text:
31/2018. (XI. 9.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján dr. Szentes Tamást 2018. november 1. napjától
2020. október 31. napjáig a hajléktalan ellátás koordinációjáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében ellátja a következő tevékenységeket:
a) összehangolja és koordinálja a  hajléktalan ellátáshoz kapcsolódó ágazati szakpolitikák kidolgozását
és megvalósítását,
b) részt vesz a  hajléktalan betegellátás átalakításának tervezésében, az  ehhez kapcsolódó egészségügyi
szolgáltatások egészségügyi rendszerbe történő beépítésében,
c) összehangolja és koordinálja a hajléktalan ellátással kapcsolatos jogalkotási folyamatokat,
d) közreműködik a  hajléktalan ellátáshoz kapcsolódó állami és önkormányzati feladatok összehangolásában
és koordinálásában,
e) részt vesz a  hajléktalan ellátásban részt vevő állami, önkormányzati és civil szervezetek munkájának
a koordinálásában,
f ) részt vesz a  hajléktalan ellátó szervezetek monitorozásában, és az  ahhoz kapcsolódó teljesítményértékelési
rendszer kialakításában,
g) részt vesz a  hajléktalan ellátáshoz kapcsolódó fejlesztési folyamatok irányításában, beleértve a  hajléktalan
életútkövetéshez kapcsolódó informatikai rendszerfejlesztést, új szolgáltatások bevezetését, az  ahhoz
kapcsolódó intézményi keretek kialakítását és működtetését, valamint az  ehhez szükséges finanszírozás
tervezését,
h) közreműködik a hajléktalan ellátás finanszírozásának átalakításában,
i) koordinálja a  hajléktalan ellátásban részt vevő szereplők működésének mérésében kialakítandó
teljesítményindikátor-rendszer kialakítását és az ahhoz kapcsolódó finanszírozási feltételek biztosítását,
j) részt vesz a  hajléktalanok társadalmi reintegrációjához kapcsolódó feladatok tervezésének
és megvalósításának az  irányításában, különös tekintettel a  hajléktalanok munkaerőpiacra történő
beléptetésére,
k) részt vesz a hajléktalan prevenciós programok tervezésében és megvalósításának koordinációjában,
l) feladatkörében együttműködik a  hajléktalan ellátásban feladatokat ellátó kormányzati szervekkel,
így különösen a Szociális Ügyekért és Társadalmi Felzárkózásért Felelős Államtitkárral és a Belügyminisztérium
illetékes szakterületeivel.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter az egészségügyért felelős államtitkár útján irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
91/2015. (XI. 10.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Pakisztáni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági
együttműködési megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét az  igazságügyi miniszterrel
egyetértésben haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2018. (XI. 9.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése szerint 2018. november 1. napjától 2019. április 30. napjáig
dr. Garai Pétert miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos feladata a Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program (a továbbiakban: RSZTOP)
eredményes végrehajtásához kapcsolódó feladatok koordinálása, melynek keretében
a) áttekinti az RSZTOP-hoz kapcsolódó projekteket, felméri a projektek egymáshoz való kapcsolódásának
jelenlegi és jövőbeli lehetőségeit, javaslatot tesz a fejlesztések közötti szinergiák javításának módszereire,
eszközeire,
b) folyamatosan nyomon követi és értékeli a projektek előkészítésének és megvalósításának státuszát,
c) szükség esetén szakmai támogatást nyújt a projektek kedvezményezettjei részére a műszaki és szakmai
szempontból koherens fejlesztések elősegítése érdekében,
d) elősegíti a leginkább rászoruló személyeket támogató európai uniós segítségnyújtási alap, továbbá
a 2020 utáni időszak ez irányú európai uniós programjainak társadalmi-partnerségi hasznosulását,
e) ellátja az a)–d) pont szerinti feladatokkal összefüggésben az emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatokat. 2. § (1) A miniszteri biztos a feladatainak végrehajtása érdekében – az európai uniós fejlesztéspolitikáért felelős államtitkár
egyidejű értesítése mellett – valamennyi, az RSZTOP végrehajtásában érintett szervezeti egységgel folyamatos és
közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ, illetve irat bekérésére jogosult.
(2) A miniszteri biztos megkeresését az (1) bekezdésben érintett szervezeti egységek feladat- és hatáskörükben eljárva,
határidőre teljesítik.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 16/2018. (VII. 26.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere az európai uniós fejlesztéspolitikáért felelős
államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
6. § A miniszteri biztos tevékenységének ellátását az európai uniós fejlesztéspolitikáért felelős államtitkári kabineten
működő 2 fős titkárság segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1473/2019. (VIII. 1.) Korm. határozata a 2021. FIG Ritmikus Gimnasztika Világbajnokság megrendezése érdekében pályázat benyújtásához szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a  Magyar Torna Szövetség (a továbbiakban: MATSZ) a  2021. évi FIG Ritmikus Gimnasztika
Világbajnokság (a továbbiakban: Világbajnokság) megrendezésére vonatkozó pályázatot nyújtson be a Nemzetközi
Torna Szövetséghez;
2. a sportról szóló 2004. évi I. törvény 50.  § (3)  bekezdés d)  pontja alapján garanciát vállal a  Világbajnokság
megrendezésére;
3. támogatja, hogy a  Világbajnokság rendezési jogának elnyerése esetén a  Nemzeti Sportügynökség Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság a MATSZ közreműködésével megrendezze a Világbajnokságot Magyarországon;
4. egyetért azzal, hogy a  Világbajnokság megpályázásával, illetve a  rendezési jog elnyerése esetén a  rendezvény
szervezési szerződés megkötésével kapcsolatos kormányzati feladatokat a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és
nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos lássa el;
5. egyetért azzal, hogy a  MATSZ a  Világbajnokság megrendezésére irányuló pályázat során a  kiemelt budapesti
fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztossal és a  KKBK Kiemelt Kormányzati
Beruházások Központja Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársasággal együttműködjön;
6. felhívja a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztost, hogy
az emberi erőforrások minisztere és a MATSZ bevonásával a rendezési jog elnyerése esetén készítsen előterjesztést
a Világbajnokság megrendezésének költségei bemutatása és a szükséges költségvetési forrás biztosítása tárgyában.
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a rendezési jog elnyerését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2016. (XII. 21.) MEKH rendelete a megújuló energiaforrásból termelt villamos energia működési támogatásának mértékéről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170.  § (5)  bekezdés 6. és 7.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § i)  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § E rendelet alkalmazási köre kiterjed a  megújuló energiaforrásból termelt villamos energia kötelező átvételi és
prémium típusú támogatásáról szóló 165/2016. (VI. 23.) Korm. rendelet szerinti
a) kötelező átvételre jogosult villamosenergia-termelőkre;
b) a prémium típusú támogatásra jogosult, 1 MW névleges villamos teljesítőképességnél kisebb
erőműegységben termelő villamosenergia-termelőkre. 2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
időszaki beruházás: az adott beruházás kereskedelmi üzembe helyezését követően felmerülő beruházások.
(2) Az  (1)  bekezdésben nem szereplő fogalmakat a  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény és
a végrehajtására kiadott jogszabályokban foglalt meghatározások szerint kell alkalmazni.
3. Kötelező átvétel 3. § (1) Az 1.  melléklet tartalmazza technológiák szerinti bontásban a  kötelező átvételre jogosult, kötelező átvételi
rendszerbe belépni szándékozó, új építésű erőműegységekre vonatkozó
a) kötelező átvételi időtartamokat,
b) a kötelező átvétel alá eső maximális mennyiségeket, valamint
c) a kereskedelmi üzem megkezdésének támogatási jogosultsághoz kapcsolódó határidejét.
(2) Amennyiben az  adott beruházás nem kerül kereskedelmi üzembe a  kötelező átvételre való jogosultság
megállapításától számítva az 1. melléklet szerinti időszakon belül, a kötelező átvételi jogosultság megszűnik.
(3) Az 1.  melléklet szerinti értékeket a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal)
összehasonlító elemzésen alapuló adatok figyelembevételével, az 5–7. alcím szerinti számítási módszertan alapján
állapítja meg.
(4) A kötelező átvétel 1.  melléklet szerinti időtartama a  figyelembe veendő egyéb támogatások indokolt beruházási
költségekhez viszonyított arányának megfelelően csökken.
4. § (1) Az 1.  mellékletben fel nem sorolt esetekre a  kötelező átvétel időtartamát, a  kötelező átvétel alá eső mennyiséget
és a  kereskedelmi üzem megkezdésének támogatási jogosultsághoz kapcsolódó határidejét a  Hivatal egyedi
határozatban állapítja meg.
(2) A kötelező átvétel időtartamának (1) bekezdés szerinti meghatározásakor a Hivatal az 5–7. alcím szerinti számítási
módszertan alapján jár el.
(3) A kötelező átvétel időtartama, a  kötelező átvétel alá eső mennyiség és a  kereskedelmi üzem megkezdésére
vonatkozó határidő (1) bekezdés szerinti megállapításakor a Hivatal a kérelmező üzleti tervét veszi alapul, de azon
indokoltsági vizsgálatot végez a felhasznált energiaforrás, a névleges teljesítőképesség, a technológiai sajátosságok,
az ésszerű telephelyválasztás, a  legkisebb költség elve és a  legjobb elérhető technológia alapján megvalósított és
működtetett beruházások (hazai és nemzetközi) adatainak figyelembevételével. A  kérelmező üzleti tervétől való
eltéréseket a Hivatal a határozatában indokolja.
4. Prémium típusú támogatás 5. § (1) A 2. melléklet tartalmazza technológiák szerinti bontásban
a) a támogatási időtartamot,
b) a támogatás alá eső villamos energia maximális mennyiségét, valamint
c) a kereskedelmi üzem megkezdésének támogatási jogosultsághoz kapcsolódó határidejét
azon új építésű erőműegységekre vonatkozóan, amelyek prémium típusú támogatásra jogosultak, de a jogosultság
mértékét nem pályázati eljárással kell megállapítani.
(2) Ha az  adott beruházás nem kerül kereskedelmi üzembe a  prémium típusú támogatásra való jogosultság
megállapításától számítva a 2. melléklet szerinti időszakon belül, a támogatási jogosultság megszűnik.
(3) Az (1)  bekezdés szerinti értékeket a  Hivatal összehasonlító elemzésen alapuló adatok figyelembevételével,
az 5–7. alcím szerinti számítási módszertan alapján állapítja meg.
(4) A támogatás 2.  melléklet szerinti időtartama a  figyelembe veendő egyéb támogatások indokolt beruházási
költségekhez viszonyított arányának megfelelően csökkentendő.
6. § (1) A  2.  mellékletben fel nem sorolt esetekre a  támogatás időtartamát, a  támogatás alá eső mennyiséget, valamint
a  kereskedelmi üzem megkezdésének támogatási jogosultsághoz kapcsolódó határidejét a  Hivatal egyedi
határozatban állapítja meg.
(2) A  támogatás időtartamának (1)  bekezdés szerinti meghatározásakor a  Hivatal az  5–7. alcím szerinti számítási
módszertan alapján jár el.
(3) A  támogatás időtartama, a  támogatás alá eső mennyiség és a  kereskedelmi üzem megkezdésére vonatkozó
határidő (1) bekezdés szerinti megállapításakor a Hivatal a kérelmező üzleti tervét veszi alapul, de azon indokoltsági
vizsgálatot végez a  felhasznált energiaforrás, a névleges teljesítőképesség, a  technológiai sajátosságok, az ésszerű
telephelyválasztás, a legkisebb költség elve és a legjobb elérhető technológia alapján megvalósított és működtetett
beruházások (hazai és nemzetközi) adatainak figyelembevételével. A  kérelmező üzleti tervétől való eltéréseket
a Hivatal a határozatában indokolja.
5. A támogatás megállapításának keretei 7. § (1) Az  1. és 2.  mellékletben szereplő értékeket a  Hivatal – a  (2)  bekezdésben meghatározottak kivételével – minden
naptári év november 1. napjáig felülvizsgálja, és ennek alapján meghirdeti a  következő naptári évre érvényes
értékeket, amelyek azokra az új belépőkre vonatkoznak, akiknek hiánytalan támogatási kérelme a következő naptári
év kezdetét követően érkezik be a Hivatalhoz.
(2) A napelemes erőművek vonatkozásában az 1. és 2. mellékletben szereplő értékeket a Hivatal félévente, minden év
május 1. és november 1. napjáig vizsgálja felül a következő félévre vonatkozóan, és az új értékek azon új belépőkre
érvényesek, akiknek hiánytalan támogatási kérelme a  következő naptári félév kezdetét követően érkezik be
a Hivatalhoz.
(3) Jelentős gazdasági, jogszabályi, illetve egyéb releváns változások esetén az 1. és 2. mellékletben szereplő értékek
rendkívüli felülvizsgálatára is sor kerülhet. A  rendkívüli felülvizsgálat során alkalmazott változásokat leghamarabb
azok meghirdetését követő 15. napon lehet hatályba léptetni és a  változások nem alkalmazhatóak azokra
a kérelmekre, amelyek még a módosítás hatálybalépése előtt hiánytalanul beérkeztek a Hivatalhoz.
(4) A  támogatások mértékének megállapítása során figyelembe kell venni az  ésszerű telephelyválasztást, a  legkisebb
költség elvét és az elérhető legjobb technológiákra vonatkozó hazai és nemzetközi adatokat.
(5) Ha a beruházás vagy a támogatás több évre elhúzódik, a támogatás arányának kiszámításakor ezek jelenértékét kell
figyelembe venni, az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és
a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet szerinti diszkont kamatláb alkalmazásával.
(6) Ha a  támogatásra vonatkozó jogosultság megállapítását követően az  adott termelő által igénybe vett egyéb
támogatás megváltozik, a  korábban megállapított jogosultság időtartamát az  előjelhelyes változás indokolt
beruházási költséghez viszonyított arányának megfelelően kell módosítani a 3. mellékletben meghatározott képlet
szerint.
(7) A  támogatás alá eső villamos energia teljes támogatási időszakra megállapított mennyisége a  támogatás
időtartamával arányosan módosul a (6) bekezdés szerinti esetekben.
(8) A  kötelező átvétel vagy a  prémium típusú támogatás megállapításakor a  Hivatal figyelembe veszi
az energiapolitikáért felelős miniszter által rendeletben megállapított korlátokat.
(9) A Hivatal az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális
támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 18/A–18/D.  §-ának megfelelően adatot szolgáltat
a  Támogatásokat Vizsgáló Iroda részére az  500 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó egyedi
támogatásokról.
6. A támogatás megállapításának általános szabályai 8. § (1) A Hivatal a számításokban csak a tényleges pénzáramlással (pénzkiadással vagy pénzbevétellel) járó költségeket és
bevételeket veszi figyelembe.
(2) Az  időszaki beruházásokat az  üzleti tervbe a  felmerülésüknek megfelelően kell beírni folyó áron, azokat azonban
a  Hivatal a  számításban a  várható élettartam alatt egyenletesen veszi figyelembe olyan módon, hogy összesített
jelenértékük ne változzon.
(3) A hőenergia értékesítés átlagárát a Hivatal – a (4) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a földgáz hazai nettó
végfogyasztói ára alapján veszi figyelembe, az EUROSTAT nagyobb ipari fogyasztókra (100 000–1 000 000 GJ/év fogyasztási
kategória) vonatkozó legfrissebb adatai alapján, a  további évekre inflációval megegyező mértékű hőenergia
árnövekedést feltételezve.
(4) Ha
a) az energiaforrás elérhetősége határozza meg a telepítés helyét és a közelben nincs megfelelő hőigény, vagy
b) a termelő a távhő árszabályozás hatálya alá esik, és a távhő árszabályozás módszertanát kell alapul venni,
akkor a  hőértékesítési árat a  kérelmező által benyújtott üzleti terv alapján veszi figyelembe a  Hivatal, de azon
indokoltsági vizsgálatot végez a felhasznált energiaforrás, a névleges teljesítőképesség, a technológiai sajátosságok,
az ésszerű telephelyválasztás, a  legkisebb költség elve és a  legjobb elérhető technológia alapján megvalósított és
működtetett beruházások (hazai és nemzetközi) adatainak figyelembevételével. A  kérelmező üzleti tervétől való
eltéréseket a Hivatal a határozatában indokolja.
(5) Az  inflációt a  Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) aktuális előrejelzése szerint, az  előrejelzés időtávját
követő évekre az MNB középtávú inflációs célja alapján kell számításba venni.
(6) A  hitelezéssel kapcsolatos költségeket – beleértve a  beruházás üzembe helyezése előtt felmerülő költségeket
is – a  Hivatal a  számításokban közvetlenül nem veszi figyelembe, csak a  mindenkire egységesen alkalmazandó
diszkontrátán keresztül.
7. A kötelező átvétel és a prémium megállapítása
9. § (1) A kötelező átvétel és a  prémium támogatási időtartamának meghatározása a  4.  mellékletben található képlet
alapján történik. Az adott beruházás akkor tekintendő megtérültnek, amikor a 4. melléklet szerint számított nettó
jelenérték (NPVn) pozitívvá válik. Az éven belüli értékek meghatározásához lineáris arányosítás alkalmazandó.
(2) A beruházások értékében nem vehetőek figyelembe az adott beruházásra aktivált finanszírozási költségek.
 (3) A beruházások értékében a működés megkezdését követően – az (5) bekezdés szerinti kivétellel – csak a működés
fenntartásához szükséges időszaki beruházások vehetők figyelembe.
 (4) A vizsgálat az  adott erőműtípus összehasonlító elemzésen alapuló, tervezett élettartamának időtávján történik.
A figyelembe vett élettartam legfeljebb 25 év lehet.
 (5) Az üzleti tervben időszaki beruházásként figyelembe vehetőek a tervezett élettartam végén szükséges bezárási és
rekultivációs költségek, csökkentve az eszközök és maradékanyagok értékesítéséből származó bevétellel.
 (6) A figyelembe vett diszkontráta a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak
a  belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet
43. cikkének (6) bekezdése szerinti maximális megtérülési ráta aktuális értékével egyezik meg.
(7) Megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelő erőműegység termelőképességének növelése
vagy a továbbműködtetéshez szükséges fejlesztése esetén a Hivatal a megtérülési idő számítása során figyelembe
veszi a már meglévő erőműegységből eredő beruházási és költség előnyöket is.
10. § (1) A beruházás adott évben számított maradványértéke a  piaci villamosenergia-értékesítés feltételezése melletti,
a  tervezett élettartamból még hátralévő évekre vonatkozó pénzáramok diszkontált értéke alapján határozandó
meg.
Az n-edik évre vonatkozó maradványérték meghatározása az 5. mellékletben meghatározott képlet szerint történik.
(2) A villamos energia piaci árait a  hazai szervezett villamosenergia-piac fizikai futures jelentései alapján az  alábbiak
figyelembevételével határozza meg a Hivatal:
a) az elérhető legfrissebb havi jelentés következő 3 évre vonatkozó zsinór (baseload) árai (EUR/MWh);
b) a további évekre ezen három év átlagos ára;
c) 0,9-es korrekciós szorzó minden évre;
d) az elmúlt egy éves időszakra vonatkozóan az  MNB által közzétett Euró/Forint középárfolyamok számtani
átlaga.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott paraméterek aktuális értékét a Hivatal havonta közzéteszi a honlapján. Az egyedi
vizsgálatoknál a kérelem beérkezésének napjáig a Hivatal által közzétett legfrissebb értékeket kell alkalmazni.
8. A kötelező átvétel és a prémium típusú támogatás kérelmezése
11. § (1) Működő erőműegységre vonatkozóan a  kötelező átvétel vagy prémium típusú támogatás újbóli megállapítására
benyújtott kérelem akkor teljesíthető, ha a  továbbműködtetéshez az  eredeti kezdeti beruházási költség legalább
50%-át elérő új beruházásra van szükség.
(2) A kérelem engedélyköteles erőmű esetében legkorábban a  kiserőművi összevont engedélyre vonatkozó
kérelemmel egyidejűleg nyújtható be.
(3) A kérelemhez mellékelni kell:
a) azokat a  rendelkezésre álló dokumentumokat, amelyek hitelt érdemlően igazolják, hogy a  kérelmező
milyen fajtájú és összegű más támogatást (így különösen beruházási támogatás, adómentesség vagy
adókedvezmény, állami támogatást tartalmazó kedvezményes hitel, egyéb közvetlen ártámogatás vagy
kedvezményes csatlakozási díj) vett, vesz vagy tervez igénybe venni a beruházáshoz kapcsolódóan;
b) az erőműegységnek a  tervezett élettartamára vonatkozó, független szaktanácsadó által ellenőrzött üzleti
tervét a Hivatal által közzétett mintának megfelelően;
c) a független szaktanácsadó jelentését és nyilatkozatát, hogy megfelel a független szaktanácsadóra vonatkozó,
(5) bekezdés szerinti feltételeknek;
d) a főberendezések gyártási dokumentációjának azon részét, amelyen fel van tüntetve a  főberendezések
gyártási éve, a  korábbi felújítás ténye és ideje, továbbá azon részeket, amelyekből az  erőműegység
névleges hatásfoka és névleges teljesítőképessége megállapítható, vagy – amennyiben ez  még nem áll
rendelkezésre – a kérelmező nyilatkozatát a gyártási évről;
e) megújuló tüzelőanyag felhasználásával termelt villamos energia esetében a  kérelmező nyilatkozatát arról,
hogy erőműegységét a  megújuló energiaforrásból és a  nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből nyert
villamos energia származásának igazolásáról szóló kormányrendeletnek megfelelően minősítteti;
f ) az igazgatási szolgáltatási díj Hivatal részére történő befizetésének pénzintézeti igazolását;
g) hitelfelvétel esetén a hitelintézethez benyújtott, hitelintézet által elfogadott üzleti tervet vagy a hitelintézet
nyilatkozatát arról, hogy nem követel meg üzleti tervet a hitel elbírálásához;
h) nem engedélyköteles kiserőmű esetén továbbá
ha) a  kérelmező tervezett telephely feletti rendelkezési jogát és a  telephely méretét igazoló
dokumentumot, valamint
hb) a területileg illetékes elosztói engedélyes jóváhagyását a hálózati csatlakozási tervre vonatkozóan;
i) a tervezett telephellyel szomszédos területek helyrajzi számait és az  ezen területeket mutató, elsőfokú
ingatlanügyi hatóság által 45 napnál nem régebben kiadott térképmásolatot (helyszínrajzot);
j) a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény szerinti kapcsolódó vagy
partnervállalkozások felsorolását az alábbiak megadásával:
ja) cégjegyzék szerinti rövidített név;
jb) adószám; és
jc) cégképviseletre jogosult(ak) megnevezése;
k) a pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007. évi
CXXXVI. törvény 3. § r) pontja szerinti tényleges tulajdonos(ok) megnevezését;
l) az erőműegység műszaki adatait a kérelem formanyomtatványa szerint; valamint
m) a támogatásra vonatkozó egyéb jogszabályi feltételeknek való megfelelést igazoló nyilatkozatokat és
dokumentumokat a Hivatal honlapján közzétett listának és mintáknak megfelelően.
 (4) A szükséges benyújtandó adatok és dokumentumok formai és tartalmi követelményeit a  Hivatal a  honlapján
közzéteszi.
 (5) Független szaktanácsadó az  lehet, aki felsőfokú műszaki vagy közgazdasági végzettséggel rendelkezik, továbbá
személyes vagy anyagi érdeke nem fűződik a kérelmezőhöz vagy a beruházáshoz.
9. Záró rendelkezés 12. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
45/2018. (III. 19.) Korm. rendelete az állami és önkormányzati közfeladat-kataszterről.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 2.  § (1)  bekezdése tekintetében a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
kialakításával és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21.  § a)  pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában
1. állami tulajdonú gazdasági társaság: az  államháztartásról szóló törvény szerint a  Kormány tagja, a  Kormány
irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv, vagy más személy vagy szervezet tulajdonosi
joggyakorlása alatt álló, az  állam 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társaság vagy az  ilyen gazdasági
társaság 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társaság,
2. formai hiba: a  közfeladat-kataszter célját nem befolyásoló, tartalmát közvetlenül nem érintő, a  közfeladatkataszter alkalmazását megnehezítő elírás, hiányosság,
3. közfeladat: az államháztartásról szóló törvény szerinti közfeladat,
4. közfeladat-kataszter: a  hatékony állami feladatellátás biztosítása, továbbá a  kormányzati döntéshozatal
támogatása céljából az egyes közfeladatokat a teljesség igényével – a közfeladat ellátásáért felelős, valamint
a  közfeladatot megállapító jogszabály meghatározásával – leíró, deklaratív hatályú, internetes felületen
elérhető és nyilvános digitális adatbázis,
5. önkormányzati tulajdonú gazdasági társaság: a helyi önkormányzat, a helyi önkormányzat jogi személyiséggel
rendelkező társulása, a nemzetiségi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat jogi személyiségű társulása,
a  térségi fejlesztési tanács (a  továbbiakban együtt: önkormányzat) tulajdonosi joggyakorlása alatt álló,
az önkormányzat 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társaság, vagy az ilyen gazdasági társaság 100%-os
tulajdonában lévő gazdasági társaság,
6. tartalmi hiba: a  közfeladat-kataszter célját veszélyeztető vagy meghiúsító, és tartalmát közvetlenül érintő
elírás, hiányosság.
2. § (1) A közigazgatás-szervezésért felelős miniszter a Pest Megyei Kormányhivatal útján működteti a közfeladat-katasztert.
A  Pest Megyei Kormányhivatal ellátja a  jogosultságkezeléssel, valamint a  közfeladat-kataszter alkalmazásszintű
működtetésével kapcsolatos feladatokat.
(2) A  közfeladat-kataszter informatikai üzemeltetését a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen
Működő Részvénytársaság végzi.
3. § (1) A  közfeladat-kataszter tartalmának naprakészen tartását a  4.  § (1)  bekezdése szerint felelős személy köteles
elvégezni.
(2) A  közfeladat-kataszter tartalmát érintő változások átvezetését a  vonatkozó jogszabályi rendelkezés
hatálybalépésétől számított harminc napon belül kell végrehajtani.
(3) Ha egy közfeladat tekintetében több, a  4.  § (1)  bekezdése szerint felelős személy érintett, a  közfeladat-kataszter
tartalmának naprakészen tartását a szabályozási területért első helyen felelős miniszter köteles elvégezni.
4. § (1) A közfeladat-kataszter tartalmának feltöltéséért, módosításáért, a tartalom naprakészen tartásáért, ha a közfeladatot
a) a  köztársasági elnök, az  Országgyűlés, az  Alkotmánybíróság, az  alapvető jogok biztosa, a  bíróságok,
az ügyészségek, a Gazdasági Versenyhivatal, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság vagy
az Egyenlő Bánásmód Hatóság látja el, az igazságügyért felelős miniszter;
b) a Nemzeti Választási Iroda látja el, a választójogi és népszavazási szabályozásért felelős miniszter;
c) a Magyar Nemzeti Bank látja el, a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter;
d) az Állami Számvevőszék vagy a Költségvetési Tanács látja el, az államháztartásért felelős miniszter;
e) a Közbeszerzési Hatóság látja el, a közbeszerzésekért felelős miniszter;
f ) a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal látja el, az energiapolitikáért felelős miniszter;
g) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság látja el, az audiovizuális politikáért felelős miniszter és az elektronikus
hírközlésért felelős miniszter;
h) az Országgyűlési Őrség látja el, a rendészetért felelős miniszter;
i) az  Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára látja el, a  köziratok kezelésének szakmai irányításáért
felelős miniszter;
j) a  Nemzeti Emlékezet Bizottsága látja el, a  kormányzati társadalmi kapcsolatok összehangolásáért felelős
miniszter;
k) a Magyar Honvédség látja el, a honvédelemért felelős miniszter;
l) – a  Kormány, a  kormánybizottság, az  autonóm államigazgatási szerv és az  önálló szabályozó szerv
kivételével – a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló törvény szerinti központi államigazgatási szerv és ezek területi szerve (a továbbiakban együtt: központi
államigazgatási szerv) látja el, a központi államigazgatási szerv irányításáért, vezetéséért vagy felügyeletéért
felelős miniszter;
m) a  fővárosi és megyei kormányhivatal látja el, a  fővárosi és megyei kormányhivatal által ellátott közfeladat
szabályozásáért felelős miniszter;
n) köztestület, illetve a  köztestület által irányított köztestületi költségvetési szerv látja el, a  köztestület által
ellátott közfeladat szabályozásáért felelős miniszter;
o) állami tulajdonú gazdasági társaság látja el, és az állami tulajdonú gazdasági társaság
oa) a  Kormány tagja tulajdonosi joggyakorlása alatt áll, az  államot megillető tulajdonosi jogok és
kötelezettségek összességének gyakorlására jogosult miniszter,
ob) a Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv tulajdonosi joggyakorlása alatt
áll, a  tulajdonosi jogokat gyakorló feletti irányítási vagy felügyeleti jogkör gyakorlására jogosult
miniszter,
oc) más személy vagy szervezet tulajdonosi joggyakorlása alatt áll, a közfeladat szabályozásáért felelős
miniszter,
od) más állami tulajdonú gazdasági társaság 100%-os tulajdonában áll, a  tulajdonos vonatkozásában
a Kormány oa)–oc) alpont szerinti tagja,
p) önkormányzat vagy önkormányzati tulajdonú gazdasági társaság látja el, a közfeladat szabályozásáért felelős
miniszter
felelős.
 (2) A közfeladat-kataszterben új közfeladat rögzítését, a közfeladat-kataszterben lévő közfeladat tartalmi módosítását,
illetve törlését a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter – formai és tartalmi ellenőrzést követő – jóváhagyásával
lehet végrehajtani. A  formai és tartalmi ellenőrzést a  közigazgatás-szervezésért felelős miniszternél a  rögzítési,
a módosítási, illetve törlési javaslat megtételekor az (1) bekezdés szerint felelős személy kezdeményezi.
(3) A közfeladat-kataszter tartalmának naprakészen tartása során az (1) bekezdés a)–j) és n) pontjában meghatározott
szervek véleményezhetik az  (1)  bekezdés szerint felelős személy közfeladat-kataszter módosítására irányuló
javaslatát. A  bíróság által ellátott közfeladatra vonatkozó javaslat véleményezésére az  Országos Bírósági Hivatal
elnöke, az ügyészség által ellátott közfeladatra vonatkozó javaslat véleményezésére a legfőbb ügyész jogosult.
(4) Formai hiba észlelése esetén a formai hibát a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter – az (1) bekezdés szerinti
felelős személy egyidejű értesítése mellett – kijavítja.
(5) Tartalmi hiba észlelése esetén a  közigazgatás-szervezésért felelős miniszter az  (1)  bekezdés szerinti felelős
személyhez fordul, aki köteles a  tartalmi hiba kijavításáról a  megkeresés kézhezvételét követő nyolc napon belül
gondoskodni. Tartalmi hiba kijavítása során a hiba kijavításáért felelős személy a (3) bekezdésnek megfelelően kikéri
a (3) bekezdés szerinti szervek véleményét.
(6) Ha tartalmi hiba kijavításának módjáról vagy annak szükségességéről vita merül fel a  közigazgatás-szervezésért
felelős miniszter és az  (1)  bekezdés szerinti felelős személy között, a  felek kötelesek egyeztetés keretében
megkísérelni a vita rendezését.
5. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
6. § (1) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) A  2.  § (2)  bekezdés tervezetének a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
126/2007. (VI. 28.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Pászka Tibor ezredest 2007. június 30-ai hatállyal
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2007. június 19. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
33/2018. (IX. 28.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Szudáni Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 375/2017. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 375/2017. (XII. 11.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2017. december 11-i 208. számában kihirdetett,
a Magyarország Kormánya és a Szudáni Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló
Megállapodás 11. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás az utolsó olyan értesítés kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, amelyben
az egyik Szerződő Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti a másik Szerződő Felet a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges alkotmányos jogi követelmények teljesüléséről.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítés
kézhezvételének napja: 2018. szeptember 10.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. október 10.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 375/2017. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a Szudáni Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről
szóló  Megállapodás kihirdetéséről szóló 375/2017. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2018. október 10-én,
azaz kettőezertizennyolc október tizedikén lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1222/2018. (IV. 20.) Korm. határozata a „Közvetítői szerződés GINOP-8.3.3-17 azonosító jelű Irinyi tőkeprogram keretében megvalósítandó, a tőkealap kezelését végző pénzügyi közvetítő kiválasztására, pénzügyi közvetítői szolgáltatások nyújtására” tárgyú közbeszerzési eljárás ajánlati felhívása és az ahhoz kapcsolódó közbeszerzési ajánlattételi dokumentáció jóváhagyásáról.
A Kormány jóváhagyja az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság, mint
a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 5.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti ajánlatkérő által
kezdeményezett, a  „Közvetítői szerződés GINOP-8.3.3-17 azonosító jelű Irinyi tőkeprogram keretében
megvalósítandó, a  tőkealap kezelését végző pénzügyi közvetítő kiválasztására, pénzügyi közvetítői szolgáltatások
nyújtására” tárgyú közbeszerzési eljárás ajánlati felhívását és az  ahhoz kapcsolódó közbeszerzési ajánlattételi
dokumentációt, a részére bemutatott tervezet szerint.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2010. (V. 7.) NFGM utasítása az ideiglenes külföldi kiküldetésekről.
Az ideiglenes külföldi kiküldetéssel összefüggő eljárás rendjét és költségtérítését a következők szerint szabályozom:
1. Az utasítás hatálya 1.1. Az utasítás alkalmazási köre – az 1.2. pontban foglaltak kivételével – kiterjed minden olyan ideiglenes külföldi
kiküldetésre, amely teljesítésének anyagi fedezetét részben vagy egészben a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági
Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) Igazgatása költségvetése biztosítja. 1.2. Az állami vezetőt, kabinetfőnököt külföldi tartózkodása idejére megillető juttatásokat az állami vezetők és az
államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok feltételeiről szóló 136/2006. (VI. 26.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) szabályozza. 1.3. Ideiglenes külföldi kiküldetést teljesít az a kiküldött, akinek meghatározott külföldi állomáshelyen történő
munkavégzésének vagy képzésének az időtartama egybefüggően a három hónapot nem haladja meg.
2. Kiküldetések tervezése 2.1. A nemzetközi feladatok összehangolása érdekében a minisztérium szervezeti egységei a tárgyévet megelőző év
december 15-ig utazási programtervet készítenek az elkövetkező évre vonatkozólag, amelyet a Nemzetközi
Kapcsolatok Szervezési Osztálya (a továbbiakban: Utazásszervező) részére megküldenek. Az Utazásszervező a
programterveket összegzi, majd felterjeszti a miniszter, államtitkár, szakállamtitkár és a kabinetfőnök (a továbbiakban:
blokkvezetők) részére jóváhagyásra. 2.2. Az utazási programtervet a blokkvezetők félévente az érintett főosztályvezetők bevonásával felülvizsgálják, majd
ennek eredményéről az Utazásszervezőt tájékoztatják. 2.3. A külföldi kiküldetésekre fordítható kiadási előirányzat és annak belső megosztása az éves keretek felosztása (elemi
költségvetés készítése) során kerül megállapításra. Az utazási keret blokkszintű felosztására az utazási programterv
összegzését és az elemi költségvetés jóváhagyását követően az Utazásszervező – a Költségvetési és Kontrolling
Főosztály (a továbbiakban: KKF) bevonásával – tesz javaslatot, majd a miniszter hagy jóvá. A miniszter által
jóváhagyott, blokkonként felosztott utazási keret (a továbbiakban: blokk-keret) dokumentumát az NKSZO vezetője
legkésőbb az elemi költségvetés elfogadását követő 15. napig megküldi a KKF részére.
2.4. A jóváhagyott éves utazási és napidíj keretekről az Utazásszervező tájékoztatást küld a blokkvezetők részére.
A felosztott blokk-keretek ismeretében a blokkvezetők véglegesítik a felügyeletük alá tartozó szervezeti egységek
utazási programtervét, az egyes utazások becsült várható költsége alapján. Ez alapján az Utazásszervező véglegesíti a
minisztérium utazási programtervét, amelyet a miniszter hagy jóvá, legkésőbb az elemi költségvetés elfogadását
követő 30. napig. 2.5. A felosztott blokk-keretekkel a blokkvezetők saját hatáskörben gazdálkodnak és gondoskodnak arról, hogy azok év
közbeni túllépésére ne kerüljön sor. A felosztott blokk-keretek felhasználásáról az Utazásszervező és a KKF vezet
nyilvántartást a Forrás SQL-rendszerben. Az Utazásszervező a blokkvezetők részére háromhavonta kimutatást küld az
utazási keretek állásáról. 2.6. Az utazási keret jobb tervezhetősége érdekében év elején az NFGM Igazgatása fejezetében rendelkezésre álló összeg
85%-a osztható fel a blokkok között. A fennmaradó 15% tartalékalapot képez, amely a felhasználási adatok
szeptemberi felülvizsgálata, illetve a IV. negyedévi kiküldetések ismeretében kerül felosztásra, illetve jóváhagyásra
a 2.3. pontban foglalt eljárás alapján. 2.7. A blokkvezetők a 2.4. pontban szereplő véglegesített utazási programtervet indokolt esetben év közben
módosíthatják, erre a miniszter által már jóváhagyott keretösszegükön belül a tervezett, de elmaradt kiutazások
terhére kerülhet sor. 3. A kiküldetés engedélyeztetése és feltételei, a feltételekhez kapcsolódó feladatok, nyilvántartások
3.1. A kiküldetés engedélyezése az útindító feljegyzés (nyomtatvány) és az ideiglenes külföldi kiküldetési engedély
(nyomtatvány) kitöltésével és aláírásával történik, melyet minden esetben iktatószámmal kell ellátni.
3.2. A kiküldetés várható költségei megalapozott számításához szükséges az utazás engedélyeztetését megelőzően a
repülőjegy és/vagy vonatjegy előzetes foglalása, valamint ez alapján a repülőjegy és/vagy vonatjegy várható árának
ismerete. Repülő- és vonatjegyfoglalást kizárólag az Utazásszervező végezhet.
3.3. Az ideiglenes külföldi kiküldetési engedélyhez csatolni kell a szállásfoglalásról szóló visszaigazolást, amely tartalmazza
annak költségeit. 3.4. Az ideiglenes külföldi kiküldetés elrendelésére – a kiküldetés során végrehajtandó feladatok meghatározásával –
a kiküldött közvetlen szakmai felügyeletét ellátó főosztályvezető vagy blokkvezető jogosult (kötelezettségvállaló).
A kiutazás elrendelője az útindító feljegyzés aláírásával igazolja az adott külföldi kiküldetésnek az utazási
programtervben való szereplését és szakmai célszerűségét. 3.5. Az ideiglenes külföldi kiküldetés jóváhagyása a szervezeti egységet felügyelő blokkvezető hatásköre. A szakállamtitkár
és kabinetfőnök kiküldetését államtitkár, az államtitkár kiküldetését a miniszter, a miniszterét államtitkár engedélyezi.
A blokkvezető csak szabad blokkfedezet rendelkezésre állása esetén hagyhat jóvá kiküldetést.
3.6. Az útindító feljegyzéseket a szervezeti egységet felügyelő blokkvezető (jóváhagyó) helyett – akadályoztatása esetén –
az általa munkaköri leírásban kijelölt és meghatalmazott helyettes hagyhatja jóvá, akinek személyéről írásbeli
tájékoztatást szükséges küldeni az Utazásszervező, valamint a KKF vezetője részére.
3.7. Amennyiben az elrendelt utazás a jóváhagyott utazási programtervben nem szerepel – az európai uniós döntés
előkészítő, illetve ezt szolgáló szakmai partnerségi hálózati testületek, munkacsoportok fórumaira való kiutazások
kivételével – azt a kötelező eljárási renden felül csak a miniszter engedélyezheti.
3.8. A kereten felüli státuszt az ideiglenes külföldi kiküldetési engedély nyomtatvány „Megjegyzés” rovatában kötelező
jelleggel fel kell tüntetni és rövid indoklással alá kell támasztani annak szükségességét.
3.9. Az elrendelt és jóváhagyott külföldi kiküldetés utazási engedélyét – az útindító feljegyzés és az ideiglenes külföldi
kiküldetési engedély nyomtatványokat – lezárt borítékban az Utazásszervező egység vezetője részére az indulás előtt
7 munkanappal – kivéve a 3.10. pontban foglaltakat – kell megküldeni. (Az útindító feljegyzés és az ideiglenes külföldi
kiküldetési engedély együtt kezelendő). Az utazási engedély időben történő benyújtása – különös figyelemmel a
vízumkötelezett országokra – valamint annak engedélyeztetése a kiküldött kötelezettsége.
3.10. Vízumköteles országokba való utazáskor az Utazásszervező részére a kiküldetés esedékessége előtt minimum
14 munkanappal köteles az utazó eljuttatni az engedélyezett útindító feljegyzés és az ideiglenes külföldi kiküldetési
engedély nyomtatványokat, valamint a vízum beszerzéséhez szükséges dokumentumokat. Ellenkező esetben az
Utazásszervező nem tud felelősséget vállalni az utazás teljesüléséért. (Vízuminformációt lásd: www.kum.hu oldalon.)
3.11. Az elrendelt és jóváhagyott külföldi kiküldetés utaztatásszervezésének lebonyolítását – a szolgálati és a
diplomata-útlevél beszerzését, a szükséges vízum, illetve az utazási jegy beszerzését, az utazási biztosítás intézését és
azok átadását – az Utazásszervező végzi. 3.12. A külföldi kiküldetések ellenjegyzője az Utazásszervező szervezeti egység vezetője, akadályoztatása esetén a szakmai
felügyeletét ellátó blokkvezető, vagy az általa írásban kijelölt személy. Az ellenjegyző ellenőrzi a kiküldetés tartalmi és
formai követelményeinek meglétét, illetve – mint az utazási keret blokkok közötti felosztásáért és ellenőrzéséért
felelős szervezeti vezető – jogosult az adott kiküldetésről, az elrendelő blokkvezetőtől bővebb tájékoztatást/indoklást
kérni. 3.13. Az Utazásszervező a jóváhagyott engedély és kalkuláció alapján az utazóra vonatkozó kalkulált költségeket – napidíj és
dologi útielőleg bontásban – rögzíti a Forrás SQL külföldi kiküldetési modulban. A rögzítést követően az
Utazásszervező feladata a valutafelvételi bizonylat kiállítása és engedélyeztetése, és annak a kiküldött részére történő
átadása az utazás megkezdése előtt minimum 1 nappal.
3.14. Amennyiben a külföldi kiküldetés esetén az NFGM Igazgatása fejezetén kívül más költségviselő is felmerül, azt az
ideiglenes külföldi kiküldetési engedély nyomtatványon, a konkrét költségtípus meghatározásával (utazás, szállás,
napidíj, egyéb) és a költségviselő megjelölésével szükséges jelezni.
3.15. Ha az NFGM Igazgatása finanszírozza a nem minisztériummal jogviszonyban álló személyt, akkor az útindító
feljegyzés, „9. Egyéb, indoklás” pontja alatt részleteiben meg kell indokolni a költségek átvállalásának vagy a személy
utaztatásának szükségességét, amelyet a blokkvezetőknek az elbírálás alatt figyelembe kell vennie. Ebben az esetben
az utazó külsős utazónak minősül és az utazás előkészítése során az eljárást ehhez mérten kell lefolytatni.
3.16. A külföldi kiküldetések adatainak rögzítését az Utazásszervező és a KKF együttesen végzi. Az Utazásszervező szervezeti
egység gondoskodik – a kiküldetési engedélyek alapján – a kiküldetési adatok számítógépes rögzítéséről. A KKF
biztosítja a kiküldetések elszámolási adatainak rögzítését, az ellátmányok biztosítását, valamint a számviteli feladatok
ellátását. 4. Egyes EU-intézmények üléseinek költségtérítése 4.1. A Tanács főtitkársága a tagállamok részére megtéríti a Tanács ülésein – kizárólag a költségtérítéses tanácsi ülések
utazásai nyomtatványban és a bizottságok nyomtatványban foglaltakhoz kapcsolódóan – való részvétellel
összefüggésben felmerült utazási költségeket (az oda- és visszaút utazási költségei: repülőjegy, vonatjegy,
üzemanyag, reptéri transzfer stb., valamint busz-, taxi-, parkolás- és autópálya-használati költségek).
4.2. A Tanács üléseire kiküldött tagállami szakértők az üléseken való részvételt, az ülések kezdetén kiosztott „Participants”
fejléccel ellátott, ún. sárga dokumentum megfelelő kitöltésével igazolják. A részvétel hazai igazolására az ülésen
közreadott, megfelelően kitöltött delegációs jelenléti lista szolgál, amiről a résztvevők fénymásolatot kapnak.
4.3. Tekintettel arra, hogy a Tanács nem minden ülésén kerül sor delegációs jelenléti lista kiosztására, ennek hiányában a
kiküldött a nyilatkozat a Tanács térítéses ülésein való részvételről (nyomtatvány) alapján kitöltött utólagos
nyilatkozata is elégséges az úti elszámoláshoz. 4.4. A Tanács a tagállamokban kijelölt központi kapcsolattartó szerven – Magyarország esetében a Külügyminisztériumon
(KÜM) – keresztül biztosítja a finanszírozást. 4.5. A pénzügyi elszámolás lebonyolítása a következők szerint valósul meg:
– Az elszámolás utólag, havonta, egy összegben történik.
– A havi elszámolásokat a tárgyhót követő hó 20-ig kell a KKF-nek a KÜM részére benyújtania.
– A KÜM negyedévente utólag – a negyedév utolsó elszámolásának beérkezését követő 40 munkanapon belül – az
ellenőrzést követően egy összegben teljesíti a visszafizetést. – A dokumentumok másolatát (számla, bizonylat, aláírt jelenléti ív, stb.) a KÜM részére az elszámolással együtt kell
megküldeni. 4.6. Az EU által nyújtott támogatás felhasználásával összefüggő ügyviteli és adatszolgáltatási feladatok ellátása a KüM által
biztosított elektronikus táblázatban történik. Ennek kitöltését a KKF végzi úgy, hogy az EU-intézmények által nyújtott
költségtérítés annak a szervezeti egységnek az utazási keretéhez kerül elszámolásra, amelynek munkatársa a
költségtérítés melletti kiküldetést végrehajtotta. 4.7. Az EU egyéb intézményei (pl. az Európai Bizottság) a meghívó levélben foglaltak szerint térítik meg az üléseken
résztvevők utazási költségeit a meghívó levélhez mellékelt, vagy a helyszínen kapott nyomtatványnak – a kiküldött
által történő – pontos kitöltése alapján. A költségtérítések teljesülését a KKF figyelemmel kíséri, a megtérülés
elmaradása esetén pedig felkéri az ilyen típusú ülésen részt vevőt a szükséges intézkedés megtételére.
4.8. Költségtérítés esetén az ideiglenes külföldi kiküldetési engedélyen az ülés megfelelő kategóriája mellett a
költségtérítéses státuszt is meg kell jelölni. 5. A kiküldött költségtérítése
5.1. A kiküldöttet a külföldi tartózkodás során felmerülő, indokolt mértékű költségeinek fedezetére költségtérítés illeti
meg. 5.2. A kiküldöttet megillető költségtérítések a napidíj, a kiküldetés helyére történő kiutazás és hazautazás költsége, utazási
biztosítás, szállásköltség, valamint a kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségek
számviteli bizonylatnak megfelelő okmánnyal, vagy költségkifizetést alátámasztó egyéb bizonylattal igazolt összege.
6. Napidíj 6.1. A napidíjra vonatkozó rendelkezések – minden ideiglenes kiküldetést teljesítő személy számára – az ideiglenes
külföldi kiküldetés napidíjának összegéről és kifizetéséről szóló 204/2009. (IX. 18.) Korm. rendeletben kerülnek
meghatározásra. A napidíj összege jelenleg bruttó 40 euró. A napidíj összege után az ideiglenes külföldi kiküldetést
teljesítő személyt a hatályos jogszabályoknak megfelelően adó- és járulékfizetési kötelezettség terheli.
6.2. A kiküldetés időtartamát a kiküldő szervezeti egység vezetője köteles úgy megállapítani, hogy az a lehető legkisebb
költséggel járjon. Abban az esetben, ha a kiutazásra a kiküldetési feladat (program) kezdetének napját megelőző
napon, illetve a hazautazásra a kiküldetési feladat befejezte napját követő napon kerül sor, azt az útindító
feljegyzésben részletesen meg kell indokolni. 6.3. A kiküldöttet arra a naptári napra, amelyen a külföldön töltött idő tartama eléri a nyolc órát a teljes napidíj, amelyen
eléri a négy órát, de kevesebb, mint nyolc óra a napidíj 50%-a illeti meg.
6.4. Nem illeti meg napidíj a kiküldöttet, ha a külföldi tartózkodás négy óránál rövidebb. A kiküldöttet a következő napi
programból adódóan szükséges előző napi kiutazás esetén a napidíj 50%-a illeti meg abban az esetben is, ha az előző
napi kinntartózkodás időtartama eléri a 8 órát. 6.5. A kiküldött személy napidíját megalapozó nap meghatározásánál a külföldi kiküldetés tényleges időtartama az
indulás és az érkezés tényleges időpontja között eltelt idő. A tényleges időpont megállapítása szempontjából
az országhatár átlépését légi és vízi út esetén az indulás szerinti időpontot egy órával megelőzően, illetőleg az érkezést
egy órával követően kell figyelembe venni. 6.6. Ha az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő személy a kiküldetés időtartama alatt díjtalan ebédben, illetve
vacsorában részesül, az adott naptári napra jutó napidíját étkezésenként 30%-kal csökkenteni kell.
7. Utazási költségek 7.1. A kiküldetéshez igénybe vehető közlekedési eszköz (repülőgép, vonat, hajó, hivatali gépkocsi gépkocsivezetővel,
CASCO biztosítással rendelkező saját gépkocsi) meghatározása a kiküldetés elrendelőjének hatásköre.
7.2. Az utazást a legcélszerűbb útvonalon és költségkímélő módon kell teljesíteni.
7.3. A kiküldetésekre egy szervezeti egységtől, különösen indokolt esetektől eltekintve, csak egy fő utazhat. Egynél több fő
kiutazására ugyanazon programra csak indokolt esetben kerülhet sor, amelynek indoklását a kiküldetés elrendelője az
ideiglenes külföldi kiküldetési engedély nyomtatvány „Megjegyzés” rovatában köteles megadni. Blokkvezető utazása
esetén szakmai munkatárs kísérete indokolt. 7.4. Repülőgépen történő utazás
7.4.1. A Kormány tagja részére business osztálynak megfelelő árú repülőjegy vásárolható. Az utasítás hatálya alá
tartozó más személyek részére Európán belüli utazásnál turista, a négy óra repülési időt meghaladó tengerentúli
utazásnál business osztály komfortosztálynak megfelelő árú repülőjegy vásárolható.
7.4.2. Az állami vezetőt kísérő delegáció utazása esetén, ha a delegációvezető egyedül jogosult business osztályú
jegyre, akkor a delegáció vezetőjének döntése alapján további egy tagja részére biztosítható Komfort (Business „C”)
osztályú repülőjegy. 7.4.3. A kiküldött kérésére a rendelet, illetve az utasításban megállapított osztálynál alacsonyabb kategóriájú
repülőjegy is biztosítható és az utasítástól eltérő magasabb kategóriájú repülőjegyek kizárólag a miniszter
jóváhagyásával vásárolhatók meg. 7.4.4. Az NKSZO nem köteles vezetni a légitársaságoknál regisztrált egyéni pontgyűjtő kártyákat, csak ha arról hivatalos
megkereséssel fordul a kedvezményezett az NKSZO vezetőjéhez. 7.4.5. A kormányváró használatát a Rendelet 8. § (3) bekezdése illetve a protokoll, reprezentáció, fordítás, tolmácsolás
tárgyú kötelezettségvállalások rendjéről szóló NFGM utasítás szabályozza. 7.5. Vonattal történő utazás esetén I. osztályú vonatjegyre jogosultak az I. és II. kategóriába sorolt kiküldöttek, II. osztályú
vonatjegyet pedig a III. kategóriába sorolt kiküldöttek vehetnek igénybe. (Az osztályok besorolását lásd az ideiglenes
külföldi kiküldetést teljesítők kategóriái nyomtatványban.) 7.6. Hivatali vagy saját gépkocsi használata az európai országokba történő utazás esetén engedélyezhető.
7.7. A hivatali gépkocsi külön belső szabályozás alapján igényelhető, a külföldi kiküldetés kezdési időpontja előtt
legkésőbb 7 munkanappal. 7.8. Saját személygépkocsival történő utazás esetén a tulajdonost a jogszabályok szerinti üzemanyag- és általános
gépjármű-használati költségtérítés illeti meg. 7.9. A gépkocsi használatával összefüggő, valutában felmerülő várható költségre ellátmányelőleget az ideiglenes külföldi
kiküldetési engedély nyomtatványon kell engedélyeztetni. 8. Szállásköltség 8.1. A szállodai szobafoglalás a kiutazó feladata, a költségtakarékosság szempontjainak figyelembevételével és lehetőség
szerint az adott országban lévő magyar külképviselet közreműködésével.
8.2. A szálloda visszaigazolásának másolatát a szobafoglalásról és annak áráról az ellátmány igényléséhez – a szállásköltség
előlegösszegének megállapítása érdekében – mellékelni kell. A szállodai visszaigazolás hiányában is szükséges a
szállásköltség engedélyeztetése az ideiglenes külföldi kiküldetési engedélyben (nyomtatvány).
8.3. A költségvetési források hatékony és gazdaságos felhasználásának figyelembevételével az ideiglenes külföldi
kiküldetést teljesítő miniszter, államtitkár legfeljebb 400 euró/éj összeghatárig, szakállamtitkár, kabinetfőnök,
valamint az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítők kategóriái (nyomtatvány) I. kategóriájába sorolt kiküldetést
teljesítők esetében legfeljebb 250 euró/éj összeghatárig terjedő szálloda választása indokolt.
8.4. Az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítők kategóriái (nyomtatvány) II. és III. kategóriájába sorolt kiküldöttek
szállásdíja 150 euró/éj összeghatárig terjedhet, az e fölötti szállásdíj csak külön indoklás alapján engedélyezhető.
Miniszterelnöki, valamint köztársasági elnöki delegációban való részvétel tekintetében a fenti kategóriáktól el lehet
térni. 8.5. Az utasítás 11. pontja szerinti elszámolás során szükséges a szálloda által kiállított számviteli bizonylatnak megfelelő
okmány csatolása. 9. A kiküldetéssel kapcsolatos költségek térítése
9.1. A kiküldött költségeiből a munkavégzésével, a kiküldetés lebonyolításával összefüggő, a minisztérium nevére kiállított
számviteli bizonylatnak megfelelő okmánnyal, vagy költségkifizetést alátámasztó egyéb bizonylattal igazolt és a
kiküldetést elrendelő vezető által is igazolt költségeit számolhatja el.
9.2. A kiküldetés ideje alatt felmerülő reprezentációs költség csak a kiküldetést jóváhagyó vezető előzetes engedélye
alapján számolható el. 9.3. A bizonylattal igazolt szobaár mellett mosatási és vasalási költség címén szállodai éjszakánként az egynapi
szállásköltség 10 %-át meg nem haladó, a minisztérium nevére kiállított számlával igazolt kiadás költsége 14 napon túli
kiküldetés esetén elszámolható. 9.4. A kiküldetés során felmerülő hivatalos telefon-, fax-, internet- és egyéb kommunikációs költség – a hívott szám
feltűntetése mellett – a kiküldetést elrendelő igazolása alapján számolható el.
9.5. A kiküldöttet az indulásnál és az érkezésnél megilleti a tartózkodási helytől az állomásig (repülőtérig), illetve az
állomástól a tartózkodási helyig megtett út számlával igazolt költsége. Ehhez az utazáshoz külföldön elsődlegesen a
helyi tömegközlekedési eszközt szükséges igénybe venni, amelynek igazolása számla hiányában a megőrzött
menetjeggyel történik. 9.6. Számlával igazolt taxiköltség megtérítésére jogosult a blokkvezető, valamint az ideiglenes külföldi kiküldetést
teljesítők kategóriái (nyomtatvány) I. kategóriába sorolt köztisztviselő. A II. és III. kategóriába sorolt kiküldött részére a
kiküldetést engedélyező külön engedélyével téríthető taxiköltség. 9.7. A magyarországi repülőtéri oda- és visszautazás költségeként – ideértve a saját gépkocsi használatának, taxi
igénybevételének esetét – a repülőtéri minibusz-szolgáltatás díja számolható el. Ettől eltérni kivételesen indokolt
esetben, a kiküldetést elrendelő keretgazda külön engedélyével lehet. Saját gépkocsi repülőtéri parkolói díjának
elszámolására nincs lehetőség, ide nem értve a 4.1. pontban szabályozott esetet.
9.8. Külföldön indokolt esetben, az 9.5. alpontban foglaltakon túlmenően igénybe vett helyi tömegközlekedési eszköz
költségeinek számlával igazolt összege számolható el. Számla hiányában a megőrzött menetjeggyel és az igazolás
hivatalos külföldi kiküldetés során felmerült tömegközlekedési költségek elszámolhatóságáról (nyomtatvány)
kitöltésével – amennyiben az alapján az utazás egyértelműen beazonosítható – a kiküldetést elrendelő szervezet
vezetőjének írásban adott engedélyével számolható el a költség.
9.9. A külföldi utazás lebonyolításához kapcsolódó vízumdíjat, a szolgálati útlevél díját, az utazáshoz kapcsolódó kötelező
oltásokat és a személyi, poggyászbiztosítás költségét a minisztérium fedezi az adott keret terhére.
9.10. A minisztérium költségvetése terhére kiadásként nem számolható el a kiküldött hibájából eredő bármilyen anyagi kár
ellenértéke, a közlekedésrendészeti kihágás és egyéb hatósági büntetés költségei, valamint a szállodai szobai
szolgáltatások (pl. minibár) a 9.3. pontban foglaltak kivételével.
10. Útielőleg 10.1. A kiküldött útielőleget csak azon jóváhagyott külföldi kiküldetési engedély esetén igényelhet, amennyiben eleget tett
a 11.1. pont szerinti korábbi kiküldetése elszámolási kötelezettségének.
10.2. Kivételt képez, ha az előző kiküldetés visszaérkezési időpontjától az elrendelt utazás megkezdésének napjáig
5 munkanapnál kevesebb idő telt el, vagy egyéb indok alapján a miniszter azt külön engedélyezi. Ez esetben a
kiküldöttnek a második kiküldetés befejezését követő 8 napon belül kell elszámolnia mindkét kiküldetéssel.
10.3. A minisztérium által használt pénzügyi-számviteli integrált rendszer „Külföldi kiküldetés” modulja nyomon követi a
külföldi kiküldetések elszámolását. Amennyiben nem történik meg a külföldi kiküldetés költségeinek utasítás szerinti
teljes körű elszámolása, lezárása – ez alatt értendő a visszafizetés, illetve pótkifizetés a valutapénztáron keresztül,
amely az elszámolás lezárását jelenti –, úgy a kiküldetésből való visszaérkezést követő 21. naptól újabb kiküldetési
előleg kiadását a rendszer nem tesz lehetővé, kiküldetés nem indítható.
10.4. A napidíjra a 6.1. pont szerinti összeg vehető fel. A dologi kiadásokra (szállásköltségre, a kiküldetés teljesítésével
összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségre) útielőleg CHF-, EUR-, GDP- és USD-valutában igényelhető.
10.5. A kiküldetéshez kötődő bármilyen előzetes kifizetés kizárólag számla – vagy annak hiányában kivételesen indokolt
esetben miniszteri engedéllyel ellátott díjbekérő – ellenében igényelhető.
10.6. Egyéb indokolt dologi költség igénylése esetén a 6.1. pont szerinti egy napra járó napidíjnak megfelelő összegű előleg
adható. Amennyiben az utazás időtartama meghaladja a 6 napot, 2 napra járó napidíjnak megfelelő összegű előleg
biztosítható. Kivételes esetben, az e mértéket meghaladó összegű előleg kifizetéséhez a blokkvezető engedélye
szükséges. 10.7. A minisztériumi bankkártya használatára jogosultak a blokkvezetők, valamint az elszámoltatását ellátó ügyintézők.
10.8. A minisztériumi utazások gyakoriságára tekintettel egyedi kérelemre az államtitkár további köztisztviselők részére
állapíthat meg jogosultságot a minisztériumi bankkártya használatára. A minisztériumi bankkártyák ügyintézésével
kapcsolatos feladatokat a KKF látja el. 10.9. A napidíj és a jóváhagyott dologi útielőleg valutaösszegét az utazó, vagy annak meghatalmazottja a KKF Pénzügyi és
Gazdálkodási Osztályának valutapénztárában veheti fel az engedélyeztetett valutafelvételi alapján az utazás
megkezdése előtt minimum 1 nappal. Meghatalmazott eljárása esetén a valutapénztári meghatalmazás
nyomtatványt szükséges csatolni. 11. Elszámolás 11.1. A kiküldetés befejeztével a kiküldött köteles a felvett ellátmánnyal a kiküldött által elszámolt utazási költségek
nyomtatványon elszámolni – a kiküldetés során igénybe vett ingyenes étkezések számának megjelölése mellett –,
valamint a kiküldetés szakmai teljesítését és az elszámolást a kiküldetés elrendelőjével igazoltatni és az aláírt
nyomtatványt a KKF részére 8 napon belül eljuttatni. A jelen pontba foglalt nyomtatványok és a kiküldetés
költségeinek elszámolására alkalmas eredeti dokumentumok adatai alapján Elszámolólap készül, amely a kiküldött
részére 8 munkanapon belül megküldésre kerül. 11.2. A miniszter, a szakállamtitkár és a kabinetfőnök elszámolását az államtitkár, az államtitkár elszámolását a miniszter
hagyja jóvá azzal, hogy a kiküldetés indokoltságának és a feladat elvégzésének igazolása minden esetben a kiküldetést
elrendelő vezető feladata. 11.3. Az elszámoláshoz mellékletként csatolni kell a költségek igazolására szolgáló eredeti számlákat, dokumentumokat:
menetjegy, biztosítási kötvény, felvett előleg dokumentációja, szállodai számla, helyi közlekedési eszköz esetleges
költségeinek számlája, bankkártyahasználat bizonylatai, egyéb felmerült költségek számlái, tanácsi ülés esetén aláírt
jelenléti ív, a törzsutaspontok jóváírása érdekében a beszállókártya.
11.4. Az utazás elmaradása vagy halasztása esetén a kiküldött köteles az előleget a KKF Pénzügyi és Gazdálkodási Osztály
valutapénztárában 3 munkanapon belül visszafizetni. 11.5. Az útelszámolásból adódó követelés vagy tartozás pénzügyi rendezését személyesen vagy meghatalmazott útján
lehet teljesíteni a minisztérium valutapénztárában. Meghatalmazott eljárása esetén a valutapénztári meghatalmazás
nyomtatványt szükséges csatolni, kivéve, ha 10.9. alpontban szabályozott eljárás során már csatolásra került.
11.6. A költségekkel történő elszámolás (ideértve a kiküldött befizetési kötelezettségét, illetve a minisztérium által történő
kifizetést) kézpénzben, csak és kizárólag a felmerülés valutanemében történhet azzal, hogy a Magyar Köztársaság
területén felmerült forintköltséget (pl. reptéri minibusz, taxi) a minisztérium utólag, banki átutalás útján téríti meg,
forintban. 12. Úti jelentés 12.1. A kiküldött a kiküldetést elrendelő vezető részére az ideiglenes kiküldetés során végzett munkáról, a tárgyalások
eredményéről, a kapcsolódó további feladatokról a megérkezést követő 8 munkanapon belül az úti jelentést
(nyomtatvány) köteles elkészíteni, amelyet a kiküldetést elrendelő vezető láttamoz. Ezt követően a kiküldöttnek az úti
jelentés egy példányát az elszámoláshoz kell csatolnia és azzal együtt eljuttatnia a KKF részére, amelyet a főosztály az
elszámolás beérkezése napján továbbít az NKSZO részére. 12.2. Az NKSZO köteles gondoskodni arról is, hogy az úti jelentés – az Informatikai Főosztály és a kiküldött bevonásával –
a minősített adatokat tartalmazó jelentések kivételével az intraneten is hozzáférhető legyen. Ennek megvalósítása
érdekében a kiküldött az úti jelentést elektronikus formában is megküldi az NKSZO részére az utazasok@nfgm.gov.hu
e-mail címre. 12.3. A kiküldött, amennyiben szolgálati vagy diplomata-útlevéllel utazott – a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény,
illetve a külügyminiszter által kiállított útlevelek kezelésének szabályairól szóló 1/1998. (X. 14.) KüM rendeletnek
megfelelően – köteles azt az utazás végén az NKSZO részére leadni, amelyet rögtön az útlevéltartóra rávezetnek.
A leadás elmulasztásából adódó útlevél elvesztéséért és az ebből következő utazás meghiúsulásáért az NKSZO nem
vonható felelősségre. 13. Záró rendelkezések 13.1. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
13.2. Az ezen utasításban meghatározott szolgáltatások igénylése nyomtatványokon történik.
13.3. Felhívom az NKSZO vezetőjét, hogy – a KKF vezetőjének egyetértésében –
a) Útindító feljegyzés, b) Ideiglenes külföldi kiküldetési engedély,
c) Ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítők kategóriái, d) Kiküldött által elszámolt utazási költségek,
e) Úti jelentés, f) Igazolás hivatalos külföldi kiküldetés során felmerült tömegközlekedési költségek elszámolhatóságáról,
g) Költségtérítéses tanácsi ülések utazásai, h) Bizottságok, i) Nyilatkozat a tanács térítéses ülésein való részvételről,
j) Valutapénztári meghatalmazás nyomtatványok tartalmát, – melyek alkalmazása az utasítás végrehajtása során kötelező – meghatározza és azokat az
ezen utasítás közzétételét követő 3 napon belül az intraneten közzétegye.
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
24/2013. (VI. 12.) KüM közleménye az Európa Tanács Emberkereskedelem Elleni Fellépésről szóló Egyezményének kihirdetéséről szóló 2013. XVIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi XVIII. törvénnyel a  Magyar Közlöny 2013. március 19-i, 46. számában kihirdetett, az  Európa Tanács
Emberkereskedelem Elleni Fellépésről szóló Egyezménye 42. Cikk (4)  bekezdése az  alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„Azon (1)  bekezdésben említett államok vagy az  Európai Közösség vonatkozásában, amelyek később ismerik el
az Egyezményt magukra nézve kötelezőnek, az Egyezmény a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe
helyezésének napjától számított három hónapos időtartam lejártát követő hónap első napján lép hatályba.”
A megerősítő okirat letétbe helyezésének napja: 2013. április 4.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2013. augusztus 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi XVIII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy az Európa
Tanács Emberkereskedelem Elleni Fellépésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. évi XVIII. törvény 2. és 3. §-a
2013. augusztus 1-jén, azaz kettőezer-tizenhárom augusztus elsején lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
342/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Sági
Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország addisz-abebai nagykövetségének
a vezetésével.
Budapest, 2015. december 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
323/2017. (XI. 8.) Korm. rendelete az ÉGÁZ–DÉGÁZ Földgázelosztó Zártkörűen Működő Részvénytársaság 100%-os részvénycsomagjának az NKM Nemzeti Közművek Zártkörűen Működő Részvénytársaság általi megvásárlása nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996.  évi LVII.  törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996.  évi LVII.  törvény
24/A.  §-a alapján az  ÉGÁZ–DÉGÁZ Földgázelosztó Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely: 6724 Szeged,
Pulcz  utca  44., cégjegyzékszám: 06-10-000470) 100%-os részvénycsomagjának az  NKM Nemzeti Közművek
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely: 1023 Budapest, Árpád fejedelem útja 26–28.; cégjegyzékszám:
01-10-048351) által történő megszerzését – tekintettel a  földgázenergia közszolgáltatási tevékenységet végezni
kívánó, piaci alapokon megszervezett, hosszú távon fenntartható módon működő és az  ellátás biztonságát
garantáló nemzeti közműszolgáltatási rendszer megszervezésére – közérdekből nemzetstratégiai jelentőségű
összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
313/2011. (XII. 23.) Korm. rendelete az önálló orvosi tevékenységről szóló 2000. II. törvény végrehajtásáról.
A Kormány az önálló orvosi tevékenységről szóló 2000. évi II. törvény 3. § (9) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya az önálló orvosi tevékenységről szóló 2000. évi II. törvényben (a továbbiakban: Öotv.)
meghatározott háziorvosokra, házi gyermekorvosokra és fogorvosokra (a továbbiakban együtt: háziorvos), valamint
a praxiskezelőre terjed ki. 2. Fogalommeghatározások 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) háziorvosi körzet: a területi ellátási kötelezettség alapján a feladattal érintett települési önkormányzat
(a továbbiakban: önkormányzat) által az Öotv. 2. § (2) bekezdése szerint rendeletben – jogszabályban
meghatározottak figyelembevételével – meghatározott település, települések, illetve településrész,
településrészek; b) tartósan betöltetlen háziorvosi körzet: az a területi ellátási kötelezettséggel működő háziorvosi körzet,
ba) amelyben az ellátási kötelezettségnek hat hónapot meghaladóan csak helyettesítéssel tudnak eleget tenni,
kivéve, ha ennek az az oka, hogy a körzetet ellátó háziorvos munkavégzésében akadályoztatva van, vagy
bb) amelyben – a helyettesítés kivételével – az önkormányzat az ellátás nyújtásáról legalább hat hónapig nem
tud gondoskodni önálló orvosi tevékenység végzésére jogosult személlyel;
c) praxisengedély: az Öotv. 1. § (2) bekezdés c) pontja szerinti engedély.
(2) Az (1) bekezdés b) pont ba) alpontja szempontjából a háziorvos a munkavégzésben akkor akadályozott, ha
a tevékenységét keresőképtelensége, hivatalos távolléte, szabadsága vagy gyermekápolás, -gondozás miatt nem
végzi, illetve, ha a munkavégzés a közmegbízatásával összeférhetetlen vagy közmegbízatása miatt a tevékenységét
ellátni nem tudja. (3) E rendelet háziorvosi körzetre, illetve tartósan betöltetlen háziorvosi körzetre vonatkozó rendelkezéseit a fogorvosi
körzetre is alkalmazni kell. (4) Az Öotv. 2. § (4) bekezdés b) pontja alkalmazásában egyenesági leszármazó a praxisjog jogosultjának gyermeke,
örökbefogadott és nevelt gyermeke, illetve unokája. 3. Praxisengedély
3. § (1) Az Öotv.-ben foglalt kivétellel önálló háziorvosi tevékenységet végezni csak praxisengedély birtokában lehet.
(2) A praxisengedély kiadása annak az egészségügyi államigazgatási szervnek a hatáskörébe tartozik, amely az adott
praxisjoggal érintett egészségügyi szolgáltató működési engedélyének kiadására jogosult (a továbbiakban:
engedélyező szerv). 4. § (1) A praxisengedélyt az engedélyező szerv annak az orvosnak adja ki, aki háziorvosi tevékenység végzésére a vonatkozó
jogszabályok rendelkezései szerint jogosult, és megfelel a (2)–(3) bekezdés szerinti feltételeknek.
(2) A praxisengedély kiadása iránti kérelemhez csatolni kell:
a) a jogszabályban meghatározott alkalmassági vizsgálat eredményéről szóló igazolást,
b) az (1) bekezdésben foglalt jogszabályban meghatározott feltételek fennállásáról szóló igazolásokat,
dokumentumokat. (3) A (2) bekezdésben meghatározott okiratokon túlmenően a praxisengedély kiadása iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) a praxisjog átruházásáról szóló szerződést, b) a kérelmező és az önkormányzat által kötött előszerződést,
c) a praxisjog folytatása esetén a kérelmezőnek a folytatásra való jogosultságát igazoló okiratokat, ideértve – több
folytatásra jogosult személy esetén – az Öotv. 2. § (5) bekezdésében meghatározott megállapodást is.
5. § (1) Nem kaphat praxisengedélyt az a kérelmet benyújtó orvos,
a) aki praxisengedéllyel már rendelkezik, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra,
b) akitől a praxisjogot az orvosi tevékenysége gyakorlásával összefüggő jogszabálysértő magatartása miatt
visszavonták, a visszavonástól számított 5 évig. (2) Amennyiben a praxisjog jogosultja másik körzetre vonatkozó praxisjogot szerez, a korábbi praxisjog elidegenítéséig,
de legfeljebb az új praxisjog adásvételétől számított 6 hónapig az új praxisjogra vonatkozóan kiadható
praxisengedély, feltéve, hogy a korábbi praxisjoggal érintett körzetben a praxisjog jogosultja a helyettesítéséről
gondoskodik. 6. § A praxisengedélyre vonatkozó határozatot közölni kell az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat
(a továbbiakban: ÁNTSZ) Országos Tisztifőorvosi Hivatalával, az Országos Alapellátási Intézettel (a továbbiakban:
OALI), az Országos Egészségbiztosítási Pénztárral és az állami adóhatósággal.
7. § (1) A praxisengedélyt vissza kell vonni, ha
a) a praxisjog jogosultja a jog elnyerése iránti eljárás során az ügy érdemi elbírálása szempontjából rosszhiszemű
volt, b) a praxisjog jogosultja a 4. § (1) bekezdésében meghatározott feltételekkel már nem rendelkezik,
c) az ÁNTSZ vagy az engedélyező szerv három éven belül legalább két alkalommal jogszabálysértés miatt
intézkedett, és a háziorvos a határozatban foglaltaknak nem tett eleget,
d) az ÁNTSZ vagy az engedélyező szerv ismételt figyelmeztetése ellenére a háziorvos az ellátást nem, illetve
– a helyettesítés kivételével – nem személyesen nyújtja,
e) az 5. § (2) bekezdése szerinti határidő letelik.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazása szempontjából rosszhiszeműnek minősül különösen az a személy, aki az
eljárás során valamely, az engedély megadása szempontjából fontos tényt, adatot, körülményt elhallgat, adatot
meghamisít, vagy más módon a hatóságot megtéveszti. (3) Ha a háziorvos a tevékenység ellátására egészségi ok miatt vált véglegesen alkalmatlanná, a jogszabály szerinti
alkalmassági vizsgálat időpontjától számított hetedik hónap első napján kell a praxisengedélyét visszavonni.
(4) A 3. § (2) bekezdése szerinti szerv az (1) bekezdés b)–c) pontjában foglaltak fennállását a praxisengedély kiadásától
számított 5 évenként, a (3) bekezdésben foglaltakat a vonatkozó jogszabályokban meghatározott időszakonként
ellenőrzi. (5) A praxisengedély visszavonását – az állami adóhatóság kivételével – a 6. § szerinti szervek is kezdeményezhetik.
(6) A praxisengedély visszavonásáról szóló határozatot közölni kell az önkormányzattal és azokkal a szervekkel,
amelyekkel a praxisengedélyre vonatkozó határozatot közölték. 8. § Amennyiben a praxisjog jogosultja meghal, a praxisjog folytatására a 3–7. § rendelkezéseit kell alkalmazni. A praxisjog
folytatására jogosult személy a korábbi praxisjoggal rendelkező személy halálától számított 60 napon belül nyújthatja
be a praxisjog iránti kérelmet, feltéve, hogy a) megfelel az e rendeletben és a vonatkozó jogszabályokban foglalt feltételeknek, vagy
b) egy éven belül megfelel az a) pont szerinti feltételeknek, és erre az időszakra gondoskodik a helyettesítésről.
9. § (1) A vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint kell a helyettesítésről gondoskodni, ha
a) a praxisjog jogosultja a személyes szolgáltatásnyújtási kötelezettségének nem tud eleget tenni, vagy
b) a háziorvosi körzet tartósan betöltetlen. (2) A helyettesítést – miniszteri rendeletben foglaltakat is figyelembe véve – olyan orvos láthatja el, aki megfelel
a praxisjog megszerzéséhez és a tevékenység gyakorlásához szükséges személyi feltételeknek.
10. § (1) A háziorvosi szolgáltatást nyújtó szervezetben önálló háziorvosi tevékenységet kizárólag praxisjoggal rendelkező tag,
illetve alkalmazott láthat el. (2) A praxisjog jogosultja – a helyettesítés kivételével – csak egy háziorvosi körzetben végezhet önálló orvosi
tevékenységet. 11. § A praxisjogot elidegenítő háziorvos, illetve tartósan betöltetlen körzet esetén a helyettesítő gondoskodik a szakmai
feladatok, valamint – az egészségügyi és hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló
törvénynek megfelelően – a bejelentkezett betegek dokumentációjának és nyilvántartásának a háziorvosi
szolgáltatást nyújtó új háziorvos számára történő átadásáról. 4. Praxiskezelő, a praxisjog elidegenítése
12. § (1) A Kormány praxiskezelőként az OALI-t jelöli ki.
(2) A praxiskezelő országos nyilvántartást vezet a) a praxisengedélyekről,
b) a tartósan betöltetlen körzetekről, valamint c) a praxisjogra vonatkozóan lebonyolított adásvételekről.
13. § (1) A praxisjogot csak olyan személy részére lehet elidegeníteni, aki – figyelembe véve az 5. § (2) bekezdésében foglaltakat
is – nem rendelkezik praxisjoggal, de igazolja, hogy megfelel a praxisjog megszerzéséhez szükséges feltételeknek.
(2) A praxisjogra vonatkozó adásvételt az adásvétel megvalósulását követő harminc napon belül az eladó bejelenti
a praxiskezelőnek. 14. § (1) A praxisjogot elidegeníteni szándékozó háziorvos – ideértve az Öotv. alapján a praxisjog elidegenítésére jogosult
egyéb személyt is – ezen szándékát bejelentheti a praxiskezelőnek. A praxiskezelő a bejelentés alapján a honlapján
– ingyenesen – közzéteszi: a) az eladó nevét,
b) a praxisjoggal érintett körzet megnevezését, c) a praxisjog vételárát.
(2) A praxisjog értékének alapja – ha a felek másként nem rendelkeznek – a praxisjogot érintő körzetben működő
egészségügyi szolgáltatónak az eladást megelőző évben fizetett finanszírozási összeg 80%-a.
5. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
16. § (1) Az Öotv. 3. § (5) bekezdése szerinti orvosnak az e rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott működtetési engedély
– e rendelet erejénél fogva – az e rendelet szerinti praxisengedélynek minősül.
(2) A 13. § (2) bekezdése szerinti kötelezettséget az e rendelet hatálybalépését követően megvalósuló adásvétel esetén
kell teljesíteni. 17. § Hatályát veszti a háziorvosi működtetési jog megszerzéséről és visszavonásáról, valamint a háziorvosi tevékenységhez
szükséges ingó, ingatlan vagyon és működtetési jog megszerzésének hitelfeltételeiről szóló 18/2000. (II. 25.) Korm.
rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
205/2012. (VIII. 2.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 56/B. § (1) bekezdése, 59. § (2) bekezdés c) pontja és 59. § (6) bekezdés c) pontja alapján
– a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Oláh János dandártábornok hivatásos szolgálati viszonyát 2012. május 4-ei
hatállyal – méltatlanság megállapítása miatt – felmentéssel megszüntetem.
Budapest, 2012. július 19. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
348/2014. (XII. 29.) Korm. rendelete a nyugellátások és egyes más ellátások 2015. január havi emeléséről.
A Kormány
a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 101.  § (1)  bekezdés f )  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az 5. és 6. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) 2015. január 1-jétől a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a  továbbiakban: Tny.)
62. § (1) bekezdése alapján 1,8 százalékkal kell emelni a 2015. január 1-jét megelőző időponttól megállapított vagy
folyósított
a) öregségi nyugdíjat,
b) özvegyi nyugdíjat,
c) szülői nyugdíjat,
d) árvaellátást,
e) baleseti hozzátartozói nyugellátást,
f ) mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékot,
g) mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékát,
h) korhatár előtti ellátást,
i) szolgálati járandóságot,
j) átmeneti bányászjáradékot,
k) balettművészeti életjáradékot,
l) rokkantsági ellátást,
m) rehabilitációs ellátást,
n) baleseti járadékot,
o) bányászok egészségkárosodási járadékát,
p) fogyatékossági támogatást,
q) vakok személyi járadékát,
r) a  Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján
folyósított ellátást,
s) polgármesterek közszolgálati járadékát,
t) a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti kiegészítő rokkantsági támogatást,
u) a  honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti, valamint a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló törvény szerinti kiegészítő hozzátartozói támogatást, és
v) azokat az  egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel vagy semmissé nyilvánított elítéléssel
összefüggésben járó emeléseket, amelyeknek a Tny. 62. §-ában foglaltak szerinti emelését kormányrendelet
elrendeli [az a)–v) pont szerinti ellátások a továbbiakban együtt: ellátás].
(2) Ha a saját jogú ellátást 2015. évi időponttól, az (1) bekezdés szerint emelésre jogosító ellátás helyett, újraszámítás
nélkül folyósítják tovább vagy az  (1)  bekezdés szerint emelésre jogosító ellátás megszűnését követő naptól,
újraszámítás nélkül állapítják meg – ideértve a  korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a  korhatár
előtti ellátásról és a  szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény 9.  § b)  pontja szerinti esetet is –,
az (1) bekezdés szerint megemelt összeget kell továbbfolyósítani, illetve megállapítani.
(3) Ha a  rokkantsági ellátást, a  rehabilitációs ellátást, a  baleseti járadékot vagy a  bányászok egészségkárosodási
járadékát
a) 2015. évi időponttól, rokkantsági járadéknak, vagy az (1) bekezdés szerint emelésre jogosító
aa) rokkantsági ellátásnak,
ab) rehabilitációs ellátásnak,
ac) baleseti járadéknak vagy
ad) bányászok egészségkárosodási járadékának
a megszűnését követő naptól állapítják meg, vagy
b) 2015. január 1-jétől állapítják meg, és a jogosult 2014. december 31-én rehabilitációs járadékban részesült,
a megállapított ellátást az (1) bekezdés szerinti mértékkel meg kell emelni.
(4) A  (2) és (3)  bekezdés szerinti ellátások emelésére való jogosultság akkor is fennáll, ha az  ellátásokban több,
a (2), illetve (3) bekezdés szerinti változás következett be.
2. § (1) Az  e  rendelet alapján emelendő, 2015. januárra járó ellátásokat a  jogosultak számára már emelt összegben kell
folyósítani.
(2) Ha egy személy részére egyidejűleg több, e  rendelet alapján emelendő ellátást folyósítanak, az  ellátásokat
külön-külön kell emelni.
(3) Több nyugellátásra való jogosultságot érintő változás esetén a  változás időpontjától kezdődően a  saját jogú és
a  hozzátartozói nyugellátásokat emelt összegben kell továbbfolyósítani olyan összegben, mintha ez  az ellátás
a változás napját megelőzően is önállóan került volna folyósításra.
(4) Az özvegyi és a szülői nyugdíj megosztása esetén a folyósított nyugdíjrészt kell emelni.
 (5) Szociális biztonsági tárgyú nemzetközi szerződés vagy szociálpolitikai egyezmény alapján megállapított, e rendelet
alapján emelendő ellátás esetén a magyar szerződő felet terhelő ellátásrészt, illetve ellátást kell emelni.
 (6) A  Nyugdíjfolyósító Igazgatóság hatáskörébe tartozó emelést a  2015. január havi ellátásoknak az  egyes nyugdíjak
felülvizsgálatáról, illetőleg egyes nyugdíjkiegészítések megszüntetéséről szóló 1991. évi XII. törvény alapján
megszüntetett nyugdíjkiegészítés helyébe lépő pótlék, továbbá az  e  rendelet alapján nem emelendő egyéb nem
társadalombiztosítási ellátás nélküli összegére kell végrehajtani.
3. § A központi költségvetés megtéríti a  Nyugdíjbiztosítási Alapnak az  1.  § (1)  bekezdés f )–k)  pontja és r)–v)  pontja
szerinti ellátások, továbbá a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék és a rokkantsági járadék emelésének fedezetét
és a végrehajtás költségeit.
4. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
5. § A rokkantsági járadékról szóló 83/1987. (XII. 27.) MT rendelet 2. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A rokkantsági járadék havi összege 2015. január 1-jétől 33 930 forint.”
6. § A nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék bevezetéséről szóló 173/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet
a) 2.  § (1)  bekezdés d)  pont da) és dc)  alpontjában a „177 230 Ft-ot” szövegrész helyébe a „180 420 Ft-ot”
szövegrész,
b) 4.  § (1)  bekezdésében a „177 230 Ft-ot” szövegrész helyébe a „180 420 Ft-ot” szövegrész, a „177 230 Ft”
szövegrész helyébe a „180 420 Ft” szövegrész,
c) 4. § (2) bekezdésében a „88 615 Ft-ot” szövegrész helyébe a „90 210 Ft-ot” szövegrész
lép.
7. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.)
Korm. rendelet 62. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A saját jogú nyugellátás és az özvegyi nyugdíj, baleseti özvegyi nyugdíj 2015. január 1-jétől havi 84 975 forint
összeghatárig folyósítható együtt.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
456/2009. (XI. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva T. M. által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. november 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a jövőben Egyszámjegyű főútvonalat minimum kétszer két sávosnak kelljen építeni?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel
meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell
megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos és önkormányzati közutak besorolását a közutak
igazgatásáról szóló 19/1994. (V. 31.) KHVM rendelet 2. §-a tartalmazza, amely azonban nem ismeri a főútvonal
meghatározást.
A Bizottság álláspontja szerint továbbá a kérdés érinti a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(a továb biak ban: Alkotmány) 28/C. § (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott tiltott tárgykörök egyikét,
nevezetesen, hogy nem lehet országos népszavazást tartani a költségvetésről, a költségvetés végrehajtásáról,
a központi adónemekről és illetékekről, a vámokról, valamint a helyi adók központi feltételeiről szóló törvények
tartalmáról. A főútvonal építése kapcsán vett szabályozásnak – mely szerint az útvonalat csak kétszer két sávosnak
lehessen építeni – az Országos Választási Bizottság megítélése szerint jövőbeni költségvetési vonzata van. Mindezek
 miatt az Alkotmány hatályos rendelkezései alapján a kérdésben országos népszavazás nem tartható.
Az Nsztv. 10. § b) és c) pontja alapján, vagyis hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, illetve hogy
a kérdés sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára nem lenne egyértelmű, az Országos Választási Bizottság
megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének a) pontján, az Nsztv. 2. §-án, 10. § b) és c) pontján, 13. §
(1) bekezdésén, 19/1994. (V. 31.) KHVM rendelet 2. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke