text:
2011. CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról.
Az Országgyűlés az információs önrendelkezési jog és az információszabadság biztosítása érdekében, a személyes adatok
védelmét, valamint a közérdekű és a közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog érvényesülését
szolgáló alapvető szabályokról, valamint az ezen szabályok ellenőrzésére hivatott hatóságról az Alaptörvény végrehajtására, az
Alaptörvény VI. cikke alapján a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény célja
1. § E törvény célja az adatok kezelésére vonatkozó alapvető szabályok meghatározása annak érdekében, hogy
a természetes személyek magánszféráját az adatkezelők tiszteletben tartsák, valamint a közügyek
átláthatósága a közérdekű és a közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez és terjesztéséhez fűződő jog
érvényesítésével megvalósuljon. 2. A törvény hatálya 2. § (1) E törvény hatálya a Magyarország területén folytatott minden olyan adatkezelésre és adatfeldolgozásra kiterjed,
amely természetes személy adataira, valamint közérdekű adatra vagy közérdekből nyilvános adatra vonatkozik.
(2) E törvényt a teljesen vagy részben automatizált eszközzel, valamint a manuális módon végzett adatkezelésre és
adatfeldolgozásra egyaránt alkalmazni kell. A törvényt az Országgyűlés a 2011. július 11-i ülésnapján fogadta el.
(3) E törvényben foglaltakat kell alkalmazni, ha az Európai Unió területén kívül személyes adatok kezelését folytató
adatkezelő az adatfeldolgozással Magyarország területén székhellyel, telephellyel, fiókteleppel vagy lakóhellyel,
tartózkodási hellyel rendelkező adatfeldolgozót bíz meg, vagy itt lévő eszközt használ fel, kivéve, ha ez az eszköz csak
az Európai Unió területén átmenő adatforgalom célját szolgálja. Az ilyen adatkezelőnek Magyarország területén
képviselőt kell kineveznie. (4) Nem kell alkalmazni e törvény rendelkezéseit a természetes személynek a kizárólag saját személyes céljait szolgáló
adatkezeléseire. (5) A közszféra információinak további felhasználására vonatkozóan törvény az adatszolgáltatás módjára és feltételeire,
az azért fizetendő ellenértékre, valamint a jogorvoslatra vonatkozóan e törvénytől eltérő szabályokat állapíthat meg.
3. Értelmező rendelkezések 3. § E törvény alkalmazása során:
1. érintett: bármely meghatározott, személyes adat alapján azonosított vagy – közvetlenül vagy közvetve –
azonosítható természetes személy; 2. személyes adat: az érintettel kapcsolatba hozható adat – különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy
vagy több fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző ismeret –, valamint az
adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés; 3. különleges adat:
a) a faji eredetre, a nemzeti és etnikai kisebbséghez tartozásra, a politikai véleményre vagy pártállásra, a vallásos
vagy más világnézeti meggyőződésre, az érdek-képviseleti szervezeti tagságra, a szexuális életre vonatkozó
személyes adat, b) az egészségi állapotra, a kóros szenvedélyre vonatkozó személyes adat, valamint a bűnügyi személyes adat;
4. bűnügyi személyes adat: a büntetőeljárás során vagy azt megelőzően a bűncselekménnyel vagy a büntetőeljárással
összefüggésben, a büntetőeljárás lefolytatására, illetve a bűncselekmények felderítésére jogosult szerveknél, továbbá
a büntetés-végrehajtás szervezeténél keletkezett, az érintettel kapcsolatba hozható, valamint a büntetett előéletre
vonatkozó személyes adat; 5. közérdekű adat: az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb
közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő és tevékenységére vonatkozó vagy közfeladatának
ellátásával összefüggésben keletkezett, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában
rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől, így
különösen a hatáskörre, illetékességre, szervezeti felépítésre, szakmai tevékenységre, annak eredményességére is
kiterjedő értékelésére, a birtokolt adatfajtákra és a működést szabályozó jogszabályokra, valamint a gazdálkodásra,
a megkötött szerződésekre vonatkozó adat; 6. közérdekből nyilvános adat: a közérdekű adat fogalma alá nem tartozó minden olyan adat, amelynek
nyilvánosságra hozatalát, megismerhetőségét vagy hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli;
7. hozzájárulás: az érintett akaratának önkéntes és határozott kinyilvánítása, amely megfelelő tájékoztatáson alapul, és
amellyel félreérthetetlen beleegyezését adja a rá vonatkozó személyes adatok – teljes körű vagy egyes műveletekre
kiterjedő – kezeléséhez; 8. tiltakozás: az érintett nyilatkozata, amellyel személyes adatainak kezelését kifogásolja, és az adatkezelés
megszüntetését, illetve a kezelt adatok törlését kéri; 9. adatkezelő: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely
önállóan vagy másokkal együtt az adatok kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált
eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az általa megbízott adatfeldolgozóval végrehajtatja;
10. adatkezelés: az alkalmazott eljárástól függetlenül az adatokon végzett bármely művelet vagy a műveletek
összessége, így különösen gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása,
lekérdezése, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és
megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának megakadályozása, fénykép-, hang- vagy képfelvétel
készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép)
rögzítése; 11. adattovábbítás: az adat meghatározott harmadik személy számára történő hozzáférhetővé tétele;
12. nyilvánosságra hozatal: az adat bárki számára történő hozzáférhetővé tétele;
13. adattörlés: az adatok felismerhetetlenné tétele oly módon, hogy a helyreállításuk többé nem lehetséges;
14. adatmegjelölés: az adat azonosító jelzéssel ellátása annak megkülönböztetése céljából;
15. adatzárolás: az adat azonosító jelzéssel ellátása további kezelésének végleges vagy meghatározott időre történő
korlátozása céljából; 16. adatmegsemmisítés: az adatokat tartalmazó adathordozó teljes fizikai megsemmisítése;
17. adatfeldolgozás: az adatkezelési műveletekhez kapcsolódó technikai feladatok elvégzése, függetlenül a műveletek
végrehajtásához alkalmazott módszertől és eszköztől, valamint az alkalmazás helyétől, feltéve hogy a technikai
feladatot az adatokon végzik; 18. adatfeldolgozó: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy
amely az adatkezelővel kötött szerződése alapján – beleértve a jogszabály rendelkezése alapján történő
szerződéskötést is – adatok feldolgozását végzi; 19. adatfelelős: az a közfeladatot ellátó szerv, amely az elektronikus úton kötelezően közzéteendő közérdekű adatot
előállította, illetve amelynek a működése során ez az adat keletkezett;
20. adatközlő: az a közfeladatot ellátó szerv, amely – ha az adatfelelős nem maga teszi közzé az adatot – az adatfelelős
által hozzá eljuttatott adatait honlapon közzéteszi; 21. adatállomány: az egy nyilvántartásban kezelt adatok összessége;
22. harmadik személy: olyan természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki
vagy amely nem azonos az érintettel, az adatkezelővel vagy az adatfeldolgozóval;
23. EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam,
továbbá az az állam, amelynek állampolgára az Európai Unió és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez;
24. harmadik ország: minden olyan állam, amely nem EGT-állam.
II. FEJEZET A SZEMÉLYES ADATOK VÉDELME 4. Az adatkezelés elvei
4. § (1) Személyes adat kizárólag meghatározott célból, jog gyakorlása és kötelezettség teljesítése érdekében kezelhető. Az
adatkezelésnek minden szakaszában meg kell felelnie az adatkezelés céljának, az adatok felvételének és kezelésének
tisztességesnek és törvényesnek kell lennie. (2) Csak olyan személyes adat kezelhető, amely az adatkezelés céljának megvalósulásához elengedhetetlen, a cél
elérésére alkalmas. A személyes adat csak a cél megvalósulásához szükséges mértékben és ideig kezelhető.
(3) A személyes adat az adatkezelés során mindaddig megőrzi e minőségét, amíg kapcsolata az érintettel helyreállítható.
Az érintettel akkor helyreállítható a kapcsolat, ha az adatkezelő rendelkezik azokkal a technikai feltételekkel, amelyek
a helyreállításhoz szükségesek. (4) Az adatkezelés során biztosítani kell az adatok pontosságát, teljességét és – ha az adatkezelés céljára tekintettel
szükséges – naprakészségét, valamint azt, hogy az érintettet csak az adatkezelés céljához szükséges ideig lehessen
azonosítani. 5. Az adatkezelés jogalapja 5. § (1) Személyes adat akkor kezelhető, ha
a) ahhoz az érintett hozzájárul, vagy b) azt törvény vagy – törvény felhatalmazása alapján, az abban meghatározott körben – helyi önkormányzat
rendelete közérdeken alapuló célból elrendeli (a továbbiakban: kötelező adatkezelés).
(2) Különleges adat a 6. §-ban meghatározott esetekben, valamint akkor kezelhető, ha
a) az adatkezeléshez az érintett írásban hozzájárul, b) a 3. § 3. pont a) alpontjában foglalt adatok esetében az törvényben kihirdetett nemzetközi szerződés
végrehajtásához szükséges, vagy azt az Alaptörvényben biztosított alapvető jog érvényesítése, továbbá
a nemzetbiztonság, a bűncselekmények megelőzése vagy üldözése érdekében vagy honvédelmi érdekből
törvény elrendeli, vagy c) a 3. § 3. pont b) alpontjában foglalt adatok esetében törvény közérdeken alapuló célból elrendeli.
(3) Kötelező adatkezelés esetén a kezelendő adatok fajtáit, az adatkezelés célját és feltételeit, az adatok
megismerhetőségét, az adatkezelés időtartamát, valamint az adatkezelő személyét az adatkezelést elrendelő törvény,
illetve önkormányzati rendelet határozza meg. (4) Kizárólag állami vagy önkormányzati szerv kezelheti az állam bűncselekmények megelőzésére és üldözésére irányuló,
valamint közigazgatási és igazságszolgáltatási feladatainak ellátása céljából kezelt bűnügyi személyes adatokat,
valamint a szabálysértési, a polgári peres és nemperes ügyekre vonatkozó adatokat tartalmazó nyilvántartásokat.
6. § (1) Személyes adat kezelhető akkor is, ha az érintett hozzájárulásának beszerzése lehetetlen vagy aránytalan költséggel
járna, és a személyes adat kezelése a) az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából szükséges, vagy
b) az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából szükséges, és ezen érdek
érvényesítése a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll.
(2) Ha az érintett cselekvőképtelensége folytán vagy más elháríthatatlan okból nem képes hozzájárulását megadni, akkor
a saját vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez, valamint a személyek életét, testi épségét vagy javait
fenyegető közvetlen veszély elhárításához vagy megelőzéséhez szükséges mértékben a hozzájárulás akadályainak
fennállása alatt az érintett személyes adatai kezelhetőek. (3) A 16. életévét betöltött kiskorú érintett hozzájárulását tartalmazó jognyilatkozatának érvényességéhez törvényes
képviselőjének beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása nem szükséges. (4) Ha a hozzájáruláson alapuló adatkezelés célja az adatkezelővel írásban kötött szerződés végrehajtása, a szerződésnek
tartalmaznia kell minden olyan információt, amelyet a személyes adatok kezelése szempontjából – e törvény alapján –
az érintettnek ismernie kell, így különösen a kezelendő adatok meghatározását, az adatkezelés időtartamát,
a felhasználás célját, az adatok továbbításának tényét, címzettjeit, adatfeldolgozó igénybevételének tényét.
A szerződésnek félreérthetetlen módon tartalmaznia kell, hogy az érintett aláírásával hozzájárul adatainak
a szerződésben meghatározottak szerinti kezeléséhez. (5) Ha a személyes adat felvételére az érintett hozzájárulásával került sor, az adatkezelő a felvett adatokat törvény eltérő
rendelkezésének hiányában a) a rá vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából, vagy
b) az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából, ha ezen érdek érvényesítése
a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll
további külön hozzájárulás nélkül, valamint az érintett hozzájárulásának visszavonását követően is kezelheti.
(6) Az érintett kérelmére, kezdeményezésére indult bírósági vagy hatósági eljárásban az eljárás lefolytatásához szükséges
személyes adatok tekintetében, az érintett kérelmére indult más ügyben az általa megadott személyes adatok
tekintetében az érintett hozzájárulását vélelmezni kell. (7) Az érintett hozzájárulását megadottnak kell tekinteni az érintett közszereplése során általa közölt vagy
nyilvánosságra hozatalra általa átadott személyes adatok tekintetében. (8) Kétség esetén azt kell vélelmezni, hogy az érintett a hozzájárulását nem adta meg.
6. Az adatbiztonság követelménye 7. § (1) Az adatkezelő köteles az adatkezelési műveleteket úgy megtervezni és végrehajtani, hogy az e törvény és az
adatkezelésre vonatkozó más szabályok alkalmazása során biztosítsa az érintettek magánszférájának védelmét.
(2) Az adatkezelő, illetve tevékenységi körében az adatfeldolgozó köteles gondoskodni az adatok biztonságáról, köteles
továbbá megtenni azokat a technikai és szervezési intézkedéseket és kialakítani azokat az eljárási szabályokat, amelyek
e törvény, valamint az egyéb adat- és titokvédelmi szabályok érvényre juttatásához szükségesek.
(3) Az adatokat megfelelő intézkedésekkel védeni kell különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás,
nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, valamint a véletlen megsemmisülés és sérülés, továbbá az
alkalmazott technika megváltozásából fakadó hozzáférhetetlenné válás ellen. (4) A különböző nyilvántartásokban elektronikusan kezelt adatállományok védelme érdekében megfelelő technikai
megoldással biztosítani kell, hogy a nyilvántartásokban tárolt adatok – kivéve ha azt törvény lehetővé teszi –
közvetlenül ne legyenek összekapcsolhatók és az érintetthez rendelhetők.
(5) A személyes adatok automatizált feldolgozása során az adatkezelő és az adatfeldolgozó további intézkedésekkel
biztosítja a) a jogosulatlan adatbevitel megakadályozását; b) az automatikus adatfeldolgozó rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés segítségével
történő használatának megakadályozását; c) annak ellenőrizhetőségét és megállapíthatóságát, hogy a személyes adatokat adatátviteli berendezés
alkalmazásával mely szerveknek továbbították vagy továbbíthatják; d) annak ellenőrizhetőségét és megállapíthatóságát, hogy mely személyes adatokat, mikor és ki vitte be az
automatikus adatfeldolgozó rendszerekbe; e) a telepített rendszerek üzemzavar esetén történő helyreállíthatóságát és
f) azt, hogy az automatizált feldolgozás során fellépő hibákról jelentés készüljön.
(6) Az adatkezelőnek és az adatfeldolgozónak az adatok biztonságát szolgáló intézkedések meghatározásakor és
alkalmazásakor tekintettel kell lenni a technika mindenkori fejlettségére. Több lehetséges adatkezelési megoldás
közül azt kell választani, amely a személyes adatok magasabb szintű védelmét biztosítja, kivéve, ha az aránytalan
nehézséget jelentene az adatkezelőnek. 7. Adattovábbítás külföldre 8. § (1) Személyes adatot e törvény hatálya alá tartozó adatkezelő harmadik országban adatkezelést folytató adatkezelő vagy
adatfeldolgozást végző adatfeldolgozó részére akkor továbbíthat, ha a) ahhoz az érintett kifejezetten hozzájárult, vagy
b) az adatkezelésnek az 5. §-ban, illetve a 6. §-ban előírt feltételei teljesülnek, és a harmadik országban az átadott
adatok kezelése, valamint feldolgozása során biztosított a személyes adatok megfelelő szintű védelme.
(2) A személyes adatok megfelelő szintű védelme akkor biztosított, ha
a) az Európai Unió kötelező jogi aktusa azt megállapítja, vagy
b) a harmadik ország és Magyarország között az érintetteknek a 14. §-ban foglalt jogai érvényesítésére,
a jogorvoslati jog biztosítására, valamint az adatkezelés, illetve az adatfeldolgozás független ellenőrzésére
vonatkozó garanciális szabályokat tartalmazó nemzetközi szerződés van hatályban.
(3) Személyes adatok a nemzetközi jogsegélyről, valamint a kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi szerződés
végrehajtása érdekében, a nemzetközi szerződésben meghatározott célból, feltételekkel és adatkörben
– a (2) bekezdésben meghatározott feltételek hiányában is – továbbíthatók harmadik országba.
(4) Az EGT-államba irányuló adattovábbítást úgy kell tekinteni, mintha Magyarország területén belüli
adattovábbításra kerülne sor. 8. Az adatkezelés korlátai 9. § (1) Ha törvény, nemzetközi szerződés vagy az Európai Unió kötelező jogi aktusának rendelkezése alapján az adatkezelő
személyes adatot akként vesz át, hogy az adattovábbító adatkezelő az adattovábbítással egyidejűleg jelzi a személyes
adat a) kezelésének lehetséges célját, b) kezelésének lehetséges időtartamát,
c) továbbításának lehetséges címzettjeit, d) érintettje e törvényben biztosított jogainak korlátozását, vagy
e) kezelésének egyéb korlátozását (a továbbiakban együtt: adatkezelési korlátozás), a személyes adatokat átvevő adatkezelő (a továbbiakban:
adatátvevő) a személyes adatot az adatkezelési korlátozásnak megfelelő terjedelemben és módon kezeli, az érintett
jogait az adatkezelési korlátozásnak megfelelően biztosítja. (2) Az adatátvevő az adatkezelési korlátozásra tekintet nélkül is kezelheti a személyes adatot és biztosíthatja az érintett
jogait, ha ahhoz az adattovábbító adatkezelő előzetes hozzájárulását adta.
(3) Törvény, nemzetközi szerződés vagy az Európai Unió kötelező jogi aktusának rendelkezése alapján az adatkezelő
a személyes adat továbbításával egyidejűleg a címzettet tájékoztatja az alkalmazandó adatkezelési korlátozásról.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott hozzájárulást az adatkezelő akkor adhatja meg, ha az nem ütközik a Magyarország
joghatósága alatt álló jogalanyok tekintetében alkalmazandó jogi rendelkezésbe.
(5) Az adattovábbító adatkezelőt – kérelmére – az adatátvevő tájékoztatja az átvett személyes adatok felhasználásáról.
9. Adatfeldolgozás 10. § (1) Az adatfeldolgozónak a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos jogait és kötelezettségeit e törvény, valamint az
adatkezelésre vonatkozó külön törvények keretei között az adatkezelő határozza meg. Az általa adott utasítások
jogszerűségéért az adatkezelő felel. (2) Az adatfeldolgozó tevékenységének ellátása során más adatfeldolgozót nem vehet igénybe.
(3) Az adatfeldolgozó az adatkezelést érintő érdemi döntést nem hozhat, a tudomására jutott személyes adatokat
kizárólag az adatkezelő rendelkezései szerint dolgozhatja fel, saját céljára adatfeldolgozást nem végezhet, továbbá
a személyes adatokat az adatkezelő rendelkezései szerint köteles tárolni és megőrizni.
(4) Az adatfeldolgozásra vonatkozó szerződést írásba kell foglalni. Az adatfeldolgozással nem bízható meg olyan
szervezet, amely a feldolgozandó személyes adatokat felhasználó üzleti tevékenységben érdekelt.
10. Automatizált adatfeldolgozással hozott döntés 11. § (1) Kizárólag automatizált adatfeldolgozással az érintett személyes jellemzőinek értékelésén alapuló döntés
meghozatalára csak akkor kerülhet sor, ha a döntést
a) valamely szerződés megkötése vagy teljesítése során hozták, feltéve hogy azt az érintett kezdeményezte, vagy
b) olyan törvény teszi lehetővé, amely az érintett jogos érdekeit biztosító intézkedéseket is megállapítja.
(2) Az automatizált adatfeldolgozással hozott döntés esetén az érintettet – kérelmére – tájékoztatni kell az alkalmazott
módszerről és annak lényegéről, valamint az érintettnek álláspontja kifejtésére lehetőséget kell biztosítani.
11. Személyes adatok kezelése tudományos kutatás során 12. § (1) Tudományos kutatás céljára felvett személyes adat csak tudományos kutatás céljára használható fel.
(2) A személyes adat érintettel való kapcsolatának megállapítását – mihelyt a kutatási cél megengedi – véglegesen
lehetetlenné kell tenni. Ennek megtörténtéig is külön kell tárolni azokat az adatokat, amelyek meghatározott vagy
meghatározható természetes személy azonosítására alkalmasak. Ezek az adatok egyéb adatokkal csak akkor
kapcsolhatók össze, ha az a kutatás céljára szükséges.
(3) A tudományos kutatást végző szerv vagy személy személyes adatot csak akkor hozhat nyilvánosságra, ha
a) az érintett ahhoz hozzájárult, vagy b) az a történelmi eseményekről folytatott kutatások eredményeinek bemutatásához szükséges.
12. Személyes adatok felhasználása statisztikai célra 13. § (1) A kötelező adatkezelés keretében kezelt személyes adatokat – ha törvény eltérően nem rendelkezik – a Központi
Statisztikai Hivatal statisztikai célból egyedi azonosításra alkalmas módon átveheti és törvényben meghatározottak
szerint kezelheti. (2) A statisztikai célra felvett, átvett vagy feldolgozott személyes adatok – ha törvény eltérően nem rendelkezik – csak
statisztikai célra kezelhetők. A személyes adatok statisztikai célra történő kezelésének részletes szabályait külön
törvény határozza meg. 13. Az érintettek jogai és érvényesítésük
14. § Az érintett kérelmezheti az adatkezelőnél a) tájékoztatását személyes adatai kezeléséről,
b) személyes adatainak helyesbítését, valamint c) személyes adatainak – a kötelező adatkezelés kivételével – törlését vagy zárolását.
15. § (1) Az érintett kérelmére az adatkezelő tájékoztatást ad az érintett általa kezelt, illetve az általa megbízott adatfeldolgozó
által feldolgozott adatairól, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, az adatfeldolgozó
nevéről, címéről és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről, továbbá – az érintett személyes adatainak
továbbítása esetén – az adattovábbítás jogalapjáról és címzettjéről.
(2) Az adatkezelő az adattovábbítás jogszerűségének ellenőrzése, valamint az érintett tájékoztatása céljából
adattovábbítási nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az általa kezelt személyes adatok továbbításának időpontját,
az adattovábbítás jogalapját és címzettjét, a továbbított személyes adatok körének meghatározását, valamint az
adatkezelést előíró jogszabályban meghatározott egyéb adatokat. (3) A (2) bekezdés szerinti adatok adattovábbítási nyilvántartásban való megőrzésére irányuló – és ennek alapján
a tájékoztatási – kötelezettség időtartamát az adatkezelést előíró jogszabály korlátozhatja. E korlátozás körében
személyes adatok esetében öt évnél, különleges adatok esetében pedig húsz évnél rövidebb időtartam nem
állapítható meg. (4) Az adatkezelő köteles a kérelem benyújtásától számított legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 30 napon belül
írásban, közérthető formában megadni a tájékoztatást. (5) A (4) bekezdésben foglalt tájékoztatás ingyenes, ha a tájékoztatást kérő a folyó évben azonos adatkörre vonatkozóan
tájékoztatási kérelmet az adatkezelőhöz még nem nyújtott be. Egyéb esetekben költségtérítés állapítható meg.
A költségtérítés mértékét a felek között létrejött szerződés is rögzítheti. A már megfizetett költségtérítést vissza kell
téríteni, ha az adatokat jogellenesen kezelték, vagy a tájékoztatás kérése helyesbítéshez vezetett.
16. § (1) Az érintett tájékoztatását az adatkezelő csak a 9. § (1) bekezdésében, valamint a 19. §-ban meghatározott esetekben
tagadhatja meg. (2) A tájékoztatás megtagadása esetén az adatkezelő írásban közli az érintettel, hogy a felvilágosítás megtagadására e
törvény mely rendelkezése alapján került sor. A felvilágosítás megtagadása esetén az adatkezelő tájékoztatja az
érintettet a bírósági jogorvoslat, továbbá a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósághoz
(a továbbiakban: Hatóság) fordulás lehetőségéről. (3) Az elutasított kérelmekről az adatkezelő a Hatóságot évente a tárgyévet követő év január 31-éig értesíti.
17. § (1) Ha a személyes adat a valóságnak nem felel meg, és a valóságnak megfelelő személyes adat az adatkezelő
rendelkezésére áll, a személyes adatot az adatkezelő helyesbíti.
(2) A személyes adatot törölni kell, ha a) kezelése jogellenes;
b) az érintett – a 14. § c) pontjában foglaltak szerint – kéri;
c) az hiányos vagy téves – és ez az állapot jogszerűen nem orvosolható –, feltéve, hogy a törlést törvény nem zárja ki;
d) az adatkezelés célja megszűnt, vagy az adatok tárolásának törvényben meghatározott határideje lejárt;
e) azt a bíróság vagy a Hatóság elrendelte.
(3) A (2) bekezdés d) pontjában meghatározott esetben a törlési kötelezettség nem vonatkozik azon személyes adatra,
amelynek adathordozóját a levéltári anyag védelmére vonatkozó jogszabály értelmében levéltári őrizetbe kell adni.
(4) Törlés helyett az adatkezelő zárolja a személyes adatot, ha az érintett ezt kéri, vagy ha a rendelkezésére álló
információk alapján feltételezhető, hogy a törlés sértené az érintett jogos érdekeit. Az így zárolt személyes adat
kizárólag addig kezelhető, ameddig fennáll az az adatkezelési cél, amely a személyes adat törlését kizárta.
(5) Az adatkezelő megjelöli az általa kezelt személyes adatot, ha az érintett vitatja annak helyességét vagy pontosságát,
de a vitatott személyes adat helytelensége vagy pontatlansága nem állapítható meg egyértelműen.
18. § (1) A helyesbítésről, a zárolásról és a törlésről az érintettet, továbbá mindazokat értesíteni kell, akiknek korábban az adatot
adatkezelés céljára továbbították. Az értesítés mellőzhető, ha ez az adatkezelés céljára való tekintettel az érintett jogos
érdekét nem sérti. (2) Ha az adatkezelő az érintett helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelmét nem teljesíti, a kérelem kézhezvételét
követő 30 napon belül írásban közli a helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelem elutasításának ténybeli és jogi
indokait. A helyesbítés, törlés vagy zárolás iránti kérelem elutasítása esetén az adatkezelő tájékoztatja az érintettet
a bírósági jogorvoslat, továbbá a Hatósághoz fordulás lehetőségéről.
19. § Az érintettnek a 14–18. §-ban meghatározott jogait törvény korlátozhatja az állam külső és belső biztonsága, így
a honvédelem, a nemzetbiztonság, a bűncselekmények megelőzése vagy üldözése, a büntetés-végrehajtás
biztonsága érdekében, továbbá állami vagy önkormányzati gazdasági vagy pénzügyi érdekből, az Európai Unió
jelentős gazdasági vagy pénzügyi érdekéből, valamint a foglalkozások gyakorlásával összefüggő fegyelmi és etikai
vétségek, a munkajogi és munkavédelmi kötelezettségszegések megelőzése és feltárása céljából – beleértve minden
esetben az ellenőrzést és a felügyeletet is –, továbbá az érintett vagy mások jogainak védelme érdekében.
14. Az érintett előzetes tájékoztatásának követelménye 20. § (1) Az érintettel az adatkezelés megkezdése előtt közölni kell, hogy az adatkezelés hozzájáruláson alapul vagy kötelező.
(2) Az érintettet az adatkezelés megkezdése előtt egyértelműen és részletesen tájékoztatni kell az adatai kezelésével
kapcsolatos minden tényről, így különösen az adatkezelés céljáról és jogalapjáról, az adatkezelésre és az
adatfeldolgozásra jogosult személyéről, az adatkezelés időtartamáról, arról, ha az érintett személyes adatait az
adatkezelő a 6. § (5) bekezdése alapján kezeli, illetve arról, hogy kik ismerhetik meg az adatokat. A tájékoztatásnak ki
kell terjednie az érintett adatkezeléssel kapcsolatos jogaira és jogorvoslati lehetőségeire is.
(3) Kötelező adatkezelés esetén a tájékoztatás megtörténhet a (2) bekezdés szerinti információkat tartalmazó jogszabályi
rendelkezésekre való utalás nyilvánosságra hozatalával is. (4) Ha az érintettek személyes tájékoztatása lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, a tájékoztatás megtörténhet az
alábbi információk nyilvánosságra hozatalával is: a) az adatgyűjtés ténye,
b) az érintettek köre, c) az adatgyűjtés célja,
d) az adatkezelés időtartama, e) az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye,
f) az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak és jogorvoslati lehetőségeinek ismertetése, valamint
g) ha az adatkezelés adatvédelmi nyilvántartásba vételének van helye, az adatkezelés nyilvántartási száma, kivéve
a 68. § (2) bekezdésében foglalt esetet. 15. Tiltakozás személyes adat kezelése ellen
21. § (1) Az érintett tiltakozhat személyes adatának kezelése ellen,
a) ha a személyes adatok kezelése vagy továbbítása kizárólag az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség
teljesítéséhez vagy az adatkezelő, adatátvevő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítéséhez
szükséges, kivéve kötelező adatkezelés esetén; b) ha a személyes adat felhasználása vagy továbbítása közvetlen üzletszerzés, közvélemény-kutatás vagy
tudományos kutatás céljára történik; valamint c) törvényben meghatározott egyéb esetben.
(2) Az adatkezelő a tiltakozást a kérelem benyújtásától számított legrövidebb időn belül, de legfeljebb 15 napon belül
megvizsgálja, annak megalapozottsága kérdésében döntést hoz, és döntéséről a kérelmezőt írásban tájékoztatja.
(3) Ha az adatkezelő az érintett tiltakozásának megalapozottságát megállapítja, az adatkezelést – beleértve a további
adatfelvételt és adattovábbítást is – megszünteti, és az adatokat zárolja, valamint a tiltakozásról, továbbá az annak
alapján tett intézkedésekről értesíti mindazokat, akik részére a tiltakozással érintett személyes adatot korábban
továbbította, és akik kötelesek intézkedni a tiltakozási jog érvényesítése érdekében.
(4) Ha az érintett az adatkezelőnek a (2) bekezdés alapján meghozott döntésével nem ért egyet, illetve ha az adatkezelő
a (2) bekezdés szerinti határidőt elmulasztja, az érintett – a döntés közlésétől, illetve a határidő utolsó napjától
számított 30 napon belül – a 22. §-ban meghatározott módon bírósághoz fordulhat.
(5) Ha az adatátvevő jogának érvényesítéséhez szükséges adatokat az érintett tiltakozása miatt nem kapja meg,
a (3) bekezdés alapján történő értesítés közlésétől számított 15 napon belül, az adatokhoz való hozzájutás érdekében
– a 22. §-ban meghatározott módon – bírósághoz fordulhat az adatkezelő ellen. Az adatkezelő az érintettet is perbe
hívhatja. (6) Ha az adatkezelő a (3) bekezdés szerinti értesítést elmulasztja, az adatátvevő felvilágosítást kérhet az adatátadás
meghiúsulásával kapcsolatos körülményekről az adatkezelőtől, amely felvilágosítást az adatkezelő az adatátvevő erre
irányuló kérelmének kézbesítését követő 8 napon belül köteles megadni. Felvilágosítás kérése esetén az adatátvevő
a felvilágosítás megadásától, de legkésőbb az arra nyitva álló határidőtől számított 15 napon belül fordulhat
bírósághoz az adatkezelő ellen. Az adatkezelő az érintettet is perbe hívhatja.
(7) Az adatkezelő az érintett adatát nem törölheti, ha az adatkezelést törvény rendelte el. Az adat azonban nem
továbbítható az adatátvevő részére, ha az adatkezelő egyetértett a tiltakozással, vagy a bíróság a tiltakozás jogosságát
megállapította. 16. Bírósági jogérvényesítés 22. § (1) Az érintett a jogainak megsértése esetén, valamint a 21. §-ban meghatározott esetekben az adatátvevő az adatkezelő
ellen bírósághoz fordulhat. A bíróság az ügyben soron kívül jár el.
(2) Azt, hogy az adatkezelés a jogszabályban foglaltaknak megfelel, az adatkezelő köteles bizonyítani. A 21. § (5) és
(6) bekezdése szerinti esetben a részére történő adattovábbítás jogszerűségét az adatátvevő köteles bizonyítani.
(3) A per elbírálása a megyei bíróság, a fővárosban a Fővárosi Bíróság (a továbbiakban együtt: megyei bíróság)
hatáskörébe tartozik. A per – az érintett választása szerint – az érintett lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti
megyei bíróság előtt is megindítható. (4) A perben fél lehet az is, akinek egyébként nincs perbeli jogképessége. A perbe a Hatóság az érintett pernyertessége
érdekében beavatkozhat. (5) Ha a bíróság a kérelemnek helyt ad, az adatkezelőt a tájékoztatás megadására, az adat helyesbítésére, zárolására,
törlésére, az automatizált adatfeldolgozással hozott döntés megsemmisítésére, az érintett tiltakozási jogának
figyelembevételére, illetve a 21. §-ban meghatározott adatátvevő által kért adat kiadására kötelezi.
(6) Ha a bíróság a 21. §-ban meghatározott esetekben az adatátvevő kérelmét elutasítja, az adatkezelő köteles az érintett
személyes adatát az ítélet közlésétől számított 3 napon belül törölni. Az adatkezelő köteles az adatokat akkor is törölni,
ha az adatátvevő a 21. § (5), illetve (6) bekezdésében meghatározott határidőn belül nem fordul bírósághoz.
(7) A bíróság elrendelheti ítéletének – az adatkezelő azonosító adatainak közzétételével történő –
nyilvánosságra hozatalát, ha azt az adatvédelem érdekei és nagyobb számú érintett e törvényben védett jogai
megkövetelik. 17. Kártérítés 23. § (1) Az adatkezelő az érintett adatainak jogellenes kezelésével vagy az adatbiztonság követelményeinek megszegésével
másnak okozott kárt köteles megtéríteni. Az érintettel szemben az adatkezelő felel az adatfeldolgozó által okozott
kárért is. Az adatkezelő mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárt az adatkezelés körén kívül eső
elháríthatatlan ok idézte elő. (2) Nem kell megtéríteni a kárt annyiban, amennyiben az a károsult szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartásából
származott. 18. Belső adatvédelmi felelős és adatvédelmi szabályzat
24. § (1) Az adatkezelő, illetve az adatfeldolgozó szervezetén belül, közvetlenül a szerv vezetőjének felügyelete alá tartozó –
jogi, közigazgatási, informatikai vagy ezeknek megfelelő, felsőfokú végzettséggel rendelkező – belső adatvédelmi
felelőst kell kinevezni vagy megbízni a) az országos hatósági, munkaügyi vagy bűnügyi adatállományt kezelő, illetve feldolgozó adatkezelőnél és
adatfeldolgozónál; b) a pénzügyi szervezetnél; c) az elektronikus hírközlési és közüzemi szolgáltatónál.
(2) A belső adatvédelmi felelős a) közreműködik, illetve segítséget nyújt az adatkezeléssel összefüggő döntések meghozatalában, valamint az
érintettek jogainak biztosításában; b) ellenőrzi e törvény és az adatkezelésre vonatkozó más jogszabályok, valamint a belső adatvédelmi és
adatbiztonsági szabályzatok rendelkezéseinek és az adatbiztonsági követelményeknek a megtartását;
c) kivizsgálja a hozzá érkezett bejelentéseket, jogosulatlan adatkezelés észlelése esetén annak megszüntetésére
hívja fel az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót; d) elkészíti a belső adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatot;
e) vezeti a belső adatvédelmi nyilvántartást; f) gondoskodik az adatvédelmi ismeretek oktatásáról.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott adatkezelőknek, valamint – az adatvédelmi nyilvántartásba bejelentési
kötelezettség alá nem eső adatkezelők kivételével – egyéb állami és önkormányzati adatkezelőknek e törvény
végrehajtása érdekében adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatot kell készíteniük.
19. A belső adatvédelmi felelősök konferenciája 25. § (1) A belső adatvédelmi felelősök konferenciája (a továbbiakban: konferencia) a Hatóság és a belső adatvédelmi felelősök
rendszeres szakmai kapcsolattartását szolgálja, célja a személyes adatok védelmére és a közérdekű adatok
megismerésére vonatkozó jogszabályok alkalmazása során az egységes joggyakorlat kialakítása.
(2) A konferenciát a Hatóság elnöke szükség szerint, de évente legalább egyszer hívja össze, és meghatározza napirendjét.
(3) A konferencia tagja minden olyan szervezet belső adatvédelmi felelőse, amelynél a felelős kinevezése törvény alapján
kötelező. (4) A konferencia tagjai lehetnek azon szervezetek belső adatvédelmi felelősei, amelyek esetében a kinevezés nem
kötelező. E célból a Hatóság által vezetett belső adatvédelmi felelősi nyilvántartásba bejelentkezhetnek.
(5) A Hatóság a kapcsolattartás céljából belső adatvédelmi felelősi nyilvántartást vezet a konferencia tagjairól.
A nyilvántartás tartalmazza a belső adatvédelmi felelős nevét, postai és elektronikus levélcímét, továbbá a képviselt
szervezet megnevezését. (6) A nyilvántartásban a Hatóság az (5) bekezdés szerinti adatokat a belső adatvédelmi felelős e megbízatásának
megszűnéséről való tudomásszerzéséig tartja nyilván. III. FEJEZET A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSE
20. A közérdekű adatok megismerésének általános szabályai 26. § (1) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó
szervnek vagy személynek (a továbbiakban együtt: közfeladatot ellátó szerv) lehetővé kell tennie, hogy a kezelésében
lévő közérdekű adatot és közérdekből nyilvános adatot – az e törvényben meghatározott kivételekkel – erre irányuló
igény alapján bárki megismerhesse. (2) Közérdekből nyilvános adat a közfeladatot ellátó szerv feladat- és hatáskörében eljáró személy neve, feladatköre,
munkaköre, vezetői megbízása, a közfeladat ellátásával összefüggő egyéb személyes adata, valamint azok a személyes
adatai, amelyek megismerhetőségét törvény előírja. (3) Ha törvény másként nem rendelkezik, közérdekből nyilvános adat a jogszabály vagy állami, illetőleg helyi
önkormányzati szervvel kötött szerződés alapján kötelezően igénybe veendő vagy más módon ki nem elégíthető
szolgáltatást nyújtó szervek vagy személyek kezelésében lévő, e tevékenységükre vonatkozó, személyes adatnak nem
minősülő adat. 27. § (1) A közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat nem ismerhető meg, ha az a minősített adat védelméről szóló törvény
szerinti minősített adat. (2) A közérdekű és közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez való jogot – az adatfajták meghatározásával – törvény
a) honvédelmi érdekből; b) nemzetbiztonsági érdekből; c) bűncselekmények üldözése vagy megelőzése érdekében;
d) környezet- vagy természetvédelmi érdekből; e) központi pénzügyi vagy devizapolitikai érdekből;
f) külügyi kapcsolatokra, nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokra tekintettel;
g) bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásra tekintettel; h) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogra tekintettel
korlátozhatja. (3) Az üzleti titok megismerésére a Polgári Törvénykönyvben foglaltak az irányadók.
(4) A közérdekű adatok megismerése korlátozható uniós jogi aktus alapján az Európai Unió jelentős pénzügy- vagy
gazdaságpolitikai érdekére tekintettel, beleértve a monetáris, a költségvetési és az adópolitikai érdeket is.
(5) A közfeladatot ellátó szerv feladat- és hatáskörébe tartozó döntés meghozatalára irányuló eljárás során készített vagy
rögzített, a döntés megalapozását szolgáló adat a keletkezésétől számított tíz évig nem nyilvános. Ezen adatok
megismerését – az adat megismeréséhez és a megismerhetőség kizárásához fűződő közérdek súlyának
mérlegelésével – az azt kezelő szerv vezetője engedélyezheti.
(6) A döntés megalapozását szolgáló adat megismerésére irányuló igény – az (5) bekezdésben meghatározott
időtartamon belül – a döntés meghozatalát követően akkor utasítható el, ha az adat megismerése a közfeladatot ellátó
szerv törvényes működési rendjét vagy feladat- és hatáskörének illetéktelen külső befolyástól mentes ellátását, így
különösen az adatot keletkeztető álláspontjának a döntések előkészítése során történő szabad kifejtését
veszélyeztetné. (7) Jogszabály a döntés megalapozását szolgáló egyes adatok megismerhetőségének korlátozására az (5) bekezdésben
meghatározottnál rövidebb időtartamot állapíthat meg. (8) E fejezet rendelkezései nem alkalmazhatók a közhitelű nyilvántartásból történő – külön törvényben szabályozott –
adatszolgáltatásra. 21. A közérdekű adat megismerése iránti igény
28. § (1) A közérdekű adat megismerése iránt szóban, írásban vagy elektronikus úton bárki igényt nyújthat be. A közérdekből
nyilvános adatok megismerésére a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) Ha törvény másként nem rendelkezik, az adatigénylő személyes adatai csak annyiban kezelhetők, amennyiben az az
igény teljesítéséhez és a másolatkészítésért megállapított költségtérítés megfizetéséhez szükséges. Az igény
teljesítését, illetve a költségek megfizetését követően az igénylő személyes adatait haladéktalanul törölni kell.
(3) Ha az adatigénylés nem egyértelmű, az adatkezelő felhívja az igénylőt az igény pontosítására.
29. § (1) A közérdekű adat megismerésére irányuló igénynek az adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv az igény
tudomására jutását követő legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 15 napon belül tesz eleget.
(2) Ha az adatigénylés jelentős terjedelmű, illetve nagyszámú adatra vonatkozik, az (1) bekezdésben meghatározott
határidő egy alkalommal 15 nappal meghosszabbítható. Erről az igénylőt az igény kézhezvételét követő 8 napon belül
tájékoztatni kell. (3) Az adatokat tartalmazó dokumentumról vagy dokumentumrészről, annak tárolási módjától függetlenül az igénylő
másolatot kaphat. Az adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv a másolat készítéséért – az azzal kapcsolatban felmerült
költség mértékéig terjedően – költségtérítést állapíthat meg, amelynek összegéről az igénylőt az igény teljesítését
megelőzően tájékoztatni kell. (4) Ha az a dokumentum vagy dokumentumrész, amelyről az igénylő másolatot igényelt, jelentős terjedelmű, a másolat
iránti igényt a költségtérítésnek az igénylő általi megfizetését követő 15 napon belül kell teljesíteni. Arról, hogy
a másolatként igényelt dokumentum vagy dokumentumrész jelentős terjedelmű, továbbá a költségtérítés
mértékéről, valamint az adatigénylés teljesítésének a másolatkészítést nem igénylő lehetőségeiről az igénylőt az igény
kézhezvételét követő 8 napon belül tájékoztatni kell. (5) A költségtérítés mértékének megállapítása során figyelembe vehető költségelemeket és azok legmagasabb mértékét,
valamint a másolatként igényelt dokumentum jelentős terjedelmének megállapítása során alkalmazandó
szempontokat jogszabály határozza meg. 30. § (1) Ha a közérdekű adatot tartalmazó dokumentum az igénylő által meg nem ismerhető adatot is tartalmaz, a másolaton
a meg nem ismerhető adatot felismerhetetlenné kell tenni.
(2) Az adatigénylésnek közérthető formában és – amennyiben ezt az adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv aránytalan
nehézség nélkül teljesíteni képes – az igénylő által kívánt technikai eszközzel, illetve módon kell eleget tenni. Ha a kért
adatot korábban már elektronikus formában nyilvánosságra hozták, az igény teljesíthető az adatot tartalmazó
nyilvános forrás megjelölésével is. Az adatigénylést nem lehet elutasítani arra való hivatkozással, hogy annak
közérthető formában nem lehet eleget tenni. (3) Az igény teljesítésének megtagadásáról, annak indokaival, valamint az igénylőt e törvény alapján megillető
jogorvoslati lehetőségekről való tájékoztatással együtt, 8 napon belül írásban vagy – ha az igényben elektronikus
levelezési címét közölte – elektronikus levélben értesíteni kell az igénylőt. Az elutasított kérelmekről, valamint az
elutasítások indokairól az adatkezelő nyilvántartást vezet, és az abban foglaltakról minden évben január 31-éig
tájékoztatja a Hatóságot. (4) A közérdekű adat megismerése iránti igény teljesítése nem tagadható meg azért, mert a nem magyar anyanyelvű
igénylő az igényét anyanyelvén vagy az általa értett más nyelven fogalmazza meg.
(5) Ha a közérdekű adat megismerése iránti igény teljesítésének megtagadása tekintetében törvény az adatkezelő
mérlegelését teszi lehetővé, a megtagadás alapját szűken kell értelmezni, és a közérdekű adat megismerésére irányuló
igény teljesítése kizárólag abban az esetben tagadható meg, ha a megtagadás alapjául szolgáló közérdek nagyobb
súlyú a közérdekű adat megismerésére irányuló igény teljesítéséhez fűződő közérdeknél.
(6) A közfeladatot ellátó szervnek a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjét rögzítő
szabályzatot kell készítenie. 31. § (1) Az igénylő a közérdekű adat megismerésére vonatkozó igény elutasítása vagy a teljesítésre nyitva álló, vagy az
adatkezelő által a 29. § (2) bekezdése szerint meghosszabbított határidő eredménytelen eltelte esetén, valamint
– ha a költségtérítést nem fizette meg – a másolat készítéséért megállapított költségtérítés összegének
felülvizsgálata érdekében bírósághoz fordulhat. (2) A megtagadás jogszerűségét és a megtagadás indokait, illetve a másolat készítéséért megállapított költségtérítés
összegének megalapozottságát az adatkezelőnek kell bizonyítania. (3) A pert az igény elutasításának közlésétől, a határidő eredménytelen elteltétől, illetve a költségtérítés megfizetésére
vonatkozó határidő lejártától számított harminc napon belül kell megindítani az igényt elutasító közfeladatot ellátó
szerv ellen. Ha az igény elutasítása, nem teljesítése vagy a másolat készítéséért megállapított költségtérítés összege
miatt az igénylő a Hatóság vizsgálatának kezdeményezése érdekében a Hatóságnál bejelentést tesz, a pert
a bejelentés érdemi vizsgálatának elutasításáról, a vizsgálat megszüntetéséről, az 55. § (1) bekezdés b) pontja szerinti
lezárásáról szóló vagy az 58. § (3) bekezdése szerinti értesítés kézhezvételét követő harminc napon belül lehet
megindítani. A perindításra rendelkezésre álló határidő elmulasztása esetén igazolásnak van helye.
(4) A perben fél lehet az is, akinek egyébként nincs perbeli jogképessége. A perbe a Hatóság az igénylő pernyertessége
érdekében beavatkozhat. (5) Az országos illetékességű közfeladatot ellátó szerv ellen indult per a megyei bíróság hatáskörébe tartozik. A helyi
bíróság hatáskörébe tartozó ügyekben a megyei bíróság székhelyén lévő helyi bíróság, Budapesten a Pesti Központi
Kerületi Bíróság jár el. A bíróság illetékességét az alperes közfeladatot ellátó szerv székhelye alapítja meg.
(6) A bíróság soron kívül jár el. (7) Ha a bíróság a közérdekű adat igénylésére irányuló kérelemnek helyt ad, határozatában az adatkezelőt a kért
közérdekű adat közlésére kötelezi. A bíróság a másolat készítéséért megállapított költségtérítés összegét
megváltoztathatja, vagy a közfeladatot ellátó szervet a költségtérítés összegének megállapítása tekintetében új
eljárásra kötelezheti. IV. FEJEZET A KÖZÉRDEKŰ ADATOK KÖZZÉTÉTELE
22. A közérdekű adatokra vonatkozó tájékoztatási kötelezettség 32. § A közfeladatot ellátó szerv a feladatkörébe tartozó ügyekben – így különösen az állami és önkormányzati
költségvetésre és annak végrehajtására, az állami és önkormányzati vagyon kezelésére, a közpénzek felhasználására és
az erre kötött szerződésekre, a piaci szereplők, a magánszervezetek és -személyek részére különleges vagy kizárólagos
jogok biztosítására vonatkozóan – köteles elősegíteni és biztosítani a közvélemény pontos és gyors tájékoztatását.
23. Az elektronikus közzététel kötelezettsége 33. § (1) Az e törvény alapján kötelezően közzéteendő közérdekű adatokat internetes honlapon, digitális formában, bárki
számára, személyazonosítás nélkül, korlátozástól mentesen, kinyomtatható és részleteiben is adatvesztés és -torzulás
nélkül kimásolható módon, a betekintés, a letöltés, a nyomtatás, a kimásolás és a hálózati adatátvitel szempontjából is
díjmentesen kell hozzáférhetővé tenni (a továbbiakban: elektronikus közzététel). A közzétett adatok megismerése
személyes adatok közléséhez nem köthető. (2) A 37. § szerinti közzétételi listákon meghatározott adatait saját honlapján – ha törvény másként nem rendelkezik –
közzéteszi a) a Köztársasági Elnök Hivatala, az Országgyűlés Hivatala, az Alkotmánybíróság Hivatala, az Alapvető Jogok
Biztosának Hivatala, az Állami Számvevőszék, a Magyar Tudományos Akadémia, a Magyar Művészeti Akadémia, az
Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala, a Legfőbb Ügyészség, b) az önálló szabályozó szerv,
c) az autonóm államigazgatási szerv, a központi államigazgatási szerv a kormánybizottság kivételével, továbbá az
országos kamara, valamint d) a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve.
(3) A (2) bekezdésben nem szereplő közfeladatot ellátó szervek a 37. § szerinti elektronikus közzétételi
kötelezettségüknek választásuk szerint saját vagy társulásaik által közösen működtetett, illetve a felügyeletüket,
szakmai irányításukat vagy működésükkel kapcsolatos koordinációt ellátó szervek által fenntartott, valamint az erre
a célra létrehozott központi honlapon való közzététellel is eleget tehetnek.
(4) Ha a közoktatási intézmény nem lát el országos vagy térségi feladatot, e törvény szerinti elektronikus közzétételi
kötelezettségének az ágazati jogszabályokban meghatározott információs rendszerhez történő adatszolgáltatás
teljesítésével eleget tesz. 34. § (1) Az adatokat nem a saját honlapon közzétevő adatfelelős – a 35. § alkalmazásával – a közzéteendő adatokat az
adatközlőnek továbbítja, amely gondoskodik az adatok honlapon való közzétételéről, és arról, hogy egyértelmű
legyen az, hogy az egyes közzétett közérdekű adatok melyik szervtől származnak, illetve melyikre vonatkoznak.
(2) Az adatközlő a közzétételre szolgáló honlapot úgy alakítja ki, hogy az adatok közzétételére alkalmas legyen,
gondoskodik a folyamatos üzemeltetésről, az esetleges üzemzavar elhárításáról és az adatok frissítéséről.
(3) A közzétételre szolgáló honlapon közérthető formában tájékoztatást kell adni a közérdekű adatok egyedi
igénylésének szabályairól. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell az igénybe vehető jogorvoslati lehetőségek
ismertetését is. (4) A közzétételre szolgáló honlapon a közzétételi listákon meghatározott közérdekű adatokon kívül elektronikusan
közzétehetőek más közérdekű és közérdekből nyilvános adatok is.
35. § (1) Az elektronikus közzétételre kötelezett adatfelelős szerv vezetője gondoskodik a 37. §-ban meghatározott közzétételi
listákon szereplő adatok pontos, naprakész és folyamatos közzétételéről, az adatközlőnek való megküldéséről.
(2) A megküldött adatok elektronikus közzétételéért, folyamatos hozzáférhetőségéért, hitelességéért és az adatok
frissítéséért az adatközlő felel. (3) Az adatfelelős az (1) bekezdés szerinti, az adatközlő a (2) bekezdés szerinti kötelezettség teljesítésének részletes
szabályait belső szabályzatban állapítja meg. (4) Az elektronikusan közzétett adatok – ha e törvény vagy más jogszabály eltérően nem rendelkezik – a honlapról nem
távolíthatóak el. A szerv megszűnése esetén a közzététel kötelezettsége a szerv jogutódját terheli.
36. § A 37. §-ban meghatározott közzétételi listákban szereplő adatok közzététele nem érinti az adott szervnek a közérdekű
vagy közérdekből nyilvános adatok közzétételével kapcsolatos, más jogszabályban meghatározott kötelezettségeit.
24. A közzétételi listák 37. § (1) A 33. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott szervek (a továbbiakban együtt: közzétételre kötelezett szerv)
– a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – tevékenységükhöz kapcsolódóan az 1. melléklet szerinti általános
közzétételi listában meghatározott adatokat az 1. mellékletben foglaltak szerint közzéteszik.
(2) Jogszabály egyes ágazatokra, a közfeladatot ellátó szervtípusra vonatkozóan meghatározhat egyéb közzéteendő
adatokat (a továbbiakban: különös közzétételi lista). (3) A közzétételre kötelezett szerv vezetője – a Hatóság véleményének kikérésével –, valamint jogszabály a közfeladatot
ellátó szervre, azok irányítása, felügyelete alá tartozó szervekre vagy azok egy részére kiterjedő hatállyal további
kötelezően közzéteendő adatkört határozhat meg (a továbbiakban: egyedi közzétételi lista).
(4) A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendő adatok körét a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok
irányításáért felelős miniszter és a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszter, a katonai
nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendő adatok körét a honvédelemért felelős miniszter – a Hatóság
véleményének kikérésével – rendeletben állapítja meg. (5) Testületi szervként működő közzétételre kötelezett szerv esetén az egyedi közzétételi lista megállapítása és
módosítása – a Hatóság véleményének kikérésével – a testület hatáskörébe tartozik.
(6) A közzétételre kötelezett szerv vezetője a közzétételi listában nem szereplő közérdekű adatokra vonatkozó
adatigénylések adatai alapján évente felülvizsgálja az általa a (3) bekezdés szerint kiadott közzétételi listát, és
a jelentős arányban vagy mennyiségben felmerült adatigénylések alapján azt kiegészíti.
(7) A közzétételi listában – a közzéteendő adat jellegétől függően – a közzététel gyakorisága is megállapítható.
(8) A különös és egyedi közzétételi listák elkészítésére, illetve kiegészítésére a Hatóság is javaslatot tehet.
V. FEJEZET A NEMZETI ADATVÉDELMI ÉS INFORMÁCIÓSZABADSÁG HATÓSÁG
25. A Hatóság jogállása 38. § (1) A Hatóság autonóm államigazgatási szerv.
(2) A Hatóság feladata a személyes adatok védelméhez, valamint a közérdekű és a közérdekből nyilvános adatok
megismeréséhez való jog érvényesülésének ellenőrzése és elősegítése. (3) A Hatóság a (2) bekezdés szerinti feladatkörében az e törvényben meghatározottak szerint
a) bejelentés alapján vizsgálatot folytat; b) hivatalból adatvédelmi hatósági eljárást folytathat;
c) hivatalból titokfelügyeleti hatósági eljárást folytathat; d) a közérdekű adatokkal és a közérdekből nyilvános adatokkal kapcsolatos jogsértéssel összefüggésben bírósághoz
fordulhat; e) a más által indított perbe beavatkozhat;
f) adatvédelmi nyilvántartást vezet. (4) A Hatóság a (2) bekezdés szerinti feladatkörében
a) javaslatot tehet a személyes adatok kezelését, valamint a közérdekű adatok és a közérdekből nyilvános adatok
megismerését érintő jogszabályok megalkotására, illetve módosítására, véleményezi a feladatkörét érintő
jogszabályok tervezetét; b) tevékenységéről minden évben március 31-éig beszámolót hoz nyilvánosságra és a beszámolót benyújtja az
Országgyűlésnek; c) általános jelleggel vagy meghatározott adatkezelő részére ajánlást bocsát ki;
d) véleményezi a közfeladatot ellátó szerv tevékenységével kapcsolatosan az e törvény szerint közzéteendő
adatokra vonatkozó különös, illetve egyedi közzétételi listákat; e) törvényben meghatározott szervekkel vagy személyekkel együttműködve képviseli Magyarországot az Európai
Unió közös adatvédelmi felügyelő testületeiben; f) megszervezi a belső adatvédelmi felelősök konferenciáját;
g) meghatározza az adatvédelmi auditálás szakmai szempontjait; h) az adatkezelő kérelmére adatvédelmi auditot folytathat le.
(5) A Hatóság független, csak a törvénynek van alárendelve, feladatkörében nem utasítható, a feladatát más szervektől
elkülönülten, befolyásolástól mentesen látja el. A Hatóság számára feladatot csak törvény állapíthat meg.
26. A Hatóság költségvetése és gazdálkodása 39. § (1) A Hatóság fejezeti jogosítványokkal felruházott központi költségvetési szerv, amelynek költségvetése az Országgyűlés
költségvetési fejezetén belül önálló címet képez. (2) A Hatóság tárgyévi költségvetésének kiadási és bevételi főösszegei – az államháztartásról szóló törvényben
meghatározott, az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető elemi csapás, illetve annak következményei
elhárítása érdekében meghozott átmeneti intézkedés, valamint a Hatóság saját vagy irányító szervi hatáskörében
meghozott intézkedése kivételével – kizárólag az Országgyűlés által csökkenthetők.
(3) A Hatóság által kiszabott bírság a központi költségvetés bevétele.
(4) Az előző évi bevételeiből származó maradványt a Hatóság a következő években a feladatai teljesítésére
felhasználhatja. 27. A Hatóság elnöke 40. § (1) A Hatóságot elnök vezeti. A Hatóság elnökét a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki, azok közül
a jogász végzettségű, az országgyűlési képviselők választásán választható, magyar állampolgárok közül, akik az
adatvédelmet vagy az információszabadságot érintő eljárások ellenőrzésében legalább öt év szakmai tapasztalattal
rendelkeznek, vagy e területek valamelyikén tudományos fokozatot szereztek.
(2) A Hatóság elnökének nem nevezhető ki az, aki a kinevezésre irányuló javaslat megtételének időpontját megelőző
négy évben országgyűlési képviselő, európai parlamenti képviselő, köztársasági elnök, a Kormány tagja, államtitkár,
helyi önkormányzati képviselő, polgármester, alpolgármester, főpolgármester, főpolgármester-helyettes, megyei
közgyűlés elnöke vagy alelnöke, települési, területi vagy országos kisebbségi önkormányzat tagja, illetve párt
tisztségviselője vagy alkalmazottja volt. (3) A köztársasági elnök a Hatóság elnökét kilenc évre nevezi ki.
(4) A Hatóság elnöke a kinevezését követően a köztársasági elnök előtt az egyes közjogi tisztségviselők esküjéről és
fogadalmáról szóló törvény szerinti tartalommal esküt tesz. 41. § (1) A Hatóság elnöke nem lehet tagja pártnak, nem folytathat politikai tevékenységet, megbízatása
összeegyeztethetetlen minden más állami vagy önkormányzati tisztséggel és megbízatással.
(2) A Hatóság elnöke más keresőfoglalkozást nem folytathat, és egyéb tevékenységéért – a tudományos, az oktatói,
a művészeti, a szerzői jogi védelem alá eső, továbbá a lektori és a szerkesztői tevékenységet kivéve – díjazást nem
fogadhat el. (3) A Hatóság elnöke nem lehet gazdasági társaság vezető tisztségviselője, felügyelőbizottságának tagja, továbbá
gazdasági társaság személyes közreműködésre kötelezett tagja. 42. § (1) A Hatóság elnöke a kinevezését követő harminc napon belül, majd ezt követően minden évben január 31-ig, valamint
a megbízatásának megszűnését követő harminc napon belül az országgyűlési képviselők
vagyonnyilatkozatával azonos tartalmú vagyonnyilatkozatot tesz. (2) A vagyonnyilatkozat-tétel elmulasztása esetén – a vagyonnyilatkozat benyújtásáig – a Hatóság elnöke tisztségét nem
gyakorolhatja, javadalmazásban nem részesül. (3) A vagyonnyilatkozat nyilvános, oldalhű másolatát a Hatóság honlapján haladéktalanul közzé kell tenni.
A vagyonnyilatkozat a honlapról a Hatóság elnöke megbízatásának megszűnését követő egy év elteltéig nem
távolítható el. (4) A Hatóság elnökének vagyonnyilatkozatával kapcsolatos eljárást a miniszterelnöknél bárki kezdeményezheti
a vagyonnyilatkozat konkrét tartalmára vonatkozó olyan tényállítással, amely konkrétan megjelöli
a vagyonnyilatkozat kifogásolt részét és tartalmát. Ha a kezdeményezés nem felel meg az e bekezdésben foglalt
követelményeknek, nyilvánvalóan alaptalan, vagy az ismételten benyújtott kezdeményezés új tényállítást vagy adatot
nem tartalmaz, a miniszterelnök az eljárás lefolytatása nélkül elutasítja a kezdeményezést. A vagyonnyilatkozatban
foglaltak valóságtartalmát a miniszterelnök ellenőrzi. (5) A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás során a miniszterelnök felhívására a Hatóság elnöke köteles
a vagyonnyilatkozatában feltüntetett vagyoni, jövedelmi és érdekeltségi viszonyokat igazoló adatokat haladéktalanul,
írásban bejelenteni a miniszterelnök részére. Az ellenőrzés eredményéről az adatok megküldésével a miniszterelnök
tájékoztatja a köztársasági elnököt. Az adatokba csak a miniszterelnök és a köztársasági elnök tekinthet be.
(6) A Hatóság elnöke által benyújtott igazoló adatokat a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás lezárulását követő
harmincadik napon törölni kell. 43. § (1) A Hatóság elnöke miniszteri illetményre és juttatásokra jogosult, azzal, hogy a vezetői illetménypótlék mértéke
a miniszteri vezetői illetménypótlék másfélszerese. (2) A Hatóság elnökét naptári évenként negyven munkanap szabadság illeti meg.
44. § (1) A Hatóság elnöke a társadalombiztosítás ellátásaira való jogosultság szempontjából közszolgálati jogviszonyban
foglalkoztatott biztosítottnak minősül. (2) Az elnök megbízatásának időtartama közigazgatási szervnél közszolgálati jogviszonyban töltött időnek számít.
45. § (1) A Hatóság elnökének megbízatása megszűnik
a) a megbízatási idejének lejártával; b) lemondásával; c) halálával;
d) a kinevezéséhez szükséges feltételek hiányának megállapításával; e) összeférhetetlensége megállapításával;
f) felmentésével; g) a tisztségétől való megfosztással. (2) A Hatóság elnöke a miniszterelnök útján a köztársasági elnökhöz intézett írásbeli nyilatkozatával bármikor lemondhat
megbízatásáról. A Hatóság elnökének megbízatása a lemondás közlését követő, a lemondásban megjelölt napon,
ennek hiányában a lemondás közlésének napján szűnik meg. A lemondás érvényességéhez elfogadó nyilatkozat nem
szükséges. (3) Ha a Hatóság elnöke a 41. § szerinti összeférhetetlenségét a kinevezésétől számított harminc napon belül nem szünteti
meg, vagy a tisztsége gyakorlása során vele szemben összeférhetetlenségi ok merül fel, a köztársasági elnök
a miniszterelnök indítványára, az indítvány kézhezvételétől számított harminc napon belül dönt az
összeférhetetlenség megállapításának kérdésében. (4) A köztársasági elnök – a miniszterelnök indítványára – felmenti a Hatóság elnökét, ha a Hatóság elnöke neki fel nem
róható okból kilencven napon túlmenően nem képes eleget tenni megbízatásából eredő feladatainak.
(5) A köztársasági elnök – a miniszterelnök indítványára – megfosztja tisztségétől a Hatóság elnökét, ha a Hatóság elnöke
neki felróható okból kilencven napon túlmenően nem tesz eleget megbízatásából eredő feladatainak, vagy
vagyonnyilatkozatában szándékosan lényeges adatot, tényt valótlanul közöl. (6) A Hatóság elnökének kinevezéséhez szükséges feltételek hiányát a miniszterelnök indítványára a köztársasági elnök
állapítja meg. (7) A megbízatás az (1) bekezdés a), b) és f) pontja szerinti megszűnése esetén a Hatóság elnökét a megszűnéskori havi
illetménye háromszorosának megfelelő összegű külön illetmény illeti meg.
(8) A köztársasági elnöknek a (3)–(6) bekezdéssel és a 40. §-sal a hatáskörébe utalt döntéséhez ellenjegyzés nem
szükséges. 28. A Hatóság elnökének helyettese 46. § (1) A Hatóság elnökének munkáját az általa határozatlan időre kinevezett helyettes segíti. A Hatóság elnökhelyettese
felett az elnök gyakorolja a munkáltatói jogokat. (2) Az elnökhelyettesnek meg kell felelnie a Hatóság elnökének kinevezéséhez szükséges, a 40. § (1) és (2) bekezdésében
előírt feltételeknek. (3) Az elnökhelyettes összeférhetetlenségére a 41. §-ban foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(4) Az elnökhelyettes az elnök akadályoztatása esetén, illetve ha az elnöki tisztség nincs betöltve, gyakorolja az elnök
hatásköreit és ellátja feladatait. 47. § Az elnökhelyettes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségére és a vagyonnyilatkozatával kapcsolatos
eljárásra a 42. § rendelkezései megfelelően irányadóak, azzal, hogy a vagyonnyilatkozatával kapcsolatos eljárás során
a miniszterelnök helyett a Hatóság elnöke jár el, és az ellenőrzés eredményéről nem kell tájékoztatni a köztársasági
elnököt. 48. § (1) Az elnökhelyettes államtitkári illetményre és juttatásokra jogosult.
(2) Az elnökhelyettest naptári évenként negyven munkanap szabadság illeti meg.
(3) Az elnökhelyettes a társadalombiztosítás ellátásaira való jogosultság szempontjából közszolgálati jogviszonyban
foglalkoztatott biztosítottnak minősül. (4) Az elnökhelyettes megbízatásának időtartama közigazgatási szervnél közszolgálati jogviszonyban töltött időnek
számít. 49. § (1) A Hatóság elnökhelyettesének megbízatása megszűnik
a) lemondásával; b) halálával; c) a kinevezéséhez szükséges feltételek hiányának megállapításával;
d) összeférhetetlensége megállapításával; e) felmentésével; f) a tisztségétől való megfosztással.
(2) A Hatóság elnökhelyettese a Hatóság elnökéhez intézett írásbeli nyilatkozatával bármikor lemondhat megbízatásáról.
A Hatóság elnökhelyettesének megbízatása a lemondás közlését követő, a lemondásban megjelölt napon, ennek
hiányában a lemondás közlésének napján szűnik meg. A lemondás érvényességéhez elfogadó nyilatkozat nem
szükséges. (3) Ha a Hatóság elnökhelyettese a 41. § szerinti összeférhetetlenségét a kinevezésétől számított harminc napon belül
nem szünteti meg, vagy a tisztsége gyakorlása során vele szemben összeférhetetlenségi ok merül fel, a Hatóság elnöke
dönt az összeférhetetlenség megállapításának kérdésében. (4) A Hatóság elnöke felmenti a Hatóság elnökhelyettesét, ha a Hatóság elnökhelyettese neki fel nem róható okból
kilencven napon túlmenően nem képes eleget tenni megbízatásából eredő feladatainak.
(5) A Hatóság elnöke a Hatóság elnökhelyettesét felmentheti, ezzel egyidejűleg a Hatóság elnökhelyettesének
a Hatóságnál köztisztviselői munkakört és – az 51. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek fennállásának
hiányában is – vizsgálói megbízatást kell felajánlani. (6) A Hatóság elnöke megfosztja tisztségétől a Hatóság elnökhelyettesét, ha a Hatóság elnökhelyettese neki felróható
okból kilencven napon túlmenően nem tesz eleget megbízatásából eredő feladatainak, vagy vagyonnyilatkozatában
szándékosan lényeges adatot, tényt valótlanul közöl. (7) A Hatóság elnökhelyettesének kinevezéséhez szükséges feltételek hiányát a Hatóság elnöke állapítja meg.
(8) A megbízatás az (1) bekezdés a) és e) pontja szerinti megszűnése esetén a Hatóság elnökhelyettesét a megszűnéskori
havi illetménye háromszorosának megfelelő összegű külön illetmény illeti meg.
29. A Hatóság személyi állománya 50. § A Hatóság köztisztviselői és munkavállalói felett a munkáltatói jogokat a Hatóság elnöke gyakorolja.
51. § (1) A Hatóság elnöke a Hatóság köztisztviselői létszámának legfeljebb húsz százalékáig vizsgálót nevezhet ki, a Hatóság
azon köztisztviselői közül, akik felsőfokú informatikai vagy jogász végzettségűek és legalább három évet adatvédelmi
szakértő vagy adatvédelmi felelős munkakörben töltöttek, valamint közigazgatási vagy jogi szakvizsgával
rendelkeznek. (2) A vizsgálói megbízatás határozatlan időre szól, amely a Hatóság elnöke által bármikor – indokolás nélkül –
visszavonható. Ha a Hatóság elnöke a vizsgálói megbízatást visszavonja, a köztisztviselőt a vizsgálói megbízatását
megelőzően betöltött utolsó munkakörébe kell visszahelyezni. (3) A vizsgáló vezetői pótlék nélkül számított osztályvezetői illetményre jogosult.
VI. FEJEZET A HATÓSÁG ELJÁRÁSAI 30. A Hatóság vizsgálata
52. § (1) A Hatóságnál bejelentéssel bárki vizsgálatot kezdeményezhet arra hivatkozással, hogy személyes adatok kezelésével,
illetve a közérdekű adatok vagy a közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez fűződő jogok gyakorlásával
kapcsolatban jogsérelem következett be, vagy annak közvetlen veszélye fennáll.
(2) A Hatóság vizsgálata nem minősül közigazgatási hatósági eljárásnak, arra a közigazgatási hatósági eljárás általános
szabályairól szóló törvényt nem kell alkalmazni. (3) A Hatósághoz tett bejelentése miatt senkit sem érhet hátrány. A bejelentő kilétét a Hatóság csak akkor fedheti fel,
ha ennek hiányában a vizsgálat nem lenne lefolytatható. Ha a bejelentő kéri, kilétét a Hatóság akkor sem fedheti fel,
ha ennek hiányában a vizsgálat nem folytatható le. Erről a következményről a Hatóság a bejelentőt köteles
tájékoztatni. (4) A Hatóság vizsgálata ingyenes, a vizsgálat költségeit a Hatóság előlegezi és viseli.
53. § (1) A Hatóság – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivételekkel – a bejelentést köteles érdemben megvizsgálni.
(2) A Hatóság a bejelentést érdemi vizsgálat nélkül elutasíthatja, ha
a) a bejelentésben megjelölt jogsérelem csekély jelentőségű, vagy
b) a bejelentés névtelen. (3) A Hatóság a bejelentést érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha
a) az adott ügyben bírósági eljárás van folyamatban, vagy az ügyben korábban jogerős bírósági határozat született,
b) az 52. § (3) bekezdése szerinti tájékoztatás ellenére a bejelentő továbbra is kéri, hogy a kilétét ne fedjék fel,
c) a bejelentés nyilvánvalóan alaptalan, d) az ismételten előterjesztett bejelentés érdemben új tényt, adatot nem tartalmaz.
(4) Ha a bejelentést az alapvető jogok biztosa tette, a Hatóság a bejelentést érdemi vizsgálat nélkül csak abban az esetben
utasíthatja el, ha az adott ügyben bírósági eljárás van folyamatban, vagy az ügyben korábban jogerős bírósági
határozat született. (5) A Hatóság a vizsgálatot megszünteti, ha
a) a (3)–(4) bekezdés alapján a kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasításának lett volna helye, az elutasítási ok
azonban a vizsgálat megindítását követően jutott a hatóság tudomására,
b) a vizsgálat folytatására okot adó körülmény már nem áll fenn.
(6) A Hatóság a bejelentés érdemi vizsgálatának elutasításáról, a vizsgálat megszüntetéséről és az elutasítás, illetve
a megszüntetés indokairól értesíti a bejelentőt. (7) A Hatóság a hatáskörébe nem tartozó ügyre vonatkozó bejelentést – a bejelentő egyidejű értesítése mellett –
a bejelentésben foglaltak tekintetében eljárásra hatáskörrel rendelkező szervhez átteszi, ha a rendelkezésre álló
adatok alapján a hatáskörrel rendelkező szerv kiléte megállapítható. Ha a Hatóság hatáskörébe nem tartozó ügyre
vonatkozó bejelentés alapján a Hatóság azt állapítja meg, hogy az ügyben bírósági eljárás kezdeményezésének van
helye, erről a bejelentőt értesíti. 54. § (1) A Hatóság a vizsgálat során
a) a vizsgált adatkezelő kezelésében levő, a vizsgált üggyel összefüggésbe hozható összes iratba betekinthet, illetve
azokról másolatot kérhet, b) a vizsgált üggyel összefüggésbe hozható adatkezelést megismerheti, az adatkezelés helyszínéül szolgáló
helyiségbe beléphet, c) a vizsgált adatkezelőtől, illetve az adatkezelő bármely munkatársától írásbeli és szóbeli felvilágosítást kérhet,
d) a vizsgált üggyel összefüggésbe hozható bármely szervezettől vagy személytől írásbeli felvilágosítást kérhet, és
e) az adatkezelő hatóság felügyeleti szervének vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel.
(2) A Hatóság (1) bekezdés szerinti kérésének a vizsgált adatkezelő, illetve az eljárási cselekménnyel érintett más szervezet
vagy személy a Hatóság által megállapított határidőn belül köteles eleget tenni. A Hatóság által megállapított határidő
az (1) bekezdés d) és e) pontja szerinti esetben tizenöt napnál rövidebb nem lehet.
(3) Az (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti felvilágosítást az arra felhívott személy megtagadhatja, ha
a) az a személy, akit a Hatóság vizsgálatának alapját képező bejelentés érint, a közigazgatási hatósági eljárás
általános szabályairól szóló törvény szerinti hozzátartozója vagy volt házastársa;
b) a felvilágosítás során magát vagy a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szerinti
hozzátartozóját, illetve volt házastársát bűncselekmény elkövetésével vádolná, az azzal kapcsolatos kérdésben.
55. § (1) A Hatóság a bejelentés érkezésétől számított két hónapon belül,
a) ha a bejelentésben foglaltakat megalapozottnak tartja, aa) az 56. §-ban, illetve az 57. §-ban meghatározott intézkedést tesz,
ab) a vizsgálatot lezárja, és a 60. § szerinti adatvédelmi hatósági eljárást indít, vagy
ac) a vizsgálatot lezárja, és a 62. § szerinti titokfelügyeleti hatósági eljárást indít;
b) ha a bejelentésben foglaltakat nem tartja megalapozottnak, a vizsgálatot lezárja.
(2) A vizsgálat eredményéről, a vizsgálat lezárásának indokáról, esetleges intézkedéséről, illetve hatósági eljárás
megindításáról a Hatóság a bejelentőt értesíti. 56. § (1) Ha a Hatóság a személyes adatok kezelésével, illetve a közérdekű adatok vagy a közérdekből nyilvános adatok
megismeréséhez fűződő jogok gyakorlásával kapcsolatos jogsérelem vagy annak közvetlen veszélye fennállását
megalapozottnak tartja, az adatkezelőt a jogsérelem orvoslására, illetve annak közvetlen veszélye megszüntetésére
szólítja fel. (2) Az adatkezelő – egyetértése esetén – haladéktalanul megteszi az (1) bekezdés szerinti felszólításban megjelölt
szükséges intézkedéseket, és a megtett intézkedéseiről, illetve – egyet nem értése esetén – álláspontjáról a felszólítás
kézhezvételétől számított harminc napon belül írásban tájékoztatja a Hatóságot.
(3) A felügyeleti szervvel rendelkező adatkezelő hatóság esetében a Hatóság – ha az (1) bekezdés szerinti felszólítás nem
vezetett eredményre – az adatkezelő szerv egyidejű tájékoztatása mellett ajánlást tehet az adatkezelő felügyeleti
szervének. A Hatóság az adatkezelő felügyeleti szervének az (1) bekezdés szerinti felszólítás hiányában is közvetlenül
ajánlást tehet, ha a jogsérelem orvoslása, illetve a jogsérelem közvetlen veszélyének megszüntetése álláspontja szerint
ilyen módon hatékonyabban megtörténhet. (4) A felügyeleti szerv az ajánlás tekintetében kialakított érdemi álláspontjáról, illetve a megtett intézkedésről az ajánlás
kézhezvételétől számított harminc napon belül írásban tájékoztatja a Hatóságot.
57. § Ha a Hatóság a vizsgálata alapján azt állapítja meg, hogy a jogsérelem, illetve annak közvetlen veszélye valamely
jogszabály vagy közjogi szervezetszabályozó eszköz fölösleges, nem egyértelmű vagy nem megfelelő rendelkezésére,
illetve az adatkezeléssel összefüggő kérdések jogi szabályozásának hiányára vagy hiányosságára vezethető vissza,
a jogsérelem, illetve annak közvetlen veszélye jövőbeni elkerülésének érdekében ajánlást tehet a jogszabályalkotásra,
illetve a közjogi szervezetszabályozó eszköz kiadására jogosult szervnek, illetve a jogszabály előkészítőjének. Az
ajánlásban a Hatóság javasolhatja a jogszabály, illetve a közjogi szervezetszabályozó eszköz módosítását, hatályon
kívül helyezését vagy megalkotását. A megkeresett szerv az álláspontjáról, illetve az ajánlásban foglaltak szerint
megtett intézkedéséről hatvan napon belül értesíti a Hatóságot.
58. § (1) Ha az 56. § szerinti felszólítás vagy ajánlás alapján a jogsérelem orvoslására, illetve a jogsérelem közvetlen veszélyének
megszüntetésére nem került sor, a Hatóság az 56. § (2) bekezdése szerinti, illetve – ha ajánlás tételére került sor – az
56. § (4) bekezdése szerinti tájékoztatási határidő lejártát követő harminc napon belül dönt a szükséges további
intézkedések megtételéről. (2) Az (1) bekezdés szerinti esetben szükséges további intézkedésként a Hatóság
a) a 60. §-ban foglaltak szerint adatvédelmi hatósági eljárást indíthat,
b) a 62. §-ban foglaltak szerint titokfelügyeleti hatósági eljárást indíthat,
c) a 64. §-ban foglaltak szerint bírósági eljárást indíthat, vagy
d) az 59. §-ban foglaltak szerint jelentést készíthet.
(3) Az 56. § és az 57. § szerinti intézkedések eredményéről, illetve a (2) bekezdés szerinti további intézkedések
megtételéről a Hatóság a bejelentőt értesíti. 31. A Hatóság jelentése
59. § (1) A Hatóság a bejelentés alapján lefolytatott vizsgálatról jelentést készíthet, ha az ügyben a Hatóság által hatósági
eljárás vagy bírósági eljárás megindítására nem került sor.
(2) A jelentés tartalmazza a vizsgálat során feltárt tényeket, az ezeken alapuló megállapításokat és következtetéseket.
(3) A Hatóság jelentése nyilvános. A minősített adatot tartalmazó jelentést a Hatóság elnöke minősíti, vagy a minősítési
jelölést megismétli. A minősített adatot vagy törvény által védett titkot tartalmazó jelentést úgy kell
nyilvánosságra hozni, hogy a minősített adat vagy a törvény által védett egyéb titok ne legyen megismerhető.
(4) A Hatóságnak a titkosszolgálati eszközök és módszerek alkalmazására jogosult szervek e tevékenységével kapcsolatos
vizsgálatáról készült jelentése nem tartalmazhat olyan adatot, amelyből a szerv adott ügyben folytatott titkos
információgyűjtő tevékenységére lehetne következtetni. (5) A Hatóság jelentése bíróság vagy más hatóság előtt nem támadható meg.
32. Adatvédelmi hatósági eljárás 60. § (1) A személyes adatok védelméhez való jog érvényesülése érdekében a Hatóság adatvédelmi hatósági eljárást indíthat.
(2) Az adatvédelmi hatósági eljárásra a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényt az e
törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. (3) Az adatvédelmi hatósági eljárás kizárólag hivatalból indítható, az akkor sem minősül kérelemre indult eljárásnak, ha az
adatvédelmi hatósági eljárást a Hatóság bejelentésen alapuló vizsgálata előzte meg. Ha azonban az adatvédelmi
hatósági eljárást a Hatóság bejelentésen alapuló vizsgálata előzte meg, a bejelentőt az adatvédelmi hatósági eljárás
megindításáról, illetve befejezéséről értesíteni kell. (4) A Hatóság adatvédelmi hatósági eljárást indít, ha a bejelentésen alapuló vizsgálat alapján vagy egyébként
valószínűsíthető a személyes adatok jogellenes kezelése, és a jogellenes adatkezelés
a) személyek széles körét érinti, b) különleges adatokat érint, vagy
c) nagy érdeksérelmet vagy kárveszélyt idézhet elő. (5) Az adatvédelmi hatósági eljárásban az ügyintézési határidő két hónap.
61. § (1) Az adatvédelmi hatósági eljárásban hozott határozatában a Hatóság
a) elrendelheti a valóságnak nem megfelelő személyes adat helyesbítését,
b) elrendelheti a jogellenesen kezelt személyes adatok zárolását, törlését vagy megsemmisítését,
c) megtilthatja a személyes adatok jogellenes kezelését vagy feldolgozását,
d) megtilthatja a személyes adatok külföldre továbbítását, e) elrendelheti az érintett tájékoztatását, ha azt az adatkezelő jogellenesen tagadta meg, valamint
f) bírságot szabhat ki. (2) A Hatóság elrendelheti határozatának – az adatkezelő azonosító adatainak közzétételével történő –
nyilvánosságra hozatalát, ha azt az adatvédelem érdekeinek, illetve nagyobb számú érintett e törvény szerinti jogainak
védelme megköveteli. (3) Az (1) bekezdés f) pontja szerint kiszabott bírság mértéke százezertől tízmillió forintig terjedhet.
(4) A Hatóság annak eldöntésében, hogy indokolt-e a bírság kiszabása, illetve a bírság mértékének megállapításában az
eset összes körülményeit – így különösen a jogsértéssel érintettek körének nagyságát, a jogsértés súlyát és a jogsértés
ismétlődő jellegét – veszi figyelembe. (5) A bírósági felülvizsgálat kezdeményezésére irányadó keresetindítási határidő lejártáig, illetve felülvizsgálat
kezdeményezése esetén a bíróság jogerős döntéséig a vitatott adatkezeléssel érintett adatok nem törölhetők, illetve
nem semmisíthetők meg. 33. Titokfelügyeleti hatósági eljárás 62. § (1) Ha a bejelentésen alapuló vizsgálat alapján vagy egyébként valószínűsíthető, hogy a nemzeti minősített adat
minősítése jogellenes, a Hatóság titokfelügyeleti hatósági eljárást indíthat. A Hatóság titokfelügyeleti hatósági
eljárása a Nemzeti Biztonsági Felügyelet a minősített adat védelméről szóló törvényben meghatározott feladatait nem
érinti. (2) A titokfelügyeleti hatósági eljárásra a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényt az e
törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. (3) A titokfelügyeleti hatósági eljárás kizárólag hivatalból indítható, az akkor sem minősül kérelemre indult eljárásnak,
ha a titokfelügyeleti hatósági eljárást a Hatóság bejelentésen alapuló vizsgálata előzte meg. Ha azonban
a titokfelügyeleti hatósági eljárást a Hatóság bejelentésen alapuló vizsgálata előzte meg, a bejelentőt
a titokfelügyeleti hatósági eljárás megindításáról, illetve befejezéséről értesíteni kell.
63. § (1) A titokfelügyeleti hatósági eljárásban hozott határozatában a Hatóság a nemzeti minősített adat minősítésére
vonatkozó jogszabályok megsértésének megállapítása esetén a minősítőt a nemzeti minősített adat minősítési
szintjének, illetve érvényességi idejének a jogszabályoknak megfelelő megváltoztatására, vagy a minősítés
megszüntetésére hívja fel. (2) Ha a minősítő a Hatóság (1) bekezdés szerinti határozatát megalapozatlannak tartja, annak bírósági felülvizsgálatát
a határozat közlésétől számított hatvan napon belül kérheti. A keresetlevél benyújtásának a határozat
végrehajtására halasztó hatálya van. Ha a minősítő a határozat közlésétől számított hatvan napon belül nem fordul
bírósághoz, a nemzeti minősített adat minősítése a határozat közlésétől számított hatvanegyedik napon
a határozatban foglaltak szerint megszűnik, illetve minősítési szintje vagy érvényességi ideje a határozatban foglaltak
szerint megváltozik. (3) A bíróság eljárására a polgári perrendtartás közigazgatási perekre vonatkozó rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a bíróság az ügyben zárt tárgyaláson, soron kívül jár el.
(4) A bíróság a Hatóság határozatát helybenhagyja, megváltoztatja, vagy hatályon kívül helyezi, és szükség esetén
a Hatóságot új eljárásra kötelezi. (5) A bíróság, illetve a Hatóság határozata nem érinti a minősítőnek a nemzeti minősített adat felülvizsgálatára vonatkozó,
a minősített adat védelméről szóló törvény szerinti kötelezettségét.
(6) A perben csak olyan bíró járhat el, akinek a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény szerinti legmagasabb szintű
nemzetbiztonsági ellenőrzését elvégezték. (7) A per során a bírón, a felperesen és az alperesen kívüli személyek a minősített adatot csak akkor ismerhetik meg,
ha a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény szerinti legmagasabb szintű nemzetbiztonsági ellenőrzésüket
elvégezték. 34. A Hatóság által indítható per 64. § (1) Ha az adatkezelő az 56. § (1) bekezdésében foglalt felszólításnak nem tesz eleget, a közérdekű adatok és a közérdekből
nyilvános adatokkal kapcsolatos jogsértés miatt a Hatóság az 56. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatásra vonatkozó
határidő lejártát követő harminc napon belül keresettel kérheti a bíróságtól az adatkezelőnek a Hatóság
felszólítása szerinti magatartásra való kötelezését. (2) A per elbírálása a 31. § (5) bekezdése szerinti bíróság hatáskörébe és illetékességébe tartozik.
(3) Azt, hogy az adatkezelés a jogszabályban foglaltaknak megfelel, az adatkezelő köteles bizonyítani.
(4) A perben fél lehet az is, akinek egyébként nincs perbeli jogképessége.
(5) A bíróság kérelemre elrendelheti ítéletének – az adatkezelő azonosító adatainak közzétételével történő –
nyilvánosságra hozatalát, ha azt az adatvédelem, illetve az információszabadság érdekeinek és nagyobb számú
érintett e törvényben védett jogainak védelme megköveteli. 35. Adatvédelmi nyilvántartás
65. § (1) Az adatkezelő személyes adatokra vonatkozó adatkezeléseiről, az érintettek tájékozódásának elősegítése érdekében
a Hatóság hatósági nyilvántartást (a továbbiakban: adatvédelmi nyilvántartás) vezet, amely – a (2) bekezdésben
meghatározott kivételekkel – tartalmazza a) az adatkezelés célját,
b) az adatkezelés jogalapját, c) az érintettek körét,
d) az érintettekre vonatkozó adatok leírását, e) az adatok forrását,
f) az adatok kezelésének időtartamát, g) a továbbított adatok fajtáját, címzettjét és a továbbítás jogalapját, ideértve a harmadik országokba irányuló
adattovábbításokat is, h) az adatkezelő, valamint az adatfeldolgozó nevét és címét, a tényleges adatkezelés, illetve az adatfeldolgozás
helyét és az adatfeldolgozónak az adatkezeléssel összefüggő tevékenységét,
i) az alkalmazott adatfeldolgozási technológia jellegét, j) a belső adatvédelmi felelős alkalmazása esetén annak nevét és elérhetőségi adatait.
(2) Az adatvédelmi nyilvántartás a nemzetbiztonsági szervek adatkezelései tekintetében a nemzetbiztonsági szerv nevét
és címét, az adatkezelés célját és jogalapját tartalmazza.
(3) Nem vezet adatvédelmi nyilvántartást a Hatóság arról az adatkezelésről, amely
a) az adatkezelővel munkaviszonyban, tagsági viszonyban, óvodai nevelésben való részvételre irányuló, tanulói
vagy tanulószerződéses jogviszonyban, kollégiumi tagsági viszonyban vagy – a pénzügyi szervezetek, közüzemi
szolgáltatók, elektronikus hírközlési szolgáltatók ügyfelei kivételével – ügyfélkapcsolatban álló személyek
adataira vonatkozik; b) egyház, vallásfelekezet, vallási közösség belső szabályai szerint történik;
c) az egészségügyi ellátásban kezelt személy betegségével, egészségi állapotával kapcsolatos személyes
adatokra vonatkozik gyógykezelés vagy az egészség megőrzése, társadalombiztosítási igény érvényesítése
céljából; d) az érintett anyagi és egyéb szociális támogatása céljából nyilvántartott személyes adatokra vonatkozik;
e) a hatósági, az ügyészségi és a bírósági eljárás által érintett személyeknek az eljárás lefolytatásával kapcsolatos
személyes adataira, vagy a büntetés-végrehajtás során a büntetés-végrehajtással összefüggésben kezelt
személyes adatokra vonatkozik; f) a hivatalos statisztika célját szolgáló személyes adatokat tartalmaz, feltéve hogy – törvényben meghatározottak
szerint – az adatok érintettel való kapcsolatának megállapítását véglegesen lehetetlenné teszik;
g) a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló törvény szerinti médiatartalom-szolgáltató olyan
adatait tartalmazza, amelyek kizárólag saját tájékoztatási tevékenységét szolgálják;
h) a tudományos kutatás céljait szolgálja, ha az adatokat nem hozzák nyilvánosságra,
i) a levéltári őrizetbe vett iratokkal összefüggésben valósul meg.
(4) Az adatvédelmi nyilvántartás nyilvános, azt a Hatóság a honlapján bárki számára hozzáférhető módon közzéteszi.
66. § (1) A személyes adatok kezelésének nyilvántartásba vételét az adatkezelő – a kötelező adatkezelés kivételével az
adatkezelés megkezdése előtt – kérelmezi a Hatóságnál. A kötelező adatkezelés, valamint a 68. § (2) bekezdésben
foglalt eset kivételével az adatkezelés a nyilvántartásba vételt megelőzően nem kezdhető meg.
(2) A kötelező adatkezelés nyilvántartásba vételét az adatkezelő az adatkezelést elrendelő jogszabály hatálybalépését
követő húsz napon belül kérelmezi a Hatóságnál. (3) A nyilvántartásba vétel szempontjából az eltérő célú adatkezelések önálló adatkezelésnek minősülnek, abban az
esetben is, ha a kezelt adatok köre azonos.
(4) A nyilvántartásba vétel iránti kérelemnek tartalmaznia kell a 65. § (1), illetve (2) bekezdése szerinti adatokat.
67. § Az adatvédelmi nyilvántartásba vételért a kötelező adatkezelés nyilvántartásba vétele kivételével a miniszteri
rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni. 68. § (1) A (3) bekezdésben foglalt kivétellel a Hatóság az adatkezelést a kérelem megérkezésétől számított nyolc napon belül
nyilvántartásba veszi, ha a kérelem tartalmazza a 65. § (1), illetve (2) bekezdése szerinti adatokat.
(2) A (3) bekezdésben foglalt kivétellel ha a Hatóság a nyilvántartásba vétel iránti kérelmet határidőben nem bírálja el, az
adatkezelő az adatkezelést a kérelemben foglaltak szerint megkezdheti.
(3) A (4) és (5) bekezdés szerinti adatkezelést a Hatóság a kérelem megérkezésétől számított negyven napon belül
nyilvántartásba veszi, ha a kérelem tartalmazza a 65. § (1), illetve (2) bekezdése szerinti adatokat és az adatkezelőnél
a jogszerű adatkezelés feltételei biztosíthatók. (4) Ha a kérelem olyan – az (5) bekezdésben meghatározott – adatkezelés nyilvántartásba vételére irányul, amely az
adatkezelő korábban nyilvántartásba vett adatkezelésével nem érintett adatállományra vonatkozik, illetve amely az
adatkezelő korábban nyilvántartásba vett adatkezelésénél nem alkalmazott, új adatfeldolgozási
technológia alkalmazását teszi szükségessé, a nyilvántartásba vétel feltétele, hogy az adatkezelőnél a jogszerű
adatkezelés feltételei biztosíthatók legyenek. (5) A (4) bekezdésben foglalt nyilvántartásba vételi feltétel, az abban meghatározottak szerint
a) az országos hatósági, munkaügyi és bűnügyi adatállományok kezelésére;
b) a pénzügyi szervezetek és közüzemi szolgáltatók ügyfelekre vonatkozó adatkezelésére;
c) az elektronikus hírközlési szolgáltatóknak a szolgáltatást igénybe vevőkre vonatkozó adatkezelésére
vonatkozik. (6) A Hatóság az adatvédelmi nyilvántartásba vételi kérelemnek helyt adó határozatának tartalmaznia kell az adatkezelés
nyilvántartási számát, amelyet az adatkezelőnek az adatok minden továbbításánál, nyilvánosságra hozásánál és az
érintettnek való kiadásakor fel kell tüntetni. A nyilvántartási szám az adatkezelés azonosítására szolgál, és nem
tanúsítja a nyilvántartásba vett adatkezelés jogszerűségét. (7) A 65. § (1) bekezdés b)–j) pontja szerinti adatok megváltozása esetén az adatkezelő a változás bekövetkezésétől
számított nyolc napon belül változásbejegyzési kérelmet nyújt be a Hatóságnak. A változásbejegyzési eljárásra az (1),
(3) és (5) bekezdésben foglalt szabályokat megfelelően alkalmazni kell, azzal, hogy a kérelemnek csak a megváltozott
adatokat kell tartalmaznia. 36. Adatvédelmi audit 69. § (1) Az adatvédelmi audit a Hatóság olyan szolgáltatása, amelynek célja a végzett vagy tervezett adatkezelési műveletek
a Hatóság által meghatározott és közzétett szakmai szempontok szerinti értékelésén keresztül a magas szintű
adatvédelem és adatbiztonság megvalósítása. Tervezett adatkezelési műveletek akkor vonhatók audit alá, ha az
adatkezelésre vonatkozó koncepció kidolgozottsága ezt lehetővé teszi. (2) Adatvédelmi auditot a Hatóság az adatkezelő kérelmére folytathat le. Az adatvédelmi audit lefolytatásáért miniszteri
rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni. (3) Az adatvédelmi audit eredményét a Hatóság az auditról készített értékelésben rögzíti. Az értékelés javaslatokat
fogalmazhat meg az adatkezelő számára. Az értékelés – az adatkezelő ezzel ellentétes kérelmének hiányában –
nyilvános. (4) Az adatvédelmi audit a Hatóság e törvényben rögzített egyéb hatásköreinek gyakorlását nem korlátozza.
37. Büntető-, szabálysértési és fegyelmi eljárás kezdeményezése 70. § (1) Ha a Hatóság az eljárása során bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúját észleli, büntetőeljárást kezdeményez az
annak megindítására jogosult szervnél. Ha a Hatóság az eljárása során szabálysértés vagy fegyelmi vétség
elkövetésének alapos gyanúját észleli, szabálysértési, illetve fegyelmi eljárást kezdeményez a szabálysértési, illetve
a fegyelmi eljárás lefolytatására jogosult szervnél. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szerv az eljárás megindításával kapcsolatos álláspontjáról – törvény eltérő
rendelkezése hiányában – harminc napon belül, az eljárás eredményéről pedig az annak befejezését követő harminc
napon belül tájékoztatja a Hatóságot. 38. Adatkezelés és titoktartás
71. § (1) A Hatóság eljárása során – az annak lefolytatásához szükséges mértékben és ideig – kezelheti mindazon személyes
adatokat, valamint törvény által védett titoknak és hivatás gyakorlásához kötött titoknak minősülő adatokat, amelyek
az eljárással összefüggnek, illetve amelyek kezelése az eljárás eredményes lefolytatása érdekében szükséges.
(2) A Hatóság a vizsgálata során beszerzett adatokat hatósági eljárásában felhasználhatja.
(3) A Hatóság az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXII. törvény 23. § (2) bekezdésében meghatározott adatokat
az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXII. törvény 23. § (7) bekezdésében meghatározottak szerint ismerheti
meg. (4) A minősített adatot érintő adatkezeléssel kapcsolatos eljárása során a Hatóság elnökhelyettese, vezető megbízású
köztisztviselője és vizsgálója – ha megfelelő szintű személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezik – a minősített
adatot a minősített adat védelméről szóló törvényben meghatározott felhasználói engedély nélkül is megismerheti.
(5) A Hatóság elnöke, elnökhelyettese és a Hatósággal közszolgálati jogviszonyban, valamint munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban álló, illetve állt személyek – a más szervezet számára jogszabályban előírt adatszolgáltatást
kivéve – e jogviszony fennállása alatt, és annak megszűnését követően is kötelesek megőrizni a Hatóság
tevékenységével, annak ellátásával kapcsolatban tudomásukra jutott személyes adatot, minősített adatot, illetve
törvény által védett titoknak és hivatás gyakorlásához kötött titoknak minősülő adatot, valamint minden olyan adatot,
tényt vagy körülményt, amelyet a Hatóság nem köteles törvény előírásai szerint a nyilvánosság
számára hozzáférhetővé tenni. (6) Az (5) bekezdésben felsorolt személyek megőrzési kötelezettsége arra terjed ki, hogy a feladataik ellátásával
kapcsolatban tudomásukra jutott adatokat, tényt vagy körülményt jogosulatlanul nem tehetik közzé, nem
hasznosíthatják, és nem hozhatják harmadik személy tudomására. VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 72. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a) állapítsa meg a közérdekű adatok elektronikus közzétételének részletszabályait,
b) állapítsa meg a közérdekű adat iránti igény teljesítése érdekében készített másolatért fizetendő költségtérítés
mértékének megállapítása során figyelembe vehető költségelemeket és azok legmagasabb mértékét, valamint
a másolatként igényelt dokumentum jelentős terjedelmének megállapítása során alkalmazandó szempontokat,
c) különös közzétételi listát állapíthasson meg. (2) Felhatalmazást kap
a) a feladatkörrel rendelkező miniszter, hogy rendeletben az irányítása vagy felügyelete alá tartozó szervekre nézve
különös közzétételi listát állapíthasson meg, b) az e-közigazgatásért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a közzétételi listákon szereplő adatok
közzétételéhez szükséges közzétételi mintákat, c) a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter, a polgári hírszerzési tevékenység
irányításáért felelős miniszter, valamint a honvédelemért felelős miniszter, hogy – a Hatóság véleményének
kikérésével – rendeletben állapítsa meg az irányítása alá tartozó nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendő
adatok körét. (3) Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy a Hatóság véleményének kikérésével, az adópolitikáért
felelős miniszterrel egyetértésben az adatvédelmi nyilvántartásba vételért és az adatvédelmi auditért fizetendő
igazgatási szolgáltatási díj mértékét, valamint a díj beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával és visszatérítésével
kapcsolatos részletes szabályokat rendeletben állapítsa meg. 73. § (1) E törvény – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1–37. §, a 38. § (1)–(3) bekezdése, a 38. § (4) bekezdés a)–f) pontja, a 38. § (5) bekezdése, a 39. §, a 41–68. §, a 70–72. §,
a 75–77. § és a 79–88. §, valamint az 1. melléklet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 38. § (4) bekezdés g) és h) pontja, valamint a 69. § 2013. január 1-jén lép hatályba.
74. § A Hatóság első elnökére a miniszterelnök 2011. november 15-éig tesz javaslatot a köztársasági elnöknek. A Hatóság
első elnökét a köztársasági elnök 2012. január 1-jei hatállyal nevezi ki.
75. § (1) Az adatvédelmi biztoshoz 2012. január 1-je előtt érkezett beadvány alapján folyamatban lévő ügyben az e törvényben
foglaltak szerint a Hatóság jár el. (2) Az adatvédelmi biztos feladatkörében 2012. január 1-jét megelőzően kezelt adatokat 2012. január 1-jétől a Hatóság
kezeli. (3) A 2012. január 1-jét megelőzően megkezdett, de az adatvédelmi nyilvántartásba 2012. január 1-jét megelőzően be
nem jelentett, az e törvény szerinti adatvédelmi nyilvántartás hatálya alá eső adatkezelés nyilvántartásba vételét e
törvény szabályai szerint 2012. június 30-ig kérelmezni kell a Hatóságnál, ennek hiányában az adatkezelés 2012. június
30-át követően nem folytatható. Nem folytatható az e bekezdés szerinti adatkezelés akkor sem,
ha a nyilvántartásba vételére irányuló, 2011. december 31-ét követően benyújtott kérelem alapján a Hatóság
a nyilvántartásba vételt elutasította. 76. § E törvény V. Fejezete az Alaptörvény VI. cikk (3) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
77. § Ez a törvény a) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról
szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
b) a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
c) a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek, d) a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes
adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatnak
való megfelelést szolgálja. 78. § (1) Az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény 93. § (1) bekezdés b) pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(Az adattovábbítási nyilvántartásból adatokat igényelhet) „b) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság,”
(2) Az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény 93. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) A központi nyilvántartó szerv az érintettnek az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról
szóló törvény szerinti, az adatai továbbítására vonatkozó tájékoztatását mellőzi, ha az e törvény szerint az adatok
átvételére jogosult az adatok átvételével egyidejűleg jelzi, hogy az adattovábbításra vonatkozó adatok közlésének
teljesítése a) a bűncselekmények megelőzésének, felderítésének, a büntetőeljárás lefolytatásának, büntetés és intézkedés
végrehajtásának eredményességét veszélyezteti vagy e tevékenységek folytatását akadályozza,
b) nemzetbiztonsági védelmi és elhárítási, információszerzési, továbbá nemzetbiztonsági, iparbiztonsági, belső
biztonsági és bűnmegelőzési ellenőrzési feladatok ellátását, azok eredményességét veszélyezteti.”
(3) Az anyakönyvekről, a házasságkötési eljárásról és a névviselésről szóló 1982. évi 17. törvényerejű rendelet 9. §
(7) bekezdésében a „származó” szövegrész helyébe a „származó talált” szöveg lép.
(4) Az Európai Rendőrségi Hivatallal, a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenységgel,
a lőfegyverrel és a pirotechnikával kapcsolatos törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2011. évi
XXIV. törvény 25. § (3) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(3) Az SzVMt. 38. § (1) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kamara) „g) az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvénynek adatvédelmi szabályai
megtartásával a természetes személy tagjairól névjegyzéket, a vállalkozásokról nyilvántartást vezet a kamarai tagság
vagy nyilvántartási kötelezettség megszűnéséig vagy megszüntetéséig, és ezekről – személyazonosításra alkalmatlan
módon – statisztikai adatokat szolgáltat;”” (5) Az Európai Rendőrségi Hivatallal, a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenységgel,
a lőfegyverrel és a pirotechnikával kapcsolatos törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2011. évi
XXIV. törvény 41. § (3) bekezdés b) pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(Hatályát veszti) „b) az SzVMt. 27. § (4) bekezdésében a „, gáz- és riasztófegyvert” szövegrész, 40. § (2) bekezdésében az „ , amely a tag
kérelmére kétévenként meghosszabbítható” szövegrész és 54. § (1) és (2) bekezdésében az „ , időtartamra”
szövegrész.” (6) Az Európai Rendőrségi Hivatallal, a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenységgel,
a lőfegyverrel és a pirotechnikával kapcsolatos törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2011. évi
XXIV. törvény 42. § j) pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(Az SzVMt.) „j) 26. § (1) bekezdés e) pontjában a „vagyonvédelmi biztonságtechnikai” szövegrész helyébe az „elektronikai
vagyonvédelmi” szöveg, 28. § (2) bekezdés d) pontjában az „elektronikus biztonságtechnikai” szövegrész helyébe az
„elektronikai vagyonvédelmi” szöveg és az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról
szóló 1992. évi LXIII. törvénynek (a továbbiakban: Avtv.)” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról
és az információszabadságról szóló törvénynek” szöveg, 32. § (5) bekezdésében a „biztonságtechnikai” szövegrész
helyébe az „elektronikai vagyonvédelmi” szöveg, 74. § 7. pontjában az „olyan vagyonvédelmi célú biztonságtechnikai”
szövegrész helyébe az „elektronikai vagyonvédelmi” szöveg,” (7) Az Európai Rendőrségi Hivatallal, a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenységgel,
a lőfegyverrel és a pirotechnikával kapcsolatos törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2011. évi
XXIV. törvény 42. § l) pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(Az SzVMt.) „l) 30. § (1) és (4) bekezdésében, 32. § (1) bekezdésében az „az Avtv.” szövegrészek helyébe az „az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény” szöveg, 63. § (4) bekezdésében az „az egyes
szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 13. §-a szerint minősülő jogosulatlan személy- és
vagyonvédelmi, illetőleg magánnyomozói” szövegrész helyébe az „a jogosulatlan személy- és vagyonvédelmi”
szöveg, 39. § (3) bekezdésében az „az igazolványa bemutatásakor” szövegrész helyébe a „kamarai tagfelvételi
kérelmében” szöveg,” (8) A személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény
az Európai Rendőrségi Hivatallal, a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenységgel,
a lőfegyverrel és a pirotechnikával kapcsolatos törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2011. évi
XXIV. törvény 23. §-ával megállapított 34. § (1) bekezdés c) pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(A magánnyomozó a szerződés teljesítése érdekében) „c) kép- és hangfelvételt a kötelezettségeit meghatározó szerződés keretei között, az információs önrendelkezési
jogról és az információszabadságról szóló törvény adatvédelmi és személyiségi jogokra vonatkozó szabályai
megtartásával készíthet, illetve használhat fel;” (9) A világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény 15. § (3) bekezdése nem lép hatályba.
79. § (1) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 21/J. § (6) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az adattovábbítási nyilvántartásból adatigénylésre jogosult az érintetten kívül)
„a) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság,” (2) A büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvény 29. § (1) bekezdés f) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép: (Az adatkezelő szerv a nyilvántartott adatokról és iratokról (a továbbiakban: adatok) teljes körű tájékoztatást ad)
„f) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság” (részére.)
(3) A kutatás és a közvetlen üzletszerzés célját szolgáló név- és lakcímadatok kezeléséről szóló 1995. évi CXIX. törvény 6. §
(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(3) Az adatkezelő az e törvény hatálya alá tartozó adatkezeléseket a tevékenység megkezdése előtt az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvényben meghatározottak szerint köteles a Nemzeti
Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnak bejelenteni.” (4) A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 27/H. § (6) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az adattovábbítási nyilvántartásból adatigénylésre jogosult az érintetten kívül)
„a) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság,” (5) Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 42. § (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az Elnök az eljárást köteles hivatalból megindítani, amennyiben)
„d) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság,” (hatáskörével összefüggésben az elektronikus hírközlésre vonatkozó szabály megsértéséről, illetőleg jelentős piaci erővel
rendelkező szolgáltatóként történő azonosítás, vagy jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatók számára megállapított
kötelezettségek felülvizsgálatának szükségességéről szerez tudomást, és az eljárás megindítását kéri.)
(6) A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 13. § (2) bekezdése
a következő j) ponttal egészül ki: (E törvény rendelkezéseit)
„j) az adatvédelmi és titokfelügyeleti hatósági eljárásban” (csak akkor kell alkalmazni, ha az ügyfajtára vonatkozó törvény eltérő szabályokat nem állapít meg.)
(7) A viszontbiztosítókról szóló 2007. évi CLIX. törvény 95. § (1) bekezdés h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A 94. §-ban előírt titoktartási kötelezettség nem áll fenn a feladatkörében eljáró)
„h) Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal” (szemben.) (8) A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben
hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi
XLVII. törvény 91. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az adattovábbítási nyilvántartásból adatokat igényelhet:) „c) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság,”
(9) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 1. § (3) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
„d) Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság”. (10) A gondnokoltak nyilvántartásáról szóló 2010. évi XVIII. törvény 17. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép: „(3) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásban szereplő adatok csak az érintettnek a kérelme alapján történő
tájékoztatása, valamint a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság által végzett adatvédelmi ellenőrzés
céljából használhatók fel.” (11) A Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, valamint a Magyar Köztársaság
területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságok és állományuk nyilvántartásáról, valamint jogállásukhoz
kapcsolódó egyes rendelkezésekről szóló 2011. évi XXXIV. törvény 7. § (6) bekezdés c) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép: (Az (5) bekezdésben foglalt adattovábbítási nyilvántartásból adatokat igényelhet:)
„c) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság,” 80. § (1) A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 51. § (2) bekezdése a következő
n) ponttal egészül ki: [Az (1) bekezdés b) pontjában foglaltak alapján a banktitok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn]
„n) a feladatkörében eljáró Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal”
(szemben e szerveknek a pénzügyi intézményhez intézett írásbeli megkeresése esetén.)
(2) A biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 157. § (1) bekezdése a következő r) ponttal
egészül ki: (A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn)
„r) a feladatkörében eljáró Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal”
[szemben, ha az a)–j), n), és s) pontban megjelölt szerv vagy személy írásbeli megkereséssel fordul hozzá, amely
tartalmazza az ügyfél nevét vagy a biztosítási szerződés megjelölését, a kért adatok fajtáját, az adatkérés célját és
jogalapját, azzal, hogy a k), l), m), p) és q) pontban megjelölt szerv vagy személy kizárólag a kért adatok fajtáját, az
adatkérés célját és jogalapját köteles megjelölni. A cél és a jogalap igazolásának minősül az adat megismerésére jogosító
jogszabályi rendelkezés megjelölése is.] (3) Az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 8. § (2) bekezdése
a következő m) ponttal egészül ki: (Az európai parlamenti képviselő nem lehet továbbá)
„m) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke és elnökhelyettese.”
(4) A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény 118. § (3) bekezdése a következő k) ponttal egészül ki:
[Az (1) bekezdésben meghatározott titoktartási kötelezettség nem áll fenn]
„k) a feladatkörében eljáró Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal”
(szemben, e szerveknek a befektetési vállalkozáshoz, illetőleg az árutőzsdei szolgáltatóhoz intézett írásbeli megkeresése
esetén.) (5) A viszontbiztosítókról szóló 2007. évi CLIX. törvény 88. § (1) bekezdése a következő q) ponttal és az azt követő záró
szöveggel egészül ki: (E törvény szerinti biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn)
„q) a feladatkörében eljáró Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal
szemben.” (6) A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 13. § (3) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
(Állami vagy közfeladata ellátásához) „h) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke”
[nemzetbiztonsági ellenőrzés, személyi biztonsági tanúsítvány, valamint titoktartási nyilatkozat és felhasználói engedély
nélkül jogosultak a feladat- és hatáskörükbe tartozó minősített adatra vonatkozó – a 18. § (2) bekezdés a), illetve
b) pontjában meghatározott – rendelkezési jogosultságok gyakorlására.] 81. § (1) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 21/H. §-ában az „a nyilvántartó szerv szakmai felügyeletét ellátó
miniszter, az adatvédelmi biztos, illetve az általuk meghatalmazott személy” szövegrész helyébe az „a nyilvántartó
szerv szakmai felügyeletét ellátó miniszter, illetve az általa meghatalmazott személy, valamint a Nemzeti Adatvédelmi
és Információszabadság Hatóság elnöke, elnökhelyettese és köztisztviselője” szöveg lép.
(2) A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 1. § (2) bekezdésében az
„Alkotmánybíróság Hivatala” szövegrészek helyébe az „Alkotmánybíróság Hivatala, a Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóság” szöveg lép. (3) A Ktv. 44. § (1) bekezdésében az „a Gazdasági Versenyhivatalnál” szövegrész helyébe az „a Gazdasági
Versenyhivatalnál, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnál” szöveg lép.
(4) A Ktv. 63. § (1) bekezdés i) pontjában az „az adatvédelmi biztos” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóság” szöveg lép. (5) A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7. § (3) bekezdésében az „az adatvédelmi biztos” szövegrész helyébe az
„a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke” szöveg, 19. § (3) bekezdésében az „az adatvédelmi
biztos” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság” szöveg lép.
(6) A kutatás és a közvetlen üzletszerzés célját szolgáló név- és lakcímadatok kezeléséről szóló 1995. évi CXIX. törvény 5. §
(1) bekezdésében az „az Avtv.-ben” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvényben” szöveg, 19. §-ában az „az Avtv.” szövegrész helyébe az „az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény” szöveg lép.
(7) A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 27/F. §-ában az „a szabálysértési nyilvántartó szerv szakmai
felügyeletét ellátó miniszter, az adatvédelmi biztos, illetve az általuk meghatalmazott személy” szövegrész helyébe az
„a szabálysértési nyilvántartó szerv szakmai felügyeletét ellátó miniszter, illetve az általa meghatalmazott személy,
továbbá a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke, elnökhelyettese és köztisztviselője” szöveg
lép. (8) A szervezett bűnözés, valamint az azzal összefüggő egyes jelenségek elleni fellépés szabályairól és az ehhez
kapcsolódó törvénymódosításokról szóló 1999. évi LXXV. törvény 4/G. § (2) bekezdés b) pontjában az „az adatvédelmi
biztos az adatvédelmi eljárás során” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság”
szöveg lép. (9) A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 32. § (4) és (7) bekezdésében az „az adatvédelmi
biztos” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság” szöveg, 32. §
(8) bekezdésében az „Az adatvédelmi biztos” szövegrész helyébe az „A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság
Hatóság” szöveg lép. (10) Az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2003. évi CXXX. törvény 75/O. §-ában az „az
adatvédelmi biztos” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság” szöveg lép.
(11) A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 164. §
(5) bekezdésében és 174. § (3) bekezdés a) pontjában az „az adatvédelmi biztos” szövegrész helyébe az „a Nemzeti
Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság” szöveg lép. (12) A szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi
I. törvény 85. § (3) bekezdésében az „az adatvédelmi biztos” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóság” szöveg lép. (13) A döntéselőkészítéshez szükséges adatok hozzáférhetőségének biztosításáról szóló 2007. évi CI. törvény 6. §-ában az
„az adatvédelmi biztos a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvényben
meghatározott eljárásban” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság” szöveg
lép. (14) A Schengeni Végrehajtási Egyezmény keretében történő együttműködésről és információcseréről szóló 2007. évi
CV. törvény 18. § (6) bekezdésében és 20. § (2) bekezdésében az „az adatvédelmi biztos” szövegrész helyébe az
„a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság” szöveg, 20. § (1) bekezdésében az „a személyes adatok
védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvényben foglaltak alapján az adatvédelmi biztos”
szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság” szöveg lép.
(15) A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben
hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi
XLVII. törvény 88. § (2) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
törvény, továbbá személyes adatok kezelésére vonatkozó törvényi rendelkezés betartásának ellenőrzésére vonatkozó
jogkörében eljáró adatvédelmi biztos” szövegrész helyébe az „a személyes adatok kezelésére vonatkozó törvényi
rendelkezések betartásának ellenőrzésére vonatkozó jogkörében eljáró Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóság”szöveg, 91/A. § (2) bekezdésében az „az adatvédelmi biztossal” szövegrész helyébe az
„a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal” szöveg, 91/A. § (3) bekezdésében az „Az adatvédelmi
biztos” szövegrész helyébe az „A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság” szöveg lép.
(16) Az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak a légi
fuvarozók általi feldolgozásáról és az Amerikai Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő
továbbításáról szóló megállapodás kihirdetéséről és a légi közlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény módosításáról
szóló 2009. évi CIV. törvény 7. § (8) bekezdésében a „valamint – a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvényben biztosított hatáskörében – az adatvédelmi biztos” szövegrész
helyébe a „valamint az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvényben biztosított
hatáskörében – a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság” szöveg lép.
(17) A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 6. § (8) bekezdésében az „az adatvédelmi biztos” szövegrész
helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság” szöveg, 20. § (2) bekezdés r) pontjában az „az
adatvédelmi biztossal” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal” szöveg
lép. (18) A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 76. § (1) bekezdés j) pontjában az „az adatvédelmi
biztos és az általa felhatalmazott munkatársa” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság
Hatóság elnöke, elnökhelyettese és köztisztviselője” szöveg lép. (19) A Délkelet-európai Rendészeti Központról szóló, Bukarestben, 2009. december 9-én létrejött Egyezmény, valamint
a Délkelet-európai Rendészeti Központ kiváltságairól és mentességeiről szóló, Bukarestben, 2010. november 24-én
létrejött Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2011. évi LVI. törvény 7. § (5) bekezdésében a „felügyeletet – a személyes
adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvényben biztosított hatáskörében –
az adatvédelmi biztos” szövegrész helyébe a „felügyeletet a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság”
szöveg lép. 82. § (1) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 2/A. § (3) bekezdés i) pontjában a „Gazdasági Versenyhivatal”
szövegrész helyébe a „Gazdasági Versenyhivatal, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság” szöveg
lép. (2) A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában az „Alkotmánybíróság tagja”
szövegrész helyébe az „Alkotmánybíróság tagja, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke és
elnökhelyettese”, 14. § (1) bekezdés a) pontjában az „Állami Számvevőszéknél” szövegrész helyébe az „Állami
Számvevőszéknél, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnál” szöveg lép.
(3) A biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 157. § (1) bekezdésében a „p) és q)”
szövegrész helyébe a „p), q) és r)” szöveg lép.
(4) A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 53. § (4) bekezdésében az „az Állami Számvevőszéknél”
szövegrész helyébe az „az Állami Számvevőszéknél, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnál”
szöveg lép. 83. § (1) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 21/G. §-ában az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló törvényben” szövegrész helyébe az „információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvényben” szöveg lép. (2) A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 62. § (8) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 19. § (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó”
szövegrész helyébe a „közfeladatot ellátó szervnek nem minősülő” szöveg lép.
(3) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 105/B. § (4) bekezdésében a „valamint – a személyes adatok
védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény rendelkezéseit nem sértő –” szövegrész helyébe
a „valamint – a személyes adatok védelméhez fűződő jog sérelme nélkül –” szöveg lép.
(4) Az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény 99. §
(11) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvények
általános” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény”
szöveg lép. (5) A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 22. § (1) és
(4) bekezdésében az „az Avtv.” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvény” szöveg, 24. § (4) bekezdésében az „az Avtv. 32. §-ában” szövegrész helyébe az
„az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvénynek a tudományos kutatás
céljára való adatkezelésre vonatkozó előírásai szerint” szöveg, 29. § (2) bekezdésében az „az Avtv. 21. §
(2)–(7) bekezdésének” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról
szóló törvénynek a közérdekű adat megismerése iránti igény elutasítása esetén megindítható perre vonatkozó”
szöveg, 29. § (3) bekezdésében az „az Avtv. 17. §-ának” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és
az információszabadságról szóló törvénynek az érintett jogainak bírósági érvényesítésére vonatkozó” szöveg lép.
(6) A személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi XX.
törvény 40. § (2) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
1992. évi LXIII. törvény” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról
szóló törvény” szöveg lép. (7) A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 130/M. § (3) bekezdésében az
„a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 2. §-ának
13. pontjában” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló
törvényben” szöveg lép. (8) Az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény
21. § (3) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi
LXIII. törvény (a továbbiakban: Avtv.) 21. § (2)–(7) bekezdésének” szövegrész helyébe az „az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvénynek a közérdekű adat megismerése iránti igény
elutasítása esetén megindítható perre vonatkozó” szöveg, 37. § (1) bekezdésében az „az Avtv., továbbá” szövegrész
helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény, továbbá” szöveg lép.
(9) Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 172. § (1) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény” szövegrész helyébe az „az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény” szöveg lép.
(10) A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 27/E. § (4) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvényben” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról
és az információszabadságról szóló törvényben” szöveg lép. (11) A kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény 23. § (3) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvénynek a közérdekű adatok nyilvánosságára irányadó
rendelkezései szerint” szövegrész helyébe az „a közérdekű adatok nyilvánosságára vonatkozó törvényi előírások
szerint” szöveg lép. (12) Az elektronikus aláírásról szóló 2001. évi XXXV. törvény 16/K. §-ában az „a személyes adatok védelméről szóló törvény
által” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény által”
szöveg lép. (13) Az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti
Levéltára létrehozásáról szóló 2003. évi III. törvény 4. § (1) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 32. §-a szerint” szövegrész helyébe az „az
információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvénynek a tudományos kutatás céljára való
adatkezelésre vonatkozó előírásai szerint” szöveg lép. (14) Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 154. § (7) bekezdésében az „A személyes adatok védelméről
szóló törvényben” szövegrész helyébe az „Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló
törvényben” szöveg, 156. § (10) bekezdésében az „A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény (a továbbiakban: Avtv.) 3. § (8) bekezdése szerinti esetben” szövegrész
helyébe a „Ha az érintett elháríthatatlan okból nem képes hozzájárulását megadni, az érintett vagy más személy
létfontosságú érdekeinek védelme, vagy a személyek életét, testi épségét vagy javait fenyegető veszély
elhárítása vagy megelőzése érdekében” szöveg, 157. § (9) bekezdés d) pontjában az „az Avtv. 3. § (8) bekezdése szerinti
esetben” szövegrész helyébe a „ha az érintett elháríthatatlan okból nem képes hozzájárulását megadni, az érintett
vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelme, vagy a személyek életét, testi épségét vagy javait fenyegető
veszély elhárítása vagy megelőzése érdekében,” szöveg lép. (15) A postáról szóló 2003. évi CI. törvény 30. § (1) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló törvényben” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvényben” szöveg lép. (16) Az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról szóló 2004. évi XXXIII. törvény 2/A. § (1) bekezdésében
az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény szerinti adatvédelmi jogok”
szövegrész helyébe az „a személyes adatok védelméhez fűződő jogok” szöveg, 2/A. § (3) bekezdésében az
„a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvénynek” szövegrész helyébe az „az
információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvénynek” szöveg lép.
(17) A távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény 57. § (4) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvényben” szövegrész helyébe az „az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvényben” szöveg lép.
(18) A Nemzeti Akkreditáló Testület szervezetéről, feladat- és hatásköréről, valamint eljárásáról szóló 2005. évi
LXXVIII. törvény 20. § (6) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról
szóló 1992. évi LXIII. törvénnyel” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvénnyel” szöveg lép. (19) A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 21/A. § (1) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvény” szöveg, 21/A. § (3) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvénynek” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról
és az információszabadságról szóló törvénynek” szöveg lép. (20) A polgárőrségről szóló 2006. évi LII. törvény 5. §-ában az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló törvény” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvény” szöveg lép. (21) A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 24. § (1) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 19/A. §-a szerinti” szövegrész helyébe az „az
információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerinti döntés megalapozását
szolgáló” szöveg lép. (22) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 40. § (5) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény (a továbbiakban: Avtv.)” szövegrész helyébe az „az
információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény” szöveg lép.
(23) A humángenetikai adatok védelméről, a humángenetikai vizsgálatok és kutatások, valamint a biobankok
működésének szabályairól szóló 2008. évi XXI. törvény 28. § (2) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény (a továbbiakban: Avtv.)” szövegrész helyébe az
„az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény” szöveg, 28. § (4) bekezdésében az
„Avtv.” szövegrész helyébe az „információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény” szöveg,
28. § (5) bekezdésében az „Avtv.-ben” szövegrész helyébe az „információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvényben” szöveg lép. (24) A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 100. § (2) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény (a továbbiakban: Avtv.) személyes adatok védelmére vonatkozó”
szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény” szöveg lép.
(25) Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 16. § (3) bekezdésében és 70. §
(1) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény”
szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény” szöveg, 38. §
(1) bekezdésében az „A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény”
szövegrész helyébe az „Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény” szöveg lép.
(26) A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben
hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi
XLVII. törvény 87. § (1)–(3) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről szóló törvény” szövegrész helyébe az „az
információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény” szöveg lép.
(27) A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 1. §-ában az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű
adatok nyilvánosságáról szóló törvénnyel, valamint az elektronikus információszabadságról szóló törvénnyel”
szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvénnyel” szöveg,
12. § (1) és (2) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről szóló törvény” szövegrész helyébe az „az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény” szöveg lép.
(28) A tisztességes eljárás védelméről, valamint az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2009. évi CLXIII. törvény
10. § (3) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi
LXIII. törvényben” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló
törvényben” szöveg lép. (29) A jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvény 9. § (4) bekezdésében
„a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvényben foglalt vélelem szerint
a jelen paragrafus (2) bekezdésében” szövegrész helyébe az „a (3) bekezdésben” szöveg lép.
(30) A Bethlen Gábor Alapról szóló 2010. évi CLXXXII. törvény 9. § (1) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvény” szöveg lép. 84. § (1) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 88. § (2) bekezdésében az „az elektronikus
információszabadságról szóló törvény” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvény” szöveg lép. (2) A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 164. § (1) és
(2) bekezdésében az „az elektronikus információszabadságról szóló törvényben” szövegrész helyébe az „az
információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvényben” szöveg lép.
(3) Az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény 7. § (1) bekezdésében az „a törvény” szövegrész
helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerint közérdekű adatok
elektronikus közzétételére kötelezett szervek, valamint az e törvény” szöveg, 7. § (2) bekezdésében az „e törvény
hatálya alá tartozó” szövegrész helyébe az „(1) bekezdésben meghatározott” szöveg lép.
(4) A köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló 2009. évi CXXII. törvény 1. § c) pontjában
az „az elektronikus információszabadságról szóló törvényben meghatározott fogalom” szövegrész helyébe az „az
információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvényben meghatározott elektronikus
közzététel” szöveg lép. 85. § (1) Hatályát veszti a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény.
(2) Hatályát veszti az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény 2. § (1) bekezdés b) pontja, 3–6. §-a,
22. § (1) bekezdés a) pontja, 22. § (2) bekezdés a)–c) pontja, valamint Melléklete.
86. § (1) Hatályát veszti a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 70/A. § (3) bekezdésében a „csak a személyes
adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény rendelkezései szerint,”
szövegrész. (2) Hatályát veszti a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 24. § (2) bekezdése.
(3) Hatályát veszti a statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 1. §-ában az „– összhangban a személyes adatok védelméről
és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvénnyel –” szövegrész.
(4) Hatályát veszti a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló
1993. évi LXXVIII. törvény 84. § (2) bekezdésében az „– a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló külön törvényben foglaltaknak megfelelően –” szövegrész.
(5) Hatályát veszti a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 121. § (3) bekezdése.
(6) Hatályát veszti az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény 2. § (4) bekezdés g) és
h) pontjában az „ , a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvényben
meghatározott” szövegrész. (7) Hatályát veszti a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (7) bekezdés c) pontjában az „– a személyes
adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény rendelkezéseivel összhangban –”
szövegrész. (8) Hatályát veszti a védett természeti területek védettségi szintjének helyreállításáról szóló 1995. évi XCIII. törvény 9. §
(3) bekezdésében az „– a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló, 1992. évi LXIII.
törvény rendelkezései szerint –” szövegrész. (9) Hatályát veszti a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló 1996. évi LVIII. törvény
3. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában az „– a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról
szóló törvény rendelkezéseit is figyelembe véve –” szövegrész, 3. § (3) bekezdés c) pontjában az „ennek során
a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvénynek a személyes adatvédelemre
vonatkozó szabályai szerint jár el,” szövegrész. (10) Hatályát veszti a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 134. § (7) bekezdése.
(11) Hatályát veszti az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi
XLVII. törvény 37. § (2) bekezdése. (12) Hatályát veszti a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások
fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény 41. § (4) bekezdése.
(13) Hatályát veszti a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény 4. § (2) bekezdés
zsc) és zsd) pontjában az „ , a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvényben
meghatározott” szövegrész. (14) Hatályát veszti a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény
23/F. § (4) bekezdésének második mondata. (15) Hatályát veszti az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2003. évi CXXX. törvény
5. számú melléklet f) pont 1. alpont 7. sorához tartozó lábjegyzetben az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű
adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 5. §-ának (2) bekezdése alapján” szövegrész.
(16) Hatályát veszti a kutatás-fejlesztésről és a technológiai innovációról szóló 2004. évi CXXXIV. törvény 14. §
(7) bekezdésében az „– a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi
LXIII. törvény szabályainak megfelelően –” szövegrész. (17) Hatályát veszti a légi-, a vasúti és a víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról
szóló 2005. évi CLXXXIV. törvény 18. § (3) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről szóló törvény szerint”
szövegrész. (18) Hatályát veszti a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2007. évi I. törvény 128. § (1) bekezdése.
(19) Hatályát veszti a foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló 2007. évi CXVII. törvény 2. § 1. és 2. pontjában
az „ , a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvényben meghatározott”
szövegrész. (20) Hatályát veszti a humángenetikai adatok védelméről, a humángenetikai vizsgálatok és kutatások, valamint
a biobankok működésének szabályairól szóló 2008. évi XXI. törvény 29. §-a.
(21) Hatályát veszti a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 41. és 42. §-a, valamint 43. §-a és az azt
megelőző alcím. 87. § (1) Hatályát veszti az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény módosításáról szóló 2008. évi
XXV. törvény. (2) Hatályát veszti a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2009.
évi CIX. törvény 52. § (11) bekezdése. (3) Hatályát veszti a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 84. §-a. (4) Hatályát veszti a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvény 19. §-a.
88. § (1) A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 64. § (4) bekezdésében az „az Állami Számvevőszéknél” szövegrész
helyébe az „az Állami Számvevőszéknél, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnál” szöveg, 80. §
(2) bekezdés c) pontjában az „az adatvédelmi biztos” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóság” szöveg, 80. § (4) bekezdésében az „a döntés felülvizsgálatát kérheti az adatvédelmi
biztostól, illetőleg a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény alapján”
szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósághoz vagy” szöveg, 85. §
(3) bekezdésében az „a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvénynek
a tudományos kutatás céljára felvett vagy tárolt adatok kezelésére vonatkozó rendelkezéseinek” szövegrész helyébe
az „a személyes adatok tudományos kutatás céljára való kezelésére vonatkozó törvényi előírások” szöveg, 88. §
(3) bekezdés b) pontjában az „az adatvédelmi biztosnak” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóságnak” szöveg, 91/D. §-ában az „az adatvédelmi biztos és munkatársa” szövegrész helyébe
az „a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke, elnökhelyettese és köztisztviselője” szöveg lép.
(2) A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 1. számú melléklete a következő 15. ponttal egészül
ki: (A védelem alá eső tisztségek:) „15. a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke és elnökhelyettese”
(3) A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 30. § (3) bekezdésében az „az Állami
Számvevőszéknél” szövegrész helyébe az „az Állami Számvevőszéknél, a Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóságnál” szöveg, 48. § (2) bekezdésében és 51. § (2) bekezdésében az „az adatvédelmi
biztost” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot” szöveg lép.
(4) Hatályát veszti a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 79. §-a és azt megelőző alcíme.
(5) A 40. § (2) bekezdésében a „települési, területi vagy országos kisebbségi” szövegrész helyébe a „nemzetiségi” szöveg
lép. (6) E § az Alaptörvény 46. cikk (6) bekezdése és VI. cikk (3) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül. E bekezdés 2012.
január 2-án hatályát veszti. 89. § (1) A nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről szóló 2010. évi CLVII. törvény
(a továbbiakban: Adatvagyontv.) 2. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és az Adatvagyontv.
2. §-a a következő új (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Törvény lehetővé teheti, hogy amennyiben az (1), illetve (2) bekezdésben foglaltakon alapuló korlátozás valamely
adatkezelő esetében a jogszabályban előírt feladatok határidőben történő teljesítését, vagy a rendelkezésre álló
erőforrások szűkössége miatt a jogszabályban előírt feladatok teljesítéséhez szükséges fejlesztések határidőben
történő megvalósítását veszélyezteti, az adatkezelő szakmai irányítására vagy felügyeletére kijelölt miniszter
előterjesztésére a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter
a korlátozás alól egyedi felmentést adjon. (6) Az (5) bekezdésben meghatározott egyedi felmentés megadható az időszakosan jelentkező adatfeldolgozási
feladatok hatékony ellátásának biztosítása érdekében is, ha azok határidőben való ellátása a rendelkezésre álló
erőforrások mellett más módon nem lehetséges. Az egyedi felmentés határozott időre adható meg. Az egyedi
felmentés megadását megelőzően a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért
felelős miniszter a tervezett egyedi felmentés indokáról, tartalmáról és időtartamáról a Kormányt tájékoztatja.”
(2) A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 224/A. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) E § alkalmazásában a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartás az a nyilvántartás, amelyben adat
feldolgozását törvény alapján – a törvényben meghatározott egyedi felmentés esetét kivéve – kizárólag állami szerv
vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezet végezheti, függetlenül attól, hogy az adatfeldolgozást
ténylegesen ilyen szerv vagy szervezet látja-e el.” Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke