text:
2011. XI. törvény az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló Partnerségi és Együttműködési Megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről.
(A Megállapodás 1999. július 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
(Az 1. Jegyzőkönyv 2005. november 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
(A 2. Jegyzőkönyv 2009. február 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
1. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Üzbég Köztársaság közötti
partnerség létrehozásáról szóló Partnerségi és Együttműködési Megállapodást (a továbbiakban: a Megállapodás)
e törvénnyel kihirdeti. 2. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
Partnerségi és Együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség
létrehozásáról A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Közösséget létrehozó szerződés, az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés és az Európai
Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés Szerződő Felei, a továbbiakban: a tagállamok, valamint
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, AZ EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
a továbbiakban: a Közösség, egyrészről, és AZ ÜZBÉG KÖZTÁRSASÁG, másrészről,
FIGYELEMBE VÉVE a Közösség, annak tagállamai és az Üzbég Köztársaság közötti kapcsolatokat, valamint az általuk
közösnek tekintett értékeket, FELISMERVE, hogy a Közösség és az Üzbég Köztársaság erősíteni kívánják e kapcsolatokat, továbbá partnerséget és
együttműködést kívánnak létrehozni, amely megerősítené és bővítené a múltban, különösen az Európai Gazdasági
Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége között
a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló, 1989. december 18-án aláírt
megállapodás által létesített kapcsolatokat, A törvényt az Országgyűlés a 2011. február 21-i ülésnapján fogadta el.
FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és tagállamai, valamint az Üzbég Köztársaság elkötelezettségét aziránt, hogy
megerősítsék azon politikai és gazdasági szabadságokat, amelyek a partnerség valódi alapját képezik,
FELISMERVE ebben az összefüggésben, hogy az Üzbég Köztársaság függetlenségének, szuverenitásának és területi
sérthetetlenségének támogatása hozzá fog járulni a közép-ázsiai béke és stabilitás megőrzéséhez,
FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét aziránt, hogy előmozdítsák a nemzetközi békét és biztonságot, valamint
a viták békés rendezését, és hogy e célból az Egyesült Nemzetek és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet
(EBESZ) keretében együttműködjenek, FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és tagállamai, valamint az Üzbég Köztársaság szilárd elkötelezettségét az Európai
Biztonsági és Együttműködési Értekezlet (EBEÉ) záróokmányában, a madridi és a bécsi utólagos találkozók
záróokmányaiban, a gazdasági együttműködésről szóló bonni EBEÉ-értekezletnek, a Párizsi Charta egy Új Európáért
című okmányában és az EBEÉ 1992. évi, A változás kihívásai című helsinki okmányában továbbá az EBESZ egyéb
alapvető okmányaiban szereplő valamennyi elv és rendelkezés teljes végrehajtása iránt,
MEGGYŐZŐDVE a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának különösen nagy jelentőségéről, különösen
a kisebbségekhez tartozó személyek jogai tekintetében, a szabad és demokratikus választásokon alapuló
többpártrendszer és a piacgazdaság létrehozását célzó gazdasági liberalizáció fontosságáról,
ABBAN A HITBEN, hogy e partnerségi és együttműködési megállapodás teljes körű végrehajtása az Üzbég Köztársaság
politikai, gazdasági és jogi reformok folytatásától és megvalósításától, valamint az együttműködéshez szükséges
feltételek bevezetésétől függ, és ugyanakkor hozzá is járul ezekhez, különösen az EBEÉ bonni értekezletének
következtetéseit figyelembe véve, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken bátorítsák a szomszédos országokkal való
regionális együttműködés folyamatát, és ezáltal előmozdítsák a régió jólétét és stabilitását,
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy rendszeres politikai párbeszédet hozzanak létre és alakítsanak ki a kölcsönös érdeklődésre
számot tartó, kétoldalú, regionális és nemzetközi ügyekben, FELISMERVE ÉS TÁMOGATVA az Üzbég Köztársaság azon kívánságát, hogy szoros együttműködést alakítson ki
az európai intézményekkel, FIGYELEMBE VÉVE az üzbég befektetések támogatásának szükségességét, beleértve az energetikai ágazatot, és ebben
az összefüggésben a Közösség és tagállamai által az energetikai termékek kivitele tekintetében a méltányos
tranzitfeltételeknek tulajdonított jelentőséget; megerősítve a Közösség és tagállamai, valamint az Üzbég Köztársaság
elkötelezettségét az Európai Energiacharta, valamint az Energiacharta Szerződés, továbbá az energiahatékonyságról
és a kapcsolódó környezeti szempontokról szóló Energiacharta Jegyzőkönyv teljes végrehajtása iránt,
FIGYELEMMEL arra, hogy a Közösség hajlandó szükség szerint gazdasági együttműködést és technikai
segítségnyújtást biztosítani, SZEM ELŐTT TARTVA azt, hogy e megállapodás előnyben részesíti az Üzbég Köztársaság és az európai és a szomszédos
régiók szélesebb együttműködési területe közötti fokozatos közeledést, valamint a nyitott nemzetközi rendszerbe
való fokozatos beépülését, FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét a kereskedelemnek a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályaival
összhangban történő liberalizálása iránt, és meggyőződve arról, hogy az Üzbég Köztársaság WTO-hoz való
csatlakozása a kereskedelmi kapcsolatokat tovább mélyíti, ANNAK TUDATÁBAN, hogy javítani kell az üzleti tevékenységet és a befektetést érintő feltételeket, és az olyan
területek feltételeit, mint a társaságok létrehozása, a munkaügy, a szolgáltatások nyújtása és a tőkemozgás,
MEGGYŐZŐDVE arról, hogy e megállapodás új légkört teremt a Felek közötti gazdasági kapcsolatok és különösen
a kereskedelem és befektetés fejlődése számára, amelyek elengedhetetlenek a gazdasági szerkezetváltáshoz és
a technológiai korszerűsítéshez, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy szoros együttműködést hozzanak létre a környezetvédelem területén, szem előtt tartva
a Felek között e téren fennálló kölcsönös függőséget,
FELISMERVE, hogy az illegális bevándorlás megelőzésére és csökkentésére irányuló együttműködés e megállapodás
egyik elsődleges célkitűzését képezi, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy kulturális együttműködést hozzanak létre és javítsák az információáramlást,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
Egyrészről a Közösség és tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság között partnerség jön létre. E partnerség
célkitűzései a következők: – az Üzbég Köztársaság függetlenségének és szuverenitásának támogatása,
– az Üzbég Köztársaság azon törekvéseinek támogatása, amelyek demokráciájának megszilárdítására és
gazdaságának fejlesztésére, valamint a piacgazdaságra való áttérés befejezésére irányulnak,
– megfelelő keret biztosítása a Felek közötti politikai párbeszédhez, amely lehetőséget nyújt politikai kapcsolatok
továbbfejlesztésére, – a Felek közötti kereskedelmi, befektetési és a harmonikus gazdasági kapcsolatok előmozdítása, és ezáltal
a fenntartható gazdasági fejlődésük elősegítése, – a jogalkotási, gazdasági, szociális, pénzügyi, nem katonai tudományos, technológiai és kulturális együttműködés
alapjának megteremtése, – a jogállamiságon alapuló civil társadalom létrehozásának megsegítése Üzbegisztánban.
I. CÍM
ÁLTALÁNOS ELVEK 2. cikk
A demokrácia, a nemzetközi jog és az emberi jogok tiszteletben tartása, különösen az Egyesült Nemzetek
Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és a Párizsi Charta egy Új Európáért című okmányban meghatározottak
szerint, valamint a piacgazdaság elvei, beleértve az EBEÉ bonni értekezletének okmányaiban megfogalmazottakat,
a Felek bel- és külpolitikájának, valamint a partnerség és e megállapodás lényeges alkotóelemeit képezik.
3. cikk
A Felek úgy ítélik meg, hogy jövőbeli jólétük és stabilitásuk szempontjából elengedhetetlen, hogy az újonnan
függetlenné vált államok, amelyek az Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetségének (a továbbiakban: Független
Államok) megszűnésekor alakultak ki, a Helsinki Záróokmány és a nemzetközi jog elveivel összhangban, valamint a jó
szomszédi kapcsolatok szellemében együttműködést tartsanak fenn és alakítsanak ki maguk között; és a Felek
mindent megtesznek e folyamat előmozdítása érdekében. II. CÍM
POLITIKAI PÁRBESZÉD
4. cikk
A Felek egymás között rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki, amelyet fejleszteni és bővíteni szándékoznak.
E párbeszéd kíséri és szilárdítja meg a Közösség és az Üzbég Köztársaság közötti közeledést, támogatja az országban
végbemenő politikai és gazdasági változásokat, és hozzájárul az együttműködés új formáinak létrehozásához.
A politikai párbeszéd: – erősíteni fogja az Üzbég Köztársaság, valamint a Közösség és tagállamai, és így a demokratikus nemzetek
közösségének egésze közötti kapcsolatokat. Az e megállapodás révén elért gazdasági közeledés intenzívebb
politikai kapcsolatokat fog eredményezni, – a kölcsönös érdeklődésre számot tartó nemzetközi kérdések tekintetében el fog vezetni az álláspontok fokozatos
közeledéséhez, és így növelni fogja a régión belül a biztonságot és a stabilitást,
– arra irányul, hogy a Felek törekedjenek az együttműködésre a demokrácia elveinek betartásához, valamint
az emberi jogok tiszteletben tartásához és elősegítéséhez kapcsolódó ügyekben, különösen a kisebbségekhez
tartozó személyek tekintetében, és szükség esetén tartsanak konzultációt a vonatkozó ügyekben.
E párbeszédre regionális szinten kerülhet sor. 5. cikk
A miniszteri szintű politikai párbeszédre, a 78. cikkben létrehozott Együttműködési Tanácsban kerül sor, egyéb
esetekben pedig kölcsönös megegyezéssel. 6. cikk
A Felek a politikai párbeszéd egyéb eljárásait és mechanizmusait is bevezetik, különösen a következő formákban:
– rendszeres megbeszélések a magas beosztású tisztviselők szintjén, egyrészről a Közösség és tagállamainak
képviselői, másrészről az Üzbég Köztársaság képviselői között, – a Felek közötti diplomáciai csatornák teljes kihasználása, beleértve a megfelelő kapcsolatfelvételt kétoldalú és
többoldalú szinten, mint például az Egyesült Nemzetek és az EBESZ találkozói keretében, és másutt,
– minden egyéb eszköz, beleértve a szakértői megbeszélések lehetőségét, amelyek hozzájárulhatnak e párbeszéd
megszilárdításához és fejlesztéséhez. 7. cikk
A politikai párbeszédre parlamenti szinten a 83. cikkben létrehozott parlamenti együttműködési bizottság keretében
kerül sor. III. CÍM
ÁRUFORGALOM 8. cikk
(1) A Felek egymás számára minden területen a legnagyobb kedvezmény elvét biztosítják a következők tekintetében:
– behozatali és kiviteli vámok és díjak, beleértve az ilyen vámok és díjak beszedésének módszerét,
– a vámkezeléshez, az árutovábbításhoz, a raktárakhoz és az átrakodáshoz kapcsolódó rendelkezések,
– a behozott árukra közvetlenül vagy közvetetten kivetett adók és bármilyen egyéb belső díjak,
– fizetési módok és a fizetések átutalása, az áruk belföldi piacon való értékesítéséhez, megvásárlásához, szállításához, forgalmazásához és felhasználásához
kapcsolódó szabályok. (2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni a következőkre:
a) a vámunió vagy szabadkereskedelmi terület létrehozása céljából, illetve ilyen unió vagy terület létrejötte alapján
adott kedvezmények; b) a WTO szabályokkal összhangban bizonyos országoknak, illetve egyéb nemzetközi megállapodások alapján
a fejlődő országoknak adott kedvezmények; c) a határforgalom megkönnyítése érdekében a szomszédos országoknak adott kedvezmények.
(3) Az (1) bekezdés rendelkezéseit egy átmeneti időszak alatt, amely az Üzbég Köztársaságnak a WTO-hoz való
csatlakozásakor, de legkésőbb 1998. december 31-én jár le, nem kell alkalmazni az I. mellékletben meghatározott azon
kedvezményekre, amelyeket az Üzbég Köztársaság a Szovjetunió megszűnésekor keletkezett más államoknak nyújt.
9. cikk
(1) A Felek megállapodnak abban, hogy a szabad árutovábbítás elve e megállapodás célkitűzései elérésének
elengedhetetlen feltételét képezi. Ebben a vonatkozásban mindkét Fél biztosítja a másik Fél vámterületéről származó,
illetve a másik Fél vámterületére irányuló, a területén áthaladó áruk korlátlan továbbítását.
(2) A két Fél között a GATT V. cikkének (2), (3), (4) és (5) bekezdésében leírt szabályokat kell alkalmazni.
(3) Az e cikkben foglalt szabályok nem sértik a Felek közötti megállapodás alapján meghatározott ágazatokra, így például
különösen a szállításra vagy egyes termékekre vonatkozó különleges szabályokat.
10. cikk
Ezen túlmenően az áruk ideiglenes behozatalára vonatkozó, mindkét Felet kötelező nemzetközi egyezményekből
eredő jogok és kötelezettségek sérelme nélkül, mindkét Fél mentességet biztosít a másik Félnek az e kérdésről szóló
egyéb, a Félre nézve kötelező nemzetközi egyezményben kikötött esetekben és eljárásoknak megfelelően,
jogszabályaival összhangban ideiglenesen beléptetett áruk behozatali díjai és vámjai alól. Ennek során figyelembe
veszik azokat a feltételeket, amelyek mellett a szóban forgó egyezményből eredő kötelezettségeket a kérdéses Fél
elfogadta. 11. cikk
(1) Az Közösségből származó áruk – e megállapodás 13., 16. és 17. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül – mennyiségi
korlátozások és azonos hatású intézkedések nélkül hozhatók be az Üzbég Köztársaságba.
(2) Az Közösségből származó áruk – e megállapodás 13., 16. és 17. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül – mennyiségi
korlátozások és azonos hatású intézkedések nélkül hozhatók be az Üzbég Köztársaságba.
12. cikk
A Felek közötti áruforgalomban a piaci árak érvényesülnek.
13. cikk
(1) Amennyiben az egyik Fél területére olyan növelt mennyiségben vagy olyan feltételek mellett hoznak be valamely
terméket, amely a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek belföldi termelőinek kárt okoz, vagy fennáll ennek
veszélye, a Közösség vagy az Üzbég Köztársaság, amelyikük az érintett, a következő eljárásokkal és feltételekkel
összhangban megteheti a megfelelő intézkedéseket. (2) A Közösség vagy az Üzbég Köztársaság, az esettől függően – mielőtt intézkedéseket tenne, vagy a (4) bekezdés hatálya
alá eső esetekben az intézkedéseket követően a lehető leghamarabb – biztosítja az Együttműködési Tanács számára
az összes vonatkozó tájékoztatást, azzal a céllal, hogy a XI. címben meghatározottak szerint mindkét Fél számára
elfogadható megoldást találjanak. (3) Ha a Feleknek a konzultációk eredményeképpen nem sikerül az Együttműködési Tanácshoz történő beterjesztést
követően 30 napon belül megállapodásra jutniuk a helyzet megoldását célzó lépésekben, úgy az a Fél, amely
konzultációt kért, a kár megelőzéséhez vagy orvoslásához szükséges mértékben és időtartamon át szabadon
korlátozhatja az érintett termékek behozatalát, vagy más megfelelő intézkedéseket alkalmazhat.
(4) Kritikus körülmények között, amennyiben a késedelem nehezen helyrehozható károkat okozna, a Felek a konzultációk
előtt is meghozhatják intézkedéseiket, azzal a feltétellel, hogy e lépés megtételét követően azonnal konzultációt
ajánlanak fel. (5) A Felek az e cikk szerinti intézkedések megválasztása során elsőbbséget biztosítanak azon intézkedéseknek, amelyek
a legkisebb zavart okozzák e megállapodás céljainak elérésében.
(6) E cikk egyetlen rendelkezése sem sérti és semmilyen módon nem érinti a Felek valamelyike által a GATT VI. cikkével,
a GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással, a GATT VI., XVI. és XXIII. cikkének értelmezéséről és
alkalmazásáról szóló megállapodással vagy kapcsolódó belső jogszabállyal összhangban hozott dömpingellenes vagy
kiegyenlítő intézkedéseket. 14. cikk
A Felek vállalják, hogy amint a körülmények lehetővé teszik – beleértve az Üzbég Köztársaság WTO-hoz való
csatlakozásából eredő helyzetet – megvitatják e megállapodás áruforgalmi rendelkezéseinek továbbfejlesztését.
Az Együttműködési Tanács ajánlásokat tehet a Feleknek az ilyen továbbfejlesztések tekintetében, amelyeket
elfogadásuk esetén a Felek közötti megállapodás útján, saját eljárásaiknak megfelelően léptethetnek hatályba.
15. cikk
E megállapodás nem zárja ki a behozatalra, kivitelre vagy tranzitárukra vonatkozó olyan tilalmakat és korlátozásokat,
amelyeket a közerkölcs, a közrend, a közbiztonság, az emberek, állatok és növények egészségének és életének
védelme, a természeti erőforrások védelme, a művészi, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek
védelme, a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon védelme indokol, sem az aranyra és ezüstre vonatkozó szabályokat.
Ezek a tilalmak és korlátozások azonban nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a Felek közötti
kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei. 16. cikk
E címet nem kell alkalmazni a Kombinált Nómenklatúra 50–63. árucsoportjaiba tartozó textiltermékek
kereskedelmére. E termékek kereskedelmét külön megállapodás szabályozza, amelyet 1995. december 4-én
parafáltak és ideiglenesen 1996. január 1-je óta alkalmaznak.
17. cikk
(1) Az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó termékek kereskedelmére a 11. cikk
kivételével e cím rendelkezéseit kell alkalmazni. (2) Egy szénnel és acéllal kapcsolatos ügyekkel foglakozó kapcsolattartó csoportot hoznak létre, amely egyrészről
a Közösség, másrészről az Üzbég Köztársaság képviselőiből áll.
A kapcsolattartó csoport rendszeresen információt cserél a Felek érdeklődésére számot tartó, szénnel és acéllal
kapcsolatos ügyekben. 18. cikk
Ha szükséges, a nukleáris anyagok kereskedelme az Európai Atomenergia-közösség és az Üzbég Köztársaság között
megkötendő külön megállapodás rendelkezéseinek tárgyát fogja képezni. IV. CÍM
AZ ÜZLETI VÁLLALKOZÁSOKAT ÉS A BEFEKTETÉST ÉRINTŐ RENDELKEZÉSEK
I. FEJEZET
MUNKAÜGYI FELTÉTELEK 19. cikk
(1) A Közösség és a tagállamok az egyes tagállamok vonatkozó törvényeire, feltételeire és eljárásaira figyelemmel
törekednek annak biztosítására, hogy a valamely tagállam területén jogszerűen foglalkoztatott üzbég
állampolgárokat olyan bánásmódban részesítsék, amely a munkafeltételek, a javadalmazás és az elbocsátás
tekintetében a saját állampolgárokkal összehasonlítva mentes az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéstől.
(2) Az Üzbég Köztársaság az Üzbég Köztársaságban hatályos törvényekre, feltételekre és eljárásokra figyelemmel
biztosítja, hogy a tagállamoknak az Üzbég Köztársaság területén jogszerűen foglalkoztatott állampolgárait olyan
bánásmódban részesítsék, amely a munkafeltételek, a javadalmazás és az elbocsátás tekintetében a saját
állampolgárokkal összehasonlítva mentes az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéstől. 20. cikk
Az Együttműködési Tanács megvizsgálja, hogyan javíthatók az üzletemberek munkafeltételei a Felek nemzetközi
kötelezettségvállalásaival összhangban, beleértve az EBEÉ bonni értekezletének okmányában rögzített vállalásokat.
21. cikk
Az Együttműködési Tanács ajánlásokat tesz a 19. és a 20. cikk végrehajtására.
II. FEJEZET
A TÁRSASÁGOK LETELEPEDÉSÉT ÉS MŰKÖDÉSÉT ÉRINTŐ FELTÉTELEK
22. cikk
(1) A Közösség és tagállamai az üzbég társaságoknak a 24. cikk d) pontjában meghatározott letelepedése tekintetében
legalább olyan kedvező elbánást biztosítanak, mint amilyenben más harmadik országokat részesítenek.
(2) A Közösség és tagállamai, a IV. mellékletben felsorolt fenntartások sérelme nélkül, az üzbég társaságok területükön
letelepedett leányvállalatainak a működésük tekintetében legalább olyan kedvező elbánást biztosítanak, mint
amilyenben a közösségi társaságokat részesítik. (3) A Közösség és tagállamai az üzbég társaságok területükön letelepedett fióktelepeinek működése tekintetében
legalább olyan kedvező elbánást biztosítanak, mint amilyenben harmadik országok társaságainak fióktelepeit
részesítik. (4) Az Üzbég Köztársaság, a III. mellékletben felsorolt fenntartások sérelme nélkül, a közösségi társaságoknak a 24. cikk
d) pontjában meghatározott letelepedése tekintetében legalább olyan kedvező elbánást biztosít, mint amilyenben
az üzbég társaságokat, vagy – amennyiben ez utóbbi a kedvezőbb – a harmadik országbeli társaságokat részesítik.
(5) Az Üzbég Köztársaság területén található közösségi társaságok leányvállalatainak és fióktelepeinek legalább olyan
kedvező elbánást biztosít működésüket tekintve, mint amilyenben az üzbég társaságokat vagy fióktelepeket
részesítik, vagy – amennyiben ez utóbbi a kedvezőbb – a harmadik országbeli társaságokat vagy fióktelepeket
részesítik, a jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel összhangban. 23. cikk
(1) A 22. cikk rendelkezéseit, nem kell alkalmazni a légi közlekedésre, a belvízi közlekedésre és a tengeri szállításra.
(2) Az alábbiakban feltüntetett olyan tevékenységek tekintetében azonban, amelyeket hajózási ügynökségek végeznek
és nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások nyújtására irányulnak, ideértve azon intermodális szállítási műveleteket,
amelyek során az út egy részét tengeren teszik meg, mindkét Fél megengedi a másik Fél társaságainak, hogy területén
leányvállalatok vagy fióktelepek formájában kereskedelmi jelenléttel rendelkezzenek, a letelepedés és a működés
tekintetében legalább olyan kedvező feltételek mellett, mint amelyet a Fél saját társaságainak vagy – ha ez utóbbiak
kedvezőbbek – valamely harmadik ország társaságai leányvállalatainak vagy fióktelepeinek biztosít, az egyes Felek
jogszabályaival és szabályozásával összhangban. (3) Az ilyen tevékenységek különösen a következők:
a) tengeri szállítási és kapcsolódó szolgáltatások piacra vitele és értékesítése az ügyfelekkel való közvetlen kapcsolat
útján, az árajánlattól a számlázásig, függetlenül attól, hogy e szolgáltatásokat maga a szolgáltató, vagy olyan
szolgáltatók működtetik vagy kínálják fel, amelyekkel a szolgáltatás eladója tartós üzleti megegyezést kötött;
b) bármely szállítási és kapcsolódó szolgáltatás megvásárlása és felhasználása saját számlára vagy ügyfelek számára
(és az ügyfeleiknek történő viszonteladás), beleértve a belső közlekedési szolgáltatásokat bármely olyan
közlekedési móddal, különösen belvízi utakon, közúton és vasúton, amely az integrált szolgáltatás nyújtásához
szükséges; c) dokumentáció készítése a fuvarokmányok, vámokmányok, valamint a szállított áruk származására és jellegére
vonatkozó egyéb okmányok tekintetében; d) üzleti információk biztosítása bármilyen eszközzel, beleértve a számítógépes információs rendszereket és
az elektronikus adatcserét (figyelemmel a távközlés tekintetében fennálló, megkülönböztetéstől mentes
korlátozásokra); e) üzleti megegyezés létrehozása helyben letelepedett hajózási ügynökséggel, beleértve a társaság tőkéjében való
részesedést és a helyben toborzott személyzet kinevezését (vagy külföldi személyzet esetében figyelemmel
e megállapodás vonatkozó rendelkezéseire); f) eljárás a társaságok nevében, többek között a hajó kikötésének megszervezésében vagy a rakományok
átvételében, ha szükséges. 24. cikk
E megállapodás alkalmazásában:
a) „közösségi társaság”, illetve „üzbég társaság”: olyan társaság, amelyet valamely tagállam, illetve az Üzbég
Köztársaság törvényeivel összhangban hoztak létre, és amelynek a létesítő okirat szerinti székhelye vagy központi
ügyvezetése, illetve gazdasági tevékenységének székhelye a Közösség, illetve az Üzbég Köztársaság területén
található. Ha azonban a valamely tagállam, illetve az Üzbég Köztársaság törvényeivel összhangban létrehozott
társaságnak csak a létesítő okirat szerinti székhelye található a Közösség, illetve az Üzbég Köztársaság területén,
a társaságot akkor tekintik közösségi, illetve grúziai társaságnak, ha működése során tényleges és folyamatos
kapcsolatban áll valamely tagállam, illetve az Üzbég Köztársaság gazdaságával.
b) valamely társaság „leányvállalata”: az előbbi által ténylegesen ellenőrzött vállalat.
c) valamely társaság „fióktelepe”: az üzleti tevékenység folytatásának jogi személyiséggel nem rendelkező helye,
amely tartósan jelenik meg, például egy anyavállalat kiterjesztéseként, irányítással és az ahhoz szükséges anyagi
eszközökkel rendelkezik, hogy üzleti tárgyalásokat folytasson harmadik felekkel oly módon, hogy ez utóbbiaknak
– noha annak ismeretében, hogy szükség esetén az anyavállalattal lépnek jogi kapcsolatba, amelynek a központi
irodája külföldön található – nem az anyavállalattal kell közvetlenül tárgyalnia, hanem a kiterjesztésként üzemelő
üzleti helyszínen köthet ügyleteket. d) „letelepedés”: az a) pontban említett közösségi vagy azerbajdzsáni társaságoknak azon joga, hogy az Üzbég
Köztársaságban, illetve a Közösségben leányvállalatok vagy fióktelepek létesítésén keresztül gazdasági
tevékenységet kezdjenek el. e) „működés”: gazdasági tevékenységek folytatása.
f) „gazdasági tevékenységek”: ipari, kereskedelmi és szakmai jellegű tevékenységek.
A nemzetközi tengeri szállítás tekintetében, beleértve az intermodális szállítási műveleteket, amelyek során az út egy
részét tengeren teszik meg, a tagállamoknak vagy az Üzbég Köztársaság a Közösségen, illetve az Üzbég Köztársaságon
kívül letelepedett állampolgárai, valamint a Közösségen vagy a Üzbég Köztársaságon kívül letelepedett tagállamok
állampolgárai, illetve üzbég állampolgárok által ellenőrzött hajózási társaságok szintén kedvezményezettjei e fejezet
és a III. fejezet rendelkezéseinek, ha hajóikat a szóban forgó tagállamban, illetve az Üzbég Köztársaságban a vonatkozó
jogszabályokkal összhangban tartják nyilván. 25. cikk
(1) E megállapodás egyéb rendelkezései ellenére, az egyik Felet sem akadályozza meg abban, hogy prudenciális okokból
intézkedéseket hozzon a befektetők, a betétesek, a biztosítottak és az olyan személyek védelme érdekében,
amelyeknek valamely pénzügyi szolgáltató letéteményesi kötelezettséggel tartozik, vagy annak érdekében, hogy
biztosítsa a pénzügyi rendszer sértetlenségét és stabilitását. Amennyiben az ilyen intézkedések nem egyeztethetők
össze e megállapodás rendelkezéseivel, nem használhatók fel a Fél e megállapodás szerinti kötelezettségeinek
elkerülésére. (2) E megállapodás egy része sem értelmezhető úgy, hogy az előírná a Feleknek egyedi vevők ügyeivel vagy
elszámolásaival összefüggő, illetve a közigazgatási intézmények birtokában lévő bizalmas vagy védett információk
kiszolgáltatását. (3) E megállapodás alkalmazásában a „pénzügyi szolgáltatások” a IV. mellékletben leírt tevékenységeket jelentik.
26. cikk
E megállapodás rendelkezései nem sértik bármely olyan intézkedésnek a Felek valamelyike által történő alkalmazását,
amelyre annak megelőzése érdekében van szükség, hogy e megállapodás rendelkezésein keresztül megkerüljék
valamely Félnek azon intézkedéseit, amelyekkel harmadik országok bejutását szabályozza a saját piacára.
27. cikk
(1) Az Üzbég Köztársaság, illetve a Közösség területén letelepedett közösségi, illetve üzbég társaságnak e cím
I. fejezetének rendelkezései ellenére jogában áll az, hogy a letelepedés szerinti befogadó országban érvényes
jogszabályokkal összhangban az Üzbég Köztársaságban, illetve a Közösség területén olyan alkalmazottakat
foglalkoztasson, akár leányvállalatai, akár fióktelepei révén, akik valamely közösségi tagállam, illetve az Üzbég
Köztársaság állampolgárai, azzal a feltétellel, hogy az ilyen alkalmazottak a (2) bekezdésben meghatározott
kulcsfontosságú személyzet tagjai, és hogy kizárólag a társaságok vagy fióktelepek alkalmazásában állnak. Az ilyen
alkalmazottak tartózkodási és munkavállalási engedélyei csak az ilyen foglalkoztatás időtartamára vonatkoznak.
(2) Az előbb említett társaságok, a továbbiakban: szervezetek, kulcsfontosságú személyzetét a következő kategóriák
közül a c) pontban meghatározott „társaságon belül áthelyezett személyek” képezik, feltéve, hogy a szervezet jogi
személy, és az érintett személyek legalább az áthelyezést közvetlenül megelőző évben annak alkalmazásában álltak,
vagy üzlettársak voltak benne (a többségi részvényesek kivételével):
a) a szervezetben vezető beosztást betöltő személyek, akik elsődlegesen a létesítmény vezetését látják el, és akik
elsősorban a társaság igazgatósága vagy részvényesei, illetve az ennek megfelelő személyek általános felügyelete
vagy irányítása alatt állnak, és munkájuk a következőkre terjed ki:
– a létesítmény vagy a létesítmény egyik szervezeti egységének vagy részlegének a vezetése,
– felügyeleti, szakmai vagy vezető szerepet betöltő más alkalmazottak munkájának felügyelete és
ellenőrzése, – személyes hatáskör gyakorlása alkalmazottak felvétele és elbocsátása, a felvételre és elbocsátásra tett
ajánlások és egyéb személyzeti intézkedések tekintetében; b) a szervezetben dolgozó olyan személyek, akik a létesítmény működtetéséhez, kutatási felszereléséhez,
technikáihoz vagy vezetéséhez elengedhetetlen, nem mindennapi tudás birtokában vannak. Az ilyen tudás
értékelése a létesítményre jellemző tudáson kívül tükrözheti a speciális technikai tudást igénylő munka vagy
szakma típusához kapcsolódó magas szintű képzettséget, beleértve az engedélyhez kötött szakmához való
tartozást; c) «társaságon belül áthelyezett személy»: olyan természetes személy, aki valamely Fél területén lévő szervezetben
dolgozik, és akit a másik Fél területén folytatott gazdasági tevékenységekkel összefüggésben oda ideiglenesen
áthelyeznek; az érintett szervezet székhelyének valamely Fél területén kell lennie, és az áthelyezésnek e szervezet
olyan létesítményére (fióktelep, leányvállalat) kell irányulnia, amely ténylegesen hasonló gazdasági
tevékenységeket folytat a másik Fél területén. 28. cikk
(1) A Felek mindent elkövetnek annak érdekében, hogy elkerüljék az olyan intézkedések vagy lépések megtételét,
amelyek egymás társaságai számára az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozottabbá
tennék a letelepedés és a működés feltételeit. (2) E cikk rendelkezései nem érintik a 36. cikk rendelkezéseit: a 36. cikk hatálya alá tartozó eseteket minden más
rendelkezés kizárásával kizárólag a szóban forgó cikk rendelkezései szabályozzák.
(3) A partnerség és az együttműködés szellemében, és a 42. cikk fényében, az Üzbég Köztársaság kormánya tájékoztatja
a Közösséget az olyan új jogszabályok előterjesztésének vagy új rendelkezések elfogadásának szándékáról, amelyek
a közösségi társaságok üzbég leányvállalatai vagy fióktelepei számára a letelepedési vagy működési feltételeket
az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozottabbá tennék. A Közösség felkérheti
az Üzbég Köztársaságot, hogy közölje az ilyen jogszabályok vagy rendelkezések tervezetét, és folytasson konzultációt
e tervezetekről. (4) Amennyiben az Üzbég Köztársaságban bevezetett új jogszabály vagy rendelkezés következtében a közösségi
társaságok üzbég leányvállalatai vagy fióktelepei számára a letelepedési vagy működési feltételek az e megállapodás
aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozottabbá válnak, az ilyen jogszabály vagy rendelkezés
a vonatkozó törvény hatálybalépésének időpontjában az Üzbég Köztársaságban már letelepedett leányvállalatokra és
fióktelepekre a vonatkozó törvény hatálybalépését követően három éven át nem alkalmazandó.
III. FEJEZET
HATÁROKON ÁTNYÚLÓ SZOLGÁLTATÁSNYÚJTÁS A KÖZÖSSÉG
ÉS AZ ÜZBÉG KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT
29. cikk
(1) A Felek e fejezet rendelkezéseivel összhangban vállalják, hogy megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében,
hogy a Felek szolgáltatási ágazatainak fejlődését szem előtt tartva fokozatosan engedélyezzék a szolgáltatások
nyújtását olyan közösségi vagy üzbég társaságok részéről, amelyek más Félnek a területén letelepedettek, mint
amelyben a szolgáltatás által megcélzott személy. (2) Az Együttműködési Tanács ajánlást tesz az (1) bekezdés végrehajtására.
30. cikk
A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy piacorientált szolgáltatási ágazatot alakítsanak ki az Üzbég
Köztársaságban. 31. cikk
(1) A Felek vállalják, hogy kereskedelmi alapon, hatékonyan alkalmazzák a nemzetközi hajózási piachoz és forgalomhoz
való korlátlan hozzáférés elvét: a) az előbbi rendelkezés nem érinti a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló ENSZ-egyezményből
eredő azon jogokat és kötelezettségeket, amelyek az e megállapodásban részes Felek egyikére vagy másikára
vonatkoznak. Vonalhajózási konferenciához nem tartozó szállítók szabadon versenyezhetnek vonalhajózási
konferenciához tartozó szállítókkal, ha betartják a tisztességes kereskedelemi verseny szabályait;
b) a Felek megerősítik elkötelezettségüket a szabad versenykörnyezet iránt, amely a száraz és folyékony ömlesztett
áruk kereskedelmének elengedhetetlen tényezője. (2) Az (1) bekezdés elveinek alkalmazása során a Felek:
a) e megállapodás hatálybalépésétől kezdve nem alkalmazzák a közösségi tagállamok és az egykori Szovjetunió
közötti kétoldalú megállapodások rakománymegosztásra vonatkozó rendelkezéseit; b) nem vezetnek be rakománymegosztásra vonatkozó záradékokat a harmadik országokkal kötendő jövőbeli
kétoldalú megállapodásokban, kivéve olyan kivételes körülmények esetén, amennyiben az e megállapodásban
részes egyik vagy másik Fél vonalhajózási társaságainak máskülönben nem lenne tényleges lehetőségük arra,
hogy az érintett harmadik országból érkező és oda irányuló kereskedelmi forgalomban részt vegyenek;
c) a száraz és folyékony ömlesztett áruk kereskedelméről szóló jövőbeli kétoldalú megállapodásokban megtiltják
a rakománymegosztásra vonatkozó megegyezéseket; d) e megállapodás hatálybalépésével eltörölnek minden olyan egyoldalú intézkedést, igazgatási, technikai és egyéb
akadályt, amely a nemzetközi tengeri szállításban korlátozó vagy megkülönböztető hatást fejthetne ki
a szolgáltatások szabad nyújtásra. 32. cikk
A Felek közötti szállítás összehangolt fejlesztésének biztosítását szem előtt tartva, amelyet a Felek kereskedelemi
szükségleteikhez igazítanak, a kölcsönös piaci hozzáférés feltételei, valamint a közúti, vasúti és belvízi utakon történő,
továbbá az esetleges légiközlekedési szolgáltatásnyújtás feltételei adott esetben külön megállapodásokban
szabályozhatók, amelyet a Felek e megállapodás hatálybalépését követően tárgyalnak meg.
IV. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 33. cikk
(1) E cím rendelkezéseit a közrenddel összefüggő, közbiztonsági és közegészségügyi korlátozásokra figyelemmel kell
alkalmazni. (2) E cím rendelkezéseit nem kell alkalmazni azon tevékenységekre, amelyek valamely Fél területén hivatali hatáskör, akár
alkalmi, gyakorlásával függenek össze. 34. cikk
E cím alkalmazásában e megállapodás egy része sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy a belépés és tartózkodás,
a munkavállalás, a munkafeltételek és a természetes személyek letelepedése és a szolgáltatásnyújtás tekintetében
törvényeiket és rendeleteiket alkalmazzák, azzal a feltétellel, hogy ennek során nem alkalmazzák ezeket oly módon,
amely az e megállapodás valamely rendelkezésének feltételei alapján bármely Felet megillető előnyöket semmissé
tenné vagy csökkentené. A fenti rendelkezés nem érinti a 33. cikk alkalmazását.
35. cikk
Azon társaságok, amelyek üzbég társaságok és közösségi társaságok közös ellenőrzése alatt és kizárólagos
tulajdonában vannak, szintén a II., III. és IV. fejezet rendelkezéseinek kedvezményezettjei közé tartoznak.
36. cikk
Az egyik Fél által az e megállapodás alapján a másik Félnek biztosított bánásmód, a szolgáltatások kereskedelméről
szóló általános egyezmény (GATS) hatálya alá tartozó ágazatok vagy intézkedések tekintetében a GATS vonatkozó
kötelezettségeinek hatálybalépését egy hónappal megelőző naptól kezdve, semmilyen esetben nem lehet
kedvezőbb, mint az előbbi Fél által a GATS rendelkezései alapján az egyes szolgáltatási ágazatok, alágazatok és
szolgáltatásnyújtási módok tekintetében biztosított bánásmód. 37. cikk
A II., III. és IV. fejezet alkalmazásában nem veszik figyelembe a Közösség, annak tagállamai és az Üzbég Köztársaság
által, a GATS V. cikkének elveivel összhangban, gazdasági integrációs megállapodásokban vállalt kötelezettségek
alapján biztosított bánásmódot. 38. cikk
(1) Az e cím rendelkezéseivel összhangban biztosított legnagyobb kedvezmény elvét nem kell alkalmazni azon
adókedvezményekre, amelyeket a Felek a kettős adóztatás elkerülését szolgáló megállapodások vagy egyéb
adóegyezmények alapján nyújtanak, vagy a jövőben nyújtani fognak.
(2) E cím egy része sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná azt, hogy a Felek a kettős adóztatás elkerülését szolgáló
megállapodások és más adóegyezmények vagy a belföldi adójogszabályok adórendelkezései alapján olyan
intézkedéseket fogadjanak el vagy érvényesítsenek, amelyek az adókikerülés vagy adókijátszás megelőzésére
irányulnak. (3) E cím egy része sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná a tagállamokat vagy az Üzbég Köztársaságot abban,
hogy megkülönböztetést tegyen adójogszabályai vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása során olyan adófizetők
között, amelyek, különösen lakóhelyük tekintetében, nincsenek azonos helyzetben.
39. cikk
A 27. cikk sérelme nélkül, a II., III. és a IV. fejezet egy rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy feljogosítaná:
– a tagállamok, illetve az Üzbég Köztársaság állampolgárait arra, hogy bármilyen minőségben belépjenek az Üzbég
Köztársaság, illetve a Közösség területére és ott tartózkodjanak, különösen valamely társaság részvényeseként
vagy tulajdonostársaként, vezetőjeként vagy alkalmazottjaként, illetve szolgáltatások nyújtójaként vagy
kedvezményezettjeként, – az üzbég társaságok közösségi leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy a Közösség területén az Üzbég
Köztársaság állampolgárait alkalmazzák vagy foglalkoztassák, – a közösségi társaságok üzbég leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy az Üzbég Köztársaság területén
a tagállamok állampolgárait alkalmazzák vagy foglalkoztassák, – az üzbég társaságokat vagy üzbég társaságok közösségi leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy ideiglenes
munkaszerződés alapján üzbég személyeket biztosítsanak abból a célból, hogy más személyek számára és
ellenőrzése alatt működjenek, – a közösségi társaságokat és a közösségi társaságok üzbég leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy ideiglenes
munkaszerződés alapján olyan munkavállalókat biztosítsanak, akik a tagállamok állampolgárai.
V. FEJEZET
FOLYÓ FIZETÉSEK ÉS TŐKE 40. cikk
(1) A Felek vállalják, hogy szabadon átváltható valutában engedélyezik a Közösségben és az Üzbég Köztársaságban honos
személyek közötti, az áruforgalommal, valamint a szolgáltatások és személyek mozgásával összefüggő,
e megállapodás rendelkezéseivel összhangban teljesített folyó fizetéseket. (2) A tőkemozgások mérlegének ügyletei tekintetében e megállapodás hatálybalépésétől a fogadó ország törvényeivel
összhangban alapított társaságokba irányuló közvetlen befektetésekhez és a II. fejezet rendelkezéseivel összhangban
végzett befektetésekhez, valamint e befektetések és a belőlük származó esetleges nyereség felszámolásához vagy
hazatelepítéséhez kapcsolódó szabad tőkemozgást biztosítani kell. (3) E megállapodás hatálybalépésétől kezdve, a (2) bekezdés vagy az (5) bekezdés sérelme nélkül nem vezetnek be újabb
devizakorlátozásokat a Közösségben és az Üzbég Köztársaságban honos személyek közötti tőkemozgásra és a hozzá
kapcsolódó folyó fizetésekre vonatkozóan, és a meglévő szabályok nem válnak korlátozóbbakká.
(4) A Felek konzultációt folytatnak egymással abból a célból, hogy e megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása
érdekében megkönnyítsék a Közösség és az Üzbég Köztársaság között a (2) bekezdésben említettektől eltérő, más
tőkeformák mozgását. (5) Hivatkozva e cikk rendelkezéseire, amíg nem vezetik be az üzbég valutának a Nemzetközi Valutaalap (IMF)
alapokmánya VIII. cikke értelmében vett teljes konvertibilitását, az Üzbég Köztársaság kivételes körülmények között
devizakorlátozásokat alkalmazhat rövid és hosszú lejáratú hitelek nyújtásával és felvételével összefüggésben,
amennyiben az ilyen hitelek nyújtása esetén az Üzbég Köztársaság számára ilyen korlátozásokat írnak elő és
amennyiben e korlátozásokat az Üzbég Köztársaság jogállása az IMF-ben megengedi. Az Üzbég Köztársaság
e korlátozásokat megkülönböztetéstől mentesen alkalmazza. Alkalmazásuk a lehető legkisebb mértékben zavarja
e megállapodást. Az Üzbég Köztársaság az ilyen intézkedések bevezetéséről és azok változásairól tájékoztatja
az Együttműködési Tanácsot. (6) Az (1) és a (2) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben kivételes körülmények között a Közösség és az Üzbég Köztársaság
közötti tőkemozgás súlyos nehézségeket okoz a Közösségben, illetve az Üzbég Köztársaságban az árfolyam-politika
vagy a monetáris politika működtetésében, vagy fennáll ennek a veszélye, úgy a Közösség, illetve az Üzbég
Köztársaság legfeljebb hat hónapon át védintézkedéseket hozhat a Közösség és az Üzbég Köztársaság közötti
tőkemozgás tekintetében, ha az ilyen intézkedések feltétlenül szükségesek.
VI. FEJEZET
A SZELLEMI, IPARI ÉS KERESKEDELMI TULAJDON OLTALMA
41. cikk
(1) E cikk és az V. melléklet rendelkezései alapján az Üzbég Köztársaság folytatja a szellemi, ipari és kereskedelmi
tulajdonjogok oltalmának fejlesztését annak érdekében, hogy e megállapodás hatálybalépését követő ötödik év
végére a Közösségben fennálló oltalmi szinthez hasonló szintű oltalmat biztosítson, beleértve az ilyen jogok
érvényesítésének hatékony eszközeit. (2) Az Üzbég Köztársaság e megállapodás hatálybalépését követő ötödik év végére csatlakozik a szellemi, ipari és
kereskedelmi tulajdonjogokról szóló, az V. melléklet (1) bekezdésében említett többoldalú egyezményekhez,
amelyekben a tagállamok részesek, vagy amelyeket a tagállamok az ezen egyezményekben foglalt vonatkozó
rendelkezéseknek megfelelően ténylegesen alkalmaznak. V. CÍM
JOGALKOTÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS
42. cikk
(1) A Felek kijelentik, hogy az Üzbég Köztársaság és a Közösség közötti gazdasági kapcsolatok megerősítésének fontos
feltételét képezi az Üzbég Köztársaság meglévő és jövőbeli jogszabályainak a Közösség jogszabályaihoz való
közelítése. Az Üzbég Köztársaság törekszik annak biztosítására, hogy jogszabályai fokozatosan összeegyeztethetőkké
váljanak a Közösség jogszabályaival. (2) A jogszabályok közelítése különösen a következő területekre terjed ki: társasági befektetéseket szabályozó törvények
és rendeletek, vámjog, társasági jog, bankjog, társasági számvitel és adók, szellemi tulajdon, munkavállalók
munkahelyi védelme, más pénzügyi szolgáltatások, versenyszabályok, minden kereskedelmet befolyásoló témával és
gyakorlattal együtt, közbeszerzés, emberek, állatok és növények egészségének és életének védelme,
környezetvédelem, fogyasztóvédelem, közvetett adózás, műszaki szabályok és szabványok, nukleáris törvények és
rendeletek, valamint szállítás és távközlés. (3) A Közösség ezen intézkedések végrehajtásához technikai segítséget nyújt az Üzbég Köztársaságnak, amely többek
között a következőket ölelheti fel: – szakértők cseréje,
– korai tájékoztatás biztosítása, különösen a vonatkozó jogszabályokról,
– szemináriumok szervezése, – a jogszabályok előkészítését és végrehajtását végző személyzet szakképzése,
– támogatás a vonatkozó ágazatok közösségi jogszabályainak lefordításához.
(4) A Felek megállapodnak abban, hogy megvizsgálják annak lehetőségét, hogy versenytörvényeiket a közöttük folyó
kereskedelmet érintő esetekben összehangolt módon alkalmazzák. VI. CÍM
GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS
43. cikk
(1) A Közösség és az Üzbég Köztársaság gazdasági együttműködést hoz létre, amely az Üzbég Köztársaság gazdasági
reformjához, valamint fellendüléséhez és fenntartható fejlődéséhez való hozzájárulásra irányul. Ezen együttműködés
mindkét Fél javára erősíti a fennálló gazdasági kapcsolatokat.
(2) Politikai és egyéb intézkedéseket fognak kialakítani a gazdasági és társadalmi reform, valamint az üzbég gazdasági és
kereskedelmi rendszerek átalakítása érdekében, amelyeket a fenntarthatóság és a kiegyensúlyozott társadalmi
fejlődés követelményei fognak vezérelni; teljes mértékben figyelembe véve a környezeti szempontokat is.
(3) E cél érdekében az együttműködés különösen a gazdasági és társadalmi fejlődés, az emberi erőforrás-fejlesztés,
a vállalkozások támogatása (ezen belül a privatizáció, a befektetések és a pénzügyi szolgáltatások fejlesztése),
a mezőgazdaság és az élelmiszeripar, az energetika és nukleáris biztonság, a szállítás, a turizmus, postai szolgáltatások
és távközlés, környezetvédelem, a regionális együttműködés és a monetáris politika területeire összpontosít.
(4) Különös figyelmet szentelnek az olyan intézkedéseknek, amelyek alkalmasak arra, hogy elősegítsék
az együttműködést. (5) Az e megállapodásban meghatározott gazdasági együttműködést és az együttműködés más formáit adott esetben
a Közösség technikai segítségnyújtással támogathatja, figyelembe véve a Közösség által a Független Államokban
nyújtott technikai segítségre vonatkozó tanácsi rendeletet, az Üzbég Köztársaságnak nyújtott közösségi technikai
segítséggel kapcsolatos indikatív programban vállalt prioritásokat, valamint a kialakított koordinációs és végrehajtási
eljárásokat. 44. cikk Együttműködés az áruforgalom és szolgáltatások kereskedelme területén
A Felek együttműködésük során biztosítják azt, hogy az Üzbég Köztársaság nemzetközi kereskedelme a WTO
szabályaival összhangban bonyolódjon. Ez az együttműködés a kereskedelem megkönnyítése szempontjából közvetlenül fontos kérdésekre terjed ki,
különösen az Üzbég Köztársaság jogszabályainak és rendeleteinek a WTO-val való harmonizálása megsegítésében,
hogy így az Üzbég Köztársaság mihamarabb megfeleljen a Közösséghez való csatlakozás feltételeinek. Ezek többek
között: – kereskedelmi és kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó politika megfogalmazása, beleértve
a fizetéseket és az elszámolási mechanizmusokat, – a vonatkozó jogszabályok tervezetének elkészítése.
45. cikk Ipari együttműködés
(1) Az együttműködés különösen a következők előmozdítását célozza:
– üzleti kapcsolatok fejlesztése mindkét oldal gazdasági szereplői között,
– a Közösség részvétele az Üzbég Köztársaság erőfeszítéseiben, amelyek iparának átalakítására irányulnak,
– az irányítás javítása, – a hadiipari létesítmények átalakítása,
– hatékony termelés és feldolgozási képesség kialakítása a nyersanyag ágazatban,
– megfelelő kereskedelmi szabályok és gyakorlatok kialakítása, a beleértve a termékmarketinget is,
– környezetvédelem, – a védelem átalakítása, – vezető személyzet képzése.
(2) E cikk rendelkezései nem érintik a vállalkozásokra vonatkozó közösségi versenyszabályok végrehajtását.
46. cikk Beruházásfejlesztés és -védelem
(1) Az együttműködés a Közösség és a tagállamok vonatkozó hatásköreit és illetékességeit szem előtt tartva arra irányul,
hogy kedvező légkört teremtsen a belföldi és külföldi magánbefektetések számára, különösen a beruházásvédelem,
a tőketranszfer és a befektetési lehetőségekre vonatkozó információcsere jobb feltételei révén.
(2) Az együttműködés céljai különösen a következők: – adott esetben beruházásfejlesztési és -védelmi megállapodások megkötése az Üzbég Köztársaság és
a tagállamok között, – adott esetben megállapodások megkötése az Üzbég Köztársaság és a tagállamok között a kettős adóztatás
elkerüléséről, – kedvező körülmények megteremtése, amelyek bátorítják az üzbég gazdaságba történő külföldi befektetéseket,
– stabil és megfelelő üzleti jog és üzleti feltételek kialakítása, valamint információcsere a befektetések területén
a törvényekről, a rendeletekről és a közigazgatási gyakorlatokról,
– információcsere a befektetési lehetőségekről többek között kereskedelmi vásárok, kiállítások, kereskedelmi hetek
és egyéb események formájában. 47. cikk Közbeszerzés
A Felek együttműködnek azon feltételek kialakításában, amelyek lehetővé teszik az árukra és szolgáltatásokra
vonatkozó szerződések nyílt és versenytárgyaláson alapuló odaítélését, különösen ajánlati felhívások révén.
48. cikk Együttműködés a szabványok és a megfelelőségértékelés területén
(1) A Felek közötti együttműködés előmozdítja a minőség terén követett, a nemzetközi megállapodásoknak megfelelő
feltételekhez, elvekhez és iránymutatásokhoz való felzárkózást. A szükséges intézkedések megkönnyítik
a megfelelőségértékelés területén a kölcsönös elismerés irányába tett előrelépést, valamint az üzbég termékek
minőségének javítását. (2) E célból a Felek arra törekszenek, hogy olyan technikai segítségnyújtási projektek keretében működjenek együtt,
amelyek: – előmozdítják a megfelelő együttműködést az e területekre szakosodott szervezetekkel és intézményekkel,
– előmozdítják a közösségi technikai szabályok alkalmazását, valamint az európai szabványok és
megfelelőségértékelési eljárások használatát, – lehetővé teszik a minőségirányítás területén a tapasztalatok és a technikai információk cseréjét.
49. cikk Bányászat és nyersanyagok
(1) A Felek arra törekednek, hogy növeljék a bányászatra és nyersanyagokra irányuló befektetést és kereskedelmet.
(2) Az együttműködést különösen a következő területekre összpontosítják:
– információcsere a bányászati és a nemvasfémágazat kilátásairól,
– az együttműködés jogi keretrendszerének kialakítása, – kereskedelmi kérdések,
– környezeti jogszabályok elfogadása és végrehajtása, – képzés,
– biztonság a bányászatban. 50. cikk Tudományos és műszaki együttműködés
(1) A Felek a kölcsönös előnyök alapján támogatják az együttműködést a nem katonai kutatás és technológiai fejlesztés
(KTF) területén, figyelemmel a rendelkezésre álló erőforrásokra, a programjaikhoz való megfelelő hozzáférésre,
valamint a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok hatékony védelmének megfelelő szintjére.
(2) A tudományos és technológiai együttműködés a következőket öleli fel:
– tudományos és műszaki információcsere, – közös KTF-tevékenység,
– képzési tevékenységek és mobilitási programok a KTF-fel foglalkozó tudósok, kutatók és szakemberek számára
mindkét oldalon. Amennyiben az együttműködés oktatást és/vagy képzést magában foglaló tevékenységek formáját ölti, az 51. cikk
rendelkezéseivel összhangban kell azokat végrehajtani. A Felek kölcsönös megállapodás alapján a tudományos és technológiai együttműködés más formáit is kialakíthatják.
Az együttműködési tevékenységek során külön figyelmet kell fordítani az olyan tudósok, mérnökök, kutatók és
műszaki szakemberek más területen történő foglalkoztatására, akik tömegpusztító fegyverek kutatásával és/vagy
előállításával foglalkoznak vagy foglalkoztak. (3) Az e cikk hatálya alá eső együttműködést az egyes Felek által elfogadott eljárásoknak megfelelően megtárgyalt és
megkötött külön megegyezések alapján valósítják meg, amelyek többek között a szellemi, ipari és kereskedelmi
tulajdonjogokra vonatkozó különleges rendelkezéseket is rögzítenek. 51. cikk
Oktatás és szakképzés
(1) A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy mind a közszférában, mind a magánszférában növeljék az általános
oktatás és a szakképzettség szintjét az Üzbég Köztársaságban.
(2) Az együttműködést különösen a következő területekre összpontosítják:
– az üzbég felsőoktatási és szakképzési rendszerek korszerűsítése, beleértve a felsőoktatási létesítmények és
a felsőoktatási diplomák akkreditálási rendszerét, – a köz- és a magánszektorbeli vezetők és köztisztviselők szakképzése a meghatározásra kerülő prioritási
területeken, – együttműködés az oktatási intézmények, illetve az oktatási intézmények és cégek között,
– a tanárok, felsőfokú képesítéssel rendelkezők, adminisztrátorok, fiatal tudósok és kutatók, valamint a fiatalok
mobilitása, – az európai tanulmányok terén folytatott oktatás támogatása a megfelelő intézményekben,
– közösségi nyelvek oktatása, – konferenciatolmácsok posztgraduális képzése,
– újságírók szakképzése, – oktatók szakképzése. (3) Az egyik Fél lehetséges részvétele a másik Fél oktatási és szakképzési programjaiban a Felek vonatkozó eljárásaival
összhangban vitatható meg, továbbá, adott esetben, intézményi kereteket és együttműködési terveket fognak
létrehozni, amelyek az Üzbég Köztársaságnak a közösségi TEMPUS-programban való részvételére épülnek.
52. cikk Mezőgazdaság és az agráripari ágazat
Az együttműködés célja e területen a mezőgazdaság reformja, az üzbég mezőgazdaság, az agráripari és a szolgáltatási
ágazat korszerűsítése, privatizálása és átalakítása, belföldi és külföldi piacok kialakítása az üzbég termékek számára
olyan feltételek mellett, amelyek biztosítják a környezet védelmét, figyelembe véve az élelmiszerellátás biztonsága
javításának szükségességét, valamint az agrár- és élelmiszeripar, továbbá a mezőgazdasági termékek feldolgozásának
és forgalmazásának fejlesztése. A Felek arra is törekednek, hogy az ipari és mezőgazdasági élelmiszertermékek
tekintetében fokozatosan közelítsék az üzbég szabványokat a közösségi technikai szabályokhoz, beleértve
az egészségügyi és növény-egészségügyi szabványokat. 53. cikk Energia
(1) Az együttműködésre a piacgazdaság és az Európai Energiacharta alapelvei keretében kerül sor, amelynek hátteréül
az európai energiapiacok fokozatos integrációja szolgál. (2) Az együttműködés többek között az energetikai politika megfogalmazására és továbbfejlesztésére irányul. Többek
között a következő területekre terjed ki: – az energetikai ágazat irányításának és szabályozásának javítása a piacgazdasággal összhangban,
– az energiaellátás, ezen belül az ellátás biztonságának gazdaságos és környezetileg elfogadható módon történő
javítása, – az energiatakarékosság és a hatékony energiafelhasználás előmozdítása, valamint az energiahatékonyságról és
a kapcsolódó környezeti szempontokról szóló Energiacharta Jegyzőkönyv végrehajtása,
– az energetikai infrastruktúra korszerűsítése, – az ellátás és a végfelhasználás területén az energetikai technológiák javítása minden fajta energiatípus esetében,
– irányítói és műszaki szakképzés az energetikai szektorban,
– energetikai anyagok és termékek szállítása és továbbítása,
– az energiakereskedelem fokozásához és a befektetések ösztönzéséhez szükséges intézményi, jogi, adózási és
egyéb feltételek megteremtése, – vízenergia és más megújuló energiaforrások fejlesztése.
(3) A Felek kicserélik egymással az energetikai ágazatba történő befektetésekre vonatkozó információkat, különösen
az energiaforrások termelése, illetve az olaj- és gázvezetékek, valamint az egyéb energiatermék-szállítóeszközök
építése és felújítása tekintetében. A Felek különös fontosságot szentelnek az energiaágazat befektetéseit illető
együttműködésnek, továbbá az ilyen ügyek rendezési módjának. A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy
az energetikai ágazatba történő befektetések tekintetében a lehető leghatékonyabban végrehajtsák a IV. cím és
a 46. cikk rendelkezéseit. 54. cikk A környezet és az emberi egészség
(1) Az Európai Energiachartát, az 1993. évi luzerni, illetve az 1995. évi októberi szófiai értekezlet nyilatkozatát szem előtt
tartva, figyelembe véve továbbá az Energiacharta Szerződést és különösen annak 19. cikkét, valamint
az energiahatékonyságról és a kapcsolódó környezeti szempontokról szóló Energiacharta Jegyzőkönyvet, a Felek
továbbfejlesztik és erősítik együttműködésüket a környezet és az emberi egészség területén.
(2) Az együttműködés célja a környezet romlása elleni küzdelem, és különösen a következők:
– a szennyezettségi szintek hatékony felügyelete és a környezet értékelése; információs rendszer a környezet
állapotáról, – a helyi, a regionális és az országhatáron átterjedő levegő- és vízszennyezés leküzdése,
– az ökológiai egyensúly helyreállítása, – a fenntartható, hatékony és környezetileg hatékony energiatermelés és -felhasználás,
– az ipari létesítmények biztonsága, – a vegyi anyagok osztályozása és biztonságos kezelése,
– a vízminőség, – a hulladékcsökkentés, az újrafelhasználás és a biztonságos ártalmatlanítás, a Bázeli Egyezmény végrehajtása,
– a mezőgazdaság környezeti hatása, talajerózió és kémiai szennyezés,
– az erdők védelme, – a biodiverzitás megőrzése, a védett területek és a biológiai erőforrások fenntartható felhasználása és kezelése,
– a területrendezés, ezen belül az építőipar és a városfejlesztés,
– a gazdasági és a fiskális eszközök felhasználása,
– a globális éghajlatváltozás, – a környezeti nevelés és a tudatosság,
– az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló Espoo-i Egyezmény végrehajtása.
(3) Az együttműködésre különösen a következők útján kerül sor:
– katasztrófavédelmi tervezés és más vészhelyzetek, – információk és szakértők cseréje, többek között a tiszta technológiák átadása, továbbá a biotechnológiák
biztonságos és környezetileg elfogadható felhasználása területén, – közös kutatási tevékenységek,
– a jogszabályok fejlesztése a közösségi szabványok szintjének elérése érdekében,
– együttműködés regionális szinten, beleértve az Európai Környezetvédelmi Ügynökség keretében való
együttműködést, és nemzetközi szinten, – stratégiák kialakítása, különös tekintettel a globális és éghajlati kérdésekre, valamint a fenntartható fejlődés
elérését szem előtt tartva, – környezeti hatástanulmányok. (4) A Felek próbálják fejleszteni az együttműködést az emberi egészséget érintő kérdésekben, különösen a fertőző
betegségek megelőzésére és leküzdésére, illetve az anyák és fiatal gyermekeik védelmére nyújtott technikai
segítséggel. 55. cikk Közlekedés
A Felek a közlekedés területén továbbfejlesztik és megerősítik együttműködésüket.
Az együttműködés többek között az üzbég közlekedési rendszerek és hálózatok átalakítására és korszerűsítésére,
valamint adott esetben – a globálisabb közlekedési rendszer kialakításának összefüggésében – a közlekedési
rendszerek összeegyeztethetőségének fejlesztésére és biztosítására irányul. Az együttműködés többek között a következőket öleli fel:
– a közúti szállítás, a vasutak, a kikötők és a repülőterek, továbbá a városi személyszállítási rendszerek irányításának
és üzemeltetésének korszerűsítése, – a vasutak, a vízi utak, a közutak, a kikötők, a repülőterek és a légi közlekedési infrastruktúra korszerűsítése és
fejlesztése, beleértve a közérdekű főútvonalak és a fent említett közlekedési módok transzeurópai
összeköttetéseinek korszerűsítését, különösen a Traceca-projekthez kapcsolódóan, – a kombinált szállítás támogatása és fejlesztése,
– a közös kutatási és fejlesztési programok támogatása,
– a politika kialakításához és végrehajtásához szükséges szabályozói és intézményi keretek kidolgozása, beleértve
a szállítási ágazat privatizálását. 56. cikk Postai szolgáltatások és távközlés
A Felek hatásköreiken és illetékességükön belül kibővítik és megerősítik az együttműködést a következő területeken:
– politikák és iránymutatások kialakítása a távközlési ágazat és a postai szolgáltatások fejlesztéséhez,
– a díjszabási politika és a forgalmazás elveinek kialakítása a távközlési ágazatban és a postai szolgáltatások terén,
– technológia és know-how átadása, beleértve az európai technikai szabványokra és hitelesítési rendszerekre
vonatkozó ismereteket, – a távközlés és a postai szolgáltatások terén projektek fejlesztésének ösztönzése és a befektetések számára
vonzóvá tétele, – a távközlési és postai szolgáltatásnyújtás hatékonyságának és minőségének javítása, többek között az alágazatok
tevékenységeinek liberalizálásán keresztül, – a távközlés fokozott alkalmazása, különösen az elektronikus fizetési rendszerek területén,
– távközlési hálózatok irányítása és azok optimalizálása, – megfelelő szabályozási alap a távközlési és postai szolgáltatásnyújtáshoz, valamint a rádiófrekvencia-spektrum
felhasználásához, – szakképzés a távközlés és a postai szolgáltatások területén a piaci feltételek mellett történő üzemeltetés szem
előtt tartásával. 57. cikk Pénzügyi szolgáltatások és adóhivatalok
(1) Az együttműködés különösen annak megkönnyítésére irányul, hogy az Üzbég Köztársaság az általánosan elfogadott,
kölcsönös elszámolási rendszerek részévé váljon. A technikai segítségnyújtás előterében a következők állnak:
– egy értéktőzsde és értékpapírpiac kialakítása, – a banki és pénzügyi szolgáltatások fejlesztése, a hitelforrások közös piacának kialakítása, az Üzbég Köztársaság
bevonása valamely általánosan elfogadott, kölcsönös elszámolási rendszerbe, – biztosítási szolgáltatások kialakítása, amelyek többek között kedvező keretet hoznának létre ahhoz, hogy
közösségi társaságok a biztosítási ágazaton belül közös vállalatok létrehozásában vegyenek részt az Üzbég
Köztársaságban, valamint exporthitel-biztosítás kialakítása. Ezen együttműködés különösen ahhoz járul hozzá, hogy a pénzügyi szolgáltató ágazatban elősegítse az Üzbég
Köztársaság és a tagállamok közötti kapcsolatok fejlesztését. (2) A Felek együttműködnek abban, hogy adórendszert és adóhivatalokat alakítsanak ki az Üzbég Köztársaságban. Ez
az együttműködés magába foglalja az adóügyekben és az adópolitika kialakításában és végrehajtásában résztvevő
személyzet képzését érintő információ- és tapasztalatcserét. 58. cikk
Vállalkozások átalakítása és privatizálása
Felismerve, hogy a privatizálás alapvető fontosságú a fenntartható gazdasági fellendüléshez, a Felek megegyeznek
abban, hogy együttműködnek a szükséges intézményi, jogi és metodológiai keret fejlesztéséhez. Külön figyelmet
szentelnek a privatizációs folyamat rendes és átlátható természetére.
A technikai segítségnyújtás előterében a következők állnak: – egy intézményi alap további kialakítása az üzbég parlamenten belül, amely képes meghatározni és levezetni
a privatizációs folyamatot, – egy privatizációs stratégia további kialakítása az üzbég parlamenten belül, beleértve a jogalkotási keretet és
végrehajtási mechanizmusokat, – a földhasználat és tulajdon piaci megközelítésének, továbbá a föld privatizálásának előmozdítása,
– a privatizációra még nem felkészült vállalkozások átszervezése,
– a magánvállalkozások fejlesztése, különösen a kis- és középvállalkozások ágazatában,
– egy beruházási privatizációs alap rendszer kialakítása. Ezen együttműködés célja továbbá, hogy hozzájáruljon az Üzbég Köztársaságban található közösségi befektetések
fejlesztéséhez. 59. cikk Regionális fejlesztés
(1) A Felek megerősítik az együttműködést a területfejlesztés és a területrendezés területén.
(2) A Felek e célból ösztönzik a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságok közötti információcserét a területfejlesztési és
területrendezési politika, valamint a regionális politikák kialakításának módszerei terén, külön hangsúlyt helyezve
a hátrányos helyzetben lévő területek fejlesztésére. Ösztönzik a régiók és a területfejlesztésért felelős közintézmények közötti közvetlen kapcsolatfelvételt is, többek
között azzal a céllal, hogy kicseréljék a területfejlesztés előmozdításának módszereit és formáit.
60. cikk Szociális együttműködés
(1) Az egészség és a biztonság területén a Felek azzal a céllal alakítanak ki maguk között együttműködést, hogy javítsák
a munkavállalók egészség- és biztonságvédelmének szintjét. Az együttműködés különösen a következőket öleli fel:
– oktatás és szakképzés az egészségügyi és a biztonsági területen, külön figyelmet fordítva a magas kockázatú
tevékenységi területekre, – megelőző intézkedések kialakítása és támogatása a foglalkozási megbetegedések és egyéb munkahelyi ártalmak
leküzdése érdekében, – a jelentős balesetek veszélyének megelőzése és a mérgező vegyi anyagok kezelése,
– kutatás a munkakörnyezettel, valamint a munkavállalók egészségével és biztonságával kapcsolatos tudásbázis
fejlesztése érdekében. (2) A foglalkoztatás tekintetében az együttműködés különösen a következőkre irányuló technikai segítségnyújtásban
nyilvánul meg: – a munkaerőpiac optimalizálása, – a munkaközvetítő és a tanácsadó szolgáltatások korszerűsítése,
– szerkezetváltási programok tervezése és megvalósítása, – a helyi munkaerőpiacok fejlesztésének ösztönzése,
– a rugalmas foglalkoztatási programokra vonatkozó információk kicserélése, beleértve az önálló foglalkoztatást
ösztönző és a vállalkozóvá válást előmozdító programokat. (3) A Felek külön figyelmet szentelnek a szociális védelem területén megvalósuló együttműködésnek, ami többek között
kiterjed az üzbég szociális védelmi reformok tervezésében és megvalósításában való együttműködésre.
E reformoknak az a céljuk, hogy a piacgazdaságokra jellemző védelmi módszereket fejlesszenek ki az Üzbég
Köztársaságban, és a reformok a szociális védelem összes formáját felölelik.
61. cikk Idegenforgalom
A Felek fokozzák és fejlesztik együttműködésüket, amely a következőket öleli fel:
– az idegenforgalom megkönnyítése, – az információáramlás fokozása,
– know-how átadása, – a közös tevékenységek lehetőségének tanulmányozása,
– együttműködés a hivatalos idegenforgalmi szervezetek között, beleértve a promóciós anyagok elkészítését,
– képzés az idegenforgalom fejlesztése érdekében. 62. cikk
Kis- és középvállalkozások
(1) A Felek arra törekednek, hogy fejlesszék és megerősítsék a kis- és középvállalkozásokat, valamint ezek egyesületeit,
továbbá a közösségi és az üzbég KKV-k közötti együttműködést.
(2) Az együttműködés technikai segítségnyújtást foglal magában, különösen a következő területeken:
– jogalkotási keret kialakítása a KKV-k számára, – megfelelő infrastruktúra kifejlesztése a KKV-k támogatására, mind az Üzbég Köztársaság területén található, mind
a külföldi KKV-k közötti párbeszéd fejlesztésére, továbbá a KKV-k képzése a finanszírozáshoz való hozzájutáshoz,
– képzés a marketing, számvitel és minőségi termékek ellenőrzése területén.
63. cikk Információ és kommunikáció
A Felek támogatják az információkezelés korszerű módszereinek kifejlesztését, beleértve a médiát, és ösztönzik
a hatékony kölcsönös információcserét. Elsőbbséget kapnak azon programok, amelyeknek az a célja, hogy alapvető
tájékoztatással lássák el az általános közvéleményt a Közösségről és az Üzbég Köztársaságról, beleértve, ha lehetséges,
az adatbázisokhoz való hozzáférést, a szellemi tulajdonjogok teljes tiszteletben tartása mellett.
64. cikk Fogyasztóvédelem
A Felek szoros együttműködést alakítanak ki, amelynek az a célja, hogy elérjék a fogyasztóvédelmi rendszereik közötti
összeegyeztethetőséget. Ez az együttműködés magában foglalhatja a jogalkotói munkára és az intézményi reformra
vonatkozó információk kicserélését, állandó rendszerek létrehozását a veszélyes termékekről való kölcsönös
tájékoztatás érdekében, a fogyasztóknak nyújtott tájékoztatás javítását, különösen a felkínált áruk és szolgáltatások
ára, jellemzői tekintetében, cserekapcsolatok kialakítását a fogyasztói érdekképviseletek között, és a fogyasztóvédelmi
politikák összeegyeztethetőségének fokozását, valamint szemináriumok és szakképzési gyakorlatok szervezését.
65. cikk Vámügy
(1) Az együttműködés célja a kereskedelemmel és a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatban elfogadni tervezett
összes rendelkezésnek való megfelelés biztosítása, valamint az üzbég vámrendszernek a közösségi vámrendszerhez
való közelítése. (2) Az együttműködés különösen a következőket öleli fel:
– információcsere, – munkamódszerek javítása, – a Kombinált Nómenklatúra és az egységes vámokmány bevezetése,
– a közösségi és az üzbég árutovábbítási rendszerek kölcsönös összekapcsolása,
– az ellenőrzések és az alaki követelmények egyszerűsítése az áruforgalom tekintetében,
– támogatás korszerű váminformációs rendszerek bevezetéséhez, – szemináriumok és szakképzési gyakorlatok szervezése.
Szükség esetén technikai segítségnyújtást biztosítanak. (3) Az e megállapodásban előirányzott további együttműködés és különösen a VIII. cím sérelme nélkül, a Felek
közigazgatási hatóságai között a vámügyekben való kölcsönös segítségnyújtásra az e megállapodáshoz csatolt
jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban kerül sor. 66. cikk Statisztikai együttműködés
Az együttműködés célja e területen olyan hatékony statisztikai rendszer kialakítása, amely biztosítja azon megbízható
statisztikákat, amelyek a gazdasági reform folyamatának támogatásához és figyelemmel kíséréséhez, valamint
az üzbég magánvállalkozások fejlődéséhez szükségesek. A Felek különösen a következő területeken működnek együtt:
– az üzbég statisztikai rendszer hozzáigazítása a nemzetközi módszerekhez, szabványokhoz és osztályozáshoz,
– statisztikai információk cseréje, – a gazdasági reformok megvalósításához és irányításához szükséges makro- és mikroökonómiai statisztikai
információk biztosítása. A Közösség e célok eléréséhez az Üzbég Köztársaságnak nyújtott technikai segítségnyújtással járul hozzá.
67. cikk Gazdaságtudomány
A Felek azáltal könnyítik meg a gazdasági reform folyamatát és a gazdaságpolitikák összehangolását, hogy
együttműködnek az egymás gazdaságának alapvető jellemzőire, valamint a piacgazdaságok gazdaságpolitikájának
tervezésére és végrehajtására vonatkozó ismereteik szélesítése érdekében. A Felek e célból információt cserélnek
a makrogazdasági teljesítményre és kilátásokra vonatkozóan. A Közösség technikai segítségnyújtást biztosít a következők érdekében:
– az Üzbég Köztársaság támogatása a gazdasági reform folyamatában szakértői tanácsadás és technikai
segítségnyújtás biztosításával, – az együttműködés ösztönzése a közgazdászok között a gazdaságpolitika kialakításához szükséges know-how
átadásának meggyorsítása és az e politika szempontjából fontos kutatási eredmények széles körű elterjesztése
érdekében, – az Üzbég Köztársaság azon képességének fejlesztése, amely segítségével gazdasági modelleket hozhat létre.
VII. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS A DEMOKRÁCIÁVAL ÉS AZ EMBERI JOGOKKAL KAPCSOLATOS ÜGYEKBEN
68. cikk
A Felek együttműködnek a demokratikus intézmények létrehozása vagy megerősítése szempontjából fontos összes
kérdésben, beleértve azon intézményeket, amelyekre a nemzetközi jognak és az EBESZ elveinek megfelelően
a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmének megerősítése érdekében van szükség.
Ezen együttműködés technikai segítségnyújtási programok formájában valósul meg, amelyekkel többek között
a következőkhöz kívánnak támogatást nyújtani: a vonatkozó jogszabályok és előírások elkészítése, az ilyen
jogszabályok végrehajtása; az igazságszolgáltatás működése; az állam igazságügyi kérdésekben játszott szerepe; és
a választási rendszer működése. Ez adott esetben képzést is magában foglalhat. A Felek ösztönzik a nemzeti, regionális
és igazságszolgáltatási hatóságaik, országgyűlési képviselőik és nem kormányzati szervezeteik közötti
kapcsolatfelvételt és cseréket. VIII. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ ILLEGÁLIS TEVÉKENYSÉGEK MEGELŐZÉSÉBEN, VALAMINT AZ ILLEGÁLIS
BEVÁNDORLÁS MEGELŐZÉSÉBEN ÉS ELLENŐRZÉSÉBEN
69. cikk
A Felek együttműködést alakítanak ki, amely a következő illegális tevékenységek megelőzésére irányul:
– gazdasági bűncselekmények, ezen belül korrupció, – különböző áruk, ezen belül ipari hulladék illegális kereskedelme, tiltott fegyverkereskedelem,
– hamisítás. Az előbb említett területeken az együttműködés a kölcsönös konzultáción és a szoros interakción alapul. Technikai és
közigazgatási segítség nyújtható a következő területeken: – nemzeti jogszabályok megfogalmazása a bűncselekmények megelőzése területén,
– információs központok létrehozása, – a bűncselekmények megelőzésével foglalkozó intézmények hatékonyságának fokozása,
– a személyzet képzése és kutatási infrastruktúra kialakítása,
– a bűncselekményeket megakadályozó, kölcsönösen elfogadható intézkedések kidolgozása.
70. cikk Pénzmosás
(1) A Felek egyetértenek abban, hogy erőfeszítésekre és együttműködésre van szükség annak megelőzése érdekében,
hogy pénzügyi rendszereiket általában a bűncselekményekből és különösen a kábítószerrel kapcsolatos
bűncselekményekből származó bevételek tisztára mosására használják fel. (2) Az együttműködés e területen közigazgatási és technikai segítségnyújtást foglal magában, amelynek az a célja, hogy
olyan alkalmas előírásokat határozzanak meg a pénzmosás ellen, amelyek egyenértékűek a Közösség és az illetékes
nemzetközi fórumok, beleértve a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által elfogadott előírásokkal.
71. cikk Kábítószerek
A Felek hatásköreiken és illetékességeiken belül együttműködnek a kábítószerek és a pszichotróp anyagok tiltott
előállítása, beszerzése és kereskedelme megakadályozására irányuló politikák és intézkedések hatékonyságának és
eredményességének fokozásában, beleértve a prekurzorok terjesztésének megakadályozását, valamint a kábítószer
iránti kereslet megelőzésének és csökkentésének előmozdítását. Az együttműködés e területen a Felek közötti,
a különböző, kábítószerek által érintett területek célkitűzéseire és eljárásaira vonatkozó konzultációkon és szoros
együttműködésen alapul. 72. cikk Illegális bevándorlás
(1) A tagállamok és az Üzbég Köztársaság megállapodnak abban, hogy együttműködnek az illegális bevándorlás
megelőzése és ellenőrzése érdekében. E célból: – az Üzbég Köztársaság vállalja, hogy valamely tagállam kérésére további alaki követelmények nélkül visszafogadja
azon állampolgárait, akik illegálisan tartózkodnak az adott tagállam területén, és
– minden tagállam vállalja, hogy az Üzbég Köztársaság kérésére további alaki követelmények nélkül visszafogadja
azon állampolgárait, akik illegálisan tartózkodnak az adott tagállam területén.
A tagállamok és az Üzbég Köztársaság megfelelő azonosító dokumentumokat szolgáltat állampolgárai számára
az ilyen esetekben. (2) Az Üzbég Köztársaság a kérelmező tagállamokkal kétoldalú megállapodást köt, melyben rendelkeznek
a visszafogadás különleges kötelezettségeiről, többek között más országok állampolgárainak, illetve hontalanok
visszafogadásáról szóló kötelezettségekről, akik egy ilyen tagállamból érkeztek az Üzbég Köztársaság területére.
(3) Az Együttműködési Tanács megvizsgálja, hogy milyen további közös erőfeszítésekre van mód az illegális bevándorlás
megelőzése és ellenőrzése érdekében. IX. CÍM
KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉS
73. cikk
A Felek vállalják, hogy támogatják, ösztönzik és megkönnyítik a kulturális együttműködést. Az együttműködésbe
adott esetben bevonhatók a közösségi kulturális együttműködési programok, illetve egy vagy több tagállam kulturális
együttműködési programjai, és további, kölcsönös érdeklődésre számot tartó tevékenységek alakíthatók ki.
X. CÍM
PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS A TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS TERÜLETÉN
74. cikk
E megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében és a 75., a 76. és a 77. cikkel összhangban az Üzbég Köztársaság
technikai segítségnyújtásként támogatás formájában ideiglenes pénzügyi támogatásban részesül a Közösségtől.
E támogatás célja az Üzbég Köztársaság gazdasági átalakulásának felgyorsítása.
75. cikk
E pénzügyi támogatást a vonatkozó tanácsi rendeletben előirányzott TACIS-program keretében biztosítják.
76. cikk
A közösségi pénzügyi támogatás célkitűzéseit és területeit indikatív programban állapítják meg, amely a két Fél között
az Üzbég Köztársaság igényeinek, ágazati abszorpciós kapacitásának és a reformok terén elért előrehaladásának
figyelembevételével létrejövő megállapodás prioritásait tükrözi. A Felek tájékoztatják erről az Együttműködési
Tanácsot. 77. cikk
A rendelkezésre álló erőforrások optimális felhasználása érdekében a Felek gondoskodnak arról, hogy a közösségi
technikai segítségnyújtási hozzájárulásokat szorosan összehangolják a más forrásokból, így a tagállamoktól, más
országoktól és nemzetközi szervezetektől, például a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Banktól, valamint az Európai
Újjáépítési és Fejlesztési Banktól származó hozzájárulásokkal. XI. CÍM
INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
78. cikk
A megállapodással Együttműködési Tanács jön létre, amely felügyeli e megállapodás végrehajtását.
Az Együttműködési Tanács miniszteri szinten ül össze évente egy alkalommal. Megvizsgálja a megállapodás
keretében felmerülő minden nagyobb jelentőségű ügyet, valamint az e megállapodás célkitűzéseinek elérése
szempontjából kölcsönös érdeklődésre számot tartó egyéb kétoldalú és nemzetközi kérdést. Az Együttműködési
Tanács a két Fél közötti megállapodással megfelelő ajánlásokat is tehet.
79. cikk
(1) Az Együttműködési Tanács egyrészről az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága tagjaiból,
másrészről az üzbég kormány tagjaiból áll. (2) Az Együttműködési Tanács maga állapítja meg eljárási szabályzatát.
(3) Az Együttműködési Tanács elnökségét felváltva a Közösség egy képviselője, illetve az üzbég kormány egy tagja látja el.
80. cikk
(1) Az Együttműködési Tanácsot feladatainak ellátása során az Együttműködési Bizottság segíti, amely egyrészről
az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága tagjainak képviselőiből, másrészről az üzbég kormány
tagjainak képviselőiből áll, rendszerint főtisztviselői szinten. Az Együttműködési Bizottság elnöki tisztségét felváltva
a Közösség, illetve az Üzbég Köztársaság látja el.
Az Együttműködési Tanács eljárási szabályzatában meghatározza az Együttműködési Bizottság feladatait, amelyek
magukban foglalják az Együttműködési Tanács üléseinek előkészítését és a bizottság működésének módját.
(2) Az Együttműködési Tanács átruházhatja hatásköreit az Együttműködési Bizottságra, amely biztosítja
az Együttműködési Tanács ülései közötti folytonosságot. 81. cikk
Az Együttműködési Tanács dönthet más különbizottság vagy testület felállításáról, amely segíthet feladatainak
végrehajtásában, és meghatározza az ilyen bizottságok vagy testületek feladatait és működésének módját.
82. cikk
Az olyan kérdések megvizsgálásakor, amelyek e megállapodás keretében a GATT/WTO valamely cikkét említő
rendelkezéssel kapcsolatban merülnek fel, az Együttműködési Tanács a lehető legszélesebb körben azt az értelmezést
veszi figyelembe, amelyet a kérdéses GATT/WTO cikk tekintetében a WTO tagjai általánosan alkalmaznak.
83. cikk
A megállapodással parlamenti együttműködési bizottság jön létre. E fórum az Üzbég Parlament és az Európai
Parlament tagjai számára biztosít lehetőséget a találkozásra és a véleménycserére. A bizottság az általa meghatározott
időközönként ül össze. 84. cikk
(1) A Parlamenti Együttműködési Bizottság egyrészről az Európai Parlament tagjaiból, másrészről pedig az Üzbég
Parlament tagjaiból áll. (2) A Parlamenti Együttműködési Bizottság maga állapítja meg eljárási szabályzatát.
(3) A Parlamenti Együttműködési Bizottság elnökségét felváltva az Európai Parlament, illetve az Üzbég Parlament látja el,
az eljárási szabályzatban megállapított rendelkezéseknek megfelelően. 85. cikk
A Parlamenti Együttműködési Bizottság tájékoztatást kérhet az Együttműködési Tanácstól e megállapodás
végrehajtása tekintetében, amely a bizottság számára a kért tájékoztatást megadja.
A Parlamenti Együttműködési Bizottságot tájékoztatják az Együttműködési Tanács ajánlásairól.
A Parlamenti Együttműködési Bizottság ajánlásokat tehet az Együttműködési Tanácsnak.
86. cikk
(1) E megállapodás alkalmazásában mindkét Fél biztosítja, hogy a másik Fél természetes és jogi személyei saját
állampolgáraihoz viszonyítva megkülönböztetésektől mentesen fordulhassanak a Felek illetékes bíróságaihoz és
közigazgatási szerveihez személyi és tulajdonjogaik védelmében, ideértve a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonra
vonatkozó jogokat is. (2) A Felek hatásköreik és illetékességeik korlátain belül:
– ösztönzik a választottbírósági eljárás alkalmazását a Közösség és az Üzbég Köztársaság gazdasági szereplői között
megkötött kereskedelmi és együttműködési ügyletekből eredő viták rendezésében,
– megállapodnak abban, hogy amennyiben a vitát választottbíróság elé terjesztik, mindkét vitás Fél, kivéve, ha
a Felek által választott választottbíróság szabályai másképpen rendelkeznek, maga választhatja meg saját
választottbíróját, függetlenül állampolgárságától, és hogy az elnöklő harmadik választottbíró vagy az egyéni
választottbíró harmadik állam állampolgára lehet, – azt fogják ajánlani gazdasági szereplőiknek, hogy kölcsönös egyetértésben válasszák meg a szerződéseikre
alkalmazandó jogot, – ösztönzik az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottsága (UNCITRAL) által kidolgozott
választottbírósági szabályok alkalmazását és a New Yorkban, 1958. június 10-én létrejött, a külföldi
választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezményt aláíró államok
választottbíróságai által bonyolított választottbírósági eljárás igénybevételét. 87. cikk
E megállapodás egyik Felet sem akadályozza meg abban, hogy meghozza azon intézkedéseket:
a) amelyeket a lényeges biztonsági érdekeivel ellentétes információközlés megelőzése érdekében szükségesnek
tart; b) amelyek fegyverek, lőszerek és hadianyagok előállításával vagy kereskedelmével, vagy védelmi célból
elengedhetetlen kutatással, fejlesztéssel vagy termeléssel kapcsolatosak, azzal a feltétellel, hogy az ilyen
intézkedések a nem kifejezetten katonai célú termékek tekintetében nem befolyásolják hátrányosan
a versenyfeltételeket; c) amelyeket a közrend fenntartását érintő, súlyos belső zavargások esetén saját biztonsága érdekében, háború
vagy háborús veszéllyel fenyegető súlyos nemzetközi feszültség esetén, vagy a béke és a nemzetközi biztonság
fenntartása céljából általa elfogadott kötelezettségek végrehajtása érdekében elengedhetetlennek tart;
d) amelyeket a kettős felhasználású ipari áruk és technológia ellenőrzése során nemzetközi kötelezettségei és
vállalásai betartásához szükségesnek tart. 88. cikk
(1) Az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken és az abban foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül:
– az Üzbég Köztársaság által a Közösség tekintetében alkalmazott szabályok nem vezethetnek
megkülönböztetéshez a tagállamok, állampolgáraik vagy társaságaik, illetve cégeik között,
– a Közösség által az Üzbég Köztársaság tekintetében alkalmazott szabályok nem vezethetnek
megkülönböztetéshez a üzbég állampolgárok vagy társaságok és cégek között.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezései nem érintik a Felek azon jogát, hogy alkalmazzák adójogszabályaik vonatkozó
rendelkezéseit azokra az adózókra, akik lakóhelyük tekintetében nincsenek azonos helyzetben.
89. cikk
(1) Bármelyik Fél e megállapodás alkalmazásából vagy értelmezéséből adódó bármely vitát az Együttműködési Tanács elé
terjeszthet. (2) Az Együttműködési Tanács a vitát ajánlással rendezheti.
(3) Abban az esetben, ha a vitát nem lehetséges a (2) bekezdés szerint rendezni, bármelyik Fél értesítheti a másik Felet
egyeztető kijelöléséről; ekkor a másik Fél két hónapon belül köteles egy második választott bírót kijelölni. Ennek
az eljárásnak az alkalmazása szempontjából a Közösséget és a tagállamokat együtt az egyik Félnek kell tekinteni.
Az Együttműködési Tanács kijelöl egy harmadik egyeztető bírót.
Az egyeztető bírák ajánlásukat többségi szavazással hozzák meg. Az ilyen ajánlások a Felekre nézve nem kötelezők.
(4) Az Együttműködési Tanács meghatározhatja a vitarendezés eljárási szabályait.
90. cikk
A Felek megállapodnak abban, hogy valamely Fél kérésére a megfelelő csatornákon keresztül haladéktalanul
konzultálnak annak érdekében, hogy megvitassák az e megállapodás értelmezése vagy végrehajtása, illetve a Felek
közötti kapcsolatok egyéb vonatkozása tekintetében felmerülő ügyeket. E cikk rendelkezései semmilyen módon nem érintik és nem sértik a 13., 89. és 95. cikket.
91. cikk
Az e megállapodás alapján az Üzbég Köztársaság számára biztosított bánásmód semmilyen esetben sem lehet
kedvezőbb, mint a tagállamok által egymás részére biztosított bánásmód.
92. cikk
E megállapodás alkalmazásában a „Felek” kifejezés egyrészről az Üzbég Köztársaságot, másrészről pedig
hatásköreikkel összhangban a Közösséget vagy a tagállamokat, illetve a Közösséget és a tagállamokat jelenti.
93. cikk
Amennyiben az e megállapodás hatálya alá tartozó ügyek az Energiacharta Szerződés és a hozzá csatolt
jegyzőkönyvek hatálya alá esnek, úgy a hatálybalépéstől kezdve az említett szerződést és jegyzőkönyveket kell
alkalmazni az ilyen ügyekre, azonban csak olyan mértékben, amennyiben ezt e szerződés és jegyzőkönyvek
meghatározzák. 94. cikk
E megállapodás az első alkalommal 10 évre jön létre. E megállapodás időbeli hatálya évről évre automatikusan
meghosszabbodik, kivéve ha az egyik Fél a lejárat előtt hat hónappal írásban értesíti a másik Felet e megállapodás
felmondásáról. 95. cikk
(1) A Felek megteszik azon általános és konkrét intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy teljesíthessék
e megállapodás szerinti kötelezettségeiket. Gondoskodnak arról, hogy az e megállapodásban rögzített célkitűzések
teljesüljenek. (2) Amennyiben az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem teljesítette e megállapodás szerinti kötelezettségét,
megfelelő intézkedéseket tehet. Mielőtt erre sor kerülne, a különösen sürgős esetek kivételével, az Együttműködési
Tanács rendelkezésére bocsát minden olyan vonatkozó információt, amely a helyzet alapos vizsgálatához szükséges
annak érdekében, hogy a Felek számára kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. Az intézkedések
megválasztása során előnyben kell részesíteni azon intézkedéseket, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás
működését. Ezen intézkedésekről haladéktalanul értesítik az Együttműködési Tanácsot, ha a másik Fél ezt kéri.
96. cikk
Az I., a II., a III., a IV. és az V. melléklet a jegyzőkönyvvel együtt e megállapodás szerves részét képezi.
97. cikk
Mindaddig, amíg nem érnek el e megállapodás keretében a magánszemélyek és a gazdasági szereplők számára
egyenértékű jogokat, e megállapodás nem érinti a számukra a meglévő, egyrészről egy vagy több tagállamot,
másrészről az Üzbég Köztársaságot kötelező megállapodásokon keresztül biztosított jogokat, kivéve a Közösség
illetékességébe tartozó területeket, valamint a tagállamok illetékességébe tartozó területeket, az e megállapodáson
alapuló kötelezettségeinek sérelme nélkül. 98. cikk
E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget, az Európai Szén
és Acélközösséget, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződések alkalmazandóak, az azokban
a szerződésekben meghatározott feltételekkel, másrészről az Üzbég Köztársaság területén.
99. cikk
E megállapodás letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkára.
100. cikk
E megállapodás eredeti példányát, amelynek angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol,
svéd, és üzbég szövege egyaránt hiteles, az Európai Unió Tanácsának főtitkáránál helyezik letétbe.
101. cikk
E megállapodást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá.
E megállapodás az azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amelyen a Felek értesítik az Európai
Unió Tanácsának főtitkárát az első bekezdésben említett eljárások befejezéséről.
Hatálybalépésétől, az Üzbég Köztársaság és a Közösség közötti kapcsolatok tekintetében, e megállapodás lép
az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjetunió között Brüsszelben, 1989.
december 18-án aláírt, a kereskedelemről, valamint a gazdasági és kereskedelmi együttműködésről szóló
megállapodás helyébe. 102. cikk
Abban az esetben, ha az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig e megállapodás
bizonyos részeinek rendelkezéseit a Közösség és az Üzbég Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás révén életbe
léptetik, a Felek megállapodnak abban, hogy ilyen körülmények között az «e megállapodás hatálybalépésének napja»
I. melléklet Az Üzbég Köztársaság által a 8. cikk (3) bekezdésével összhangban a Független Államoknak nyújtott
előnyök indikatív jegyzéke Előnyöket azon Független Államok élveznek, amelyek a szabad kereskedelmi zónát létrehozó megállapodás tagjai,
továbbá amelyek Üzbegisztánnal aláírtak szabad kereskedelmi megállapodást. Belarusz, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Moldova, az Orosz Föderáció, Türkmenisztán és Ukrajna tekintetében:
1. Behozatali/kiviteli adózás Nem vetnek ki behozatali vámokat.
Nem vetnek ki kiviteli vámokat olyan árura, amely kormányközi vagy hitelmegállapodás részét képezi az Üzbég
Kormány által meghatározott mennyiségi határokon belül, a nemzeti követelményeknek megfelelően.
Nem alkalmaznak sem HÉA-t, sem jövedéki adót az együttműködési megállapodások keretein belül történő
kereskedelemre. 2. Kontingensek és engedélyezési eljárások elosztása Az éves kétoldalú államközi kereskedelmi és együttműködési megállapodások szerinti üzbég termékek szállítására
a kiviteli kontingenst ugyanúgy nyitják meg, mint az állami szükségletekkel kapcsolatos szállításokhoz
3. A szállítás és továbbítás feltételei A „szállítás területén létező kapcsolatok elveiről és feltételeiről” szóló többoldalú megállapodás Feleire tekintettel
és/vagy a szállításról és továbbításról szóló kétoldalú megállapodás szerint, viszonossági alapon nem kell adót vagy
díjat alkalmazni az áruk (beleértve a szállítás alatt álló árukat is) szállítására és vámkezelésére, illetve a járművek
továbbítására 4. Kommunikációs szolgáltatások, beleértve a postai, gyorspostai, távközlési, audiovizuális és más kommunikációs
szolgáltatások fajtáit. 5. Hozzáférés az információs rendszerekhez és adatbázisokhoz
Az Orosz Föderáció, Ukrajna, Belarusz, és Kazahsztán tekintetében: A kifizetések az országok nemzeti valutájában
teljesíthetőek. Kazahsztán és Kirgizisztán tekintetében: A vámeljárás egyszerűsített rendszere alkalmazandó.
II. melléklet A közösség fenntartásai a 22. cikk (2) bekezdésével összhangban
Bányászat Egyes tagállamokban a nem közösségi ellenőrzésű társaságok számára a bányászat és a kitermelési jogok tekintetében
koncessziót írhatnak elő. Halászat A Közösség tagállamainak szuverenitásán vagy joghatóságán belüli tengeri vizekben található biológiai
erőforrásokhoz és halászterületekhez való hozzáférés és azok felhasználása, eltérő rendelkezés hiányában, a közösségi
tagállamok valamelyikének lobogója alatt hajózó és a közösségi területen lajstromozott halászhajókra korlátozódik.
Ingatlanvásárlás A nem közösségi társaságok ingatlanvásárlását egyes tagállamokban korlátozzák.
Audiovizuális szolgáltatások, beleértve a rádiót is Az előállítás és a terjesztés, ezen belül a műsorszórás és a nyilvánosság számára történő közvetítés egyéb formái
tekintetében a nemzeti bánásmód fenntartható bizonyos származási feltételeknek megfelelő audiovizuális alkotások
számára. Távközlési szolgáltatások, beleértve a mobil- és a műholdas szolgáltatásokat is
Fenntartott szolgáltatások Egyes tagállamokban a kiegészítő szolgáltatások és az infrastruktúra tekintetében korlátozott a piacra való jutás.
Szakmai szolgáltatások Olyan természetes személyek számára fenntartott szolgáltatások, akik a tagállamok állampolgárai. E személyek
bizonyos feltételek mellett társaságokat alapíthatnak. Mezőgazdaság Egyes tagállamokban nem alkalmazható a nemzeti bánásmód az olyan nem közösségi ellenőrzésű társaságokra,
amelyek mezőgazdasági vállalkozást kívánnak indítani. A nem közösségi ellenőrzésű társaságok csak bejelentéssel
vagy, szükség esetén, engedéllyel vásárolhatnak szőlőültetvényt. Hírügynökségi szolgáltatások
Egyes tagállamokban korlátozzák a kiadó társaságokban és műsorszóró társaságokban való külföldi részesedést.
III. melléklet Üzbegisztán fenntartásai a 22. cikk (4) bekezdésével összhangban
A jelenlegi üzbég beruházási jog szerint, az Üzbegisztánban letelepedni szándékozó külföldi társaságokat
az Igazságügyi Minisztériumnak nyilvántartásba kell venni, és a társágoknak olyan dokumentumokat kell
bemutatniuk, amelyek igazolják, hogy hazájukban megfelelően bejegyzettek és fizetőképesek.
Ez a nyilvántartásba vétel nem használható fel arra, hogy semmissé tegyék az e megállapodás 22. cikkének bekezdése
alapján a közösségi társaságoknak nyújtott előnyöket, sem arra, hogy megkerüljék e megállapodás egyéb
rendelkezéseit. IV. melléklet A 25. cikk (3) bekezdésében említett pénzügyi szolgáltatások
A pénzügyi szolgáltatás a Fél pénzügyi szolgáltatója által felkínált, pénzügyi jellegű szolgáltatás. A pénzügyi
szolgáltatások közé a következő tevékenységek tartoznak: A. Valamennyi biztosítási és biztosításhoz kapcsolódó szolgáltatás:
1. Közvetlen biztosítás (beleértve az együttes biztosítást is).
i) életbiztosítás; ii) neméletbiztosítás. 2. Viszontbiztosítás és visszaengedményezés.
3. Biztosítási közvetítés, úgymint biztosítási alkuszi és ügynöki tevékenység.
4. Járulékos biztosítási szolgáltatások, úgymint tanácsadás, biztosításmatematikai, kockázatértékelési és kárrendezési
szolgáltatások. B. Banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások (a biztosítást kivéve).
1. Betétek és más visszafizetendő pénzeszközök elfogadása az ügyfelektől.
2. Mindenfajta kölcsönnyújtás, beleértve többek között a fogyasztói hitelt, a jelzáloghitelt, a faktorálást és
a kereskedelmi ügyletek finanszírozását. 3. Pénzügyi lízing. 4. Valamennyi fizetési és pénzátutalási szolgáltatás, beleértve a hitelkártyát és a betéti kártyát, az utazási csekket és
a bankcsekket. 5. Garanciák és kötelezettségvállalások. 6. Kereskedés saját számlára vagy ügyfelek számlájára, akár tőzsdén, akár tőzsdén kívüli forgalmon vagy más módon,
a következőkkel: a) pénzpiaci eszközök (csekkek, váltók, letéti jegyek stb.);
b) deviza; c) származékos termékek, de nem kizárólag határidős és opciós ügyletek;
d) árfolyam- és kamatláb instrumentumok, ezen belül olyan termékek, mint a swap, a határidős
kamatláb-megállapodások stb.; e) átruházható értékpapírok; f) egyéb forgatható instrumentumok és pénzügyi eszközök, ezen belül veretlen arany.
7. Részvétel minden fajta értékpapír (akár nyilvános, akár zárt körű) kibocsátásában, beleértve a megbízottként való
jegyzést és elhelyezést, valamint az ilyen kibocsátásokhoz kapcsolódó szolgáltatások nyújtása.
8. Pénzügynöki tevékenység. 9. Vagyonkezelés, úgymint készpénz- vagy portfóliókezelés, mindenfajta befektetési alapok kezelése, nyugdíjalap
kezelés, értékpapír-letétek őrzése és bizalmi vagyonkezelői szolgáltatások. 10. Pénzügyi eszközökkel kapcsolatos elszámolási és klíringszolgáltatások, beleértve az értékpapírokat, a származékos
pénzügyi termékeket és más forgatható értékpapírokat. 11. Tanácsadói, közvetítői és más járulékos pénzügyi szolgáltatások az 1–10. pontban felsorolt összes tevékenység
tekintetében, ezen belül hitelreferencia és -elemzés, befektetés- és portfóliókutatás, illetve -tanácsadás, tanácsadás
társasági felvásárlásokkal, társasági átszervezéssel és stratégiaalkotással kapcsolatban. 12. Pénzügyi információk szolgáltatása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás és a kapcsolódó szoftverek az egyéb
pénzügyi szolgáltatók részéről. A pénzügyi szolgáltatások meghatározásából kizárják a következő tevékenységeket:
a) Központi bankok vagy más közintézmények által monetáris vagy árfolyam-politika céljából kifejtett tevékenységek.
b) Központi bankok, kormányzati szervek, minisztériumok vagy közintézmények által a kormány számlájára vagy
kezességvállalása mellett folytatott tevékenységek, kivéve akkor, ha e tevékenységeket az állami szervezetekkel
versenyezve pénzügyi szolgáltatók is végezhetik. c) A kötelező társadalombiztosítás vagy az állami nyugdíjbiztosítás részét képező tevékenységek, kivéve akkor, ha
e tevékenységeket az állami szervekkel vagy magánintézményekkel versenyezve pénzügyi szolgáltatók is végezhetik.
V. melléklet A 41. cikkben említett, szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonról szóló egyezmények
1. A 41. cikk (2) bekezdése a következő többoldalú egyezményeket érinti:
– Berni egyezmény az irodalmi és művészeti művek védelméről (Párizsi okmány, 1971);
– Nemzetközi egyezmény az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről
(Róma, 1961); – Jegyzőkönyv a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi megállapodáshoz (Madrid, 1989);
– Nizzai megállapodás az áruk és szolgáltatások védjegylajstromozás céljából történő nemzetközi osztályozásáról
(Genfi okmány, 1977, módosítva 1979-ben); – Budapesti szerződés a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezése nemzetközi
elismeréséről (1977, módosítva 1980-ban); – Nemzetközi egyezmény az új növényfajták oltalmáról (UPOV) (Genfi okmány, 1991).
2. Az Együttműködési Tanács ajánlhatja, hogy a 41. cikk (2) bekezdését alkalmazzák más többoldalú egyezményre is. Ha
a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon területén a kereskedelmi feltételeket érintő problémák fordulnak elő,
az egyik Fél kérésére sürgős konzultációt folytatnak a kölcsönösen kielégítő megoldás elérése érdekében.
3. A Felek megerősítik, hogy nagy jelentőséget tulajdonítanak a következő többoldalú egyezményekből eredő
kötelezettségeiknek: – Párizsi egyezmény az ipari tulajdon oltalmáról (Stockholmi okmány, 1967, módosítva 1979-ben),
– Madridi megállapodás a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról (Stockholmi okmány, 1967, módosítva
1979-ben), – Szabadalmi együttműködési szerződés (Washington, 1970, módosítva 1979-ben és 1984-ben).
4. E megállapodás hatálybalépésétől kezdve az Üzbég Köztársaság a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon elismerése
és védelme tekintetében a közösségi társaságokat és állampolgárokat legalább olyan kedvező bánásmódban részesíti,
mint amelyet kétoldalú megállapodások alapján harmadik országoknak biztosít.
5. A 4. bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak az Üzbég Köztársaság által tényleges viszonosság alapján harmadik
országoknak biztosított előnyökre és az Üzbég Köztársaság által a volt SZSZKSZ valamely országa részére biztosított
előnyökre. JEGYZŐKÖNYV
A közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtásról
1. cikk Meghatározások E jegyzőkönyv alkalmazásában: a) „vámjogszabályok”: a Felek területén alkalmazandó olyan jogi vagy közigazgatási rendelkezések, amely
a behozatalt, a kivitelt, az áruk továbbítását és vámeljárás alá helyezését szabályozzák, beleértve a tiltó, korlátozó
és szabályozó intézkedéseket; b) „kérelmező hatóság”: az az illetékes közigazgatási hatóság, amelyet a Fél e célból kijelölt, és amely vámügyi
segítséget kér; c) „megkeresett hatóság”: az az illetékes közigazgatási hatóság, amelyet a Fél e célból kijelölt, és amelyhez vámügyi
segítségért folyamodnak; d) „személyes adat”: minden olyan információ, amely azonosított vagy beazonosítható magánszemélyre vonatkozik.
2. cikk Hatály
(1) A Felek az illetékességükön belül, az e jegyzőkönyvben meghatározott módon és feltételek mellett segítenek
egymásnak a vámjogszabályokat sértő tevékenységek megelőzésében, felderítésében és kivizsgálásában.
(2) Az e jegyzőkönyvben meghatározott vámügyi segítségnyújtást kell alkalmazni a Felek azon közigazgatási hatóságaira,
amelyek e jegyzőkönyv alkalmazásában illetékesek. Ez nem sérti a kölcsönös bűnügyi jogsegélyre irányadó
szabályokat. Nem tartoznak a hatálya alá az igazságügyi hatóság kérésére gyakorolt hatáskörök alapján szerzett
információk, kivéve ha a szóban forgó hatóságok ebben állapodnak meg.
3. cikk Jogsegély megkeresés alapján
(1) A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot kérésére ellátja az összes vonatkozó információval, amely lehetővé
teszi számára a vámjogszabályok helyes alkalmazását, beleértve az olyan észlelt vagy tervezett tevékenységekre
vonatkozó információkat, amelyek sértik vagy sérthetik a vámjogszabályokat.
(2) A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot kérésére tájékoztatja arról, hogy az egyik Fél területéről kivitt árukat
megfelelően hozták-e be a másik Fél területére, és adott esetben megadja az árukra alkalmazott vámeljárást.
(3) A megkeresett hatóság a megkereső hatóság kérésére törvényeinek keretei között megteszi a szükséges lépéseket
a következők megfigyelés alá vonásának biztosítása érdekében: a) olyan természetes vagy jogi személyek, akikről alapos okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályokat szegnek
vagy szegtek meg; b) azon helyek, ahol oly módon tárolnak árukat, amely okot ad a gyanúra, hogy az áruk rendeltetése vámjogszabályt
sértő tevékenységek ellátása; c) azon árumozgások, amelyeket azért jelentettek be, mert esetlegesen a vámjogszabályok megsértéséhez
vezethetnek; d) olyan szállítóeszközök, amelyekről okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályt sértő tevékenységek során
használták vagy használhatják fel. 4. cikk Önkéntes jogsegély
A Felek törvényeikkel, szabályaikkal és egyéb jogi eszközeikkel összhangban segítséget nyújtanak egymásnak, ha úgy
ítélik meg, hogy erre a vámjogszabályok helyes alkalmazása érdekében szükség van, amennyiben a következőkre
vonatkozó információkat szereznek: – olyan tevékenységek, amelyek látszólag vagy ténylegesen vámjogszabályokat sértenek, és amelyek a másik Fél
érdeklődésére számot tarthatnak, – az ilyen tevékenységek végrehajtása során használt új eszközök és módszerek,
– olyan áruk, amelyekről ismert, hogy vámjogszabály-sértés tárgyát képezik,
– olyan természetes vagy jogi személyek, akikről alapos okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályokat szegnek
vagy szegtek meg, – olyan szállítóeszközök, amelyekről okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályt sértő tevékenységek során
használták vagy használhatják fel. 5. cikk Kézbesítés/értesítés
A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság jogszabályaival összhangban megtesz minden szükséges
intézkedést annak érdekében, hogy a területén tartózkodó vagy letelepedett címzettek részére az e jegyzőkönyv
hatókörébe tartozó: – összes iratot kézbesítse, – az összes határozatról értesítést küldjön.
Ilyen esetekben magának a kérésnek a tekintetében a 6. cikk (3) bekezdését kell alkalmazni.
6. cikk A jogsegély iránti megkeresések alakja és tartalma
(1) Az e jegyzőkönyv szerinti megkereséseket írásban kell benyújtani. A megkereséshez mellékelni kell azon iratokat,
amelyek a kérés teljesítéséhez szükségesek. Amennyiben a helyzet sürgőssége megkívánja, a szóbeli kérelem is
elfogadható, de azt haladéktalanul írásban is meg kell erősíteni.
(2) Az e cikk (1) bekezdése szerinti megkeresések a következő információkat tartalmazzák:
a) a kérelmet benyújtó megkereső hatóság megnevezését; b) a kért intézkedést;
c) a kérelem tárgyát és indoklását; d) az érintett törvényeket, szabályokat és más jogi előírásokat;
e) a vizsgálat célpontját képező természetes vagy jogi személyek lehető legpontosabb és legrészletesebb
megjelölését; f) a vonatkozó tények és a már elvégzett vizsgálatok összefoglalását, kivéve az 5. cikkben meghatározott esetekben.
(3) A kérelmeket a megkeresett hatóság valamely hivatalos nyelvén vagy az e hatóság számára elfogadható nyelven kell
benyújtani. (4) Ha a megkeresés nem felel meg az alaki követelményeknek, kérhető javítása vagy kiegészítése; elővigyázatossági
intézkedések azonban elrendelhetők. 7. cikk A megkeresések végrehajtása
(1) A jogsegély iránti megkeresések teljesítése érdekében a megkeresett hatóság illetékességének és rendelkezésre álló
erőforrásainak határain belül úgy jár el, mintha hivatalból vagy ugyanazon Fél más hatóságainak megkeresése alapján
járna el, és átadja a már birtokában lévő információkat, megfelelő nyomozást végez, vagy gondoskodik elvégzésükről.
Ezt a rendelkezést kell azon igazgatási szervezeti egységre is alkalmazni, amelynek a megkeresett hatóság kérést
címez, ha ez utóbbi saját maga nem tud eljárni.
(2) A jogsegély iránti megkereséseket a megkeresett Fél törvényeivel, szabályaival és más jogi eszközeivel összhangban
hajtják végre. (3) A Fél kellően meghatalmazott tisztviselői a másik érintett Fél beleegyezésével és az utóbbi által meghatározott
feltételek betartásával beszerezhetik a megkeresett hatóság vagy más olyan hatóság hivatalaitól, amelyért
a megkeresett hatóság felel, a vámjogszabályokat sértő vagy esetlegesen sértő tevékenységekre vonatkozó azon
információkat, amelyekre a megkereső hatóságnak az e jegyzőkönyvben meghatározott célok érdekében szüksége
van. (4) Az egyik Fél tisztviselői a másik érintett Fél beleegyezésével és az utóbbi által meghatározott feltételek mellett jelen
lehetnek az utóbbi Fél területén végzett nyomozásoknál. Nem viselhetnek egyenruhát és fegyvert.
8. cikk Az információk közlésének formája
(1) A megkeresett hatóság a vizsgálatok eredményeit iratok, hitelesített iratmásolatok, jelentések és hasonló eszközök
formájában közli a megkereső hatósággal. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott iratok helyettesíthetők azonos céllal, bármilyen formában előállított számítógépes
információkkal. 9. cikk Kivételek a jogsegélynyújtási kötelezettség alól
(1) A Felek megtagadhatják az e jegyzőkönyvben meghatározott jogsegélynyújtás biztosítását, amennyiben ez:
a) feltehetően sértené az Üzbég Köztársaság vagy valamely tagállam szuverenitását, amelytől e jegyzőkönyv alapján
jogsegélyt kértek; vagy b) feltehetően sértené a közrendet, a közbiztonságot vagy más létfontosságú érdeket, különösen a 10. cikk
(2) bekezdésében említett esetekben; vagy c) a vámjogszabályokon kívüli valutaügyi vagy adózási szabályokat érintene; vagy
d) ipari, kereskedelmi vagy szakmai titkot sértene. (2) Amennyiben a megkereső hatóság olyan segítséget kér, amelyet maga nem tudna biztosítani, ha erre kérnék, úgy
kérésében erre felhívja a figyelmet. Ezután a megkeresett hatóság eldöntheti azt, milyen választ ad a megkeresésre.
(3) Ha visszautasítják a jogsegélynyújtást, a megkereső hatóságot késedelem nélkül értesíteni kell a döntésről és okairól.
10. cikk Információcsere és titoktartás
(1) Az e jegyzőkönyv alapján bármilyen formában közölt információk az egyes Felek vonatkozó szabályaitól függően
bizalmas vagy korlátozott jellegűek. Az információk a hivatali titoktartás hatálya alá esnek, és élvezik az információt
átvevő Fél vonatkozó törvényei és a közösségi intézményekre vonatkozó megfelelő rendelkezések alapján a hasonló
információk számára biztosított védelmet. (2) Személyes adatok csak akkor cserélhetők ki, ha az átvevő Fél vállalja, hogy az adatokat legalább az adatszolgáltató Fél
országában az adott esetre vonatkozó védelemmel egyenértékű módon védi.
(3) A megszerzett információkat kizárólag e jegyzőkönyv alkalmazásában lehet felhasználni. Amennyiben a Felek egyike
az információk más célból való felhasználását kéri, kikéri az információt kiadó hatóság előzetes írásbeli beleegyezését.
Ezen túlmenően, a felhasználás az utóbbi hatóság által meghatározott korlátozások hatálya alá esik.
(4) A (3) bekezdés nem akadályozza meg az információknak a vámjogszabályok betartásának elmulasztása miatt
a későbbiekben indított bírósági vagy közigazgatási eljárásban való felhasználását. Az illetékes hatóságot, amely
az információkat kiadta, értesítik e felhasználásukról. (5) A Felek a jegyzőkönyvekben, jelentésekben és tanúvallomásokban, valamint a bírósági eljárások és vádemelések
során bizonyítékként felhasználhatják az e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban szerzett információkat és
megtekintett iratokat. 11. cikk Szakértők és tanúk
(1) A megkeresett hatóság tisztviselője felhatalmazást kaphat arra, hogy a kapott felhatalmazás korlátain belül a másik Fél
igazságszolgáltatásában szakértőként vagy tanúként megjelenjen az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyeket érintő
bírósági vagy közigazgatási eljárásban, és bemutassa azokat a tárgyakat, iratokat vagy hitelesített másolataikat,
amelyek az eljáráshoz szükségesek. A megjelenés iránti megkeresésben konkrétan meg kell jelölni, hogy a tisztviselőt
milyen ügyben és milyen minőségben vagy jogosultság alapján kérdezik meg.
(2) A meghatalmazott tisztviselő a fennálló jogszabályok által a megkereső hatóság tisztviselői számára saját területén
biztosított védelmet élvezi. 12. cikk A jogsegélynyújtás költségei
A Felek lemondanak arról, hogy az e jegyzőkönyv alapján felmerült kiadásaik visszatérítését követeljék egymástól,
kivéve adott esetben az olyan szakértők és tanúk, valamint tolmácsok és fordítók költségeit, akik nem közszolgálati
jogviszonyban alkalmazottak. 13. cikk Alkalmazás
(1) E jegyzőkönyv alkalmazásával egyrészről az Üzbég Köztársaság központi vámhatóságait, másrészről pedig az Európai
Közösségek Bizottságának illetékes szolgálatait, és adott esetben a tagállamok vámhatóságait bízzák meg.
E hatóságok döntenek az alkalmazásához szükséges gyakorlati intézkedésekről és szabályokról, figyelembe véve
az adatvédelem területén érvényben lévő szabályokat. Ajánlásokat tehetnek az illetékes szerveknek azokra
a módosításokra, amelyeket e jegyzőkönyvben szükségesnek tartanak. (2) A Felek konzultálnak egymással és a későbbiekben folyamatosan tájékoztatják egymást a részletes végrehajtási
szabályokról, amelyeket e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban fogadnak el.
14. cikk Kiegészítés
A 10. cikk sérelme nélkül, az egy vagy több tagállam és az Üzbég Köztársaság között megkötött, kölcsönös jogsegélyre
vonatkozó megállapodások nem érintik azokat a közösségi rendelkezéseket, amelyek az Európai Közösségek
Bizottságának illetékes szolgálatai és a tagállamok vámhatóságai között az esetlegesen közösségi érdekű,
vámügyekben szerzett információk közlését szabályozzák. ZÁRÓOKMÁNY Egyrészről A BELGA KIRÁLYSÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, az EURÓPAI KÖZÖSSÉGET létrehozó szerződés, az EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉGET létrehozó szerződés és
az EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉGET létrehozó szerződés Szerződő Felei, a továbbiakban: a tagállamok, valamint
az EURÓPAI KÖZÖSSÉG, az EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG és az EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
a továbbiakban: a Közösség, teljhatalmú meghatalmazottjai, és AZ ÜZBÉG KÖZTÁRSASÁG teljhatalmú meghatalmazottjai, másrészről,
akik az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Üzbég Köztársaság között partnerséget
létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodás, a továbbiakban: megállapodás, aláírása céljából Firenzében,
ezerkilencszázkilencvenhatodik év június hó huszonegyedik napján üléseztek, elfogadták a következő szövegeket:
a megállapodást mellékleteivel és a következő jegyzőkönyvvel: Jegyzőkönyv a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtásról
A tagállamok és a Közösség teljhatalmú meghatalmazottjai, valamint az Üzbég Köztársaság teljhatalmú
meghatalmazottjai elfogadták a következőkben felsorolt és e záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatok
szövegét: Együttes nyilatkozat a személyes adatokról Együttes nyilatkozat a megállapodás 5. cikke tekintetében
Együttes nyilatkozat a III. cím tekintetében Együttes nyilatkozat a megállapodás 14. cikke tekintetében
Együttes nyilatkozat a 24. cikk b) pontjában és a 35. cikkben említett «ellenőrzés» fogalma tekintetében
Együttes nyilatkozat a megállapodás 34. cikke tekintetében Együttes nyilatkozat a megállapodás 41. cikke tekintetében
Együttes nyilatkozat a megállapodás 95. cikke tekintetében A tagállamok és a Közösség teljhatalmú meghatalmazottjai, valamint az Üzbég Köztársaság teljhatalmú
meghatalmazottjai tudomásul vették továbbá az e záróokmányhoz csatolt levélváltás szövegét:
Levélváltás a Közösség és az Üzbég Köztársaság között társaságok letelepedésével kapcsolatban
A tagállamok és a Közösség teljhatalmú meghatalmazottjai, valamint az Üzbég Köztársaság teljhatalmú
meghatalmazottjai tudomásul vették továbbá az e záróokmányhoz csatolt nyilatkozat szövegét:
A francia kormány nyilatkozata Együttes nyilatkozat a személyes adatokról
A megállapodás alkalmazásakor a Felek tudatában vannak a magánszemélyek védelmezésének szükségességében,
a személyes adatok feldolgozásának és az ilyen adatok szabad áramlásának tekintetében.
Együttes nyilatkozat a megállapodás 5. cikke tekintetében Amennyiben a Felek egyetértenek abban, hogy a körülmények a legmagasabb szintű találkozót indokolják, eseti
alapon megszervezhetők az ilyen ülések. Együttes nyilatkozat a III. cím tekintetében
A GATT-ra való hivatkozások a GATT 1994-es módosításának szövegére vonatkoznak.
Együttes nyilatkozat a 14. cikk tekintetében Amíg az Üzbég Köztársaság nem csatlakozik a WTO-hoz, a Felek az Együttműködési Tanácsban konzultációt folytatnak
behozatali vámpolitikájukról, beleértve a vámvédelem változásait. Ilyen konzultációt ajánlanak fel különösen
a vámvédelem emelése előtt. Együttes nyilatkozat a 24. cikk b) pontjában és a 35. cikkben említett «ellenőrzés» fogalma tekintetében
1. A Felek megerősítik kölcsönös egyetértésüket azzal, hogy az ellenőrzés kérdése az adott eset tényszerű
körülményeitől függ. 2. A társaságot például a másik társaság ellenőrzése alatt állónak, és így a másik társaság leányvállalatának tekintik, ha:
– a másik társaság közvetlenül vagy közvetetten birtokolja a szavazati jogok többségét, vagy
– a másik társaság joga az igazgatási szerv, a vezetői testület vagy a felügyeleti szerv többségének kinevezése és
elbocsátása, és ugyanakkor a leányvállalat részvényese vagy tagja.
3. A (2) bekezdésben említett feltételeket a Felek nem kimerítő feltételeknek tekintik.
Együttes nyilatkozat a 34. cikk tekintetében Az a puszta tény, hogy egyes Felek természetes személyei számára vízumot írnak elő, másik Felek esetében pedig nem,
nem minősül valamely konkrét kötelezettségvállalás szerinti előnyök semmissé tételének vagy csökkentésének.
Együttes nyilatkozat a 41. cikk tekintetében A Felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás alkalmazásában a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon
magában foglalja különösen a szerzői jogot, ideértve a számítógépes programok szerzői jogait és a szomszédos
jogokat, valamint a szabadalmakhoz, ipari mintákhoz, földrajzi árujelzőkhöz fűződő jogokat, ideértve
az eredetmegjelöléseket, a védjegyeket és szolgáltatási jegyeket, integrált áramkörök topográfiáit, valamint az ipari
tulajdon oltalmáról szóló Párizsi Egyezmény 10.a cikkében említett, tisztességtelen verseny elleni védelmet és
a know-how-ra vonatkozó fel nem fedett információkhoz való jogot.
Együttes nyilatkozat a 95. cikk tekintetében 1. A Felek megállapodnak abban, hogy a helyes értelmezés és gyakorlati alkalmazás érdekében, a megállapodás 95.
cikkében említett «különösen sürgős esetek» kifejezés a megállapodásnak a bármelyik Fél részéről történt súlyos
megsértését jelenti. A megállapodás súlyos megsértésének minősülnek a következők:
a) a nemzetközi jog általános szabályai által nem szankcionált elállás a megállapodástól, vagy
b) a megállapodás 2. cikkében szereplő lényeges alkotóelem megsértése.
2. A Felek megállapodnak abban, hogy a 95. cikkben említett «megfelelő intézkedések» a nemzetközi joggal
összhangban hozott intézkedések. Ha valamely Fél különösen sürgős esetben a 95. cikkben meghatározott
intézkedést hoz, a másik Fél igénybe veheti a vitarendezési eljárást.
LEVÉLVÁLTÁS
a Közösség és az Üzbég Köztársaság között társaságok letelepedésével kapcsolatban
A. Levél az Üzbég Köztársaság kormányától Uram! Hivatkozom az 1996. április 29-én parafált partnerségi és együttműködési megállapodásra.
Mint ahogyan a tárgyalások során hangsúlyoztam, az Üzbég Köztársaság bizonyos tekintetben kiváltságos elbánásban
részesíti az Üzbég Köztársaságban letelepedő és működő közösségi társaságokat. Megmagyaráztam, hogy ez azt
az üzbég politikát tükrözi, amely minden eszközzel támogatni kívánja a közösségi társaságoknak az Üzbég
Köztársaságban való letelepedését. Mindezt szem előtt tartva, tudomásom szerint a megállapodás parafálásának napja és a társaságok letelepedésére
vonatkozó okiratok hatálybalépése közötti időszak alatt az Üzbég Köztársaság nem fogad el olyan intézkedéseket
vagy szabályokat, amelyek az üzbég társaságokkal vagy harmadik országbeli társaságokkal összehasonlítva
a közösségi társaságokkal szemben megkülönböztetést vezetnének be, vagy az e megállapodás aláírásának napján
fennálló helyzethez képest súlyosabbá tennék a megkülönböztetést. Lekötelezne, ha igazolná e levél kézhezvételét.
Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését. Az Üzbég Köztársaság részéről
B. Az Európai Közösség levele Uram! Köszönöm mai levelét, amely a következőképpen szól:
„Hivatkozom az 1996. április 29-én parafált partnerségi és együttműködési megállapodásra.
Mint ahogyan a tárgyalások során hangsúlyoztam, az Üzbég Köztársaság bizonyos tekintetben kiváltságos elbánásban
részesíti az Üzbég Köztársaságban letelepedő és működő közösségi társaságokat. Megmagyaráztam, hogy ez azt
az üzbég politikát tükrözi, amely minden eszközzel támogatni kívánja a közösségi társaságoknak az Üzbég
Köztársaságban való letelepedését. Mindezt szem előtt tartva, tudomásom szerint a megállapodás parafálásának napja és a társaságok letelepedésére
vonatkozó okiratok hatálybalépése közötti időszak alatt az Üzbég Köztársaság nem fogad el olyan intézkedéseket
vagy szabályokat, amelyek az üzbég társaságokkal vagy harmadik országbeli társaságokkal összehasonlítva
a közösségi társaságokkal szemben megkülönböztetést vezetnének be, vagy az e megállapodás aláírásának napján
fennálló helyzethez képest súlyosabbá tennék a megkülönböztetést. Lekötelezne, ha igazolná e levél kézhezvételét.”
Igazolom a levél kézhezvételét. Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.
az Európai Közösség nevében A francia kormány nyilatkozata
A Francia Köztársaság megjegyzi, hogy az Üzbég Köztársasággal kötött partnerségi és együttműködési megállapodást
az Európai Közösséggel az Európai Közösséget létrehozó szerződés alapján társult tengerentúli országokra és
területekre nem kell alkalmazni. 3. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti
partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt
Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai
Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való
csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 1. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
4. § Az 1. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
JEGYZŐKÖNYV
az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség
létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt
Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai
Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz
történő csatlakozására figyelembevétele céljából
Egyrészről
A BELGA KIRÁLYSÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, a továbbiakban: „tagállamok”, amelyeket az Európai
Unió Tanácsa képvisel, valamint AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
a továbbiakban: „Közösségek”, amelyeket az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság képvisel, másrészről
AZ ÜZBÉG KÖZTÁRSASÁG, TEKINTETTEL a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország,
Szlovénia és Szlovákia 2004. május 1-jén az Európai Unióhoz történő csatlakozására,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és
Szlovákia az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség
létrehozásáról szóló, 1996. június 21-én, Firenzében aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás
(a továbbiakban: „megállapodás”) részesei, így a Közösség többi tagállamához hasonlóan elfogadják és figyelembe
veszik a megállapodás, valamint az ahhoz csatolt dokumentumok szövegét.
2. cikk
Tekintettel az Európai Unión belül a közelmúltban végbement intézményi változásokra a részes államok megállapodnak
abban, hogy az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés lejártát követően a megállapodásnak az Európai
Szén- és Acélközösségre hivatkozó rendelkezései az Európai Közösségre hivatkozó rendelkezéseknek minősülnek,
amelyre az Európai Szén- és Acélközösség által vállalt minden jog és kötelezettség átszállt.
3. cikk
E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.
4. cikk
(1) E jegyzőkönyvet a Közösségek, továbbá a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint az Üzbég
Köztársaság saját eljárásának megfelelően hagyja jóvá. (2) A részes államok értesítik egymást az előző bekezdésben említett megfelelő eljárások teljesítéséről. A jóváhagyó
okiratokat az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál kell letétbe helyezni.
5. cikk
(1) E jegyzőkönyv a 2003-as csatlakozási szerződés hatálybalépésének napján lép hatályba, feltéve, hogy addig
az időpontig az e jegyzőkönyvet jóváhagyó minden okiratot letétbe helyeztek.
(2) Amennyiben eddig az időpontig nem helyeztek minden, az e jegyzőkönyvet jóváhagyó okiratot letétbe,
e jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének időpontját követő első hónap első napján lép hatályba.
(3) Amennyiben 2004. május 1-jéig nem helyeznek az e jegyzőkönyvet jóváhagyó minden okiratot letétbe, e jegyzőkönyv
átmenetileg 2004. május 1-jétől kezdődő hatállyal alkalmazandó. 6. cikk
A megállapodás, a záróokmány és minden ahhoz csatolt dokumentum cseh, észt, magyar, lett, litván, máltai, lengyel,
szlovén és szlovák nyelven készült. Ezek e jegyzőkönyv mellékleteit képezik, és a megállapodás, a záróokmány és
minden ahhoz csatolt dokumentum más nyelven készült szövegeivel egyformán hitelesek.
7. cikk
E jegyzőkönyv másolatban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai,
német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és üzbég nyelven készült, amelyek mindegyike egyformán
hiteles. 5. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a az Üzbég Köztársaság közötti
partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a partnerségi és
együttműködési megállapodáshoz történő csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 2. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
6. § A 2. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
JEGYZŐKÖNYV
az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség
létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Bolgár Köztársaságnak és
Romániának a partnerségi és együttműködési megállapodáshoz történő csatlakozásának
figyelembevételéről
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
MÁLTA, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
a továbbiakban: a tagállamok, amelyek képviseletében az Európai Unió Tanácsa jár el, és
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösségek, amelyek képviseletében az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság jár el,
egyrészről, és AZ ÜZBÉG KÖZTÁRSASÁG, másrészről, a továbbiakban e jegyzőkönyv alkalmazásában: a felek,
TEKINTETTEL a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt
Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi
Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai
Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén
Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült
Királysága (az Európai Unió tagállamai), valamint a Bolgár Köztársaság és Románia között, a Bolgár Köztársaságnak és
Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés rendelkezéseire, amely szerződést 2005.
április 25-én írták alá Luxembourgban, és amelyet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni,
FIGYELEMBE VÉVE az Üzbég Köztársaság és az Európai Unió közötti kapcsolatokban a két új tagállam EU-hoz történő
csatlakozása következtében kialakuló új helyzetet, amely lehetőségeket teremt az Üzbég Köztársaság és az Európai
Unió közötti együttműködés további fejlődése számára, FIGYELEMMEL a felek azon óhajára, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás célkitűzéseit és elveit elérjék
és végrehajtsák, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Bolgár Köztársaság és Románia az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság
közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodás feleivé válnak, amely
megállapodást 1996. június 21-én írták alá Firenzében, és amely 1999. július 1-jén lépett hatályba (a továbbiakban:
a megállapodás), továbbá a Közösség többi tagállamával megegyező módon elfogadják és tudomásul veszik
a megállapodás, valamint az ugyanazon a napon aláírt záróokmány mellékletét képező együttes nyilatkozatokat,
levélváltásokat és az Üzbég Köztársaság nyilatkozatának szövegét, valamint a megállapodás 2004. április 30-i
jegyzőkönyvét, amely 2005. november 1-jén lépett hatályba. 2. cikk
E jegyzőkönyv a megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
3. cikk
(1) E jegyzőkönyvet a Közösségek, továbbá a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint az Üzbég
Köztársaság belső rendelkezéseinek megfelelően hagyja jóvá. (2) A felek értesítik egymást az előző bekezdésben említett megfelelő eljárások befejezéséről. A jóváhagyó okiratokat
az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál kell letétbe helyezni.
4. cikk
(1) Ez a jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének napját követő első hónap első napján lép hatályba.
(2) A jegyzőkönyvet 2007. január 1-től a hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazzák.
5. cikk
(1) A megállapodás, a záróokmány és a hozzá csatolt valamennyi dokumentum szövege, továbbá a megállapodás 2004.
április 30-i jegyzőkönyvének szövege bolgár és román nyelven készült.
(2) E dokumentumok e jegyzőkönyv mellékleteit képezik, és a megállapodás, a záróokmány és a hozzá csatolt valamennyi
dokumentum, továbbá a megállapodás 2004. április 30-i jegyzőkönyvének más nyelveken készült szövegével együtt
egyaránt hitelesek. 6. cikk
Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland,
lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint üzbég
nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles. 7. § (1) E törvény a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke