásában, kivéve, ha
az egészségügyről szóló törvényben foglaltak szerint az egészségügyi tevékenysége végzésének a működési
nyilvántartásba történő bejegyzése nem feltétele, és d) az e rendeletben meghatározott továbbképzési kötelezettséget teljesíti.
2. § (1) Az 1. § a) pontjában meghatározott szakmai gyakorlatot az igazolja, aki vagy akinek a jogelődje a bejelentőt
foglalkoztatja vagy foglalkoztatta. Ha a foglalkoztató jogutód nélkül megszűnt, vagy a szakmai gyakorlatot a bejelentő
nem foglalkoztatottként teljesítette, a gyakorlatot szerződéssel és annak teljesítését igazoló dokumentummal kell
igazolni. (2) Az (1) bekezdés szerinti igazolásnak tartalmaznia kell a kiállítójának nevét, székhelyét, a bejelentő nevét, lakcímét,
a betöltött munkakör megnevezését és a foglalkoztatás időtartamát.
2. A bejelentéssel összefüggő eljárás 3. § (1) A rehabilitációs orvosszakértői tevékenységgel kapcsolatos – a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és
folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény szerinti – bejelentést a Nemzeti Rehabilitációs és
Szociális Hivatalhoz (a továbbiakban: Hivatal) a 2. melléklet szerinti adatlapon kell benyújtani.
(2) A bejelentéshez mellékelni kell a) a végzettséget, képesítést igazoló okiratok másolatát,
b) az 1. § a) pontjában meghatározott szakmai gyakorlatot tanúsító igazolást,
c) az igazgatási szolgáltatási díj megfizetését tanúsító, 7. § szerinti igazolást.
(3) Az 1. § c) pontjában és a 9. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feltétel fennállásának vizsgálata céljából a Hivatal
megkeresi az egészségügyi dolgozók működési nyilvántartását vezető szervet.
(4) A bejelentés – a határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében folytatni kívánt tevékenység kivételével –
a megtételétől számított öt naptári évre szól. 3. A rehabilitációs orvosszakértői névjegyzék
4. § (1) A Hivatal rehabilitációs orvosszakértői tevékenységre jogosult személyekről vezetett nyilvántartása (a továbbiakban:
névjegyzék) – a törvényben meghatározott adatokon túl – a következő adatokat tartalmazza:
a) az 5. § szerinti szüneteltetés kezdő és záró időpontja,
b) – a határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében folytatni kívánt tevékenység kivételével – a bejelentés
lejártának időpontja. (2) A Hivatal – a törvényben meghatározott adatokon túl – a honlapján naprakészen közzéteszi a rehabilitációs
orvosszakértői tevékenységre jogosult személy elérhetőségére, valamint a végzettségére, képesítésére vonatkozó,
a 2. melléklet h)–j) pontjában foglalt adatokat. (3) A rehabilitációs orvosszakértő a bejelentéssel egyidejűleg hozzájárul a (2) bekezdésben foglalt adatoknak a Hivatal
honlapján való közzétételéhez. (4) A rehabilitációs orvosszakértőt – a törvényben meghatározott eseteken túl – törölni kell a névjegyzékből, ha a 6. §
szerinti továbbképzési kötelezettségét nem teljesíti. 5. § A rehabilitációs orvosszakértő a Hivatalnál – legfeljebb 3 évre – kérheti tevékenységének szüneteltetését a kérelem
benyújtását követő kezdő és záró időpontjának megjelölésével. A bejelentés időtartama a szüneteltetés időtartamával
meghosszabbodik. A szüneteltetés záró időpontja a szüneteltetés alatt módosítható.
4. A rehabilitációs orvosszakértők továbbképzése 6. § (1) A rehabilitációs orvosszakértő köteles a Hivatal által szervezett 20 óra időtartamú, írásbeli vizsgával záruló
továbbképzésen részt venni és a vizsgakövetelményeket teljesíteni a) a névjegyzékbe vétel időpontját követő 1 éven belül, valamint
b) az a) pont szerinti kötelezettség teljesítését követően évente.
(2) A továbbképzés célja a rehabilitációs orvosszakértők képzése érdekében
a) a komplex minősítés során az egészségi állapot, valamint az önellátási képesség orvosszakmai szempontú
vizsgálatára vonatkozó jogszabályok, szakmai szabályok, eljárásrendek naprakész elsajátítása,
b) az elméleti és gyakorlati ismeretek folyamatos szinten tartása,
c) az egységes szemlélet és gyakorlat kialakítása a rehabilitációs orvosszakértői tevékenységben.
5. A névjegyzékbe vételi eljárás igazgatási szolgáltatási díja
7. § (1) A rehabilitációs orvosszakértőnek a névjegyzékbe történő felvétele, valamint a bejelentés megújítása során igazgatási
szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetnie. A díj mértéke 5000 Ft.
(2) A díjat a Hivatal 10032000-01493043-00000000 számú számlájára átutalással vagy fizetési számlára történő
készpénzbefizetéssel kell megfizetni. (3) A díj megfizetését a fizetési számla megterhelését tartalmazó napi kivonattal, a fizetési számlára történő
készpénzbefizetést igazoló szelvényrésszel, vagy ezek másolatával kell igazolni.
(4) Túlfizetés esetén a díjtöbbletet harminc napon belül vissza kell téríteni.
(5) A díj nyilvántartására, kezelésére és elszámolására az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni. (6) A díjfizetéssel kapcsolatos – e rendeletben nem szabályozott – kérdésekben az illetékekről szóló 1990. évi
XCIII. törvény 28. § (2) bekezdésében és 31. § (1) bekezdés első mondatában foglaltakat kell alkalmazni.
6. Záró rendelkezések 8. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) Az 5. alcím az e rendelet kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
(3) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. 9. § (1) 2013. december 31-éig rehabilitációs orvosszakértői tevékenység végzésére jogosult az az egészségbiztosítási
szakképesítéssel nem rendelkező személy is, aki a) az 1. § a) és d) pontjában meghatározott feltételeknek megfelel,
b) az 1. mellékletben felsorolt, az 1. § a) pontja alapján figyelembe vett szakképesítés tekintetében szerepel
az egészségügyi dolgozók érvényes működési nyilvántartásában, kivéve, ha az egészségügyről szóló törvényben
foglaltak szerint az egészségügyi tevékenysége végzésének a működési nyilvántartásba történő bejegyzése nem
feltétele, és c) a Hivatalnál vagy jogelődjeinél működő szakértői bizottságban eltöltött hat hónap szakmai gyakorlattal
rendelkezik. (2) 2014. január 1-jén az egészségbiztosítási szakképesítéssel nem rendelkező rehabilitációs orvosszakértőt törölni kell
a névjegyzékből. 10. § A komplex minősítésre vonatkozó részletes szabályokról szóló 7/2012. (II. 14.) NEFMI rendelet 1. § (3) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép: „(3) Az 1. mellékletet kell alkalmazni a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint a szakmai irányítása alá
tartozó rehabilitációs szakigazgatási szervek feladat- és hatásköréről szóló 95/2012. (V. 15.) Korm. rendelet 13. §
(2) bekezdés a)–c) és e)–i) pontja, továbbá 13. § (3) bekezdés b) és f)–j) pontja szerinti esetekben is.”
11. § A foglalkozási rehabilitációs szakértőkről szóló 8/2012. (II. 21.) NEFMI rendelet 7. § (1) bekezdésében a „szervezett”
szövegrész helyébe az „a Hivatal által szervezett” szöveg lép.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1794/2014. (XII. 19.) Korm. határozata a KEOP-5.4.0/12-2013-0010 azonosító számú („Elhasználódott, nagy hőveszteségű távhővezetékek cseréje a PÉTÁV Pécsi Távfűtő Kft. hőellátási körzetében és az Ércbányász lakótelep csatlakoztatása a távvezetékes hőellátásra” című) projekttel összefüggésben a PÉTÁV Pécsi Távfűtő Korlátolt Felelősségű Társaság biztosítéknyújtási kötelezettség alóli mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a PÉTÁV Pécsi Távfűtő Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: kedvezményezett) helyi önkormányzat
többségi befolyása alatt álló gazdasági társaság,
b) a  kedvezményezett a  KEOP-5.4.0/12-2013-0010 azonosító számú, „Elhasználódott, nagy hőveszteségű
távhővezetékek cseréje a  PÉTÁV Pécsi Távfűtő Kft. hőellátási körzetében és az  Ércbányász lakótelep
csatlakoztatása a  távvezetékes hőellátásra” című projektre (a  továbbiakban: projekt) megítélt támogatást
olyan vagyontárgyának fejlesztésére fordítja, amely közfeladat ellátását szolgálja,
2. mentesíti a kedvezményezettet a projekt tekintetében a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális
Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a projekt tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez
szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
38/2016. (IX. 29.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának 2017. ruházati utánpótlási ellátmánya terhére kiadott természetbeni ellátásról.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
341.  §  (1)  bekezdés 3.  pont c)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10., 21. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 10. § és az 1. melléklet tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015. évi XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 3. pont a) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladatés hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § A 2017. évi ruházati utánpótlási ellátmány terhére az e rendeletben meghatározottak szerint természetbeni ellátást
kell kiadni – a 6. §-ban foglaltak kivételével –
a) az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv egyen- és vegyes ruhás alapellátási normába
sorolt állománya,
b) a büntetés-végrehajtási szervezet egyen- és vegyes ruhás alapellátási normába sorolt állománya,
c) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv egyen- és vegyes ruhás alapellátási normába sorolt állománya, valamint
d) a Terrorelhárítási Központ hivatásos állománya
részére.
2. § (1) Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv egyenruhás alapellátási normába sorolt állományának
természetbeni ellátása – a (3) és (5) bekezdésben foglalt kivétellel – a következő cikkekből áll:
a) 14M e. r. gyakorló bakancs vagy 12M e. r. gyakorló bakancs, nyári  1 pár
b) 12M e. r. szolgálati téli pantalló    1 db
c) hímzett tépőzáras rendfokozati jelzés, sötétkék   1 db
d) gyakorló póló, sötétkék    2 db
(2) Az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv vegyes ruhás alapellátási normába sorolt
állományának természetbeni ellátása – a (4) és (6) bekezdésben foglalt kivétellel – a következő cikkekből áll:
a) 14M e. r. gyakorló bakancs    1 pár
b) 12M e. r. szolgálati nyári pantalló    1 db
c) szolgálati nyakkendő, biztonsági, sötétkék   1 db
d) hímzett váll-lap, sötétkék    2 pár
(3) A Készenléti Rendőrség egyenruhás alapellátási normába sorolt állományának természetbeni ellátása a következő
cikkekből áll:
a) szolgálati téli sapka, fekete, szerelve    1 db
b) bőrkesztyű, fekete     1 pár
c) málhazsák     1 db
d) 12M e. r. gyakorló zubbony, nyári, KR felirattal   1 db
e) 12M e. r. gyakorló nadrág, nyári    1 db
(4) A Készenléti Rendőrség vegyes ruhás alapellátási normába sorolt állományának természetbeni ellátása a következő
cikkekből áll:
a) 10M e. r. gyakorló dzseki, felirat nélkül    1 db
b) szolgálati téli sapka, fekete, szerelve    1 db
c) bőrkesztyű, fekete     1 pár
d) málhazsák     1 db
(5) A  Repülőtéri Rendőr Igazgatóság egyenruhás alapellátási normába sorolt állományának természetbeni ellátása
a következő cikkekből áll:
a) hímzett szövetsapka (pilotka), sötétkék   1 db
b) 12M e. r. szolgálati ing/blúz, hosszú ujjú, világoskék   2 db
c) 12M e. r. szolgálati téli pantalló    1 db
d) 12M e. r. szolgálati félcipő    1 pár
e) szolgálati nyakkendő, biztonsági, sötétkék   1 db
f ) hímzett tépőzáras rendfokozati jelzés, sötétkék   2 db
g) hímzett váll-lap, sötétkék    3 pár
h) hímzett névkitűző     2 db
(6) A  Repülőtéri Rendőr Igazgatóság vegyes ruhás alapellátási normába sorolt állományának természetbeni ellátása
a következő cikkekből áll:
a) hímzett szövetsapka (pilotka), sötétkék   1 db
b) 12M e. r. szolgálati ing/blúz, hosszú ujjú, világoskék   2 db
c) 12M e. r. szolgálati nyári pantalló    1 db
d) 12M e. r. szolgálati félcipő    1 pár
e) szolgálati nyakkendő, biztonsági, sötétkék   1 db
f ) hímzett tépőzáras rendfokozati jelzés, sötétkék   2 db
g) hímzett váll-lap, sötétkék    3 pár
h) hímzett névkitűző     2 db
(7) Az  (1)  bekezdés a)  pontjában vagylagosan megjelölt termékek közül a  hivatásos állomány tagjának választása
szerinti terméket kell részére természetben kiadni.
3. § A büntetés-végrehajtási szervezet egyen- és vegyes ruhás alapellátási normába sorolt állományának természetbeni
ellátása a következő cikkekből áll:
a) 12M e. r. szolgálati téli pantalló    1 db
b) 14M e. r. gyakorló bakancs    1 pár
c) 12M e. r. szolgálati ing/blúz rövid ujjú, fehér   1 db
4. § (1) A  hivatásos katasztrófavédelmi szerv egyen- és vegyes ruhás alapellátási normába sorolt állományának
természetbeni ellátása – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a következő cikkekből áll:
a) 12M e. r. szolgálati nyári pantalló    1 db
b) 12M e. r. szolgálati téli pantalló    1 db
(2) A  hivatásos katasztrófavédelmi szerv tűzoltási, műszaki mentési tevékenységet végző, beavatkozó állományának
természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) 12M e. r. gyakorló nadrág, nyári    1 db
b) tépőzáras acélbetétes félcipő    1 pár
5. § (1) A Terrorelhárítási Központ Műveleti Igazgatóságán szolgálatot teljesítő hivatásos állomány természetbeni ellátása
a következő cikkekből áll:
a) gyakorló zubbony multicam/TEK    1 db
b) gyakorló nadrág multicam/TEK    1 db
(2) A  Terrorelhárítási Központ Személyvédelmi Igazgatóságán szolgálatot teljesítő hivatásos állomány természetbeni
ellátása a következő cikkekből áll:
a) gyakorló zubbony Urban digit/TEK    1 db
b) gyakorló nadrág Urban digit/TEK    1 db
(3) A  Terrorelhárítási Központ Ügyeleti és Objektumvédelmi Igazgatóság Objektumvédelmi Főosztályán szolgálatot
teljesítő hivatásos állomány természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) barett sapka     1 db
b) polár pulóver fekete/TEK    1 db
(4) A  Terrorelhárítási Központ Ügyeleti és Objektumvédelmi Igazgatóság Ügyeleti Főosztályán szolgálatot teljesítő
hivatásos állomány természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) TEK feliratú téli sapka    1 db
b) polár pulóver fekete/TEK    1 db
(5) A  Terrorelhárítási Központ Operatív Technikai-Informatikai Igazgatóságán szolgálatot teljesítő hivatásos állomány
természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) 5.11-es nadrág Stryke Pants    1 db
b) Phike póló Performance Short Sleeve    1 db
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott termékek a ruházati ellátási normában történő rendszeresítés esetén adhatók ki.
6. § Nem részesül természetbeni ellátásban
a) a tábornoki alapellátási normába sorolt állomány,
b) a  polgári ruhás alapellátási normába sorolt állomány, a  Terrorelhárítási Központ 5.  §-ban meghatározott
állományának kivételével,
c) a szenior állomány,
d) az Alkotmányvédelmi Hivatal hivatásos állománya,
e) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos állománya,
f ) a Nemzeti Védelmi Szolgálatnál szolgálatot teljesítő hivatásos állomány,
g) a  Készenléti Rendőrség Humánigazgatási Szolgálat Zenekarának, valamint a  Készenléti Rendőrség
Köztársasági Elnöki Őrség Objektumvédelmi Osztályának hivatásos állománya,
h) a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ Bűnügyi Ellátó Igazgatóság hivatásos állománya,
i) a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet hivatásos állománya,
j) a minisztériumokba vezényelt hivatásos állomány,
k) a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 62. § (1) bekezdése szerint más szervhez vezényelt hivatásos állomány,
valamint a Hszt. 67. §-a szerint az ügyészi szervezethez vezényelt hivatásos állomány,
l) a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központnál szolgálatot teljesítő hivatásos állomány,
m) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalhoz vezényelt hivatásos állomány,
n) a Nemzeti Közszolgálati Egyetemhez vezényelt hivatásos állomány, kivéve a Büntetés-végrehajtási Tanszéken
szolgálatot teljesítő tanári, valamint a  büntetés-végrehajtási szakirányon tanulmányokat folytató hallgatói
állományt,
o) a rendészeti szakközépiskolához vezényelt hivatásos állomány,
p) a tárgyévben 6 hónapot meghaladóan külszolgálaton szolgálatot teljesítő hivatásos állomány,
q) az, aki a tárgyévben megkezdi – legalább 6 hónap időtartamra tervezett – illetmény nélküli szabadságát,
r) a Hszt. 77. § (1) bekezdés b) és e)–k) pontja szerinti rendelkezési állományban lévő állomány,
s) az, aki szülési szabadságon van, továbbá a várandós nő, ha a várandósságát orvos igazolta,
t) az, aki felmentési idejét tölti,
u) az, akinek hivatásos szolgálati jogviszonya a nyugdíjazásra tekintettel 2017. december 31-ig megszűnik.
7. § A 2–5.  § szerinti természetbeni ellátás, valamint az  esetleges túlellátás fedezetére együttesen – annak együttes
összegének mértékéig – a  jóváírt 2017. évi ruházati utánpótlási ellátmány összegének legfeljebb 80%-a tartható
vissza.
8. § (1) A természetbeni ellátás cikkösszetételének méretbesorolásához szükséges méretfelvételt és az igények összesítését
az állományilletékes parancsnok köteles megszervezni.
(2) A méretek pontos besorolásáért az igényjogosult a felelős.
 (3) A gyártáshoz szükséges személyre szóló és összesített méretek közléséért az állományilletékes parancsnok felelős.
 (4) A  késedelmes vagy hiányos megrendelés miatti ellátási késedelem felelőssége az  igénylő szervezeti egység
állományilletékes parancsnokát terheli.
 (5) A hivatásos állomány természetbeni ellátásban érintett tagját legkésőbb az ellátás időpontjáig írásban tájékoztatni
kell az egyenruházati cikkek áráról. 9. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 11. és 12. § 2017. január 1-jén lép hatályba.
10. § (1) A  belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek egyenruha-ellátásra jogosult személyi állományának ruházati és
öltözködési szabályzatáról, valamint a különleges foglalkoztatási állomány ruházati, fegyverzeti, kényszerítőeszközés világítástechnikai felszereléséről szóló 14/2016. (V. 10.) BM rendelet a következő 57. §-sal egészül ki:
„57.  § A  Terrorelhárítási Központ a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományának 2017. évi ruházati utánpótlási ellátmánya terhére kiadott természetbeni ellátásról szóló
38/2016. (IX. 29.) BM rendeletettel megállapított 3.  melléklet 2.7.  pontjában szereplő termékek rendszeresítésére
irányuló javaslatot 2016. november 15-ig köteles megküldeni a miniszter részére.”
(2) A  belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek egyenruha-ellátásra jogosult személyi állományának ruházati és
öltözködési szabályzatáról, valamint a különleges foglalkoztatási állomány ruházati, fegyverzeti, kényszerítőeszközés világítástechnikai felszereléséről szóló 14/2016. (V. 10.) BM rendelet 3. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
11. § A 6. § m) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Nem részesül természetbeni ellátásban)
„m) a Bevándorlási Hivatalhoz vezényelt hivatásos állomány,”
12. § Hatályát veszti a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állománya
tagjainak 2016. évi ruházati utánpótlási ellátmánya terhére kiadott természetbeni ellátásról szóló 13/2016. (V. 10.)
BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
60/2009. (VII. 17.) HM utasítása az ösztöndíjszerződések megszűnéséből eredő, a honvédelmi tárcát megillető igény érvényesítésének rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint
felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § A Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem (a továbbiakban: ZMNE) ösztöndíjas hallgatója jogviszonyának
visszatérítési kötelezettséggel történő megszűnése esetén
a ZMNE 30 napon belül köteles megküldeni a HM Személyzeti Főosztály (a továbbiakban: HM SZEF) részére:
a) a jogviszonyt megszüntető, vagy a jogviszony megszűnéséről szóló határozatot,
b) a jogviszonyt megszüntető, vagy a jogviszony megszűnéséről szóló határozat kézbesítését igazoló iratot (belföldi tértivevény),
c) a volt hallgató kérelmét a jogviszony megszüntetésének kezdeményezéséről, feltéve, hogy a jogviszony a volt
hallgató kezdeményezésére szűnt meg,
d) a volt hallgató ösztöndíjszerződését,
e) a volt hallgató részére kifizetett támogatásokról veze
tett és a volt hallgató által aláírt kimutatást.
3. § (1) A HM SZEF a 2. §-ban meghatározott iratok kézhezvételét követő 15 munkanapon belül tértivevényes fizetési
felszólításban 15 napon belüli, a tartozás ZMNE Magyar
Államkincstárnál vezetett számlájára, egy összegben történő megfizetésére szólítja fel a volt hallgatót a közlemény
rovatban „ösztöndíj megtérítése” megjelöléssel.
(2) A HM SZEF az (1) bekezdés szerinti fizetési felszólítással egyidejűleg írásban tájékoztatja a volt hallgatót
a) arról, hogy részletfizetési kedvezményt és fizetési halasztást kaphat, amennyiben közjegyzői okiratba foglalt
megállapodásban vállalja a tartozása, illetve a közjegyzői
okirat elkészítésével kapcsolatos költségek megfizetését,
b) a fizetési kedvezmények részletes szabályairól,
c) a 6. § szerinti mentesülés lehetőségéről és annak fel
tételeiről,
d) arról, hogy amennyiben 15 napon belül nem fizet
vagy nem válaszol, illetve írásban nem vállalja az a) pont
vagy a 6. § szerinti, közjegyzői okiratba foglalt megállapodás megkötését, úgy igényét a HM bírósági úton érvényesíti.
4. § (1) Kérelemre a HM SZEF főosztályvezetője részletfizetést és fizetési halasztást engedélyezhet, ha azt a volt
hallgató személyi, szociális és családi körülményei indokolják.
(2) Részletfizetés engedélyezése esetén a havi részlet
mértékét és a futamidőt a honvédelmi szervezetek jogi
képviseletének rendjéről szóló 16/2009. (III. 13.) HM utasítás 10. § (2) bekezdése szerint kell meghatározni.
(3) Részletfizetés és fizetési halasztás egyidejű engedélyezése esetén a fizetési halasztás és a részletfizetés futamideje együttesen sem haladhatja meg az öt évet.
(4) A részletfizetési megállapodásban rögzíteni kell
a) a törlesztőrészletek havonkénti összegét,
b) a futamidőt,
c) azt a havi zárónapot, ameddig a volt hallgató törlesz
tőrészletének be kell érkeznie,
d) éves 5%-os késedelmi kamatot,
e) a fizetési kötelezettség teljesítésének elmaradása ese
tére vonatkozó következményeket,
f) az egyéb kedvezményeket. (5) A fizetési halasztás engedélyezése különösen akkor
indokolt, ha a volt hallgató:
a) gyermekgondozási segélyben (a továbbiakban:
gyes), gyermekgondozási díjban (a továbbiakban: gyed)
részesül, a gyes, a gyed időtartamáig,
b) munkanélküli, legfeljebb 1 évig,
c) felsőoktatási intézmény nappali tagozatos hallgatója,
legfeljebb a képzéshez szükséges időtartamig,
d) önhibán kívüli okból ellátatlan,
e) felmentési (felmondási) idejét tölti, a felmentési (fel
mondási) idő tartamára,
f) a házastárs, az egyeneságbeli rokon, a házastárs egye
neságbeli rokona, az örökbefogadott, mostoha és nevelt
gyermek, az örökbefogadó, a mostoha- és a nevelőszülő, a
testvér, valamint az élettárs irányában fennálló tartási kötelezettségét teljesíti.
(6) A bírósági eljárás keretében történő igényérvényesítés során a HM jogi képviseletét ellátó személy az (1) bekezdés szerinti kedvezmények alkalmazását a (2)–(3) bekezdésben szabályozott feltételek mellett indítványozhatja.
5. § Nem biztosítható fizetési kedvezmény annak a volt hallgatónak:
a) aki korábban már valamely kedvezményben részesült, és ennek ellenére fizetési kötelezettségének nem tett
eleget, vagy
b) aki a fizetési kedvezmény indokaként előadott tényeket nem igazolta.
6. § (1) Ha a volt hallgató hallgatói jogviszonyának megszűnését követő két éven belül szerződéses katonai szolgálati
jogviszonyt létesít, akkor mentesül a szerződés megkötésekor még fennálló ösztöndíjtartozása – szerződéses katonai szolgálati jogviszony időtartama alatt esedékes – részleteinek megfizetése alól, feltéve, hogy erről a HM SZEF
főosztályvezetője és a volt hallgató közjegyzői okiratba
foglalt kiegészítő megállapodást köt. A közjegyzői okirat
elkészítésével kapcsolatos költségek a volt hallgatót terhelik. Ha a szolgálati jogviszony hónap közben szűnik meg,
a megkezdett hónap teljes hónapnak minősül ösztöndíjtartozás szempontjából.
(2) Az egy naptári hónap szolgálatteljesítési időre eső
részlet összegét a szerződéses katonai szolgálati jogviszonyt létesítő szerződés megkötésekor még fennálló ösztöndíjtartozás összegének és a hallgatói jogviszony naptári
hónapokban számított időtartamának hányadosaként kell
meghatározni.
(3) A HM SZEF tájékoztatja a volt hallgató állományilletékes parancsnokát a kiegészítő megállapodás megkötéséről.
(4) A szerződéses katonai jogviszony létesítésekor a
volt hallgató köteles az állományilletékes parancsnokát tájékoztatni az ösztöndíjszerződés alapján még fennálló tartozásáról.
(5) Az állományilletékes parancsnok a szerződéses katonai jogviszony létesítéséről haladéktalanul köteles
tájékoztatni a HM SZEF-et.
(6) Ha a volt hallgató hivatásos vagy szerződéses katonai szolgálati viszonya az ösztöndíjszerződésből származó
fizetési kötelezettség fennállása mellett szűnik meg, a volt
hallgató állományilletékes parancsnoka köteles erről haladéktalanul tájékoztatni a HM SZEF-et. A HM SZEF ezt
követően a 3. § és a 7. §-ban foglaltak szerint jár el.
7. § (1) Ha a volt hallgató a 3. § szerinti felszólításra, illetve
tájékoztatásra a 15 napos határidő elteltével nem válaszol
vagy nem fizet, illetve nem jön létre a 4. §, illetve 6. § szerinti megállapodás, a HM SZEF igényérvényesítés céljából megkeresi a HM Jogi Főosztályt (a továbbiakban: HM
JF). A megkereséséhez csatolja a fizetési felszólítást, annak tértivevényét, a 2. §-ban felsorolt iratokat, valamint
nyilatkozik a követelés összegéről, és tájékoztatja a HM
JF-et arról is, hogy a volt hallgató áll vagy állt-e hivatásos,
szerződéses katonai szolgálati viszonyban a Magyar Honvédséggel.
(2) A megkeresés alapján a HM JF intézkedik a követelés bírósági úton történő érvényesítésére.
(3) Az (1) bekezdés szerinti megkeresés előtt a HM
SZEF egyeztetni köteles a ZMNE pénzügyi szervével.
(4) Az (1) bekezdés szerinti adatok valódiságáért a HM
SZEF felel.
(5) A HM JF a jogerős bírósági határozat másolatát a
kézhezvételtől számított 15 munkanapon belül megküldi a
ZMNE pénzügyi ellátó szervének és a HM KPÜ-nek.
8. § A ZMNE pénzügyi ellátó szerve köteles:
a) a követeléseket előjegyezni, és arról olyan analitikus
nyilvántartást vezetni, amelyből naprakészen megállapíthatóak a végrehajtáshoz szükséges adatok, különösen a
hallgató neve, személyi adatai, lakcíme, teljes tartozás
összege, befizetései, fennálló tartozás összege, a havi tartozások összege, a jogerős bírósági határozat vagy a közjegyzői okirat száma, az adott végrehajtó neve, elérhetősége, eljárásának száma, a végrehajtás aktuális költségei;
b) a HM SZEF-et a követelések beszedésének
helyzetéről negyedévente írásban részletesen tájékoztatni.
9. § (1) Ha a volt hallgató nem a közjegyzői okiratba foglalt
megállapodások vagy a jogerős bírósági határozat szerint
teljesít, a ZMNE pénzügyi ellátó szerve a bírósági végrehajtási eljárás megindítása céljából a végrehajtáshoz szükséges iratok megküldésével egyidejűleg – a HM JF útján –
megkeresi a honvédelmi szervezetek jogi képviseletét ellátó – jogi szakállamtitkár által megbízott – ügyvédi irodát
(a továbbiakban: ügyvédi iroda).
(2) A ZMNE pénzügyi ellátó szerve gondoskodik a felmerült végrehajtási költségek megelőlegezéséről.
10. § Az ügyvédi iroda a végrehajtás helyzetéről havonta tájékoztatja a ZMNE pénzügyi ellátó szervét és a HM
SZEF-et.
11. § (1) A ZMNE pénzügyi ellátó szerve évente június 30-ig,
illetve december 31-ig írásban tájékoztatja a HM JF-et a
nyilvántartásában szereplő ösztöndíjszerződések megszűnéséből eredő és fennálló igények érvényesítéséről.
(2) Az (1) bekezdés szerinti írásos tájékoztató személyenként tartalmazza
a) a volt hallgató nevét,
b) a fennálló tartozás összegét,
c) a jogerős bírósági határozat vagy fizetési meghagyás
számát,
d) a közjegyzői okirat számát,
e) végrehajtás esetén a végrehajtási eljárás számát, a
végrehajtó nevét, elérhetőségét. 12. § Az MH Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola (a
továbbiakban: MH KPTSZI) által kötött ösztöndíjszerződések megszűnéséből eredő igények érvényesítésére a
3–11. §-ban foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni,
hogy a HM SZEF, illetve a ZMNE hatáskörébe tartozó feladatokat az MH KPTSZI igazgatója látja el.
13. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
(2) Ezen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) az ösztöndíjszerződések megszűnéséből eredő, a Magyar Honvédséget megillető igény érvényesítésének rendjéről szóló 71/2006. (HK 16.) HM utasítás, valamint
b) a honvédelmi szervezetek jogi képviseletének rendjéről szóló 16/2009. (III. 13.) HM utasítás 8. §-ának (4) bekezdésében „az eljáró pénzügyi szerv kijelölésével” szövegrész.
(3) Ezen utasítás hatálybalépést követő napon a
(2)–(3) bekezdés a hatályát veszti.
Budapest, 2009. július 6. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1/2010. (VI. 24.) NEFMI utasítása a Nemzeti Erőforrás Minisztériumban, valamint a nemzeti erőforrás miniszter irányítása alá tartozó államigazgatási szerveknél adható 2010. cafeteriajuttatásokról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 49/F. §-ában (a továbbiakban: Ktv.), valamint a köztisztviselők
cafeteriajuttatásának részletes szabályairól szóló 305/2009. (XII. 23.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet) foglaltak
végrehajtására a Nemzeti Erőforrás Minisztériumnál, az Országos Egészségbiztosítási Pénztárnál, az Állami Népegészségügyi és
Tisztiorvosi Szolgálatnál, az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalnál, a Balassi Intézetnél, a Kulturális Örökségvédelmi
Hivatalnál, az Oktatási Hivatalnál, a Foglalkoztatási és Szociális Hivatalnál, az Egyenlő Bánásmód Hatóságnál, valamint az Országos
Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézetnél adható 2010. évi cafeteriajuttatásokról a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya – az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony keretében az ösztöndíjas foglalkoztatottak kivételével –
kiterjed: a) a Nemzeti Erőforrás Minisztérium állami szolgálati jogviszonyban álló vezetőire (a továbbiakban: állami vezetők),
b) a Nemzeti Erőforrás Minisztérium, az Országos Egészségbiztosítási Pénztár, az Állami Népegészségügyi és
Tisztiorvosi Szolgálat, az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal, a Balassi Intézet, a Kulturális
Örökségvédelmi Hivatal, az Oktatási Hivatal, a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal, az Egyenlő Bánásmód Hatóság,
valamint az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet közszolgálati jogviszonyban álló
köztisztviselőire, ügykezelőire, a prémiumévek programban résztvevőkre és a különleges foglalkoztatási
állományba helyezettekre (a továbbiakban együtt: köztisztviselők), c) a munkáltatói jogkör gyakorlójának döntése alapján a b) pont szerinti szerveknél munkaviszonyban álló
foglalkoztatottakra (a továbbiakban: munkavállaló), az a)–c) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: jogosult.
2. § (1) Az állami vezetőket, a köztisztviselőket – a prémiumévek programban részt vevők és a különleges foglalkoztatási
állományba helyezettek kivételével – és a munkavállalókat megillető cafeteriajuttatások éves keretösszegét
(a továbbiakban: éves keretösszeg) a következők szerint határozom meg:
a) a Nemzeti Erőforrás Minisztériumban br. 580 000 Ft/fő (azaz bruttó 48 333 Ft/fő/hó),
b) az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatnál ba) 2010. január és február hónapra bruttó 579 000 Ft/fő időarányos része (azaz bruttó 48 250 Ft/fő/hó),
bb) 2010. március–december hónapokra bruttó 378 600 Ft/fő időarányos része (azaz bruttó 31 550 Ft/fő/hó),
c) az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalnál br. 579 000 Ft/fő (azaz br. 48 250 Ft/fő/hó),
d) az Országos Egészségbiztosítási Pénztárnál br. 250 000 Ft/fő (azaz br. 20 833 Ft/fő/hó),
e) a Balassi Intézetnél, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalnál, az Oktatási Hivatalnál a jogosult 2010. évre szóló
cafeteriajuttatási keretösszegét a hivatali szervezet vezetője – az intézmény éves költségvetési lehetőségeit is
figyelembe véve – minimum 250 000 Ft/fő és maximum 800 000 Ft/fő összeghatár között, a közszolgálati
szabályzatban állapítja meg; f) a Foglalkoztatási és Szociális Hivatalnál br. 193 250 Ft/fő,
g) az Egyenlő Bánásmód Hatóságnál br. 400 000 Ft/fő,
h) az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézetnél br. 430 000 Ft/fő.
(2) A prémiumévek programban résztvevőket és a különleges foglalkoztatási állományba helyezetteket az éves
keretösszeg 30%-a illeti meg. 3. § Az éves keretösszeg az állami vezetők, köztisztviselők, munkavállalók választása szerint a Korm. rendelet 6. § (1) és
(2) bekezdéseiben megállapított választható cafeteriajuttatások teljes körének igénybevételére használható fel.
4. § A Korm. rendelet 2. § (4) bekezdése alapján az egyes cafeteriajuttatásokhoz kapcsolódó közterhek az állami vezetők,
köztisztviselők, munkavállalók 2. § szerinti éves keretösszegébe beleszámítanak.
5. § A Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése szerint a tárgyévben igénybe nem vett keretösszeg a következő évre nem vihető át.
Az állami vezető, a köztisztviselő, a munkavállaló a tárgyévben igénybe nem vett, a keretösszegből ezer forintot
meghaladó összeg felhasználásáról a tárgyév november 30-ig írásban nyilatkozik. Az ezer forintot meg nem haladó
összeg nem vehető igénybe. 6. § A jogosult cafeteriajuttatások választására vonatkozó éves nyilatkozatát legfeljebb egy alkalommal, 2010. szeptember
30. napjáig módosíthatja. 7. § (1) A cafeteriajuttatások igénybevételére vonatkozó további részletszabályokat (közszolgálati) szabályzatban a hivatali
szervezet vezetője határozza meg. (2) A Nemzeti Erőforrás Minisztériumban adható cafeteriajuttatásokra vonatkozó részletszabályokat a
cafeteriaszabályzatban határozom meg, amelyet az érintettek közvetlenül kapnak meg.
8. § (1) Ez az utasítás a Hivatalos Értesítőben való közzététele napján lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a) az Egészségügyi Minisztériumban, valamint az egészségügyi miniszter irányítása alá tartozó államigazgatási
szerveknél adható 2010. évi cafeteriajuttatásokról szóló 1/2010. (I. 8.) EüM utasítás,
b) a tárcához tartozó foglalkoztatottak cafeteriajuttatásának végrehajtásáról szóló 7/2009. (XII. 29.) OKM utasítás,
c) a Szociális és Munkaügyi Minisztérium hivatali szervezete cafeteriaszabályzatának kiadásáról szóló 3/2010. (I. 15.)
SZMM utasítás, d) a szociális és munkaügyi miniszter vezetése és irányítása alá tartozó szerveknél foglalkoztatottakat megillető
cafeteriajuttatás 2010. évre vonatkozó összegéről szóló 5/2010. (II. 5.) SZMM utasítás 2. §-ának a), j) és l) pontja.
(3) A szociális és munkaügyi miniszter vezetése és irányítása alá tartozó szerveknél foglalkoztatottakat megillető
cafeteriajuttatás 2010. évre vonatkozó összegéről szóló 5/2010. (II. 5.) SZMM utasítás 1. §-ában a „2–4. címekhez
tartozó 9 önállóan működő és gazdálkodó, valamint a 7., a 11. és a 14. címekhez tartozó 3 önállóan működő és
gazdálkodó” szövegrész helyébe a „3–4. címekhez tartozó 8 önállóan működő és gazdálkodó, valamint a 7. címhez
tartozó önállóan működő és gazdálkodó” szöveg lép. (4) A (2) bekezdésben foglalt utasítások, valamint az Önkormányzati Minisztérium hivatali szervezete
cafeteriaszabályzatának kiadásáról szóló 15/2009. (XII. 29.) ÖM utasítás alapján cafeterianyilatkozatot tett jogosult
– 2010. december 31-éig, illetőleg a jogosultságot megalapozó jogviszonya fennállásáig, időarányosan – a megtett
nyilatkozata alapján, a nyilatkozata megtételekor hatályos, reá irányadó keretösszeg erejéig, a nyilatkozat alapját
képező miniszteri utasításban foglaltak szerint jogosult cafeteriajuttatásra. (5) Ez az utasítás 2011. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
30/2014. (IV. 10.) EMMI rendelete az országos múzeum, az országos szakmúzeum, a nemzeti könyvtár, az országos szakkönyvtár és az állami egyetem könyvtárának kiemelt feladatairól.
A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. § (3) bekezdés
x) pontjában, valamint
a 10. § tekintetében a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
100. § (3) bekezdés o) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Az országos múzeum, az országos szakmúzeum, a nemzeti könyvtár, az országos szakkönyvtár
és az állami egyetem könyvtárának kiemelt feladatai
1. § (1) E rendelet tartalmazza
a) az országos múzeum és az országos szakmúzeum (a továbbiakban együtt: múzeum),
b) a nemzeti könyvtár,
c) az országos szakkönyvtár, valamint
d) az állami egyetem könyvtára (a továbbiakban: egyetemi könyvtár)
számára a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi
CXL.  törvény (a továbbiakban: Kultv.) alapján ellátott feladataik körében a  kiemelt feladatokat, valamint a  kiemelt
feladatok ellátásának rendjét.
(2) A  múzeum a  gyűjtőkörében, valamint az  (1)  bekezdés b)–d)  pontja szerinti könyvtár a  szakterületén kiemelt
feladatként
a) minőségi gyűjteményfejlesztést folytat,
b) tudásközpontként módszertani, tudományos, szolgáltató és archiválási feladatokat lát el,
c) képzési és továbbképzési tevékenységet végez,
d) részt vesz hazai és nemzetközi tudományos és szakmai együttműködésekben, különös tekintettel a határon
túli magyar közösségekkel és intézményeikkel való együttműködésre,
e) elősegíti a  társadalmi felzárkózást és a  tiltott diszkrimináció csökkentését, célzott programjaival elősegíti
a kulturális értékekhez való általános hozzáférés javítását, ennek keretében a hátrányos helyzetű területek és
csoportok felzárkózását,
f ) hozzájárul ahhoz, hogy az infokommunikációs kompetenciák mindenki számára hozzáférhetővé váljanak és
ezzel csökkenjen a digitális írástudás hiánya,
g) hozzájárul a köznevelés eredményességéhez, valamint
h) részt vesz a Nemzeti Önkéntes Stratégia célkitűzéseinek megvalósulásában.
(3) Kiemelt feladatainak ellátásáról a  múzeum éves szakmai munkajelentést, az  (1)  bekezdés b)–d)  pontja szerinti
könyvtár beszámolót készít, amelyet legkésőbb a  tárgyévet követő év február 28-áig megküld a kultúráért felelős
miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
(4) A miniszter a kiemelt feladatok ellátását a muzeológiai szakfelügyelet és a könyvtári szakfelügyelet útján legalább
háromévente ellenőrzi.
(5) A  kiemelt feladatok ellátásához szükséges forrást az  érintett intézmény költségvetése és a  költségvetési bevételi
előirányzaton felüli egyéb támogatási források biztosítják.
2. A múzeum kiemelt feladatainak ellátása 2. § Az 1. § (2) bekezdés a)–c) pontja szerinti kiemelt feladata ellátása érdekében a múzeum tudásközpontként
a) a gyűjtemények gyarapítása, feldolgozása, valamint közreadása és társadalmi hasznosítása során tudásátadó
tevékenységet, ennek keretében mentoráló és tanácsadó tevékenységet végez,
b) gyűjtőkörében a  muzeológiai, illetve múzeumpedagógiai, digitalizálási vagy állományvédelmi tevékenység
országos szakmai kompetenciaközpontjaként működik,
c) a miniszter által akkreditált képzéseket, valamint tanfolyamokat és szakterület-specifikus képzéseket szervez
vagy foglalkoztatottjai ilyen képzéseken oktatói tevékenységet látnak el,
d) működteti a  gyűjtőkörébe tartozó, a  tudományos kutatás szempontjából jelentős kulturális javak országos
központi szakági adattárát,
e) a gyűjtőkörébe tartozó kulturális javakat tartalmazó magángyűjteményekkel szoros együttműködést épít ki,
közös kiállításokat és kutatási programokat valósít meg, valamint
f ) koordinálja a gyűjtőkörébe tartozó kulturális javak digitalizálását, központi online adatbázisok kiépítését.
3. § Az 1. § (2) bekezdés d) pontja szerinti kiemelt feladata ellátása érdekében a múzeum gyűjtőkörében
a) tudományszervezési feladatokat lát el,
b) szakmai konferenciákat szervez,
c) nemzetközi partnerkapcsolatokat tart fenn,
d) elősegíti a hungarikumok külföldi megismertetését és népszerűsítését, valamint
e) kiállítási politikájával biztosítja a gyűjteményi mobilitás elvének való megfelelést.
4. § Az 1. § (2) bekezdés e)–f ) pontja szerinti kiemelt feladata ellátása érdekében a múzeum
a) célzott programjaival elősegíti a  kulturális értékekhez való szélesebb körű hozzáférés javítását, ennek
keretében a hátrányos helyzetű területek és csoportok felzárkózását,
b) olyan programokat szervez, amelyek alkalmasak a szemléletformálásra, így jelentős mértékben hozzájárulnak
a toleranciára neveléshez, a diszkrimináció csökkentéséhez, valamint
c) képzéseivel és konferenciáival hozzájárul ahhoz, hogy az  infokommunikációs kompetenciák mindenki
számára hozzáférhetővé váljanak, és ezzel csökkenjen a digitális írástudás hiánya.
5. § Az 1. § (2) bekezdés g) pontja szerinti kiemelt feladat ellátása érdekében a múzeum
a) részt vesz a köznevelési tartalomfejlesztésekben, beleértve a kerettantervi szabályozást is, továbbá a formális,
nem formális és informális képzésekben,
b) fogadó szervezetként részt vesz az iskolai közösségi szolgálat teljesítésében, valamint
c) részt vesz az iskolai tehetséggondozás és felzárkóztatás céljainak megvalósításában.
6. § Az  1.  § (2)  bekezdés h)  pontja szerinti kiemelt feladata ellátása érdekében a  múzeum a  Nemzeti Önkéntes
Stratégiával összhangban önkéntes programot működtet.
3. A muzeális intézmények együttműködési kötelezettsége 7. § (1) A Kultv. 37/A. § (6) bekezdése szerinti együttműködési kötelezettség körében az 1. § (2) bekezdés a) és b) pontjában
meghatározott kiemelt feladatok ellátása során a múzeum és a gyűjtőkörének megfelelő, a feladatellátással érintett
muzeális intézmény köteles együttműködni.
(2) A  2.  § d)  pontja szerinti feladat teljesítése érdekében a  muzeális intézmény a  múzeum megkeresése esetén
a  gyűjteményéről és a  tudományos kutatásairól személyes adatot nem tartalmazó információszolgáltatási
kötelezettséggel tartozik a gyűjtőköre szerinti múzeum országos központi szakági adattára részére.
4. A nemzeti könyvtár kiemelt feladatainak ellátása 8. § (1) A kiemelt feladatok ellátása érdekében a nemzeti könyvtár a Kultv. 60. § (1) bekezdésében meghatározott központi
szolgáltatások keretében
 1. a hozzáférhetőség széles körű biztosítása és a  hosszú távú megőrzés érdekében digitalizálási terv alapján
digitalizálja a gyűjteményében lévő könyvtári dokumentumokat,
 2. a könyvtárak országos elektronikus tartalomkezelési és elektronikus dokumentumszolgáltatási
kompetenciaközpontjaként működik,
 3. a könyvtári rendszerre vonatkozóan előkészíti az  elektronikusan előállított és a  digitalizált dokumentumok
hozzáférhetővé tételére vonatkozó országos stratégiát és annak módszertani útmutatóját,
 4. koordinálja a könyvtári dokumentumok digitalizálását, működteti a könyvtárak által megküldött elektronikus
(digitalizált) dokumentumok nyilvántartását, gondoskodik a  dokumentumok hosszú távú archiválásáról,
a dokumentumokat a megküldő könyvtár által meghatározott korlátozások figyelembevételével szolgáltatja,
5. szervezi és koordinálja a  könyvtárak együttműködését a  Magyar Országos Közös Katalógus fejlesztésében,
meghatalmazás alapján gyakorolja az adatbázis előállítói jogokat,
6. részt vesz a nemzeti névtér létrehozásában és koordinálja a közgyűjtemények részvételét a fejlesztésében,
 7. a könyvtárakkal együttműködve koordinálja a könyvtári szabványok, szabályzatok és ajánlások előkészítését,
 8. szervezi és koordinálja az  országos szakkönyvtárak és egyetemi könyvtárak részvételét a  humántudományi
tanulmányok és cikkek adatbázisának fejlesztésében,
 9. szervezi a  nemzeti gyűjtőkörű könyvtár és az  országos szakkönyvtárak együttműködését a  nemzeti
bibliográfia teljessé tétele, a nemzeti adatcsere formátum kialakítása és a használatához szükséges útmutató
elkészítése érdekében,
10. lehetővé teszi a nemzeti bibliográfiai leírások díjmentes felhasználását a könyvtárak számára,
11. kidolgozza a kulturális örökség részét képező magyar internet oldalak archiválásának szakmai koncepcióját,
és előkészíti annak működtetését,
12. a muzeális könyvtári dokumentumok országos nyilvántartásának működtetése érdekében koordinálja
az abban résztvevő könyvtárak tevékenységét,
13. az országos szakkönyvtárakkal és az  egyetemi könyvtárakkal együttműködve részt vesz a  köznevelési
elektronikus tartalomfejlesztésben, a formális, nem formális és informális képzésekben,
14. fogadó szervezetként lehetőséget biztosít a tanulók számára a közösségi szolgálat teljesítéséhez,
15. részt vesz az iskolai tehetséggondozás és felzárkózás céljainak megvalósításában,
16. együttműködik a  határon túli könyvtárakkal a  magyar vonatkozású könyvtári dokumentumok cseréje és
hozzáférhetővé tétele, valamint a digitalizálási tevékenység összehangolása érdekében,
17. együttműködik a nemzetiségek anyanyelvű könyvtári ellátását koordináló országos szakkönyvtárral, valamint
18. részt vesz nemzetközi szakmai programokban, fejlesztésekben, kiemelten az  Europeana hazai
aggregációjában.
 (2) A  kiemelt feladatok ellátása érdekében a  nemzeti könyvtár a  Kultv. 61.  § (4)  bekezdése szerinti alapfeladatai
keretében
a) gondoskodik az archivált könyvtári dokumentumok megfelelő őrzéséről, védelméről, beleértve a megfelelő
tárolás, megelőző állományvédelem, szakszerű karbantartás, könyvkötészet, konzerválás és restaurálás,
állományvédelmi mikrofilmezés és elektronikus másolatkészítés (digitalizálás) feladatait,
b) az Országos Dokumentumellátási Rendszerhez kapcsolódva működteti az  országos elektronikus
dokumentumküldő rendszert, amelynek keretében
ba) szolgáltatja a szerzői jog által védett művek elektronikus változatát,
bb) figyelembe veszi a  könyvtárak által megküldött elektronikus dokumentumok szolgáltatására
vonatkozó korlátozásokat, valamint
bc) a könyvtárak helyett – megállapodás alapján – végzi az  elektronikus dokumentumküldés
lebonyolítását,
c) elektronikus könyvtárat működtet, internetes tartalomszolgáltatást végez, internetes referensz-szolgáltatást
működtet,
d) a magyar irodalomtudomány, a  magyar nyelvtudomány, a  magyar történettudomány, a  könyvtörténet és
a könyvtártudomány területén ellátja az országos szakkönyvtári feladatokat, valamint
e) a kötelespéldányok alapján statisztikai adatokat szolgáltat a könyvkiadásról.
(3) A  kiemelt feladatok ellátása érdekében a  nemzeti könyvtár szervezeti egységeként működő Könyvtári Intézet
a Kultv. 60. § (3) bekezdése szerinti szakmai szolgáltatások keretében
a) elemzéseket, kutatásokat végez a  könyvtárak működése, használata, története, a  könyvtári rendszer
működése, az országos szakkönyvtári feladatok, valamint az olvasási kultúra fejlesztése vonatkozásában,
b) a könyvtárakat átfogóan érintő projekteket tervez, szervez, bonyolít le, továbbá pályázati tanácsokat ad
a könyvtárak számára,
c) országos könyvtári portált és országos könyvtári program- és rendezvénykereső szolgáltatást működtet,
d) szakképzési és továbbképzési tanfolyamokat akkreditáltat és szervez, továbbá ellátja a  vizsgaszervezési
feladatokat,
e) koordinálja a könyvtárosképző helyek együttműködését,
f ) szakmai támogatást nyújt a  határon túli magyar könyvtárosok anyanyelvű képzéséhez, továbbképzéséhez,
valamint
g) szakmai irányelvek, normatívák és módszertani ajánlások kidolgozását szervezi és végzi.
5. Az országos szakkönyvtár és az egyetemi könyvtár kiemelt feladatainak ellátása
9. § (1) Az országos szakkönyvtár és az egyetemi könyvtár a kiemelt feladatai ellátása érdekében a Kultv. 63. § (1) bekezdése
szerinti feladatai keretében
a) részt vesz a  szakterületi információellátás szervezésében, az  elektronikus információszolgáltatás
biztosításában,
b) segítséget nyújt a kutatóknak a nyílt hozzáférés követelményeinek való megfeleléshez,
c) elősegíti az információ-megosztás kultúrájának elterjedését,
d) elősegíti a  tudományos információk (publikációk és adatok) tárolására és megosztására alkalmas, hazai és
európai interoperábilis elektronikus infrastruktúra fejlesztését, valamint
e) részt vesz a hazai tudományos tevékenység eredményeinek elektronikus formában történő hozzáférhetővé
tételében, amely kiterjed
ea) a kutatás eredményeként születő közlemények, publikációk nyilvántartására, továbbá
eb) a nyílt és korlátozott hozzáférésű elektronikus és nyomtatott publikációk gyűjtésére,
számbavételére, jogszerű megőrzésére és szolgáltatásának biztosítására.
 (2) Kiemelt feladataik ellátása érdekében szakterületükön az  országos szakkönyvtár és – a  felsőoktatási képzéshez
és kutatáshoz kapcsolódó feladatai ellátása során – az  egyetemi könyvtár a  Kultv. 63.  § (4)  bekezdése szerinti
alapfeladatai körében
 1. gyűjti és hozzáférhetővé teszi szakterülete magyar és nemzetközi szakirodalmát,
 2. szakterületén hazai és nemzetközi szak- és tudományos adatbázisok előfizetésével biztosítja
a szaktájékoztatást és a dokumentumszolgáltatást,
 3. megőrzi a számára átadott kötelespéldányokat,
 4. elvégzi a beszerzett könyvtári dokumentumok tartalmi feltárását, szakbibliográfiai számbavételét és biztosítja
a leírások országos használatát,
 5. a könyvtári adatbázisok interoperabilitása érdekében figyelembe veszi a  nemzeti könyvtár által
meghatározott feltárási követelményrendszert és törekszik a  bibliográfiai leírás párhuzamosságának
kiküszöbölésére,
6. elektronikus könyvtári dokumentumot készít (digitalizál), amelynek elektronikus másolatát – a használatára
vonatkozó korlátozások meghatározásával –, továbbá az  azonosításához szükséges metaadatokat
nyilvántartás, archiválás céljából megküldi a nemzeti könyvtárnak,
7. az adatbázis előállítójával kötött megállapodás alapján részt vesz a  magyar szakfolyóiratok analitikus
szakbibliográfiai tartalomjegyzékeit feltáró adatbázisának építésében, ennek során az  országos rendszerrel
kompatibilis adatcsere formátumot alkalmaz,
8. a nemzeti könyvtár által meghatározott adatcsere formátumot alkalmazva részt vesz az országos gyűjtőkörű
cikkadatbázis építésében,
9. részt vesz kutatásfejlesztési és innovációs programokban, felsőoktatási tartalomfejlesztésekben, hazai
és nemzetközi tudományos együttműködésekben, a  tudományos kutatás értékelésében, a  bibliometriai
vizsgálatokban, szakterületén részt vesz a tudományos információk elektronikus szolgáltatásában,
10. részt vesz a  nyílt hozzáférésű repozitóriumok országos infrastrukturális hálózatának kialakításában és
üzemeltetésében, rekordjait nemzetközileg szabványos csereformátumban hozzáférhetővé teszi,
11. szakterületi elektronikus könyvtárat gyarapít,
12. szakterületi kompetenciaközpontként működik,
13. részt vesz nemzetközi adatbázisok építésében, fejlesztésében,
14. tanácsadással és koordinációs tevékenységgel segíti a szakterületén működő szakkönyvtárak szolgáltatásait,
15. gyakorló helyként részt vesz a könyvtárosképző intézmények oktatási tevékenységében,
16. részt vesz a  könyvtári szakemberek továbbképzésében és iskolarendszeren kívüli képzésében, elősegíti
az egész életen át tartó tanulás folyamatát,
17. a használóknak felkészítő programokat szervez,
18. fogadó szervezetként lehetőséget biztosít a tanulók számára a közösségi szolgálat teljesítéséhez, valamint
19. részt vesz a tehetséggondozás és felzárkóztatás céljainak megvalósításában.
(3) A  kiemelt feladatok ellátása érdekében a  nemzeti gyűjtőkörű könyvtár az  egyetemi könyvtár számára
az (1) és (2) bekezdésben meghatározott tevékenységeken túl
a) gyűjti, őrzi és feltárja a hozzá érkező kötelespéldányokat,
b) a nemzeti könyvtárral kötött megállapodás alapján gyűjti, archiválja és szolgáltatja a  termékinformációs
kötelespéldányokat,
c) archiválja az elektronikus kötelespéldányok egy másolatát,
d) a nemzeti könyvtárral együttműködve gondoskodik az archivált könyvtári dokumentumok megőrzéséről,
e) a nemzeti könyvtárral együttműködve fejleszti a  könyvtári dokumentumok országos lelőhely
nyilvántartásának adatbázisát,
f ) az Országos Dokumentumellátási Rendszer elektronikus szolgáltató központi feladatainak ellátása során
együttműködik a nemzeti könyvtárral,
g) együttműködik a nemzeti könyvtárral az országos tartalmi feltárási rendszer kialakításában,
h) részt vesz a  tudományos kutatás eredményeinek nyílt hozzáférését biztosító tevékenység koordinálásában,
valamint
i) részt vesz a nemzeti névtér fejlesztésében.
6. A gyűjtőköri szabályzat 10. § (1) A  nemzeti könyvtár, az  országos szakkönyvtár és az  egyetemi könyvtár kiemelt feladatait a  fenntartó által
meghatározott szakterületen, a  szakterületnek megfelelő gyűjtőkörben látja el. A  szakterületnek megfelelő
gyűjtőkört a  könyvtár tevékenységét szabályozó szervezeti és működési szabályzat mellékletét képező gyűjtőköri
szabályzatban kell meghatározni.
(2) A gyűjtőköri szabályzat tartalmazza:
a) a szakterületi témákat és dokumentumtípusokat, amelyeket a könyvtár archiválási céllal gyűjt,
b) a gyűjteményfejlesztés részletes tartalmi szempontjait,
c) a beszerzett dokumentumok megőrzési szabályait, valamint
d) az állományból történő törlés szakmai szempontjait.
(3) A  gyűjtőköri szabályzatot az  e  rendeletben foglalt feladatok ellátásának összehangolása érdekében a  fenntartó
a jóváhagyását megelőzően előzetes véleményezésre megküldi a miniszternek.
7. A nyilvános könyvtárak együttműködési kötelezettsége 11. § (1) A kiemelt feladatok megvalósítása érdekében a nyilvános könyvtárak kötelesek együttműködni.
 (2) Az (1) bekezdésben foglalt kötelezettsége teljesítése során a nyilvános könyvtár
a) az elektronikus katalógusa építése során törekszik az  online hozzáférhető bibliográfiai leírások, különösen
a nemzeti bibliográfia és a Magyar Országos Közös Katalógus felhasználására,
b) az  általa készített elektronikus könyvtári dokumentum másolatát archiválás céljából beküldi a  nemzeti
könyvtárnak – ennek során a használatra vonatkozó korlátozásokat határozhat meg –, továbbá
c) az  általa készített elektronikus dokumentumok előírt metaadatait megküldi a  8.  § (1)  bekezdés 4.  pontja
szerinti nyilvántartás számára, valamint
d) együttműködik a köznevelés eredményességét szolgáló könyvtári feladatok megvalósításában.
 (3) A (2) bekezdés b) és c) pontjában foglaltak a nem nyilvános könyvtárakra is vonatkoznak.
8. Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
 (2) A nemzeti könyvtár felé a 9. § (2) bekezdés 6. pontja alapján, valamint a 11. § (2) bekezdés b) és c) pontja alapján
fennálló megküldési kötelezettséget 2015. január 1-jétől kell teljesíteni.
13. § A 10. § szerinti gyűjtőköri szabályzatot első alkalommal az e rendelet hatálybalépését követő 8 hónapon belül kell
a miniszter részére megküldeni.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
380/2016. (IX. 27.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Yosef Amrani rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Izrael Állam magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2016. szeptember 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2004. (I. 22.) ME határozata kormányzati főtisztviselő áthelyezéséről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII.
törvény 31/C. § (4) bekezdésében foglalt jogkörömben
Simon Sándor kormányzati főtisztviselőt a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma Államtitkári Hivatal állományába főosztályvezetői teendők ellátására
2004. január 1-jei hatállyal — határozatlan időre — áthelyezem.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1596/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2015-0006 azonosító számú („Megvalósíthatósági tanulmány készítése az NKH Hajózási Információs Rendszer átdolgozására” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és az azzal kapcsolatos kötelezettségvállalásról.
A Kormány
 1. elfogadja a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2015-0006 azonosító számú, „Megvalósíthatósági tanulmány készítése
az  NKH  Hajózási Információs Rendszer átdolgozására” című projektjavaslat (a továbbiakban: projekt) kiemelt
projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a  projekt tekintetében a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív
programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti
Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 15.
3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Közlekedés Operatív Program (a továbbiakban:
KÖZOP) módosításának előkészítéséről, ha a  KÖZOP 2. prioritása esetén a  forrásfelhasználás várható mértéke
a 110%-os korlátot meghaladja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1755/2018. (XII. 20.) Korm. határozata állami tulajdonban álló ingatlan Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzata részére ingyenesen történő tulajdonba adásáról.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés c) pontjában, valamint a 36. § (3) bekezdésben
biztosított jogkörében eljárva úgy dönt, hogy a  Magyar Állam tulajdonában álló, Budapest II. kerület, belterület
11660/6 helyrajzi számú, természetben a  Budapest II. kerület, Pasaréti út 199. szám alatt található, kivett lakóház,
udvar megnevezésű ingatlan (a  továbbiakban: Ingatlan) tulajdonjoga a  Magyarország helyi önkormányzatairól
szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 13. § (1) bekezdés 15. pontja szerinti közfeladat ellátásának elősegítése érdekében,
tornacsarnok megvalósítása céljából, ingyenesen Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzatának (a továbbiakban:
Önkormányzat) tulajdonába kerüljön;
2. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy a  tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződés
megkötésre kerüljön;
Felelős: a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: e határozat közzétételét követő 6 hónapon belül
3. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy a 2. pont szerinti szerződés (a továbbiakban: Szerződés) – a tulajdonátruházási szerződésre
vonatkozó általános jogszabályi követelményeken túlmenően – tartalmazza:
a) az Önkormányzat – szükség esetén – saját költségvetése terhére vállalja az  Ingatlan környezeti állapotának
felmérését, kármentesítését, illetve ha az  Ingatlanon tervezett tevékenység engedélyköteles, akkor
a szükséges engedélyek beszerzését, az Ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben esetlegesen
felmerülő általános forgalmi adó megtérítését;
b) az Önkormányzat az Ingatlan tulajdonjogát per-, teher- és igénymentesen szerzi meg;
c) az Önkormányzat vállalja, hogy az Ingatlan vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt;
d) a  bérbeadással vagy más jogcímen hasznosított Ingatlan esetében az  Önkormányzat vállalja a  fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a  tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni
követelésekért való helytállást;
e) az  Önkormányzat a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban: Nvtv.) 13.  §
(4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott, az  átruházott vagyon hasznosításáról szóló beszámolási
kötelezettségének – a Szerződés hatálybalépését követő évtől kezdődően – minden év december 31. napjáig
írásban eleget tesz;
f ) ha az Önkormányzat az e) alpontban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az ingatlanok szerződésben
rögzített bruttó forgalmi értékének 5 százalékát mint késedelmi kötbért köteles az MNV Zrt. erre vonatkozó
felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül megfizetni;
g) az Önkormányzat az Ingatlant az Nvtv. 13. § (4) bekezdés a) pontja szerint, az 1. pontban és a Szerződésben
az  Ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani; ha az  Önkormányzat ezen
kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget, az MNV Zrt. az Nvtv. 13. § (7) és (8) bekezdésének
megfelelően jár el, azzal, hogy az Önkormányzat a nemteljesítési kötbért köteles a felszólítás kézhezvételétől
számított 60 napon belül az MNV Zrt.-nek megfizetni;
4. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy a  Szerződés megkötésére kizárólag abban az  esetben kerüljön sor, ha az  Önkormányzat
a Szerződés általa történő aláírásának időpontjában az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény 260. §-a szerinti
köztartozásmentes adózói adatbázisban nyilvántartott, köztartozásmentes adózónak minősül, és a  tulajdonosi
joggyakorlóval szemben lejárt tartozással nem rendelkezik, azzal, hogy a  köztartozásmentes adózói minőségét
az Önkormányzat az állami adó- és vámhatóság által 30 napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolja;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: e határozat közzétételét követő hat hónapon belül
5. visszavonja a  Budapest II. Kerületi Szabó Lőrinc Kéttannyelvű Általános Iskola és Gimnázium tornacsarnoka
megvalósításához szükséges ingatlanvásárlásról szóló 1214/2018. (IV. 6.) Korm. határozat 4. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1715/2014. (XII. 5.) Korm. határozata a 2013. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok 2013. évi
költségvetési maradványának felhasználásáról szóló 1363/2014. (VI. 30.) Korm. határozatban megállapított,
2013.  évi, további intézkedésig fel nem használható kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési
maradványokból
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 152. § (5) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a XII. Földművelésügyi Minisztérium
fejezetnél keletkezett 38 500 ezer forintnak a felhasználását és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. a 2013. évi költségvetési maradványok felhasználásáról szóló 1562/2014. (X. 2.) Korm. határozatban megállapított,
2013. évi, további intézkedésig fel nem használható, kötelezettségvállalással terhelt, de meghiúsulás miatt
kötelezettségvállalással nem terheltté vált költségvetési maradványokból
a) az Ávr. 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XI. Miniszterelnökség fejezetnél
keletkezett 90 000 ezer forintnak, a  XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezetnél keletkezett 47 066 ezer
forintnak, valamint a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 473 048 ezer forintnak
a felhasználását és
b) az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli
el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. a kötelezettségvállalással terhelt, de 2014. június 30. után meghiúsulás miatt kötelezettségvállalással nem terheltté
vált költségvetési maradványokból
a) az Ávr. 153. §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a XI. Miniszterelnökség fejezetnél keletkezett
73 717 ezer forintnak, valamint a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 529 938 ezer
forintnak a felhasználását és
b) az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1196/2013. (IV. 11.) Korm. határozata a FINA 2021. Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság rendezési jogának megszerzése érdekében a Magyar Úszó Szövetség által benyújtandó pályázat előkészítésének támogatásával összefüggő kormányzati intézkedésről.
1. A Kormány támogatja a Magyar Úszó Szövetségnek a FINA 2021. évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi
Világbajnokság megrendezésére vonatkozó pályázatát, amelynek sikere érdekében az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján összesen 80,0 millió forint–a Magyar Úszó Szövetség által fizetendő
összesen 10,0 ezer USD-nak megfelelő pályázati regisztrációs díjat, valamint a Magyar Úszó Szövetség új székházának
kialakításával összefüggő költségeket is tartalmazó összeg – 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 13. Sportintézmények cím, 2. Nemzeti Sportközpontok alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere,
 kiemelt sportlétesítmény fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásért felelős kormánybiztos
Határidő: 2013. szeptember 30.
2. A  Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Magyar Úszó Szövetség sikeres pályázata esetén
– a  nemzetgazdasági miniszterrel és a  kiemelt sportlétesítmény fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő
kormányzati feladatok ellátásért felelős kormánybiztossal együttműködésben – készítsen előterjesztést a  FINA
2021. évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezésével összefüggő állami
szerepvállalásról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere,
 nemzetgazdasági miniszter
 kiemelt sportlétesítmény fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásért felelős kormánybiztos
Határidő: a pályázat elnyerését követő 30 nap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
187/2016. (VI. 14.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/8626-2/2016. számú előterjesztésére – Moldovan Liviu Vasile (születési hely, idő:
Máramarossziget [Románia], 1986. május 4.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. május 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
207/2013. (HK 8.) HVKF szakutasítása „A Légvédelmi Rakétaezred Tűzirányítása” című főnökségi kiadvány kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Összhaderőnemi Parancsnokság alárendeltségébe tartozó 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred és
az MH Légi Vezetési és Irányítási Központ személyi
állományára terjed ki.
2. A szakutasítás 1. mellékleteként kiadom a „A Légvédelmi Rakétaezred Tűzirányítása” című főnökségi kiadványt. Minősítése: „Korlátozott terjesztésű!”
3. Ez a szakutasítás a közzétételt követő 30. napon lép
hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke