text:
155/2014. (VI. 30.) Korm. rendelete a radioaktív hulladékok átmeneti tárolását vagy végleges elhelyezését biztosító tároló létesítmények biztonsági követelményeiről és az ezzel összefüggő hatósági tevékenységről.
A Kormány
az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény az  atomenergiával, valamint az  energetikával kapcsolatos egyes törvények,
továbbá a  fegyveres biztonsági őrségről, a  természetvédelmi és a  mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény
módosításáról szóló 2013. évi CI. törvény 22. § (4) bekezdésével beiktatott 67. § v) pontjában,
a 12. alcím tekintetében az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény egyes energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló
2013. évi CCXXVII. törvény 8. §-ával beiktatott 67. § v) pont va) alpontjában,
a 121. § tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. Fejezet
ÁltalÁnos rendelkezések 1. A rendelet hatálya
1. § E  rendelet hatálya a  radioaktív hulladékok átmeneti tárolását vagy végleges elhelyezését biztosító
radioaktívhulladék-tárolóra (a  továbbiakban együtt: tároló létesítmény), azok biztonság szempontjából fontos
rendszereire és rendszerelemeire, a  tároló létesítménnyel kapcsolatos tevékenységekre és az  e  tevékenységet
végzőkre terjed ki az alábbiak szerint:
a) tároló létesítmény
aa) telephely vizsgálatára és értékelésére,
ab) telepítésére,
ac) létesítésére,
ad) üzemeltetésére,
ae) lezárására, és
af ) intézményes ellenőrzésére történő áttérésre;
b) a tároló létesítmény rendszereinek, rendszerelemeinek
ba) átalakítására,
bb) leszerelésére, és
bc) lezárására;
c) a tároló létesítmény létesítési életciklus szakaszától kezdődően az építmény
ca) építészeti-műszaki tervezésére,
cb) építésére,
cc) építési anyagai, épületszerkezetei tekintetében azok gyártására, beszerzésére,
cd) használatba vételére,
ce) felújítására és átalakítására,
cf ) helyreállítására, bővítésére, és
cg) lebontására;
d) a  tároló létesítményben a  munkavállalóknak a  biztonsággal kapcsolatos különleges foglalkoztatási
előírásaira;
e) a tároló létesítmény irányítási rendszerére;
f ) a tároló létesítmény sugárvédelmi műszaki követelményeire;
g) a tároló létesítmény üzemvitelét biztosító szervezetre; valamint
h) a tároló létesítmény baleset-elhárítási tevékenységére.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. „0” állapot: a biztonsági osztályba sorolt rendszerelemek üzemeltetés előtti állapotát jellemző, dokumentált
üzemvitel során végrehajtott időszakos ellenőrzések eredményeivel összevethető állapotjellemzők
összessége;
2. alara-elv: a  sugárvédelem egyik alapelve, amely szerint bármely sugárforrást alkalmazó tevékenység
esetében – kivéve az  orvosi terápiás besugárzást – a  védelmet és biztonságot optimalizálni kell annak
érdekében, hogy az  egyéni dózisok nagysága, a  sugárzásnak kitett személyek száma és a  sugárterhelés
valószínűsége az  ésszerűen elérhető legalacsonyabb szinten maradhasson – tekintettel a  gazdasági
és társadalmi tényezőkre – az  egyéni dóziskorlátokon belül, figyelembe véve a  forrásra vonatkozó
dózismegszorításokat;
3. Átalakítás: a tároló létesítmény üzemeltetési életciklus szakasza során
a) a tároló létesítménynek, rendszereinek, rendszerelemeinek, építményeinek és épületszerkezeteinek
a javítás fogalmán kívül eső,
b) az engedélyes szervezeti felépítésének,
c) az engedélyes irányítási rendszerének, valamint
d) a tároló létesítmény üzemeltetetési engedély iránti kérelme mellékleteként benyújtott
dokumentumoknak az a)–c) alponttól független
 megváltoztatása;
 4. azonos rendszerelem: Az  eredetivel anyagában, geometriájában, működési módjában, környezeti
állóképességében, megbízhatóságában, gyártási technológiájában, típusában megegyező alkatrész,
szerkezeti elem, rendszerelem;
5. Baleset: a  tervezési alapon túli esemény, amely során a  hatályos előírásokban szereplő határértéket
meghaladó sugárterhelés léphet fel;
6. Baleset-elhárítás: az  emberi egészséget és biztonságot, az  élet minőségét, a  vagyont és a  környezetet
veszélyeztető radiológiai veszélyhelyzet következményeinek enyhítését szolgáló intézkedések végrehajtása;
7. Balesetkezelés: tervezési alapon túli esemény során az  üzemeltető által végrehajtott intézkedések, amelyek
célja:
a) az esemény, valamint az üzemzavar tervezési alapon túli üzemzavarrá, vagy az üzemzavar balesetté
való fejlődésének megakadályozása,
b) biztonságos és stabil állapot elérése, valamint
c) a következmények csökkentése;
8. Belső szabályozás: az  adott szervezet tevékenységét szabályzó eljárásrendek, szabályzatok, vezetői
rendelkezések, utasítások, stratégiák és politikák összessége;
9. Beszállító: bármely természetes vagy jogi személy, aki, vagy amely az  engedélyes részére közvetlen vagy
közvetett módon a biztonságot befolyásoló terméket szállít vagy tevékenységet végez;
10. Biztonság: megfelelő üzemeltetési feltételek megvalósítása, balesetek megelőzése, a  balesetek
következményeinek enyhítése a  radioaktívhulladék-tároló és a  radioaktív hulladék átmeneti tárolója
valamennyi életciklus szakaszában, amelynek eredményeként megvalósul a munkavállalóknak, a lakosságnak
és a környezet elemeinek ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelme;
11. Biztonság szempontjából fontos munkakör: a  tároló létesítmény biztonságát befolyásoló feladatokat, vagy
arra döntéshozói jogkört tartalmazó munkakör, amelyre vonatkozó munkaköri leírásban a  biztonság
szempontjából fontosnak minősített tevékenység, vagy azzal összefüggő feladat szerepel;
12. Biztonság szempontjából fontos rendszer és rendszerelem: az  a  rendszer és rendszerelem, amely helytelen
működése vagy meghibásodása a tároló létesítmény területén tartózkodó személyek, vagy a  lakosság meg
nem engedett sugárterhelését okozhatja, továbbá az, amely balesetmegelőző vagy következményenyhítő
funkciót lát el, és e  rendszer vagy rendszerelem hibája lényeges hatással van a  biztonságra azáltal, hogy
a hiba fellépése biztonságot veszélyeztető folyamatot indít el, vagy azáltal, hogy a hiba fennállása csökkenti
valamely potenciális rendellenesség tervezett kezelésének végrehajtási esélyét;
13. Biztonsági elemzés: a  biztonsági értékelésnek számításokkal vagy mérnöki megfontolásokkal végzett
része, amelynek során bizonyítják, hogy a  vizsgált tároló létesítmény, annak valamely rendszere vagy
rendszereleme teljesíti a tervezési alap keretein belül előre rögzített biztonsági kritériumokat;
14. Biztonsági értékelés: a  tároló létesítmény telephely-kiválasztásával, telepítésével, tervezésével, létesítésével,
üzemvitelével, lezárásával kapcsolatos, az engedélyes által végzett vagy végeztetett, valamennyi biztonsági
vagy védelmi szempontra kiterjedő értékelés, amelynek célja annak biztosítása, hogy a  tároló létesítmény
tervezett vagy meglévő kialakítása, az  átalakítások, a  végrehajtandó vagy megváltoztatott eljárások és
üzemviteli gyakorlat, valamint a  rendszerek, rendszerelemek öregedése mellett is teljesítse az  összes
vonatkozó biztonsági követelményt;
15. Biztonsági funkció: üzemzavar vagy baleset kialakulásának megelőzésére vagy következményeinek
korlátozására előirányzott funkció, amely hozzájárul, vagy hozzájárulhat az  alapvető biztonsági funkciók
teljesüléséhez;
16. Biztonsági jelentés: a  tároló létesítmény egyes életciklus szakaszaira vonatkozó, a  kapcsolódó
engedélyezéshez szükséges, a biztonsággal összefüggő tények, meggondolások és információk összefoglaló
és értékelő dokumentuma;
17. Biztonsági kultúra: a  szervezetekben, valamint az  egyénekben meglévő azon jellemző vonások és
viselkedésmódok összessége, amely a biztonsággal kapcsolatos kérdések minden más szempontot megelőző
elsőbbségét és jelentőségüknek megfelelő kezelését biztosítja;
18. Biztonsági politika: az  engedélyes folyamatosan felülvizsgált és továbbfejlesztett dokumentuma, amely
a biztonság iránti vezetői elkötelezettséget tükrözi a magas szintű biztonsági teljesítmény elérése érdekében,
amit alátámasztanak a világos, közérthetően megfogalmazott biztonsági célkitűzések, valamint az ezen célok
eléréshez szükséges erőforrások biztosítása;
19. Biztonságot érintő esemény: a  tároló létesítményben, berendezésben vagy radioaktív anyaggal végzett
tevékenység során a  sugárbiztonságot érintő esemény, amely a  biztonságot kedvezőtlenül befolyásolja,
és az  emberek nem tervezett sugárterhelését, valamint a  környezetbe radioaktív anyagok nem tervezett
kibocsátását eredményezheti valamely biztonsági funkció teljesülésének veszélyeztetésével;
20. Csere: azonos alkatrésszel történő javítás;
21. dekontaminálás: a  radioaktív szennyeződés részleges vagy teljes eltávolítása fizikai, vegyi vagy biológiai
eljárással;
22. determinisztikus biztonsági elemzés: mérnöki megfontolásokat vagy fizikai modelleken alapuló számításokat
tartalmazó biztonsági elemzés, amely előre rögzített kezdeti és peremfeltételeken alapul;
23. élettartam: a rendszer vagy rendszerelem alkalmazhatóságának a gyártásától az üzemből történő kivonásáig
eltelt időtartamban működési számban vagy igénybevételi ciklusszámban meghatározott értéke, amely alatt
a funkció elvesztésének a kockázata még nem számottevő;
24. ellenőrzött zóna: olyan terület, amelyre besugárzás vagy radioaktív anyaggal való szennyeződés lehetősége
miatt külön előírások, köztük sugárvédelmi előírások vonatkoznak, és ahová csak ellenőrzés mellett szabad
belépni, vagy onnét kilépni;
25. elszigetelés: a  radioaktív hulladéknak az  emberi és természeti környezettől való elzárása oly módon, hogy
a környezetbe normál körülmények között, vagy attól eltérő állapotok során esetlegesen kikerülő radioaktív
anyag kiváltotta hatás az előírt határértékek alatt marad;
26. esemény: minden olyan beavatkozás, történés vagy ezek hiánya, amely következményeként eltérés
mutatkozik az  elvárt, tervezett állapottól, és hatással van vagy lehet a  tároló létesítmény üzemére,
biztonságára;
27. ésszerűen megvalósítható: a  tudomány és a  technika aktuális színvonalát figyelembe vevő, ugyanakkor
a  különböző veszélyek és nem kívánt következmények súlyosságával összhangban lévő intézkedések
mértéke, melyet az engedélyes javaslata alapján a hatóság határoz meg;
28. Független felülvizsgálat: tervezési, elemzési, kivizsgálási eredményeknek a  tervezést, elemzést, kivizsgálást
elvégző személytől, csoporttól vagy szervezettől független vizsgálata, annak tanúsítása érdekében, hogy
a  terv, elemzés vagy kivizsgálás megfelel a  hatósági követelményeknek, kiválasztott szabványoknak vagy
egyéb, megnevezett utasításoknak;
29. Gát: a  radioaktív anyagok elszigetelését biztosító rendszerelem, amely meggátolja vagy késlelteti
a radioizotópok, és más anyagok mozgását valamely rendszer komponensei között; a gát lehet mesterséges,
azaz épített műszaki gát vagy természetes, azaz geológiai gát, mint a  radioaktív hulladékok elhelyezési
rendszerét alkotó, gát funkciókat ellátó földtani környezet;
30. Hasonló rendszerelem: olyan alkatrész, szerkezeti elem, rendszerelem, amelyről a  hatóság által elfogadott
biztonsági elemzés igazolja, hogy egyenértékű az eredetivel;
31. Hulladék átvételi követelményrendszer: a  radioaktív hulladék tárolására vagy elhelyezésére irányuló kezelési
folyamat részeként a  radioaktív hulladék átvételére megfogalmazott előírások a  hulladék fizikai-kémiai
formájára, izotóp-összetételére, aktivitására, csomagolására;
32. Hulladékcsomag: a  radioaktív hulladék kondicionálása eredményeként létrejövő termék, amely tartalmazza
a hulladékformát, valamilyen csomagolást vagy a belső gátakat;
33. Hulladék elhelyezési rendszer: a  radioaktív hulladékok visszanyerés szándéka nélküli elhelyezését biztosító
rendszer, beleértve a mesterséges és természetes gátakat alkotó környezetet;
34. Hulladékforma: a  hulladék fizikai és kémiai formája a  kezelést vagy a  kondicionálást követően, de még
a csomagolást megelőzően;
35. Ines-minősítés: az  események Nemzetközi Atomenergia Ügynökség által létrehozott Nemzetközi Nukleáris
Esemény Skála szerint végrehajtott kategorizálása, amelynek célja a  lakosság és a  szakmai szervezetek
közötti tájékoztatás elősegítése, az engedélyes és a hatóság között egyeztetett formában jelezve az esemény
biztonsági jelentőségét;
36. Intézményes ellenőrzés: a tároló létesítménynek erre a célra kijelölt szervezet által végzett ellenőrzése, amely
lehet aktív: megfigyelés, felügyelet, helyreállítás, vagy passzív: földhasználat ellenőrzése;
37. Irányítási rendszer: az  irányítási politika és az  irányítási célok megfogalmazásához, majd az  elfogadott célok
hatékony és eredményes módon történő eléréséhez kiépített rendszer, amely egymástól kölcsönösen
függő vagy egymásra kölcsönösen ható elemek készlete, így az irányítási rendszer az adott szervezet összes
elemét egy koherens rendszerbe integrálja annak érdekében, hogy ezáltal a szervezet céljainak mindegyike
teljesülhessen, emellett ezen elemek magukba foglalják a  struktúrát, az  erőforrásokat és a  folyamatokat,
ugyanakkor az irányítási rendszer részét képezi a személyzet, a berendezések és a szervezeti kultúra, valamint
a dokumentált szakmapolitikák és a folyamatok is;
38. javítás: tároló létesítmény rendszereire, rendszerelemeire – a  programozható készülékek és számítógépek
szoftverét kivéve –, építményeire és épületszerkezeteire a  tervezés során meghatározott és az  érvényes
dokumentációnak megfelelő állapot helyreállítására irányuló tevékenység;
39. jelentésköteles esemény: jogszabályban szereplő követelmény vagy egyedi hatósági előírás alapján
az atomenergia biztonságos alkalmazását felügyelő hatóság részére jelentendő esemény;
40. jogosítványhoz kötött munkakör: a  biztonság szempontjából fontos munkakörök, amelyek betöltéséhez
a  biztonsági szabályzat vagy egyéb hatósági előírás, továbbá az  engedélyes oktatást szabályozó
dokumentuma a jogosító vizsgát követelményként előírja;
41. kockázat: valamely potenciálisan veszélyes tevékenység, történés lehetséges kedvezőtlen
következményeinek és azok bekövetkezési gyakoriságának együttes mértéke, matematikai szorzata;
42. kondicionálás: a  hulladéknak szilárd formájúvá történő átalakítása, a  hulladék konténerbe helyezése, és
a  másodlagos konténerezés, amely műveletek alkalmazásával szállításra, tárolásra vagy végső elhelyezésre
alkalmas hulladékcsomag állítható elő;
43. leszerelés: a  tároló létesítmény azon rendszerének, rendszerelemének a  megszüntetése, amely
megvalósítására csak átmeneti jelleggel volt szükség a tároló létesítmény lezárását megelőzően;
44. lezárás: a  tároló létesítmény egészét vagy annak egyes elhelyezési rendszereit érintő valamennyi olyan
tevékenység és munkálat végrehajtása, amelyek a  létesítmény biztonságos állapotának hosszú időn át
történő fenntartásához szükségesek;
45. sugárvédelem műszaki követelményei: azon műszaki intézkedések összessége, amelyek arra irányulnak, hogy
az  ionizáló sugárzást kibocsátó anyagokat, berendezéseket alkalmazó tároló létesítményekben, így a  tároló
létesítményben munkát végzőknek, valamint a  lakosságnak a tároló létesítmény üzemeltetéséből származó
sugárterhelése ne haladja meg a hatályos előírásokban meghatározott értéket, és amelyekkel a sugárterhelés
mindenkor az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szinten tartható, továbbá a radioaktív hulladék keletkezése
a gyakorlatilag lehetséges legkisebb mértékű lesz;
46. nemmegfelelőség: a  követelmények nem teljesülése esetén egy megállapítás, amely rögzíti egy vagy
több minőségi jellemző, vagy irányítási rendszer, rendszerelem eltérését vagy hiányát a  meghatározott
követelményekhez képest;
47. nemzetközileg elismert jó gyakorlat: a  nemzetközi szakmai szervezetek dokumentumaiban megfogalmazott,
ezen szervezetek szakértő, felülvizsgáló csoportjai által jó gyakorlatként elismert, eredményes gyakorlati
megoldás;
48. nyomástartó berendezés és csővezeték: azok a  nyomástartó edények, tartályok, csővezetékek, biztonsági
szerelvények és nyomással igénybe vett tartozékok, amelyek valamelyik biztonsági osztályba tartoznak,
továbbá a  nyomástartó berendezéshez tartoznak a  nyomással igénybe vett részekhez közvetlenül
kapcsolódó elemek így különösen a  karimák, a  csonkok, a  csatlakozó elemek, az  alátámasztások,
az emelőfülek;
49. optimálás: a  lakossági vagy foglalkozási sugárterhelésnek kitett személyek sugárvédelmét úgy kell
optimálni, hogy a  személyi dózisok nagysága, a  sugárterhelés valószínűsége, valamint a  sugárterhelésnek
kitett személyek száma az  aktuális műszaki ismereteket, valamint a  gazdasági és a  társadalmi tényezőket
figyelembe véve az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szintű legyen;
50. Önértékelés: a  felső vezetőség és a  vezetőség által lefolytatott rutinszerű és folyamatos eljárás, amely
a  felelősségi körükbe tartozó összes terület vonatkozásában a  teljesítmény hatékonyságának értékelésére
szolgál;
51. Öregedés: olyan folyamat, amely során egy rendszer, rendszerelem jellemző anyagi, fizikai tulajdonságai
az  idő múlásával a  használat és a  velejáró elhasználódás, a  környezeti hatások vagy a  használattal járó
ciklikus, fárasztó igénybevételek miatt megváltoznak;
52. Öregedési folyamatok: olyan fizikai és kémiai folyamatok, amelyek az  idő múlásával vagy a  használat során
fokozatosan megváltoztatják egy rendszer vagy rendszerelem jellemzőit;
53. Öregedéskezelés: a  rendszerek, rendszerelemek öregedés okozta romlásának a  minimálisan szükséges
biztonsági tartalékok fenntartása mellett értelmezett elfogadási korlátokon belül tartását célzó mérnöki,
üzemeltetési és karbantartási tevékenységek;
54. radioaktív hulladék termelője: az  engedélyesen kívül az  a  természetes vagy jogi személy, akinek, vagy
amelynek a tevékenysége során radioaktív hulladék keletkezik;
55. segédrendszer: az a tároló létesítmény működése vagy a biztonsági funkciók teljesítése szempontjából önálló
funkcióval nem rendelkező rendszer, melynek rendelkezésre kell állnia más rendszerek, rendszerelemek
üzemeltetéséhez, hogy ezek a feladataikat elláthassák;
56. tároló létesítmény életciklusa: a  telephely vizsgálati, telepítési, üzemeltetési, lezárási és aktív intézményes
ellenőrzési időszakok együttese;
57. telephelykutatás: a  telephelyvizsgálat és az  ehhez tartozó értékelés a  tároló létesítmény biztonsága
szempontjából megfelelő telephely kiválasztásának, és a tervezési alapba tartozó adatok meghatározásának
céljából végzett vizsgálatok összessége, amelyek kiterjednek a  tároló létesítményre potenciális veszélyt
jelentő természeti és emberi tevékenységből eredő eseményekre és körülményekre, továbbá azokra
a körülményekre, amelyek a tároló létesítmény környezetre gyakorolt hatását befolyásolják;
58. tervezési alap: a tároló létesítmény tervezésekor figyelembe vett állapotok és kezdeti események összessége,
amelybe beletartoznak a normálüzem és az üzemzavarok, amelyeknek a tároló létesítmény – a konstrukció
megfelelő kialakításával, méretezésével, valamint a biztonsági rendszerek működése révén – meghatározott
kritériumok megsértése nélkül ellenáll;
59. Üzemzavar: a  tervezési alapban feltételezett, a  normál üzem következményeitől eltérő hatásokkal járó
esemény;
60. Üzemeltetési feltételek és korlátok: engedélyezett tároló létesítmény biztonságos üzemeltetése érdekében
elemzésekkel és mérésekkel alátámasztott paraméterkorlátok, a  rendszerekre, rendszerelemekre,
a  munkavállalókra megállapított funkcionális képességek és teljesítményszintek, valamint egyéb, a  tároló
létesítmény biztonságos üzemeltetése érdekében megállapított szabályok gyűjteménye, amelyeket írott
dokumentumba foglalnak;
61. Üzemeltető: az  engedélyes szervezetén belül működő, az  üzemeltetésre létrehozott, jogokkal,
kötelezettségekkel, hatáskörrel és felelősséggel felruházott szervezeti egység vagy egységek;
62. Üzemvitel: a rendszerek, rendszerelemek működtetése során végzett operatív üzemeltetői tevékenység;
63. Validálás: annak ellenőrző vizsgálata, hogy a rendszer, rendszerelem, szolgáltatás, módszer, számítási eszköz,
számítógép program megfelel-e a  funkcionális, a  teljesítmény- és interfész követelményeknek az  előre
meghatározott és írásban rögzített feltételek mellett;
64. Verifikálás: ellenőrző folyamat, amely során megvizsgálják, hogy a  rendszer, rendszerelem, szolgáltatás,
módszer, számítási eszköz, számítógép program, fejlesztési-, gyártási folyamat minden egyes fázisának
terméke kielégíti-e az előző fázis által meghatározott összes követelményt;
65. Veszélyhelyzet: rendkívüli esemény következtében előálló állapot, amelyben a  lakosságot, a  környezetet
érintő következmények elhárítása vagy enyhítése érdekében intézkedésekre van vagy lehet szükség;
66. Visszanyerhetőség: a  radioaktív hulladék elhelyezési rendszer lezárását megelőzően az  ott elhelyezett
radioaktív hulladék kiemelése a hulladékok elhelyezési rendszerből;
67. Visszatartási pont: egy tevékenység folyamatában meghatározott olyan pont, amelyet követően
a tevékenység csak egy kijelölt szervezet jóváhagyása után folytatható.
3. A tároló létesítmény Biztonsági Szabályzata 3. § (1) A  tároló létesítmény biztonságára, a  tároló létesítmény irányítási rendszerére és a  tároló létesítmény életciklus
szakasza szerinti tevékenységek végrehajtására és azok felügyeletére vonatkozó részletes biztonsági
követelményeket a  tároló létesítményekre vonatkozó, az  1. és 2.  mellékletben lévő biztonsági szabályzatok
tartalmazzák.
(2) A tároló létesítményre vonatkozó biztonsági szabályzatban rögzített, az atomenergia-felügyeleti szerv feladatkörét
érintő követelmények teljesítésének módszerére vonatkozó ajánlásokat az  atomenergia-felügyeleti szerv által
kiadott útmutatók tartalmazzák. Az útmutatókat az atomenergia-felügyeleti szerv a honlapján közzéteszi.
(3) Ha a  kérelmező az  engedély iránti kérelmét az  útmutatókban foglaltak szerint terjeszti elő, továbbá, ha
az  engedélyes az  engedéllyel összefüggő tevékenységét az  útmutatókban foglaltak szerint végzi, akkor
az  atomenergia-felügyeleti szerv a  választott módszert a  követelmények teljesítésének igazolására alkalmasnak
tekinti, és az alkalmazott módszer megfelelőségét nem vizsgálja.
(4) Az útmutatóban foglaltaktól eltérő módszerek alkalmazása esetén az atomenergia-felügyeleti szerv az alkalmazott
módszer helyességét, megfelelőségét és teljes körűségét részleteiben vizsgálja.
(5) Ha a  tároló létesítmény biztonságának érdekében szükséges, az  atomenergia-felügyeleti szerv a  határozatában
feltételeket és kötelezettségeket határozhat meg, és ezek teljesítésének igazolását is meghatározhatja.
(6) A  tároló létesítményre vonatkozó biztonsági szabályzatot a  tudomány eredményeinek, a  hazai és nemzetközi
tapasztalatoknak a  figyelembevételével, legalább tízévente felül kell vizsgálni. Az  útmutatók felülvizsgálatára
az  atomenergia-felügyeleti szerv által meghatározott időszakonként, vagy az  engedélyes javaslatára soron kívül
kerül sor.
II. Fejezet
a tÁroló létesítmény BIztonsÁGÁra Vonatkozó ÁltalÁnos kÖVetelmények, és az enGedélyes
FelelősséGe
4. Biztonsági célok 4. § (1) A  radioaktív hulladékok tároló létesítményben való átmeneti tárolásának és végleges elhelyezésének biztonsági
célja a  radioaktív hulladékban lévő, az emberre és a környezetre veszélyt jelentő radioaktív izotópok elszigetelése
a bioszférától és az arra hatást gyakorló környezeti elemektől, ezáltal a jelenlegi és a jövendő nemzedékek, valamint
a környezet védelme.
(2) Általános biztonsági célkitűzés, hogy az ember és a környezet védelme biztosított legyen az ionizáló sugárzás káros
hatásaival szemben.
(3) Sugárvédelmi célkitűzés, hogy az  érintett munkavállalók és a  lakosság sugárterhelése mindenkor az  előírt
határértékek alatti, az  ésszerűen elérhető legalacsonyabb szintű legyen. Ezt biztosítani kell a  tervezési alaphoz
tartozó üzemzavarok és – amilyen mértékben ésszerűen lehetséges – a tervezésen túli üzemzavarok és a balesetek
következtében fellépő sugárterhelések esetén is.
(4) Műszaki biztonsági célkitűzés, hogy a  tároló létesítmény tervezésénél figyelembe vett valamennyi feltételezett
esemény esetén a  lehetséges következmények az  elfogadható mértéken belül legyenek, valamint a  balesetek
valószínűsége kellően alacsony legyen.
(5) Az  általános biztonsági célkitűzést elsősorban a  tároló létesítmény biztonsági követelményeknek megfelelő
kialakításával, továbbá szükséges mértékű, hatékony biztonsági intézkedésekkel és azok megfelelő színvonalú
fenntartásával kell biztosítani. A  tároló létesítmény biztonság szempontjából fontos rendszereit, rendszerelemeit
úgy kell megtervezni, hogy a  tároló létesítmények üzemeltetésével összefüggő általános biztonsági célkitűzés,
valamint az azt megalapozó sugárvédelmi és műszaki biztonsági célkitűzés megvalósítható legyen.
(6) A  (3) és (4)  bekezdés szerinti biztonsági célkitűzéseket a  passzív intézményes ellenőrzésre történő áttérésig kell
érvényesíteni.
5. Biztonsági politika 5. § (1) Az  engedélyes a  biztonsági célok teljesítését szolgáló biztonsági politikát készít. A  biztonsági politika olyan
követelményeket tartalmaz, amelyek biztosítják, hogy a  tároló létesítmény passzív intézményes ellenőrzésre való
áttéréséig a  biztonság fenntartása minden más szempontot megelőzzön a  tároló létesítménnyel összefüggésben
végrehajtott valamennyi tevékenység során.
(2) A  biztonsági politikát a  létesítési engedélykérelemmel egyidejűleg kell az  atomenergia-felügyeleti szervhez
benyújtani. A  biztonsági politikát az  atomenergia-felügyeleti szerv a  létesítési engedély kiadásával egyidejűleg
hagyja jóvá.
(3) A biztonsági politikát a biztonság szempontjából fontos munkakört betöltő munkavállalóval és a beszállítóval olyan
módon kell ismertetni, hogy annak előírásait a tevékenységük során megfelelően alkalmazni tudják.
(4) Az engedélyes figyelembe véve a működés során megszerzett tapasztalatokat és a tároló létesítmény biztonságával
kapcsolatos új tudományos és technológiai ismereteket, a  tároló létesítmény biztonsági színvonalát folyamatosan
fenntartja, indokolt esetben a biztonság növelése érdekében intézkedéseket hajt végre.
(5) Az engedélyes a biztonsági politikát rendszeresen felülvizsgálja és annak megfelelőségét és érvényesülését értékeli.
Az értékelés eredményét az éves jelentésben dokumentálja.
6. Tervezés 6. § (1) Az  engedélyesnek a  tervezés folyamatát szabályozó irányítási rendszert kell létrehoznia és működtetnie, amely
biztosítja a  tervek minőségét, összhangját és a  tároló létesítményre vonatkozó biztonsági követelmények
teljesítését.
(2) A  tervezési folyamat menetét a  tervezésre vonatkozó valamennyi követelmény azonosításával a  tervezés kezdeti
szakaszában meg kell határozni. A  követelmények alapján részletesen meg kell határozni a  teljesítésükhöz
szükséges tervezői előírásokat és feladatokat.
(3) A  tároló létesítmény tervezését csak olyan tervező szervezet végezheti, amely a  tervezési szakterületre vonatkozó
jogszabály által és az  engedélyes által elfogadott minőségirányítási rendszerrel és megfelelő szakértelemmel
rendelkezik, és a tevékenység végzésére jogosult.
(4) Az engedélyesnek a tervek megfelelőségét – beleértve a tervezés eszközeit, a tervezési adatokat és eredményeket –
az azokat készítőktől független ellenőrzéssel is értékeltetni kell.
(5) Az  engedélyesnek biztosítania kell, hogy a  terv részletezettsége a  tároló létesítmény adott életciklus szakaszához
tartozó hatósági engedélyezési eljárás lefolytatásához szükséges terjedelemnek megfeleljen.
(6) Az engedélyesnek minden olyan tervezési információval rendelkeznie kell, amely a tároló létesítmény biztonságáért
viselt felelősségének fenntartásához szükséges.
(7) Az engedélyesnek képesnek kell lennie a tároló létesítmény hatósági felügyelet alá tartozó teljes élettartama alatt
a  tároló létesítmény biztonságát szolgáló tevékenység végzésére vagy végeztetésére, a  biztonsággal összefüggő
döntések meghozatalára.
7. § (1) A  tároló létesítményt úgy kell megtervezni, hogy a  megfogalmazott biztonsági célok a  tároló létesítmény teljes
élettartama alatt megvalósuljanak, mind a normál, mind az attól eltérő állapotban.
(2) A  radioaktív hulladékok elhelyezésének biztonságát a  hulladékformából és csomagolásból, a  tároló létesítmény
mesterségesen kialakított gátjaiból, a  geológiai és hidrogeológiai környezetből álló elhelyezési rendszer, valamint
az üzemeltetéssel, ellenőrzéssel és a szükség szerinti beavatkozással kapcsolatos céltudatos emberi tevékenységek
összességével kell biztosítani.
(3) A hulladék-elhelyezési rendszer elemeinek kombinációjával kell biztosítani, hogy azok élettartama alatt jelentősen
ne befolyásolja a  rendszer egészének izolációs képességét akár egyetlen elem, vagy komponens meghibásodása,
vagy azok fokozatos tönkremenetele.
(4) A tároló létesítményt, annak rendszereit és rendszerelemeit a tervezésre vonatkozó általános követelményeknek és
a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelően kell megtervezni.
7. Az engedélyes biztonságért való felelőssége 8. § (1) A  tároló létesítmény biztonságos telepítéséért, létesítéséért, üzemeltetéséért, átalakításáért, lezárásáért, a  lezárást
követő biztonságos állapot eléréséért, valamint aktív intézményes ellenőrzéséért, az  e  tevékenységekkel
kapcsolatos követelmények betartásáért a  felelősséget az  engedélyes viseli. Az  engedélyes, ideértve azt is, ha
az  engedély bármely okból hatályát vesztette, kizárólag a  tároló létesítmény passzív intézményes ellenőrzése
tárgyában kiadott engedély jogerőre emelkedésével mentesül a tároló létesítmény biztonságáért viselt felelőssége
alól.
(2) Az  atomenergia-felügyeleti szerv tevékenysége, vagy annak hiánya semmilyen formában és mértékben nem
mentesíti az  engedélyest a  biztonságért viselt felelőssége alól. Az  engedélyes az  e  rendeletben foglaltak szerint
bizonyítja a hatóság számára, hogy a felelősségéből származó valamennyi kötelezettségének eleget tesz.
(3) Az  engedélyes köteles minden tevékenységet a  radioaktív hulladékok által jelentett veszélyeknek megfelelően
differenciáltan végrehajtani és ellenőrizni. Az  engedélyesnek ezt a  kötelezettségét akkor is teljesítenie kell, ha
a felelősségi körébe tartozó tevékenységet nem saját munkavállalója végzi.
(4) Az engedélyes köteles a saját és a radioaktív hulladék termelőjének, szállítójának felelőssége közötti kapcsolatokat
a radioaktív hulladék termelőjével, szállítójával egyeztetni, és dokumentálni.
9. § (1) Az engedélyes köteles a jogszabályi előírásokat, valamint az engedélyben előírt feltételeket folyamatosan teljesíteni.
 (2) Ha a  radioaktív hulladék veszélyes hulladéknak is minősül, akkor a  veszélyes hulladékokra vonatkozó
követelményeket is figyelembe kell venni. Nukleáris láncreakcióra képes anyagot is tartalmazó radioaktív hulladék
esetén a nukleáris anyagok kezelésére vonatkozó előírásokat is be kell tartani.
10. § Az  engedélyesnek biztosítania kell, hogy a  biztonságot érintő megoldások megalapozásának felülvizsgálatához,
valamint a  cserék, javítások, átalakítások végrehajtásához szükséges információ, dokumentáció és tervek
folyamatosan rendelkezésre álljanak a passzív intézményes ellenőrzésre történő áttérésig.
11. § (1) Az  engedélyes a  biztonságot érintő tevékenységébe e  rendelet szerint vonhat be beszállítót. A  beszállító
tevékenysége nem érinti az  engedélyes felelősségét, a  tároló létesítmény biztonságának fenntartásáért ebben
az esetben is az engedélyes felel.
(2) Az  engedélyes a  beszállítói tevékenység megkezdése előtt és annak végrehajtása során meggyőződik arról, hogy
a beszállító képes biztosítani a tevékenységhez szükséges feltételeket.
12. § Az  engedélyesnek az  egyes folyamatok felügyelete érdekében teljes körű, az  atomenergia-felügyeleti szerv
ellenőrzési tevékenységétől független, a  biztonság szempontjából differenciált ellenőrzési rendszert kell
működtetnie, amely az adott életciklus szakaszra jellemző valamennyi folyamatra és résztvevőre kiterjed.
13. § Az engedélyes a biztonsági célkitűzések teljesítése érdekében az 1. melléklet szerint hatékony irányítási rendszert
működtet, és gondoskodik arról, hogy a  szervezet vezetését olyan munkavállalók végezzék, akik elkötelezettek
a biztonságért és az erős biztonsági kultúra fenntartásáért.
14. § Az  engedélyes köteles biztosítani, hogy a  tároló létesítménnyel kapcsolatos felelősségének fennállása alatt,
a tevékenységéhez szükséges személyi és tárgyi erőforrások a kellő időben rendelkezésre álljanak.
15. § (1) Az  engedélyes köteles biztosítani, hogy a  tároló létesítménnyel kapcsolatos tevékenységéhez szükséges,
az  atomenergiáról szóló törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló miniszteri rendeletben
meghatározott sugárvédelmi képzettséggel, illetve megfelelő iskolai végzettséggel, szakképzettséggel és
a munkakör betöltéséhez szükséges engedéllyel rendelkező üzemeltető személyzet rendelkezésre álljon.
(2) Az  engedélyes köteles gondoskodni az  üzemeltető személyzet képzettségi szintjének fenntartásához szükséges
képzésről. Az  üzemeltető személyzet részére olyan elméleti és gyakorlati képzést kell biztosítani, amelynek során
a személyzet a tevékenységének biztonsági követelményeit és következményeit megismeri és elsajátítja.
(3) Az  engedélyesnek a  (2)  bekezdésben foglaltak teljesítése érdekében képzési politikát, valamint a  képzési politika
végrehajtása érdekében képzési programot kell készítenie a  telephely vizsgálatára kiadott engedély jogerőre
emelkedéséig.
(4) A  munkavállalókra vonatkozó részletes biztonsági követelményeket, valamint a  képzési politikára és programra
vonatkozó követelményeket a 2. melléklet tartalmazza.
III. Fejezet
radIoaktíV Hulladék ÁtVételéVel és nyIlVÁntartÁsÁVal kapCsolatos kÖVetelmények
8. A radioaktív hulladék átvétele 16. § (1) A tároló létesítményben radioaktív hulladékot a biztonsági követelményeknek és az engedélyben szereplő hatósági
előírásoknak megfelelően lehet átmenetileg tárolni és végleg elhelyezni.
(2) Az engedélyesnek a radioaktív hulladékok tároló létesítményben történő átvételét megelőzően meg kell határoznia
a radioaktív hulladékok átvételi követelményeit.
(3) A tároló létesítményben csak olyan radioaktív hulladékot lehet tárolni, amelynél az átvételt megelőző kezelés során
olyan hulladékformát és csomagolást alakítottak ki, amely megfelel az  engedélyes által meghatározott hulladék
átvételi követelményeknek.
(4) Az engedélyes a hulladék átvételi követelményeket az alábbiak szerint határozza meg:
a) figyelembe kell venni a kémiai összetételre, hő- és sugárállóságra, valamint kémiai és mechanikai stabilitásra
vonatkozó határértékeket,
b) a hulladék kémiai és fizikai formájának és a csomagolásnak együttesen olyannak kell lennie, hogy a radioaktív
izotópok kikerülésének lehetőségét a minimálisra csökkentse,
c) olyan hulladékformát és csomagolást kell kialakítani, amely ellenáll a  sugárzási és hőhatásoknak, valamint
a kémiai hatásoknak,
d) a hulladékcsomagnak olyan mechanikai stabilitással kell rendelkeznie, amely lehetővé teszi, hogy ellenálljon
a mozgatás során fellépő hatásoknak, és
e) a  radioaktív hulladék átvételekor annak izotóp-összetételét, tartalmát – nukleáris láncreakcióra képes
anyag tartalmat is beleértve – olyan részletességgel lehessen megismerni, hogy a  biztonsági jelentésben
meghatározott követelményeknek való megfelelőség igazolható legyen.
(5) A hulladék átvételi követelményeket érintő bármely változtatás átalakításnak minősül. Az engedélyesnek a hulladék
átvételi követelmények megváltoztatásakor igazolnia kell, hogy a  változtatás összhangban van a  biztonsági
jelentésben foglaltakkal.
17. § (1) Az  engedélyesnek ellenőriznie kell, hogy az  átvett radioaktív hulladék megfelel a  hulladék átvételi
követelményeknek. Az  ellenőrzés követelményeit írásban kell meghatározni és azt annak megfelelően kell
végrehajtani. A  követelményeknek ki kell terjednie az  elvégzendő vizsgálatokra és elemzésekre, az  ellenőrzés
dokumentálására. Az engedélyes az ellenőrzés követelményeiről köteles tájékoztatni a radioaktív hulladékot átadó
szervezetet.
(2) Az  engedélyesnek ellenőriznie kell a  radioaktív hulladék termelője által a  radioaktív hulladékkal kapcsolatban
közölt adatokat a  hulladék átvételi követelményeknek való megfelelés ellenőrzése céljából. Ha a  hulladék
átvételi követelmények teljesítésének ellenőrzése szükségessé teszi, akkor az  engedélyes a  hulladékot termelő,
átadó szervezet által alkalmazott hulladékkezelési eljárásról tájékoztatást kérhet és azt az  átvételt megelőzően
a helyszínen megtekintheti.
(3) A típus-hulladékforma és típuscsomagolás hulladék átvételi követelményeknek való megfelelőségét tesztsorozattal
kell igazolni.
18. § Az  engedélyes köteles a  tároló létesítményben folytatott tevékenység során keletkező radioaktív hulladékot és
a  hulladék átvételi követelményeknek nem megfelelő radioaktív hulladékot a  telephelyén kondicionálni, vagy
az  ilyen tevékenység folytatására jogosultsággal rendelkező tároló létesítménybe kondicionálás céljából való
elszállításáról gondoskodni.
19. § Az  engedélyes által átvett radioaktív hulladékkal, valamint az  azokkal összefüggő saját tevékenysége során
keletkező radioaktív hulladékkal kapcsolatos további követelményeket a 2. melléklet tartalmazza.
9. A radioaktív hulladék nyilvántartása 20. § (1) Az engedélyes által vezetett nyilvántartásnak tartalmaznia kell:
a) a telephelyen lévő összes és a már elhelyezett radioaktív hulladék mennyiségét,
b) a radioaktív hulladék származási helyét,
c) a radioaktív hulladék átmeneti tárolásának vagy elhelyezésének helyét, idejét és módját,
d) a radioaktív hulladék és a hulladékban lévő radioaktív izotópok fizikai és kémiai tulajdonságait.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak nem érintik az  engedélyesnek a  radioaktív anyagokkal kapcsolatos, jogszabályban
meghatározott egyéb nyilvántartási kötelezettségét.
(3) Az  engedélyesnek az  elhelyezésre szánt valamennyi hulladékcsomagot annak nyomon követhetősége érdekében
egyedi azonosítóval kell ellátnia.
(4) Az engedélyes biztosítja a tevékenysége során keletkező, valamint az átvett radioaktív hulladékok nyilvántartásához
és az adatok tárolásához és megőrzéséhez szükséges műszaki feltételeket.
IV. Fejezet
HatósÁGI FelÜGyelet 10. Engedélyezés és jóváhagyás
21. § (1) A tároló létesítmény
a) telephelyének vizsgálatához és értékeléséhez:
aa) telephely kutatási keretprogram engedély,
ab) telephely kutatási engedély,
b) telepítéséhez: telepítési engedély,
c) létesítéséhez: létesítési engedély,
d) üzemeltetéséhez: üzemeltetési engedély,
e) átalakításához: átalakítási engedély,
f ) lezárásához: lezárási engedély,
g) aktív intézményes ellenőrzésére történő áttéréséhez: aktív intézményes ellenőrzési engedély, valamint
h) passzív intézményes ellenőrzésére történő áttéréséhez: passzív intézményes ellenőrzési engedély
szükséges.
(2) Az atomenergia-felügyeleti szerv engedélye szükséges a tároló létesítmény
a) építményeinek és épületszerkezeteinek, valamint az  építmények felvonóinak építéséhez, bontásához,
használatba vételéhez,
b) a biztonság szempontjából fontos rendszere, rendszereleme átalakításához, leszereléséhez, lezárásához, és
c) a szervezeti felépítése, irányítási rendszere, dokumentuma átalakításához.
(3) A  tároló létesítményben üzemelő, az  atomenergia-felügyeleti szerv felügyelete alá tartozó nyomástartó
berendezések és csővezetékek időszakos ellenőrzési programjainak műszaki követelményrendszerét, továbbá
a  biztonság szempontjából fontos rendszerek, rendszerelemek roncsolásmentes anyagvizsgálatának terjedelmét,
módszerét, a  vizsgálati eredmények elfogadásának feltételeit és időbeli ütemezését rögzítő dokumentumokat
az atomenergia-felügyeleti szerv a 2. melléklet szerint hagyja jóvá.
(4) A  tároló létesítmény időszakos biztonsági jelentését az  atomenergia-felügyeleti szerv felülvizsgálja és a  102.  §
szerint határozatot hoz.
(5) Az atomenergia-felügyeleti szerv a baleset-elhárítási intézkedési tervet a 112. § szerint jóváhagyja.
11. Eljárási határidő 22. § Az  atomenergia-felügyeleti szerv kérelemre indult eljárásaiban – az  eljárás megindítására irányuló kérelmet
benyújtó ügyfelet kivéve – az ismert ügyfelet értesíteni kell az eljárás megindításáról
a) a kérelem beérkezésétől számított harminc napon belül
aa) a 21. § (1) bekezdés a)–d) és f )–h) pontjában meghatározott eljárásokban,
ab) a  21.  § (1)  bekezdés e)  pontban meghatározott eljárásban, ha az  átalakítás miatt az  üzemeltetési
engedély módosítására kerül sor, valamint
b) a  21.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott eljárásokban a  kérelem beérkezésétől számított tizenöt
napon belül. 23. § (1) Az atomenergia-felügyeleti szerv ügyintézési határideje
a) hatvan nap
aa) a 21. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott eljárásokban,
ab) a 21. § (2) bekezdés a), b) és c) pontjában meghatározott eljárásokban,
b) hat hónap
ba) a 21. § (1) bekezdés d), f )–h) pontjában meghatározott eljárásokban,
bb) a  21.  § (1)  bekezdés e)  pontjában meghatározott ügyekben, ha a  tároló létesítmény átalakítása
a tároló létesítmény üzemeltetési engedélyének módosítását igényli, valamint
bc) a 21. § (5) bekezdése szerinti eljárásban,
c) 15 hónap a 21. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott eljárásban.
 (2) Az atomenergia-felügyeleti szerv vezetője az ügyintézési határidőt indokolt esetben egy alkalommal
a) az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott ügyekben legfeljebb harminc nappal,
b) az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott ügyekben legfeljebb kilencven nappal
meghosszabbíthatja.
24. § Ha az ügyfél a kérelmet hiányosan nyújtotta be, őt az atomenergia-felügyeleti szerv
a) a  21.  § (1)  bekezdés c)–h)  pontjában meghatározott eljárásokban a  kérelem beérkezésétől számított négy
hónapon belül,
b) a  21.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában, valamint a  21.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott
eljárásokban a kérelem beérkezésétől számított harminc napon belül
hiánypótlásra hívja fel.
25. § Az  atomenergia-felügyeleti szerv a  közmeghallgatás helyéről és időpontjáról a  közmeghallgatást megelőzően
legalább tizenöt nappal értesíti az  atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény (a  továbbiakban: Atv.) 11/A.  §
(5) bekezdésében meghatározott személyeket és szerveket.
12. Engedélyezés 26. § (1) Az atomenergia-felügyeleti szerv a tároló létesítmény telephelyének vizsgálata és értékelése, telepítése, létesítése,
üzemeltetése, átalakítása, lezárása és az  aktív és passzív intézményes ellenőrzésére történő áttérése során
a biztonságra való hatás szerint differenciált hatósági eljárásokat alkalmaz.
(2) A hatósági engedélyezési eljárás során az atomenergia-felügyeleti szerv a sugárvédelem műszaki követelményeit is
vizsgálja.
(3) A  kérelemre indult eljárásban az  elektronikus adathordozón is mellékelt dokumentációnak az  atomenergiafelügyeleti szerv által alkalmazott fájlformátumait az atomenergia-felügyeleti szerv meghatározhatja, és a honlapján
közzéteszi.
27. § (1) A kérelmet megalapozó dokumentációt olyan részletességgel kell elkészíteni, hogy annak alapján az atomenergiafelügyeleti szerv a  követelmények és előírások teljesülésének, továbbá a  teljesüléshez szükséges műszaki és
adminisztratív tevékenységek megfelelőségének önálló felülvizsgálatát és értékelését el tudja végezni. A kérelem és
az azt megalapozó dokumentáció ügyfélkapun keresztül is benyújtható.
(2) Az  engedély iránti kérelemben a  tervezett tevékenységek ütemezését és megvalósítását olyan részletességgel
kell bemutatni, hogy azok alapján az  atomenergia-felügyeleti szerv meg tudja határozni az  ellenőrzési célra
felhasználható visszatartási pontokat, és meg tudja tervezni az ellenőrzéseit.
(3) Az  engedély iránti kérelem megalapozásaként benyújtott dokumentáció összeállításához felhasznált és
a hivatkozott dokumentumokat az atomenergia-felügyeleti szerv felhívására be kell nyújtani.
(4) A  kérelmet megalapozó dokumentációt magyar nyelven, a  változtatások kezelését és követhetőségét biztosító
formában kell benyújtani. A kérelmet és mellékleteit úgy kell összeállítani, hogy az  részleteiben és összességében
is egyértelműen és ellenőrizhető módon igazolja, hogy a  benyújtott dokumentáció minden részét arra jogosult
személy vagy szervezet készítette.
(5) Ha az  engedélyes a  kérelmet megalapozó dokumentációt nem az  ügyfélkapun keresztül nyújtja be, akkor
a  dokumentációt az  eljárásban részt vevő szakhatóságok számánál kettővel több példányban, valamint
az  atomenergia-felügyeleti szervvel egyeztetett formában, elektronikus adathordozón egy példányban kell
benyújtani.
28. § (1) Az  engedélyesnek a  hatósági döntés alapjául szolgáló dokumentumok alapján kell gyakorolnia a  hatósági
határozatban rögzített jogosultságokat és kell teljesítenie a kötelezettségeket.
(2) Az engedély iránti kérelmet megalapozó dokumentáció egy példányát az atomenergia-felügyeleti szerv az eljárás
befejezése után a  saját irattárában megőrzi. Az  engedélyt megalapozó, az  atomenergia-felügyeleti szervnél tárolt
dokumentációban foglaltaktól eltérni, ha az eltérés engedélyezési kötelezettség alá tartozik, csak az atomenergiafelügyeleti szerv engedélye alapján lehet.
29. § Az  atomenergia-felügyeleti szerv soron kívül járhat el az  engedélyköteles tevékenységre vonatkozó hatósági
ügyben, ha ez egy kedvezőtlen biztonsági állapot megszüntetéséhez szükséges. A soron kívüli eljárás nem mentesít
a  megalapozó dokumentációval szemben támasztott követelmények teljesítésére vonatkozó kötelezettség
betartása alól, és nem eredményezheti a  biztonságtól eltérő szempontok előtérbe kerülését, sem a  biztonság
csökkenését.
13. Ellenőrzés és érvényesítés 30. § (1) Az  atomenergia-felügyeleti szerv a  biztonság fenntartásának megállapítása érdekében a  tároló létesítmények
életciklusának valamennyi szakaszában rendszeresen és tervszerűen legalább a következőket ellenőrzi:
a) a  tároló létesítmények, azok rendszerei, rendszerelemei, építményei megfelelnek az  engedélyben és
jogszabályokban előírt követelményeknek,
b) a  tároló létesítmény tervezése, telephelyének vizsgálata és értékelése, telepítése, létesítése, üzemeltetése,
átalakítása, lezárása és aktív intézményes ellenőrzése megfelel a  biztonsági követelményeknek, a  hatósági
engedélyek alapjául szolgáló feltételeknek és körülményeknek, valamint az  engedélyekben előírtaknak,
továbbá
c) az engedélyes irányítási rendszere megfelel az e rendeletben előírt követelményeknek, különösen az alábbiak
tekintetében:
ca) a  dokumentumok és utasítások összhangban vannak a  tervezési követelményekkel, valamint
a rendszerek és rendszerelemek tényleges állapotával, érvényesek, és azokat betartják,
cb) az  engedélyes a  jelentési kötelezettségét teljesíti, a  jelentéseket az  előírásoknak megfelelő
tartalommal állítja össze és a  biztonságot érintő események kivizsgálásának eredményeként
előirányzott javító intézkedéseket végrehajtja,
cc) az engedélyes a hiányosságokat és az eltéréseket indokolatlan késlekedés nélkül azonosítja, kijavítja,
vagy megengedhetőségüket igazolja, és
cd) az  engedélyes az  összegyűjtött tapasztalatokat hasznosítja, és ennek eredményét továbbadja
a beszállítóknak és az atomenergia-felügyeleti szervnek.
(2) A sugárvédelem műszaki követelményeinek ellenőrzése kiterjed:
a) azokra a  tároló létesítmény üzemeltetéséhez hozzátartozó rendszerekre, rendszerelemekre, amelyek által
keltett sugárzási tér, vagy amelyekből kijutó radioaktív anyag forrástagként potenciális vagy tényleges
sugárveszélyt jelent a  sugárzási térrel kapcsolatba kerülő rendszerekre, rendszerelemekre és személyekre,
továbbá a  forrástag káros hatását korlátozó vagy csökkentő rendszerekre, rendszerelemekre, és a  forrástag
vagy az  azt magába foglaló térrész sugárzási viszonyairól információt szolgáltató rendszerekre és
készülékekre,
b) a radioaktív hulladékok feldolgozásával, tárolásával és elhelyezésével kapcsolatos tevékenységekre.
 (3) Az  atomenergia-felügyeleti szerv a  biztonságot befolyásoló tényezők szempontjából jogosult megvizsgálni
az engedélyes szervezetének működését.
 (4) Az  atomenergia-felügyeleti szerv jogosult az  engedélyesnél és a  beszállítóknál előzetesen bejelentett, és − ha
az  ellenőrzés céljának eléréséhez szükséges − előzetesen be nem jelentett ellenőrzést végezni. Előzetesen be
nem jelentett ellenőrzés esetén az  ellenőrzés tényét a  hatóság képviselője a  helyszínen közli az  engedélyes erre
meghatalmazott képviselőjével, majd az  ellenőrzés végrehajtási feltételeinek kialakítása után haladéktalanul
megkezdi az ellenőrzést.
(5) Külföldi beszállítónál az  atomenergia-felügyeleti szerv ellenőrzésének feltételeit az  engedélyes köteles
megteremteni.
(6) Az  atomenergia-felügyeleti szerv ellenőrzései során az  ellenőrzés alá vont köteles az  atomenergia-felügyeleti
szervvel együttműködni, az  ellenőrzés eredményességét előmozdítani, és a  saját ellenőrzése eredményeit,
dokumentumait az atomenergia-felügyeleti szerv rendelkezésére bocsátani.
(7) Az  atomenergia-felügyeleti szerv éves ellenőrzési tervet készít, amelyet a  honlapján közzétesz, és a  közzétételről
tájékoztatja az érintett engedélyeseket és hatóságokat.
31. § Az  atomenergia-felügyeleti szerv ellenőrzése nem mentesíti az  engedélyest a  saját ellenőrzési tevékenysége
végzésének a kötelezettsége alól.
32. § (1) Az  atomenergia-felügyeleti szerv az  atomenergia alkalmazásának biztonsággal összefüggő területein a  tároló
létesítményt, az engedélyest és beszállítóját időkorlát nélkül ellenőrizheti. Az engedélyes köteles biztosítani bármely
időpontban az atomenergia-felügyeleti szerv ellenőrzést végző képviselője számára a belépést a tároló létesítmény
és a  beszállítók telephelyére, továbbá a  hatósági ellenőrzést végző személy mozgását a  tároló létesítmény vagy
beszállító telephelyének épületeiben, helyiségeiben, felszín alatti építményeiben.
(2) A  tároló létesítmény engedélyesének meghatalmazott képviselője köteles jelen lenni mind az  engedélyes, mind
a beszállítók ellenőrzésénél.
(3) A  hatósági ellenőrzés alá vont köteles a  szakmai kompetenciával és felhatalmazással rendelkező képviseletéről
gondoskodni, a  képviseletet ellátó személy – beszállítóknak az  atomenergia-felügyeleti szerv által folytatott
ellenőrzésénél az engedélyes képviselője is − köteles az ellenőrzés lefolytatásában és a jegyzőkönyv elkészítésében
közreműködni, valamint a rendelkezésére álló információt átadni.
(4) A  hatósági ellenőrzésről készített jegyzőkönyvet az  atomenergia-felügyeleti szerv hatósági ellenőrzést végző
képviselője és az ellenőrzés alá vont képviselője, a beszállítóknál végzett ellenőrzésnél az engedélyes képviselője is
aláírja.
33. § (1) Ha az  atomenergia-felügyeleti szerv az  ellenőrzés eredményeként megállapítja, hogy a  hatósági ellenőrzés alá
vont a  saját belső szabályozásában, vagy beszállító esetén az  engedélyes belső szabályozásában meghatározott
előírásokat megsértette, a  jegyzőkönyvben erre felhívja a  hatósági ellenőrzés alá vont figyelmét, és határidő
kitűzésével, valamint a  jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel kötelezi − beszállítóknál történt ellenőrzés
esetén is az engedélyest − az atomenergia biztonságos alkalmazásához előírt állapot és feltételek helyreállítására.
(2) A hatósági ellenőrzés alá vont köteles a  jegyzőkönyvbe foglalt kötelezésnek az abban meghatározott határidőben
eleget tenni. A kötelezés teljesítésére megállapított határidő elmulasztása esetén az atomenergia-felügyeleti szerv
a  mulasztás okát hivatalból indított eljárásban kivizsgálja és a  feltételek fennállása esetén érvényesítési eljárást
folytat le.
(3) Az  atomenergia-felügyeleti szerv a  tároló létesítmény életciklus szakaszának megfelelő sajátos ellenőrzési
szempontokat is magába foglaló ellenőrzéseket végez. Az  ellenőrzés területeit a  tároló létesítmény életciklus
szakasza és a jogszabályok előírásai, az ellenőrzés gyakoriságát és részletességét az ellenőrzött terület atomenergia
biztonságos alkalmazásához előírt biztonsági fontossága, az atomenergia-felügyeleti szerv engedélyezési, értékelési
és ellenőrzési tapasztalatai határozzák meg.
34. § (1) Az  atomenergia-felügyeleti szerv átfogó ellenőrzésének a  tárgya az  engedélyes meghatározott tevékenysége.
Az  átfogó ellenőrzés során az  atomenergia-felügyeleti szerv a  tároló létesítmény adott életciklusához tartozó
folyamatainak megfelelőségét és összhangját, a  vezetőség irányítási, felülvizsgálati és értékelési feladatainak
teljesülését vizsgálja.
(2) Az ellenőrzés időpontját és tárgyát az atomenergia-felügyeleti szerv az ellenőrzési tervében előre meghatározza, és
erről az engedélyest legalább 15 nappal korábban tájékoztatja.
(3) Az atomenergia-felügyeleti szerv az ellenőrzés tapasztalatairól értékelést készít, és ezt megküldi az engedélyesnek.
Az értékelésben foglalt észrevételek alapján az engedélyes intézkedési tervet dolgoz ki és hajt végre. Az engedélyes
a feladatok végrehajtásáról a rendszeres jelentések keretében beszámol az atomenergia-felügyeleti szervnek.
35. § (1) Az  atomenergia-felügyeleti szerv feltáró ellenőrzést végez, ha a  hatósági tapasztalatok egy részfolyamattal,
tevékenységgel vagy eseménnyel kapcsolatban eltérést mutatnak az  előírásoktól, vagy a  jó gyakorlattól, valamint
feltáró ellenőrzést végezhet az események kivizsgálása kapcsán.
(2) A  hatósági ellenőrzés alá vont az  ellenőrzési jegyzőkönyvben rögzítettek alapján intézkedési tervet dolgoz ki és
hajt végre. Az engedélyes a feladatok végrehajtásáról a rendszeres jelentések keretében beszámol az atomenergiafelügyeleti szervnek.
36. § (1) Az  atomenergia-felügyeleti szerv eseti ellenőrzést végez egy adott határozatban foglalt feltétel teljesülésének,
cselekmény, eltérés, információ, állapot vagy helyszín ellenőrzésére. Az eseti ellenőrzés lehet előre bejelentett és be
nem jelentett.
(2) Az  előre bejelentett ellenőrzés esetén az  atomenergia-felügyeleti szerv valamely program vagy terv alapján
megjelöli azt a tevékenységet, cselekményt, vagy helyszínt, amelyet ellenőrizni kíván. A hatósági ellenőrzés alá vont
köteles az  atomenergia-felügyeleti szervet legalább 24 órával előbb értesíteni az  ellenőrizni kívánt tevékenység
megkezdésének várható időpontjáról.
(3) A  hatósági ellenőrzés alá vont a  jegyzőkönyvben rögzítettek alapján megteszi a  szükséges intézkedéseket.
Az engedélyes a feladatok végrehajtásáról a rendszeres jelentések keretében beszámol az atomenergia-felügyeleti
szervnek.
37. § (1) A  jogszabályi előírások és a  hatósági kötelezések betartása érdekében az  atomenergia-felügyeleti szerv szükség
esetén érvényesítési eljárást indít.
(2) Az érvényesítés a jogszabálysértés vagy hatósági előírás megszegésének a biztonságra gyakorolt hatásától függően
az alábbi lehet:
a) csekély biztonsági jelentőségű jogszabálysértés vagy hatósági előírás megszegése esetén az  engedélyes
írásbeli figyelmeztetése, amelyben a  hatóság megállapítja a  jogszabálysértést és annak jogi alapját,
a szükséges intézkedést és a teljesítés határidejét,
b) jelentősebb biztonsági jelentőséggel bíró jogszabálysértés vagy hatósági előírás megszegése esetén
a tevékenység folytatásához szükséges további feltételek meghatározása,
c) lényeges biztonsági jelentőséggel bíró jogsértés vagy hatósági előírás megszegése esetén az engedélyezett
tevékenység korlátozása vagy felfüggesztése, az engedély visszavonása, és
d) az  a)–c)  pontban meghatározott jogkövetkezmények alkalmazása mellett vagy önállóan bírság szabható ki
a bírság mértékét megállapító jogszabály szerint.
(3) Az  atomenergia-felügyeleti szerv minden esetben kötelezi az  engedélyest az  azonosított eltérések kivizsgálására,
a szükséges intézkedések megtételére az eltérés kezelésére, és ismételt bekövetkezésének megakadályozására.
14. Az atomenergia-felügyeleti szerv eljárásának tartalma 38. § (1) Az  atomenergia-felügyeleti szerv a  tároló létesítmény biztonságának fenntartása érdekében a  tároló létesítmény
állapotát és az  engedélyes tevékenységét folyamatosan felügyeli. A  felügyelet alapvetően az  engedélyes által
benyújtott kérelem, dokumentum, rendszeres és eseti jelentés, valamint a hatósági ellenőrzés során összegyűjtött
információ elemzése és értékelése alapján történik.
(2) Az  atomenergia-felügyeleti szerv döntését a  rendelkezésére álló tények átfogó és részletes értékelése
mellett, az  ellenőrzések során feltárt körülményeket és adatokat is értékelve, a  jogszabályi követelmények
teljesülésének vizsgálata alapján hozza meg. Ennek során az  atomenergia-felügyeleti szerv megvizsgálja azokat
a  dokumentumokat és adatokat, amelyek a  tervezést megalapozó biztonsági elemzésekről, a  megvalósítás
minőségéről, a  tároló létesítmény, rendszer, rendszerelem működési elveiről és gyakorlati működéséről,
az  üzemeltetési tevékenységről szólnak. Az  atomenergia-felügyeleti szerv a  döntése meghozatalánál a  tároló
létesítmény egésze biztonságának szempontjait érvényesíti.
(3) Az  atomenergia-felügyeleti szerv felülvizsgálja és értékeli az  engedélyes által benyújtott elemzéseket és más
műszaki dokumentumokat, továbbá figyelembe vesz minden számára hozzáférhető releváns információt,
amelyekből megállapítható, hogy
a) a tároló létesítményben végzett tevékenységek biztonsági következményei meghatározottak és a biztonsági
követelmények teljesülése bizonyított,
b) az engedélyes által benyújtott dokumentáció pontos és elégséges annak megítéléséhez, hogy teljesülnek-e
a jogszabályi és hatósági követelmények, valamint
c) a  tervezett műszaki megoldások bizonyítottan megfelelőek vagy minősítettek, így alkalmasak az  előírt
biztonsági szint elérésére. 39. § (1) A hatósági felülvizsgálat és értékelés a tároló létesítmény életciklusának valamennyi szakaszára kiterjed.
 (2) A tároló létesítmények felülvizsgálata és értékelése kiterjed különösen:
a) a tároló létesítmény biztonságával összefüggő jellemzők alakulására,
b) a vezetési, szervezeti és adminisztratív tényezők biztonságra gyakorolt hatására,
c) a változtatások, átalakítások hatásaira,
d) az események és azok kivizsgálása során megszerzett tapasztalatok hasznosítására, és
e) a nemzetközi tapasztalatok hasznosítására.
V. Fejezet
tÁroló létesítményre Vonatkozó enGedélyek 15. Telephely vizsgálata és értékelése
40. § (1) A  lehetséges telephely vizsgálatára és értékelésére telephely kutatási keretprogramot kell kidolgozni és
végrehajtani. A kutatási keretprogramot úgy kell elkészíteni, hogy annak végrehajtásával a telephely alkalmassága
megítélhető, a  biztonsági elemzéshez szükséges adatok mind az  üzemelés, mind a  lezárás utáni időszakra
meghatározhatóak legyenek.
(2) A  kérelmező a  telephely kutatási keretprogram elkészítéséhez a  kutatásra kiválasztott terület, valamint a  tágabb
és szűkebb környezetének jellemzése érdekében az  alábbiakban felsorolt adatokat összegyűjti, és elemzi azokat
a terület telephelynek való alkalmassága szempontjából:
a) a terület és tágabb környezete „0” állapotának meghatározásához szükséges adatokat,
b) az  elhelyezést biztosító környezet időbeli alakulásának megismeréséhez és megértéséhez szükséges
adatokat,
c) a  telephellyel és az  elhelyezést biztosító környezettel kapcsolatos, lehetséges jellemzők, események és
folyamatok azonosításához szükséges adatokat,
d) bármely jellemző esemény és folyamat biztonságra vonatkozó hatásának megértéséhez szükséges adatokat,
valamint
e) a terület és környezete archív kutatásainak adatait.
(3) A kutatási keretprogram elkészítése és végrehajtása során biztosítani kell
a) a fokozatos, egyenletes és szükséges mértékű megismerést,
b) a  szükséges eredmények elérését biztosító, műszakilag és gazdaságilag elérhető legjobb módszer és
technológia alkalmazását,
c) az adatok tudományosan megalapozott jellemzését és az adatok bizonytalanságának elemzését, valamint
d) az adatok megőrzését és reprodukálhatóságát.
(4) A  telephely kutatási keretprogramot olyan módon és terjedelemben kell összeállítani, hogy annak végrehajtása
esetén lehetséges legyen a  befogadó környezet megismerése. A  kutatási keretprogramban be kell mutatni
a  kutatási terület kiválasztásának indokait, az  ismert adatokra alapozott tágabb és szűkebb környezetet és
a meglévő földtani és a kiépíthető műszaki gátakat, valamint a tervezett kutatási fázisok elhatárolását és egymásra
épülését. Ismertetni kell a  tervezett kutatási fázisonként a  kutatási célt és az  adott kutatási fázisban tervezett
tevékenységet, valamint a kutatás során várható eredményt.
41. § A telephely kutatási keretprogram engedélyezése iránti kérelemben:
a) be kell mutatni a  telephely kutatási keretprogramot, valamint annak részeként az  alkalmazni kívánt
módszereket és elméleti megfontolásokat,
b) be kell mutatni a  telephely vizsgálatára és értékelésére irányuló tevékenység kutatási fázisainak tervezett
felosztását és ütemezését, és
c) igazolni kell, hogy a telephelyjellemzők meghatározására, vizsgálatára és értékelésére kidolgozott módszerek
a  kutatási program terjedelmének megfelelően alkalmasak a  telephellyel összefüggő adatok, valamint
a telephely alkalmasságának megállapítására.
42. § A telephely kutatási keretprogram magába foglalja a telephely földtani alkalmasságának igazolását szolgáló földtani
kutatási keretprogramot is. A földtani kutatási keretprogramot úgy kell elkészíteni, hogy az lehetővé tegye a földtani
környezet eredeti, természetes egyensúlyi állapotának megismerését.
43. § (1) A  telephely kutatási keretprogram engedélyezésével az  atomenergia-felügyeleti szerv a  tároló létesítmény
telephelye kiválasztására és alkalmasságának megállapítására irányuló kutatási keretprogram megfelelőségét
fogadja el.
(2) A telephely kutatási keretprogram elfogadása az engedélyesnek kizárólagos jogot biztosít
a) a kutatási keretprogram végrehajtására, valamint
b) a  kutatási keretprogramban meghatározott kutatási fázisokra vonatkozó kutatási engedély iránti kérelem
benyújtására. 44. § (1) A  telephely kutatási tevékenység végrehajtását a  kutatási keretprogramban meghatározott kutatási fázisonként
önálló telephely kutatási engedélyezési eljárásban kell engedélyeztetni. Az  engedély időbeli hatályát
az  atomenergia-felügyeleti szerv az  adott kutatási feladat sajátosságai és a  végrehajtás tervezett ütemtervének
figyelembevételével állapítja meg.
(2) A  kutatási fázis során befejezett kutatási tevékenységről zárójelentést kell készíteni, amely tartalmazza
a  végrehajtott kutatási fázis során végzett tevékenység eredményeinek kiértékelését és a  következő kutatási fázis
megalapozását.
(3) A  következő kutatási fázis során elvégezni tervezett kutatási tevékenység engedélyezése iránti kérelemhez
mellékelni kell a  (2)  bekezdés szerinti zárójelentést, valamint a  már elvégzett kutatás eredményei alapján
szükségesnek ítélt keretprogram módosításokat. Az  atomenergia-felügyeleti szerv az  elvégzett kutatási feladatok
eredményeinek értékelése alapján
a) fogadhatja el a kutatási keretprogram módosításait, és
b) adhatja meg az engedélyt a következő kutatási fázis elvégzésére.
45. § (1) A telephely kutatási engedély iránti kérelemhez mellékelni kell az adott kutatási fázis kutatási tervdokumentációját.
 (2) A  kutatási tervdokumentáció tartalmazza a  telephely kutatási tervet és a  bányatérképek méretarányára és
tartalmára vonatkozó előírásoknak megfelelő kutatási tervtérképet.
 (3) A telephely kutatási tervnek tartalmaznia kell:
a) a tervezett kutatási fázis célját és annak indokolását,
b) a területre rendelkezésre álló korábbi ismeretek összefoglalását és értékelését,
c) a  kutatási cél elérése érdekében tervezett kutatási feladatokat, megnevezve a  kutatni tervezett geológiai
képződményt és szerkezetet, és a  kutatási feladatok teljesítéséhez szükséges technológia és a  biztonsági
intézkedések leírását,
d) a kutatási terület közigazgatási megjelölését és sarokpontjainak EOV rendszer szerinti koordinátáit,
e) a tervezett kutató létesítmények felsorolását, helyének és felvonulási útvonalainak leírását,
f ) az egyes kutatási tevékenységek
fa) megnevezését és célját,
fb) részletes leírását,
fc) mennyiségét és kiterjedését,
fd) során alkalmazandó technológiai leírást,
fe) eredményei értékelésének módszertani ismertetését,
ff) ütemezését és tervezett időtartamát, valamint az  adott kutatási fázis tervezett befejezésének
időpontját,
fg) során várható veszélyeket és az ezek elhárítására tervezett intézkedések leírását, valamint
fh) környezetre és természetre gyakorolt hatásait, továbbá a  környezet veszélyeztetésének
megelőzésére és csökkentésére tervezett műszaki intézkedéseket, valamint az  elvégzendő
tájrendezési feladatok ütemezését.
46. § (1) A  telephely kutatási engedélyben az  atomenergia-felügyeleti szerv meghatározza az  adott kutatási fázis
engedélyezett időtartamát, a műszaki-biztonság és a tulajdon védelme érdekében szükséges feltételeket, a kutatási
terület közigazgatási megjelölését, a kutatási mélység határát és sarokpontjainak EOV rendszer szerinti koordinátáit,
valamint dönt a kutatási terv tartalmának elfogadásáról.
(2) Az  atomenergia-felügyeleti szerv az  engedélyes kérelmére a  telephely kutatási engedélyt módosítja, ha
az engedélyes a kutatást az engedélyezett kutatási időszak alatt befejezni nem tudja vagy a kutatás elvégzéséhez
a kutatási feladatok bővítése szükséges.
(3) A  telephely kutatási engedély módosítása iránti kérelemnek tartalmaznia kell a  módosítandó telephely kutatási
engedély iránti kérelemhez benyújtott dokumentumok módosított változatát, ha a változtatás érinti azokat.
47. § Az  engedélyes köteles a  kutatási tevékenység megkezdésének tervezett időpontját a  kutatás megkezdését
megelőzően legalább 8 nappal korábban az atomenergia-felügyeleti szervnek és a kutatási tevékenységgel érintett
ingatlan tulajdonosának vagy használójának írásban bejelenteni.
48. § (1) A  telephely kutatás során szerzett vagy felhasznált, valamint a  korábbi adatokból felhasznált adatokat egységes
digitális és térinformatikai adatbázisba kell szervezni olyan részletességgel és formában, hogy azokból
a következtetések utólagosan is reprodukálhatók legyenek.
(2) Az engedélyes a kutatás során nyert földtani adatokat évente köteles az állami földtani feladatokat ellátó szervnek
megküldeni. Az engedélyes felelős a szolgáltatott adatok teljességéért és valódiságáért, amelyet az állami földtani
feladatokat ellátó szerv jogosult ellenőrizni.
(3) Ha az  engedélyes nem tesz eleget a  (2)  bekezdésben foglaltaknak, az  atomenergia-felügyeleti szerv a  telephely
engedélyezési eljárást – ennek teljesítéséig – felfüggeszti.
49. § (1) A  telephely kutatási keretprogram végrehajtásáról és annak eredményéről komplex zárójelentést kell készíteni, és
azt a telepítési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell.
(2) A  komplex zárójelentés vagy az  egyes kutatási fázisokat értékelő zárójelentés benyújtásának elmulasztása
vagy a  telepítési engedély kérelem elutasítása esetén a  telephely kutatás során megismert földtani adatokat
az  engedélyes kizárólag az  e  rendeletben meghatározott tevékenységek végzéséhez szükséges engedély iránti
kérelem megalapozásához használhatja fel.
(3) A  komplex zárójelentés része a  földtani kutatás eredményéről készített összefoglaló földtani jelentés, amely
legalább a következőket tartalmazza:
a) a földtani kutatásra jogosult szervezet megnevezését és a kutatási engedélyt tartalmazó határozat számát,
b) a kutatás konkrét célját, valamint a kivitelezők és a közreműködők megnevezését,
c) a  földtani kutatási terület földtani felépítésének leírását, továbbá a  terület határain túlnyúló földtani és
vízföldtani egységbe való beillesztését,
d) az elvégzett felszíni és felszín alatti kutatásokat, azok módszereit,
e) a  megkutatott geológiai képződmény és szerkezet környezetének ásvány-kőzettani, geomechanikai,
geotechnikai, geokémiai, szedimentológiai, rétegtani, tektonikai, hidrogeológiai, geomikrobiológiai,
geofizikai, radiometriai jellemzőit,
f ) a megkutatott térrész komplex földtani fejlődéstörténetét,
g) a korábbi és a tárgyi kutatás adatainak, eredményeinek ismertetését,
h) a kutatási eredmények összefoglalását és értékelését,
i) a jelentéshez felhasznált szakirodalom listáját, megadva a szerzőjét, kiadásának évét, címét és a megjelenés
helyét.
 (4) A komplex zárójelentéshez mellékelni kell: a) a kutatás alapadatait,
aa) a  kutató létesítmények és mintavételi helyek térben (x, y, z koordináták) és időben (a  létesítés és
a mintavétel kezdő és befejező dátumát) rögzített adatait,
ab) a  geofizikai alap- és értelmezett mérések dokumentációit, ásvány-kőzettani, geomechanikai,
geotechnikai, geokémiai, szedimentológiai, rétegtani, tektonikai, hidrogeológiai, geomikrobiológiai,
radiometriai és az őslénytani vizsgálatok adatait,
ac) az  anyagvizsgálati eredményeinek dokumentálását, egyértelműen megfeleltetve a  kutatási
létesítményeket és mintavételi helyeket, a  mintavételezés módjával, időpontjával, valamint
a különböző vizsgálatot végző laboratórium és szakintézmény megnevezését,
b) a kiértékeléshez felhasznált összehasonlító adatokat, azok származási helyét,
c) a  kutatási terület átnézeti és topográfiai térképét a  kutató létesítmények feltüntetésével, a  kutatási terület
földtani, tektonikai, geokémiai, hidrogeológiai és egyéb tematikus térképét, ami összhangban van a jelentés
tartalmával,
d) a  földtani, tektonikai, geokémiai, vízföldtani és egyéb tematikus – az  értelmezést elősegítő – szelvényeket,
táblázatokat, fotódokumentációt,
e) a földtani kutatás keretein belül készült szakanyagokat és szakértői jelentéseket.
(5) A  kutatást végzőnek az  alkalmazott technikai eszközöknek és eljárásoknak olyan leírását kell elkészítenie, amely
alapján a vizsgálat reprodukálható.
(6) A komplex zárójelentést és az egyes kutatási fázisokat értékelő zárójelentéseket az általános földtan és a geofizika
szakterületre vonatkozóan „általános földtan” és „geofizika” földtani szakértőnek kell ellenjegyeznie.
16. Telepítés 50. § (1) A  telepítési engedély kiadásával az  atomenergia-felügyeleti szerv a  tervezett telephelyre vonatkozóan a  létesítést
kizáró telephelyjellemzők hiányának igazolását, továbbá a  telephelyvizsgálat lefolytatásának, a  telephelyvizsgálat
alapján megállapított adatok értékelésének és az  értékelésből származtatott, telephellyel összefüggő tervezési
adatok meghatározásának megfelelőségét, valamint a telephely alkalmasságát fogadja el.
(2) A  telepítési engedély az  engedélyben meghatározott feltételek mellett a  tervezett tároló létesítmény műszaki és
infrastrukturális feltételeit megteremtő tevékenységek végrehajtására jogosít fel.
(3) A  telepítési engedély időbeli hatályát az  atomenergia-felügyeleti szerv a  telepítési tevékenység sajátosságait és
a végrehajtás tervezett ütemtervét figyelembe véve határozza meg.
51. § (1) A telepítési engedély iránti kérelemben:
a) igazolni kell, hogy a létesítést kizáró telephelyjellemzők nem állnak fenn, valamint
b) be kell mutatni:
ba) a kutatási keretprogram végrehajtását,
bb) a telephellyel összefüggő tervezési adatok meghatározását,
bc) a telepítési tevékenység tervezett programját és
bd) a környezeti háttérsugárzás, valamint az epidemiológiai alapszint felmérés eredményeit.
(2) A  kérelemhez jóváhagyás céljából mellékelni kell a  telephely kutatási keretprogram eredményeit bemutató
komplex zárójelentést és a  telepítési tevékenység programját. A  komplex zárójelentés részeként, vagy attól
független dokumentumban be kell mutatni a  telephelyjellemzők származtatását és azok meghatározásának
megalapozottságát. A  telepítési tevékenység programjában ismertetni kell a  létesítés műszaki és infrastrukturális
feltételeit megteremtő tevékenységek programját és annak megfelelőségét.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti dokumentumokat az  atomenergia-felügyeleti szerv a  telepítési engedélyben hagyja
jóvá. Az  atomenergia-felügyeleti szerv a  komplex zárójelentést elfogadja, ha a  jelentés megfelel a  49.  § (3) és
(4) bekezdésében foglaltaknak és az atomenergia-felügyeleti szerv, valamint az eljárásban részt vevő szakhatóságok
a 49. § (3) bekezdés h) pontja szerinti értékeléssel egyetértenek.
17. Létesítés 52. § A  létesítési engedély a  tároló létesítmény létesítéséhez és üzembe helyezéséhez szükséges, a  radioaktív hulladék
átvételével nem járó tevékenységek elvégzésére jogosít fel, ha a  jogszabályban előírt egyéb engedélyek
a tevékenységhez rendelkezésre állnak.
53. § A  létesítési engedély iránti kérelemhez a  létesítést megalapozó biztonsági jelentést kell mellékelni, amelyben
igazolni kell, hogy
a) az  e  rendeletben előírt követelmények teljesülnek, vagy legkésőbb az  üzemeltetési engedély benyújtásáig
teljesíthetők, és
b) a  tervezés során alkalmazott biztonsági alapelvek és kritériumok teljesülése esetén a  tároló létesítmény
biztonságosan üzemeltethető és annak biztonsága a lezárást követő életciklus szakaszban is biztosított.
54. § (1) A  létesítési engedély az  üzemeltetési engedély jogerőre emelkedéséig, de – a  (2)  bekezdésben meghatározott
eltéréssel – legfeljebb a kiadásától számított 10 évig hatályos. Az engedély időbeli hatálya kérelemre további 5 évre
meghosszabbítható, ha az engedélyes igazolja, hogy az engedély kiadásának a feltételei továbbra is fennállnak.
(2) A  tároló létesítmény több létesítési fázisban való megépítése esetén, ha nincs alapvető műszaki különbség
az egyes, a radioaktív hulladékok elhelyezését biztosító rendszerek kiépítése között sem a kivitelezés, sem a lezárás
szempontjából és a létesítés az (1) bekezdésben meghatározott határidőt meghaladja, akkor:
a) a  létesítési engedély az  engedélyes kérelmére kiadható úgy, hogy az  a  teljes megépítésre figyelembe vett
időtartamra hatályos legyen, vagy b) ha a  létesítési engedély nem az a) pont szerint került kiadásra, akkor az engedélyes kérelmére az engedély
hatálya meghosszabbítható a tároló létesítmény teljes megépítéséig.
(3) Ha a  létesítési szakaszok között legalább két év eltelik, akkor az  egyes létesítési szakaszok megkezdése előtt
a  kérelmezőnek igazolnia kell, hogy az  engedélykiadás feltételei továbbra is fennállnak. Ha az  engedélykiadás
feltételei – figyelembe véve a  korábbi technológiai módosításokat is – megváltoztak, akkor az  engedélyesnek
a további létesítési szakasz megvalósításához új létesítési engedély kiadását kell kérnie.
55. § Jogerős üzemeltetési engedéllyel rendelkező tároló létesítmény bővítésekor a  tárolási technológiája módosítása
esetén a létesítési engedélyezési eljárásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
56. § A  tároló létesítményt a  létesítést megalapozó biztonsági jelentésben leírt terv alapján, a  megfelelő technológiák
alkalmazásával kell megvalósítani úgy, hogy az  elhelyezési rendszer biztonsági funkciói a  lezárás utáni életciklus
szakaszban is biztosítottak legyenek.
57. § (1) A  létesítés, az  üzemeltetés, a  lezárás, valamint az  aktív intézményes ellenőrzés során a  tároló létesítmény
környezetre gyakorolt hatását monitorozni kell, amelynek végrehajtására monitoring programot kell készíteni.
A monitoring program megalapozása és elkészítése érdekében a tároló létesítmény létesítését megelőzően meg kell
határozni a környezet alapállapotát.
(2) A  monitoring programot első alkalommal a  létesítést megalapozó biztonsági jelentésben kell benyújtani
az  atomenergia-felügyeleti szervhez jóváhagyás céljából, amelyet az  atomenergia-felügyeleti szerv a  létesítési
engedélyben hagy jóvá.
(3) A monitoring programot úgy kell elkészíteni, hogy:
a) hozzájáruljon a  lakosság és a  környezet megfelelő védelmének bemutatásához, valamint a  tároló
létesítményre kiadott engedélyek feltételeinek megfelelő működés bizonyításához,
b) a  monitoring során megszerzett adatok alapján igazolni lehessen, hogy az  elhelyezési rendszer az  aktuális
életciklusnak megfelelő biztonsági jelentésben foglaltaknak megfelelően működik,
c) tegye lehetővé az elvárt működéstől vagy állapottól való eltérések észlelését és azonosítását,
d) a  monitoring járuljon hozzá a  létesítést megalapozó biztonsági jelentésben leírt alapvető feltételezések és
modellek igazolásához és pontosításához,
e) a monitoring segítse elő az elhelyezési rendszer állapotának megértését,
f ) biztosítsa az adatok gyűjtését a döntéshozatal elősegítésére, és
g) szolgáljon információval a lezárás utáni ellenőrzési program elkészítéséhez.
58. § Az elhelyezést biztosító földtani környezet megismerése érdekében a  tároló létesítmény létesítése során adatokat
kell gyűjteni:
a) a  földtani környezet jellemzőiről, és a  létesítést megalapozó biztonsági jelentésben figyelembe vett
feltételezések pontosítása céljából, és
b) a  földtani környezet geomechanikai folyamatairól, a  létesítési folyamat geokémiai és hidrogeológiai
hatásairól. 59. § A  tároló létesítmény létesítése során szükségessé váló bármely átalakítást oly módon kell megtervezni, értékelni,
dokumentálni és megvalósítani, hogy az  összhangban legyen az  átalakítás biztonságra gyakorolt hatásával.
Biztosítani kell, hogy az átalakítás ne csökkentse a biztonság szintjét.
18. Üzemeltetés 60. § (1) Az  üzemeltetési engedély birtokában a  tároló létesítmény az  engedélyben meghatározott feltételekkel és ideig
üzemeltethető. Az  üzemeltetési engedélyben meghatározott feltételekkel lehet radioaktív hulladékot átvenni,
kezelni, átmenetileg tárolni és véglegesen elhelyezni.
(2) Az  üzemeltetési engedély időbeli hatályát az  atomenergia-felügyeleti szerv a  tároló létesítmény üzemeltetésének
sajátosságait és a tároló létesítmény létesítmény-szintű lezárásának tervezett időpontját figyelembe véve határozza
meg.
(3) Az  üzemeltetési engedély az  engedélyes kérelmére meghosszabbítható. A  kérelemhez mellékelni kell a  tároló
létesítmény aktualizált üzemeltetést megalapozó biztonsági jelentését. Az  üzemeltetési engedély időbeli hatályát
az  atomenergia-felügyeleti szerv meghosszabbítja, ha a  tároló létesítmény üzemeltetése megfelel a  biztonsági
követelményeknek, valamint az üzemeltetési feltételeknek és korlátoknak.
61. § (1) A  tároló létesítmény üzemeltetetési engedély iránti kérelemének benyújtását megelőzően az  engedélyesnek
meg kell győződnie arról, hogy a  tároló létesítmény fizikai állapota és tervezett működése megfelel a  terveknek,
a biztonsági követelményeknek, valamint az üzemeltetési feltételeknek és korlátoknak, továbbá a tároló létesítmény
lezárására vonatkozó követelményeket meg kell határozni és a teljesíthetőségüket be kell mutatni.
(2) Az üzemeltetési engedély iránti kérelemben:
a) be kell mutatni, hogy a tároló létesítmény a terveknek megfelelően készült el,
b) igazolni kell, hogy a megvalósult állapot összhangban van a jogszabályban előírt követelményekkel,
c) be kell mutatni, hogy a  létesítést megalapozó biztonsági jelentésben leírtakhoz képest megvalósított
változtatások megalapozottak,
d) be kell mutatni, hogy a létesítés során felismert, a biztonsággal kapcsolatos hiányosságokat megszüntették,
e) össze kell foglalni és meg kell alapozni az  üzembe helyezés során szükségessé vált, a  biztonsági jelentést
érintő változtatásokat,
f ) igazolni kell a  biztonság szempontjából fontos rendszerek és rendszerelemek állapotváltozásának
figyelemmel kíséréséhez és értékeléséhez szükséges „0” állapotra vonatkozó adatok rendelkezésre állását,
g) be kell mutatni az üzemeltetést megalapozó biztonsági jelentésben foglaltaknak való megfelelését biztosító
ellenőrzési programot,
h) több fázisban történő létesítés esetén igazolni kell a  tároló létesítmény üzemeltetésének és létesítésének
egyidejűleg történő megvalósíthatóságát, valamint be kell mutatni, hogy miként biztosított az  üzemelő
tároló létesítményrész biztonságos üzemeltetése, és
i) be kell mutatni, hogy az engedélyes miként biztosítja a tároló létesítmény passzív intézményes ellenőrzésre
történő átadásáig a biztonság fenntartásához szükséges erőforrásokat.
62. § Az üzemeltetési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) a  létesítést megalapozó biztonsági jelentésben foglaltak aktualizálása és kiegészítése alapján kidolgozott
üzemeltetést megalapozó biztonsági jelentést, amelynek igazolnia kell, hogy
aa) a  tároló létesítmény üzemeltetése az  érvényes tervezési alapnak megfelelően biztosítható és
a tároló létesítmény lezárására vonatkozóan meghatározott követelmények is teljesíthetőek lesznek,
ab) a biztonságos állapot fenntartásához szükséges ellenőrzési, kezelési, üzemzavar- és balesetkezelési
előírások alkalmasak a biztonságos üzemeltetési célok elérésére,
ac) az üzemeltetési feltételek és korlátok mellett biztosított a biztonságos üzemeltetés és a lezárás,
b) az üzemeltetési feltételeket és korlátokat tartalmazó dokumentumot,
c) a  biztonság szempontjából fontos rendszerek és rendszerelemek állapot fenntartását biztosító eljárásokat
ismertető dokumentumot,
d) az üzemzavarok elhárítását szabályozó kezelési utasítást, és
e) a baleset-elhárítási intézkedési tervet.
63. § (1) Az  engedélyes az  üzemeltetési engedélyben meghatározott feltételeknek és a  jogszabályi követelményeknek
megfelelően, a  biztonság folyamatos fenntartásával üzemelteti a  tároló létesítményt úgy, hogy az  üzemeltetést
megalapozó biztonsági jelentésben a lezárást követő időszakra előírt biztonsági követelmények megvalósuljanak.
(2) Az üzemeltetésre vonatkozó részletes követelményeket a 2. melléklet tartalmazza.
19. A tároló létesítmény lezárása 64. § (1) A lezárási engedély a tároló létesítmény teljes lezárására, valamint az aktív intézményes ellenőrzéshez szükségtelen
rendszerek és rendszerelemek leszerelésére, a szükségtelen építmények és épületszerkezetek lebontására jogosít fel.
(2) A  lezárási engedély időbeli hatályát az  atomenergia-felügyeleti szerv a  tároló létesítmény sajátosságait és
a tevékenység tervezett ütemtervét figyelembe véve határozza meg.
65. § A  tároló létesítményt az  atomenergia-felügyeleti szerv által jóváhagyott terv alapján kell lezárni. A  lezárási tervet
a lezárási engedély iránti kérelemhez kell mellékelni, amely tartalmazza:
a) a tároló létesítmény állapotának és az elhelyezett hulladékok jellemzőinek bemutatását,
b) a rendszerek, rendszerelemek leszerelésének és az építmények lebontásának a tervét,
c) az elhelyezési rendszer lezárási tervét,
d) a környezet helyreállítására vonatkozó tervet,
e) az aktív intézményes ellenőrzés alatt fenntartandó biztonsági funkciók és azok teljesülésének bemutatását,
f ) a tervezett ellenőrzési tevékenységet, és
g) az  elhelyezett hulladékokra és a  tároló létesítmény környezetére vonatkozó információk megőrzésére
alkalmazni tervezett eljárásokat. 66. § A lezárási engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) az üzemeltetést megalapozó biztonsági jelentés alapján elkészített lezárást megalapozó biztonsági jelentést,
amelyben igazolni kell, hogy
aa) a tároló létesítmény az aktuális tervezési alapnak megfelelően lezárható, a szükségtelen rendszerek,
rendszerelemek és építmények leszerelhetők vagy lebonthatók,
ab) a  lezárást követő biztonságos állapot fenntartásához szükséges ellenőrzési, kezelési és
eseménykezelési előírások alkalmasak a lezárást megalapozó célok elérésére,
ac) a  tervezett ellenőrzési tevékenység megfelel a  lezárást megalapozó biztonsági jelentésben
meghatározott ellenőrzésre vonatkozó követelményeknek,
b) a  lezárást követőn a biztonsági funkciók teljesítésének ellenőrzését biztosító rendszerek és rendszerelemek
állapot fenntartását biztosító eljárásokat ismertető dokumentumot, és
c) az események kezelésének szabályozását tartalmazó dokumentumot.
67. § (1) A  lezárást e  rendeletben előírt követelményeknek és az  atomenergia-felügyeleti szerv által kiadott engedélyben
foglalt feltételeknek megfelelően úgy kell végrehajtani, hogy a biztonság a lezárás alatt fennmaradjon és a lezárás
utáni állapotokra vonatkozóan előírt biztonsági követelmények megvalósuljanak.
(2) A  lezárás során el kell végezni az  aktív és passzív intézményes ellenőrzéshez szükségtelen rendszerek és
rendszerelemek leszerelését, építmények lebontását, kivéve, ha azokat más célra hasznosítani lehet.
68. § (1) A  lezáráshoz szükséges tevékenységek befejezéseként jelentést kell készíteni, amelyet jóváhagyás céljából meg
kell küldeni az  atomenergia-felügyeleti szerv részére. A  jelentés tartalmazza az  elhelyezést biztosító környezet
állapotának, valamint a lezárás végrehajtásának és eredményének bemutatását.
(2) A  jelentés alapján az  atomenergia-felügyeleti szerv az  engedélyest a  tároló létesítmény biztonságos lezárása
érdekében további intézkedések megtételére kötelezheti. A  határozat alapján végrehajtott intézkedésekről
a felülvizsgált jelentés megküldésével tájékoztatni kell az atomenergia-felügyeleti szervet.
(3) A lezárás befejezése a jelentést jóváhagyó határozat jogerőre emelkedésének a napja.
20. A tároló létesítmény aktív intézményes ellenőrzése 69. § (1) Az engedélyes a tároló létesítmény lezárását követően köteles annak aktív intézményes ellenőrzéséről gondoskodni.
Az  aktív intézményes ellenőrzésre vonatkozó engedély alapján az  engedélyes a  tároló létesítmény és annak
környezete megfigyelését, ellenőrzését végzi és megteszi a  tároló létesítmény biztonsága érdekében szükséges
intézkedéseket.
(2) Az  aktív intézményes ellenőrzésre vonatkozó engedély időbeli hatályát az  atomenergia-felügyeleti szerv a  tároló
létesítmény sajátosságait és a  passzív intézményes ellenőrzésre történő áttérés tervezett idejét figyelembe
véve határozza meg. Az  aktív intézményes ellenőrzésre vonatkozó engedély időbeli hatálya legalább 50 év. Ha
az  atomenergia-felügyeleti szerv az  időszakos biztonsági felülvizsgálatok eredményei alapján szükségesnek tartja,
az aktív intézményes ellenőrzésre vonatkozó engedély időbeli hatályát meghosszabbítja.
70. § (1) Az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a felülvizsgált és a lezárást követő állapotnak megfelelően átdolgozott
lezárást megalapozó biztonsági jelentést. A  lezárást megalapozó biztonsági jelentésben igazolni kell az  aktív
intézményes ellenőrzési fázisra meghatározott biztonsági funkciók teljesülését.
(2) Az  aktív intézményes ellenőrzésre vonatkozó kérelmet az  aktualizált lezárást megalapozó biztonsági jelentéssel
egyidejűleg kell az  atomenergia-felügyeleti szervhez benyújtani. Az  aktív intézményes ellenőrzésre vonatkozó
engedélyt az  atomenergia-felügyeleti szerv az  aktualizált lezárást megalapozó biztonsági jelentés jóváhagyásával
egyidejűleg adja meg.
(3) Ha az atomenergia-felügyeleti szerv az aktív intézményes ellenőrzés ideje alatt radioaktív anyagnak a környezetbe
való – nukleárisbaleset-elhárítási tevékenységet nem érintő – nem tervezett kikerüléséről vagy annak lehetőségéről
értesül, a biztonság helyreállítása vagy növelése érdekében intézkedést rendel el.
21. A tároló létesítmény passzív intézményes ellenőrzése 71. § A passzív intézményes ellenőrzésre vonatkozó engedély az aktív intézményes ellenőrzés megszüntetésére jogosítja
fel az  engedélyest. A  passzív intézményes ellenőrzésre vonatkozó engedély jogerőre emelkedésével a  tároló
létesítmény feletti, atomenergia-felügyeleti szerv által folytatott hatósági felügyelet megszűnik.
72. § (1) A  passzív intézményes ellenőrzésre vonatkozó engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a  felülvizsgált és
aktualizált lezárást megalapozó biztonsági jelentést, amelyben az  aktív intézményes ellenőrzés tapasztalatai
alapján igazolni kell, hogy a  tároló létesítmény állapota biztonságos és át lehet térni a  tároló létesítmény passzív
intézményes ellenőrzésére.
(2) Az  atomenergia-felügyeleti szerv a  passzív intézményes ellenőrzésre vonatkozó jogerős határozat megküldésével
tájékoztatja a  hatáskörükben vagy feladatkörükben érintett hatóságokat és szervezeteket a  tároló létesítmény
passzív intézményes ellenőrzésre való áttéréséről.
VI. Fejezet
a tÁroló létesítmény építményeInek, épÜletszerkezetInek és FelVonóInak enGedélyezése
22. Építmények, épületszerkezetek engedélyezése 73. § (1) Az atomenergia-felügyeleti szerv engedélye szükséges a tároló létesítmény építményeinek és épületszerkezeteinek
építéséhez, használatbavételéhez és bontásához.
(2) A  tároló létesítmény építményeire és épületszerkezeteire vonatkozó építési engedély kiadására a  tároló
létesítményre kiadott létesítési engedély jogerőre emelkedését követően kerülhet sor.
(3) A hatósági engedélyezési eljárásban a tároló létesítményre vonatkozó különös építésügyi követelmények hiányában
az általános előírásokat kell alkalmazni.
74. § (1) Az  engedélyesnek a  tároló létesítménnyel kapcsolatos építményeket és épületszerkezeteket be kell sorolnia
a  szerint, hogy a  tároló létesítmény építményének minősülnek-e. A  besorolást első alkalommal a  tároló
létesítmény létesítését megalapozó biztonsági jelentésében kell bemutatni. A  tároló létesítmény építményeinek
és épületszerkezeteinek besorolását az atomenergia-felügyeleti szerv a  tároló létesítmény létesítési engedélyében
hagyja jóvá. A besorolást az adott életciklus szakaszhoz tartozó megalapozó biztonsági jelentésekben aktualizálni
kell.
(2) A tároló létesítmény építményére és épületszerkezetére engedélyt kell kérni:
a) ha az  építési tevékenység folyamata vagy eredménye hatással van a  radioaktív hulladék kezelésének,
átmeneti tárolásának, vagy elhelyezésének a biztonságára,
b) az építmény építése, bővítése, elmozdítása esetén,
c) az építmény, épületszerkezet olyan felújítása, helyreállítása, korszerűsítése, homlokzatának megváltoztatása
esetén, ahol a felsorolt építési tevékenység során az építmény tartószerkezeti rendszerét, vagy tartószerkezeti
elemeit meg kell változtatni, át kell alakítani, el kell bontani, meg kell erősíteni, továbbá ami az építményben
lévő önálló rendeltetési egységek számának, rendeltetésének megváltoztatásával jár,
d) az építmény használatba vételéhez, valamint
e) az építmény bontása esetén.
(3) Ha az  üzemeltetési engedély hatálya alatt lévő tároló létesítmény építményein, épületszerkezetein átalakításnak
minősülő építési tevékenységet végeznek, akkor az  építési engedélyezési eljáráson túlmenően az  átalakításra
vonatkozó rendelkezéseket is alkalmazni kell.
75. § (1) Az építési vagy bontási engedélyt az elvégezni kívánt építési vagy bontási tevékenység egészére kell kérni.
 (2) Több szakaszban megvalósítani tervezett építés esetén az  egyes szakaszokban megépítendő építményekre,
valamint a  rendeltetésszerű és biztonságos használatra önmagukban is alkalmas építményrészekre külön-külön is
meg lehet kérni az építési engedélyt.
(3) Az  engedély időbeli hatályát az  építésügyi hatósági eljárásokról és az  építésügyi hatósági ellenőrzésről szóló
jogszabály szerint kell meghatározni.
(4) Az építési vagy bontási engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a biztonsági követelmények teljesülésének igazolását és műszaki megalapozását,
b) a  tevékenység megfelelő elvégzését biztosító minőségügyi programot, vagy azokra a  hatósági eljárásokra
történő hivatkozást, amelyekben ezt a dokumentumot korábban már benyújtották,
c) más hatóságoknak az  eljáráshoz kapcsolódó engedélyeit, az  azokat megalapozó dokumentációk
bemutatását és összefoglaló értékelést, valamint
d) az építési vagy bontási engedélyezési műszaki tervdokumentációt az általános építésügyi hatósági eljárásra
vonatkozó jogszabály előírásainak megfelelő tartalommal. 76. § (1) Az  építési engedély alapján elvégzett építési munkák – kivéve, ha az  atomenergia-felügyeleti szerv az  építési
engedélyben ettől eltérően rendelkezik – befejezése után az  építmény csak jogerős használatbavételi engedély
birtokában vehető használatba, amit az atomenergia-felügyeleti szervnél kell kérelmezni.
(2) Ha az építési tevékenység az építmény egy részét érinti, annak egyéb részei az építési engedélyében meghatározott
feltételekkel használhatók.
(3) Egy telephelyen egyidejűleg megvalósított több építményre, vagy egy építményen elvégzett többfajta építési
munka esetén az  épületre a  használatbavételi engedélyt együttesen kell kérni. Több megvalósulási szakaszra
bontott építés esetén az egyes szakaszokban megépített építményekre, továbbá a rendeltetésszerű és biztonságos
használatra önmagukban alkalmas építményrészekre szakaszonként külön-külön is lehet használatbavételi
engedélyt kérni.
(4) A használatbavételi engedély iránti kérelemhez csatolni kell:
a) azoknak a  dokumentumoknak a  felsorolását, amelyek igazolják, hogy az  elvégzett építési tevékenység
biztosítja a biztonsági kritériumok teljesülését,
b) a megvalósulási tervdokumentáció azon részét, amelyek az építési engedélytől eltérő kivitelezést tüntetik fel,
és az eltérések műszaki megalapozását,
c) az  építésügyi hatósági eljárásokról és építésügyi hatósági ellenőrzésről szóló jogszabályban előírt
nyilatkozatokat, igazolásokat,
d) nyilatkozatot arról, hogy az  építési és szerelési munkákra vonatkozó biztonsági követelmények kielégítését
igazoló minőségügyi dokumentumok teljes körűek és hitelesek, továbbá, hogy az építmény rendeltetésszerű
és biztonságos használatra alkalmas, valamint
e) az életciklus szerinti biztonsági jelentésbe bevezetni kívánt módosítás tervezetét.
77. § A használatbavételi engedély iránti kérelem elbírálása során az atomenergia-felügyeleti szerv megvizsgálja, hogy
a) az  építési munkát az  építési engedélynek, az  ahhoz tartozó műszaki tervdokumentációnak, továbbá
az engedélyezett eltéréseknek megfelelően végezték el,
b) az  építmény az  építési engedélyben megjelölt rendeltetésének megfelelő és biztonságos használatra
alkalmas állapotban van, valamint
c) az  építési munkát irányító felelős műszaki vezető nyilatkozata összhangban van az  eltérésekkel és azok
kezelési módjával, a  minőségügyi programban előírtak teljesülésével, a  minőségügyi dokumentáció
teljességével.
78. § (1) Az  atomenergia-felügyeleti szerv az  építmény sajátosságait és funkcióját figyelembe véve határozza meg
a használatbavételi engedély időbeli hatályát.
(2) A  használatbavételi engedély időbeli hatálya az  engedélyes kérelmére meghosszabbítható, ha a  kérelemben
igazolja, hogy az építmény a műszaki követelményeknek megfelel a kérelmezett időtartam végéig.
(3) A használatbavételi engedély időbeli hatályának meghosszabbítása iránti kérelem elbírálása során az atomenergiafelügyeleti szerv meggyőződik arról, hogy az építmény a rendeltetésének megfelelő és biztonságos állapotban van,
továbbá, hogy a műszaki megfelelőség igazolása valós tényeken alapul.
79. § Az  atomenergia-felügyeleti szerv az  építmény vagy építményrész engedély nélküli vagy az  engedélytől eltérő
használatát megtiltja, ha a tároló létesítmény biztonságát veszélyezteti.
23. Felvonók engedélyezése 80. § (1) A  tároló létesítmény építményében a  felvonó létesítéséhez, az  építménybe való állandó jellegű beépítéséhez,
áthelyezéséhez, a  főbb műszaki adatai megváltoztatásával járó átalakításához, használatbavételéhez, valamint
lebontásához az atomenergia-felügyeleti szerv engedélye szükséges.
(2) Az  engedély iránti kérelemnek a  felvonók és a  mozgólépcsők építésügyi hatósági engedélyezéséről,
üzemeltetéséről, ellenőrzéséről és az ellenőrökről szóló kormányrendeletben előírtakon túl tartalmaznia kell:
a) a felvonó megnevezését, azonosító jelét és felállítási helyét,
b) a felvonó rendeltetését, a felvonó működtetési módját,
c) a felvonó műszaki leírását, valamint
d) a  tároló létesítmény ellenőrzött zónájában elhelyezkedő felvonó esetében a  környezet jellemzőit, ide értve
a  hőmérséklet, páratartalom, radioaktív elszennyeződés lehetőségének elemzését és az  elemzés alapján
a felvonók biztonságos működésének bemutatását.
81. § A  felvonó használatbavételi engedélye iránti kérelemnek a  felvonókról, mozgólépcsőkről és mozgójárdákról szóló
kormányrendeletben előírtakon túl tartalmaznia kell:
a) a felvonó megnevezését, azonosító jelét, felállítási helyét, valamint
b) a felvonó üzembe helyezéséről készült jegyzőkönyv másolatát.
VII. Fejezet
tÁroló létesítmény rendszereInek, rendszerelemeInek enGedélyezése 24. Tároló létesítmény rendszereinek, rendszerelemeinek engedélyezése
82. § (1) A  tároló létesítmény biztonság szempontjából fontos rendszereinek és rendszerelemeinek engedélyezése
– a  (2)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – a  tároló létesítmény létesítési életciklus szakaszában a  tároló
létesítményre vagy a tároló létesítmény építményeire vonatkozó engedélyezési eljárások részeként valósul meg.
(2) A  hulladékforma, a  csomagolás és az  izolációt biztosító gátak minden esetben a  biztonság szempontjából fontos
rendszernek és rendszerelemnek minősülnek a radioaktívhulladék-tárolók esetében.
(3) A  tároló létesítmény üzemeltetési életciklus szakaszától kezdődően a  tároló létesítmény biztonság szempontjából
fontos rendszereinek és rendszerelemeinek
a) átalakításához,
b) leszereléséhez, valamint
c) lezárásához
önálló rendszerszintű engedély szükséges, ha az  a) és b)  pont szerinti esetben a  tároló létesítmény egészét vagy
a  tároló létesítmény teljes biztonságát nem érinti a  rendszer vagy a  rendszerelem átalakítása vagy leszerelése,
valamint a  c)  pont szerinti esetben a  radioaktív hulladék elhelyezését biztosító rendszer lezárása nem terjed ki
a teljes elhelyezési rendszerre.
(4) A  rendszerszintű átalakítás engedélyezésére az  átalakításra vonatkozó, a  rendszerszintű leszerelés és a  lezárás
engedélyezésére a lezárásra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
25. Nyomástartó berendezések és csővezetékek engedélyezése 83. § Az atomenergia-felügyeleti szerv felügyelete alá tartoznak azok a nyomástartó berendezések, ideértve a kapcsolódó
csővezetékeket is, amelyek radioaktív anyagot tartalmaznak, vagy azzal szennyeződhetnek. A  nyomástartó
berendezésre a  tároló létesítmény rendszerelemeire, rendszereire vonatkozó engedélyezési és ellenőrzési
szabályokat, valamint műszaki követelményeket ezen alcímben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
84. § (1) Az  atomenergia-felügyeleti szerv a  felügyelete alá tartozó nyomástartó berendezések létesítését, továbbá a  már
üzemben levő minden nyomástartó berendezés üzemeltetését ellenőrizheti, és a szükséges biztonsági intézkedések
megtételére kötelezheti az engedélyest.
(2) Az üzemelő tároló létesítmény atomenergia-felügyeleti szerv felügyelete alá tartozó nyomástartó berendezésének
gyártását követő első vizsgálatait, továbbá üzemeltetése alatt az  időszakos és eseti vizsgálatokat az  atomenergiafelügyeleti szerv feljogosítása alapján és ellenőrzése mellett az  engedélyes ellenőrző szervezete vagy
az engedélyestől független, feljogosított ellenőrző szervezet (a továbbiakban együtt: ellenőrző szervezet) végezheti.
(3) Az  ellenőrző szervezetnek és munkavállalóinak függetlennek kell lennie a  döntést befolyásoló hatásoktól,
különösen az elvégzett ellenőrzések eredményében érdekeltek hatásától.
(4) Az  ellenőrző szervezetnek rendelkeznie kell az  ellenőrzés műszaki és adminisztratív feladatainak szakszerű
elvégzéséhez szükséges munkavállalókkal és felszereléssel, így képesnek kell lennie a  műszaki követelményeknek
való megfelelés megítélésére, valamint az ellenőrzések dokumentálására.
(5) Az ellenőrző szervezet (4) bekezdés szerinti követelményeknek való megfelelését, az első, az  időszakos és a soron
kívüli vizsgálatok végrehajtását, valamint a  berendezések műszaki információit tartalmazó dokumentációk
(a továbbiakban: gépkönyv) kezelését az atomenergia-felügyeleti szerv ellenőrizheti.
(6) Az  atomenergia-felügyeleti szerv a  felügyelete alá tartozó üzemelő nyomástartó berendezések időszakos
vizsgálataiból kijelöli, hogy melyik engedélyes által tervezett időszakos vizsgálatokat fogja ellenőrizni, amelyről
tájékoztatja az  engedélyest. Az  engedélyes a  tájékoztatás alapján legalább 15 nappal korábban bejelenti
a hatóságnak a vizsgálat elvégzésének időpontját.
85. § (1) Üzemelő tároló létesítményben új nyomástartó berendezés létesítését átalakításnak kell tekinteni. Az atomenergiafelügyeleti szerv felügyelete alá tartozó nyomástartó berendezés engedélyezésére az  átalakításra vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni ezen alcímben meghatározott követelmények figyelembevételével.
(2) A  nyomástartó berendezés létesítése esetén a  tervezési fázisban kell meghatározni a  biztonsági osztályba sorolás
figyelembevételével a  gyártóművi ellenőrzés módját és terjedelmét, az  időszakos ellenőrzési programot és annak
ciklusidejét. Az időszakos vizsgálatokat és azok ciklusidejét a hatóság az átalakítási engedélyben hagyja jóvá.
(3) Az  atomenergia-felügyeleti szerv hivatalból indított eljárás keretében megtilthatja az  új nyomástartó berendezés
üzembevételét, ha
a) a gyártást és az első vizsgálatot a tervtől eltérően végezték el,
b) az első vizsgálat sikertelen eredménnyel zárult,
c) a  nyomástartó berendezést érintő rendkívüli esemény miatt a  személyzet, a  lakosság vagy a  környezet
veszélyeztetése áll, vagy állhat fenn, vagy
d) a  hatósági ellenőrzés a  személyzetet, a  lakosságot, a  környezetet veszélyeztető hiányosságot, eltérést
állapított meg és annak megszüntetése nem történt meg.
86. § (1) Új nyomástartó berendezés hatósági felügyeletére az első sikeres üzembevételt követően az üzemelő nyomástartó
berendezésekre előírt szabályok vonatkoznak.
(2) Az  atomenergia-felügyeleti szerv hivatalból indított eljárás keretében megtilthatja a  nyomástartó berendezés
üzemeltetését, ha
a) a  hatósági ellenőrzés a  személyzetet, a  lakosságot, vagy a  környezetet veszélyeztető hiányosságot, eltérést
állapított meg, és annak megszüntetése nem történt meg,
b) az nem rendelkezik érvényes és sikeres időszakos vizsgálattal,
c) az átalakítást, javítást a tervtől, vagy a vonatkozó műszaki dokumentációtól eltérően végezték el, vagy
d) a  nyomástartó berendezést érintő rendkívüli esemény miatt a  személyzet, a  lakosság és a  környezet
veszélyeztetése áll, vagy állhat fenn. 87. § (1) A  nyomástartó berendezés időszakos vizsgálata érvényességének lejárta előtt, műszakilag indokolt esetben,
a  vizsgálat időpontjának módosítását kérheti az  engedélyes az  atomenergia-felügyeleti szervnél, ha az  általa
elvégzett ellenőrzések és vizsgálatok alapján igazolja, hogy:
a) a nyomástartó berendezés műszaki állapota megfelelő ahhoz, hogy a vizsgálat új időpontjáig biztonságosan
üzemeltethető legyen, vagy
b) a  nyomástartó berendezés meghibásodása nem veszélyezteti a  személyzetet, a  lakosságot, vagy
a környezetet. (2) Műszakilag indokolt esetben az  engedélyes kérelmezheti az  atomenergia-felügyeleti szervnél a  nyomástartó
berendezés időszakos vizsgálatára előírt módszerének azonos biztonsági követelmények betartása mellett, más
ellenőrzési módszerrel történő helyettesítését.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti eljárás lefolytatására az átalakításra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
VIII. Fejezet
ÁtalakítÁsok enGedélyezése 88. § Az átalakításra vonatkozó rendelkezéseket a tároló létesítmény üzemeltetési engedélyének jogerőre emelkedésétől
kell alkalmazni. A  létesítés időszakában tervezett átalakításokat az  üzemeltetési engedély iránti kérelmet
megalapozó dokumentációban kell bemutatni.
89. § (1) Az  átalakítások hatósági felügyelete azok biztonsági jelentősége alapján differenciált eszközökkel valósul meg, és
valamennyi műszaki, dokumentációs és szervezeti átalakításra, továbbá az ideiglenes módosításokra is kiterjed.
(2) A  hatósági engedélyezési kötelezettség alá tartozó átalakításokkal szemben támasztott tartalmi és formai
követelmények nem függnek az átalakításban érintett rendszer, rendszerelem tervezett élettartamától.
(3) A  megalapozó dokumentáció felülvizsgálati módszerének atomenergia-felügyeleti szerv által történő
meghatározását nem befolyásolja az átalakítás tervezett megvalósítási időpontja.
90. § (1) A  differenciált eszközökkel megvalósuló hatósági felügyelet az  átalakítások kategóriája alapján történik.
Az átalakítások kategóriába sorolását az engedélyes végzi a 2. melléklet 2.3.13.0800. pontja szerint.
(2) Az  engedélyes a  tervezett átalakítás kategóriáját előzetes biztonsági értékeléssel alapozza meg. Az  előzetes
biztonsági értékelést az  atomenergia-felügyeleti szerv felülvizsgálja és megállapítja, hogy az  átalakítás
kategóriába sorolása megfelel-e a  követelményeknek. Ha az  engedélyes által megállapított átalakítási kategóriát
az atomenergia-felügyeleti szerv nem fogadja el, tájékoztatja az engedélyest az átalakítás megfelelő kategóriájáról.
91. § (1) Az  atomenergia-felügyeleti szerv engedélye szükséges a  2.  melléklet 2.3.3.13.0800.  pontjában meghatározottak
szerint 1. és 2. kategóriába sorolt átalakítások végrehajtásához. Az  átalakítási engedélyben az  atomenergiafelügyeleti szerv jóváhagyja az átalakítás kategóriába sorolását.
(2) Az  engedély kiadását átalakítást megalapozó dokumentációt benyújtásával kell kérelmezni, amelyhez mellékelni
kell az átalakítás átfogó biztonsági értékelését és az átalakítás megvalósításának tervezett ütemezését. Az átalakítást
megalapozó dokumentációban be kell mutatni:
a) az átalakítás terjedelmét és szükségességének indokolását,
b) az átalakítás végrehajtásának terveit,
c) annak igazolását, hogy az  átalakítás végrehajtását követően mind a  tároló létesítmény üzemeltetésére és
lezárására, mind a lezárást követő fázisra meghatározott biztonsági funkciók teljesülnek, és
d) az  átalakítással érintett dokumentációk felsorolását és a  dokumentációk szükséges módosításának
tervezeteit.
 (3) Az  1. és 2. kategóriába sorolt átalakításra kiadott hatósági engedély, továbbá a  3. kategóriába sorolt átalakítás
kategóriába sorolásának elfogadása az  átalakítás végrehajtására jogosítja fel az  engedélyest. Az  engedély időbeli
hatályát az  atomenergia-felügyeleti szerv az  átalakítás megvalósításának sajátosságait figyelembe véve határozza
meg.
92. § (1) Ha az  átalakítási engedélyben az  atomenergia-felügyeleti szerv másként nem rendelkezik, akkor az  átalakítás
befejezését követő 30 napon belül az  engedélyes tájékoztatásul megküldi az  atomenergia-felügyeleti szervnek
az  átalakítást értékelő jelentést, továbbá 1. kategóriába tartozó átalakítás esetén benyújtja a  tároló létesítmény
üzemeltetési engedélyének módosítására irányuló kérelmet.
(2) Az  átalakítást értékelő jelentésben az  engedélyes bemutatja, hogy az  átalakítást az  engedélyben foglaltak szerint
hajtotta végre, valamint értékeli az  átalakítás végrehajtásának folyamatát. Az  engedélyes a  tapasztalatokat
figyelembe véve a  szükséges terjedelemben módosítja az  irányítási rendszerét és a  belső szabályozó
dokumentumait.
(3) Ha az  1. vagy 2. kategóriába sorolt átalakítás előkészítése vagy végrehajtása során az  átalakítási engedély alapját
képező átalakítást megalapozó dokumentáció megváltozik, akkor arról az  engedélyes haladéktalanul tájékoztatja
az  atomenergia-felügyeleti szervet, és szükség esetén a  korábbi engedély módosítását vagy új engedély kiadását
kérelmezi.
(4) A  3. kategóriába sorolt átalakítás dokumentumainak megváltozása esetén az  engedélyesnek felül kell vizsgálnia
az átalakítás kategóriáját, és annak megváltozása esetén a 90. § szerint kell eljárni.
93. § Az  átalakítási folyamat során az  atomenergia-felügyeleti szerv ellenőrzéseket végezhet, figyelembe véve
az  átalakítás biztonsági jelentőségét. Az  ellenőrzések végrehajtásához az  engedélyes köteles az  atomenergiafelügyeleti szerv számára a  szükséges információkat megadni. Az  atomenergia-felügyeleti szerv az  ellenőrzések
tapasztalatai alapján elemzések, értékelések elkészítését írhatja elő, határozatban kötelezheti az  engedélyest
dokumentumok, tevékenységek módosítására és kijavítására, további tevékenységek elvégzésére, valamint azok
elvégzését megtilthatja.
IX. Fejezet
az enGedélyes rendszeres jelentéstételI kÖtelezettséGe 26. Általános szabályok
94. § (1) Az  engedélyes a  tároló létesítmény életciklusának valamennyi szakaszában az  atomenergia biztonságos
alkalmazásához előírt biztonsággal kapcsolatos tevékenységéről rendszeres jelentéseket készít és azokat
az atomenergia-felügyeleti szervnek benyújtja.
(2) Az atomenergia-felügyeleti szerv a rendszeres jelentéseket a tároló létesítmény, annak rendszerei és rendszerelemei
állapotának, a tároló létesítmény biztonsági szintjének és az engedélyes tevékenységének követését és értékelését
magába foglaló felügyeleti tevékenységéhez használja.
95. § (1) Az atomenergia-felügyeleti szerv a jelentési kötelezettség terjedelmét a tároló létesítmény üzemeltetéséből adódó
kockázat és a tároló létesítmény műszaki sajátosságainak figyelembevételével állapítja meg.
(2) Az atomenergia-felügyeleti szerv a hatáskörébe tartozó ügyekben hozott döntésében az engedélyest e rendeletben
meghatározott jelentéseken kívül további jelentések benyújtására kötelezheti.
96. § A  tároló létesítmény felügyeletében részt vevő más hatóság részére benyújtott jelentés másolatát annak
benyújtásával egy időben az atomenergia-felügyeleti szerv részére is meg kell küldeni.
97. § Az engedélyes a jelentéseiben szereplő adatokat, információt rendszerezi, és megfelelő módszerrel értékeli, és ahol
az értékelés hiányosságot tár fel, ott javító intézkedést fogalmaz meg.
27. Biztonsági jelentés 98. § (1) Az  engedélyes a  tároló létesítmény üzemeltetésével és biztonságával kapcsolatos tevékenységéről, valamint
a létesítmény lezárását követő fázis biztonságáról biztonsági jelentést készít és azt az e rendeletben meghatározott
esetekben benyújtja az atomenergia-felügyeleti szervhez.
(2) A létesítmény szintű engedély iránti kérelemhez az engedélyesnek az adott életciklus szakaszhoz tartozó, aktualizált,
engedélyezési eljárást megalapozó biztonsági jelentést kell mellékelni.
(3) A  biztonsági jelentésben a  biztonságra vonatkozó követelmények teljesítését biztonsági értékeléssel kell
igazolni. Ennek részeként igazolni kell a  tervezés, a  létesítés, az  üzemelés, a  leszerelés, a  lezárás és a  lezárás utáni
tevékenységek műszaki megvalósíthatóságát is.
(4) Az  atomenergia-felügyeleti szerv az  engedélyezési tapasztalatai, ellenőrzési eredményei, a  rendelkezésére álló
egyéb információk, valamint az  engedélyes biztonsági jelentése alapján végzi a  tároló létesítmény biztonságának
értékelését.
99. § (1) A biztonsági jelentést a 98. § (2) bekezdésében meghatározottakon kívül három hónapon belül aktualizálni kell:
a) a jogszabályi követelmények változása esetén,
b) az elemzésekben figyelembe vett hulladék mennyiséget vagy aktivitás szintet meghaladó növekedés esetén,
c) a monitoring és ellenőrzési programok, valamint a biztonsági elemzésekben addig figyelembe nem vett, új
eredmények felmerülése esetén, és
d) az időszakos biztonsági felülvizsgálat eredményei alapján.
 (2) Az aktualizált biztonsági jelentést meg kell küldeni az atomenergia-felügyeleti szerv részére.
 (3) A tároló létesítményt érintő átalakítás hatásait a biztonsági jelentésben foglaltakat alapul véve kell értékelni.
 (4) Az  atomenergia-felügyeleti szerv bármilyen ellenőrzés, jelentés, esemény alapján vagy más indokolt esetben,
határozatban, biztonsági értékelés elkészítésére kötelezheti az engedélyest.
 (5) Az  atomenergia-felügyeleti szerv a  biztonsággal kapcsolatban egyéb tájékoztatás nyújtására kötelezheti
az engedélyest. 28. Éves jelentés 100. § (1) Az  engedélyesnek az  éves jelentést első alkalommal a  tároló létesítménnyel kapcsolatosan kiadott telephely
kutatási keretprogram engedély jogerőre emelkedését követő év március 31-ig, és azt követően minden év március
31-ig kell benyújtani az  atomenergia-felügyeleti szervnek. Az  éves jelentés elkészítésére és az  atomenergiafelügyeleti szervhez történő benyújtására vonatkozó kötelezettség a  passzív intézményes ellenőrzésre vonatkozó
engedély jogerőre emelkedéséig terjedő időszakra áll fenn.
(2) A tároló létesítmény üzemeltetési engedélyének kiadásáig terjedő időszakban az éves jelentésben ismertetni kell:
a) a  rendszeresen felülvizsgált biztonsági politika megfelelőségére és érvényesülésére vonatkozó értékelés
eredményét,
b) a tároló létesítmény terveit és azok megvalósítására vonatkozó aktuális ütemterv értékelését,
c) az engedélyes szervezetére, anyagi, tárgyi, személyi erőforrásaira vonatkozó információt,
d) a biztonság szempontjából fontos beszállítók tevékenységét és biztonsági szempontból történő értékelését,
e) a fontosabb tervmódosítások indokolását és megfelelőségét, és
f ) a következő évi ütemterveket.
(3) A tároló létesítmény üzemeltetési engedélyének kiadását követő időszakban az éves jelentésben ismertetni kell:
a) a tároló létesítménnyel kapcsolatos tevékenységek összefoglalását,
b) a biztonsággal kapcsolatos tevékenységeket és a biztonság fenntartását befolyásoló tényezők alakulását,
c) a fontosabb átalakítások megvalósítását,
d) az  év során bekövetkezett, a  tároló létesítmény biztonságát érintő eseményeket, a  javító intézkedések
végrehajtását, az atomenergia-felügyeleti szerv előírásainak teljesítését,
e) a biztonsági mutatók alakulását, és
f ) az engedélyes saját belső felügyeleti tevékenységét.
101. § Az  atomenergia-felügyeleti szerv az  éves jelentés alapján értékeli az  engedélyes tevékenységét. Az  értékelés
során értékeli a  tároló létesítmény egyenletes üzemeltetésének, az alacsony kockázat melletti üzemvitel, valamint
a biztonságtudatos üzemeltetés megfelelőségét.
X. Fejezet
Időszakos BIztonsÁGI FelÜlVIzsGÁlat 102. § (1) Az  atomenergia-felügyeleti szerv a  tároló létesítményre vonatkozóan tízévenként időszakos biztonsági
felülvizsgálatot végez. Az  időszakos biztonsági felülvizsgálat célja a  tároló létesítmény biztonságával kapcsolatos
követelmények és azok teljesítésének felülvizsgálata. Az  időszakos biztonsági felülvizsgálatot a  tároló létesítmény
passzív intézményes ellenőrzésére vonatkozó határozat jogerőre emelkedéséig terjedő időszakban kell végezni.
(2) Az  atomenergia-felügyeleti szerv az  időszakos biztonsági felülvizsgálatot határozattal zárja le, amelyet első
felülvizsgálat esetén az  üzemeltetési engedély jogerőre emelkedésétől számított tizedik évben, majd az  előző
felülvizsgálatot lezáró határozat jogerőre emelkedésétől számított tizedik évben kell meghoznia.
103. § (1) Az engedélyes az atomenergia-felügyeleti szerv felülvizsgálatának elvégzésére megállapított határidőt megelőzően
köteles a tároló létesítményre saját, időszakos biztonsági felülvizsgálatot elvégezni.
(2) Az  időszakos biztonsági felülvizsgálat során az  engedélyesnek elemeznie kell a  tároló létesítmény és a  tároló
létesítmény engedélyezési alapjának összhangját, és minden azok között lévő azonosított eltérést meg kell
szüntetnie, vagy annak fennmaradásához az atomenergia-felügyeleti szerv jóváhagyását kell kérnie.
(3) A biztonsági felülvizsgálatnak ki kell terjednie az alábbiakra:
a) a  tároló létesítményekre vonatkozó biztonsági szabályzatoktól és a  nemzetközileg elismert jó gyakorlattól
való eltérések azonosítására, és az eltérések atomenergia biztonságos alkalmazásával összefüggő biztonsági
jelentőségének értékelésére,
b) a tároló létesítmény, annak rendszerei és rendszerelemei állapotában bekövetkező változások azonosítására
és értékelésére, valamint a  létesítmény rendszereit, eljárásrendjeit vagy az  engedélyes szervezetét érintő
átalakításokra, figyelembe véve a  tároló létesítmény üzemeltetési tapasztalatait, beleértve a  rendszerek
műszaki állapotának fenntartását, a normál állapotoktól eltérő eseményeket és azok elhárítását,
c) a tároló létesítmény sugárvédelmi jellemzőire, beleértve a foglalkoztatási és a  lakossági dózisokat, valamint
a környezet sugárvédelmi monitorozásának eredményeit,
d) a hulladék átvételi követelményrendszerre,
e) a  lezárást követő időszak biztonságát befolyásoló tényezőkre vonatkozó tapasztalatokra, elemezve
az elhelyezési rendszer viselkedésének időbeli változásait,
f ) a  biztonsági elemzésekben szerepeltetett feltételezésekre, annak igazolására, hogy azok továbbra is
érvényesek,
g) az  elhelyezést biztosító rendszer vonatkozásában a  tudomány eredményeiből és a  műszaki fejlődésből,
továbbá a  paraméterek monitorozásából következő új ismeretek, tények azonosítására és értékelésére,
valamint
h) ha új elemzési módszerekkel és eszközökkel megismételt elemzések végrehajtására kerül sor, akkor a korábbi
és az új eredmények esetleges eltéréseinek azonosítására és értékelésére.
(4) Az engedélyesnek a biztonsági felülvizsgálat meghatározott terjedelmét a (3) bekezdés alapján meg kell határoznia
és meg kell indokolnia. A felülvizsgálat terjedelmének a gyakorlatban ésszerűen megvalósítható legkiterjedtebbnek
kell lennie, figyelembe véve a tároló létesítménynek az atomenergia biztonságos alkalmazására vonatkozóan előírt
biztonsági szempontjait.
(5) Minden, a  biztonsági felülvizsgálat terjedelmébe tartozó (3)  bekezdés szerinti területet meg kell vizsgálni, és
az  azonosított eltéréseket össze kell hasonlítani az  engedélyezési követelményekkel, az  aktuális biztonsági
szabályzatokkal és gyakorlattal.
104. § (1) El kell végezni a  tároló létesítmény biztonságának átfogó értékelését, és az  időszakos biztonsági felülvizsgálat
eredményei alapján be kell mutatni, hogy a tároló létesítmény igazoltan elegendően biztonságos.
(2) A  felülvizsgálat eredménye alapján az  engedélyes köteles a  feltárt hiányosságok megszüntetése érdekében
intézkedési programot készíteni és végrehajtani.
(3) Az  engedélyes az  időszakos biztonsági felülvizsgálatának az  eredményét, a  tároló létesítmény biztonságát
befolyásoló tényezőket és a  szükséges intézkedések programját tartalmazó időszakos biztonsági jelentést
legkésőbb a  felülvizsgálat lezárására a  102.  § (2)  bekezdésben meghatározott határidőt megelőzően egy évvel
korábban benyújtja az atomenergia-felügyeleti szervnek.
(4) Az atomenergia-felügyeleti szerv az engedélyes időszakos biztonsági jelentése és az  időszakos biztonsági jelentés
hatósági felülvizsgálatának megállapításai alapján hozza meg a  határozatát. A  határozatban az  atomenergiafelügyeleti szerv az  üzemeltetési vagy az  aktív intézményes ellenőrzésre vonatkozó engedélyt módosíthatja, ha
az  annak megadásához alapul szolgáló körülmények megváltozását, vagy a  kockázat mértékének növekedését
állapította meg. A  kockázat nem elfogadható mértékű növekedése esetén az  atomenergia-felügyeleti szerv
határozatában – határidő tűzésével és a  jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel – a  tevékenység további
folytatásához új feltételeket határozhat meg, az engedélyes számára kötelezettséget írhat elő.
XI. Fejezet
események jelentésének kIVIzsGÁlÁsa 105. § (1) A  tároló létesítmény üzemeltetési engedélyének jogerőre emelkedését megelőző időszakban a  tervezés, telepítés
és létesítés során észlelt fontosabb hibákat és nemmegfelelőségeket – beleértve az  irányítási rendszerben
feltárt, potenciális nemmegfelelőséget okozó eltéréseket is –, az  észlelést követően 8 napon belül jelenteni kell
az atomenergia-felügyeleti szervnek.
(2) Az  engedélyes a  hiba és a  nemmegfelelőség okát haladéktalanul köteles kivizsgálni, amelynek eredményéről
köteles jelentést készíteni. A  kivizsgálásról szóló jelentést az  észlelést követő 60 napon belül kell benyújtani
az atomenergia-felügyeleti szervhez.
106. § (1) A  tároló létesítmény üzemeltetési engedélyének jogerőre emelkedését követően az  engedélyes a  tároló
létesítményben bekövetkezett, jelentési kötelezettség alá tartozó eseményről eseti jelentést nyújt be
az atomenergia-felügyeleti szervnek.
(2) A  jelentésköteles eseményeket az  engedélyes javaslata alapján az  adott életciklus szakasznak megfelelő, tároló
létesítményre vonatkozó engedélyben határozza meg az  atomenergia-felügyeleti szerv. A  jelentésköteles
események körét a  jogszabályi előírások, valamint az  engedélyes tevékenységének változása esetében
az  atomenergia-felügyeleti szerv a  biztonság szempontjainak érvényesítése érdekében az  időszakos biztonsági
felülvizsgálatot lezáró határozatában, vagy hivatalból indított eljárás keretében megváltoztathatja.
107. § (1) Az engedélyes az eseti jelentési kötelezettségét a következők szerint teljesíti:
a) nukleáris baleset-elhárítást nem érintő esemény esetén
aa) azonnali bejelentési kötelezettség alá tartozó eseményt, a  bekövetkezést vagy észlelést követő
2 órán belül hangkapcsolatot biztosító elektronikus úton, ideértve a telefont bejelenti,
ab) a  nem azonnali bejelentési kötelezettség alá tartozó eseményt a  bekövetkezést vagy az  észlelést
követő 14 órán belül telefonon bejelenti, és
ac) az  eseményt annak bekövetkezését követő 16 órán belül írásban is bejelenti az  atomenergiafelügyeleti szervnek,
b) valamennyi esemény esetében az  esemény INES minősítés szerinti besorolását 16 órán belül megküldi
az atomenergia-felügyeleti szervnek.
(2) Az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti bejelentésnek tartalmaznia kell az  esemény rövid leírását, a  kialakult állapot
leírását, a  megtett és tervezett intézkedéseket, továbbá azok várható hatásának leírását, valamint az  esemény
előzetes biztonsági értékelését.
108. § (1) Az  atomenergia-felügyeleti szerv az  engedélyes javaslata alapján megállapítja a  bekövetkezett esemény INES
minősítését.
(2) Az atomenergia-felügyeleti szerv az  INES minősítés szerinti 1 fokozatú vagy annál magasabb fokozatú eseményről
az  esemény bekövetkezését vagy észlelését követő 24 órán belül tájékoztatja a  Nemzetközi Atomenergia
Ügynökséget. Az  engedélyes köteles a  tájékoztatáshoz szükséges adatokat tartalmazó, angol nyelven kitöltött
eseményminősítési formalapot, az eseményt követő 20 órán belül az atomenergia-felügyeleti szervnek megküldeni.
(3) Az  engedélyes az  atomenergia-felügyeleti szervvel egyeztetett módon az  INES minősítés szerinti 1 fokozatú vagy
annál magasabb fokozatú eseményről 24 órán belül, az INES minősítés szerinti skála alatti eseményről rendszeresen
tájékoztatja a lakosságot. Az INES minősítés szerinti 1 fokozatú vagy annál magasabb fokozatú eseményről készített
tájékoztató közleményt az  engedélyes az  esemény bekövetkezését, vagy észlelését követő 20 órán belül, annak
közlését megelőzően megküldi az atomenergia-felügyeleti szervnek.
109. § (1) Az  engedélyes a  jelentésköteles eseménynek az  atomenergia-felügyeleti szervhez történő bejelentésével
egyidejűleg megkezdi az esemény kivizsgálását. A vizsgálat során meg kell állapítani az esemény bekövetkezésének
okát és következményeit. A  vizsgálat eredménye alapján az  engedélyes intézkedéseket tesz az  esemény
megismétlődésének megakadályozása és az ahhoz hasonló események bekövetkezésének megelőzése érdekében.
(2) Az  engedélyes az  (1)  bekezdés szerinti vizsgálatáról és annak eredményéről az  esemény bekövetkezését vagy
észlelését követő 45 napon belül jelentést küld az  atomenergia-felügyeleti szervnek. Ha a  jelentés elkészítéséhez
szükséges vizsgálat vagy értékelés elvégzéséhez szükséges, az atomenergia-felügyeleti szerv a  jelentés benyújtási
határidejét kérelemre a vizsgálat vagy értékelés elkészítéséhez szükséges ideig meghosszabbíthatja.
110. § (1) Az atomenergia-felügyeleti szerv a (2) bekezdés szerint jogosult bekapcsolódni az engedélyes eseménykivizsgálási
tevékenységébe vagy független kivizsgálást hajthat végre. Az  atomenergia-felügyeleti szerv mindkét esetben
− az  Atv. 17.  § (3)  bekezdésében meghatározott intézményen kívül − igénybe veheti független szakértő
közreműködését is.
(2) A  bejelentett eseményt az  atomenergia-felügyeleti szerv a  bejelentéskor a  rendelkezésére álló információ alapján
megvizsgálja és azt:
a) az engedélyes kivizsgálási jelentése alapján elemzi és értékeli,
b) az  engedélyes által folyamatosan biztosított információ alapján elemzi és értékeli, továbbá szükség esetén
helyszíni vizsgálatot tart, vagy
c) az engedélyes kivizsgálásától független helyszíni vizsgálat keretében vizsgálja és értékeli.
(3) A helyszíni vizsgálat során az atomenergia-felügyeleti szerv az érintett személyektől, az engedélyes munkavállalóitól
tájékoztatást kérhet, helyszíni szemlét tarthat, és az esemény bekövetkezésének rekonstrukcióját rendelheti el.
(4) Az atomenergia-felügyeleti szerv az engedélyesnél bekövetkezett esemény miatt, figyelembe véve a  (2) bekezdés
szerinti jelentés vagy vizsgálat megállapításait, továbbá más tároló létesítményben bekövetkezett esemény, vagy
üzemeltetési tapasztalat alapján a tároló létesítmény biztonsága, az egészség-, a környezet- vagy a vagyonvédelem
érdekében intézkedések végrehajtását írhatja elő.
111. § (1) A  nemzetközi atomenergetikai hatósági információcsere elősegítése érdekében az  atomenergia-felügyeleti szerv
az  általa kiválasztott műszaki-biztonsági eseményekről jelentést készít, és azt megküldi más országok hasonló
feladatokat ellátó szerveinek. A  jelentés elkészítésében az  engedélyes az  atomenergia-felügyeleti szervvel
együttműködik.
(2) Az atomenergia-felügyeleti szerv a nemzetközi tapasztalatok hasznosítása érdekében a nemzetközi szervezetektől
kapott információról tájékoztatja az engedélyest.
XII. Fejezet
FelkészÜlés ÜzemzaVar és Baleset BekÖVetkezésére, az elHÁrítÁsuk érdekéBen Folytatott
teVékenyséG
112. § (1) Az  engedélyes balesetek megelőzésére baleset-elhárítási intézkedési tervet készít, és balesetelhárítási szervezetet
hoz létre.
(2) Az  engedélyes a  baleset-elhárítási szervezet leírását is tartalmazó baleset-elhárítási intézkedési terv jóváhagyását
a létesítési engedély iránti kérelem benyújtásával együtt kezdeményezi, és az atomenergia-felügyeleti szerv a tároló
létesítmény létesítési engedélyének kiadásával egyidejűleg hagyja jóvá. A  baleset-elhárítási intézkedési terv
módosítását átalakításnak kell tekinteni, a  módosítást az  atomenergia-felügyeleti szerv átalakítási engedélyezési
eljárás keretében hagyja jóvá.
113. § (1) A  tároló létesítménnyel összefüggő baleset-elhárítási tevékenységet úgy kell megtervezni, hogy a  biztonsági
elemzésekben azonosított valamennyi, radioaktív anyag kibocsátásával és sugárterheléssel járó baleset elhárítására,
valamint a következmények enyhítésére szolgáló, az engedélyes felelősségébe tartozó tevékenységre kiterjedjen.
(2) A  baleset-elhárítási szervezet vezetője a  tároló létesítmény vezetője vagy az  általa intézkedésre teljes körűen
felhatalmazott munkavállalója.
(3) Ha veszélyhelyzet alakult ki a  baleset-elhárítási szervezet vezetője gondoskodik a  jogszabályban meghatározott
baleset-elhárítási intézkedések végrehajtásáról, a  baleset-elhárítási intézkedési tervnek megfelelően gondoskodik
az atomenergia-felügyeleti szerv baleset-elhárítási szervezetének folyamatos tájékoztatásáról.
114. § (1) Az  engedélyes az  atomenergia alkalmazásával összefüggő veszélyhelyzet kialakulása, természeti vagy ipari
katasztrófa bekövetkezése után haladéktalanul, legkésőbb a  felismerést követő 15 percen belül elvégzi
a veszélyhelyzeti osztály megállapítását. Az engedélyes a veszélyhelyzet felismerése után 30 percen belül a balesetelhárítási intézkedési tervben meghatározott módon és tartalommal riasztja az országos baleset-elhárítási rendszer
érintett szerveit.
(2) Az  engedélyes a  veszélyhelyzet felismerése után legkésőbb 60 percen belül a  baleset-elhárítási intézkedési terv
szerint írásban tájékoztatást ad a veszélyhelyzet ismertté vált körülményeiről és következményeiről.
(3) A riasztási feladatok elvégzése után az engedélyes rendszeresen tájékoztatja az országos baleset-elhárítási rendszer
kijelölt intézményeit. A  helyzetismertető és technológiai jelentéseket a  veszélyhelyzeti eseményekhez igazodva,
de legalább 1,5-2 óránként kell továbbítani, vagy bármely más módon tájékoztatást adni, amely egyenértékűen
biztosítja a veszélyhelyzeti állapot független értékeléséhez szükséges információt.
XIII. Fejezet
zÁró rendelkezések 115. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 23 órakor lép hatályba.
116. § A  rendeletet – a  117.  § figyelembevételével – a  hatálybalépését követően indult vagy megismételt hatósági
eljárásokban kell alkalmazni.
117. § (1) Az e  rendelet hatálybalépésekor üzemelő tároló létesítmény engedélyese az e  rendelet hatálybalépését követően
2015. március 1-ig jelentést nyújt be az atomenergia-felügyeleti szervnek.
(2) Az  engedélyes a  jelentésben az  általa elvégzett felülvizsgálat alapján bemutatja, hogy az  e  rendeletben
meghatározott, rá és a  jelentés tárgyát képező tároló létesítményére irányadó követelmények közül melyek nem
teljesülnek részben vagy egészben.
(3) Az  engedélyes a  jelentésében javaslatot terjeszt elő a  részben vagy egészben nem teljesülő követelmények
teljesítésének időpontjára, és az  egyes teljesítéshez szükséges intézkedések megvalósítására javasolt időpontokig
terjedő felmentési kérelmet nyújt be az atomenergia-felügyeleti szervhez. A felmentés csak határozott időtartamra
adható, és a  határidővel igazodni kell a  felmentés tárgyát képező tároló létesítmény időszakos biztonsági
felülvizsgálatának ciklusidejéhez.
(4) Az  atomenergia-felügyeleti szerv a  23.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti ügyintézési határidő megtartásával
a  következő szempontok figyelembevételével határozatban dönt a  felmentésről és annak engedélyezett
időtartamáról:
a) a követelménytől való eltérés által okozott kockázatnövekedés mértéke, és
b) a követelmény teljesítéséhez szükséges intézkedések terjedelme, költsége, megvalósítási időtartama alapján.
118. § Az atomenergia-felügyeleti szerv az időszakos biztonsági felülvizsgálatot lezáró határozatot első alkalommal a
a) Radioaktív Hulladék Feldolgozó és Tároló létesítménye (Püspökszilágy) esetében 2017. december 15. napjáig,
és
b) Nemzeti Radioaktívhulladék-tároló létesítménye (Bátaapáti) esetében 2022. december 15. napjáig hozza
meg. 119. § Az  e  rendelet hatálybalépése előtt a  radioaktívhulladék-tároló és a  radioaktív hulladék átmeneti tárolója
telepítéséhez és tervezéséhez szükséges földtani és bányászati követelményekről szóló 33/2013. (VI. 21.)
NFM  rendelet alapján a  bányafelügyelet által kiadott, tároló létesítmény telephelye földtani alkalmasságának
igazolását szolgáló földtani kutatási engedély engedélyesének a tevékenységét a jogerős engedélynek megfelelően
kell lefolytatnia. A kutatási zárójelentés
a) elkészítésére e rendelet és a jogerős engedély,
b) engedélyezésére e rendelet
előírásait kell alkalmazni.
120. § Ez  a  rendelet a  kiégett fűtőelemek és a  radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló
közösségi keret létrehozásáról szóló, 2011. július 19-i 2011/70/Euratom tanácsi irányelvnek való megfelelést
szolgálja.
121. § Hatályát veszti a radioaktívhulladék-tároló és a radioaktív hulladék átmeneti tárolója telepítéséhez és tervezéséhez
szükséges földtani és bányászati követelményekről szóló 33/2013. (VI. 21.) NFM rendelet.
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök