text:
12/2018. (VI. 12.) IM rendelete az egyes büntetőeljárási cselekményekre és a büntetőeljárásban részt vevő személyekre vonatkozó szabályokról.
A büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény 866.  § (2)  bekezdés 1.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva,
a III. Fejezet tekintetében a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény 866. § (2) bekezdés 4. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés
20.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel és a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64.  § (1)  bekezdés 2.  pontjában és 1.  melléklet F)  pont 4.  alpontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben –,
a VI. Fejezet tekintetében a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény 866. § (2) bekezdés 2. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a VII. Fejezet tekintetében a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény 866. § (2) bekezdés 21. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a 67.  § d) és e)  pontja tekintetében a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109.  § 1.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
A VÉDŐ KIRENDELÉSE 1. § (1) A  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó hatóság a  védő kirendelésével kapcsolatban a  büntetőeljárásról szóló
2017. évi XC. törvény (a továbbiakban: Be.) 46. §-ában és 47. §-ában meghatározott feladatok teljesítése érdekében
elektronikus kapcsolattartás keretében a  Magyar Ügyvédi Kamara útján tartja a  kapcsolatot a  székhelye szerint
illetékes területi ügyvédi kamarával.
(2) A  védő kirendelésével kapcsolatos határozatot a  Magyar Ügyvédi Kamara biztonságos kézbesítési szolgáltatási
címére kell kézbesíteni.
2. § (1) Ha a  Be. alapján védő kirendelése szükséges, a  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó hatóság a  védő kijelölése
érdekében a  védő kirendeléséről szóló határozattal együtt elektronikusan feldolgozható formában az  alábbi
adatokat is megküldi:
a) a bíróság, az ügyészség vagy a nyomozó hatóság megnevezését,
b) a bíróság, az ügyészség vagy a nyomozó hatóság székhelye szerinti település megjelölését,
c) a kirendelő határozat iktatószámát,
d) azt az  eljáró bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság által létrehozott azonosító számot, amely az  adott
kirendelés beazonosítását lehetővé teszi, ha az rendelkezésre áll,
e) a védő huszonnégy órán belül történő megjelenésének szükségessége esetén ennek tényét,
f ) a fiatalkorú terhelt érdekében történő kirendelés esetén ennek tényét,
g) annak tényét, ha a védő számára az elektronikus kapcsolattartás kötelező és
h) a  korábban kizárt vagy a  Be. 43.  § (1)  bekezdés a)–b)  pontjában vagy d)–h)  pontjában meghatározott
ügyvéd nevét, illetve kamarai azonosító számát, ha a  bíróság, az  ügyészség vagy a  nyomozó hatóság azt
szükségesnek tartja.
(2) Az  (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott adat közlése során az  eljáró ügyészséget vagy nyomozó
hatóságot, valamint annak székhelyét úgy kell megjelölni, hogy az  adott büntetőeljárást ténylegesen lefolytató
szervezeti egység azonosítható legyen.
(3) A területi ügyvédi kamara a kijelölésről szóló, elektronikus bélyegzővel ellátott tájékoztatás során az alábbi adatokat
közli a kirendelő bírósággal, ügyészséggel, illetve nyomozó hatósággal:
a) a kijelölő területi ügyvédi kamara megnevezését,
b) a bíróság, az ügyészség vagy a nyomozó hatóság által közölt, az (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti adatokat,
valamint
c) a kijelölt védő ca) nevét,
cb) kamarai azonosító számát és
cc) valamennyi, a  területi ügyvédi kamara által nyilvántartott elérhetőségét, így különösen
telefonszámát, elektronikus levelezési címét, illetve biztonságos kézbesítési szolgáltatási címét.
3. § (1) Ha az  elektronikus kapcsolattartás üzemszünet vagy üzemzavar miatt nem lehetséges, és a  védő huszonnégy
órán belüli megjelenése nem szükséges, a  védő kirendeléséről szóló határozatot az  üzemszünet vagy üzemzavar
megszűnését követően haladéktalanul kézbesíteni kell.
(2) Ha az elektronikus kapcsolattartás üzemszünet vagy üzemzavar miatt nem lehetséges, és a védő huszonnégy órán
belüli megjelenése szükséges, a Be. 47. § (1) bekezdés a) pontja vagy a Be. 47. § (2) bekezdés a) pontja alapján kell
eljárni.
4. § A bíróság, az ügyészség, illetve a nyomozó hatóság a védő kirendelésének tényét a kirendelésről szóló határozat és
a kijelölésről szóló tájékoztatás kézbesítésével közli a védővel és a terhelttel.
5. § (1) A Be. 47. § (1) és (2) bekezdése, illetve a Be. 49. §-a szerinti esetekben a bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság
a területi ügyvédi kamara által a védőként kirendelhető ügyvédekről vezetett jegyzékben szereplő ügyvédek közül
jelöli ki a kirendelt vagy a helyettes védőt.
(2) Ha az  ügyészség, illetve a  nyomozó hatóság a  Be. 47.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján rendel ki helyettes védőt,
a területi ügyvédi kamara erre tekintet nélkül, a 2. § szerint gondoskodik a védő kijelöléséről.
(3) Ha a  bíróság a  Be. 47.  § (2)  bekezdés a)  pontja alapján rendel ki védőt, a  területi ügyvédi kamara mentesül
a Be. 46. § (1) bekezdése szerinti védő kijelölése alól.
(4) Ha a bíróság, az ügyészség vagy a nyomozó hatóság a kirendelt védőt kizárja vagy felmenti és új védő kirendeléséről
határoz, a 2. §-ban meghatározottak szerint intézkedik a védő kijelölése érdekében.
6. § (1) A  Be. 47.  § (4)  bekezdése szerinti esetben a  bíróság a  kirendelt védő kijelöléséről szóló határozattal, illetve
az  ügyészség és a  nyomozó hatóság a  helyettes védő kirendeléséről szóló határozattal együtt elektronikusan
feldolgozható formában az alábbi adatokat is megküldi a területi ügyvédi kamarának:
a) a bíróság, az ügyészség vagy a nyomozó hatóság megnevezését,
b) a bíróság, az ügyészség vagy a nyomozó hatóság székhelye szerinti település megjelölését,
c) a 2. § (1) bekezdés c) pontja szerinti iktatószámot, valamint
d) azt az  eljáró bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság által létrehozott azonosító számot, amely az  adott
kijelölés beazonosítását lehetővé teszi, ha az rendelkezésre áll.
 (2) Az  (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott adat közlése során az  eljáró ügyészséget vagy nyomozó
hatóságot, valamint annak székhelyét úgy kell megjelölni, hogy az  adott büntetőeljárást ténylegesen lefolytató
szervezeti egység azonosítható legyen.
II. FEJEZET
A KÜLÖNLEGES BÁNÁSMÓD BIZTOSÍTÁSA A BÜNTETŐELJÁRÁSBAN
1. A különleges bánásmódot megalapozó körülmények figyelemmel kísérése
7. § (1) A bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság a sértettel vagy a tanúval történő első kapcsolatba kerüléstől kezdve
figyelemmel kíséri a különleges bánásmódot megalapozó körülmények fennállását.
(2) Első kapcsolatba kerülésnek kell tekintetni különösen az  idézés, illetve az értesítés kibocsátását, a bűncselekmény
helyszínén vagy más helyszínen történő kapcsolatfelvételt, a sértettet vagy a tanút érintő egyéb intézkedést, eljárási
cselekményt, valamint a sértett által tett feljelentést.
(3) A  különleges bánásmódot megalapozó körülményeket és azok változását abban az  esetben is figyelemmel kell
kísérni, ha
a) a sértettel vagy a tanúval történő első kapcsolatba kerüléskor erre utaló adat nem merült fel,
b) a különleges bánásmód megállapítására irányuló indítványt a bíróság, az ügyészség vagy a nyomozó hatóság
korábban elutasította, vagy
c) a különleges bánásmód megállapítását a sértett vagy a tanú visszautasította.
2. Az egyéni értékelés 8. § (1) A bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság egyéni értékelést végez
a) a különleges bánásmód megállapítása érdekében, ha
aa) a sértett, a tanú vagy ezek segítője erre irányuló indítványt terjesztett elő,
ab) a  különleges bánásmódot megalapozó körülmény hivatalos eljárása során jut a  tudomására,
ideértve a  büntetőeljárásban részt vevő személy által tett nyilatkozatot vagy az  általa nyújtott
tájékoztatást is, valamint
b) a különleges bánásmód körébe tartozó, a különleges bánásmódot igénylő személy körülményeihez igazodó,
szükséges és arányos intézkedések meghatározása érdekében.
(2) A  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó hatóság a  Be. 82.  §-a szerinti esetekben akkor végez egyéni értékelést, ha
az  ott meghatározottakon kívül egyéb különleges bánásmódot megalapozó körülmény jut a  tudomására, illetve
az (1) bekezdés b) pontjában foglaltak miatt szükségesnek tartja.
(3) Ha a  rendelkezésre álló adatok alapján az  egyéni értékelést megelőzően is megállapítható, hogy a  különleges
bánásmód megállapításának feltételei fennállnak, a sértettel, illetve tanúval történő első kapcsolatfelvétel, valamint
az egyéni értékelést megelőző eljárási cselekmény előkészítése során lehetőség szerint ennek figyelembevételével
kell eljárni, illetve haladéktalanul intézkedni kell a Be. 86. §-a szerinti védelmi intézkedések alkalmazása érdekében.
(4) Nem kell egyéni értékelést végezni, ha a  sértett vagy a  tanú a  különleges bánásmód megállapítására irányuló
indítványát visszavonja, és egyéb, különleges bánásmódot megalapozó körülmény nem merült fel.
9. § (1) A bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság az egyéni értékelést – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel − a sértett
vagy a  tanú személyes jelenlétét igénylő eljárási cselekményt közvetlenül megelőzően vagy közvetlenül azt
követően végzi el. Indokolt esetben az egyéni értékelés elvégzése érdekében az eljárási cselekmény megszakítható.
(2) Ha a  sértett vagy a  tanú kíméletét és megfelelő tájékoztatásának lehetőségét biztosító, az  egyéni értékelés
elvégzéséhez szükséges körülmények adottak, az  egyéni értékelés az  (1)  bekezdéstől eltérő módon, illetve
helyszínen is elvégezhető.
(3) Az  egyéni értékelést a  sértett vagy a  tanú indítványához, illetve a  különleges bánásmódot megalapozó
körülményekhez igazodóan, a szükséges mértékben kell elvégezni.
(4) A nyomozó hatóság az egyéni értékelést az 1. melléklet szerinti adatlap felhasználásával végzi.
 (5) Az egyéni értékelés során a sértettet és a tanút megfelelően tájékoztatni kell
a) a  különleges bánásmód megállapításának következményeiről, valamint a  különleges bánásmód körébe
tartozó intézkedésekről,
b) arról, hogy a különleges bánásmód megállapítását vagy a különleges bánásmód körébe tartozó intézkedést
visszautasíthatja,
c) arról, hogy a  válaszadás nem kötelező, annak hiányában a  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó hatóság
a  különleges bánásmód megállapításáról és a  különleges bánásmód körébe tartozó intézkedésekről
a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
(6) A  bíróság, az  ügyészség vagy a  nyomozó hatóság – a  sértett indítványának elutasítása esetén a  határozat
kézbesítésével – tájékoztatja a  sértettet vagy a  tanút, ha az  egyéni értékelés alapján azt állapítja meg, hogy nem
minősül különleges bánásmódot igénylő személynek.
3. A különleges bánásmód körébe tartozó intézkedések 10. § (1) A különleges bánásmód körébe tartozó intézkedéseket
a) az egyéni értékelés alapján,
b) a különleges bánásmódot igénylő személy álláspontjának megismerését követően, indokolt esetben a vele
történt egyeztetés alapján, és
c) a különleges bánásmódot megalapozó körülményeknek megfelelő, azokkal arányban álló módon
kell meghatározni.
(2) A  különleges bánásmódot igénylő személy kímélete, illetve védelme érdekében – a  Be. alapján kötelező
intézkedések mellett – egyidejűleg több, különleges bánásmód körébe tartozó intézkedés is alkalmazható.
(3) A  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó hatóság – ha törvény eltérően nem rendelkezik – határozat hozatala
nélkül dönt a  különleges bánásmódot igénylő személynek a  különleges bánásmód körébe tartozó intézkedéssel
kapcsolatos indítványáról.
(4) A  különleges bánásmódot igénylő személyt tájékoztatni kell a  különleges bánásmód körébe tartozó intézkedés
alkalmazásáról való döntésről, illetve a tervezett intézkedésekről.
(5) A különleges bánásmód körébe tartozó intézkedést a különleges bánásmódot igénylő személlyel együttműködve
kell végrehajtani, ennek érdekében a különleges bánásmódot igénylő személlyel egyeztetés kezdeményezhető.
4. A különleges bánásmód felülvizsgálata 11. § (1) A  különleges bánásmód megállapítását követően hivatalból, valamint a  különleges bánásmódot igénylő személy
vagy segítője indítványa alapján folyamatosan figyelemmel kell kísérni
a) az egyéni értékelés során megállapított körülményeket és
b) a különleges bánásmódot megalapozó egyéb körülmények esetleges felmerülését.
(2) A  különleges bánásmódot megalapozó körülmények változása vagy egyéb körülmények felmerülése esetén
az  egyéni értékelést felül kell vizsgálni. Ennek érdekében szükség esetén a  különleges bánásmódot igénylő
személlyel egyeztetés kezdeményezhető.
(3) Az egyéni értékelés felülvizsgálata során
a) a  különleges bánásmód körébe tartozó intézkedések alkalmazását, alkalmazásának szükségességét,
visszautasítását, valamint
b) a különleges bánásmód körébe tartozó esetleges további intézkedések alkalmazásának indokoltságát
is felül kell vizsgálni.
(4) A különleges bánásmód körébe tartozó intézkedéseket érintő változás esetén a 10. §-t kell megfelelően alkalmazni.
 (5) A  különleges bánásmód körébe tartozó intézkedés alkalmazása a  különleges bánásmódot igénylő személy
hozzájárulásával ismételten elrendelhető, ha azt korábban visszautasította.
 (6) Ha az  egyéni értékelés felülvizsgálata alapján a  bíróság, az  ügyészség vagy a  nyomozó hatóság a  különleges
bánásmódot megszünteti, erről – a sértett esetén a határozat kézbesítésével – tájékoztatja a sértettet vagy a tanút.
5. A különleges bánásmód visszautasítása 12. § (1) A  különleges bánásmód megállapításának visszautasítása esetén a  különleges bánásmódot igénylő személyt
tájékoztatni kell arról, hogy
a) a Be. 82. §-ában meghatározott esetekben a különleges bánásmód visszautasításának nincs helye, azonban
a  különleges bánásmód körébe tartozó egyes intézkedések alkalmazását visszautasíthatja, ha az  nem a  Be.
kötelező rendelkezésén alapul,
b) a  visszautasítást követően – az  a)  pontban meghatározottak kivételével – különleges bánásmód körébe
tartozó intézkedés alkalmazásának nincs helye,
c) a visszautasítást követően a különleges bánásmód megállapítását indítványozhatja.
 (2) A  különleges bánásmód körébe tartozó egyes intézkedések visszautasítása esetén a  különleges bánásmódot
igénylő személyt tájékoztatni kell arról, hogy
a) a Be. kötelező rendelkezésén alapuló intézkedés visszautasításának nincs helye,
b) ha olyan intézkedés visszautasítását kezdeményezi, amely a  különösen védett tanú, a  személyi védelem
vagy a Védelmi Program esetén alkalmazandó kötelező intézkedés, az intézkedés visszautasításra csak akkor
kerülhet sor, ha a  különösen védett tanúvá nyilvánítást, a  személyi védelmet vagy a  Védelmi Programot
megszüntetik,
c) az intézkedés visszautasítását követően a különleges bánásmód körébe tartozó intézkedést indítványozhatja.
6. A különleges bánásmód biztosításával kapcsolatos tájékoztatás és adatok rögzítése
13. § (1) A  különleges bánásmód biztosításával kapcsolatos tájékoztatás megtörténtének igazolására alkalmas iratokat
az ügyiratok között kell kezelni.
(2) Az  egyéni értékelésre, a  különleges bánásmódot megalapozó körülmények változására, valamint a  különleges
bánásmód megállapításával, megszüntetésével, illetve a  különleges bánásmód körébe tartozó intézkedésekkel
kapcsolatos döntésekre vonatkozó adatokat az ügyiratok között rögzíteni kell.
(3) A  nyomozó hatóság a  (2)  bekezdésben meghatározott adatokat az  1.  melléklet szerinti adatlapon folyamatosan,
a változásokat nyomon követhető módon rögzíti.
7. A különleges bánásmód körébe tartozó intézkedésekkel érintett más személyek
14. § (1) A  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó hatóság a  Be. 96.  §-a alkalmazása során a  különleges bánásmód körébe
tartozó intézkedésekről hivatalból vagy az érintett, illetve segítője indítványa alapján dönt.
(2) A  különleges bánásmód körébe tartozó intézkedések meghatározása érdekében egyéni értékelés végezhető,
az érintettel egyeztetés kezdeményezhető.
(3) A  nyomozó hatóság a  Be. 96.  §-a alkalmazása során a  13.  § (2)  bekezdésében meghatározott adatokat – indokolt
esetben az 1. melléklet szerinti adatlapon – folyamatosan, a változásokat nyomon követhető módon rögzíti.
(4) A  különleges bánásmód körébe tartozó intézkedésekkel érintett más személyek vonatkozásában a  10–11.  §
rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
III. FEJEZET
A BÜNTETŐELJÁRÁS ÜGYIRATAINAK MEGISMERÉSE 15. § (1) E Fejezet alkalmazásában
a) ügyirat alatt a papíralapú és az elektronikus ügyiratot,
b) elektronikus ügyirat alatt a  Be. 159.  § (1)  bekezdése szerinti elektronikus okiratot, papíralapú okirat
elektronikus másolatát és elektronikus formában rendelkezésre álló ügyiratot
is érteni kell.
(2) Az elektronikus okirat megismerésére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni
a) a bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság által készített, valamint a bűnjelként kezelt kép-, hang-, illetve
kép- és hangfelvételre, valamint
b) az egyéb, bármilyen formátumban rendelkezésre álló elektronikus dokumentumra.
8. Az ügyirat megismerésére való jogosultság 16. § (1) A  büntetőeljárásban az  ügyirat megismerésének biztosítását megelőzően meg kell állapítani az  érintett
személyazonosságát, és ez alapján meg kell győződni arról, hogy a Be. alapján milyen eljárási minőségben jogosult
az ügyirat megismerésére.
(2) Az ügyirat megismerését az (1) bekezdés alapján, az arra jogosult személynek azon ügyiratok, illetve ügyiratrészek
vonatkozásában kell biztosítani, amelyre a jogosultsága megállapítható. Nem minősül a megismerés korlátozásának,
ha a  bíróság, az  ügyészég, illetve a  nyomozó hatóság azért utasítja el az  ügyirat megismerésére vonatkozó
indítványt, mert az nem a jogosulttól származik.
9. Az ügyirat megismerésének általános szabályai 17. § (1) Az  ügyirat megismerésének Be.-ben meghatározott határidejét úgy kell biztosítani, hogy az  ne befolyásolja
a folyamatban lévő és a tervezett eljárási cselekmény elvégzését, illetve időszerűségét. Ennek érdekében a bíróság,
az  ügyészség és a  nyomozó hatóság az  indítvány előterjesztőjével a  megismerés időpontjáról, illetve módjáról
egyeztethet.
(2) A  megismerés indítványnak megfelelő biztosításának számít, ha arra az  indítványt előterjesztő által utóbb
elfogadott módon, illetve időben kerül sor.
(3) Az  ügyirat megismerésnek valamely módja nem akadálya annak, hogy az  arra jogosult azzal egyidejűleg vagy
az eljárás későbbi szakaszában más módon is megismerje az ügyiratot.
18. § (1) Az  ügyirat megismerését – amennyiben az  a  megismerésre jogosult személyes jelenlétével valósul meg −
a  bíróság, az  ügyészség, illetve a  nyomozó hatóság hivatalos helyiségében, ügyfélfogadási időben, illetve hivatali
munkaidőben kell biztosítani. Indokolt esetben a  megismerés ügyfélfogadási időn, illetve hivatali munkaidőn túli
időpontban is biztosítható.
(2) A  megismerés biztosítása során az  ügyiratot a  bíróság, az  ügyészség, illetve a  nyomozó hatóság hivatalos
helyiségéből kivinni nem lehet.
(3) Az ügyirat megismerésének biztosítása során gondoskodni kell
a) arról, hogy az ügyiratot arra nem jogosult személy ne ismerhesse meg,
b) arról, hogy az ügyirat megismerésének biztosítása felügyelet mellett – így különösen a bíróság, az ügyészség,
illetve a  nyomozó hatóság erre feljogosított tagjának vagy ügyviteli alkalmazottjának ellenőrzésével  –
történjen,
c) a  papíralapú ügyirat megőrzéséről, épségének védelméről, különösen arról, hogy a  megismerésre jogosult
a papíralapú ügyiratot ne bontsa meg és
d) az  elektronikus ügyirat biztonságos kezeléséről, különösen az  informatikai biztonsági szabályok
megtartásáról, és arról, hogy ne lehessen a  megismerést biztosító technikai eszközt megrongálni, illetve
az elektronikus ügyirat tartalmát megváltoztatni vagy azt megsemmisíteni.
19. § (1) A megismerés biztosításáról nyilvántartást kell vezetni, amelyben fel kell tüntetni
a) a megismerésre jogosult nevét és eljárási minőségét,
b) a megismerés biztosításának módját,
c) az ügyirat megnevezését,
d) az ügyirat kezdő és befejező oldalszámát, felvétel esetén a kezdő és befejező órát és percet,
e) a másolatért fizetett illeték összegét vagy a másolat készítésének illetékmentességét,
f ) ha a megismerés biztosítása során rendkívüli esemény történt, valamint
g) a megismerés biztosításának időpontját, illetve tartamát.
(2) Ha az ügyirat megismerésének biztosítása a megismerésre jogosult személyes jelenlétével valósul meg, az ügyirat
megismerésének megtörténtét − ideértve a személyesen kézbesített másolat átvételét is − a megismerésre jogosult
keltezéssel ellátott aláírásával igazolja.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartást, illetve a  megismerés megtörténtének igazolására alkalmas, (2)  bekezdés
szerinti iratokat az ügyiratok között kell kezelni.
10. Az ügyirat megvizsgálása 20. § (1) Az  ügyirat megvizsgálása során biztosítani kell, hogy a  megismerésre jogosult az  ügyiratot megnézhesse, illetve
meghallgathassa.
(2) Az ügyirat megismerése
a) papíralapú ügyirat helyett az  elektronikus formában rendelkezésre álló ügyirat vagy a  papíralapú ügyirat
elektronikus másolata,
b) elektronikus okirat helyett az elektronikus okirat papíralapú másolata
megvizsgálásának lehetővé tételével is biztosítható.
(3) Az elektronikus ügyirat megvizsgálását erre alkalmas helyiségben, információs rendszer vagy más eszköz útján kell
biztosítani. Amennyiben ennek feltételei nem adottak, a megismerést az arra jogosulttal történő egyeztetés alapján
a (2) bekezdés szerint vagy más módon kell biztosítani.
21. § (1) Ha az ügyirat megismerésére jogosult fogva van és az ügyirat megvizsgálása céljából a bíróság, az ügyészség, illetve
a  nyomozó hatóság épületébe kísérése nem lehetséges, az  ügyiratot a  fogva tartást végrehajtó intézetnek kell
átadni.
(2) A  fogva tartást végrehajtó intézettel előzetesen egyeztetni lehet az  ügyirat átvétele kérdésében, különösen
az ügyirat átadásának időpontjáról és módjáról, illetve a nagy mennyiségű ügyirat átadatásának körülményeiről.
(3) A  fogva tartást végrehajtó intézet az  ügyirat megvizsgálását a  18.  § (3)  bekezdése megfelelő alkalmazásával,
lehetőleg még az ügyirat átvételének napján biztosítja. A  megismerés biztosításáról a  19. § (1) bekezdése szerinti
nyilvántartást a  fogva tartást végrehajtó intézet tájékoztatása vagy feljegyzése alapján az ügyiratot átadó bíróság,
ügyészség, illetve nyomozó hatóság vezeti.
(4) A fogva tartást végrehajtó intézet köteles az ügyirat megismerését követően
a) három munkanapon belül a papíralapú és az adathordozón rendelkezésre álló ügyiratot visszaküldeni, illetve
b) haladéktalanul törölni az elektronikus ügyiratot.
11. Saját részre történő másolat vagy felvétel készítése
22. § (1) Az  ügyirat megvizsgálása során a  megismerésére jogosult a  nála lévő technikai eszköz – így különösen
fényképezőgép, kamera, kézi szkenner, mobileszköz − segítségével másolatot vagy felvételt készíthet az ügyiratról.
(2) Az ügyirat megismerésére jogosult által készített másolat nem hiteles másolat.
12. Az ügyirat tartalmáról felvilágosítás adása, tájékoztatás nyújtása
23. § (1) Az ügyirat tartalmáról a Be. 74. § (3) bekezdése szerint kell felvilágosítást adni, illetve tájékoztatást nyújtani.
 (2) Az  ügyirat megismerésére jogosult számára rövid úton − így különösen telefon vagy elektronikus levelezési cím
útján − is adható tájékoztatás, illetve felvilágosítás (a továbbiakban: rövid úton adott tájékoztatás).
 (3) Rövid úton kizárólag az alábbi adatokról adható tájékoztatás:
a) az eljárási cselekmény tényéről, helyéről és időpontjáról,
b) az ügyiratok hollétéről,
c) arról, hogy az ügyben érkezett-e szakértői vélemény, továbbá terjesztettek-e elő jogorvoslatot, illetve
d) a jegyzőkönyv és az ügydöntő határozat írásba foglalásának megtörténtéről.
(4) Személyes adatról rövid úton nem adható tájékoztatás.
(5) Rövid úton adott tájékoztatás esetén az  érintett személyazonosságának megállapítását indokolt esetben úgy kell
elvégezni, hogy nyilatkoztatni kell az  ügy azonosításához és a  megismerésre való jogosultság megállapításához
szükséges adatokról. Ha kétség merül fel az  azonosítással kapcsolatban, rövid úton adott tájékoztatásnak nincs
helye, és az érintettet az ügyirat más módon való megismerésének lehetőségéről kell tájékoztatni.
(6) A  rövid úton adott tájékoztatás nem minősül elektronikus kapcsolattartásnak, az  az elektronikus úton és papír
alapon kapcsolatot tartó megismerésre jogosult számára is nyújtható.
13. Az ügyirat, illetve a bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság által az ügyiratról készített kivonat
vagy másolat kézbesítése
24. § (1) A  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó hatóság a  másolatot az  ügyirat jellegére és a  másolat kézbesítésének
módjára tekintettel, arra alkalmas technikai eszközzel készíti el, így különösen fénymásoló, szkenner, nyomtató vagy
adathordozóra való átjátszás útján.
(2) Ha papíralapú ügyiratról kell elektronikus másolatot készíteni, azt lehetőség szerint egy adatállományba kell foglalni.
 (3) Az  elektronikus okirat elektronikus kapcsolattartás keretében történő kézbesítése vagy a  Be. 159.  § (1)  bekezdése
szerinti továbbítása esetén nincs helye másolat készítésének, ebben az  esetben az  elektronikus okiratot kell
kézbesíteni, illetve továbbítani.
(4) Ha az ügyirat olyan adatot tartalmaz, amelynek a megismerésére az indítványozó nem jogosult, részére az ügyiratról
olyan kivonatot kell készíteni, amely az  általa meg nem ismerhető adatokat nem tartalmazza. A  kivonatra
a másolatra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
25. § (1) Papíralapú ügyirat papíralapú másolata akkor hiteles, ha azon a  keltezéssel, a  hitelesítő aláírásával és a  bíróság,
az  ügyészség, illetve a  nyomozó hatóság hivatalos bélyegzőjének lenyomatával ellátott záradék igazolja, hogy
a másolat szövege megegyezik az eredeti ügyirat szövegével. A hitelesítésre az arra kijelölt ügyintéző is jogosult.
(2) Többoldalas ügyirat, valamint több ügyirat papíralapú másolatát egységesen, megbonthatatlan módon összefűzve
is lehet hitelesíteni, ebben az esetben a záradékban erre utalni kell, és fel kell tüntetni, hogy a másolat hány oldalas.
(3) Az  elektronikus okirat, a  papíralapú okirat elektronikus másolata, valamint az  elektronikus okirat papíralapú
másolata akkor hiteles, ha megfelel az  elektronikus ügyintézéssel kapcsolatos jogszabályokban foglalt
követelményeknek.
(4) A  Be. 159.  § (2)  bekezdése szerinti elektronikus formában rendelkezésre álló ügyirat elektronikus kapcsolattartás
keretében való kézbesítése esetén hiteles elektronikus másolat, amin fel kell tüntetni, hogy az az eredeti papíralapú
ügyirattal egyező hiteles elektronikus másolat, és a záradékban jelezni kell az eredeti papíralapú ügyirat keltezését.
26. § (1) Ha a  másolat készítése az  illetékekről szóló törvény alapján illetékköteles, a  másolat kézbesítésére azt követően
kerülhet sor, miután a  bíróság, az  ügyészség, illetve a  nyomozó hatóság meggyőződött róla, hogy az  illetéket
lerótták vagy azt más módon megfizették.
(2) Nem érinti a  másolat papír alapon vagy adathordozón történő kézbesítésének illetékmentességét, ha korábban
sor került az  elektronikus ügyirat elektronikus kapcsolattartás keretében történő kézbesítésére vagy elektronikus
levelezési címre történő továbbítására.
(3) A  papír alapon vagy adathordozón rendelkezésre álló másolat, illetve ügyirat személyes kézbesítésére a  18.  §
(1) bekezdését kell megfelelően alkalmazni.
14. Az ügyirathoz való elektronikus hozzáférés 27. § (1) A  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó hatóság az  ügyirat megismerését az  ügyirathoz való elektronikus
hozzáféréssel − különösen az  erre a  célra kialakított internetes felületen keresztül – is biztosíthatja, ha az  ahhoz
szükséges technikai feltételek rendelkezésre állnak.
(2) Az  elektronikus hozzáférés során – megfelelő azonosítást követően – lehetőség van az  elektronikus ügyirat
megvizsgálására, illetve annak közvetlen letöltésére, aminek a tényét rögzíteni kell.
IV. FEJEZET
KÉZBESÍTÉS A BÜNTETŐELJÁRÁSBAN 28. § Az adathordozó kézbesítésére a papíralapú ügyirat kézbesítésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
15. A személyes és a kézbesítő útján történő kézbesítés
29. § (1) A papíralapú ügyirat személyes kézbesítése az eljárási cselekmény során vagy a bíróság, az ügyészség és a nyomozó
hatóság hivatalos helyiségében, ügyfélfogadási időben, illetve hivatali munkaidőben történik. Indokolt esetben
a  bíróság, az  ügyészség, illetve a  nyomozó hatóság lehetővé teheti a  személyes kézbesítést ügyfélfogadási időn,
illetve hivatali munkaidőn túli időpontban is.
(2) A  személyes kézbesítés és a  bíróság, az  ügyészség vagy a  nyomozó hatóság kézbesítője útján történő kézbesítés
esetén az átvétel megtörténtét
a) az átvevő az eredeti ügyiraton vagy erre alkalmas más módon keltezéssel ellátott aláírásával igazolja, vagy
b) az eljárási cselekményről készült jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
16. Kézbesítés postai úton 30. § (1) Az olyan papíralapú ügyiratot, amelynek átvételéhez jogkövetkezmény fűződik, vagy amely átvételének igazolására
van szükség, hivatalos iratként kell postázni.
(2) A tértivevényen minden esetben meg kell jelölni, hogy sikertelen kézbesítési kísérlet esetén milyen jelzésű értesítést
kell a címzett részére hátrahagyni.
(3) A büntetőeljárásban – a (4) és (5) bekezdésben foglalt kivétellel − A/3. jelzésű értesítést kell használni.
 (4) A büntetőeljárásban A/4. jelzésű értesítést kell használni
a) olyan címre történő kézbesítés esetén, ahol a címzett érdekeivel ellentétes átvételre jogosult más személy is
tartózkodik,
b) ha az  ügyirat kézbesítésével olyan határidő kezdődik meg, amelynek elmulasztásával kapcsolatban
igazolásnak nincs helye, vagy amely jogvesztő határidő,
c) olyan kötelezést tartalmazó ügyirat kézbesítése esetén, amely kötelezés teljesítésének elmulasztása vagy
megsértése alapján újabb büntetőeljárás indításának van helye,
d) a  feltételes ügyészi felfüggesztésről vagy az  eljárás közvetítői eljárás céljából való felfüggesztéséről
rendelkező határozat terhelt részére történő kézbesítésekor,
e) a vádirat Be. 497. §-a alapján történő kézbesítésekor,
f ) az ügydöntő határozat terheltnek történő kézbesítésekor, ha azt vele korábban más módon nem közölték,
g) a sértettnek a Be. 768. § (1) bekezdése szerinti személyes meghallgatásra és a magánvádlónak a Be. 773. §-a
szerinti tárgyalásra történő idézés kézbesítésekor,
h) a  sértettnek a  pótmagánvádlóként való fellépését megalapozó határozat és a  Be. 539.  § (3)  bekezdése
szerinti nyilatkozat kézbesítésekor, a pótmagánvádlónak a Be. 803. § (5) bekezdése szerinti felhívás, valamint
a Be. 801. § (3) bekezdése szerinti előkészítő ülésre és a Be. 803. § (4) bekezdése szerinti tárgyalásra történő
idézés kézbesítésekor, illetve
i) ha azt a bíróság, ügyészség vagy a nyomozó hatóság szükségesnek tartja.
 (5) A  büntetőeljárásban A/5. jelzésű értesítést kell alkalmazni a  Be. 740.  §-a alapján hozott büntetővégzés
kézbesítésekor. 31. § (1) A  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó hatóság a  fogva tartott személy számára postai úton kézbesítendő
ügyiratnak a fogva tartott személy részére történő átadásáról a fogva tartást végrehajtó intézet parancsnoka útján
gondoskodik.
(2) Nagy mennyiségű ügyirat kézbesítése esetén a  fogva tartást végrehajtó intézettel előzetesen egyeztetni lehet
az ügyiratok átvétele kérdésében.
(3) A kézbesítés megtörténtét a  fogva tartott személy a – megfelelően kitöltött és az ügyirathoz csatolt − kézbesítési
íven vagy a tértivevényen aláírásával igazolja.
32. § A Védelmi Programban részt vevő személy számára a  Tanúvédelmi Szolgálat útján, illetve katona számára
az  elöljárója útján történő postai kézbesítés esetén a  Tanúvédelmi Szolgálatot, illetve az  elöljárót fel kell hívni,
hogy a címzett általi átvétel megtörténtét, valamint az átvétel időpontját igazoló iratot küldje vissza. Ebből a célból
az ügyirathoz megfelelően kitöltött kézbesítési ív vagy tértivevény csatolható.
17. A hirdetmény útján történő kézbesítés 33. § (1) Ha az értesítés hirdetmény útján történő kézbesítése az érdekeltek jelentős számára tekintettel indokolt, az értesítés
tartalmazza az azt kibocsátó bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság postai és elektronikus elérhetőségét is.
(2) Az  ismeretlen helyen tartózkodó terhelt részére hirdetmény útján történő kézbesítés esetén a  hirdetmény
tartalmazza az alábbiakat is:
a) a terhelt nevét,
b) a hirdetményt kibocsátó bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság megjelölését,
c) az ügyszámot és
d) az  ügyirat pontos megjelölése nélkül utalást arra, hogy a  hirdetményt kibocsátó bíróság, ügyészség vagy
nyomozó hatóság hivatalos irat kézbesítését rendelte el.
 (3) A hirdetmény nem tartalmazhat
a) − a (2) bekezdés a) pontja kivételével − személyes adatot,
b) az ügyirat tartalmára vonatkozó adatot és
c) minősített adatot.
(4) Az érdekeltek jelentős számára tekintettel hirdetmény útján nem lehet értesíteni
a) a terheltet,
b) a terhelt segítőjét,
c) a védőt,
d) a fogva tartott büntetőeljárásban részt vevő személyt,
e) a különösen védett tanút,
f ) a Védelmi Programban részt vevő személyt,
g) a katonát és
h) állami, helyi önkormányzati vagy nemzetiségi önkormányzati szervet, költségvetési szervet és köztestületet.
34. § (1) A  hirdetményt a  bíróság, az  ügyészség vagy a  nyomozó hatóság központi internetes honlapján kell közzétenni.
Ha maga a hirdetményt kibocsátó bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság is rendelkezik honlappal, a központi
internetes honlapon közzétett hirdetmények elérhetőségére történő hivatkozást azon közzéteszi.
(2) A hirdetményt a honlapon a Be.-ben meghatározott tartamra oly módon kell közzétenni, hogy
a) az  interneten keresztül széleskörűen elterjedt böngészőprogramokkal folyamatosan elérhető, nyomtatható,
megtekinthető, a képi vagy tartalmi megfelelést biztosító legyen, és
b) a honlapon belül kereshető legyen legalább
ba) a kibocsátó bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság megnevezése alapján,
bb) a hirdetmény alapjául szolgáló ügy száma alapján és
bc) a hirdetmény közzétételének időpontja alapján.
(3) A hirdetőtáblára kifüggesztett hirdetményt záradékkal kell ellátni, amelyben rögzíteni kell
a) a kifüggesztés és − a kifüggesztés tartamának eltelte után − a levétel napját, valamint
b) a kifüggesztésért felelős személy aláírását és bélyegzőlenyomatát.
(4) Hirdetőtáblán és honlapon történő közzététel esetén a  kézbesítés szempontjából a  később lejáró határidőt kell
figyelembe venni.
(5) A Be. 135. § (5) bekezdésében meghatározott esetben a jegyző
a) gondoskodik a  hirdetmény hiteles papíralapú irattá alakításáról, ha a  hirdetményt kibocsátó bíróság,
ügyészség vagy nyomozó hatóság a hirdetményt elektronikus kapcsolattartás keretében kézbesíti, és
b) a  kifüggesztés teljesítéséről a  hirdetményt kibocsátó bíróságot, ügyészséget vagy nyomozó hatóságot
a  (3)  bekezdés szerint záradékolt hirdetmény − elektronikus kapcsolattartás esetén annak elektronikus
másolata − egyidejű megküldésével tájékoztatja.
35. § A hirdetmény útján történő kézbesítéssel felmerült költség nem bűnügyi költség, azt a  hirdetményt kibocsátó
bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság, illetve a  kifüggesztést teljesítő helyi önkormányzat költségvetésének
terhére kell elszámolni.
18. Kézbesítés külföldre 36. § Az Európai Unió másik tagállamában vagy külföldi államban tartózkodó címzett részére történő kézbesítés esetén
az  Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló törvény, illetve a  nemzetközi bűnügyi
jogsegélyről szóló törvény hivatalos irat kézbesítésére vonatkozó szabályai szerint kell eljárni.
V. FEJEZET
A NYILVÁNOSSÁG TÁJÉKOZTATÁSA A BÜNTETŐELJÁRÁSRÓL 19. A nyilvánosság tájékoztatásának tárgya
37. § (1) A  büntetőeljárás során a  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó hatóság az  e  Fejezetben foglaltak szerint nyújt
tájékoztatást
a) a hozzá előterjesztett indítványról, észrevételről,
b) az általa meghozott határozatról, elvégzett eljárási cselekményről, intézkedésről, az általa tett indítványról és
észrevételről, ezek indokairól, valamint
c) az általa folytatott eljárás állásáról.
(2) A  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó hatóság a  más szerv által folytatott eljárásról, ha jogszabály eltérően nem
rendelkezik, abban a körben nyújthat tájékoztatást, hogy az eljárás milyen eljárási szakaszban van.
(3) Nem nyújtható tájékoztatás annak az ügyiratnak a tartalmáról, amire a Be. 100. § (3) bekezdésében meghatározottak
szerint az ügyirat megismerése nem terjedhet ki.
38. § (1) A nyomozó hatóság az ügyészség felügyeleti vagy irányítási jogkörében tett intézkedéseiről az ügyészség előzetes
hozzájárulása esetén, az abban meghatározottak szerint nyújthat tájékoztatást.
(2) Az ügyészség
a) a  felderítés során a  felügyeleti jogkörében tett intézkedésről azon kérdésekkel kapcsolatban nyújt
tájékoztatást, amire a felügyeleti jogköre kiterjed, illetve
b) a  vizsgálat során a  nyomozó hatóság 37.  § (1)  bekezdés b) és c)  pontjában meghatározott eljárásáról is
tájékoztatást nyújthat.
 (3) Ha az ügyészség végzi a nyomozást vagy a nyomozást magához vonja, a büntetőeljárásról
a) az eljárási cselekmény elvégzésére utasított nyomozó hatóság és
b) az  eljárási cselekmény elvégzésében közreműködő rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési
feladatokat ellátó, illetve terrorizmust elhárító szerve
az ügyészség előzetes hozzájárulása esetén, az abban meghatározottak szerint nyújthat tájékoztatást.
39. § Ha a vádemelés előtt a nyilvánosság tájékoztatása vagy annak módja az eljárás érdekeit sértené, vagy a nyilvánosság
tájékoztatását a Be. 109. §-a alapján meg kell tagadni,
a) a nyomozó hatóság vagy az előkészítő eljárást folytató szerv az ügyészséghez, illetve
b) az ügyészség a bírósághoz
jelzéssel élhet.
40. § (1) A  vádemelés után a  nyomozó hatóság a  vádemelés tényéről és a  bűncselekmény minősítéséről nyújthat
tájékoztatást.
(2) A  vádemelés után az  ügyészség a  vádemelés tényéről és a  bűncselekmény minősítéséről, az  általa vagy
a  büntetőeljárásban részt vevő személyek által előterjesztett indítványokról, észrevételekről, azok eljárásjogi
következményeiről, valamint a bíróság határozatairól nyújthat tájékoztatást.
41. § Ha a bíróság, az ügyészség vagy a nyomozó hatóság a tájékoztatás nyújtását megtagadja, szükség esetén megjelöli,
hogy a tájékoztatás nyújtására ki jogosult.
20. A nyilvánosság tájékoztatásának módja 42. § (1) A nyilvánosság tájékoztatása során
a) olyan közlés nem ismételhető meg, amely alkalmas lehet bűncselekmény megállapítására, illetve
b) eredeti formájában nem tehető hozzáférhetővé az elektronikus hírközlő hálózaton közzétett adat vagy tárgyi
bizonyítási eszköz, ha a nagy nyilvánosság előtti vagy más általi megismerése bűncselekményt valósít meg.
 (2) A tájékoztatás nem sértheti a közerkölcsöt.
 (3) A tájékoztatás nem eredményezheti
a) az emberi méltóság és személyiségi jog sérelmét, ideértve különösen
aa) az ártatlanság vélelmének megsértését,
ab) a magántitok felfedését,
ac) a  személyes adatok védelmére vonatkozó törvényi vagy az  Európai Unió jogi aktusában
meghatározott rendelkezések megszegését,
ad) a védett adat felfedését,
b) a minősített adat felfedését,
c) az eljárás érdekeinek sérelmét,
d) a gyermek mindenek felett álló érdekének megfelelő eljárás elvének sérelmét vagy
e) a zárt tárgyaláson felvett bizonyítás felfedését.
(4) A tájékoztatást meg kell tagadni, ha az nem teljesíthető az (1) és a (2) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül.
 (5) Nem nyújtható olyan tájékoztatás, amely alapján a büntetőeljárásban részt vevő vagy más személy azonosíthatóvá
válik, vagy amely alapján a személyére következtetés vonható le, kivéve, ha a tájékoztatás
a) nem eredményezi a személyiségi jogának megsértését,
b) az érintett személy által nyilvánosságra hozott adatokra vonatkozik, illetve
c) a körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló törvényben
meghatározottak alapján történik. 43. § (1) A  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó hatóság a  tájékoztatás során nem értékelheti a  folyamatban lévő
büntetőeljárás bizonyítási eszközeit, és nem mérlegelheti a bizonyítás várható eredményét.
(2) A vádemelés előtt az olyan határozatra nézve, amely ellen jogorvoslatnak van helye, a nyilvánosság tájékoztatását
lehetőleg a határozatnak a jogorvoslatra jogosulttal való közlését követően kell elvégezni.
44. § (1) Ha a tárgyalásról a médiatartalom-szolgáltató vagy egyéb, az  információs társadalommal összefüggő szolgáltatást
nyújtó személy (a továbbiakban: szolgáltató) felvételt készít, a bíróság a felvétel készítését megelőzően figyelmezteti
a szolgáltatót a személyiségi jogok védelmére.
(2) Ha a bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság a nyilvánosságot szolgáltatón keresztül nyilatkozat közzétételével
tájékoztatja, a  nyilatkozat megküldése során szükség esetén kéri a  szolgáltatótól a  nyilvános közlésre készített
nyilatkozat nyilvánosságra hozatalát megelőző megmutatását. A  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó hatóság
nem járul hozzá a  nyilatkozat közzétételéhez, ha megállapítja, hogy a  szolgáltató a  nyilatkozatot érdemben
megváltoztatta vagy eltorzította.
(3) Ha a bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság észleli, hogy a nyilatkozatát a szolgáltató valótlan tény állításával,
vagy való tényeket hamis színben feltüntetve közli, szükség esetén kéri helyreigazító közlemény közzétételét.
VI. FEJEZET
TELEKOMMUNIKÁCIÓS ESZKÖZ HASZNÁLATA A BÜNTETŐELJÁRÁSBAN 21. A személyi és tárgyi feltételek biztosítása
45. § (1) A  telekommunikációs eszköz használatának személyi és tárgyi feltételeit a  telekommunikációs eszköz használatát
elrendelő bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság biztosítja.
(2) Telekommunikációs eszköz használata esetén olyan eszközt kell igénybe venni, amely biztosítja a  továbbított
kép- és hangfelvétel bizalmasságát és sérthetetlenségét.
(3) A  telekommunikációs eszköz használatát elrendelő bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság az  eljárási
cselekmény lefolytatásához olyan bíróság, ügyészség, nyomozó hatóság vagy más szerv, illetve fogva tartott
személy esetében olyan fogva tartást végrehajtó intézet közreműködését veheti igénybe, ahol a telekommunikációs
eszköz használatához szükséges személyi és tárgyi feltételek rendelkezésre állnak vagy biztosíthatók.
(4) A  telekommunikációs eszköz használatához szükséges feltételekkel rendelkező bíróság, ügyészség vagy nyomozó
hatóság, illetve fogva tartást végrehajtó intézet a  telekommunikációs eszköz használatát elrendelő bírósággal,
ügyészséggel vagy nyomozó hatósággal köteles együttműködni.
(5) A Védelmi Programban részt vevő személy eljárási cselekményen való jelenlétének telekommunikációs eszköz útján
történő biztosítása érdekében a  Tanúvédelmi Szolgálattal egyeztetni kell, ebben az  esetben a  személyi és tárgyi
feltételek biztosításához a Tanúvédelmi Szolgálat közreműködése is igénybe vehető.
(6) Ha telekommunikációs eszköz használata esetén a  terhelt és a  védő nem egy helyszínen tartózkodik, a  kettejük
közötti tanácskozást legalább ellenőrzés nélküli telefonos kapcsolat útján vagy más alkalmas eszközzel kell
lehetővé tenni. E célból a terhelt és a védő használatában lévő telefonkészülék vagy más mobileszköz használata is
engedélyezhető.
22. Az eljárási cselekmény helyszíne 46. § (1) Az eljárási cselekmény helyszínén a kamerát úgy kell elhelyezni, hogy a továbbított felvételen egyidejűleg látható
legyen legalább az eljárási cselekmény vezetője, az eljárási cselekmény helyszínén jelen lévő büntetőeljárásban részt
vevő személy, valamint a bírósági eljárásban az ügyész is. A kamerát mozgatni és a látószögét változtatni kizárólag
az eljárási cselekmény vezetőjének rendelkezései szerint lehet.
(2) Az  eljárási cselekmény helyszínén további kamera helyezhető el, amelyet az  eljárási cselekmény vezetője
közvetlenül vagy közvetve irányíthat. A további kamera biztosítja különösen
a) az  eljárási cselekmény helyszínén jelen lévő valamely személy, helyszínrészlet vagy tárgy közvetlen
figyelemmel kísérését, illetve
b) az ügyirat képének közvetítését.
(3) Az  eljárási cselekmény helyszínének adottságaihoz igazodva megfelelő számú mikrofon elhelyezésével kell
biztosítani a  jelenlévők hangjának folyamatos közvetítését. Lehetőség szerint önálló mikrofont kell biztosítani
az  eljárási cselekmény vezetője és az  eljárási cselekmény helyszínén jelen lévő vallomást vagy nyilatkozatot tevő
személy számára.
(4) Az  eljárási cselekmény helyszínén képet és hangot közvetítő készülék biztosítja, hogy az  eljárási cselekmény
vezetője, valamint az  eljárási cselekmény helyszínén jelen lévő személyek követhessék az  elkülönített helyszínen
történeteket.
(5) Ha az  elkülönített helyszínen több kamera elhelyezésére kerül sor, az  eljárási cselekmény helyszínén lehetőség
szerint biztosítani kell valamennyi kamera felvételének egyidejű közvetítését, ebből a célból több közvetítő készülék
vagy a kamerafelvételek egyidejű megjelenítésére alkalmas közvetítő készülék is alkalmazható.
23. Az elkülönített helyszín 47. § (1) Az elkülönített helyszínen a kamerát úgy kell elhelyezni, hogy a  továbbított felvételen egyidejűleg látható legyen
az  ott tartózkodó valamennyi személy. A  kamerát mozgatni és a  látószögét változtatni kizárólag az  eljárási
cselekmény vezetőjének rendelkezései szerint lehet.
(2) Az elkülönített helyszínen további kamera helyezhető el, amelyet az eljárási cselekmény vezetője közvetlenül vagy
közvetve irányíthat. A további kamera biztosítja különösen
a) az  elkülönített helyszínen jelen lévő valamely személy, helyszínrészlet vagy tárgy közvetlen figyelemmel
kísérését, illetve
b) az ügyirat képének közvetítését. (3) Az  elkülönített helyszín adottságaihoz igazodva megfelelő számú mikrofon használatával kell biztosítani
a  jelenlévők hangjának folyamatos közvetítését. Lehetőség szerint önálló mikrofont kell biztosítani az  elkülönített
helyszínen jelen lévő vallomást vagy nyilatkozatot tevő személy számára.
(4) Az  elkülönített helyszínen képet és hangot közvetítő készülék biztosítja, hogy az  ott jelen lévő személyek
követhessék az eljárási cselekmény helyszínén történteket.
(5) Ha az  eljárási cselekmény helyszínén több kamera elhelyezésére kerül sor, az  elkülönített helyszínen lehetőség
szerint biztosítani kell valamennyi kamera felvételének egyidejű közvetítését, ebből a célból több közvetítő készülék
vagy a kamerafelvételek egyidejű megjelenítésére alkalmas közvetítő készülék is alkalmazható.
24. Védelmi és kíméleti célú intézkedések 48. § A Be. 89. § (4) bekezdés d) pontja vagy a Be. 124. § (5) bekezdése alapján elrendelt különleges bánásmód körébe
tartozó intézkedés esetén szükség szerint önálló kamera, mikrofon, közvetítő készülék vagy más kép, illetve hang
folyamatos továbbítására alkalmas technikai eszköz útján kell biztosítani, hogy
a) az elkülönített helyszínen jelen lévő különleges bánásmódot igénylő személy kizárólag az eljárási cselekmény
vezetőjét láthassa és hallhassa, illetve
b) az  eljárási cselekmény helyszínén lévő különleges bánásmódot igénylő személy felé ne közvetítsék
az elkülönített helyszínen felvett kép- és hangfelvételt. 49. § (1) A  bíróság, az  ügyészség és a  nyomozó hatóság a  telekommunikációs eszköz használatával kapcsolatban
elrendelheti, hogy a  különleges bánásmódot igénylő személy személyazonosságának megállapítására alkalmas
egyedi tulajdonságait – az alakját, arcképét, hangját – tartalmazó kép- és hangfelvételt technikai eszközzel torzítsák.
(2) A  torzítás megvalósítható olyan módon is, hogy a  különleges bánásmódot igénylő személyről készült képet nem
továbbítják, a különleges bánásmódot igénylő személy a továbbított felvételen nem látszik, illetve alakját paraván
takarja, vagy a kamerára, illetve a mikrofonra torzító eszközt helyeznek.
(3) A  telekommunikációs eszköz használata során torzításmentes kép- és hangfelvétel csak az  annak megismerésére
jogosultak felé közvetíthető, ennek érdekében számukra szükség szerint önálló közvetítő készüléket vagy más kép,
illetve hang folyamatos továbbítására alkalmas technikai eszközt kell biztosítani.
25. Üzemzavar a telekommunikációs eszköz használata esetén 50. § (1) A  telekommunikációs eszköz használatának megkezdése előtt teljeskörűen meg kell győződni a  közvetítést
biztosító technikai eszköz üzemszerű működéséről.
(2) Ha a  közvetítést biztosító technikai eszközök üzemszerű működésének bármely akadálya fennáll, az  akadály
elhárítása érdekében haladéktalanul intézkedni kell.
(3) Az akadály elhárításáig az eljárási cselekmény nem kezdhető meg. Ha az akadály az eljárási cselekmény során merül
fel, az eljárási cselekményt meg kell szakítani és az akadály elhárításáig nem folytatható tovább.
(4) Ha a  telekommunikációs eszköz használata során a  (3)  bekezdésben meghatározott akadály elhárítása nem
lehetséges, akkor az  eljárási cselekmény folyamatos hangfelvétel közvetítése útján folytatható, ha annak törvényi
feltételei fennállnak.
(5) Ha az eljárási cselekményen a telekommunikációs eszköz használatával olyan személy jelenlétét biztosítják, akinek
a  jelenléte az  eljárási cselekményen a  Be. alapján nem kötelező, és az  eljárási cselekmény a  (4)  bekezdésben
szereplő módon sem folytatható le, az eljárási cselekmény az érintett személy hozzájárulásával megkezdhető, illetve
folytatható.
(6) Az  eljárási cselekménynek a  telekommunikációs eszköz hibája vagy nem e  rendeletnek megfelelő működtetése
mellett elvégzett részét a szükséges mértékben kell megismételni.
26. Az eljárási cselekmény elvégzése telekommunikációs eszköz használata esetén
51. § (1) Az  eljárási cselekmény megkezdése előtt az  eljárási cselekmény vezetője tájékoztatja az  eljárási cselekmény
helyszínén és az  elkülönített helyszínen jelen lévő személyeket, hogy az  eljárási cselekmény során
telekommunikációs eszköz használatára kerül sor.
(2) Az eljárási cselekmény vezetője az  (1) bekezdés szerinti tájékoztatással egyidejűleg felhívja az eljárási cselekmény
résztvevőit, hogy haladéktalanul jelezzék, ha a  közvetítést biztosító technikai eszközök üzemszerű működése
bármely okból akadályba ütközik.
(3) Ha az  elkülönített helyszínen a  személyes adatok zárt kezelésével érintett személy van jelen, akkor
a  Be. 123.  § (1)  bekezdés c) vagy d)  pontjában meghatározott személy a  zártan kezelt személyes adatokról
feljegyzést készít, vagy – ha az  nem jár a  zártan kezelt személyes adatok arra nem jogosult által történő
megismerésével – azokat a telekommunikációs eszköz használatával vagy más, legalább hangkapcsolatot biztosító
eszköz útján közli az eljárási cselekmény vezetőjével.
(4) A  telekommunikációs eszköz használata esetén az  eljárási cselekményről készült jegyzőkönyvben rögzíteni kell
az alábbi adatokat is:
a) a közvetítés technikai körülményeit, ideértve a technikai eszközök esetleges hibáját vagy nem e rendeletnek
megfelelő működését, valamint
b) a közvetítés megkezdésének és befejezésének időpontját.
 (5) Telekommunikációs eszköz használata esetén az  írásbeli jegyzőkönyv elkülönített helyszínen tartózkodó személy
általi aláírását pótolja, ha az 52. §-nak megfelelően rögzített felvétel kezelésére az 53. §-ban meghatározott módon
kerül sor.
27. A telekommunikációs eszköz útján közvetített felvétel rögzítése
52. § (1) A telekommunikációs eszköz használata esetén
a) legalább a  46.  § (1)  bekezdése, valamint a  47.  § (1)  bekezdése szerinti kamerák által továbbított kép- és
hangfelvételt, vagy
b) ha a telekommunikációs eszköz használata során alkalmazott eszközök a közvetítés során továbbított felvétel
rögzítésére nem alkalmasak, az eljárási cselekmény helyszínén és az elkülönített helyszínen történteket az ott
elhelyezett, áttekintő felvétel rögzítésére alkalmas eszközökkel
kell rögzíteni.
 (2) Az eljárási cselekmény helyszínén és az elkülönített helyszínen rögzített kép- és hangfelvételen folyamatosan fel kell
tüntetni a közvetítés pontos idejét.
 (3) Ha a telekommunikációs eszköz használata során a különleges bánásmódot igénylő személy személyazonosságának
megállapítására alkalmas egyedi tulajdonságainak torzítására került sor, lehetőség szerint a  torzított felvételt is
rögzíteni kell.
28. A telekommunikációs eszköz használatáról rögzített felvétel kezelése
53. § (1) A telekommunikációs eszköz használata esetén a rögzített felvételt az ügyiratok között kell kezelni.
 (2) Ha a telekommunikációs eszköz használata során a felvétel torzítására került sor, a rögzített torzításmentes felvételt
az ügyiratok között zártan kell kezelni. 29. Eljárási cselekmény elvégzése hangkapcsolatot biztosító eszköz használata esetén
54. § E Fejezet szabályait kell megfelelően alkalmazni, ha az eljárási cselekményen alkalmazott telekommunikációs eszköz
használata kizárólag folyamatos hangfelvétel útján valósul meg.
VII. FEJEZET
AZ ELJÁRÁSI CSELEKMÉNYRŐL KÉSZÍTETT FELVÉTEL A BÜNTETŐELJÁRÁSBAN
30. A kép- és hangfelvétel készítésének szabályai 55. § (1) A  kép- és hangfelvétel készítésének technikai és személyi feltételeit a  kép- és hangfelvétel készítését elrendelő
bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság biztosítja.
(2) A kép- és hangfelvétel készítésének költsége nem bűnügyi költség, azt a 62. §-ban meghatározott esetek kivételével
az állam viseli.
56. § (1) Kép- és hangfelvétel készítése esetén a  kamerát úgy kell elhelyezni, és az  eljárási cselekményt úgy kell elvégezni,
hogy a  kép- és hangfelvételen az  eljárási cselekmény szempontjából jelentős valamennyi esemény, körülmény és
nyilatkozat visszaidézhető módon észlelhető, valamint az  eljárási cselekménnyel érintett személy azonosítható
legyen.
(2) A  kamerát mozgatni és a  látószögét változtatni kizárólag az  eljárási cselekmény vezetőjének rendelkezése szerint
lehet.
(3) Az eljárási cselekmény helyszínén további kamera helyezhető el, amelyet az eljárási cselekmény vezetője irányíthat.
A további kamera biztosítja különösen
a) a jelen lévő valamely személy, helyszínrészlet vagy tárgy közvetlen figyelemmel kísérését, illetve
b) az ügyirat képének rögzítését.
(4) A kép- és hangfelvételen folyamatosan fel kell tüntetni a rögzítés pontos idejét.
 (5) Ha kép- és hangfelvétel készítése esetén több kamera alkalmazására került sor, valamennyi kamera által készített
felvételt rögzíteni kell.
 (6) Az  eljárási cselekmény helyszínének adottságaihoz igazodva megfelelő számú mikrofon elhelyezésével kell
biztosítani a  jelenlévők hangjának folyamatos rögzítését. Lehetőség szerint önálló mikrofont kell biztosítani
az  eljárási cselekmény vezetője és az  eljárási cselekmény helyszínén jelen lévő, vallomást vagy nyilatkozatot tevő
személy számára.
31. Üzemzavar a kép- és hangfelvétel készítése során
57. § (1) Kép- és hangfelvétel készítése esetén az  eljárási cselekmény megkezdése előtt teljeskörűen meg kell győződni
a felvétel készítését biztosító technikai eszköz üzemszerű működéséről.
(2) Ha kép- és hangfelvétel készítését biztosító technikai eszköz üzemszerű működésének bármely akadálya fennáll,
az akadály elhárítása érdekében haladéktalanul intézkedni kell.
(3) Az akadály elhárításáig az eljárási cselekmény nem kezdhető meg. Ha az akadály az eljárási cselekmény során merül
fel, az eljárási cselekményt meg kell szakítani, és az az akadály elhárításáig – a  (4) bekezdésben foglalt kivétellel –
nem folytatható tovább.
(4) Ha a  kép- és hangfelvétel készítését biztosító technikai eszköz üzemszerű működésének akadálya nem hárítható
el, és a  Be. alapján kép- és hangfelvétel készítése nem kötelező, az  eljárási cselekmény folyamatos hangfelvétel
készítése mellett elvégezhető vagy folytatható. Késedelmet nem tűrő esetben az  eljárási cselekmény folyamatos
hangfelvétel készítése nélkül is elvégezhető vagy folytatható, ha a  folyamatos hangfelvétel készítésének technikai
feltételei nem állnak rendelkezésre, vagy a folyamatos hangfelvétel készítését biztosító technikai eszköz üzemszerű
működésének akadálya áll fenn.
(5) Az  eljárási cselekménynek a  kép- és hangfelvétel készítését biztosító technikai eszköz hibája vagy nem
e rendeletnek megfelelő működtetése mellett elvégzett részét a szükséges mértékben meg kell ismételni.
32. Az eljárási cselekmény elvégzése kép- és hangfelvétel készítése esetén
58. § (1) Az eljárási cselekmény megkezdése előtt az eljárási cselekmény vezetője tájékoztatja a jelen lévő személyeket, hogy
az eljárási cselekményről kép- és hangfelvétel készül.
(2) Kép- és hangfelvétel készítése esetén az  eljárási cselekményről készült jegyzőkönyvben rögzíteni kell az  alábbi
adatokat is:
a) a  kép- és hangfelvétel készítésének technikai körülményeit, ideértve a  technikai eszközök üzemszerű
működésének akadályát vagy nem e rendeletnek megfelelő működését,
b) a kép- és hangfelvétel készítése megkezdésének és befejezésének időpontját, valamint
c) a kép- és hangfelvétel megismerésére vonatkozó tájékoztatás megtörténtét.
33. A kép- és hangfelvétel kezelése 59. § (1) A kép- és hangfelvételt az ügyiratok között kell kezelni.
 (2) Ha a  Be. 86.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján a  különleges bánásmódot igénylő személy személyazonosságának
megállapítására alkalmas egyedi tulajdonságait torzító másolat készítését rendelték el, ilyen másolatnak kell
tekinteni a  különleges bánásmódot igénylő személyről telekommunikációs eszköz használata során rögzített
torzított felvételt is.
34. Hangfelvétel készítése az eljárási cselekményről 60. § Az 55–59.  § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni, ha az  eljárási cselekményről kizárólag folyamatos
hangfelvétel készül.
35. A felvétel készítésének elrendelése a nyomozás során
61. § (1) Az  ügyészség és a  nyomozó hatóság a  bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy,
a gyanúsított, a védő vagy a sértett indítványára az eljárási cselekményről kép- és hangfelvételt készít, ha
a) az  indítványozó a  felvétel készítésének előreláthatóan felmerülő költségét az  eljárási cselekmény előtt
legalább öt nappal megelőlegezi, vagy
b) a  felvétel készítésének előreláthatóan felmerülő költségének megelőlegezésére az  eljárási cselekményt
megelőző öt napon belül kerül sor, és a  kép- és hangfelvétel készítéséhez szükséges technikai eszközök
egyébként rendelkezésre állnak.
(2) Ha az (1) bekezdés alapján az eljárási cselekményről kép- és hangfelvétel készítésének nincs helye, az ügyészség és
a nyomozó hatóság az indítvány előterjesztőjét tájékoztatja, hogy az eljárási cselekményről folyamatos hangfelvétel
a (3) bekezdésben foglaltak szerint készíthető.
(3) Az  ügyészség és a  nyomozó hatóság a  bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személynek,
a  gyanúsítottnak, a  védőnek vagy a  sértettnek az  eljárási cselekményt megelőzően előterjesztett indítványára
az  eljárási cselekményről folyamatos hangfelvételt készít, ha az  indítványozó a  felvétel készítésének költségét
az eljárási cselekmény előtt megelőlegezi.
62. § (1) A  61.  § (1) vagy (3)  bekezdése szerinti indítvány előterjesztése esetén az  ügyészség és a  nyomozó hatóság
tájékoztatja az  indítványozót az  előreláthatóan felmerülő költségről, a  költség megelőlegezésének módjáról és
határidejéről, valamint arról, hogy a felvétel készítésének költsége nem bűnügyi költség.
(2) A kép- és hangfelvétel készítésének költségeként – az eljárási cselekmény időtartamához igazodóan – megkezdett
óránként 5000 forint, de legalább 10 000 forint költségátalányt kell megállapítani.
(3) A folyamatos hangfelvétel készítésének költségeként egyszeri 2000 forint költségátalányt kell megállapítani.
 (4) A  kép- és hangfelvétel, valamint a  folyamatos hangfelvétel készítésével kapcsolatban megjelölt összeget
az ügyészség vagy a nyomozó hatóság számlájára kell befizetni.
 (5) Ha a megelőlegezett költség meghaladja a kép- és hangfelvétel készítésének költségét, a különbözetet az előleget
megfizető személy részére vissza kell téríteni. Ha a  kép- és hangfelvétel készítésének költsége a  megelőlegezett
költséget meghaladja, az indítványozó a különbözet megfizetésére nem kötelezhető.
(6) A  megfizetett költség összege a  kép- és hangfelvételt, illetve folyamatos hangfelvételt készítő ügyészség vagy
nyomozó hatóság bevétele.
36. A bíróság eljárására vonatkozó szabályok 63. § (1) A bírósági eljárás során az 55–60. § rendelkezéseit az e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
 (2) Az  eljárási cselekmény megkezdésekor a  bíróság tájékoztatja a  jelen lévő személyeket, hogy az  eljárási
cselekményről egyidejűleg végzett írásbeli jegyzőkönyvezés
a) helyett kép- és hangfelvétel vagy
b) mellett kép- és hangfelvétel vagy folyamatos hangfelvétel
készül.
(3) Ha a  kép- és hangfelvétel, illetve a  folyamatos hangfelvétel készítését biztosító technikai eszköz üzemszerű
működésének akadálya nem hárítható el, valamint a  felvétel más, indítványtól eltérő módon történő készítésének
technikai feltételei nem állnak rendelkezésre, és a Be. alapján kép- és hangfelvétel készítése nem kötelező, a bíróság
az eljárási cselekményről vagy az eljárási cselekmény megszakítást követő részéről kizárólag írásbeli jegyzőkönyvet
készít.
(4) A jegyzőkönyv írásbeli kivonatában rögzíteni kell az 58. § (2) bekezdésében meghatározott adatokat is. Ha az eljárási
cselekmény helyszínén jegyzőkönyvvezető nem volt jelen, az írásbeli kivonatban fel kell tüntetni a leírás időpontját,
és azt, hogy az a kép- és hangfelvétel alapján készült.
(5) A bíróság a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a digitális kép- és hangfelvételt a felvétel elektronikus
aláírásával vagy a felvételen elektronikus bélyegző elhelyezésével három munkanapon belül hitelesíti. Ha az eljárási
cselekményről nem digitális felvétel készült, a bíróság a felvételt digitalizálja és a digitalizált felvételt hitelesíti.
VIII. FEJEZET
A FELJELENTÉS IGAZOLÁSA A FELJELENTŐ RÉSZÉRE
64. § (1) A  feljelentő részére – a  feljelentést követően előterjesztett kérelmére – a  feljelentés megtörténtét haladéktalanul
igazolni kell.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazolásra sor kerülhet
a) önálló igazolás kiállításával,
b) szóban tett feljelentés esetén, a feljelentésről készített jegyzőkönyv hiteles másolatával vagy
c) írásban tett feljelentés esetén, a feljelentést igazoló irat hiteles másolatával.
(3) Ha a feljelentő a magyar nyelvet nem ismeri, kérelmére a feljelentés megtételéről a (2) bekezdés a) pontja szerinti igazolást
ki kell állítani, amelyet a  feljelentő által ismert nyelvre kell lefordítani. A  fordítást annak hitelesítése nélkül, egyszerű
fordításként kell elkészíteni, ennek érdekében szükség esetén a feljelentő segítőjének közreműködése is igénybe vehető.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 37. Hatálybalépés 65. § Ez a rendelet 2018. július 1-jén lép hatályba.
38. Az Európai Unió jogának való megfelelés 66. § Ez a rendelet
a) a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló, 2012. május 22-i 2012/13/EU parlamenti és tanácsi
irányelvnek,
b) a  bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok
megállapításáról és a  2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i
2012/29 EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
c) a  büntetőeljárás során és az  európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban ügyvédi segítség
igénybevételéhez való jogról, valamint valamely harmadik félnek a  szabadságelvonáskor történő
tájékoztatásához való jogról és a  szabadságelvonás ideje alatt harmadik felekkel és a  konzuli hatóságokkal
való kommunikációhoz való jogról szóló, 2013. október 22-i 2013/48/EU parlamenti és tanácsi irányelvnek,
d) a  büntetőeljárás során gyanúsított vagy vádlott gyermekek részére nyújtandó eljárási biztosítékokról szóló,
2016. május 11-i (EU) 2016/800 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és
e) a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának
erősítéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/343 parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 39. Hatályon kívül helyező rendelkezések
67. § Hatályát veszti
a) a büntetőeljárás során keletkezett iratokból másolat adásáról szóló 10/2003. (V. 6.) IM–BM–PM együttes rendelet,
b) a  bírósági eljárásban az  eljárási cselekmények jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítéséről szóló
14/2003. (VI. 19.) IM rendelet,
c) a tárgyalás zártcélú távközlő hálózat útján történő megtartásáról szóló 22/2003. (VI. 25.) IM rendelet,
d) a  büntetőeljárás nyomozási szakaszában a  sajtónak adandó tájékoztatásról szóló 26/2003. (VI. 26.)
BM–IM együttes rendelet,
e) a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal által folytatott büntetőeljárás nyomozási szakaszában a  sajtónak adandó
tájékoztatásról szóló 10/2015. (IV. 9.) NGM rendelet és
f ) a  büntetőeljárásban alkalmazható hirdetmény útján történő kézbesítés szabályairól szóló 5/2017. (IV. 20.)
IM rendelet. Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
37/2018. (XII. 10.) AM rendelete az egyes kedvezőtlen piaci helyzettel érintett agrárgazdasági szakágazatok részére az Agrár Széchenyi Kártya Konstrukciók keretében nyújtott mezőgazdasági csekély összegű támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. Agrár Széchenyi Kártya Konstrukciók: az  Üzletszabályzatban nevesített és ott meghatározott feltételrendszer
mellett igénybe vehető hiteltermékek, amelyek a  Széchenyi Kártya Program (a továbbiakban: SZKP) részét
képező, azon belül elkülönült szabályok szerint működő konstrukciókat jelentik;
2. átlagos hitelösszeg: az  adott kamatperiódusban a  szerződött hitelkeret alapján ténylegesen igénybevett
kölcsön átlagszámítás szabályai szerint számított átlagos napi összege;
3. bírálati díj: a  hatályos Üzletszabályzat szerint a  hitelszerződés megkötésekor és felülvizsgálatakor
a hitelintézet által a hitel biztosításának ellenértékeként beszedett díjtétel (különösen: kártyadíj, bírálati díj,
keretbeállítási jutalék);
4. egységes kérelem: az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 72.  cikk (1)  bekezdése alapján,
a  640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 11.  cikke szerint benyújtásra kerülő támogatási
kérelem;
5. egy és ugyanazon vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet] 2. § 5a. pontja szerinti vállalkozás;
6. fás szárú gyümölcs: az 1. mellékletben megnevezett növénykultúra;
 7. hitelintézet: a  KAVOSZ Pénzügyi Szolgáltatásokat Közvetítő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a  továbbiakban: KAVOSZ Zrt.) honlapján nevesített, a  KAVOSZ Zrt.-vel szerződéses kapcsolatban álló
hitelintézet;
8. igénylőlap: az  Agrár Széchenyi Kártya Folyószámlahitel (a továbbiakban: Folyószámlahitel) igényléséhez
szükséges, Üzletszabályzatban közzétett nyomtatvány;
9. mezőgazdasági csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1408/2013/EU bizottsági rendelet)
szerinti támogatás;
10. mezőgazdasági csoportmentességi rendelet: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108.  cikkének alkalmazásában a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban, valamint a  vidéki térségekben
nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a  belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló,
2014. június 25-i 702/2014/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: 702/2014/EU bizottsági rendelet);
11. sertés: az  ex 0103921900 vámtarifaszámú, legalább 70 kg élősúlyú vágósertés vagy az  élelmiszerláncfelügyeleti információs rendszer szerinti tenyészsertés;
12. támogatástartalom: a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2.  § 19.  pontjában meghatározott támogatási
egyenérték;
13. Üzletszabályzat: az SZKP keretén belül kiadott, a KAVOSZ Zrt. honlapján közzétett, az Agrár Széchenyi Kártya
Konstrukciók (a továbbiakban: ASZK Konstrukciók) részletes szabályait tartalmazó szabályzat.
2. A mezőgazdasági csekély összegű támogatás címzettje, formája és mértéke
2. § (1) A Folyószámlahitelhez az ASZK Konstrukciók keretében mezőgazdasági csekély összegű támogatást vehet igénybe
az  a  702/2014/EU bizottsági rendelet I.  mellékletében meghatározott kis- és középvállalkozási kritériumoknak
megfelelő vállalkozás, valamint természetes személy (a továbbiakban együtt: mezőgazdasági vállalkozás), aki vagy
amely
a) sertéstartással, illetve fás szárú gyümölcs termesztésével foglalkozik, és
b) megfelel a  mezőgazdasági csekély összegű támogatás Üzletszabályzatban rögzített igénybevételi
feltételeinek.
 (2) A Folyószámlahitelhez biztosított mezőgazdasági csekély összegű támogatás
a) kamattámogatás,
b) kezességi díjtámogatás,
c) költségtámogatás
formában vehető igénybe.
(3) A  mezőgazdasági vállalkozásnak az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti tevékenység vagy tevékenységek végzését,
a  tenyészetében tartott, állategységben kifejezett sertésállományát, valamint a  fás szárú gyümölcs termesztéssel
érintett terület nagyságát az alábbi dokumentumok igénylőlaphoz történő csatolásával kell igazolnia a KAVOSZ Zrt.
számára:
a) sertéstenyésztő tevékenységhez kapcsolódóan a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal által
üzemeltetett, ügyfélkapun keresztül elérhető webENAR felületen közzétett és onnan letölthető,
a  mezőgazdasági vállalkozás saját tenyészetére vonatkozó – a  2.  melléklet szerinti számítási módszertan
alapján meghatározott, átlagos állategységben kifejezett sertésállományról szóló – igazolás nyomtatott és
a mezőgazdasági vállalkozás által aláírt példánya;
b) a  fás szárú gyümölcstermesztéshez kapcsolódóan a  Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár)
honlapján elérhető ügyfélkapun keresztül kinyomtatott, a  2018. év vonatkozásában benyújtott egységes
kérelem ügyfél- és iratazonosító adatait összesítő, valamint a „10 Területek összesítése hasznosítási adatok
szerint” elnevezésű adatlapok másolati példánya.
(4) A  Folyószámlahitelhez az  Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány (a továbbiakban: AVHGA) kezessége
kapcsolódik. Ha a  kezességi díjtámogatásra a  mezőgazdasági vállalkozásnak nincs szabad mezőgazdasági csekély
összegű egyéni támogatási kerete, a Folyószámlahitel kezességi díjtámogatás nélkül is nyújtható.
(5) A  (2)  bekezdésben meghatározott támogatás azon Folyószámlahitelhez vehető igénybe, amely esetében
a hitelszerződés
a) – a határnapokat is beleértve – 2019. január 1. és december 31. között lépett hatályba,
b) futamideje legfeljebb 3 év, és
c) összege százezer forint pozitív egész számú többszöröse, de mezőgazdasági vállalkozásonként legalább
ötszázezer forint és legfeljebb százmillió forint.
 (6) A támogatás mértéke
a) minden megkezdett egész állategység után számított, legfeljebb ötszázezer forint összegű hitelkeret, illetve
a  fás szárú gyümölcsültetvény igényelt területének minden megkezdett hektárja után számított legfeljebb
egymillió forint összegű hitelkeret együttes összege alapján megállapított hitelkeretből igénybe vett
folyószámlahitel esedékes kamatfizetései tekintetében 100% kamattámogatás a  hitel teljes futamidejére
úgy, hogy a  hitelkeret 100%-os kamattámogatású részén felüli része terhére igénybe vett folyószámlahitel
után a  kamattámogatás mértéke megegyezik az  Agrár Széchenyi Kártya Konstrukciók keretében nyújtott
de minimis támogatásokról szóló 39/2011. (V. 18.) számú VM rendelet [a továbbiakban: 39/2011. (V. 18.)
VM rendelet] 2. § (8) bekezdés a) pontjában foglalt mértékkel, amely a rá vonatkozó szabályok szerint vehető
igénybe, és a kamattámogatás számítása történhet az átlagos hitelösszegből kiinduló módszertan alapján,
b) minden megkezdett egész állategység után számított, legfeljebb ötszázezer forint összegű hitelkeret, illetve
a  fás szárú gyümölcsültetvény minden megkezdett hektárja után számított legfeljebb egymillió forint
összegű hitelkeret együttes összege alapján megállapított hitelkeretre eső kezességi díjak tekintetében
100% kezességi díjtámogatás a  kezességvállalás teljes idejére úgy, hogy a  hitelkeret 100%-os kezességi
díjtámogatású részén felüli részére számított kezességi díjtámogatás mértéke megegyezik a 39/2011. (V. 18.)
számú VM rendelet 2.  § (8)  bekezdés b)  pontjában foglalt mértékkel, és amely a  rá vonatkozó szabályok
szerint vehető igénybe,
c) a  regisztrációs díj, a  fedezetek egy alkalommal történő értékbecslésének költsége, az  egyszeri
szerződéskötési díj, az  egyszeri közjegyzői díj, a  hitel teljes futamidejére megfizetett bírálati díj
(a továbbiakban együtt: kezelési költségen kívüli költség) és az a) pontban meghatározott szabályok szerint
kiszámított kezelési költség együttes összegének 100%-ára vonatkozó költségtámogatás.
(7) A hitelfelvevő esedékességkor a támogatással csökkentett kamatot, kezelési költséget és kezességi díjat fizeti meg
a hitelintézet részére.
(8) A  (6)  bekezdés c)  pontja szerinti költségtámogatás általános forgalmi adó (a továbbiakban: ÁFA) levonási joggal
rendelkezők esetén a  költség nettó összegére, ÁFA-levonási joggal nem rendelkezők esetén a  költség bruttó
összegére vonatkozik.
(9) A támogatástartalom kiszámítása a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. mellékletében foglaltak alapján történik azzal,
hogy a  támogatástartalom forintösszegének kiszámításánál az  igénylőlap benyújtásának időpontjában érvényes
adatokat kell figyelembe venni.
(10) Az ASZK Konstrukciók keretében létrejött ügylet támogatástartalmának kimutatása során a mezőgazdasági csekély
összegű támogatás összegének euróra történő átszámításakor az  igénylőlap benyújtásának hónapját megelőző
hónap utolsó napján érvényes, az  Európai Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási árfolyamot kell
alkalmazni.
(11) A (6) bekezdés c) pontja szerinti kezelési költségen kívüli költség támogatása esetén a támogatás összegét – a 6. §
(2)  bekezdése szerinti – kezelési költségen kívüli költségtámogatás iránti kérelem benyújtását megelőző hónap
utolsó napján érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban
meghatározni.
3. A támogatás forrása 3. § A támogatás forrása az  agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium
10032000-01220191-51200002 számú, Nemzeti agrártámogatások előirányzat-felhasználási keretszámlája.
4. A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) Igénylőlapot nyújthat be és ahhoz kapcsolódóan – hatályos hitelszerződés alapján – mezőgazdasági csekély
összegű támogatást vehet igénybe az a mezőgazdasági vállalkozás, aki vagy amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Törvény) szerinti
nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb az igénylőlap benyújtásával egyidejűleg
igazolja, hogy az erre vonatkozó kérelmét benyújtotta;
b) nyilatkozik arról, hogy az igénylőlap benyújtásának időpontjában:
ba) nincs adók módjára behajtható köztartozása vagy lejárt esedékességű adótartozása, kivéve, ha
az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
bb) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt, és
bc) eleget tett az  Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatás
visszafizetésére kötelező határozatának, vagy nem áll ilyen határozat hatálya alatt;
c) megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott feltételeknek;
d) a 2. § (3) bekezdésében meghatározott dokumentumokat benyújtotta;
e) nem rendelkezik Széchenyi Kártya Folyószámlahitellel, illetve Folyószámlahitellel, vagy ha rendelkezik,
akkor vállalja, hogy az  Üzletszabályzatban foglaltaknak megfelelően a  Széchenyi Kártya Folyószámla
hitelszerződésből, illetve Folyószámla hitelszerződésből fennálló tartozását abból a  Folyószámla hitelből
megfizeti, amelyhez a csekély összegű támogatást igénybe veszi.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl a  mezőgazdasági vállalkozásnak az  igénylőlapon nyilatkoznia kell
a mezőgazdasági csoportmentességi rendelet I. melléklete szerinti üzemméretéről.
(3) Az  (1)  bekezdés e)  pontjában foglalt feltétel ellenőrzését a  KAVOSZ Zrt. végzi, a  feltétel nem teljesítése esetén
– támogatáshalmozódás fennállására tekintettel – a  Törvény szerinti, jogosulatlanul igénybe vett támogatásra
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(4) A 2. § (6) bekezdés c) pontja szerinti kezelési költségen kívüli költségekhez kapcsolódóan – hatályos hitelszerződés
alapján – mezőgazdasági csekély összegű támogatást vehet igénybe az a mezőgazdasági vállalkozás, aki vagy amely
a) megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott feltételeknek, és erről nyilatkozik,
b) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt, és
c) az  a)–b)  pontban foglaltakról a  – 6.  § (2)  bekezdése szerinti – kezelési költségen kívüli költségtámogatás
iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik, továbbá nyilatkozik arról, hogy a  vállalkozás és a  vele
egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás az  Európai Unió működéséről szóló szerződés
107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i
1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján mekkora összegű általános csekély összegű támogatást vett
igénybe a  kezelési költségen kívüli költség támogatási kérelem benyújtását megelőző két üzleti évben és
a folyamatban lévő üzleti évben.
5. Az intézkedés lebonyolítása, a támogatás igénylése 5. § (1) Az ASZK Konstrukciók lebonyolításával kapcsolatos feladatokat a Kincstár és a KAVOSZ Zrt. látja el.
 (2) A Kincstár
a) teljesíti a  KAVOSZ Zrt., valamint az  AVHGA részére a  mezőgazdasági vállalkozás – a  Törvény 26.  §
(1)  bekezdésének f )  pontja szerint vezetett nyilvántartásában – nyilvántartott mezőgazdasági csekély
összegű támogatási keretének ellenőrzéséhez kapcsolódó elektronikus adatszolgáltatást;
b) ellátja a mezőgazdasági vállalkozások vonatkozásában a feladatkörébe utalt mezőgazdasági csekély összegű
támogatási keretek ellenőrzéséhez és nyilvántartásához szükséges feladatokat;
c) ellátja a  mezőgazdasági vállalkozások vonatkozásában a  mezőgazdasági csekély összegű támogatási
kerethez kapcsolódó zárolási, lekötési, továbbá szükség esetén a keretfelszabadítási műveleteket;
d) kiállítja a kamat- és kezességi díjtámogatásról, valamint a költségtámogatásról a támogatástartalom-igazolást;
e) elvégzi a  támogatáslehívási kérelmekkel és a  támogatási kérelmekkel kapcsolatos hatósági feladatokat;
valamint
f ) intézkedik a mezőgazdasági csekély összegű támogatás folyósításáról.
(3) A KAVOSZ Zrt. a miniszter egyetértésével elkészíti az Üzletszabályzatot, ellátja az ASZK Konstrukciók koordinálásával
és lebonyolításával kapcsolatos, az  Üzletszabályzatban meghatározott feladatokat, így különösen a  támogatások
elszámolásával, az informatikai rendszer fejlesztésével és üzemeltetésével összefüggő teendőket.
(4) A  KAVOSZ Zrt. a  jogszabályi változásokból, illetve az  Agrár Széchenyi Kártya Kezességi Üzletszabályzat
módosításokból adódó változások miatt a  miniszter előzetes egyetértése nélkül is módosíthatja
az  Üzletszabályzatot, amely módosításokról a  módosítás hatálybalépését követő tizenöt napon belül köteles
tájékoztatni a minisztert.
6. § (1) Az  igénylőlap az  Üzletszabályzatban nevesített szervezetek területileg illetékes irodáiban folyamatosan
nyújtható be. A  mezőgazdasági vállalkozásnak az  igénylőlaphoz csatolnia kell a  4.  § szerinti nyilatkozatokat,
az  Üzletszabályzatban meghatározott dokumentumokat, valamint nyilatkoznia kell az  Üzletszabályzatban előírt
feltételek elfogadásáról. Ha a  mezőgazdasági vállalkozás rendelkezik társult szervezet által kibocsátott ajánlással
– amely igazolja, hogy mezőgazdasági tevékenységet folytat –, akkor azt csatolnia kell az  igénylőlaphoz, amely
regisztrációs díjfizetési kedvezményre jogosít. A  kezelési költségtámogatást a  mezőgazdasági vállalkozás szintén
az igénylőlapon igényelheti.
(2) A  kezelési költségen kívüli költségtámogatás iránti kérelmet a  mezőgazdasági vállalkozás évente január 1. és
31. között, valamint július 1. és 31. között a  Kincstár által rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon
nyújthatja be a  Kincstárhoz. A  támogatási kérelemhez csatolni kell a  mezőgazdasági vállalkozás által igényelt
támogatási igényt alátámasztó számlák, számviteli bizonylatok másolatát, valamint a költségek és díjak megfizetését
igazoló bizonylatok másolatát. A benyújtott számlák, számviteli bizonylatok esetében az ellenérték megfizetésének
dátuma legfeljebb tizenkét hónappal lehet korábbi, mint a támogatási kérelem benyújtásának időpontja.
(3) A  KAVOSZ Zrt. a  hitelszerződés hatálybalépésére vonatkozó banki adatszolgáltatást követő tíz napon belül
adatot szolgáltat a  Kincstár részére a  kamattámogatás, a  kezességi díjtámogatás és a  kezelési költségtámogatás
támogatástartalmáról.
(4) A  Kincstár a  mezőgazdasági csekély összegű támogatás megállapítása esetén a  kamattámogatásról, kezességi
díjtámogatásról és a  kezelési költségtámogatásról támogatástartalom-igazolást állít ki, amelyet a  KAVOSZ Zrt.-től
kapott adatok beérkezésétől számított harminc napon belül megküld a mezőgazdasági vállalkozás részére.
(5) A  Kincstár a  (2)  bekezdés szerinti támogatási kérelem Kincstárhoz történő beérkezésétől számított hatvan napon
belül tájékoztatja a mezőgazdasági vállalkozást a kezelési költségen kívüli költségtámogatás támogatástartalmáról.
(6) A támogatáshoz kapcsolódó iratokat és dokumentumokat a hitelszerződés hatálybalépésétől, illetve a támogatási
döntés közlésétől számított tíz évig meg kell őrizni.
6. Kifizetés 7. § (1) A hitelintézet a támogatáslehívási kérelmet
a) a  teljes mértékben megelőlegezett kamattámogatásra és kezelési költségtámogatásra vonatkozóan naptári
negyedévente, a tárgynegyedévet követő hónap végéig,
b) a  teljes mértékben megelőlegezett kezességi díjtámogatás tekintetében az  első évi (törtévi) kezességi
díjtámogatásra vonatkozóan a hitelszerződés hatálybalépését követő hónap végéig, ezt követően évente egy
alkalommal
a Kincstár által rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon nyújthatja be a KAVOSZ Zrt. részére.
 (2) A  KAVOSZ Zrt. a  támogatáslehívási kérelmet a  támogatáslehívási igény adminisztratív ellenőrzését, és az  átlagos
hitelösszegből kiinduló módszertan alapján történő támogatásigénylések esetén a  Kincstár vonatkozó
közleményében foglaltak szerint a  támogatás összegének megállapításához szükséges adatok megadását és
hitelintézettel történő egyeztetését követően továbbítja a Kincstár részére.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti támogatáslehívási kérelmek Kincstárhoz történő beérkezésétől számított tizenöt
napon belül meghozott döntést követően a Kincstár haladéktalanul folyósítja a hitelösszeghez kapcsolódó kamatés kezességi díjtámogatást, valamint kezelési költségtámogatást a hitelintézet részére.
(4) A  Kincstár a  6.  § (2)  bekezdése szerinti kezelési költségen kívüli költségtámogatás iránti kérelemről az  igénylő
mezőgazdasági vállalkozás rendelkezésére álló szabad mezőgazdasági csekély összegű támogatási keret
figyelembevételével hoz döntést, és a mezőgazdasági csekély összegű támogatás megállapítása esetén intézkedik
annak a mezőgazdasági vállalkozás részére történő folyósítása iránt.
(5) Ha az ASZK Konstrukciók keretében létrejött hitelszerződéshez kapcsolódóan a hitelszerződés futamidejének lejárta előtt
a) a hitelszerződés hitelintézet vagy mezőgazdasági vállalkozás általi felmondására vagy a hitelszerződés közös
megegyezéssel történő megszüntetésére,
b) a hitelkeret összegének csökkentésére vagy
c) a hitelkeret ütemezett visszafizetésére
kerül sor, akkor a hitelintézet az a) pont szerinti esetben legkésőbb a hitelszerződés felmondását vagy megszüntetését,
a b) és c) pont szerinti esetben legkésőbb a módosítást rögzítő hitelszerződés hatálybalépését követő negyven napon
belül elszámol, és a  Kincstár által korábban folyósított kezességi díjtámogatás hitelintézetet meg nem illető részét
a Kincstár 10032000-00287560-00000031 számú, Szabálytalanságok lebonyolítási számlájára visszafizeti.
(6) A  mezőgazdasági csekély összegű támogatás (5)  bekezdés szerinti visszafizetésével egyidejűleg a  hitelintézet
– a kapcsolódó támogatástartalom módosításának KAVOSZ Zrt. felé történő kezdeményezése mellett – elektronikus
úton tájékoztatja a Kincstárt a visszafizetéssel érintett ügyletről, valamint a visszafizetés indokáról.
(7) A hitelintézet vonatkozásában a Törvény 56. § (2) bekezdés i) pontját nem kell alkalmazni.
7. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
9. § Ez a  rendelet az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó támogatásokat tartalmaz.
10. § (1) A 39/2011. (V. 18.) VM rendelet 5. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A  KAVOSZ Zrt. a  jogszabályi változásokból, illetve az  Agrár Széchenyi Kártya Kezességi Üzletszabályzat
módosításokból adódó változások miatt a miniszter előzetes egyetértése nélkül is módosíthatja az Üzletszabályzatot,
amely módosításokról a módosítás hatálybalépését követő tizenöt napon belül köteles tájékoztatni a minisztert.”
(2) A 39/2011. (V. 18.) VM rendelet
a) 3. §-ában a „XII. Földművelésügyi Minisztérium” szövegrész helyébe a „XII. Agrárminisztérium” szöveg,
b) 5.  § (3)  bekezdés b)  pontjában az „a földművelésügyi miniszter” szövegrész helyébe az „az agrárpolitikáért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)” szöveg
lép. Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
123/2018. (III. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Labanczné
dr. Ficsór Adélt a 2018. március 15. napjától 2021. március 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. március 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
423/2015. (X. 19.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Gyuricza Csabát
2015. november 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. szeptember 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2010. (III. 5.) KüM utasítása a 2011. első fél magyar EU-elnökségi feladatok költségvetési-pénzügyi tervezésének, gazdálkodásának, valamint elszámolásának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. §-ának (1) bekezdésére tekintettel a 2011. első félévi magyar EU-elnökségi
feladatok költségvetési-pénzügyi tervezésének, gazdálkodásának, előirányzat-felhasználásának, valamint elszámolásának Külügyminisztériumban történő rendjére vonatkozóan a következő utasítást adom ki:
I. Az utasítás célja Jelen utasítás célja az EU-elnökséggel kapcsolatban a Külügyminisztériumra háruló gazdálkodási (pénzügyi tervezési,
költségvetési, elszámolási) és logisztikai feladatok szabályszerű végrehajtásának, továbbá az EU-elnökségi feladatok
akadálymentes lebonyolításának biztosítása. II. Az utasítás hatálya Jelen utasítás hatálya kiterjed a Külügyminisztérium (a továbbiakban: KüM) belföldi és külföldi szervezeti egységeire,
továbbá minden olyan, a Külügyminisztériummal közszolgálati jogviszonyban, munkaviszonyban, vagy megbízási
jogviszonyban álló természetes személyekre, akik az EU-elnökséghez kapcsolódóan feladatot látnak el, függetlenül
attól, hogy a feladat ellátása belföldön vagy külföldön történik.
III.. Értelmező rendelkezések Jelen utasítás alkalmazásában: 1. Központ: a KüM központi igazgatásnak valamennyi szervezeti egysége.
2. Távirati utasítás: az EU-elnökségi feladatok lebonyolításához kapcsolódóan a külképviselet részére hivatalos
formában, írásban (faxon, nyílt táviratban, hivatalos e-mailben) eljuttatott kötelező utasítás, melyet az Igazgatási
szakállamtitkár hagy jóvá és az EU Elnökségi Költségvetési és Logisztikai Osztály (a továbbiakban: EUKLO) küld ki. A
nyílt távirat, e-mail, fax kiadmányozása – záradékolás nélkül – nem tekinthető kötelezettségvállalásnak, az nem pótolja
szerződés, megrendelés aláírását. 3. Záradékolás: a Központ szervezeti egysége a „2011 évi magyar EU-elnökségre való felkészülés” költségvetési
előirányzata terhére kötelezettséget vállal, mely lebonyolítására – elszámolási kötelezettség mellett – távirati
utasításban valamely külképviseletet bízza meg. A záradékolás részletes szabályait a külképviseletek gazdálkodásának
rendjéről szóló 1/2007. KüM utasítás állapítja meg. A záradékoló távirat kötelezettségvállalás jóváhagyásának
tekintendő. 4. EU-elnökségi feladat: E szabályzat alkalmazásában EU-elnökségi feladat alatt értendő a Magyar Köztársaság 2010. évi
költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény XVIII. Külügyminisztérium fejezet 5. cím, 39-es alcímen meghatározott,
a 2011. évi magyar EU-elnökségre való felkészülés fejezeti előirányzatról finanszírozott feladat.
IV. A gazdálkodási jogkörök általánostól eltérő gyakorlásának rendje
1. Az EU-elnökségi feladatokhoz kapcsolódóan a Központban a Külügyminisztérium gazdálkodásának egyes kérdéseiről
szóló 3/2009. KüM utasításban foglaltakat az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni:
1.1. Kötelezettségvállalás eltérő szabályai a Központban: 1.1.1. Az EU-elnökségi feladatokra biztosított előirányzatok esetén a kötelezettségvállalások, szabad előirányzatok
átláthatósága, nyomon követhetősége érdekében a kötelezettségvállalást megelőző pénzügyi ellenjegyzés feladatait
az EUKLO vezetője, pénzügyi referensei látják el. A keretgazdák számára átadott előirányzat esetében a pénzügyi
ellenjegyzés feladatait az illetékes keretgazdák látják el. 1.1.2. A központi költségvetési és pénzügyi nyilvántartó rendszerben (MANNA) – a vezetői döntés-előkészítés,
információáramlás elősegítése érdekében – a kétszintű elkülönítést (Téma/Munkaszám) kell kialakítani.
A témaszámok/munkaszámok kialakításáért, aktualizálásáért az EUKLO, a Manna informatikai fejlesztésért a GFO a
felelős. 2. Az EU-elnökségi feladatokhoz kapcsolódóan a külképviseleteken a külképviseletek gazdálkodásáról szóló 1/2007. KüM
utasításban foglaltakat az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni: 2.1. Kötelezettségvállalás eltérő szabályai a külképviseleteken:
2.1.1. Amennyiben jelen utasítás eltérően nem rendelkezik, a külképviseletekre a feladatok végzéséhez az
előirányzatok nem kerülnek leadásra, a konkrét feladathoz tartozó forrást záradékoló távirattal biztosítja a Központ.
A feladat teljesítéséről, annak pontos költségeiről jelentési kötelezettség terheli a külképviselet vezetőjét. Az adott
tétel elszámolása során az ügyirat rovatba az EU2011 feladat megjelölés kerüljön. A hónap végi PN-zárással
egyidejűleg kimutatást kell készíteni a 2011 EU-elnökséggel kapcsolatos kiadások havi összesítéséről, amelyet a
PN-napló 1. számú példányával együtt a GFO Számviteli Osztályára kell felterjeszteni (1. számú melléklet).
2.1.2. Egyes külképviseletek esetében, kizárólag az alábbi öt költség: napidíj, bérleti díj, reprezentáció, kiküldetés,
üzemanyag tekintetében EU2011-es költségvetési előirányzat kerülhet biztosításra. Ebben az esetben „főkönyvi
analitika” bevezetésével kell az elkülönítést végrehajtani. Ennek gyakorlati megvalósításaként az érintett 5-ös főkönyvi
számlaszám egy pluszkarakterrel egészül ki: 9› EU2011. Az adott tétel elszámolása során az ügyirat rovatba az EU2011
megjelölés kerül rögzítésre. 2.1.3. Azokon az állomáshelyeken, ahol a – személyi juttatásokon felül – 10 000 (tízezer) EUR/költségvetési év
összegnél nagyobb előirányzati összeg kerül biztosításra az EU 2011-es feladatokra, az eddigi egy PNWIN 16
pénztárnapló és SZEM-program helyett kettőt kell vezetni. Ilyen állomáshelyek: Brüsszel EU ÁK, Brüsszel, Madrid, New
York ENSZ, Genf ENSZ/WTO, Bécs EBESZ. Az adatszolgáltatásra és a felterjesztésre a havi jelentési kötelezettségekkel
egy időben és azonos módon kerül sor. 2.1.4. Az EU-elnökségi feladatokhoz közvetlenül kapcsolódó kiadásokon felül, az EU-elnökségi feladatokhoz
kapcsolódó, számlával nem igazolható általános költségek felosztása a 2. számú mellékletben szereplő számítási
metodika alapján történik. A költségfelosztás célja, hogy a külképviseleteken felmerülő EU-elnökségi feladatokra
fordított összes kiadás megjeleníthető legyen a főkönyvekben, elszámolásokban. A külképviseletek által – negyedéves
gyakorisággal – megküldött önbizonylaton (belső bizonylat) szereplő összegeket a külképviseletek pótelőirányzat
formájában kaphatják meg. 2.1.5. Az EU-elnökségi feladatok ellátásával kapcsolatos költségek külképviseleti elszámolásához külön bélyegzőt kell
használni, amelyen szerepelnie kell a ’2011EU feladat’ megnevezésnek, valamint külön soroknak az utalványozó,
ellenjegyző, ellenőr, szakmai teljesítést igazoló és a főkönyvi szám kitöltéséhez.
V. Költségvetési előirányzat-átcsoportosítás 1. A 2011-es EU-elnökségre történő felkészülés koordinációját és előkészítését a külügyminiszter az érintett
miniszterekkel együttműködve látja el. 2. Azoknak a feladatoknak az esetében, amelyeket a Külügyminisztériumban terveznek, de azok végrehajtásába más
minisztériumok és egyéb intézmények is bekapcsolódnak, feladatátadás mellett előirányzat-átadás is szükséges.
Az előirányzatért az átcsoportosítás után is az átadó fejezet felel.
3. Az átcsoportosításra, átadásra vonatkozó megállapodást – egyeztetve az érintett minisztériumokkal és egyéb
intézményekkel – a Külügyminisztérium EUKLO osztálya készíti el.
4. Az átadás technikai lebonyolításáért, a folyamat elindításáért az EUKLO, a MANNA-rendszerben történő rögzítéséért
(átadás) a KüM Gazdálkodási Főosztálya (a továbbiakban: GFO) felel.
5. A teljesítés közben felmerülő kérdések tisztásáért, és az egyeztetések bonyolításáért felelős szervezeti egység az
EUKLO. 6. A teljesítést követően az átvett előirányzatot felhasználó minisztérium, vagy más intézmény beszámolójának tartalmi
ellenőrzése a KÜM fejezeten belül illetékes keretgazda feladata, a pénzügyi beszámoló bizonylatainak államháztartási
szempontból történő megfelelését a GFO ellenőrzi. A tartalmi ellenőrzés során minősíteni szükséges, hogy a
beszámolóban leírtak számszakilag, tartalmilag, formailag megfelelnek-e az előirányzat-átadási megállapodásban
rögzítetteknek, az államháztartási szempontból történő vizsgálat célja pedig annak minősítése, hogy a keretgazdák
által felülvizsgált beszámoló mellékleteként csatolt számlák és más bizonylatok befogadhatók-e.
VI. Az EU-elnökségi kiadások tervezése, az EU-elnökségre való felkészülés feladatainak előkészítése
1. Az EU-elnökségi feladatok pénzügyi fedezetét – egyeztetve a Pénzügyminisztériummal – a KüM EUKLO tervezi.
2. A tervezési adatok megalapozottsága érdekében az EUKLO jogosult a Központ szervezeti egységeitől, illetve a
külképviseletektől adatszolgáltatást (feladat- és költségterv) bekérni. A 2010. és 2011. év vonatkozásában a
külképviseletek gazdálkodási rendjéről szóló 1/2007 KÜM utasítás második „Költségvetés, előirányzat-gazdálkodás,
beszámoló” részének 5. „Költségvetés elkészítése” pontjában meghatározottak szerint, a külképviseletek költségvetési
igényfelmérése során a GFO által készítendő és a külképviseletekre megküldendő költségvetési táblák
szerkesztésében, majd az EU-elnökségi felkészülésre vonatkozó igények elbírálásában az EUKLO részt vesz.
3. Az EU-elnökségi feladatokkal összefüggő 2010-es előirányzatok a költségvetési törvényben a III/4 pontban leírtak
szerint a „Fejezeti kezelésű előirányzatok” között kerültek jóváhagyásra. Az előirányzatok tényleges felhasználása és
elszámolása részben a KÜM „Központi Igazgatás” és „Külképviseletek Igazgatás” alcímeken történik, ezen
előirányzatok előirányzat átcsoportosítással kerülnek biztosításra. Az előirányzatok felhasználása érdekében az
átcsoportosítást az EUKLO a GFO-n keresztül kezdeményezi a Magyar Államkincstár felé.
4. Az előirányzatokkal kapcsolatos elszámolás, jelentési kötelezettség, vezetői tájékoztató, és egyéb koordinátori
feladatokat a GFO számviteli, bérszámfejtési, költségvetési analitikára vonatkozó technikai közreműködésével az
EUKLO végzi. VII. Az EU-elnökségi feladatokkal kapcsolatos nyilvántartási, ellenőrzési és elszámolási
kötelezettségek
1. Az EU-elnökségi feladatokkal kapcsolatos előirányzat-felhasználást a MANNA költségvetési és pénzügyi nyilvántartó
programban elkülönítetten kell nyilvántartani. 2. Az EU-elnökségi feladatokkal kapcsolatos főkönyvi nyilvántartást külön szakfeladaton kell vezetni. A szakfeladatokon
valamennyi kiadást és bevételt (a közvetlen és az általános költségeket is) meg kell jeleníteni, biztosítva ezzel az
EU-elnökségi feladatokra fordított pénzeszközök teljes körű számbavételét. 3. Közvetlen költségek esetében az 1. és 2. pontokban megjelölt nyilvántartások alapját képező kiadásokat eredeti
számlával kell alátámasztani. Számlamásolat csak abban az esetben fogadható el, ha az eredeti számla külképviselet
számára áfa- és egyéb adó visszaigénylés, vagy garanciális feltételek biztosítása céljából szükséges. Ebben az esetben a
számlamásolaton fel kell tüntetni, hogy az eredeti számla milyen okból nem bocsátható a Központ rendelkezésére.
4. A külképviseleten visszaigényelt és visszakapott adókat bevételként kell a Központban könyvelni.
5. Az EU-elnökségi feladatokhoz kapcsolódó, számlával nem igazolható általános költségek elszámolására belső
bizonylat (önbizonylat) kiállítása alapján kerülhet sor. A költségfelosztás számítási metodikáját jelen utasítás 2. számú.
melléklete tartalmazza. 6. Az EU-elnökségi feladatok pénzügyi kiadásainak ellenőrzését a Belső Ellenőrzési Osztály – ellenőrzési terve alapján –
végzi. Szükség esetén külképviseleti helyszíni ellenőrzés is elrendelhető.
VIII. Záró rendelkezés Jelen utasítás a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
209/2017. (VI. 15.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Aszódi Attilát 2017. június 8-ai hatállyal a Miniszterelnökség államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2017. június 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök