text:
74/2015. (III. 30.) Korm. rendelete a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról.
A Kormány
az Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, továbbá a  szociális igazgatásról
és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 132.  § (1)  bekezdés n)  pontjában, a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi
igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 162.  § (1)  bekezdés f )  pontjában, a  magyar jelnyelvről és a  magyar jelnyelv
használatáról szóló 2009.  évi CXXV.  törvény 31.  § (6)  bekezdés a)  pontjában, a  megváltozott munkaképességű személyek
ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011.  évi CXCI.  törvény 28.  § (2)  bekezdésében, valamint a  közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény 174/A.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 4. alcím tekintetében a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény 28. § (1) bekezdés a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 5. alcím tekintetében a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 132.  § (1)  bekezdés
w) pontjában, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI.  törvény 162. § (1) bekezdés
v)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. A Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal jogállása
1. § (1) A  Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal (a  továbbiakban: Hivatal) a  szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős
miniszter (a  továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó, központi hivatalként működő központi költségvetési
szerv.
(2) A Hivatal a hatáskörébe tartozó feladatokat Magyarország egész területére kiterjedő illetékességgel látja el.
2. § (1) A  Hivatalt főigazgató vezeti. A  főigazgatót a  miniszter nevezi ki és menti fel, és gyakorolja felette az  egyéb
munkáltatói jogokat.
(2) A  főigazgató munkáját főigazgató-helyettes segíti. A  főigazgató-helyettest a  főigazgató javaslatára a  miniszter
nevezi ki és menti fel, felette az egyéb munkáltatói jogokat a főigazgató gyakorolja.
(3) A Hivatal gazdasági igazgatóját a főigazgató javaslatára a miniszter nevezi ki és menti fel, állapítja meg a díjazását,
felette az egyéb munkáltatói jogokat a főigazgató gyakorolja.
2. A Hivatal feladat- és hatásköre 3. § (1) A Hivatal rehabilitációs és orvosszakértői feladatkörében
a) jogszabályban meghatározott esetekben rehabilitációs hatóságként, rehabilitációs szakértői szervként vagy
orvosszakértői szervként jár el,
b) szakvéleményt ad a  súlyos fokozatú demens megbetegedésről, valamint a  fogyatékos személyek
alapvizsgálatához, a  rehabilitációs és szociális foglalkoztatási alkalmassági vizsgálathoz, továbbá a  szociális
intézményekben ellátott személyek állapotának felülvizsgálatához,
c) ellátja a  megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztató munkáltatók akkreditációjával,
az  akkreditált munkáltatók nyilvántartásával, és az  akkreditált munkáltatók ellenőrzésével összefüggő
hatósági feladatokat,
d) ellátja a  megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési
támogatásokkal, valamint a  megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához
nyújtható költségvetési támogatásokkal érintett munkáltatókra és munkavállalókra vonatkozó központi
nyilvántartással kapcsolatos feladatokat,
e) elsőfokú hatóságként eljár a  megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható
költségvetési támogatásokkal, valamint azok visszakövetelésével kapcsolatos közigazgatási hatósági és
végrehajtási ügyekben,
f ) ellátja a foglalkozási rehabilitációs szolgáltatások koordinációjával, fejlesztésével kapcsolatos feladatokat,
g) ellátja a védett foglalkoztatók nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
h) vezeti a Rehabilitációs Orvosszakértői Névjegyzéket,
i) vezeti a Foglalkozási Rehabilitációs Szakértői Névjegyzéket,
j) működteti és fejleszti a  megváltozott munkaképességű személyek ellátásainak megállapítását, a  komplex
minősítést és egyéb orvosszakértői tevékenységet, valamint a  foglalkozási rehabilitációs szolgáltatásokat
támogató informatikai rendszert,
k) a  foglalkozási rehabilitációval összefüggő oktatási, innovációs, tárolási, logisztikai, nyilvántartási és
informatikai feladatokat lát el,
l) ellátja a költségvetési forrásból vagy az Európai Unió pénzügyi alapjaiból nyújtott támogatással megvalósuló
pályázatokkal összefüggő, a pályázatok kiírásával, lebonyolításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat,
m) ellátja az  Európai Unió pénzügyi alapjaiból, vagy más külföldi alapokból támogatott egyes fejlesztési,
foglalkoztatási, foglalkozási rehabilitációs, képzési és informatikai programok megvalósításának szervezési,
lebonyolítási és koordinációs feladatait,
n) közreműködik azon eljárási rendek, módszertani útmutatók, szakmai ajánlások készítésében, amelyek segítik
a  hatósági és szolgáltató tevékenységet, valamint hatékonysági vizsgálatokat végez, és prognózisokat,
elemzéseket készít,
o) orvos-szakmai módszertani feladatellátáshoz kapcsolódó képességvizsgálatokat végez,
p) a  megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatására, és az  azt elősegítő támogatásokra,
szolgáltatásokra vonatkozóan tájékoztatási, információnyújtási feladatokat lát el.
 (2) A Hivatal szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi és társadalmi felzárkózási feladatkörében
a) működést engedélyező szervként jár el, továbbá ellátja a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi
szolgáltatók, intézmények és hálózatok hatósági nyilvántartásával és ellenőrzésével, valamint az  ehhez
szükséges iratminták kiadásával kapcsolatos egyéb feladatokat,
b) ellátja a szociális szolgáltatók és intézmények jelentési rendszerével kapcsolatos feladatokat,
c) vezeti a  szociális szolgáltatások, a  gyermekjóléti alapellátások és a  gyermekvédelmi szakellátások
finanszírozásának ellenőrzése céljából vezetett nyilvántartást,
d) vezeti a hivatásos gondnoki feladatot ellátó személyek nyilvántartását,
e) ellátja a  szociális intézményi foglalkoztatással, a  szociális foglalkoztatási támogatás pályáztatásával és
finanszírozásával kapcsolatos feladatokat,
f ) az  elsőfokú eljárásban szakhatósági állásfoglalást ad a  szociális és a  gyermekjóléti szolgáltatások területi
lefedettségét figyelembe vevő finanszírozási rendszerbe történő befogadás (a  továbbiakban: befogadás)
szakkérdésében,
g) ellátja a támogató szolgáltatás, a közösségi ellátások, az utcai szociális munka, a krízisközpontok és a Biztos
Kezdet Gyerekházak finanszírozásával kapcsolatos feladatokat,
h) vezeti az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzéket,
i) vezeti az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzéket,
j) vezeti a Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékét,
k) részt vesz a komplex szükségletfelmérés elvégzésében,
l) ellátja a  központi szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi információs rendszerek fejlesztésével és
működtetésével kapcsolatos feladatokat,
m) működteti a Szociális Ágazati Portált.
(3) A Hivatal képzési feladatai körében
a) ellátja az  Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékben, az  Országos Gyermekvédelmi Szakértői
Névjegyzékben, a  Rehabilitációs Orvosszakértői Névjegyzékben és a  Foglalkozási Rehabilitációs Szakértői
Névjegyzékben szereplő szakértők továbbképzésével összefüggő feladatokat,
b) közreműködik a rehabilitációval foglalkozó személyek rehabilitációs szakmai humánerőforrás-fejlesztésében
és szakmai képzésében.
(4) A Hivatal
a) a  feladat- és hatáskörébe tartozó ügyekben közreműködik a  szakmai irányító miniszternek a  fővárosi és
megyei kormányhivatalok törvényességi és szakszerűségi ellenőrzésével kapcsolatos feladatellátásában,
valamint a  szakmai irányító miniszter – a  fővárosi és megyei kormányhivatalokkal összefüggő,
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 9. § f )–i) pontjában meghatározott,
valamint а törvényességi és а szakszerűségi ellenőrzési hatásköreivel kapcsolatos – intézkedéseinek és
döntéseinek előkészítésében,
b) közreműködik a  feladat- és hatáskörébe tartozó jogalkalmazói és szakértői feladatellátás támogatására
módszertani útmutatók kiadásában,
c) javaslatot tesz a  miniszternek a  feladat- és hatáskörét érintő jogszabályok megalkotására és módosítására,
közreműködik előkészítésükben, és véleményezi azok tervezetét,
d) tevékenységéről évente beszámol a  miniszternek, és gondoskodik a  beszámolónak a  Hivatal honlapján
történő közzétételéről.
4. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a  Hivatal a  fellebbezés elbírálására jogosult hatóság és az  első fokú
hatósági eljárás tekintetében a  felügyeleti szerv a  rehabilitációs hatóságként, szociális hatóságként vagy szociális
feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalok hatósági ügyeiben. A fővárosi és megyei kormányhivatal
rehabilitációs és szociális hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekkel összefüggésben az  Áht. 9.  § f ) és
g)  pontjában és kizárólag ezekhez kapcsolódva az  Áht. 9.  § h)  pontjában meghatározott hatásköröket a  Hivatal
gyakorolja.
(2) Ha rehabilitációs hatóságként, rehabilitációs szakértői szervként vagy orvosszakértői szervként, illetve
e feladatköreiben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal a jogszabályban meghatározott közigazgatási hatósági
eljárásban szakértőként jár el, a másodfokú eljárásban szakértőként a Hivatalt kell kirendelni.
(3) A  Hivatal eljárásában a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény
rendelkezésétől eltérően a  központi államigazgatási szerv vezetőjének elsőfokú döntése ellen – a  megváltozott
munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásról szóló hatósági
szerződésben foglalt kötelezettség megszegését megállapító végzés kivételével – van helye fellebbezésnek.
A fellebbezés elbírálására jogosult hatóság és a felügyeleti szerv a miniszter.
3. Kijelölések 5. § (1) A Kormány
a) elsőfokon eljáró rehabilitációs hatóságként, rehabilitációs szakértői szervként és orvosszakértői szervként
– a Pest Megyei Kormányhivatal kivételével – a fővárosi és megyei kormányhivatalokat,
b) másodfokon eljáró rehabilitációs hatóságként, rehabilitációs szakértői szervként és orvosszakértői szervként
a Hivatalt
jelöli ki. (2) A Kormány
a) a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Szt.) 20/C.  §-a
szerinti, a  személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások, szolgáltatások finanszírozásának ellenőrzése
céljából vezetett nyilvántartást vezető szociális hatóságként,
b) a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény (a  továbbiakban:
Gyvt.) 139.  § (2)  bekezdése szerinti, a  személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások és
gyermekvédelmi szakellátások finanszírozásának ellenőrzése céljából vezetett nyilvántartást vezető
szervként,
c) a befogadás kérdésében elsőfokon az Szt. 58/A. § (2d) bekezdése szerinti szociális hatóságként, a Gyvt. 145. §
(2d) bekezdése szerinti szervként, valamint a szolgáltatói nyilvántartásba történő bejegyzés és adatmódosítás
iránti eljárásban szakhatóságként
a Hivatalt jelöli ki.
 (3) A  Kormány a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009.  évi
LXXVI. törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként
a) az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékkel,
b) az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékkel,
c) a Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékével,
d) a Rehabilitációs Orvosszakértői Névjegyzékkel,
e) a rehabilitációs orvosszakértők továbbképzésével,
f ) a Foglalkozási Rehabilitációs Szakértői Névjegyzékkel,
g) a foglalkozási rehabilitációs szakértők továbbképzésével
összefüggő feladatok ellátására a Hivatalt jelöli ki.
6. § (1) A  rehabilitációs hatóságként, rehabilitációs szakértői szervként vagy orvosszakértői szervként, illetve
e  feladatköreiben eljáró Budapest Főváros Kormányhivatalának illetékessége Budapest főváros és Pest megye
területére terjed ki.
(2) A  fővárosi és megyei kormányhivatal rehabilitációs hatósági, rehabilitációs szakértői szervi, orvosszakértői szervi
és szociális feladatköreinek gyakorlásával összefüggésben az  Áht. 9.  § f )–i)  pontjában meghatározott, valamint
a  törvényességi és szakszerűségi ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító miniszterként a  miniszter gyakorolja
a 4. § (1) bekezdésében meghatározottak kivételével.
4. A rehabilitációs és orvosszakértői feladatok ellátása 7. § (1) A  rehabilitációs hatóságként, rehabilitációs szakértői szervként vagy orvosszakértői szervként, valamint
e  feladatköreiben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal a  jogszabályokban meghatározott módon
szakkérdésként vizsgálja
a) megváltozott munkaképesség alapján járó hozzátartozói nyugellátás esetén az egészségi állapotot,
b) baleseti járadék esetén a baleseti egészségkárosodás mértékét,
c) rokkantsági járadék esetén az egészségkárosodás mértékét,
d) fogyatékossági támogatás esetén a súlyos fogyatékosság fennállását és az önkiszolgálási képességet,
e) magasabb összegű családi pótlék esetén az  egészségkárosodás mértékét és az  egészségkárosodásnak
a kérelmező 18. életéve előtti fennállását,
f ) bányászok egészségkárosodási járadéka esetén az egészségkárosodás mértékét,
g) bányászati dolgozók keresetkiegészítése esetén az  egészségkárosodás mértékét és a  föld alatti
bányamunkára való alkalmatlanságot,
h) hadirokkantság esetén a hadieredetű fogyatkozást és az általa okozott egészségkárosodás mértékét,
i) a keresőképességet vagy keresőképtelenséget,
j) a táppénzes időszak alatt megállapítható egészségkárosodást,
k) a baleseti táppénz idejének meghosszabbítását,
l) a közúti járművezetők egészségi alkalmasságát,
m) a közlekedőképességet,
n) a  Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses, valamint a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai
egészségi alkalmasságának felülvizsgálata során az egészségkárosodás, egészségi állapot mértékét,
o) a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék esetén az egészségkárosodás mértékét,
p) nemzeti gondozási díj esetén az egészségkárosodás mértékét,
q) az 1945 és 1963 között törvénysértő módon elítéltek juttatásai esetén az egészségkárosodás mértékét,
r) a kárpótlási jegy ellenében járó életjáradék megállapításához szükséges egészségkárosodás mértékét,
s) a felsőoktatásban részt vevő hallgatók fogyatékosságát,
t) a jogszabályban meghatározott egyéb szakkérdéseket.
(2) A  rehabilitációs hatóságként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal és a  Hivatal ellátja a  megváltozott
munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló törvény, valamint végrehajtási
rendeletei által a rehabilitációs hatóság részére meghatározott feladatokat.
(3) A  szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek hatálya
alá nem tartozó ellátás esetén a  rehabilitációs szakértői szervként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal
–  a  külföldi társadalombiztosítási szerv külön megkeresésére és térítési díj fizetése ellenében – szakvéleményt ad
a Magyarországon lakó- vagy tartózkodási hellyel rendelkező,
a) az Európai Unió tagállamában,
b) az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban, vagy abban az  államban,
amelynek állampolgára az  Európai Közösség és tagállamai, valamint az  Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az  Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez,
c) kétoldalú szociális biztonsági egyezménnyel érintett államban
biztosítottnak minősülő személy rehabilitálhatóságáról, valamint javaslatot tesz az orvosi rehabilitációhoz szükséges
egészségügyi szolgáltatásokra.
(4) Ezen alcímben foglalt rendelkezéseket akkor kell alkalmazni, ha az  adott ügytípusra, eljárásra vagy vizsgálatra
vonatkozóan jogszabály másként nem rendelkezik.
(5) Az  (1)  bekezdésben meghatározott szakkérdés vizsgálata során a  Hivatal főigazgatója által jóváhagyott központi
szakmai informatikai rendszert kell használni.
8. § (1) A  rehabilitációs hatóságként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal jogszabályban meghatározott esetben
komplex minősítést végez. A  rehabilitációs hatóságként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal a  komplex
minősítést jogszabályban meghatározott esetben az érintett személy kérelmére végzi el, és hatósági bizonyítványt
állít ki annak eredményéről.
(2) A  rehabilitációs hatóságként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal erre irányuló kérelem esetén a  komplex
minősítés keretében szakvéleményt ad a közlekedőképességről is.
(3) A rehabilitációs hatóságként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal a közlekedőképességről a vizsgálatot
a) a  gépjárműadóról szóló törvény szerinti gépjárműadó-mentességre való jogosultság igazolásához
a települési önkormányzat, a fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat jegyzőjének,
b) a  lakáscélú állami támogatásokról szóló kormányrendelet szerinti akadálymentesítési támogatásra való
jogosultság igazolásához a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalának
megkeresésére végzi el azzal, hogy a  megkeresésre a  súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési
kedvezményeiről szóló 102/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglalt rendelkezések az irányadók.
9. § (1) Ha a  vizsgálandó személy nem rendelkezik Magyarországon lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel, az  elsőfokú
közigazgatási hatósági eljárásban rehabilitációs hatóságként, rehabilitációs szakértői szervként és orvosszakértői
szervként, valamint e feladatköreiben Budapest Főváros Kormányhivatala jár el.
(2) A  Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses, valamint a  fegyveres rendvédelmi szervek hivatásos állományú
tagjai egészségi alkalmasságának felülvizsgálata során az  egészségkárosodás mértékének meghatározásában
rehabilitációs szakértői szervként és orvosszakértői szervként, valamint e  feladatköreiben Budapest Főváros
Kormányhivatala jár el.
(3) A  felsőoktatásban részt vevő hallgatók diszlexia, diszgráfia és diszkalkulia fogyatékosságának megállapítására
irányuló eljárásban rehabilitációs szakértői szervként Budapest Főváros Kormányhivatala jár el.
10. § (1) A  rehabilitációs hatóságként, rehabilitációs szakértői szervként vagy orvosszakértői szervként, valamint
e  feladatköreiben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal és a  Hivatal (a  továbbiakban együtt: rehabilitációs
hatóság) bizottsági állásfoglalás alapján hozza meg döntését, szakvéleményét, illetve vizsgálja az  e  rendelet vagy
más jogszabály alapján a feladatkörébe tartozó szakkérdést.
(2) A  szakértői bizottság tagjait és elnökét az  eljáró szerv vezetője jelöli ki. A  szakértői bizottság elnökének csak
kormányzati szolgálati jogviszonyban álló orvosszakértő jelölhető ki. A  szakértői bizottság elnöke legalább
az osztályvezetővel azonos illetményben és juttatásokban részesül.
(3) A szakértői bizottság legalább két tagból áll. A szakértői bizottság komplex minősítés során legalább négy tagból áll.
 (4) A szakértői bizottságban a nem orvosszakértő tagok száma nem haladhatja meg az orvosszakértő tagok számát.
 (5) A komplex minősítés során a szakértői bizottság
a) legalább két tagja orvosszakértő,
b) legalább egy tagja foglalkozási rehabilitációs szakértő,
c) legalább egy tagja szociális szakértő.
(6) A rehabilitációs hatóság – a szakértői bizottság elnöke kivételével – kormányzati szolgálati jogviszonyban nem álló
szakértőt is igénybe vehet. Ebben az esetben
a) orvosszakértőként elsősorban a Rehabilitációs Orvosszakértői Névjegyzékben,
b) foglalkozási rehabilitációs szakértőként elsősorban a Foglalkozási Rehabilitációs Szakértői Névjegyzékben,
c) szociális szakértőként elsősorban az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékben
szereplő szakértőt lehet igénybe venni.
(7) A  szakértői bizottságnak nem lehet tagja, aki részt vett vagy részt vesz a  hatósági vagy szakértői eljárásba vont
személy (a továbbiakban: érintett személy) gyógykezelésében, szociális gondozásában.
(8) A  közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII.  31.)
Korm. rendelet
a) 3. § (7) bekezdésében foglalt rendelkezéseit nem kell alkalmazni a  fővárosi és megyei kormányhivataloknál
orvosszakértői munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselők munkaköri pótlékának megállapításánál,
b) 3.  § (6) és (7)  bekezdésében foglalt rendelkezéseit nem kell alkalmazni a  Hivatalnál orvosszakértői
munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselők munkaköri pótlékának megállapításánál. 11. § (1) A megkereső hatóság a rehabilitációs hatóság rendelkezésére bocsátja a minősítés elvégzéséhez szükséges iratokat,
így
a) az érintett személy egészségi állapotára, gyógykezelésére, rehabilitációjára vonatkozó összefoglaló adatokat
tartalmazó háziorvosi, kezelőorvosi véleményt,
b) az a) pont szerinti véleményben feltüntetett körülményekkel összefüggő egészségügyi dokumentációt,
c) ha az  érintett személy foglalkoztatott, és a  megalapozott minősítéshez ez  szükséges, a  foglalkozás
egészségügyi alapszolgáltatás orvosának tájékoztatóját az  érintett személy munkaköri feladatairól,
a  munkavégzés körülményeiről, kockázati viszonyairól, valamint arról, hogy egészségi állapota alapján
jelenlegi munkakörében továbbfoglalkoztatható-e,
d) a jogszabály vagy az eljáró hatóság által rendszeresített formanyomtatványt vagy nyilatkozatot.
 (2) A komplex minősítés során a rehabilitációs hatóság
a) a  települési önkormányzat jegyzőjétől és a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi)
hivatalától tájékoztatást kérhet az érintett személy szociális helyzetére, szociális ellátásra való jogosultságára
vonatkozó adatokról, körülményekről,
b) a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalától tájékoztatást kérhet az  érintett
személy vonatkozásában az adott térség munkaerő-piaci helyzetéről.
12. § (1) A rehabilitációs hatóság személyes vizsgálatot végez, ha
a) jogszabály azt kötelezővé teszi,
b) a rendelkezésre álló orvosi dokumentáció, egyéb irat alapján megalapozottan nem ítélhető meg az érintett
személy állapota, vagy
c) a  rendelkezésre álló orvosi dokumentáció, egyéb irat alapján az  ellátásra való jogosultságnak a  szakértői
bizottság által vizsgált feltételei nem állnak fenn. (2) A személyes vizsgálatot – a (3) és (4) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a rehabilitációs hatóság székhelyén
vagy telephelyén kell elvégezni.
(3) A  személyes vizsgálat az  érintett személy lakó- vagy tartózkodási helyén is elvégezhető, ha a  minősítéshez
az  érintett személy lakhatási viszonyainak, környezetének, önellátási vagy önkiszolgálási képességének
megismerése szükséges.
(4) A  személyes vizsgálatot az  érintett személy lakó- vagy tartózkodási helyén kell elvégezni, ha az  érintett személy
háziorvosa szakorvosi véleménnyel alátámasztottan igazolja, hogy az érintett személy egészségi állapota nem teszi
lehetővé a rehabilitációs hatóság székhelyén vagy telephelyén való megjelenését.
(5) A  kiegészítő egészségügyi, képességfelmérő vizsgálat elvégzésére a  rehabilitációs hatóság együttműködési
megállapodást köthet a megfelelő személyi és tárgyi feltételekkel rendelkező szolgáltatóval.
13. § (1) A hatósági bizonyítvány kiállításának és a szakvélemény elkészítésének határideje komplex minősítés esetén hatvan
nap, egyéb esetben harminc nap.
(2) A rehabilitációs hatóság által kiadott szakvéleményben, illetve a szakkérdés vizsgálata során rögzíteni kell
a) az érintett személy azonosítására szolgáló, törvény alapján kezelhető azonosító adatokat,
b) az érintett személy egészségi állapotára vonatkozó, törvény alapján kezelhető egészségügyi adatokat,
c) a szakvélemény kiállításának, a szakkérdés vizsgálatának helyét, időpontját,
d) a szakvéleményt kérő szerv megnevezését,
e) a vizsgálat típusát, a vizsgált kérdéseket és az azokra adott válaszokat,
f ) a vizsgálat során felhasznált dokumentumok és az elvégzett vizsgálatok megjelölését, személyes vizsgálat és
meghallgatás esetén annak időpontját és helyszínét,
g) a felülvizsgálat szükségességét, időpontját, valamint
h) a szakvélemény időbeli hatályát.
5. A befogadási eljárás 14. § (1) A befogadási eljárás során a Hivatal a szakhatósági állásfoglalását, előzetes szakhatósági hozzájárulását
a) az Szt. 58/A. § (2c) bekezdése és a Gyvt. 145. § (2c) bekezdése,
b) az  adott területre szolgáltatási típusonként, a  költségvetési források és a  területi lefedettség
figyelembevételével meghatározott befogadható kapacitások (a továbbiakban: kapacitás), vagy
c) a miniszternek az Szt. 58/A. § (2f ) bekezdésében vagy a Gyvt. 145. § (2f ) bekezdésében biztosított jogkörében
hozott döntése
alapján adja ki. (2) A  miniszter minden év január 15-éig közleményben teszi közzé a  naptári évre vonatkozó kapacitást. A  miniszter
a kapacitásokban év közben szükség szerint bekövetkező változást soron kívül, közleményben teszi közzé.
(3) Az  adott évre még rendelkezésre álló kapacitást a  Hivatal január kivételével minden hónap 5-éig közzéteszi
a  honlapján. Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  befogadásra a  szakhatósági eljárások megindulásának
sorrendjében a  kapacitás erejéig van lehetőség. A  működést engedélyező szerv a  kérelmek benyújtásának
sorrendjében keresi meg a szakhatóságot, ha a kérelemhez előzetes szakhatósági hozzájárulást nem csatoltak.
(4) A Hivatal a hozzájárulását megtagadja, ha a kérelmező nem állami fenntartó a szervezeti formája alapján, a tárgyévi
költségvetésről szóló törvény szerint nem jogosult költségvetési támogatásra.
(5) A Hivatal által a befogadás során kiadott szakhatósági állásfoglalás a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló törvényben foglaltakon kívül tartalmazza a befogadott
a) szolgáltató, intézmény, hálózat megnevezését és ellátási területét,
b) ellátotti számot, illetve férőhelyszámot.
6. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet 2015. április 1-jén lép hatályba.
16. § (1) A  szakértői bizottság orvosszakértői tagjainak az  egészségbiztosítási szakvizsgát 2016. december 31-ig kell
megszerezniük, ezt követően egészségbiztosítási szakvizsgával nem rendelkező személy a  szakértői bizottságnak
orvosszakértőként nem lehet a tagja.
(2) A szakértői bizottság szociális szakértő tagjainak a szociális szakvizsgát 2016. december 31-ig kell megszerezniük,
ezt követően szociális szakvizsgával nem rendelkező személy a  szakértői bizottságnak szociális szakértőként nem
lehet a tagja.
(3) A  Hivatal, a  rehabilitációs szakigazgatási szervek, valamint jogelődjeik által kiadott szakvélemények, szakhatósági
állásfoglalások, hatósági bizonyítványok és határozatok – időbeli hatályuk alatt – 2015. március 31-ét követően is
felhasználhatók, azokat a  felhasználáskor hatályos jogszabályokban meghatározott bizonyítási eszköznek kell
tekinteni.
(4) A  2015. április 1-jén folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben 2015. március 31-ét követően az  a  szerv
jár el, amelynek hatáskörébe a  közigazgatási hatósági ügy ellátása vagy a  fellebbezés elbírálása jogszabály
rendelkezése szerint kerül.
17. § Hatályát veszti a  Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint a  szakmai irányítása alá tartozó
rehabilitációs szakigazgatási szervek feladat- és hatásköréről szóló 95/2012. (V. 15.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
13/2016. (IV. 7.) KKM közleménye a Magyarország és a Kazah Köztársaság között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2015. CC. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2015. évi CC. törvény a Magyar Közlöny 2015. december 12-i 195. számában kihirdetett, a Magyarország és a Kazah
Köztársaság között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény 22. cikk 1. pontja az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„(…) A jelen Egyezmény a diplomáciai úton érkezett azon utolsó írásbeli értesítés kézhezvételétől számított
harmincadik (30.) napon lép hatályba, amelyben a Felek a jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
eljárások lezárulásáról értesítik egymást.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2016. január 11.
Az egyezmény hatálybalépésének napja: 2016. február 10.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi CC. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
és a Kazah Köztársaság között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló
2015. évi CC. törvény 2. és 3. §-a 2016. február 10-én, azaz kettőezer-tizenhat február tizedikén lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
162/2014. (VII. 8.) Korm. rendelete a vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj megállapítására vonatkozó eljárási szabályokról.
A Kormány a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény
76.  §-ában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. rezsióradíj: a  vagyonvédelmet ellátó vállalkozás által vagyonvédelmi feladat elvégzéséhez szükséges, egy
munkaórára vetített minimális költsége,
2. vagyonvédelmi szolgáltatási tevékenység: a  személy- és vagyonvédelmi, valamint a  magánnyomozói
tevékenység szabályairól szóló 2005.  évi CXXXIII.  törvény 72/B.  § (1)  bekezdésében meghatározott
tevékenységek szervezésével és irányításával összefüggő tevékenység.
2. § (1) A  Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara (a  továbbiakban: Kamara) a  Magánbiztonsági
Ágazati Párbeszéd Bizottsággal (a  továbbiakban: MBÁPB) közösen minden év február 1-jéig elkészíti a  rezsióradíj
mértékére vonatkozó együttes javaslatát (a továbbiakban: javaslat).
(2) A  javaslat elkészítésekor figyelembe kell venni a  Központi Statisztikai Hivatal (a  továbbiakban: KSH) éves infláció
mértékéről szóló ajánlását.
(3) A javaslat elkészítése során nem vehető figyelembe
a) a feladat ellátásához szükséges eszközök, felszerelések, ruházat költsége,
b) a működési engedélyhez kapcsolódó díj, valamint
c) a felelősségbiztosítással járó költség.
(4) A javaslatnak tartalmaznia kell
a) a vállalkozások tényadataiból egy munkaórára számított értéket, amely magába foglalja
aa) az alapbért,
ab) a műszak pótlékot,
ac) a távolléti díjat,
ad) a foglalkoztatói járulékot,
ae) az aa)–ad) pontokban foglaltak adminisztrációs költségeit,
b) szöveges indokolást. 3. § (1) Ha a miniszter egyetért a javaslatban foglaltakkal, úgy a rendelet előkészítése során figyelembe veszi a javaslatban
foglaltakat, további egyeztetéseket nem kezdeményez.
(2) Ha a  miniszter nem ért egyet a  javaslatban foglaltakkal, úgy az  észrevételeivel ellátott javaslatot átdolgozásra
megküldi a Kamara és az MBÁPB részére.
(3) A Kamara és az MBÁPB közösen a (2) bekezdésben meghatározott észrevételek alapján a javaslatot módosíthatják.
A módosított javaslatot közösen 5 napon belül felterjesztik ismételten a miniszter részére.
(4) Ha a  Kamara és az  MBÁPB egyeztetése nem vezet eredményre, úgy a  saját módosító javaslatukat külön-külön,
5  napon belül felterjesztik a  miniszternek azzal a  tájékoztatással, hogy mely indokok alapján nem támogatják
egymás javaslatát.
4. § (1) Ha a  Kamara és az  MBÁPB határidőben nem terjeszt fel közös javaslatot vagy közös módosított javaslatot, vagy
a közös módosított javaslatban, vagy a külön felterjesztett saját javaslatban foglaltakkal nem ért egyet a miniszter,
úgy a  tárgyévre vonatkozó rezsióradíjat megállapító rendelet előkészítésekor a  KSH által meghatározott éves
inflációs rátát figyelembe veheti.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a miniszter egyeztetést kezdeményezhet.
5. § A miniszter legkésőbb minden év április 1-jéig lezárja az adott évre megállapított rezsióradíj mértékére vonatkozó
egyeztetési eljárást.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
7. § (1) A Kamara és az MBÁPB 2014-ben a 2. § szerinti javaslatát e rendelet kihirdetését követő 30 napon belül megküldi
a miniszternek.
(2) Ha 2014-ben a  Kamara és az  MBÁPB az  (1)  bekezdésben meghatározott határidőben nem terjeszti fel a  közös
javaslatát, úgy a miniszter a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvény
szerinti társadalmi egyeztetés során bevonja a  magánbiztonsági ágazatban tevékenykedő szervezeteket is
a  rezsióradíj mértékének megállapításába, és a  beérkezett javaslatok mérlegelése után állapítja meg a  2014-re
vonatkozó minimális rezsióradíjat.
(3) Ha 2014-ben a Kamara és az MBÁPB közösen felterjesztett javaslatában vagy a külön felterjesztett saját javaslatban
foglaltakkal a  miniszter nem ért egyet, úgy azt mérlegeli a  2014-re vonatkozó minimális rezsióradíj megállapítása
során.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
147/2004. (V. 4.) Korm. rendelete a Gazdasági haszonállatok védelméről szóló, Strasbourgban, 1998. december 9-én aláírt Európai Egyezmény kihirdetéséről.
(A jóváhagyási okirat letétbe helyezése
2004. március 30-án megtörtént)
1. § A Kormány a Gazdasági haszonállatok védelméről
szóló, Strasbourgban, 1998. december 9-én aláírt Európai
Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
2. § Az Egyezmény hiteles angol nyelvű szövege és annak
hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
EURÓPAI EGYEZMÉNY
A GAZDASÁGI HASZONÁLLATOK VÉDELMÉRŐL Az Európa Tanács tagállamai, ezen Egyezmény aláírói,
attól a megfontolástól vezérelve, hogy kívánatos közös
előírásokat elfogadni a gazdasági haszonállatok — különösen a korszerű intenzív állattartó rendszerekben tartottak — védelmére,
a következőkben állapodtak meg: . Fejezet ÁLTALÁNOS ALAPELVEK
1. Cikk Jelen Egyezmény rendelkezései az állatok — különösen
a korszerű intenzív állattartó rendszerekben tartott állatok — tartására, gondozására és elhelyezésére vonatkoznak. Ezen Egyezmény alkalmazásában ,,állatok’’ alatt az
élelmiszer, gyapjú, bőr vagy szőrme előállításához vagy más
gazdasági céllal tenyésztett vagy tartott állatok értendők,
,,korszerű intenzív állattartó rendszerek’’ alatt pedig azok
a rendszerek, amelyek elsősorban automatizált technikai
berendezéseket alkalmaznak.
2. Cikk Minden Szerződő Fél érvényt szerez a jelen Egyezmény
3—7. Cikkeiben meghatározott, az állatok jóllétére vonatkozó alapelveknek.
3. Cikk Az állatokat úgy kell elhelyezni, takarmányozni, itatni,
valamint gondozni, hogy az — az állatok fajára, fejlettségének fokára, alkalmazkodási képességének szintjére és
háziasítottságának fokára figyelemmel —, összhangban a
megalapozott tapasztalatokkal és tudományos ismeretekkel megfeleljen élettani és viselkedésbeli szükségleteiknek.
4. Cikk (1) Az állat szükségleteinek megfelelő, az állat fajára
figyelemmel, valamint a megalapozott tapasztalatokkal és
tudományos ismeretekkel összhangban biztosított mozgásszabadságot nem szabad oly módon korlátozni, hogy az
szükségtelen szenvedést vagy sérülést okozzon.
(2) Ahol egy állatot tartósan vagy rendszeresen lekötnek, illetve bezárnak, ott az állat fiziológiai és etológiai
szükségleteinek, valamint a megalapozott tapasztalatoknak és a tudományos ismereteknek megfelelő, elegendő
férőhelyet kell biztosítani.
5. Cikk Az állat tartási helyén a világítás, a hőmérséklet, a páratartalom, a légáramlás, a szellőzés és egyéb környezeti
feltételek mint a gázkoncentráció vagy zajintenzitás mértéke, összhangban a megalapozott tapasztalatokkal és
tudományos ismeretekkel ki kell elégítsék — figyelemmel
az állat fajára, fejlettségi fokára, alkalmazkodási képességének szintjére és a háziasítottságának fokára — az állat
élettani és viselkedésbeli szükségleteit.
6. Cikk Az állatot nem szabad olyan módon etetni vagy itatni,
valamint a takarmány vagy az itatásra használt folyadék
nem tartalmazhat olyan anyagot, amely szükségtelen szenvedést vagy sérülést okozhat.
7. Cikk (1) Az állatok tartásának körülményeit és egészségi
állapotát alaposan, a szükségtelen szenvedés elkerüléséhez
szükséges gyakorisággal kell ellenőrizni, korszerű intenzív
állattartó rendszerekben legalább naponta egyszer.
(2) A korszerű intenzív állattartó rendszerekben használt műszaki berendezést naponta legalább egyszer ellenőrizni kell, és minden észlelt hibát a lehető legkisebb késedelemmel el kell hárítani. Ha egy hiba rögtön nem hárítható el, azonnal meg kell tenni az állatok jóllétének megóvásához szükséges minden ideiglenes intézkedést.
II. Fejezet RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 8. Cikk (1) A jelen Egyezmény hatálybalépésétől számított egy
éven belül egy Állandó Bizottságot kell felállítani.
(2) Az Állandó Bizottságba minden Szerződő Félnek joga
van egy képviselőt küldeni. Az Európa Tanács azon tagállamának, amely nem Szerződő Fél az Egyezményben, joga van
megfigyelővel képviseltetnie magát a Bizottságban.
(3) Az Állandó Bizottságot az Európa Tanács főtitkára
összehívja bármely olyan esetben, amikor azt szükségesnek
tartja, valamint olyan esetben is, ha a Szerződő Felek képviselőinek többsége vagy az Európai Gazdasági Közösség
képviselője, maga is Szerződő Fél lévén, annak összehívását kéri.
(4) Az Állandó Bizottság ülése határozatképes, ha a
Szerződő Felek képviselőinek többsége jelen van.
(5) Az Állandó Bizottság döntéseit a leadott szavazatok
többsége alapján hozza, a leadott szavazatok egyhangúsága
szükséges azonban:
a) a 9. Cikk (1) bekezdésében meghatározott ajánlások
elfogadásához,
b) az e Cikk (2) bekezdésében említetteken kívül más
megfigyelők részvételére vonatkozó döntéshez,
c) a 13. Cikkben meghatározott jelentés elfogadásához;
adott esetben ez a jelentés eltérő véleményeket is kifejthet.
(6) Jelen Egyezmény rendelkezései alapján az Állandó
Bizottság maga határozza meg eljárásának szabályait.
9. Cikk (1) Az Állandó Bizottság felelős a Szerződő Feleknek
címzett, az ezen Egyezmény I. Fejezetében meghatározott
alapelvek alkalmazásához szükséges részletes előírásokat
tartalmazó ajánlások kidolgozásáért és elfogadásáért,
amely ajánlásoknak a különböző állatfajokra vonatkozó
tudományos ismereteken kell alapulniuk.
(2) Az Állandó Bizottság az ezen Cikk (1) bekezdése
szerinti feladatainak végrehajtása céljából figyelemmel
kíséri a tudományos kutatás eredményeit és az állattartás
új módszereit.
(3) Hacsak az Állandó Bizottság nem ír elő hosszabb
határidőt, az ajánlás a Bizottság általi elfogadásától számított hat hónap elteltével lép hatályba. Attól a naptól kezdve, hogy egy ajánlás hatályba lép, mindegyik Szerződő Félnek végre kell azt hajtania, vagy az Európa Tanács főtitkárához intézett értesítéssel tájékoztatnia kell az Állandó
Bizottságot azokról az okokról, amelyek alapján úgy döntött, hogy nem tudja vagy a továbbiakban már nem tudja
végrehajtani az ajánlást.
(4) Ha két vagy több Szerződő Fél vagy az Európai Gazdasági Közösség, maga is Szerződő Fél lévén, az e Cikk
(3) bekezdésének megfelelően értesítést küldött arról a döntéséről, hogy egy ajánlást nem hajt végre, vagy a továbbiakban
már nem hajt végre, akkor ez az ajánlás hatályát veszti.
10. Cikk Az Állandó Bizottságnak minden tőle telhetőt meg kell
tennie azért, hogy a jelen Egyezmény végrehajtásával kapcsolatban a Szerződő Felek között felmerülő bármilyen
nehézség barátságos rendezését elősegítse.
11. Cikk Az Állandó Bizottság az állatvédelemmel kapcsolatos
bármilyen kérdésben tanácsadói véleményt adhat valamely
Szerződő Fél kérésére.
12. Cikk Minden Szerződő Fél kijelölhet egy vagy több testületet,
amelyektől az Állandó Bizottság munkájának elősegítéséhez információt vagy tanácsot kérhet. A Szerződő Felek az
így kijelölt testületek nevéről és címéről az Európa Tanács
főtitkárát tájékoztatják.
13. Cikk Az Állandó Bizottság a jelen Egyezmény hatálybalépését követő harmadik év végén és ezt követően minden
hároméves időszak végén jelentést terjeszt az Európa
Tanács Miniszteri Bizottsága elé az általa végzett munkáról és az Egyezmény működéséről, ideértve, amennyiben
azt szükségesnek látja, az Egyezmény módosítására vonatkozó javaslatokat is.
III. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 14. Cikk (1) Jelen Egyezmény aláírásra az Európa Tanács tagállamai és az Európai Gazdasági Közösségi számára áll
nyitva. Azt meg kell erősíteni, el kell fogadni vagy jóvá kell
hagyni. A megerősítésről, elfogadásról vagy jóváhagyásról
szóló okmányokat az Európa Tanács főtitkáránál kell
letétbe helyezni.
(2) Ez az Egyezmény attól a naptól számított hat hónap
elteltével lép hatályba, amikor a negyedik megerősítési,
elfogadási vagy jóváhagyási okmányt az Európa Tanács
valamelyik tagállama letétbe helyezi.
(3) Arra az aláíró Félre nézve, amely az e Cikk (2) bekezdésében meghatározott időpont után erősíti meg,
fogadja el vagy hagyja jóvá az Egyezmény, az Egyezmény a
megerősítésről, elfogadásról vagy jóváhagyásról szóló okmányának a letétbe helyezése napját követő hat hónap
elteltével lép hatályba.
15. Cikk (1) Ezen Egyezmény hatálybalépése után az Európa
Tanács Miniszteri Bizottsága, a megfelelőnek ítélt feltételekkel és kikötésekkel, bármely olyan államot felszólíthat
az Egyezményhez való csatlakozásra, amely nem tagja az
Európa Tanácsnak.
(2) Az ilyen csatlakozást a csatlakozási okmánynak az
Európa Tanács főtitkáránál való letétbe helyezésével kell
eszközölni, és az a letétbe helyezés napját követő hat hónap
elteltével lép hatályba.
16. Cikk (1) A Szerződő Felek az aláíráskor vagy a megerősítésről, elfogadásról, jóváhagyásról vagy csatlakozásról szóló
okmányuk letétbe helyezésekor meghatározhatják azt a
területet vagy területeket, amelyekre ezen Egyezményt
alkalmazzák.
(2) A Szerződő Felek a megerősítésről, elfogadásról,
jóváhagyásról vagy csatlakozásról szóló okmányuk letétbe
helyezésekor vagy bármely későbbi időpontban, az Európa
Tanács főtitkárához intézett nyilatkozattal kiterjeszthetik
ezen Egyezmény hatályát a nyilatkozatban meghatározott
bármely olyan más területre vagy területekre, amelyek
nemzetközi kapcsolataiért felelősek, vagy amelyek nevében megállapodások kötésére felhatalmazással rendelkeznek.
(3) Az előző bekezdés szerint tett bármilyen nyilatkozat,
az ilyen nyilatkozatban meghatározott bármilyen területre
vonatkozóan visszavonható a jelen Egyezmény 17. Cikkében meghatározott eljárással.
17. Cikk (1) A Szerződő Felek az Európa Tanács főtitkárához
intézett bejelentéssel felmondhatják jelen Egyezményt.
(2) Az ilyen felmondás az arra vonatkozó bejelentésnek
a főtitkár általi kézhezvétel napját követő hat hónap elteltével lép hatályba.
18. Cikk Az Európa Tanács főtitkára értesíti az Európa Tanács
tagállamait és minden Szerződő Felet, amely nem tagja a
Tanácsnak:
a) minden aláírásról;
b) minden megerősítésről, elfogadásról, jóváhagyásról
vagy csatlakozásról szóló okmány letétbe helyezéséről;
c) az Egyezmény minden, a 14. és 15. Cikk szerinti
hatálybalépési időpontjáról;
d) minden, a 9. Cikk (1) bekezdésében meghatározott
ajánlásról és azok hatálybalépésének időpontjáról;
e) minden, a 9. Cikk (3) bekezdése szerint kapott érte
sítésről;
f) minden, a 12. Cikk szerint kapott közlésről;
g) minden, a 16. Cikk (2) és (3) bekezdése szerint
kapott nyilatkozatról;
h) minden, a 17. Cikk szerint kézhez vett értesítésről és
a felmondás hatálybalépésének időpontjáról. Mindennek bizonyságául alulírottak, arra kellő felhatalmazással rendelkezve, aláírták ezt az Egyezményt.
Készült Strasbourgban, 1976. március 10. napján, angol és
francia nyelven azzal, hogy mindkét nyelvű szöveg egyaránt
hiteles, egy példányban, amely az Európa Tanács archívumában marad letétben. Az Európa Tanács főtitkára hitelesített
másolatokat küld minden aláíró és csatlakozó Félnek.’’
3. § A Magyar Köztársaság Kormánya az Egyezmény 9. Cikkének (3) bekezdése alapján az Egyezmény utólagos jóvá
hagyásáról szóló okirat letétbe helyezésekor a következő
nyilatkozatot tette:
,,Az Álandó Bizottság 1999. június 22-én meghozott és
1999. december 22-én hatályba lépett, a házi lúdról (Anser
anser f. domestica), valamint a bütykös lúdról, vagy hatytyúlúdról (Anser cygnoides f. domestica), illetve ezek kereszteződéseiről szóló ajánlása 23. cikkének (3) bekezdésében foglaltakat a Magyar Köztársaság nem kívánja alkalmazni.’’
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) A rendeletben foglaltak végrehajtásáról a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter gondoskodik.
Budapest, 2003. november 27. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
38/2010. (IV. 15.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a védett őshonos és a veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták genetikai állományának tenyésztésben történő megőrzésére nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A támogatás célja 1. § A támogatás célja az alacsony létszámmal rendelkező védett őshonos és a veszélyeztetett mezőgazdasági
állatfajtáknak – a fajta eredeti tartási és takarmányozási körülményeihez hasonló feltételek mellett – tenyésztésben
történő megőrzése a kieső jövedelem és többletköltségek ellentételezésén keresztül a genetikai állomány
megőrzéséről és az adott állatfajták fennmaradását biztosító tenyésztési programokról szóló jogszabályok keretein
belül.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. állattartó: az a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiség nélküli jogalany, aki vagy amely regisztrált
állattartó telephellyel és állatállománnyal rendelkezik, és viseli az állattartás költségeit;
2. állatállomány-szaporulat: a támogatási kérelmen megjelölt a program indulásakor az elismert tenyésztőszervezet
által leigazolt, az adott tenyésztő saját állatainak szaporulatából, a program végéig történő állománynövelésre
beállított állatlétszám, amely támogatható állatállománynak minősül;
3. aktuális állatállomány: e rendelet alapján az utolsó helyt adó vagy részben helyt adó kifizetési határozat alapján
támogatott állatállomány létszáma, amely az első kifizetési kérelem benyújtása előtt azonos az induló
állatállománnyal;
4. baromfifélék: tyúk, pulyka, lúd, kacsa, gyöngytyúk fajok;
5. Baromfi Információs Rendszer: a baromfi állománymozgások, a keltetések és a baromfi törzsállományok
nyilvántartására a Baromfi Információs Rendszer létrehozásáról és működtetésének rendjéről szóló 120/2007.
(X. 18.) FVM rendelet [a továb biak ban: 120/2007. (X. 18.) FVM rendelet] alapján létrehozott számítógépes
rendszer;
6. célprogram: azonos fajtához tartozó védett őshonos és veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajtákra vonatkozó
elő írások összessége;
7. célprogramcsoport: azonos fajhoz tartozó célprogramok összessége;
8. Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszer: a szarvasmarhafélék, a sertések, a lófélék, a juh- és a kecskefélék
Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszereiről szóló, adott állatfajokra vonatkozó egyes jogszabályok
összefoglaló elnevezése;
9. elismert tenyésztőszervezet: a tenyésztők által létrehozott olyan társadalmi szervezet, amelyet a tenyésztési
hatóság a tenyésztő szervezeti és fajtaelismerés rendjéről szóló 123/2005. (XII. 27.) FVM rendelet [a továb biak ban:
123/2005. (XII. 27.) FVM rendelet] szerint tenyésztőszervezetként elismer;
10. fajtafenntartó minősítésű állomány: egy adott fajta, fajtakonstrukció genetikai tulajdonságainak megőrzését,
fenntartását, esetleg folyamatos genetikai fejlesztését biztosító tenyészállatok összessége, baromfifélék esetében
a nukleusz állománytól származó, egy adott fajta, fajtakonstrukció genetikai tulajdonságainak megőrzését
szolgáló fajtatiszta állomány;
11. génbanki támogatás: egy adott fajta nukleusz állományához tartozó, kizárólag génmegőrzési célból tartott állatok
in-vivo tenyészetének támogatása, és a szaporítóanyag és genetikai minta laboratóriumi körülmények közötti
megőrzése céljából létrehozott, szaporítóanyag laboratóriumi körülmények közötti megőrzésére szolgáló in-vitro
tároló támogatása;
12. induló állatállomány: a támogatási kérelemnek helyt adó vagy részben helyt adó támogatási határozatban
jóváhagyásra került állatlétszám;
13. intézkedés: a célprogramcsoportok összessége;
14. kiesett állat: a támogatási időszak alatt elhullott, kényszervágott vagy leölt egyedek, amelyekre
kötelezettségvállalás történt;
15. nukleusz minősítésű állomány: a védett őshonos állatfajták genetikai fenntartásának rendjéről szóló 93/2008.
(VII. 24.) FVM rendelet [a továb biak ban: 93/2008. (VII. 24.) FVM rendelet] 1. § d) pontjában ekként meghatározott
fogalom;
16. tartási hely: a védett őshonos és veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták egyedeinek a tartási helyek,
a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.)
FVM rendelet [a továb biak ban: 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet] 2. § 15. pontja szerinti tartási helye;
17. támogatási időszak: 2010. január 1-jétől 2014. december 31-ig tartó időszak;
18. támogatásra jogosult: az a kérelmező, aki a támogatási kérelemnek helyt adó vagy részben helyt adó határozattal
rendelkezik;
19. tenyészet: az állattartó a hozzá tartozó tartási hellyel együtt;
20. tenyésztési dokumentáció: az elismert tenyésztőszervezet által a tenyésztési programban meghatározott –
a tenyésztési program végrehajtásáról vezetett alapdokumentációk összessége;
21. tenyésztési program: a védett őshonos és veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajtákra elismert tenyésztőszervezet
által – a 123/2005. (XII. 27.) FVM rendelet és a 93/2008. (VII. 24.) FVM rendelet elő írásainak meg fele lően –
kidolgozott, a tenyésztési hatóság által elfogadott tenyésztési program;
22. törzskönyvezés: az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 3. § 27. pontjában meghatározott fogalom.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakat az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
meg valósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet
[a továb biak ban: 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet] szerint kell értelmezni.
3. A támogatás jellege és tárgya 3. § (1) E rendelet alapján vissza nem térítendő állatlétszám alapú támogatás vehető igénybe a 1. mellékletben
meghatározott védett őshonos és veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták tenyésztésben történő megőrzésére.
(2) E rendelet alapján az alábbi célprogramokhoz vehető igénybe állatlétszám alapú támogatás:
a) szarvasmarha célprogramcsoport:
aa) magyar szürke szarvasmarha célprogram,
ab) magyartarka szarvasmarha célprogram,
b) bivaly célprogramcsoport: magyar házibivaly célprogram,
c) ló célprogramcsoport:
ca) furioso – north star célprogram,
cb) hucul célprogram,
cc) gidrán célprogram,
cd) kisbéri félvér célprogram,
ce) lipicai célprogram,
cf) magyar hidegvérű célprogram,
cg) nóniusz célprogram,
ch) shagya arab célprogram,
d) szamár célprogramcsoport: magyar parlagi szamár célprogram,
e) sertés célprogramcsoport:
ea) fecskehasú mangalica célprogram,
eb) szőke mangalica célprogram,
ec) vörös mangalica célprogram,
f) juh célprogramcsoport:
fa) hortobágyi (magyar) racka célprogram,
fb) gyimesi racka célprogram,
fc) cigája célprogram,
fd) tejelő cigája célprogram,
fe) cikta célprogram,
g) kecske célprogramcsoport: magyar parlagi kecske célprogram,
h) tyúk célprogramcsoport:
ha) fehér magyar tyúk célprogram,
hb) fogolyszínű magyar tyúk célprogram,
hc) sárga magyar tyúk célprogram,
hd) kendermagos magyar tyúk célprogram,
he) fehér erdélyi kopasznyakú tyúk célprogram,
hf) fekete erdélyi kopasznyakú tyúk célprogram,
hg) kendermagos erdélyi kopasznyakú tyúk célprogram,
i) gyöngytyúk célprogramcsoport: magyar parlagi gyöngytyúk célprogram,
j) kacsa célprogramcsoport:
ja) fehér magyar kacsa célprogram,
jb) tarka magyar kacsa célprogram,
k) pulyka célprogramcsoport:
ka) bronzpulyka célprogram,
kb) rézpulyka célprogram,
l) lúd célprogramcsoport:
la) fodros tollú magyar lúd célprogram,
lb) magyar lúd célprogram.
(3) Támogatás a törzskönyvezett – a magyartarka fajta esetében „A” főtörzskönyvbe sorolt – védett őshonos és
veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták nőivarú egyedeire legfeljebb a 2. mellékletben foglalt táblázat B oszlopában
fajtánként meghatározott nőivarú állatlétszám után adható. Abban az évben, melyben az nőivarú állatlétszám
meghaladja a 2. mellékletben foglalt táblázat B oszlopában meghatározott nőivarú állatlétszámot, az adott fajta
vonatkozásában e rendelet alapján támogatás nem vehető igénybe azzal, hogy a korábban e rendelet alapján igénybe
vett támogatást nem kell visszafizetni.
(4) Ha az adott fajtán belüli nőivarú, törzskönyvezett nukleusz minősítésű állomány létszáma a kifizetési kérelmek alapján,
az adott évben meghaladja a 2. mellékletben foglalt táblázat C oszlopában meghatározott létszámot, akkor az adott
évben valamennyi nukleusz minősítésű egyed a fajtafenntartó minősítéshez kapcsolódó egyedenkénti támogatási
összegre jogosult.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott fajtánkénti nőivarú állatlétszám nagyságának ellenőrzését – a tenyésztőszervezetek
tenyésztési adatbázisainak felhasználásával – a tenyésztési hatóság központi szerve végzi, és a törzskönyvezett védett
őshonos és veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajtáknak az adott év január 1-jei fajtánkénti nőivarú állatlétszámának
adatairól az adott év február 1-jéig – a támogatási időszak első évében június 15-ig – adatot szolgáltat
a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továb biak ban: MVH) számára.
4. A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) A támogatást az az állattartó veheti igénybe, aki az adott célprogramcsoportban az 5–10. § által meghatározott,
a támogatási feltételeknek megfelelő védett őshonos és veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták elismert
tenyésztőszervezetének – az adott naptári évre vonatkozó – igazolásával rendelkező törzskönyvezett
a) nukleusz minősítésű, vagy
b) fajtafenntartó minősítésű, vagy
c) nukleusz és fajtafenntartó minősítésű
fajtatiszta nőivarú egyedeket – baromfifélék esetén állományt – tart.
(2) Az állattartó az elismert tenyésztőszervezettől évente, az adott naptári évre vonatkozóan, az adott év január 31-ig
– a támogatási időszak első évében a támogatási kérelem beadásának időpontjáig – beszerzi a programban részt vevő
állományára vonatkozóan a tenyésztési programban meghatározottak szerinti
a) a szarvasmarha, a bivaly, a ló, a szamár, a juh, a kecske és a sertés faj esetén egyedenkénti, vagy
b) a baromfifélék esetén állományonkénti
nukleusz vagy fajtafenntartó minősítésről szóló igazolást.
(3) Az egyes fajtákra vonatkozó elismert tenyésztőszervezetek jegyzékét az Irányító Hatóság közleményben jelenteti
meg.
(4) E rendelet alapján nem támogathatók azon védett őshonos és veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták egyedei
– baromfifélék esetében tenyészetei –, amelyek az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 39. cikk (5) bekezdése alapján
génbanki támogatásban részesülnek.
5. A támogatás igénybevételének egyes állatfajokra vonatkozó feltételei
5. § A támogatás igénybevételének feltétele – a 4. §-ban meghatározott feltételek mellett – a szarvasmarha és a bivaly
fajokra vonatkozóan, hogy a kérelmező
a) a szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló
99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet szerinti jelölési, nyilvántartási és bejelentési elő írásokat teljesíti, és
b) az adott fajokra vonatkozó Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszer (a továb biak ban: ENAR) alapján
célprogramonként legalább egy, a tárgyév január 1-jén
ba) a magyar szürke szarvasmarha esetében harmadik életévét betöltött,
bb) a magyartarka szarvasmarha esetében második életévét betöltött, „A” főtörzskönyvbe sorolt,
bc) bivaly esetében második életévét betöltött,
az elismert tenyésztőszervezet törzskönyvi nyilvántartásában szereplő, fajtatiszta, nőivarú egyed tartója.
6. § A támogatás igénybevételének feltétele – a 4. §-ban meghatározott feltételek mellett – a ló és a szamár fajokra
vonatkozóan, hogy a kérelmező
a) az egyes állatfajok egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 29/2000. (VI. 9.) FVM
rendelet szerinti jelölési, nyilvántartási és bejelentési elő írásokat teljesíti, és
b) az adott fajokra vonatkozó ENAR szerint célprogramonként legalább egy, a tárgyév január 1-jén első életévét
betöltött, az elismert tenyésztőszervezet törzskönyvi nyilvántartásában szereplő, minősített fajtatiszta nőivarú
egyed tartója.
7. § A támogatás igénybevételének feltétele – a 4. §-ban meghatározott feltételek mellett – a sertés fajra vonatkozóan,
hogy a kérelmező
a) a sertések jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 116/2003. (XI. 18.) FVM
rendelet szerinti jelölési, nyilvántartási és bejelentési elő írásokat teljesíti, és
b) az adott fajra vonatkozó ENAR szerint célprogramonként legalább tíz, a tárgyév január 1-jén első életévét
betöltött, az elismert tenyésztőszervezet törzskönyvi nyilvántartásában szereplő, fajtatiszta, nőivarú egyed
tartója.
8. § A támogatás igénybevételének feltétele – a 4. §-ban meghatározott feltételek mellett – a juh fajra vonatkozóan, hogy
a kérelmező
a) a 2010. január 1. előtt született állatok esetében a juh- és kecskefajok egyedeinek Egységes Nyilvántartási és
Azonosítási Rendszeréről szóló 47/2005. (V. 23.) FVM rendelet [a továb biak ban: 47/2005. (V. 23.) FVM rendelet]
szerinti jelölési, nyilvántartási és bejelentési elő írásokat teljesíti,
b) a 2009. december 31. után született állatok esetében a juh- és kecskefélék egyedeinek Egységes Nyilvántartási és
Azonosítási Rendszeréről szóló 182/2009. (XII. 30.) FVM rendelet [a továb biak ban: 182/2009. (XII. 30.) FVM
rendelet] szerinti jelölési, nyilvántartási és bejelentési elő írásokat teljesíti, és
c) az adott fajra vonatkozó ENAR alapján célprogramonként legalább tíz, a tárgyév január 1-jén 6 hónapos kort
betöltött, az elismert tenyésztőszervezet törzskönyvi nyilvántartásában szereplő, fajtatiszta, nőivarú egyed
tartója.
9. § A támogatás igénybevételének feltétele – a 4. §-ban meghatározott feltételek mellett – a kecske fajra vonatkozóan,
hogy a kérelmező
a) a 2010. január 1. előtt született állatok esetében a 47/2005. (V. 23.) FVM rendelet szerinti jelölési, nyilvántartási és
bejelentési elő írásokat teljesíti,
b) a 2009. december 31. után született állatok esetében a 182/2009. (XII. 30.) FVM rendelet szerinti jelölési,
nyilvántartási és bejelentési elő írásokat teljesíti, és c) az adott fajra vonatkozó ENAR alapján célprogramonként legalább öt, a tárgyév január 1-jén 6 hónapos kort
betöltött, az elismert tenyésztőszervezet törzskönyvi nyilvántartásában szereplő, fajtatiszta, nőivarú egyed
tartója.
10. § A támogatás igénybevételének feltétele – a 4. §-ban meghatározott feltételek mellett – a baromfifélékre vonatkozóan,
hogy a kérelmező
a) a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet, valamint a 120/2007. (X. 18.) FVM rendelet szerinti jelölési, nyilvántartási és
bejelentési elő írásokat teljesíti, és
b) a tárgyév január 1-jén célprogramonként legalább húsz, az elismert tenyésztőszervezet törzskönyvi
nyilvántartásában szereplő, származási igazolással ellátott fajtatiszta nőivarú egyed tartója.
6. Kötelezettségek vállalása 11. § (1) A támogatásra jogosult köteles a támogatási időszak alatt az aktuális állatállomány tartására, valamint arra, hogy
a kiesett állatokat a kieséstől számított legkésőbb 90 napon belül pótolja azonos minősítésű egyeddel. Ha a kiesett
nukleusz minősítésű egyed pótlása nem azonos minősítésű egyeddel történik, akkor a támogatásra jogosult az adott
évre, az adott egyedre a fajtafenntartó minősítéshez kapcsolódó egyedenkénti támogatási összegre lesz jogosult.
(2) A pótlás csak abban az esetben fogadható el, ha
a) a kieső állatnak, valamint baromfifélék esetében állománynak az ENAR adatbázisából vagy a Baromfi Információs
Rendszer (a továb biak ban: BIR) adatbázisából történő kijelentése az adott faj ENAR-ra vonatkozó szabályainak,
valamint a 120/2007. (X. 18.) FVM rendeletnek meg fele lően történik,
b) a támogatásra jogosult a kiesés tényét, valamint a pótlásként beállított állatot az MVH által rendszeresített
formanyomtatványon a pótlás bejelentésével egyidőben, legkésőbb a pótlásra előírt határidőt követő 10 napon
belül, az MVH-nak a támogatásra jogosult lakóhelye vagy székhelye szerint ille té kes megyei kirendeltségéhez
a kiesés okát igazoló állatorvosi igazolást mellékelve bejelenti, és
c) a pótolt állatnak, valamint baromfifélék esetében állománynak a bejelentése az ENAR adatbázisba vagy a BIR
adatbázisba az adott faj ENAR-ra vonatkozó szabályainak, valamint a 120/2007. (X. 18.) FVM rendeletnek
meg fele lően történik.
(3) A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott formanyomtatvány tartalmi elemei a következők:
a) ügyfél-azonosítási adatok,
b) a célprogram azonosítása,
c) a kiesett állatok adatai,
d) a pótolt állatok adatai,
e) az ügyfél aláírása.
(4) A támogatásra jogosult köteles a támogatási időszak végéig a támogatási határozatban jóváhagyott
állatállomány-szaporulat elérésére.
(5) A támogatásra jogosult köteles a támogatási időszak alatt a tenyészeteihez tartozó tartási helyen a támogatott
állatállomány tekintetében a tenyésztési programban meghatározott tartási és takarmányozási körülményeket
biztosítani.
12. § (1) Nukleusz minősítésű állományként támogathatóak az állattartó azon egyedei, baromfifélék esetén állománya, amely
vonatkozásában a – 4. mellékletben adott fajtára meghatározott elő írásokat is tartalmazó – tenyésztési programot
betartja.
(2) Fajtafenntartó minősítésű állományként támogathatóak az állattartó azon egyedei, baromfifélék esetén állománya,
amely vonatkozásában a – 4. mellékletben adott fajtára meghatározott elő írásokat is tartalmazó – tenyésztési program
vonatkozó részeit betartja.
(3) A támogatásra jogosult – az elismert tenyésztőszervezet által a tenyésztési programban meghatározott – naprakész
tenyésztési dokumentációt vezet a tenyésztési program végrehajtásáról. Naprakész tenyésztési dokumentációt úgy
kell vezetni, hogy a tevékenységeket legkésőbb azok elvégzésétől számított egy héten belül rögzíteni kell
a nyilvántartási dokumentációban.
(4) A támogatásra jogosultnak a támogatási időszak alatt be kell tartania
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és
a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK,
a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (a továb biak ban: 73/2009/EK tanácsi rendelet)
4. és 5. cikkében, valamint II. mellékletében foglaltak alapján meghatározott elő írásokat, továbbá
b) az egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes
Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer, valamint az állatok
állategységre való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet 1. számú
mellékletében meghatározott elő írásokat.
7. A kötelezettségekben bekövetkezett változások 13. § (1) A támogatási időszak alatt az adott egyedek, baromfifélék esetén állomány elismert tenyésztőszervezet általi nukleusz
vagy fajtafenntartó minősítése naptári évenként változhat.
(2) Ha a kifizetési kérelem az aktuális állatállománynál kevesebb állatra vonatkozik, akkor ez az állomány csökkentésének
minősül.
(3) Az azon egyedek, baromfifélék esetén állomány után igénybe vett támogatás, amellyel az aktuális állatállományt
csökkentették, jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(4) Ha az állatállománynak a csökkenés után maradó létszáma nem éri el a jogosultsági feltételként szereplő minimálisan
támogatható célprogramonkénti állatlétszámot, akkor a támogatásra jogosult az érintett célprogramból kizárásra
kerül, és köteles a már igénybe vett támogatási összeget a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó
szabályok szerint visszafizetni.
(5) A célprogramban az állatállománynak az aktuális állatállományhoz képest történő növelésére – a kötelezettségek
átvállalásán túl – az állatállomány-szaporulat mértékéig van lehetőség az adott évi kifizetési kérelem benyújtása során.
(6) Az (5) bekezdésben foglaltaknak meg fele lően bekövetkező állománynöveléssel érintett állatlétszám tekintetében
a kötelezettségvállalás csak a támogatási időszak hátralévő időtartamára vonatkozik.
(7) A kötelezettség átvállalásából, valamint a vásárlásból származó állománynövekedés nem vehető figye lembe a vállalt
állatállomány-szaporulat teljesítéseként.
8. Kötelezettségátadásra vonatkozó szabályok 14. § (1) A támogatásra jogosult a kötelezettségeit kizárólag a támogatásra való jogosultsággal együtt ruházhatja át.
(2) Kötelezettségátadás és jogutódlás esetén az átvevőnek az állatállomány vonatkozásában meg kell felelnie
a célprogramra vonatkozó jogosultsági feltételeknek. A jogosultsági feltételek megvizsgálásakor a támogatási
kérelmek újrapontozására nem kerül sor.
(3) A kötelezettség átvállalása és átadása a támogatási időszak hátralévő időtartamára vonatkozik. Kötelezettségátadás
csak teljes naptári évre vonatkozhat.
(4) Kötelezettségátadás és jogutódlás kizárólag az adott célprogramra vonatkozó teljes aktuális állományra vonatkozóan
lehetséges, az aktuális állatállomány létszámánál kevesebb állatállomány, valamint az aktuális állományon felül vállalt
állatállomány-szaporulat nem ruházható át.
(5) Ha a támogatásra jogosult a kötelezettségét átadja, akkor az aktuális állatállományon felül vállalt
állatállomány-szaporulat támogatási jogosultsága megszűnik.
15. § (1) A kötelezettségátadásra vonatkozó kérelmet a következő naptári évre vonatkozóan – az elismert tenyésztőszervezet
jóváhagyásával – az adott év december 31-ig kell benyújtani az MVH-nak a támogatásra jogosult lakóhelye vagy
székhelye szerint ille té kes megyei kirendeltségére. A formanyomtatvány tartalmi elemei az alábbiak:
a) a kötelezettséget átadó ügyfél azonosítási adatai,
b) a kötelezettséget átvevő ügyfél azonosítási adatai, valamint a kapcsolattartó adatai,
c) a célprogram azonosítása,
d) az átadott állatállomány létszáma,
e) a kötelezettségátadáshoz szükséges nyilatkozatok,
f) az ügyfelek aláírásai.
(2) Kötelezettségátadásra a támogatási időszak első naptári évére vonatkozóan nincs lehetőség.
(3) Egy kérelmező a támogatási időszak alatt egy célprogramra vonatkozóan csak mint átvevő vagy mint átadó
szerepelhet. (4) Egy naptári évben egy támogatásra jogosult – átvevőként vagy átadóként – legfeljebb egy kötelezettségátadásra
vonatkozó kérelmet nyújthat be. Amíg a támogatásra jogosult folyamatban lévő kötelezettségének az átadásáról vagy
átvételéről az MVH nem dönt, addig új kötelezettségátadásra vonatkozó kérelem benyújtására a támogatásra
jogosultnak az azt követő naptári évben nincs lehetősége.
(5) Vis maior esetén a támogatásra jogosult a (4) bekezdésben foglaltaktól eltérően a folyamatban lévő kötelezettségének
az átadásról vagy átvételről történő döntés előtt is nyújthat be kötelezettségátadásra vonatkozó kérelmeket.
(6) Az átadónak a kötelezettségátvállaláshoz szükséges tenyésztési dokumentumok másolati példányát az átvevő részére
biztosítania kell.
16. § (1) A kötelezettség átvevője nem lehet olyan állattartó, aki
a) az adott fajtára vonatkozó célprogramban helyt adó vagy részben helyt adó támogatási határozattal rendelkezik,
és adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzés megállapítása alapján a teljes támogatási időszakra vonatkozóan
az adott célprogramból kizárták, vagy
b) az adott fajtára vonatkozó célprogramban résztvevő aktuális állatállományát teljes egészében korábban már
átadóként más ügyfélre átruházta, vagy
c) az adott fajtára vonatkozó célprogramban az állományát csökkentette, vagy
d) e rendelet alapján támogatott ügyfél, és nem szerepel az MVH honlapján 2010-től minden év októberében
– a támogatott hozzájárulásával – közzétett, a kötelezettség átvételére engedélyezett ügyfelek listáján.
(2) Ha a kötelezettségátadás több átvevőt is érint, a kötelezettségátadás elutasításra kerül, ha azok bármelyikére
az (1) bekezdésben foglalt kritériumok bármelyike fennáll.
(3) A kötelezettség átvevőjének a kötelezettség átadásának jóváhagyásáról szóló határozat jogerőre emelkedését
köve tően az adott állományra vonatkozóan évente február 1. és 28. között kifizetési kérelmet kell benyújtania
az MVH-nak a támogatásra jogosult székhelye vagy lakóhelye szerinti ille té kes megyei kirendeltséghez. Ha a határozat
jogerőre emelkedése ezen időpontig nem történik meg, a kifizetési kérelmet a kötelezettség átadásáról szóló
kérelemben foglaltaknak meg fele lően kell benyújtani.
(4) A kötelezettségátadásra vonatkozó kérelmet a benyújtását követő 60 napon belül a kötelezettség átadója és átvevője
is visszavonhatja. A benyújtást követő 60 napon túl a kérelmet a kötelezettség átadója és átvevője kizárólag
együttesen vonhatja vissza.
9. A támogatás mértéke 17. § Az egyed, baromfifélék esetén állomány adott évi minősítése alapján igénybe vehető támogatás évenkénti mértéke
– törzskönyvezett nőivarú egyedenként – a 3. mellékletben meghatározott eurónak megfelelő forintösszeg.
10. A támogatási kérelem benyújtása 18. § (1) A támogatási kérelmet 2010. május 1. és 31. között lehet benyújtani az MVH-nak a támogatásra jogosult lakóhelye
vagy székhelye szerint ille té kes megyei kirendeltségéhez az MVH Központ által rendszeresített formanyomtatványon,
írott formában. A formanyomtatvány tartalmi elemei a következők:
a) ügyfél-azonosítási adatok, valamint a kapcsolattartó adatai,
b) a célprogram azonosítása,
c) a támogatás igényléséhez szükséges nyilatkozatok,
d) a kérelmezett induló állatállomány létszáma,
e) a kérelmezett állatállomány-szaporulat létszáma,
f) az ügyfél aláírása.
(2) A 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet 6. § (5) bekezdésétől eltérően a támogatási kérelemhez nem kell mellékelni
az őstermelői igazolvány hiteles másolatát.
(3) Egy kérelmező csak egy támogatási kérelmet nyújthat be. Ha több támogatási kérelem kerül benyújtásra, akkor
az utolsóként benyújtott kérelem alapján történik a támogatási kérelem elbírálása.
(4) A támogatási kérelem a kérelmezőnek több, a 3. § (2) bekezdése szerint meghatározott célprogramban való
részvételére is irányulhat.
19. § (1) A támogatási kérelemhez mellékelni kell a fajta elismert tenyésztőszervezete által kiadott igazolást arról, hogy
célprogramonként
a) az állattartó milyen fajtához tartozó, mekkora létszámú támogatható állatállományt tart,
b) mekkora az a szakmailag igazolható állatállomány-szaporulat, amit az állattartó a támogatási időszak végére
elérhet.
(2) Az (1) bekezdés alapján az elismert tenyésztőszervezet által kiadott igazolásban meghatározott állatállományhoz
képest a támogatási kérelemben a kérelmező mind az induló állatállomány, mind az állatállomány-szaporulat
tekintetében kevesebbre is vállalhat kötelezettséget.
(3) Ha a kérelmező a támogatási kérelmében az elismert tenyésztőszervezet által kiadott igazolásban meghatározott
állatállományhoz képest több állatra nyújt be igényt, akkor legfeljebb az elismert tenyésztőszervezet által
az (1) bekezdés szerint kiadott igazolásban szereplő állatállomány kerülhet támogatásra.
(4) A támogatási kérelemhez mellékelni kell az 5. melléklet szerinti, a támogatási kérelem pontozásához szükséges eredeti
dokumentumokat, valamint – ahol e rendelet lehetővé teszi – másolat esetén a másolati példányt.
(5) A támogatási kérelem benyújtására rendelkezésre álló határidő leteltét köve tően az alábbi adatok tekintetében
hiánypótlásra nincs lehetőség:
a) ügyfél-azonosítási adatok,
b) a támogatási jogosultságra vonatkozó adatok,
c) a támogatási kérelem pontozásához szükséges dokumentumok.
11. A támogatási kérelem elbírálása 20. § (1) A támogatási kérelmeket az MVH célprogramonként – az 5. melléklet szerinti pontrendszer alapján a kérelem
jogszabályi követelményeknek való megfelelése és a 2. melléklet szerinti, a fajtánként előírt létszámkorlátok
figye lembe véte lével – a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 32. § (1) bekezdés c) pontja szerint
rangsor állításával bírálja el.
(2) A támogatási kérelmek rangsorának összeállítása célprogramonként történik.
(3) Az Irányító Hatóság közleményben teszi közzé célprogramonként azt a minimális pontszámot, amelytől támogatás
nyújtható.
(4) Az 5. melléklet szerint a célprogramba bevonni kívánt egyedek szempontja esetében többletpont az alapján kerül
megállapításra, hogy az állattartó a tenyészeteiben 2010. január 1-jén tartott célprogrammal azonos állatfajta
állatlétszámához viszonyítva mekkora állatlétszámot kíván az adott célprogramba bevinni.
(5) Az 5. melléklet szerint a célprogramba bevonni kívánt nukleusz minősítésű egyedek szempontja esetében
a többletpont az alapján kerül megállapításra, hogy – a 4. § (2) bekezdésben meghatározott igazolás alapján – az
induló állatlétszám hány százaléka tartozik a támogatási kérelem évében nukleusz minősítésű egyedek közé.
(6) A támogatási kérelemhez az (5) bekezdés szerinti többletpont beszámításához mellékelni kell a 4. § (2) bekezdésben
meghatározott igazolást.
21. § (1) A támogatási kérelem elbírálásánál a kérelemben feltüntetett állatállományok közül csak az egyes fajok ENAR
adatbázisában, valamint a 120/2007. (X. 18.) FVM rendeletnek megfelelő adatbázisban szereplő állatok vehetőek
figye lembe.
(2) A támogatási kérelmek elbírálása során többletpont kerül beszámításra célprogramonként – az adott fajta elismert
tenyésztőszervezete által minősített – tenyésztői munkáért a támogatási kérelem beadását megelőző 3 naptári év
tenyésztői munkája alapján „megfelelő”, „jó” vagy „kiváló” minősítés esetén.
(3) A támogatási kérelmek elbírálása során többletpont kerül beszámításra a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján
a központi költségvetés, valamint az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap Garancia Részlege
társfinanszírozásában meg valósuló agrár-környezetgazdálkodási támogatások igénybevételének részletes
szabályairól szóló 150/2004. (X. 12.) FVM rendelet 5. § (1) bekezdés f) pont fa) alpontjában meghatározott, ugyanahhoz
a fajhoz kapcsolódó agrár-környezetgazdálkodási célprogramok (a továb biak ban: NVT AKG őshonos célprogramok)
valamelyikében való részvétel esetén, ha az állattartó mint az NVT AKG őshonos célprogramokban jogosult
támogatott a 2009. évi kifizetési kérelme alapján támogatásban részesült.
(4) A támogatási kérelmek elbírálása során többletpont kerül beszámításra az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009.
(V. 14.) FVM rendelet alapján agrár-környezetgazdálkodási célprogramok valamelyikében való részvétel esetén, ha
az állattartó a támogatási kérelmet elő ze tesen jóváhagyó vagy részben jóváhagyó határozattal rendelkezik.
(5) A támogatási kérelmek elbírálása során többletpont kerül beszámításra azon gazdálkodók részére, akik a termelői
csoportokról szóló 81/2004. (V. 4.) FVM rendelet alapján elismert – a 8. melléklet szerint a célprogramcsoportnak és
termékcsoportnak megfelelő – termelői csoporti tagsággal rendelkeznek.
22. § (1) A 6. melléklet szerinti felsőfokú vagy a 7. melléklet szerinti középfokú agrárvégzettség után az 5. melléklet alapján járó
többletpont természetes személyeknek és gazdasági társaságoknak kerül beszámításra. Gazdasági társaság esetében
a társaság vezető tisztségviselőjének, alkalmazottjának vagy tagjának a 6. melléklet szerinti felsőfokú vagy
a 7. melléklet szerinti középfokú agrárvégzettsége alapján adható többletpont. Családi gazdaságok esetében
a felsőfokú agrárvégzettség után járó többletpont akkor kerül beszámításra, ha a családi gazdaság vezetője vagy
a családi gazdaság tagja rendelkezik a szakirányú végzettséggel.
(2) Többletpont adható a 7. mellékletben nem szereplő, azonosító számmal rendelkező vagy nem rendelkező kísérleti
képzés keretében szerzett szakképesítés esetén, ha a kérelmező a végzettséget igazoló dokumentumhoz csatolja
a képző vagy szakmai vizsgát szervező intézmény által kiadott igazolást arra vonatkozóan, hogy a kísérleti képzés
keretében szerzett végzettség egyértelműen megfeleltethető valamely, a 7. mellékletben szereplő végzettségnek.
(3) A támogatási kérelemhez az (1) bekezdés szerinti többletpont beszámításához a következő dokumentumokat kell
mellékelni:
a) a végzettséget igazoló bizonyítvány vagy oklevél másolatát,
b) munkáltatói igazolást, amely igazolja, hogy a megfelelő végzettséggel rendelkező személy a gazdasági társaság
alkalmazottja,
c) társasági szerződés másolatát, amely tartalmazza, hogy
ca) a gazdasági társaság tagja,
cb) a gazdasági társaság vezető tisztségviselője
a megfelelő végzettséggel rendelkező személy, és
d) a családi gazdaság nyilvántartásba vételéről szóló határozat másolatát, amely tartalmazza, hogy a megfelelő
végzettséggel rendelkező személy a családi gazdaság tagja.
(4) A 6. melléklet szerinti felsőfokú végzettség többletpontjának beszámítása esetén a 7. melléklet szerinti középfokú
végzettségért többletpont nem adható.
12. A kifizetési kérelem 23. § (1) A kifizetési kérelmet az MVH Központ által rendszeresített formanyomtatványon, az MVH-nak a támogatásra jogosult
lakóhelye vagy székhelye szerint ille té kes megyei kirendeltséghez 2011. február 1. és 28. között, ezt köve tően évente
február 1. és 28. között lehet benyújtani. A formanyomtatvány tartalmi elemei a következők:
a) ügyfél-azonosítási adatok, valamint a kapcsolattartó adatai,
b) a célprogram azonosítása,
c) a kérelmezett aktuális állatállomány létszáma,
d) a támogatás kifizetéséhez szükséges nyilatkozatok,
e) az ügyfél aláírása.
(2) A kifizetési kérelemhez célprogramonként csatolni kell a tenyésztési hatóság igazolását az előző naptári évre
vonatkozóan, amely tartalmazza
a) a támogatható állatok egyedenkénti – baromfifélék esetén állományonkénti – azonosítóját, és
b) nukleusz, vagy fajtafenntartó minősítését.
(3) A (2) bekezdés b) pont szerinti minősítésről szóló igazolást a tenyésztési hatóság a tenyésztőszervezetek által számára
rendelkezésére bocsátott adatok alapján állítja ki.
(4) A tenyésztési hatóság által kiadott igazolás esetében hiánypótlásnak nincs helye.
13. A támogatás folyósítása 24. § (1) A támogatás évente egy összegben történő folyósítása a kifizetési kérelemnek helytadó vagy részben helytadó
határozatban foglaltak alapján forintban történik.
(2) A támogatás folyósításának alapja az adott tárgyévi kifizetési kérelemben szereplő
a) az előző naptári évben, az egyes fajok ENAR, valamint a 120/2007. (X. 18.) FVM rendeletnek megfelelő
nyilvántartásban meglévő,
b) az elismert tenyésztőszervezet által minősített és a 23. § (2) bekezdés szerint tenyésztési hatóság által leigazolt,
c) a támogatás jogosultsági feltételeinek és a célprogramok elő írásainak megfelelő
állategyedek, baromfifélék esetén állományok.
(3) A folyósított támogatási összeg nem haladhatja meg a jóváhagyott állomány után adható maximális összeget.
14. Ellenőrzés 25. § (1) A jogosultsági feltételek, a kötelezettségvállalási elő írások, valamint a célprogramonkénti tenyésztési programok
elő írásainak teljesítését az MVH évente ellenőrzi. Az MVH az ellenőrzésbe külön megállapodás alapján a tenyésztési
hatóságot bevonhatja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés a támogatási kérelemre, valamint a kifizetési kérelemre vonatkozóan
a) adminisztratív ellenőrzést, és
b) helyszíni ellenőrzést
foglal magában.
(3) Az adminisztratív ellenőrzések során a kérelemben feltüntetettek közül csak az egyes állatfajok ENAR, valamint
a 120/2007. (X. 18.) FVM rendeletnek megfelelő nyilvántartásban szereplő állatok vehetők figye lembe.
(4) Az állattartónak a helyszíni ellenőrzés során lehetővé kell tennie a támogatás feltételeinek teljes körű ellenőrzését
az adott naptári évre és a támogatási időszak korábbi éveire vonatkozóan.
(5) Az egyes fajokra vonatkozó, a tenyésztési programban meghatározott elő írások meg nem felelésének ellenőrzési
szempontjait a 10. melléklet tartalmazza.
15. Jogkövetkezmények 26. § (1) Ha a támogatásra jogosult nem tesz eleget a 11. § (1) bekezdésében meghatározott az aktuális állatállományra
vonatkozó tartási kötelezettségének, akkor köteles visszafizetni az arra az állatállományra vonatkozó, korábban felvett
támogatási összeget, valamint megszűnik arra az állományra vonatkozó támogatáshoz való joga, amelyre a tartási
kötelezettséget nem tartotta be.
(2) Ha a támogatásra jogosult nem tesz eleget a 11. § (1) bekezdésében meghatározott 90 napon belüli pótlási
kötelezettségének, akkor a nem pótolt egyedek után az adott évi támogatási összegre nem jogosult.
(3) Ha a támogatásra jogosult nem tesz eleget a 11. § (4) bekezdésében foglaltaknak azáltal, hogy
a) a program végére meg valósult állatállomány-szaporulat nem éri el a program indulásakor vállalt
állatállomány-szaporulat 25%-át, akkor az 5. évre jutó támogatási összegre nem jogosult,
b) a program végére meg valósult állatállomány-szaporulat eléri a program indulásakor vállalt
állatállomány-szaporulat 25%-át, de nem éri el a program indulásakor vállalt állatállomány-szaporulat 50%-át,
akkor az 5. évre jutó támogatási összeg felére jogosult.
(4) Ha a támogatásra jogosult nem teljesíti az adott egyed, baromfifélék állomány vonatkozásában a 12. § (1) vagy
(2) bekezdésében foglalt tenyésztési programban foglalt elő írásokat, akkor az adott évi támogatás részleges vagy
teljes megvonására kerül sor a 9. mellékletben foglaltak szerint.
27. § (1) Ha a támogatásra jogosult nem teljesíti a 12. § (3) bekezdésében foglaltakat azáltal, hogy
a) nem naprakészen vezeti a tenyésztési dokumentációt, akkor
aa) abban az esetben, ha a hiányosságok pótolhatóak, az adott évi adott célprogramra vonatkozó támogatási
összeg 10%-ára nem jogosult,
ab) abban az esetben, ha a hiányosságok nem pótolhatóak, vagy a tenyésztési dokumentáció hiányosságára
a támogatási időszak alatt nem első alkalommal kerül sor, az adott évi adott célprogramra vonatkozó
támogatási összeg felére jogosult,
b) egyáltalán nem vezet tenyésztési dokumentációt, akkor az adott évi adott célprogramra vonatkozó támogatási
összegre nem jogosult.
(2) Ha a támogatásra jogosult nem tesz eleget a 12. § (4) bekezdésében foglaltaknak, és ha a kölcsönös megfeleltetés
körében a támogatásra jogosult gazdaságának bármely részében a 73/2009/EK tanácsi rendeletben előírt kötelező
követelmények be nem tartását állapították meg, az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 51. cikkében foglaltakat kell
alkalmazni.
(3) Ha a támogatásra jogosult nem tesz eleget az adott egyedre, baromfifélék esetén állományra vonatkozóan az egyes
fajok ENAR, valamint a 120/2007. (X. 18.) FVM rendeletnek megfelelő jelölési, nyilvántartási és bejelentési
kötelezettségének, akkor az adott egyedre, baromfifélék esetén állományra vonatkozóan az adott évi támogatási
összegre nem jogosult.
28. § (1) A támogatás alapjául szolgáló állatok létszámának meghatározásánál, valamint az ellenőrzés alapján megállapított
 valós állatlétszámból adódó eltérések esetén alkalmazni kell a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös
megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben
létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek
a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági
rendelet 63., 65. és 66. cikkében foglaltakat.
(2) Ha egy adott célprogram keretében vállalt elő írásoknak való meg nem felelés miatt a célprogram vonatkozásában
– a 10. melléklet alapján – ugyanazon naptári évben több kötelezettségszegés is megállapításra kerül, akkor
a magasabb százalékos arányú jogkövetkezményt kell alkalmazni.
(3) Ha egy adott célprogram keretében vállalt elő írásoknak való meg nem felelés miatt a célprogram vonatkozásában
– a 10. melléklet alapján – a támogatási időszak alatt ugyanazon kötelezettségszegés többször is megállapításra kerül,
akkor az adott kötelezettségszegésre vonatkozó százalékos arányú szankciónál eggyel magasabb százalékos arányú
jogkövetkezményt kell alkalmazni.
(4) Ha a támogatásra jogosult a támogatási időszak alatt egynél több alkalommal nem részesül kifizetésben adott
célprogram vonatkozásában, mert
a) nem nyújt be az adott naptári évre vonatkozóan kifizetési kérelmet, vagy
b) a benyújtott kifizetési kérelme teljes mértékben elutasításra kerül,
a támogatásra jogosult adott célprogramra vonatkozó támogatási jogosultsága megszűnik, és az adott célprogramra
vonatkozó, már igénybe vett teljes támogatási összeget a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó
szabályok szerint vissza kell fizetni.
16. Záró rendelkezések 29. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
30. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
 szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 36. cikk a) pont iv. alpontjának és 39. cikkének
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
180/2017. (VII. 5.) Korm. rendelete a nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendő adatokról.
A Kormány
az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 72. § (1) bekezdés e) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság véleményének kikérésével,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § A nemzetbiztonsági szolgálatok az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvény 37.  § (4)  bekezdésben foglaltak alapján – tevékenységükhöz kapcsolódóan – az  1.  melléklet szerinti
közzétételi listában meghatározott adatokat közzéteszik.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § A kormányzati stratégiai irányításról szóló 38/2012. (III. 12.) Korm. rendelet 25. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) A  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok a  nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendő adatokról szóló
kormányrendeletben foglaltak szerint teszik közzé a kormányzati stratégiai irányításhoz kapcsolódó adatokat.”
4. § Hatályát veszti a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendő adatok köréről szóló 7/2005. (XII. 28.)
MeHVM rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
84/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Sági  Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
addisz-abebai nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak a  Dzsibuti Köztársaságban és
az Egyenlítői-guineai Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. november 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2009. (XII. 29.) ÖM utasítása az Önkormányzati Minisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári
anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. §-a
(1) bekezdésének b) pontjában foglaltaknak megfelelően –
a Magyar Országos Levéltár egyetértésével – kiadom az
alábbi
utasítást: 1. Az utasítás hatálya az Önkormányzati Minisztérium
hivatali szervezeteire (hivatali egységeire) terjed ki.
2. Az Önkormányzati Minisztérium Egyedi Iratkezelési
Szabályzatát az utasítás melléklete szerint határozom meg.
3. Ez az utasítás 2010. január 1-jén lép hatályba.
4. Hatályát veszti
a) az Önkormányzati Minisztérium Egyedi Iratkezelési
Szabályzatának kiadásáról szóló 17/2008. (HÉ 53.) ÖM
utasítás, valamint
b) az Önkormányzati Minisztérium Egyedi Iratkezelési
Szabályzatának kiadásáról szóló 17/2008. (HÉ 53.) ÖM
utasítás módosításáról szóló 13/2009. (XII. 4.) ÖM
utasítás.
Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
1710/2017. (IX. 25.) Korm. határozata a Kecskemét Megyei Jogú Város és térsége humán infrastruktúrájának fejlesztése keretében a Kecskeméti Szakképzési Centrum Kada Elek Közgazdasági Szakgimnáziuma fejlesztésével és átköltöztetésével járó feladatok támogatásáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1131/2016. (III. 10.) Korm. határozat 5. pont a) alpontja megvalósítása céljából
 1. egyetért a  Kecskeméti Szakképzési Centrum Kada Elek Közgazdasági Szakgimnáziuma fejlesztésével és
átköltöztetésével járó programmal (a továbbiakban: fejlesztési program) és azzal, hogy a  fejlesztési program
– a Modern Városok Program Bizottságnak a Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.)
Korm. rendelet [a továbbiakban: 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet] 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott
jóváhagyó döntése esetén – megvalósítása érdekében legfeljebb 4 999 767 750 forint forrás kerüljön biztosításra
Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata útján az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2017. évben 118 110 000 forint,
b) a 2018. évben 1 803 946 100 forint,
c) a 2019. évben 3 077 711 650 forint;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert mint a  fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy a fejlesztési program
támogatásának biztosítása érdekében nyújtson be előterjesztést a  teljes projekt megvalósítására vonatkozóan
a Modern Városok Program Bizottsága részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  fejlesztési program 2019. évi megvalósításához szükséges 3 077 711 650 forint forrás biztosításáról a  2019. évi
központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2019. évi költségvetés tervezése során
 4. engedélyezi a  Miniszterelnökséget vezető miniszter számára, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak
a  250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott erre irányuló döntése esetén –
a Miniszterelnökséget vezető miniszter a  fejlesztési program megvalósítása érdekében a 2018–2019. költségvetési
évek kiadási előirányzata terhére éven túli kötelezettséget vállaljon az 1. pont szerinti éves ütemezéssel.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
72/2010. (IV. 22.) KE határozata rendkívüli követi és meghatalmazott miniszteri kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Mórócz Miklós Sándort
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré. Budapest, 2010. február 17.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
167/2017. (VI. 28.) Korm. rendelete a Modern Városok Program keretében egyes közlekedési beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), d) és e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Modern Városok Program
keretében megvalósuló, az  1.  mellékletben felsorolt projektekhez (a  továbbiakban: Beruházások) kapcsolódó,
a 2. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket,
a) amelyek a Beruházások megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek, ideértve a közműfejlesztési
és -csatlakozási munkákkal kapcsolatos közigazgatási hatósági ügyeket is, továbbá
b) amelyek az  1.  mellékletben a  Beruházások megvalósításának helyszíneként megjelölt ingatlanokból
telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított ingatlanokat érintik.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben az  1.  melléklet szerinti
kormánymegbízottakat jelöli ki koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottként.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök