text:
8/2010. (VIII. 6.) NFM rendelete a propán-bután töltő- és tároló üzemek Biztonsági Szabályzatáról.
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. §-a (2) bekezdésének h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. §
g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendelet hatálya a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 5. § (1) bekezdés f) pontja szerinti eljárás
engedélyesére, a propán-bután töltő- és tároló üzemet (a továbbiakban: töltőtelep) tervező, kivitelező, üzemeltető,
a töltőtelep karbantartását, átalakítását, felújítását, felhagyását és elbontását végző vállalkozóra, valamint a töltőtelep
biztonsági övezetével érintett ingatlanok tulajdonosára, vagyonkezelőjére és használójára terjed ki.
(2) E rendelet előírásait kell alkalmazni a töltőtelep építményeire, berendezéseire ezek alkotórészeire és tartozékaira,
valamint a töltőtelep tervezése, létesítése, üzemeltetése, karbantartása, átalakítása, felújítása, felhagyása és elbontása
során.
2. § (1) Cseppfolyós propán-bután gázokat (a továbbiakban: pébégáz) és ezek elegyeit – a turista palackok és a gázüzemű
gépjárművek üzemanyagtartályainak kivételével – az e rendelet alapján létesített és üzemeltetett töltőtelepen szabad
tölteni.
(2) A töltőüzemet működtető gázforgalmazó – erre vonatkozó szerződés hiányában – csak saját tulajdonú márkázott
pébégáz palackot tölthet.
1. Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában:
1. felelős gázüzemi vezető: a töltőtelep irányításával írásban megbízott egyszemélyi felelős vezető, aki rendelkezik
a földgázellátásban műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök betöltéséhez szükséges szakmai
képesítésről és gyakorlatról szóló rendelet szerinti szakmai képesítéssel és gyakorlati idővel;
2. felelős személy: a felelős gázüzemi vezető által a töltőtelepen munkát végző munkavállalók közvetlen irányításával
írásban megbízott személy;
3. műszaki-biztonsági irányítási rendszer: a töltőtelep működésével kapcsolatos műszaki-biztonsági tevékenységek
irányítására és felügyeletére vonatkozó folyamatokba rendezett, a tevékenységek végrehajtásának
visszaigazolhatóságát is biztosító szabályozások összessége;
4. mobil töltőberendezés: gyárilag egy technológiai egységbe szerelt és minősített, a töltőtelep gáz és egyéb segédüzemi
energiaellátó vezetékeihez és védelmi rendszeréhez csatlakoztatható komplett berendezés. A mobil töltőberendezés
tartalmazza a palacktöltéshez szükséges előkészítő, töltő és ellenőrző funkciók eszközeit is;
5. telepítési távolság: az a távolság, amelyet a technológiai létesítmények és más védendő létesítmények között
biztonsági szempontból minimálisan biztosítani kell;
6. üzemen kívül helyezés: olyan tevékenység, melynek során a nyomástartó berendezést vagy töltőtelep meghatározott
technológiai egységét a működő technológiai rendszerről leválasztják, kiszakaszolják, töltetét leürítik és a benne
uralkodó túlnyomást megszüntetik.
7. robbanásveszélyes zóna: a potenciálisan robbanásveszélyes környezetben levő munkahelyek minimális
munkavédelmi követelményeiről szóló rendelet szerint meghatározott munkatér.
2. Műszaki-biztonsági irányítási rendszer 4. § (1) A töltőtelep üzemeltetőjének a tervezésre, a létesítésre, az üzemeltetésre, a karbantartásra, a felújításra, valamint
az elbontásra, és a felhagyásra kiterjedő műszaki-biztonsági irányítási rendszerrel kell rendelkeznie.
(2) A bányafelügyelet hatósági felügyeleti jogkörében felügyeli az engedélyes műszaki-biztonsági irányítási rendszerét.
3. Biztonsági övezet 5. § (1) A töltőtelep, valamint környezetének védelmére, valamint zavartalan üzemeltetésére, ellenőrzésére, karbantartására,
javítására és üzemzavar-elhárítására – a kockázat értékelés eredményeit figyelembe véve – a töltőtelep építményei
körül legalább 15 m széles biztonsági övezetet kell biztosítani. A biztonsági övezet a telekhatáron túl nem nyúlhat.
(2) A biztonsági övezeten belül tilos:
a) az építési tevékenység, továbbá bármilyen építmény elhelyezése,
b) a tűzrakás, illetve anyagok égetése,
c) külszíni szilárdásvány-bányászati tevékenység,
d) a robbantási tevékenység,
e) anyagok elhelyezése, tárolása,
f) halastó, víztározó, zagytér létesítése,
g) fák, bokrok, cserjék, szőlő, más fás szárú növény ültetése, és
h) a töltőtelep talajszintjénél mélyebb terepszint kialakítása.
4. A töltőtelepek besorolása 6. § A töltőtelepeket a következő kategóriákba kell sorolni
a) A1 kategóriájú az a töltőtelep, melynek gáztárolási kapacitása nagyobb, mint 200 t és palacktöltési tevékenység is
folyik,
b) A2 kategóriájú az a töltőtelep, melynek gáztárolási kapacitása kisebb, mint 200 t és palacktöltési tevékenység is
folyik,
c) B1 kategóriájú az a töltőtelep, melynek gáztárolási kapacitása nagyobb, mint 200 t és ahol csak a 25. §-ának
(1) bekezdése szerinti palacktöltési tevékenység folyik,
d) B2 kategóriájú az a töltőtelep, melynek gáztárolási kapacitása kisebb, mint 200 t és ahol palacktöltési tevékenység
nem folyik. 5. Tűzvédelem 7. § (1) A töltőtelepnek tűzvédelmi szakértő által készített tűzvédelmi tervvel kell rendelkezni, amely meghatározza
a szükséges tűzvédelmi eszközöket, az oltóvíz mennyiségét, az alkalmazott oltó eszközök helyét és számát.
(2) A1 és B1 kategória esetén a töltő és lefejtő helyeket, a tűzvédelmi terv szerinti oltó berendezéssel kell ellátni, amely
előírás nem vonatkozik a palacktöltő helyre.
6. Szennyvízelvezetés 8. § (1) A töltőtelep olyan helyiségéből, ahol technológiai szennyvizek gázszennyezettségével kell számolni, a szennyvizet
folyadékzáron keresztül, a legrövidebb útvonalon kell elvezetni.
(2) Az ilyen helyiség csatornarendszerét úgy kell kialakítani, hogy nyomvonala a legrövidebb útvonalon csatlakozzon
a kigáztalanításra alkalmas műtárgyhoz, valamint árokhoz.
(3) A technológiai szennyvíz csak kigáztalanítást követően juttatható a töltőtelepen kívüli csatornarendszerbe vagy
természetes vízfolyásba.
II. FEJEZET
TERVEZÉSI KÖVETELMÉNYEK 9. § (1) A töltőtelep helyét lehetőleg külterületen, oly módon kell kijelölni, hogy az épített és természetes környezetet
a legkisebb mértékben veszélyeztesse.
(2) A töltőtelep tervezésénél az 1. mellékletben meghatározott telepítési távolságokat kell figyelembe venni. A föld alatti
és a földdel takart tárolóknál a telepítési távolság felére csökkenthető.
10. § (1) A töltőtelepet úgy kell tervezni, méretezni, a beépített elemeket, berendezéseket, anyagokat úgy kell kiválasztani,
hogy a töltőtelep építése, használata, karbantartása során fellépő igénybevételek, és a környezeti hatások ne
veszélyeztessék sem a töltőtelep, sem a környezet biztonságát.
(2) A töltőtelepek gáztechnológiai csővezetékeit (a továbbiakban: technológiai csővezeték) a legnagyobb terhelésre kell
méretezni.
(3) A technológiai csővezeték szilárdsági méretezése során a szilárdsági és alakváltozási számításokat a vezetékek
tervezési nyomása alapján kell elkészíteni.
(4) A töltőtelep tervezése során a telep biztonságos kialakítása érdekében el kell készíteni az egyes technológiák
kockázatértékelését.
(5) A töltőtelep tervezése során figyelembe kell venni e Rendelet rendelkezéseit, a vonatkozó műszaki, környezetvédelmi
követelményeket, továbbá a tervezői kockázat értékelés által feltárt kockázatokat.
(6) Az alkalmazott szabványokra, szakmai rendeletekre a tervekben hivatkozni kell.
III. FEJEZET 7. Általános telepítési követelmények 11. § (1) A töltőtelep és létesítményeinek telepítési távolságát a 2. mellékletben foglalt távolságok figyelembevételével úgy kell
kijelölni, hogy azok a környezetet és egymást ne veszélyeztessék, a kezelő, a karbantartó és hibaelhárító személyzet
közlekedése, valamint a rakodógépek és a közúti gépjárművek mozgása, továbbá a vasúti kocsik mozgatása minden
esetben biztosítható legyen.
(2) A telepítési távolságok meghatározásakor figyelemmel kell lenni a töltőtelepen belüli egyes létesítmények,
nyomástartó és más berendezések, rendszerek biztonsági övezetére, a robbanásveszélyes zónák terjedelmére,
a tűzvédelmi előírások és a sajátos műszaki építmények védőtávolságaira.
(3) A töltőtelep területén a létesítményeket a 2. mellékletben foglalt távolságok figyelembevételével kell elhelyezni.
(4) A töltőtelep területén a létesítmények elhelyezésénél figyelembe kell venni az uralkodó légáramlat irányát.
A megfelelő átszellőztetés biztosítása érdekében az üzemi létesítmények az ingatlan alapterületének legfeljebb
50%-át vehetik igénybe.
8. Tárolótartályok telepítése 12. § (1) Cseppfolyósított pébégáz tárolására földalatti, föld feletti, valamint földdel takart tárolótartály alkalmazható.
(2) A föld feletti tárolótartályok közelében a legnagyobb tartály térfogatának megfelelő felfogó teret kell kialakítani,
amelybe a cseppfolyós gáz összegyűjthető. Földdel takart tartályok alkalmazása esetén a felfogó tér megépítését
mellőzni lehet.
(3) A tárolótartály alapozását a fellépő terhelések figyelembevételével kell méretezni.
(4) A földalatti, és a földdel takart tárolótartályt a várható legmagasabb talajvízszintnél magasabbra kell telepíteni.
(5) A tartályt biztonsági szeleppel és azt lefúvató csőtoldattal kell ellátni. A csőtoldatot úgy kell méretezni, és
megválasztani, hogy lefúvás esetén rezgés, lengés ne léphessen fel és a környezetét se veszélyeztesse.
13. § (1) A tartályt folyamatos szintmérővel és ettől független működő vész-szintjelző berendezéssel kell ellátni. A folyamatos
szintmérő berendezésnek hang- és fényjelzéssel kell jeleznie, ha a tartályban a cseppfolyós gáz szintje a tartály
térfogatának 90%-át eléri.
(2) A vész-szintjelző a tartály 93%-os feltöltését hang- és fényjelzéssel jelezze, és a tartály töltését, a töltővezeték
szerelvényének lezárásával vagy a töltőszivattyú villamos motorjának leállításával automatikusan meg kell, hogy
szüntesse.
(3) A vész-szintjelző rendszert olyan retesz feltétellel kell beépíteni, hogy a hang és fényjelzés a folyadékszint 90%-os
tartályszintre való leszívatásáig biztosított legyen.
(4) A tartályt távműködtetett töltő- és ürítő berendezés esetében nyomás, szint és hőmérséklet távadóval is el kell látni.
14. § (1) A tárolótartály első elzáró szerelvényét közvetlenül a tartálycsonkon kell elhelyezni. A tartálycsonkot szükség esetén
a járulékos terhelések figyelembevételével merevíteni kell.
(2) A tárolótartályok vezetékkel való összekapcsolása akkor megengedett, ha egyidejűleg mind a folyadékfázis, mind
a gázfázis össze van kötve. Mindkét fázishoz tartozó összekötő vezetékbe záró szerelvényt kell beépíteni.
(3) A pébégáz visszafejtésének lehetőségét biztosítani kell
(4) A tartályok korrózió elleni védelméről gondoskodni kell.
(5) A tartályszerelvények könnyű megközelíthetőségét, kezelését, karbantartását és szerelését arra alkalmas feljárók,
járdák és kezelő pódiumok kialakításával biztosítani kell. Ezen eszközök rögzítését úgy kell megoldani, hogy az a tartály
és tartószerkezetének szilárdságát ne csökkentse.
9. Technológiai csővezetékek elhelyezése 15. § (1) A technológiai csővezetéket a föld felszíne felett úgy kell elhelyezni, hogy a környezeti hatások a vezetékek
üzembiztonságát ne veszélyeztessék.
(2) A technológiai csővezetéket úgy kell elhelyezni és rögzíteni, hogy káros vagy veszélyes mértékű elmozdulás ne
következhessen be. A csővezetékek várható dilatációs mozgását feszültségmentesen kell biztosítani.
(3) A technológiai csővezetékek, csőidomok, szerelvények és kötőelemek anyagát legalább –20 C°-os mértékadó
hőmérsékletre kell megválasztani.
(4) A szerelvényeket úgy kell elhelyezni, hogy könnyen megközelíthetőek legyenek, kezelésükhöz és karbantartásukhoz
megfelelő hely álljon rendelkezésre.
(5) Oldható kötés csak szerelvényeknél, mérőelemeknél, és a karbantartáshoz szükséges helyeken alkalmazható.
(6) A csővezetékek tartószerkezeteit az üzemeltetés körülményeire és a járulékos terhelésekre tekintettel szilárdságilag is
méretezni kell. 16. § (1) A folyadékot szállító technológiai csővezeték minden bezárható csőszakaszába folyamatosan ellenőrizhető
nyomáshatároló elemet kell beépíteni, amelynek üzem közbeni kiszerelhetőségét biztosítani kell.
(2) A nyomáshatárolókat úgy kell beépíteni, a kilépő közeget úgy kell elvezetni, hogy a kezelő személyzetet és
a környezetet ne veszélyeztesse.
17. § (1) Technológiai csővezeték szerelvénye nyílászáró szerkezet, és közlekedési út felett nem helyezhető el.
(2) A pneumatikus távműködtető rendszernek a tervezett üzemi hőmérséklet tartományon belül üzembiztosan kell
működnie. A rendszerben olyan előkészített levegőt vagy semleges gázt kell használni, amely téli időszakban sem
okoz kondenzátum képződést.
(3) Mechanikus működtetésű eszközöknél és berendezéseknél a szikraképződés lehetőségét ki kell zárni.
(4) Biztosítani kell a technológiai csővezeték légtelenítését és leüríthetőségét.
(5) A technológiai csővezeték és tartozékai korrózió elleni védelméről gondoskodni kell.
10. Szivattyúk és kompresszorok 18. § (1) A töltőtelepen belül a cseppfolyós pébégázok zárt térben történő mozgatásához, az ott végzett manipulációs
feladatok ellátásához pébégáz szállítására alkalmas szivattyúkat és kompresszorokat kell beépíteni.
(2) A szivattyú és a kompresszor, és szerelvényei között a kezelőtér méretét a biztonságos kezelés, karbantartás
figyelembevételével kell meghatározni, de legalább 0,8 m szabad kezelőteret kell biztosítani.
(3) A szivattyú és kompresszor alapja emelkedjen környezetének talajszintje fölé.
(4) A szivattyú-, valamint a gázkompresszor teréhez közvetlenül csatlakozó létesítmény falsíkján csak gáztömören záró, ki
nem nyitható ablakfelület alakítható ki. A csatlakozó létesítmény ajtaja nem nyílhat a szivattyú-, valamint
a gázkompresszor tere felé.
(5) A létesítmény padlószintje a szivattyú- és kompresszortér padozatszintjénél magasabb legyen.
19. § (1) A szivattyú- és kompresszortér csőrendszerének kialakításakor biztosítani kell a kondenzátumok leválasztását és azt,
hogy a hőtágulásból, rezgésből eredő káros igénybevétel ne léphessen fel. A rezgések megakadályozása miatt
a kapcsolódó csővezetékbe flexibilis átmenetet kell beépíteni.
(2) A kompresszort és a technológiai csővezeték rendszert az engedélyezettnél nagyobb nyomás ellen védeni kell.
A gázkompresszort légtelenítő szeleppel kell ellátni.
(3) A kompresszor és szivattyú elé szűrőt kell beépíteni, melynek tisztíthatóságát biztosítani kell.
(4) A szivattyút és a gázkompresszort olyan kapcsoló berendezéssel kell ellátni, amely a helyi és a távleállítás lehetőségét
biztosítja. Ha a szivattyú kezelőszemélyzet felügyelete nélkül üzemel, a nyomóvezetékbe – a szivattyú
nyomócsonkjától 6 m-nél nem távolabb – olyan áramlásérzékelő berendezést kell beépíteni, amely a szivattyú üzemét
leállítja, ha a cseppfolyós gázszállítás megszűnik.
(5) A szivattyú, illetve gázkompresszor szívó- és nyomóoldalán a kiszakaszolhatóság biztosítása céljából elzáró
szerelvényt kell beépíteni. A szivattyú nyomóoldali elzáró szerelvénye után a visszaáramlás megakadályozásáról
gondoskodni kell.
(6) A szivattyú és kompresszor nyomócsonkjától 5 m távolságon belül nyomásmérőt kell beépíteni.
11. Villamos berendezések 20. § (1) A villamos berendezések telepítése esetén gondoskodni kell a megfelelő érintésvédelmi, robbanás elleni védelmi,
villámvédelmi, másodlagos túlfeszültség és a sztatikus feltöltődés elleni védelmi megoldásról.
(2) A villamosenergia-ellátást – különösen a töltőtelep biztonsági berendezéseinek energiaellátását – úgy kell megoldani,
hogy a villamosenergia-kimaradás veszélyhelyzetet ne teremtsen.
(3) Az automatikus működésű villamos berendezéseket kézi működtetésű biztonsági vészkapcsolóval kell ellátni.
(4) A villamos műszerezést és berendezést a robbanásveszélyes zónák számított nagyságának, illetve az (5) bekezdés
követelményeinek figyelembevételével kell kialakítani.
(5) A robbanásveszélyes zónák határai nem lehetnek kisebbek a következő értékeknél
a) „Zóna 1” besorolás esetén
aa) a töltőterem teljes belső tere (A1 és A2 besorolás esetén),
ab) a palacklefejtő helyiség teljes belső tere (A1 és A2 besorolás esetén),
ac) a szivattyúk és kompresszorok környezete 3,0 m-es gömbalakban, valamint
ad) a vasúti és közúti tartálykocsi csatlakoztatási pontja 3,0 m-es gömbalakban.
b) „Zóna 2” besorolás esetén
ba) a szivattyúk és kompresszorok környezete 8,0 m-es övezet határig – 3,0 m-en kívül – 5,0 m magasságig,
bb) a vasúti és közúti tartálykocsi csatlakoztatási pontja 8,0 m-es övezet határig – 3,0 m-en kívül – 5,0 m
magasságig,
bc) a tárolótartályok 5,0 m-es övezete 5,0 m magasságig. Védősánc vagy védőfal esetén a védősánccal vagy
védőfallal lehatárolt rész,
bd) szabadtéri technológiai csővezeték esetén annak 2,0 m-es övezete minden irányban,
be) a töltőterem és palacklefejtő helyiség nyílászáróinak 5,0 m-es övezete vízszintesen és 3,0 m függőlegesen,
és
bf) a teljes palacktároló tér. 12. Közúti és vasúti tartálykocsi töltő- és lefejtő helyek kialakítása
21. § (1) A töltő- és lefejtő helyek kialakításakor gondoskodni kell arról, hogy a közúti vagy vasúti tartálykocsikkal történő
megközelítése biztonságos legyen.
(2) A töltőhelyen a tartálykocsi töltését és lefejtését is biztosítani kell. A töltés-lefejtés alatt álló tartálykocsik biztonságos
megközelítését a személyzet részére biztosítani kell.
(3) A töltést és a lefejtést zárt rendszerben kell végezni. A töltő-lefejtő rendszerben a folyadékfázis jelenlétének
ellenőrizhetőségét biztosítani kell.
(4) A tartálykocsi és a tárolótartály folyadék- és gázfázisú tereinek összekötési lehetőségét biztosítani kell.
(5) A töltő és a lefejtő helyről kiinduló folyadék- és gázfázisú vezetékbe kézi működtetésű záró szerelvényt és
nyomásmérőt kell beépíteni. A folyadékfázisú csatlakozó vezetékbe csőtörés biztosító elemet kell beépíteni.
(6) Amennyiben a lefejtő berendezéstől a lefejtő szivattyúk, vagy kompresszorok 50 m-nél távolabb vannak vagy
a közvetlen rálátás nem biztosítható, azok folyamatos ellenőrzését és szükség esetén távműködtetéssel történő
leállítását is biztosítani kell.
13. Palacktöltő hely 22. § (1) Palacktöltési tevékenység épületben csak A1 vagy A2 kategóriájú töltőtelepen végezhető. Épületben végzett
palacktöltési tevékenység esetén az általános tűzrendészeti és munkavédelmi rendelkezések mellett,
a töltőhelyiségnek a következő feltételeknek is meg kell felelnie:
a) a töltőhelyiség I. tűzállósági fokozatú legyen, megfelelő könnyűszerkezetes kialakítással, legalább 4 m-es
belmagassággal,
b) falfelületén hasadó-nyíló felületet kell kialakítani,
c) az épület villámvédelemmel legyen ellátva,
d) töltőhelyiség padozata sztatikus feltöltődést nem okozó, szikramentes anyagú, egyenletes és csúszásmentes
felületű, hézagmentes kivitelű legyen, és
e) a töltőhelyiség és a munkahelyek megvilágításának meg kell felelnie az érvényes munkavédelmi
követelményeknek.
(2) A töltőhelyiségnek legalább a két egymással szemben lévő oldalán legyen kijárata és ezek közül az egyik kifelé
a szabadba nyíljon, ajtaja tűzálló anyagból készüljön.
(3) A töltőhelyiség munkahelyeit és közlekedési útvonalait úgy kell kialakítani, illetve kijelölni, hogy a munkavállalók
a töltőhelyiséget veszély esetén – akadályoztatás nélkül – a lehető legrövidebb időn belül elhagyhassák.
(4) Töltőhelyiség alatt egyéb építmény nem létesíthető.
(5) A töltőépület fűtésére olyan műszaki megoldást kell alkalmazni, amelynél a fűtési rendszer elemeinek felületi
hőmérséklete az alsó gyulladási határ 50%-át nem haladja meg.
23. § (1) A töltőépületben a töltőhelyiségtől az egyéb feladatok ellátására szolgáló helyiségeket válaszfallal el kell különíteni,
amelyen csak gáztömören záró, nem nyitható ablakfelület alakítható ki.
(2) A töltőhelyiségből nem technológiai célú helyiség csak légzsilip közbeiktatásával nyílhat, melynek padlószintje
legalább 0, 2 m-rel legyen magasabban, mint a töltőhelyiségé.
(3) A töltőépületben az egyéb technológiai jellegű helyiségek padlószintje nem lehet mélyebben, mint a töltőhelyiség
padlószintje.
24. § (1) A töltőhelyiségben olyan mértékű légcserét kell alkalmazni, amely biztosítja, hogy a töltőteremben robbanásveszélyes
gázkoncentráció ne alakulhasson ki.
(2) A szellőztetés céljára gázmentes, friss levegőt kell biztosítani. A szellőztetőrendszer működése a bent tartózkodó
munkavállalóknak nem okozhat huzathatást.
(3) A töltő- és a gáztechnológiai egyéb zárt helyiségeibe pébégáz koncentrációmérő és jelzőberendezést
(a továbbiakban: gázkoncentráció mérő berendezés) kell beépíteni.
(4) A helyhez kötött gázkoncentráció mérő berendezés által vezérelt fény vagy hang jeladó egységet olyan helyen kell
elhelyezni, ahol az állandó jelenlét biztosított.
(5) A töltőhely közelében – a töltőszivattyú, valamint a töltő- és a szállítóberendezés leállítására alkalmas – több ponton
elérhető vészleállítót kell beépíteni. A vészleállító kapcsolókat jól látható helyen biztonsági jellel ellátva kell elhelyezni.
25. § (1) A palacktöltési tevékenység a töltőtelepen szabadtéren is végezhető, amennyiben ahhoz olyan gyárilag szerelt mobil
töltőberendezést használnak, amelynek teljesítménye legfeljebb 100 db egységpalack/óra és kezeléséhez legfeljebb
2 fő szükséges.
(2) A mobil töltőberendezést a töltőtelepen úgy kell telepíteni, hogy biztosított legyen annak a gáztechnológiai
rendszerről legfeljebb két órán belüli leválaszthatósága.
(3) A mobil töltőberendezés
a) telepítési helyét a 2. melléklet előírásainak betartásával kell meghatározni,
b) csak sík, szikrát nem húzó, sztatikus feltöltődést nem okozó, nem éghető anyagú, megfelelő teherbírású, szilárd
alapon helyezhető el,
c) alapjának síkja a talajszinttől legalább 0,15 méterre emelkedjen ki,
d) villámvédelméről gondoskodni kell,
e) földelését a töltőtelep földelő rendszerébe be kell kötni, és
f) elektromos rendszere csak robbanásbiztos kivitelű lehet.
(4) A mobil töltőberendezés gőz és sűrített levegő csatlakozásai méretezett és bizonylatolt flexibilis kötésekkel is
biztosítható.
(5) A mobil töltőberendezés áramtalanítási lehetőségét úgy kell kialakítani, hogy a töltőtelep védelmi rendszerén
keresztül is működtethető legyen.
(6) A mobil töltőberendezést több ponton működtethető, jelzőtáblával és felirattal jelzett vészleállítóval kell ellátni.
14. Palacktároló hely 26. § (1) Töltőtelep területén a propán-bután palack (a továbbiakban: palack) szabadban, és építményben is tárolható.
(2) A szabadtéri tároló helyen a tárolás szintje nem lehet alacsonyabb, mint a környezet térszintje.
(3) A szabadtéri tároló helyet megfelelő teherbírású, gyújtószikrát nem adó burkolattal kell borítani. A csapadék és egyéb
víz elvezetését biztosítani kell.
(4) A szabadtéri tároló hely vízzel való hűtésének lehetőségét biztosítani kell.
27. § Építményben történő palacktárolás esetén az építmény
a) különálló, földszintes, pince nélküli kivitelben, nem éghető anyagból készülhet és tetőszerkezete terhelése
120 kg/m2 nagyobb nem lehet,
b) tároló helyének rakfelülete, padozata sík, nem éghető, szikrát nem húzó, sztatikus feltöltődést nem okozó anyagú
lehet,
c) padozatának síkja a talajszinttől legalább 0,15 méterre emelkedjen ki,
d) határoló szerkezeteibe kéményt, füst- és lefolyócsatornát, ezek nyílásait, gázvezetéket beépíteni nem szabad,
e) nyílászáró szerkezetei csak nem éghető anyagból készülhetnek, kifelé nyílhatnak és szélességük legalább
0,8 méter legyen, és
f) szellőztetését úgy kell biztosítani, hogy 20 m2-es alapterületenként legalább 1–1 db, legalább 0,15 m2-es
keresztirányú szellőzést biztosító nyílást kell kialakítani a padozat vonalában.
28. § Földhöz nem rögzített, építménynek nem minősülő palacktároló állvány (konténer ketrec) esetében
a) a palacktároló állványokat nem éghető anyagból kell készíteni,
b) a palacktároló állvány határoló elemei jól átszellőző rácsos kivitelűek legyenek, melyek biztosítják a tárolt
palackok mechanikai és vagyonvédelmét,
c) a palacktároló állványokban palackok legfeljebb két szinten tárolhatók,
d) az alsó tároló szint síkjának a talajszinttől legalább 0,1 méterre ki kell emelkednie, és
e) a palacktároló állvány ajtaja csak kifelé nyílhat.
15. Szállítást végző járművek tárolásának követelményei 29. § (1) A parkoló gépkocsik helyét a burkolat felfestésével meg kell jelölni.
(2) Az egyes üzemi létesítményeknek a várakozóhelyektől való minimális távolságát a 2. melléklet határozza meg.
A parkolóhelyen a gépjárművek helyét úgy kell kijelölni, hogy a gépjárművek a tárolt palackokat ne veszélyeztessék,
a töltőtelepen való közlekedést ne akadályozzák és bármelyik gépkocsi a helyét külön-külön is elhagyhassa.
IV. FEJEZET 16. Építés, szerelés, felújítás 30. § (1) Az építés, szerelés, felújítás folyamatát és az egyes kivitelezési munkákat meg kell tervezni.
(2) Az építési, szerelési, felújítási munkák műszaki átvétele során ellenőrizni kell
a) a beépített anyagok és termékek (különösen a nyomástartó elemek és berendezések) megfelelőségét, minőségét
és annak bizonylatolását,
b) a hegesztések vizsgálatával, továbbá a szilárdsági és a tömörségi nyomáspróbák elvégzésével az összeépítés
minőségét,
c) az előírt mérésekkel a villamos berendezések megfelelőségét, és
d) az üzemi próbákkal a rendszer megfelelő védelmét.
17. A beépíthető anyagok és termékek 31. § (1) A töltőtelep létesítéséhez, üzemeltetéséhez és karbantartásához csak a tervező által előírt, időálló jelöléssel ellátott és
megfelelőségi tanúsítvánnyal rendelkező termékek, eszközök, gépek, nyomástartó edények és berendezések
használhatók fel. A termék és a tanúsítvány kapcsolata a jelölések alapján nyomonkövethetőnek kell lennie.
(2) Az üzemszerűen belső nyomással igénybe vett anyagokat, csöveket, berendezéseket úgy kell kiválasztani, hogy
biztonsággal elviseljék a szállítás, a beépítés, a nyomáspróba, az üzemeltetés során adódó terheléseket és üzemi
feltételek között a ridegtörés veszélye nélkül üzemeltethetők legyenek.
(3) Darabolás során az adagszámot és az azonosító számot át kell jelölni a jelzés nélkül maradt csődarabra.
18. Hegesztési követelmények 32. § (1) A technológiai rendszer hegesztésére üzemi utasítást kell kidolgozni.
(2) A hegesztési tevékenység irányításával és ellenőrzésével hegesztési szakembert kell megbízni.
(3) A technológiai csővezetéken hegesztést csak az alkalmazott hegesztési eljárásra érvényes minősítéssel rendelkező
hegesztő végezhet.
(4) A hegesztési varratokat a varratoktól mért 100 mm-es sávon belül úgy kell megjelölni, hogy a hegesztő személye
a jelölés alapján egyértelműen azonosítható legyen. Ha jelölés nem lehetséges, akkor a műveletet úgy kell
dokumentálni, hogy annak alapján a varrat helye és a hegesztő személye egyértelműen azonosítható legyen.
33. § (1) A hegesztési munkát és minőségét az üzemi utasításban meghatározott gyakorisággal ellenőrizni kell. A hegesztési
varratok vizsgálatát csak erre jogosult szervezet végezheti. Az előírt vizsgálatok megtörténtét és a vizsgálatok
eredményeit jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
(2) Az ellenőrzés terjedjen ki
a) a hegesztés technológiai előírások szerinti munkavégzésre,
b) minden varrat szemrevételezéssel történő ellenőrzésére, valamint
c) a varratok roncsolásmentes, műszeres vizsgálatára.
(3) A technológiai csővezeték és minden gáztöltetű nyomástartó berendezés hegesztési varratainak 100%-át
roncsolásmentes vizsgálattal ellenőrizni kell.
34. § (1) A nem megfelelő hegesztési varratokat ki kell javítani, vagy újra kell készíteni.
(2) Hibás varratszakaszt legfeljebb két esetben szabad javítani. Ha az ismételt javítás után a minőség nem megfelelő, úgy
az egész varratot ki kell vágni és egy új csődarab behegesztésével kell pótolni. A kijavított hegesztési varratot
szemrevételezéssel és roncsolásmentes vizsgálatokkal ismételten vizsgálni kell.
(3) Javítás csak érvényes hegesztési technológia birtokában végezhető. Ha az eredeti hegesztési technológia alkalmazása
nem lehetséges, akkor új javítási hegesztési technológiát kell kidolgozni. A hegesztett kötés technológia vizsgálatát ez
alapján is el kell végezni.
19. Nyomáspróbák 35. § (1) Töltőtelep létesítése, átalakítása, bővítése során, minden új, vagy átalakított nyomás alatt lévő technológiai
berendezésen a tervező által előírt módon szilárdsági és tömörségi nyomáspróbát kell tartani.
(2) A nyomáspróba megfelelőségi követelményeit a nyomáspróba tervben kell előírni.
20. Villamos berendezések 36. § (1) A villamos berendezések szerelésének befejezése után, a kivitelezőnek erre feljogosított független szervezettel
ellenőriztetni kell
a) az érintésvédelmi, szabványossági és villámvédelmi méréseket,
b) a gyújtószikramentes külső áramkörök mérésekkel megállapított RLC értékeit,
c) a mérő-, szabályozó körök, rendszerek hitelesítési és beállítási méréseit,
d) az erősáramú berendezések védelmi beállításait,
e) a vezérlő reteszelő rendszerek működési próbáit,
f) az aktív korrózióvédelmi rendszer méréssel meghatározott beállítási értékeit, és
g) a távközlő rendszer üzemképes működését bizonyító dokumentumokat.
(2) A mérésekről jegyzőkönyvet kell készíteni és a vizsgált szerelések, berendezések megfelelőségét minősíteni kell.
A tervezőnek a jegyzőkönyvekben foglalt megállapításokat értékelnie kell.
(3) Potenciálisan robbanásveszélyes környezetben villamos berendezést csak a robbanás elleni védelem megfelelőségét
igazoló ellenőrző vizsgálatok elvégzését követően szabad használatba venni.
V. FEJEZET 21. Üzembe helyezés 37. § (1) Üzembe helyezni csak megfelelően légtelenített, kitisztított, kiszárított, eredményesen nyomáspróbázott
technológiai rendszert szabad.
(2) Technológiai csővezetéket és szerelvényeit eredményes nyomáspróba után szabad gáz alá helyezni.
(3) A maximális üzemi nyomások nem haladhatják meg az engedélyezési nyomásokat.
(4) A külső energiával működtetett berendezéseket csak akkor lehet üzembe helyezni, ha energiaellátásuk biztosított, és
minden, a biztonságos üzemeltetéshez vagy leállításhoz szükséges készülék, biztonsági és nyomáshatároló
berendezés bekötése megtörtént, a védelmeket az arra megbízott és kiképzett szakemberek ellenőrizték, és
megfelelőnek minősítették.
(5) Próbaüzem a felelős gázüzemi vezető engedélyével indítható és az általa megbízott felelős személy felügyelete
mellett hajtható végre.
22. Az üzemeltetés feltételei 38. § A töltőtelepet akkor szabad üzemeltetni, ha
a) kinevezték az üzem felelős gázüzemi vezetőjét, a felelős személyeket és írásban szabályozták az üzemeltetéssel
kapcsolatos jogaikat és kötelezettségeiket,
b) az üzemeltető rendelkezik a töltőtelep biztonságos üzemeltetésére alkalmas, megfelelő ismeretekkel rendelkező
munkavállalókkal,
c) az üzemeltető rendelkezik éjjel-nappal behívható készenléti szolgálattal, és
d) az adatátviteli eszközök működőképes állapotban rendelkezésre állnak.
39. § Az üzemeltető üzemi utasításban köteles szabályozni
a) a gépek, berendezések üzemeltetését, kezelését, karbantartását, javítását és ellenőrzését, meghatározva az ezzel
kapcsolatos feladatokat, nyilvántartási és jelentési kötelezettségeket,
b) a töltőtelep villamos berendezéseinek üzemeltetését, rendszeres ellenőrzését, a robbanásveszélyes
környezetben üzemelő villamos gyártmányok felülvizsgálatát, karbantartását és javítását,
c) a vasúti és közúti tartálykocsik lefejtését és töltését,
d) a palackok töltését, meghatározva a töltés előtti és töltést követő ellenőrzéseket, különös tekintettel
a töltőtömegre és a tömörségre,
e) a palacktárolás követelményeit,
f) a gépjárművek üzemen belüli közlekedését és tárolását,
g) a technológiai csővezetékek és szerelvények ellenőrzését, vizsgálatát,
h) az üzemzavar és havária elhárítást, meghatározva az elhárítással kapcsolatos személyi és tárgyi feltételeket,
i) a veszélyes munkavégzési engedély kiadásának feltételeit és tartalmát, és
j) a robbanásvédelmi dokumentáció tartalmát.
40. § (1) A személyi és tárgyi feltételeket a besorolási kategóriák alapján az üzemi utasításokban kell meghatározni.
(2) A töltőtelepen a technológiai paraméterek mérésére ellenőrzött műszerek használhatók.
(3) Pébégáz fizikai paramétereinek mérésére szolgáló, hitelesítési kötelezettség alá nem tartozó műszereket legalább
évenként, hiteles mérőeszközzel vagy használati etalonnal ellenőrizni kell.
(4) Joghatással járó mérésekhez hitelesített mérőeszközök használhatók.
(5) A technológiai folyamatábrának megfelelő jelölést (számozást) a berendezéseken fel kell tüntetni. A technológiai
csővezetékeken a gáz áramlási irányát jelölni kell. 23. Tárolótartályok
41. § (1) A tárolótartály hőmérséklete nem haladhatja meg a tartály méretezésénél figyelembevett hőmérsékletet. Szükség
esetén a tartály hűtéséről gondoskodni kell.
(2) A tartályok és szerelvényeik megfelelőségét, korróziós állapotát, valamint a korrózió elleni védelmének hatékonyságát
rendszeresen ellenőrizni kell. A védettség, illetve a védelem helyreállításához szükséges feladatokat a karbantartási
tervben kell meghatározni.
24. Technológiai csővezetékek 42. § A technológiai csővezeték valamint szerelvényeik megfelelőségét, korróziós állapotát, valamint a korrózió elleni
védelmének hatékonyságát rendszeresen ellenőrizni kell. A védettség, illetve a védelem helyreállításához szükséges
feladatokat a karbantartási tervben kell meghatározni.
25. Szivattyúk és kompresszorok 43. § (1) Minden szivattyút és gázkompresszort adattáblával kell ellátni, amelyet jól olvasható állapotban kell tartani.
(2) A szivattyú, a gázkompresszor, valamint a meghajtómotor felületének hőmérséklete a 300 °C-t nem haladhatja meg.
26. Villamos berendezések 44. § (1) A töltőtelep villamos berendezéseinek üzemeltetésére, rendszeres ellenőrzésére, a robbanásveszélyes környezetben
üzemelő villamos gyártmányok felülvizsgálatára, karbantartására és javítására üzemviteli utasítást kell kidolgozni.
(2) A töltőtelep villamos berendezéseit a rendszeres ellenőrzés keretében
a) üzembe helyezés , karbantartás, és javítás után (az első feszültség alá helyezés előtt) a felelős gázüzemi vezető
által kijelölt személynek,
b) legalább évenként felsőfokú, vagy középfokú villamos szakirányú végzettségű személynek, és
c) legalább hetente villanyszerelőnek kell ellenőriznie.
(3) Az éves ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell felvenni, a heti ellenőrzésről naplót kell vezetni.
(4) A villamos berendezést a vonatkozó előírások szerint feszültségmentesíteni kell, ha
a) a hálózat földzárlatos,
b) az előírt érintés- vagy hálózatvédelme meghibásodott,
c) az üzemképtelen, sérült vagy rendellenes üzemű,
d) a robbanásveszélyes térségben robbanásbiztossága megszűnt,
e) a villamos berendezés környezetében a gázkoncentráció az alsó robbanási határ 40%-át elérte, kivéve,
az (5) bekezdésben felsoroltakat, vagy
f) élet- és vagyonvédelmet befolyásoló, egyéb meghibásodás állapítható meg.
(5) A villamos berendezést nem kell feszültségmentesíteni a gázkoncentráció miatt, ha
a) az gyújtószikramentes, vagy túlnyomásos szellőztetésű,
b) az robbanásbiztos és helyiség szellőztetésére, vagy vészvilágításra szolgál, vagy
c) közvetlen veszélyelhárítást szolgál és robbanásbiztos kivitelű.
(6) Ha gázszivárgás, tűz, robbanás következtében a töltőépületben, a szivattyú, illetve gázkompresszor terében, a lefejtő
helyen veszélyhelyzet alakul ki, az erőátviteli villamos berendezéseket le kell kapcsolni.
45. § A töltőtelepen csak engedélyezett típusú, hitelesített, illetve ellenőrzött műszerek használhatók.
27. Töltő és lefejtő helyek 46. § (1) Töltésre és lefejtésre csak sérülésmentes tömlő használható. A tömlőket használat előtt szemrevételezéssel ellenőrizni
kell.
(2) Használaton kívüli lefejtő tömlőt állványon kell tárolni.
(3) A lefejtés befejezésekor a lefejtő tömlőben visszamaradt gázt szakaszosan kell leüríteni.
(4) A lefejtő tömlőket az üzemi utasításban meghatározott időközönként szilárdsági nyomáspróbának kell alávetni.
28. Palacktöltés 47. § (1) A töltőhelyiségben csak a palacktöltéssel és palack visszafejtéssel közvetlenül összefüggő technológiai feladatok
– ideértve a töltés előtt végezhető javítást – végezhetők.
(2) A palacktöltés ideje alatt a töltőépületben a palack töltésén, visszafejtésén és a szelepcserén kívül egyéb tűz- és
robbanásveszélyes tevékenység nem végezhető, hibás palack nem tárolható.
(3) A töltőhelyiségben a közlekedési útvonalakon, a szellőzőnyílások 1 m-es körzetén belül anyag, berendezés még
átmenetileg sem tárolható.
(4) Megtölteni csak a biztonságos használatot nem veszélyeztető sérüléstől mentes, le nem járt használati idejű
gázpalackot szabad.
48. § (1) A töltőhelyiségben a gázkoncentráció mérő berendezés érzékelő fejét úgy kell beállítani, hogy jelezze, ha a pébégáz
koncentráció az alsó robbanási határérték 20%-át elérte.
(2) Amennyiben a gázkoncentráció az alsó robbanási határérték 40%-át eléri, a gázkoncentráció mérő berendezésnek
a töltő helyiség berendezéseit – a szellőzőventillátorok és a világítás kivételével – le kell állítania.
(3) A töltőtermi palackszállító berendezés olyan legyen, hogy gyújtó forrásként ne szerepeljen.
49. § (1) A palackok töltési súlyának ellenőrzésére legalább 0,1 kg mérési érzékenységű, hitelesített mérleget kell biztosítani.
(2) A töltőnyomás értékét, legalább 1.6 pontossági osztályú hitelesített nyomásmérővel ellenőrizni kell.
(3) A töltött palackok tömörségét ellenőrizni kell, illetve biztosítani kell a vizuális szúrópróbaszerű ellenőrzés
lehetőségét is.
(4) A túltöltött, vagy szivárgó palackok lefejtéséhez zártrendszerű lefejtő berendezést kell alkalmazni. A lefejtő
berendezés és a hozzá tartozó kompresszor, szivattyú a töltőhelyiségben is elhelyezhető. A túltöltött, vagy szivárgó
palackokból lefejtett gázt a tárolótartályba vissza kell vezetni.
29. Palacktárolás 50. § (1) Az üres, töltött és hibás palackokat egymástól elkülönítve, megjelölt módon a palacktárolásra kijelölt helyen szabad
tárolni.
(2) A palackokkal egyidejűleg egyéb anyag vagy tárgy nem tárolható.
(3) A nyomáspróbára, javításra kijelölt, valamint a különböző gázokat tartalmazó palackokat egymástól is elkülönítetten
kell tárolni. (4) Töltött palackot csak lezárt állapotban szabad tárolni.
(5) A töltött palackok álló helyzetben, szeleppel felfelé – a visszacsapó szeleppel ellátott palackok kivételével –
gáztömören záró anyával és megfelelő szelepvédelem biztosításával tárolhatók.
51. § (1) A palacktároló területén és a konténer sorok között legalább 4,0 m széles útvonalat kell biztosítani.
(2) A palacktároló területén a személy és gépkocsi közlekedési útvonalakat, mindenkor járható állapotban kell tartani.
(3) A konténereket úgy kell kialakítani, hogy a konténerek mozgatása közben a konténerekből a palack ne eshessen ki,
egymásra helyezéskor elmozdulás mentesen illeszkedjenek.
(4) Konténeres tárolásnál a palackokból egymás felett legfeljebb öt sor tárolható. Az egymás mellett elhelyezett
konténerek sorhossza a 25 m-t nem haladhatja meg. Egymás mögött legfeljebb két konténersor helyezhető el.
VI. FEJEZET
DOKUMENTÁLÁSI KÖVETELMÉNYEK 30. Nyilvántartások 52. § (1) Nyilvántartást kell vezetni
a) a nyomástartó edényekről,
b) a gépekről és gépi berendezésekről,
c) a gázkoncentráció mérő műszerekről,
d) a távadós, illetve regisztráló műszerekről,
e) a biztonsági szelepekről,
f) a technológiai berendezések meghibásodásáról és üzemzavarairól, javításának, karbantartásának időpontjáról és
jellegéről,
g) az előírt ellenőrző mérések elvégzéséről, és
h) a technológiai berendezések és csővezetékek nyomáspróbáiról.
(2) A nyilvántartásnak olyannak kell lennie, hogy abból a nyilvántartás tárgya, a nyilvántartott eszköz tárolási,
felhasználási helye azonosítható, a karbantartásra, javításra, meghibásodásokra, átalakításokra és vizsgálatokra
vonatkozó valamennyi műszaki és biztonsági jellemző megismerhető és ellenőrizhető legyen.
(3) A nyilvántartáshoz vagy a meg valósulási dokumentációhoz csatolni kell:
a) a gépek, készülékek műbizonylatait,
b) a technológiai rendszerbe beépített csövek, idomok, szerelvények megfelelőségi bizonylatát,
c) a javítás utáni bizonylatokat,
d) a nyomástartó edények dokumentumait,
e) a nyomáspróba bizonylatokat,
f) a biztonsági szelepek beállítási bizonylatait, és
g) robbanásbiztos villamos berendezések dokumentumait, vizsgálati bizonylatait.
31. Üzemi térképek 53. § (1) A töltőtelepről térképet kell készíteni, amelyen fel kell tüntetni:
a) a védőtávolságot,
b) a biztonsági övezetet,
c) a töltőtelepen belüli létesítményeket, különösen
ca) a tűz elleni védelmet, szolgáló berendezéseket és eszközöket,
cb) a technológiai létesítményeket,
cc) a nyomvonalas létesítményeket,
cd) a főelzáró szerelvényeket,
ce) a tűzveszélyességi osztályba sorolásokat, a robbanásveszélyes zóna besorolásokat.
(2) A bekövetkezett változásokat a változástól számított 22 munkanapon belül át kell vezetni.
(3) Az üzem technológiai folyamatairól folyamatábrát kell készíteni, a változásokat az ábrán haladéktalanul fel kell
tüntetni. A folyamatábrákat a töltőtelep térképével együtt kell megőrizni.
(4) Az üzemeltető a töltőtelepről készített térképet, illetve annak módosításait az elkészítést követő 30 napon belül
köteles az illetékes tűzoltóság részére megküldeni.
32. Naplók 54. § (1) A felelős gázüzemi vezető a következő naplók vezetéséről kell, hogy gondoskodjon
a) üzemviteli napló,
b) ellenőrzési napló,
c) lefejtési napló,
d) oktatási napló.
(2) Az üzemviteli naplóba a telephely közvetlen felügyeletét ellátó felelős személyeknek és a berendezések kezelőinek
a műszak átadás-átvétel adatai mellett be kell jegyezni a munkakezdés előtti műszakellenőrzés eredményét,
a berendezések üzemállapotának ellenőrzése során mért, és leolvasott adatokat, az üzemmenet során bekövetkezett
rendellenességeket, a főbb adatoktól való eltérést, az előírt karbantartás, javítás, felülvizsgálat elvégzését.
(3) Az ellenőrzési napló az üzemi utasításban előírt felelős személy által elvégzett ellenőrzést tartalmazza. Az ellenőrzési
naplóba legalább be kell jegyezni az ellenőrzés időpontját és résztvevőit, az ellenőrzött technológia, technológiai gép,
berendezés, készülék, műszer megnevezését, a megállapított és azonnal meg nem szüntethető hiányosságokat,
valamint a hiányosságok megszüntetésével kapcsolatos intézkedéseket.
(4) A lefejtő helyen lefejtési naplót kell vezetni, amelybe be kell jegyezni
a) a tárolt teli és lefejtett vagonok típusát, sorszámát, űrtartalmát,
b) a tartálykocsi lefejtése kezdetének és befejezésének időpontját, a lefejtő helyen végzett munka kezdetét és végét,
a keletkezett üzemzavarokat, az ok, valamint a megszüntetés körülményeinek feltüntetésével.
(5) Az oktatási napló tartalmazza az előírt munkavédelmi és tűzvédelmi oktatások témakörét, időtartamát, időpontját,
az oktatást végző nevét és aláírását, az oktatásban résztvevők nevét, aláírását.
VII. FEJEZET
ÜZEMZAVAR ELHÁRÍTÁSA, KARBANTARTÁS 33. Karbantartás 55. § (1) A töltőtelep karbantartására üzemi műszaki-karbantartási tervet kell készíteni.
(2) A gépek, berendezések, készülékek, szerelvények, nyomástartó edények és a mobil töltőberendezés karbantartási,
felújítási munkáit a gyártó kezelési, karbantartási előírásaira figyelemmel kell meghatározni.
(3) A technológia megbontásával járó karbantartási, felújítási munkákat csak a nyomás atmoszférikusra való csökkentése,
a folyadék leürítése és a gázok, gőzök kiszellőztetése után szabad végezni.
56. § (1) A biztonsági övezetben tűzveszélyes tevékenységet, veszélyes munkát végezni a felelős gázüzemi vezető eseti írásbeli
munkavégzési engedélyével szabad.
(2) A munkák időtartamára a munkát végző megfelelő tűzoltó eszközöket köteles a helyszínen tartani.
34. Üzemzavar elhárítása 57. § Az üzemzavar elhárítás helyszíni irányítását a felelős személy végezheti.
VIII. FEJEZET
A TÖLTŐTELEP ÜZEMEN KÍVÜL HELYEZÉSE ÉS BONTÁSA
58. § (1) A töltőtelep azon részét, amelyet üzemen kívül helyeznek, le kell választani az üzemben maradó részekről. Minden
vezetékcsatlakozást biztonságosan le kell zárni.
(2) Az üzemen kívül helyezésre műszaki tervet kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell
a) a leválasztandó és az üzemben maradó üzemrészek kapcsolatának bemutatását,
b) a leválasztandó üzemrész töltet és nyomásmentesítésének végrehajtását,
c) a munkavégzéssel kapcsolatos biztonsági előírásokat,
d) a leválasztás megfelelőségének ellenőrzését.
(3) Ismételt üzembe helyezése előtt felül kell vizsgálni a leválasztott üzemrészt, hogy alkalmas-e a meghatározott
paraméterek szerinti üzemeltetésre.
(4) Elbontani csak üzemen kívül helyezett technológiát, berendezést vagy üzemrészt szabad.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 59. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(2) E rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás
az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikke szerinti elő zetes bejelentése megtörtént.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
24/2012. (IV. 5.) HM utasítása a Harcászati Értékelő Programok alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § A Harcászati Értékelő Programok (a továbbiakban:
CREVAL/TACEVAL) a szövetségesi kötelezettségekből
adódó feladatokra való felkészültség ellenőrzésének és
felmérésének eszközei. A CREVAL/TACEVAL követelményrendszere a Szövetséges Műveleti Parancsnokság
Erők Szabványai dokumentumaira épül, megvalósítása
NATO és a nemzeti CREVAL/TACEVAL ellenőrzések
keretében történik.
3. § (1) A CREVAL/TACEVAL végrehajtásáért a Honvéd
Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) felelős.
(2) A CREVAL/TACEVAL-lal kapcsolatos feladatok
végrehajtását a HVKF intézkedésben szabályozza.
4. § (1) A CREVAL/TACEVAL feladatait a HVKF javaslatára a HM Éves Ellenőrzési Terve, valamint 1+2+2 éves
gördülő tervezéssel, a HM Stratégiai Ellenőrzési Terve
tartalmazza.
(2) A CREVAL NATO és nemzeti végrehajtásával kapcsolatosan felmerült hazai költségeket az érintett honvédelmi szervezetek elemi költségvetésében külön célelőirányzatként, a „Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények
Programja” keretén belül a Hazai gyakorlatokon és kiképzéseken, a CRK: 302 és a CRK: 402 címrendkódokon kell
tervezni a haderőnemi szintű szervezetek felügyelete és
koordinációja mellett.
(3) A CREVAL NATO és nemzeti végrehajtásával kapcsolatosan felmerült külföldi költségeket az érintett honvédelmi szervezetek részére külön célelőirányzatként, a
„Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények Programja” keretén belül a Nemzetközi gyakorlatokon és kiképzéseken,
a CRK: 510 és a CRK: 610 címrendkódokon és elkülönített projektkódon kell tervezni a haderőnemi szintű szervezetek felügyelete és koordinációja mellett
(4) A TACEVAL NATO és nemzeti végrehajtásával
kapcsolatos költségeket az érintett honvédelmi szervezetek részére külön célelőirányzatként, a „Gyakorlatok és
Kiképzési Rendezvények Programja” keretén belül a
Nemzetközi gyakorlatokon és kiképzéseken, a CRK: 510
és a CRK: 610 címrendkódokon és elkülönített projektkódon kell tervezni a haderőnemi szintű szervezetek felügyelete és koordinációja mellett.
5. § (1) A haderőnemi szintű szervezetek a CREVAL/TACEVAL NATO és nemzeti végrehajtásáról, valamint a
végrehajtás tapasztalatairól a kiképzés helyzetéről szóló
éves jelentés részeként összefoglaló jelentést készítenek.
(2) Az adott NATO vagy nemzeti CREVAL/TACEVAL ellenőrzéseiről készült hivatalos jelentés alapján, az
ellenőrzés során feltárt hiányosságok felszámolására a haderőnemi szintű szervezeteknek részletes intézkedési tervet kell készíteniük.
(3) A NATO kötelezettségvállalásban szereplő erők intézkedési tervben rögzített hiányosságainak felszámolására,
az érintett honvédelmi szervezetek intézkedni kötelesek.
(4) Az erőforrás és költségigény terveit olyan időszámvetéssel kell készíteni, hogy a (2) bekezdés szerinti intézkedési tervben szereplő feladatok költségvonzata, a haderőtervezés szerves részeként priorizáltan a költségvetés
tervezési folyamatában jelenjen meg. A CREVAL/TACEVAL végrehajtásához szükséges erőforrás és/vagy költségfedezet hiányában a kötelezettségvállalást módosítani kell.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Harcászati Értékelő Programok alkalmazásáról szóló 42/2004. (HK 10.) HM utasítás, valamint a Harcászati Értékelő Programok végrehajtásáról
szóló 43/2004. (HK 10.) HM KÁT-HVKF együttes intézkedés.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
375/2019. (IX. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Balogi Zsófiát
a 2019. szeptember 1. napjától 2022. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1795/2013. (XI. 7.) Korm. határozata a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek támogatására kiírt pályázat kezeléséhez a Nemzetgazdasági Minisztérium és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek 2013. évi támogatására kiírt pályázat lebonyolítása érdekében
3800 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló
2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 14. Társadalmi szervezetek címzett támogatása alcím, 1. Fogyasztóvédelmi intézmények
rendszeres támogatása jogcímcsoport, 2. Fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek támogatása jogcím
terhére, a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 15. Közigazgatási és Igazságügyi
Hivatal cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2013. (VI. 28.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. június 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés úgy módosítsa, a  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és
a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV törvényt, hogy a  dohányboltban csak dohányterméket
lehessen forgalmazni?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  régi Ve. 117.  § (1)  bekezdésén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. tv. 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján,
42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
141/2014. (IV. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–izraeli gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok elmélyítése, a  tel-avivi magyar nagykövetség konzuli
munkájának aktív segítése, valamint a kedvező Magyarország-kép formálásához nyújtott kiemelkedő hozzájárulása
elismeréseként
Dov Ramati, Magyarország eilati tiszteletbeli konzulja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. március 26.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
40/2013. (HK 6.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a debreceni Gábor Dénes Elektronikai Műszaki Szakközépiskola és Kollégium fenntartói jogának átvételével összefüggő feladatok ütemezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés a) pontja és a 11. § p) pontja alapján, a debreceni Gábor Dénes Elektronikai Műszaki Szakközépiskola
és Kollégium fenntartói jogának átvételével összefüggő
feladatok ütemezésének végrehajtására a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) feladat végrehajtásában
érintett katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: érintett szervezetek) terjed ki.
2. A debreceni Gábor Dénes Elektronikai Műszaki
Szakközépiskola és Kollégium (a továbbiakban: Középiskola) fenntartói jogának a 2013/2014-es tanévtől történő
átvételével kapcsolatos feladatok és a fenntartóváltáshoz
szükséges megállapodás előkészítésének koordinációjáért
a HM Társadalmi Kapcsolatok és Háborús Kegyeleti Főosztály (a továbbiakban: HM TKHKF) vezetője a felelős.
3. A Középiskola fenntartói jogának átvételéhez szükséges feladatok végrehajtását a következő ütemezéssel
rendeljük el:
a) A Középiskola átvételére és működtetésére vonatkozó megállapodás elkészítése, a tárcaközi megállapodás
megkötése.
Felelős: HM TKHKF
Határidő: 2013. május 15. b) A Középiskola, mint önálló költségvetési szerv Alapító Okiratának felterjesztése, jóváhagyása, kiadása a honvédelmi szervezetek alapításáról, tevékenységéről és szabályzatairól szóló 80/2011. (VII. 29.) HM utasítás szerint.
Felelős: HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF)
Határidő: 2013. május 15. c) A Középiskola zavartalan működését biztosító humánerőforrás tervezése.
Felelős: HM TKHKF
Határidő: 2013. május 15. d) A Középiskola 2013. évi működéséhez és fenntartásához szükséges költségvetési előirányzat átadásáról szóló
kormányhatározat összeállítása.
Felelős: HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály (a továbbiakban: HM GTSZF)
Határidő: az előirányzat átadásáról szóló megállapodás
aláírását követően, azonnal
e) A Középiskola alapdokumentumainak jóváhagyása
és Pedagógiai Programjának kidolgozása, jóváhagyása a
nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény szerint.
Felelős: HM TKHKF
Határidő: 2013. május 15. f) A Középiskola működéséhez szükséges engedélyezési eljárásokkal összefüggő feladatok végrehajtása, működési engedélyének megkérése.
Felelős: HM TKHKF
Határidő: 2013. május 31. g) A szükségessé váló új jogszabályok és HM utasítások
tervezeteinek, valamint a módosítások tervezeteinek kidolgozása és megküldése a HM Jogi Főosztály részére.
Felelős: szakterület szerint érintett szervezetek
Határidő: 2013. június 30.
h) A Középiskola Munkaköri Jegyzékének felterjesztése, jóváhagyása, kiadása a honvédelmi szervezetek
alapításáról, tevékenységéről és szabályzatairól szóló
80/2011. (VII. 29.) HM utasítás szerint.
Felelős: HM TKF
Határidő: 2013. július 01. i) A Középiskola 2014. évi költségvetési javaslatának
összeállítása és a HM fejezet költségvetési javaslatába történő bedolgozása a Középiskola költségvetésének tervezéséért szakmailag felelős MH 5. Bocskai István Lövészdandár (a továbbiakban: MH 5. BILDD) adatszolgáltatása
alapján.
Felelős: HM GTSZF
Határidő: az előirányzat átadásáról szóló kormányhatá
rozat megjelenését követően, a Nemzetgazdasági Minisztérium által kiadásra kerülő Tervezési Tájékoztató alapján,
Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
törvényjavaslat összeállításának folyamatában
j) A Középiskola 2013. szeptember 1-jétöl történő üzemeltetésével és működtetésével összefüggő elhelyezésiinfrastrukturális feladatok végrehajtása.
Felelős: HM Fejlesztési és Hadbiztosi Hivatal, és a jogutódja
Határidő: 2013. július 31. k) A Középiskolához tartozó ingóságok átvétele, a vagyonkezelői megállapodás megkötése.
Felelős: HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti
Főosztály Határidő: 2013. július 31.
l) A Középiskola közalkalmazottainak átvételével
összefüggő, az MH személyügyi rendszerébe integrálásukkal kapcsolatos feladatok koordinálása.
Felelős: HVK Személyzeti Csoportfőnökség
Határidő: 2013. július 31.
m) A Középiskola logisztikai ellátási rendszerének kialakítása, az MH 5. BILDD utaltságába rendelése.
Felelős: HVK Logisztikai Csoportfőnökség
Határidő: július 31. n) A Középiskola szervezeti és működési szabályzatának jóváhagyásra történő előkészítése, felterjesztése, jóváhagyása a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC.
törvény szerint
Felelős: HM TKHKF
Határidő: 2013. július 31. 4. Az együttes intézkedésben meghatározott feladatok
hatékony, gyors végrehajtása érdekében a 3. pont szerinti
felelős megkeresheti a szakterület szerint érintett szervezeteket. Az érintett szervezetek külön intézkedés, illetve
feladatszabás hiányában is kötelesek együttműködni.
5. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba, és 2013. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,


text:
1054/2018. (II. 20.) Korm. határozata a KEHOP-2.4.0-17-2017-00001 azonosító számú („A KEHOP keretében megvalósuló víziközmű projektek vagyonértékelésének, záró költség-haszon elemzésének, valamint a pótlási szükségletek előrejelzésének elkészítése” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a  KEHOP-2.4.0-17-2017-00001 azonosító számú, „A KEHOP keretében megvalósuló víziközmű projektek
vagyonértékelésének, záró költség-haszon elemzésének, valamint a  pótlási szükségletek előrejelzésének
elkészítése” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelésével az 1. melléklet szerint, és az európai
uniós forrásból finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról szóló 17/2017. (II. 1.)
Korm.  rendelet (a  továbbiakban: Kormányrendelet) 6/A.  §-a alapján hozzájárul, hogy a  projekt keretemelése és
annak végrehajtása során a Kormányrendelet 3–5. §-a ne kerüljön alkalmazásra,
2. egyetért a  projekt 1.  pont szerinti többlettámogatásának a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program
2. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
3. egyetért a projekt támogatói okiratának az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
117/2011. (X. 21.) HM utasítása a tartós külföldi szolgálatot teljesítők reprezentációs tevékenységéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
a tartós külföldi szolgálatot teljesítők reprezentációs tevékenységéről a következő
utasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. §
Az utasítás hatálya kiterjed Magyar Köztársaság Állandó NATO Képviselet, Védelempolitikai Részleg (a továbbiakban: MK ÁNK VPR), a Magyar Honvédség Katonai
Képviselő Hivatala (a továbbiakban: MH KKH), a Magyar
Honvédség Nemzeti Katonai Képviselet (a továbbiakban:
MH NKK), a Magyar Honvédség Nemzeti Összekötő
Képviselet (a továbbiakban: MH NÖK), a Magyar Köztár
saság Állandó EBESZ Képviselet, Katonai Képviselet
(a továbbiakban: MK ÁEK KK) (a továbbiakban együtt:
Képviseletek), az önálló NATO-, EU- és egyéb nemzeti
beosztásokban, a NATO-, EU- és egyéb nemzetközi szervezet parancsnokságain, szervezeti elemeinél (a továbbiakban együtt: egyéni beosztásúak), a nemzetközi válságkezelési és békefenntartó műveletekben tartós külföldi
szolgálatot teljesítő személyi állományra, valamint a Honvéd Vezérkar főnöke közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, az MH Összhaderőnemi Parancsnokságra
(a továbbiakban: MH ÖHP) és alárendelt katonai szervezeteire, a Honvédelmi Minisztérium Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatalra (a továbbiakban: HM FHH) és a HM
Közgazdasági és Pénzügyi Hivatalra (a továbbiakban:
HM KPH).
2. § Az utasítás alkalmazásában
a) reprezentáció: a hivatalos kapcsolattartás során nyúj
tott vendéglátás és ajándékozás;
b) vendéglátás: a hivatalos kapcsolattartás során a meg
hívottak részére program, élelmezés biztosítása;
c) ajándékozás: a hivatalos kapcsolattartás során – a vi
szonosság elve alapján – a külföldiek részére emlék- és
ajándéktárgyak átadása;
d) irodai reprezentáció: napi munkakapcsolat során a
külföldiek vendéglátása (frissítő, kávé, ásványvíz stb.);
e) norma: a rendezvénytípusonként alkalmazott 1 fő
meghívottra vetített vendéglátásra felhasználható összeg;
f) személyi reprezentációs keret: a beosztás ellátásához
kapcsolódó reprezentációs tevékenység költségeihez való
hozzájárulás;
g) rendezvényi reprezentációs keret: a rendezvények
megtartásának költségeihez való hozzájárulás;
h) éves reprezentációs keret: az éves költségvetési tervjavaslatokban megtervezett és jóváhagyott összeg, amely
tartalmazza a rendezvények és a személyi reprezentációs
keret összegét.
2. Képviseletek személyi állományára, valamint
az egyéni beosztásúakra vonatkozó különös szabályok
3. § (1) A hivatalos reprezentációs feladatok vonatkozásában a személyi állományt az alábbi kategóriákba kell sorolni:
a) I. kategória: a személyi reprezentációs kerettel rendelkező, rendszeres reprezentációs tevékenységre jogosult
állomány: MH KKH katonai képviselő, MK ÁNK VPR
képviseletvezető, MH NKK katonai képviselő, MH NÖK
képviseletvezető, MK ÁEK KK képviseletvezető,
b) II. kategória: a rendezvényi reprezentációs keret terhére eseti reprezentációs tevékenységre jogosult szervezet, illetve állomány: Képviseletek, egyéni beosztásúak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti állomány, illetve szervezetek részére megállapított éves személyi és rendezvényi
reprezentációs kereteket az 1. melléklet tartalmazza.
(3) A személyi reprezentációs keret az I. kategóriába sorolt állomány reprezentációs tevékenységének (reprezentációs rendezvények, irodai reprezentáció, ajándékozás, a
külföldi partner által tartott hivatalos rendezvény) költségeihez történő hozzájárulás. A személyi reprezentációs keret tartalmazza továbbá – az I. kategóriába sorolt állomány
engedélyével – az alárendelt állomány által az MH képviseletében folytatott ajándékozás költségeit, valamint a külföldi partner által tartott hivatalos rendezvény részvételi
díja költségeihez történő hozzájárulást. A személyi reprezentációs keretből az I. kategóriába tartozó állomány szükség esetén a rendezvényi reprezentációs keretbe átcsoportosíthat, a rendezvényi keretből a személyi reprezentációs
keret azonban nem egészíthető ki.
(4) A rendezvényi reprezentációs keret évente egy nemzeti fogadás költségeit tartalmazza, melynek időpontját illetően a fogadó szervezet rendezvénytervéhez kell igazodni. Az egyéni beosztásúak részére helyőrségenként és szervezetenként (parancsnokságonként) kell a keretet felszámolni, a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő
és külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól szóló 26/2007. (VI. 20.) HM rendelet 3. §
i) pont 1–4. alpontjai szerinti engedélyező elöljáró hatáskörében összesítve. A felszámolt összesített keretösszeg
helyőrségenkénti, szervezetenkénti felosztásáról, felhasználásáról az engedélyező elöljáró dönt, azonban abból a
Képviseletek rendezvényi reprezentációs kerete, valamint
a személyi reprezentációs keret nem egészíthető ki.
(5) A rendezvényi reprezentációs keret terhére rendezvényeket a katonai képviselő vagy képviseletvezető, illetve a (4) bekezdésben meghatározott engedélyező elöljáró
által az adott helyőrségben vagy szervezetnél (parancsnokságon) szolgálatot teljesítő állományból kijelölt kiküldött tarthat a felszámított (engedélyezett) keretösszeg terhére. A rendezvényi reprezentációs keret terhére a rendezvényeket Brüsszelben az MH KKH katonai képviselője,
együttműködve az MK ÁNK VPR képviseletvezetőjével,
Monsban az MH NKK katonai képviselője, Norfolkban a
MH NÖK képviseletvezetője, Bécsben az MK ÁEK KK
képviseletvezetője tartja.
(6) A reprezentációs keretek nem használhatóak fel:
a) nem hivatalos programokra;
b) a rendezvényi reprezentációs keret terhére, szolgálati
lakáson tartott rendezvényre.
(7) Az 1. melléklet szerinti keretek nem tartalmazzák a
reprezentációs tevékenységgel összefüggő kiadások közterheit (kivéve az általános forgalmi adót). A munkáltatót
terhelő adók és járulékok bevallása, valamint megfizetése
érdekében az egyes meghatározott és béren kívüli juttatá
sok után a munkáltatót terhelő adó bevallásához és megfizetéséhez szükséges adatszolgáltatás teljesítéséről szóló
20/2011. (HK 5.) HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal
főigazgatói szakutasítás szerint kell eljárni.
(8) Az 1. melléklet szerinti kereteket nem terheli a reprezentációs rendezvények lebonyolításában közreműködő
szakács, felszolgáló és konyhai kisegítő (a továbbiakban
együtt: személyzet) megbízási díja. A személyzet megbízási szerződéssel alkalmazható, a megbízási díjat a Képviseletek, illetve – a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) hatáskörében
felszámított keret terhére tartott rendezvény esetében – a
nemzeti támogatásért felelős szervezet részére jóváhagyott
külső megbízási díjkeret terhére kell elszámolni.
4. § (1) A vendéglátás, illetve az ajándékozás az alábbi személyekre terjedhet ki:
a) a nemzetközi szervezetek és a partnerországok azon
képviselőire, akikkel a reprezentációra jogosult kiküldött
(meghívó) hivatalos munkakapcsolatba kerül;
b) az a) pontban meghatározott személyek (meghívottak) partnerére.
(2) A rendezvényen részt vehetnek a reprezentációra jogosult kiküldött azon munkatársai, akiknek a jelenléte a meghívó megítélése szerint elengedhetetlen (vendéglátók).
(3) Amennyiben a rendezvényre való meghívás kiterjed
az (1) bekezdés a) pont szerinti meghívottak partnerére is,
akkor a rendezvényen való részvétel kiterjedhet a (2) bekezdés szerinti vendéglátók partnerére is.
(4) A vendéglátók száma nem haladhatja meg a meghívottak létszámát.
5. § (1) Az 1. melléklet szerinti reprezentációs kereteket terheli:
a) az – elsősorban nemzeti jellegű – italok, hazánkat népszerűsítő kiadványok, emlék- és ajándéktárgyak értéke,
b) az irodai reprezentációval és a kapott meghívásokkal
(részvételi díj saját és partner részére, virágcsokor a vendéglátó részére, gravírozás stb.) kapcsolatos beszerzések,
szolgáltatások költségei,
c) a reprezentációs tevékenységhez kapcsolódó egyéb
költségek (pl. postaköltségek, nyomdaköltségek, üdvözlő-, ültető-, menü-, köszönetnyilvánító kártyák, borítékok
költségei), valamint
d) a vendéglátással kapcsolatban az a)–c) pontban foglalt kiadásokon túl felmerülő azon kiadások, amelyeket a
nemzetközi és belföldi (hazai) katonai együttműködéssel
összefüggő egyes protokolláris és vendéglátási kérdésekről szóló 74/2011. (VII. 8.) HM utasítás (a továbbiakban:
Ut.) tartalmaz.
(2) A személyi reprezentációs keret terhére a külföldi partnerek részére emlék- és ajándéktárgyak szerezhetőek be,
amelynek végrehajtásához a nemzeti támogatásért felelős
szervezet segítséget nyújt. Az ajándékozás mértékére vonatkozóan az Ut.-ban foglaltakat kell irányadónak tekinteni.
(3) Amennyiben valamely beosztásban évközben váltás
történik, akkor az adott évre, az adott beosztásra jóváhagyott
személyi reprezentációs keret a beosztás átadás-átvételének
időpontjára vetített időarányos része használható fel.
6. § (1) Az 1. melléklet szerinti reprezentációs keretek költségvetési előirányzatait az adott szervezet, illetve – a HVK
SZCSF hatáskörében felszámított keret esetében – a nemzeti
támogatásért felelős szervezet költségvetése tartalmazza.
(2) A rendezvény megtartása után, 15 munkanapon belül a reprezentáló személynek reprezentációs költség elszámolást kell készítenie a 2. melléklet szerinti formában.
Meghívás, irodai vendéglátás, valamint ajándék- és emléktárgyak beszerzése miatt felmerült költségek elszámolásához a 3. melléklet szerinti költségelszámolást kell
elkészíteni. Az elszámolásokhoz a 12. § (1) bekezdés rendelkezéseinek megfelelő bizonylato(ka)t (számla, egyszerűsített számla stb.) csatolni kell.
(3) A rendezvényekkel kapcsolatban felmerült költségek elszámolásához a reprezentációra jogosult kiküldöttnek, illetve a rendezvényi reprezentációs keret terhére engedélyezett kiadások elszámolásáért felelős személynek
csatolnia kell a rendezvényen résztvevő meghívottak és a
vendéglátók nevét és nemzeti hovatartozását tartalmazó
listát.
(4) A reprezentációs kiadások előirányzatait az „562133.
Tartós külföldi szolgálatot teljesítők reprezentációs kiadásai
előirányzata” alszámláin, a felhasználását az „562233. Tartós
külföldi szolgálatot teljesítők reprezentációs kiadásai előirányzata teljesítése” alszámláin személyi és rendezvényi
reprezentációs kiadások bontásban kell elszámolni.
(5) A felszámított reprezentációs keretekről és a felhasználásról a nemzeti támogatásért felelős szervezet a
4. melléklet szerint keretnyilvántartást vezet. A keretek
felhasználásának alakulásáról az 1. melléklet szerinti jogosultak részére a nemzeti támogatásért felelős szervezet
igény szerint tájékoztatást nyújt.
7. § (1) A rendezvényekre felhasználható keretösszeget az
5. melléklet szerinti normák és a meghívottak létszáma
alapján kell felszámítani, amely azonban nem haladhatja
meg a rendelkezésre álló keretösszeget.
(2) A Képviseletekre és az egyéni beosztásúakra vonatkozó normák szükség szerinti módosítására a HM KPH főigazgatója tesz javaslatot.
3. A nemzetközi válságkezelési és békefenntartó
műveletekben szolgálatot teljesítőkre vonatkozó
különös szabályok 8. § (1) Személyi és rendezvényi reprezentációs kerettel a
nemzetközi válságkezelési és békefenntartó műveletekben
szolgálatot teljesítő katonai kontingensek parancsnokai, a
törzstiszti csoportok és a katonai megfigyelő missziók
rangidős tisztjei rendelkeznek.
(2) A személyi reprezentációs keret terhére a parancsnokok és rangidős tisztek az irodai reprezentáció és ajándékozás költségeit, a rendezvényi reprezentációs keret terhére évente egyszer, május 21-e, a Honvédelem Napja (nemzeti nap) alkalmából megtartott rendezvény, valamint váltásonként egy, a műveletben letöltött idő utáni kitüntetések átadása alkalmából tartott rendezvény (ún. „medal
parade”) költségeit számolhatják el.
9. § (1) A katonai kontingensek, törzstiszti csoportok, valamint a katonai megfigyelő missziók 6. melléklet szerinti
kategóriákba sorolását, valamint az éves reprezentációs
keretek megállapítását – az MH ÖHP-vel együttműködve – a HM KPH főigazgatója hajtja végre tárgyévet megelőző év november 30-ig.
(2) A HM KPH a költségvetési tervjavaslatok összeállítása során, a megállapított éves reprezentációs keretet szerepelteti az adott katonai kontingens, törzstiszti csoport, illetve katonai megfigyelő misszió költségvetésében. A jóváhagyott reprezentációs célokra fordítható költségvetési
előirányzat nem léphető túl.
(3) A 8. § (1) bekezdésben meghatározott parancsnokok
és rangidős tisztek a helyi viszonyokban bekövetkező lényeges változások esetén az MH ÖHP parancsnoka egyetértésével a HM KPH főigazgatója részére a tárgyévet megelőző év június 30-ig a következő évi, 6. melléklet szerinti
reprezentációs normák változtatására javaslatot tehetnek.
(4) Az év közben felállításra kerülő katonai kontingensek, törzstiszti csoportok, valamint katonai megfigyelő
missziók esetében az (1) bekezdésben meghatározott feladatokat az elemi költségvetési terveik összeállításával
egyidejűleg kell végrehajtani.
10. § (1) A reprezentációs normákat a 6. melléklet, a reprezentációs keretek felszámítását a 7. melléklet határozza meg.
(2) A 8. § (1) bekezdés szerinti parancsnokok és rangidős tisztek a tárgyévben – vezénylésükhöz igazodóan –
a személyi reprezentációs keret naptári évre vetített időarányos részét használhatják fel.
(3) A rendelkezésre álló éves személyi és rendezvényi reprezentációs keretet a 4. melléklet szerint kell nyilvántartani.
(4) A személyi reprezentációs keretből a 8. § (1) bekezdésében meghatározott parancsnokok és rangidős tisztek
szükség esetén a rendezvényi reprezentációs keretbe átcsoportosíthatnak, a rendezvényi keretből a személyi reprezentációs keret azonban nem egészíthető ki.
11. § (1) A reprezentációs rendezvényre meghívható vendégek körét az MH ÖHP parancsnoka hagyja jóvá a rendezvény megtartása előtt 30 nappal, azonban a rendezvényi
keret felszámításakor a 6. melléklet szerint engedélyezett
meghívotti létszám nem léphető túl.
(2) A hivatalos rendezvény előtt – a felszámítható keret
erejéig – előleg adható, amellyel a rendezvényt követő
10 napon belül az (1) bekezdés alapján el kell számolni.
Azon kontingensek, törzstiszti csopotok, illetve katonai
megfigyelő missziók, akik pénzügyi ellátását a műveleti
területen pénzügyi szolgálattal rendelkező kontingens
nem tudja végrehajtani, a kiutazás előtt előleget vesznek
fel és a hazatérést követő 10 napon belül elszámolnak
a HM KPH-nál. Az előleggel történő elszámolást a 2. és a
3. melléklet szerinti nyomtatványokkal és a felhasználást
alátámasztó számlákkal kell végrehajtani.
12. § (1) A rendezvényi és a személyi reprezentációs keretek
felhasználását az alaki és tartalmi követelményeknek megfelelő bizonylattal (számla, egyszerűsített számla stb.) kell
igazolni. Az idegen nyelven kibocsátott bizonylaton azokat az adatokat, megjelöléseket, amelyek a bizonylat hitelességéhez, elszámolhatóságához, a megbízható, valóságnak megfelelő adatrögzítéshez szükségesek – a bizonylat
elszámolását megelőzően –, magyarul is fel kell tüntetni.
(2) A külföldi pénznemben felmerülő reprezentációs
költségeket az érvényes, HM Egységes Számviteli Politikája szerint kiadott érvényes vállalati árfolyamon kell forintra számítani.
(3) A reprezentációs költségek elszámolását a 2. vagy
3. mellékletek alkalmazásával kell összeállítani.
(4) A reprezentációs kiadások előirányzatait és azok felhasználását a 6. § (4) bekezdés rendelkezései szerint kell
elszámolni.
13. § Ajándékozást a 8. § (1) bekezdésében meghatározott
parancsnokok és rangidős tisztek – az Ut. figyelembevételével – a személyi reprezentációs keret terhére folytathatnak. Az arra jogosultak emlék- és ajándéktárgyakat az
MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezredtől,
egyéb hazai, illetve külföldi beszerzéssel szerezhetnek be.
4. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2011. október 1-től kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszti a nemzetközi válságkezelési és békefenntartó műveletekben részt vevő hivatásos és szerződéses katonák külföldi reprezentációjáról szóló 3/2005.
(HK 3.) HM utasítás és az egyes külföldön szolgálatot teljesítő személyek vendéglátási és reprezentációs tevékenységéről szóló 122/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
61/2011. (VII. 13.) OGY határozata a budapesti Kossuth Lajos tér rekonstrukciójáról.
1. A budapesti Kossuth Lajos tér mint az Országgyűlés épületének előterében Magyarország alkotmányos főterének
szerepét betöltő terület méltó kialakítása érdekében az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy az Országgyűlés
elnökével és Hivatalával együttműködve kezdje meg és 2014. május 31-ig bonyolítsa le a tér teljes rekonstrukcióját.
2. Ennek érdekében az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy végezze el mindazokat a jogszabály-előkészítési,
egyeztetési, jogalkotási és igazgatási feladatokat, amelyek eredményeként a) a Kossuth Lajos tér teljes területe (Budapest, V. kerület, 24893 hrsz.) a Magyar Állam tulajdonaként az
Országgyűlés Hivatalának vagyonkezelésébe kerül; b) lehetővé válik a kormányzati szervek működésével összefüggésben a térre érkező gépjárművek tárolásának
felszín alatti megoldása, illetve a parkoló létesítmény állami üzemeltetése;
c) növekszik a tér parkfelülete; A határozatot az Országgyűlés a 2011. július 11-i ülésnapján fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2011. július 11-i ülésnapján fogadta el.
d) lehetővé válik az Országház megtekintésére érkező látogatók méltó fogadása;
e) az 1956-os tragikus sortűz áldozatai emlékének megörökítése és a téren jelenleg álló képzőművészeti alkotások
méltó elhelyezése mellett visszaállítható a tér képzőművészeti arculatának 1944. előtti állapota;
f) az Országgyűlés épülete közjogi funkciójának sérelme nélkül megvalósul az Országház nyitottabbá tétele.
3. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy az 1. pontban jelzett határidőig gondoskodjon a végrehajtó hatalom
szerveinek a törvényhozás épületén kívüli elhelyezéséről, s az Országházat teljes egészében adja át az
Országgyűlésnek. 4. E határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1312/2010. (XII. 27.) Korm. határozata a Schengen Alap programzáráshoz kapcsolódó európai bizottsági Zárójelentésről, a visszafizetés teljesítéséről és a vita jogi úton történő rendezéséről.
A Kormány elfogadva a Schengen Alap programzáráshoz kapcsolódó európai bizottsági Zárójelentésről, a visszafizetés
teljesítéséről és a vita jogi úton történő rendezéséről szóló előterjesztést, a következő határozatot hozza:
1. A Kormány vitatja az Európai Bizottság 3241011280 számú határozatának megalapozottságát, amelyben az Európai
Bizottság megállapítja a „jogosulatlanul felhasznált” pénzeszközöket és visszakövetel 12 098 668,71 euró forrást,
egyetért a határozat ellen az Európai Bíróság előtti eljárás megindításával, továbbá elrendeli a témával
összefüggésben indokolt további jogi lépések lehetőségének megvizsgálását.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
külügyminiszter
Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
Határidő: azonnal
2. A Kormány felhívja a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnökét, hogy kezdeményezze részletfizetés, illetve fizetési
haladék biztosítását az Európai Bizottságnál.
Felelős: Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
Határidő: azonnal
3. A Kormány – az Áht. 13/C. § (1)–(2) bekezdése és a Schengen Alap felhasználásának pénzügyi tervezési, lebonyolítási
és ellenőrzési rendjének kialakításáról szóló 179/2004. (V. 26.) Korm. rendelet 49. § (1) bekezdése alapján – elrendeli
a 12 098 668,71 euró összegű fizetési kötelezettség teljesítését a következők szerint:
a) 3 776 464,77 euró Magyar Államkincstár Schengen számla
Felelős: Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
Határidő: azonnal b) 8 322 203,94 euró a következő megoszlásban:
ba) 6 334 153,66 euró Belügyminisztérium,
bb) 1 283 787,13 euró Vám- és Pénzügyőrség/Nemzetgazdasági Minisztérium,
bc) 692 337,89 euró Közlekedésfejlesztési Integrált Közreműködő Szervezet/Nemzeti Fejlesztési Minisztérium,
bd) 11 925,25 euró Nemzeti Fejlesztési Ügynökség.
Felelős: belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
Határidő: folyamatos
c) A ba)–bd) pontban jelölt fizetési kötelezettséget a felelősök a Schengen Facility elnevezésű
HU22-10004885-10022726-64000039 számú bankszámlára kötelesek teljesíteni.
4. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, valamint a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja
meg a személyes felelősség kérdését az Európai Bizottság által jogosulatlanul felhasználtnak minősített pénzeszközök
felhasználásával kapcsolatban.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1515/2018. (X. 17.) Korm. határozata a Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége kiegészítő támogatásáról.
A Kormány egyetért a  Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége részére 150 000 000 forint kiegészítő forrás
biztosításával, és ennek érdekében
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon 6 500 000 forint forrás biztosításáról a  Magyar
Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége részére a  Magyarország 2018. évi központi költségvetésről szóló
2017. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 20. Társadalmi kohéziót erősítő tárcaközi integrációs szociális programok alcím, 6. Fogyatékos személyek
esélyegyenlőségét elősegítő programok támogatása jogcímcsoport terhére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon 43 500 000 forint forrás biztosításáról a  Magyar
Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége részére a  Magyarország 2019. évi központi költségvetésről szóló
2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 30. Társadalmi, civil és non-profit szervezetek működési támogatása alcím, 25. Szociális társadalmi, civil és
non-profit szervezetek jogcímcsoport, 9. Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége jogcím javára;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. március 1.
3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon 100 000 000 forint forrás biztosításáról a  Magyar Vakok és
Gyengénlátók Országos Szövetsége részére a  Magyarország 2019. évi központi költségvetésről szóló 2018. évi
L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
30. Társadalmi, civil és non-profit szervezetek működési támogatása alcím, 25. Szociális társadalmi, civil és non-profit
szervezetek jogcímcsoport, 9. Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége jogcím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1247/2016. (V. 18.) Korm. határozata az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program éves fejlesztési keretét az  1.  melléklet
szerint,
b) elfogadja a 2. melléklet szerint az ott felsorolt projektek kiemelt projektként történő nevesítését,
c) hozzájárul az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program vonatkozásában tervezett eredményességi
tartalék tekintetében felhívás meghirdetéséhez,
d) jóváhagyja, hogy az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program éves fejlesztési keretének pénzügyi
kerete meghaladja az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program pénzügyi keretét azzal, hogy ezen
alpontban meghatározott pénzügyi keretek közötti különbözetre kötelezettség nem vállalható,
e) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, gondoskodjon arról, hogy az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív
Program egyes prioritásai keretének 90%-át meghaladó összegre vonatkozó kötelezettség vállalására csak
annak a Kormány egyedi ügyben hozott nyilvános határozatával történő jóváhagyása alapján kerüljön sor,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
f ) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy ha az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program egy
prioritása keretében támogatni kívánt, folyamatban lévő vagy már lefolytatott közbeszerzési eljárással – ide
értve a feltételes közbeszerzést is – rendelkező projektek támogatási igénye meghaladja e prioritás pénzügyi
keretének 130%-át, további közbeszerzési eljárás megindíthatóságáról az  irányítása, felügyelete és szakmai
irányítása alatt álló szervezet, valamint a  tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaság projektje
esetén egyedileg, projektenként külön hozzon döntést.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretének
megállapításáról szóló 1844/2015. (XI. 24.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
366/2015. (IX. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Barnáné dr. Kovács Ágotát 2015. október 8-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
368/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Udvaros Renáta (7400 Kaposvár, Damjanich u. 8–10.), a Somogy Ifjúságáért Egyesület elnöke és dr. Nagy Ádám (1158 Budapest, Adria u. 69.) az Ifjúságszakmai Társaság Alapítvány elnöke által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. augusztus 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„A Magyar Országgyűlés tűzzön napirendjére és tárgyaljon meg az ifjúsággal kapcsolatos közfeladatokról szóló
törvénytervezetet!”
II. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §
rendelkezései értelmében az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés
céljából – be kell nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kezdeményezésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért
a hitelesítésének akadálya nincs.
III. A határozat az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 2. §-án, a jogorvoslatról
 szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke