text:
2013. CCXII. törvény a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról.
I. fejezet
általánOs rendelkezések 1. § E törvény a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: Földforgalmi
törvény) szerinti mező- és erdőgazdasági hasznosítású földek (a  továbbiakban: föld) és tanyák forgalmával
kapcsolatos jogügyletekre, jogviszonyokra, eljárásokra, az  azokban résztvevő természetes személyekre és
gazdálkodó szervezetekre, valamint az  eljáró hatóságokra és a  helyi földbizottságra vonatkozó rendelkezéseket
állapítja meg.
2. § Gazdálkodó szervezet alatt a  polgári perrendtartásról szóló 1952.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Pp.) szerinti
gazdálkodó szervezetet kell érteni.
II. fejezet
a földfOrgalmI törvény bevezető rendelkezéseIhez kapCsOlódó rendelkezések
1. A Földforgalmi törvény tárgyi hatálya 3. § A Földforgalmi törvény földre vonatkozó szabályait kell alkalmazni arra a  földrészletre is, amely az  ingatlannyilvántartás szerint a település zártkertjében fekszik, és a földrészlet – annak ingatlan-nyilvántartási adatai alapján –
megfelel a Földforgalmi törvényben meghatározott föld, illetve tanya fogalmának.
2. A Földforgalmi törvény egyes értelmező rendelkezései 4. § A Földforgalmi törvény 5.  § 4.  pontjában meghatározott családi gazdaság alatt – a  Földforgalmi törvény 1.  §
(2)  bekezdésében foglalt külön törvény hatálybalépéséig – a  gazdálkodó család tagjainak a  tulajdonában és
használatában álló földek, továbbá a  földhöz tartozó, leltárban megjelölt ingatlan és ingó vagyontárgyak – így
különösen épület, építmény, mezőgazdasági berendezés, felszerelés, gép, állatállomány, készlet – olyan együttesét
kell érteni, amelynek a gazdálkodó család tagjai között létrejött szerződés szerinti hasznosítása egy családtag teljes
foglalkoztatásán és a többi családtag közreműködésén alapul, és amelyet a földművelésügyi igazgatási szerv családi
gazdaságként nyilvántartásba vett.
5. § 2014. április 30-áig az  a  természetes személy, illetve gazdálkodó szervezet is földművesnek, fiatal földművesnek,
pályakezdő gazdálkodónak, mezőgazdasági termelőszervezetnek vagy újonnan alapított mezőgazdasági
termelőszervezetnek minősül, amely megfelel
a) földműves esetén a Földforgalmi törvény 5. § 7.;
b) fiatal földműves esetén a Földforgalmi törvény 5. § 6. és 7.;
c) pályakezdő gazdálkodó esetén a Földforgalmi törvény 5. § 22.;
d) mezőgazdasági termelőszervezet esetén a Földforgalmi törvény 5. § 19.;
e) újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezet esetén a Földforgalmi törvény 5. § 26.
pontjában meghatározott feltételeknek, függetlenül attól, hogy az  a)–e)  pontban foglalt földforgalmi törvényi
rendelkezések szerinti nyilvántartásba még nem került bejegyzésre.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 2-i ülésnapján fogadta el.
III. fejezet
a kedvezményes bIrtOkmaxImumra vOnatkOzó rendelkezések 6. § (1) Az  állattartó telep üzemeltetőjét a  Földforgalmi törvény 16.  § (3)  bekezdésében meghatározott kedvezményes
birtokmaximum akkor illeti meg, ha – a  szerződés megkötését vagy az  elővásárlásra, illetve előhaszonbérletre
vonatkozó elfogadó jognyilatkozatának megtételét megelőző évben vagy a megelőző három év átlagában – a már
birtokában lévő földön az évenkénti átlagos állatsűrűség hektáronként elérte a  fél állategységet. Az állattartáshoz
szükséges takarmány-előállítás céljából az 1200 hektár mértékű birtokmaximumot meghaladó föld megszerzéséhez
hektáronként legalább fél állategység átlagos állatsűrűséggel kell rendelkezni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti átlagos állatsűrűséget az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv állapítja meg, és annak igazolására
az állattartó telep üzemeltetőjének kérelmére hatósági bizonyítványt állít ki.
7. § (1) A  szántóföldi és kertészeti növényfajok vetőmagjának előállítóját a  Földforgalmi törvény 16.  § (3)  bekezdésében
meghatározott kedvezményes birtokmaximum akkor illeti meg, ha a  szerződés megkötését vagy az  elővásárlásra,
illetve előhaszonbérletre vonatkozó elfogadó jognyilatkozatának megtételét megelőző három év átlagában a már
birtokában lévő szántó művelési ágú föld legalább egytizede vetőmag vagy szaporító anyag előállításának helyéül
szolgált.
(2) Az (1) bekezdés szerinti átlagos területnagyságot a növénytermesztési hatóság állapítja meg, és annak igazolására
a vetőmagelőállító kérelmére hatósági bizonyítványt állít ki.
Iv. fejezet
a föld tulajdOnjOgának, Illetve haszOnélvezetI jOgának megszerzéséhez kapCsOlódó
rendelkezések
3. Általános szabályok 8. § (1) A  Földforgalmi törvény 6.  § (2)  bekezdése szerinti törvényes örökléssel történő tulajdonszerzésnek minősül az  is, ha
a végrendeleti örökös – feltételezve a végrendelet hiányát és más törvényes örökösöknek az öröklésből való kiesését –
törvényes örökössé válhat.
(2) A Földforgalmi törvény 37. § (4) bekezdését a haszonélvezeti jog végrendeleti juttatása esetében is alkalmazni kell.
4. A csereszerződésre vonatkozó szabályok 9. § (1) Ha a föld tulajdonosa a tulajdonjogát a Földforgalmi törvény 12. § (1) bekezdése
a) a) pontjában, vagy
b) b) pont bb) alpontjában a mezőgazdasági üzemközpont elhelyezkedésének figyelembevételével
meghatározott célból kívánja cserélni,
a csere birtok-összevonási célú földcserének minősül.
(2) Ha a  csereszerződés a  Földforgalmi törvény alapján hatósági jóváhagyáshoz kötött, és a  szerződés
az  (1)  bekezdésben meghatározottak szerint birtok-összevonási célú földcserének minősül, ezt a  tényt
a mezőgazdasági igazgatási szervnek a szerződés jóváhagyásáról szóló határozatában rögzítenie kell.
(3) A  hatósági jóváhagyáshoz nem kötött csereszerződés esetében a  szerződő feleknek kell a  szerződésben rögzíteni
azt, hogy az  (1)  bekezdésben meghatározottak szerint mely körülmény fennállása miatt minősül a  szerződés
birtok-összevonási célú földcserének.
(4) A  csere alapján csak azt a  szerződő felet illetik meg a  birtok-összevonási célú földcseréhez külön jogszabályban
megállapított adó-, illeték-, és más kedvezmények, amelyiknél az (1) bekezdés szerinti feltételek teljesülnek.
(5) A  Földforgalmi törvény 32.  §-ának alkalmazása során, a  csereszerződés jóváhagyása esetén nem kell megkeresni
a helyi földbizottságot az állásfoglalásának beszerzése céljából.
10. § A Földforgalmi törvény 17.  §-át kell alkalmazni a  2014. május 1-jén tulajdonban lévő föld tulajdonjogának csere
jogcímén történő átruházásával megszerzett föld területnagyságára is.
5. A föld tulajdonjogának megszerzésére irányuló szerződések formai és tartalmi követelményeivel
összefüggő rendelkezések
11. § A föld tulajdonjogának a  megszerzésére irányuló minden szerződést közokiratba vagy teljes bizonyító erejű
magánokiratba kell foglalni. E rendelkezés megsértésével megkötött szerződés semmis.
12. § A föld tulajdonjogának megszerzésére irányuló szerződés létrejöttében érdekeltek, illetve a szerződő felek közötti
írásbeli közlésnek minősül a  postai úton, elektronikus úton, telefaxon, személyesen átadott irat útján, kézbesítési
meghatalmazott útján, valamint kézbesítési ügygondnok útján történő közlés, ide nem értve az  adás-vételi
szerződésnek az  elővásárlásra jogosultakkal a  Földforgalmi törvényben meghatározott hirdetményi úton való
közlését.
13. § (1) A  föld tulajdonjogának a  megszerzésére irányuló szerződésnek – a  Földforgalmi törvény 13–15.  §-ában
meghatározottakon túl – tartalmaznia kell a szerződő felek, illetve a szerző fél (a továbbiakban együtt: szerződő fél)
következő adatait:
a) természetes személy szerződő fél
aa) természetes személyazonosító adatait,
ab) személyi azonosítóját a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény
hatálya alá tartozó magánszemélyek esetében,
ac) állampolgárságát,
ad) lakcímét,
ae) adóazonosító jelét, illetve adószámát,
af ) Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamarában (a  továbbiakban: Kamara)
fennálló tagságának azonosító számát,
b) a gazdálkodó szervezet szerződő fél
ba) megnevezését,
bb) statisztikai azonosítóját (törzsszámát),
bc) cégjegyzékszámát cég esetében,
bd) székhelyét (telephelyét),
be) adószámát,
bf ) Kamarában fennálló tagságának azonosító számát,
bg) részéről eljáró vezető tisztségviselő vagy cégvezető családi és utónevét, lakcímét,
bh) bélyegzőjének lenyomatát.
(2) Az  adás-vételi szerződésben rögzíteni kell azt is, hogy a  vevő elővásárlásra jogosult-e. E  jogosultság fennállása
esetén meg kell jelölni a szerződésben azt is, hogy a jogosultság mely törvényen, és az ott meghatározott sorrend
mely ranghelyén áll fenn. A  szerződésen alapuló elővásárlási jog esetén ennek tényét kell rögzíteni az  adás-vételi
szerződésben.
14. § Visszavásárlási, vételi jog, illetve eladási jog alapítása esetén az  adás-vételi szerződés a  visszavásárlási, a  vételi
jog, illetve az  eladási jog gyakorlásával jön létre. E  jogok gyakorlására irányuló nyilatkozatnak tartalmaznia kell
a Földforgalmi törvény 13–15. §-ában foglalt nyilatkozatokat is.
15. § A Földforgalmi törvény 36.  § (1)  bekezdésében meghatározott, hatósági jóváhagyáshoz nem kötött, a  föld
tulajdonjogának a  megszerzésére irányuló szerződés, valamint a  tulajdonjog-átruházásnak nem minősülő
tulajdonszerzés alapjául szolgáló okirat esetében, a  szerző fél jogosultságának valamely hatósági nyilvántartásba
vétele tekintetében a  kérelem tartalmára és a  szerződés, illetve az  okirat benyújtásának módjára a  hatósági
nyilvántartásra vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket kell alkalmazni.
6. Az adás-vételi szerződésnek az elővásárlásra jogosultakkal való közlése
16. § (1) A  Földforgalmi törvény 21.  § (1)  bekezdése szerinti egységes okiratba foglalt adás-vételi szerződés alatt olyan
szerződést kell érteni, amely a feleknek a szerződés létrejöttére irányuló nyilatkozatait, továbbá a szerződés lényeges
tartalmi elemeit, továbbá a felek által meghatározott valamennyi kikötést, feltételt magába foglalja.
(2) A  14.  §-ban meghatározott jogok gyakorlása során a  jog gyakorlására irányuló nyilatkozatot kell az  elővásárlásra
jogosultakkal közölni. A visszavásárlási jog gyakorlása esetén e jog gyakorlására irányuló nyilatkozathoz csatolni kell
azt az eredeti adás-vételi szerződést is, amelynek megkötésével egyidejűleg a szerződő felek megállapodnak abban,
hogy a vevő visszavásárlási jogot enged a megvett földre az eladó részére.
17. § (1) Az  adás-vételi szerződésnek az  elővásárlásra jogosultakkal a  Földforgalmi törvény 21.  § (1)  bekezdésében
meghatározott módon történő közlése során a  szerződést négy eredeti példányban kell benyújtani a  föld
fekvése szerint illetékes települési önkormányzat (a  fővárosban a  fővárosi kerületi önkormányzat) jegyzőjéhez
(a  továbbiakban: jegyző), amelyek közül egy példánynak a  Földforgalmi törvény 8.  §-a szerinti, és a  Földforgalmi
törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott biztonsági kellékekkel rendelkező papír alapú
okmányon (a továbbiakban: biztonsági okmány) kiállítottnak kell lennie.
(2) Más törvényen, illetve megállapodáson alapuló elővásárlási jog esetében az eladónak a hirdetményi úton történő
közlés mellett a  Földforgalmi törvény 21.  § (1)  bekezdése szerinti, az  adás-vételi szerződés közvetlen közlésére
vonatkozó kötelezettsége teljesítése érdekében az  adás-vételi szerződésnek a  nem biztonsági okmányon
szerkesztett példányát a  más törvényen, illetve megállapodáson alapuló elővásárlási jog jogosultja részére postai
úton kell megküldenie vagy az  átvétel igazolása mellett személyesen átadnia. E  bekezdés szerinti közlésnek
a Földforgalmi törvény 21. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül kell megtörténnie.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott esetben is a  joghatályos közlésnek az  adás-vételi szerződés hirdetményi úton
történő közlése minősül, a  más törvényen, illetve megállapodáson alapuló elővásárlási jog jogosultja e  jogát
a Földforgalmi törvény 21. § (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül gyakorolhatja.
(4) Az adás-vételi szerződés hirdetményi úton történő közlésére vonatkozó eljárás díj- és illetékmentes.
7. Az elővásárlási jog gyakorlása 18. § Az elővásárlásra jogosulttól származó elfogadó jognyilatkozatnak a  jogosult adatai tekintetében a  13.  §
(1) bekezdésében foglaltakat kell tartalmaznia.
19. § A Földforgalmi törvény 19.  § (5)  bekezdésében meghatározott esetben az  elővásárlásra jogosult az  adás-vételi
szerződést csak teljes egészében fogadhatja el. E  rendelkezés alkalmazása során az  elővásárlásra jogosultak
sorrendjére a  Földforgalmi törvény 18–19.  §-át úgy kell alkalmazni, mintha az  elfogadó nyilatkozatot tevő
elővásárlásra jogosult elővásárlási jogát megalapozó körülmény az adásvételi szerződésben szereplő földek egésze
tekintetében állna fenn. Ha a  jogosult kizárólag arra a  földre vonatkozóan tesz elfogadó jognyilatkozatot, amelyre
az elővásárlási joga fennáll, nyilatkozata új ajánlatnak minősül.
20. § A Földforgalmi törvény 21.  § (3)  bekezdése alkalmazásában az  elfogadó jognyilatkozat személyes átadásának
kötelezettsége alól – a  földalapkezelő szervezet mellett – az  államot megillető elővásárlási jog esetén e  jog
gyakorlására jogosult más szervezet vagy személy, illetve az önkormányzat is mentesül.
v. fejezet
a tulajdOnjOg átruházásáról szóló, bíróságI vagy közjegyzőI jóváhagyáshOz kötött
egyezséget megelőző hatóságI eljárásra vOnatkOzó szabályOk
21. § (1) Ha a  Földforgalmi törvény eltérően nem rendelkezik, a  tulajdonjog átruházásáról szóló egyezség megkötését
követően, de még az  egyezség bírósági vagy közjegyzői jóváhagyása előtt, az  eljáró bíróság vagy közjegyző
megkeresésére a  mezőgazdasági igazgatási szerv megvizsgálja, hogy a  szerző fél tulajdonszerzésének
a Földforgalmi törvény szerinti feltételei fennállnak-e.
(2) Az egyezséget a Földforgalmi törvény alkalmazásában szerződésnek, az egyezséget kötő feleket szerződő feleknek
kell tekinteni.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti megkeresés mellőzhető, ha az  egyezség jóváhagyását a  bíróság vagy a  közjegyző egyéb
okból megtagadja.
(4) A  mezőgazdasági igazgatási szerv a  vizsgálat eredményeként hatósági bizonyítványt ad ki a  tulajdonszerzés
Földforgalmi törvény szerinti feltételeinek fennállásáról a megkereső bíróság vagy a közjegyző részére.
(5) A  mezőgazdasági igazgatási szerv által kiadott olyan tartalmú hatósági bizonyítvány, amely szerint a  szerző fél
tulajdonszerzésének a Földforgalmi törvény szerinti feltételei fennállnak, a jogszabályban előírt egyéb érvényességi
feltételeket és kellékeket, továbbá más hatóságoknak az  egyezség létrejöttéhez vagy érvényességéhez szükséges
előzetes engedélyét vagy jóváhagyását nem pótolja. Ha a  mezőgazdasági igazgatási szerv hatósági bizonyítvány
kiadását megtagadja, az egyezség semmis és nem hagyható jóvá.
vI. fejezet
a szOmszédjOgOk és a tulajdOnjOg kOrlátaInak különös szabályaI
22. § A földhasználó a  földet – a  jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények és a  földhasználati szerződésben
meghatározottak mellett – a  Polgári Törvénykönyvnek (a  továbbiakban: Ptk.), valamint a  szomszédjogok és
a  tulajdonjog korlátainak különös szabályairól szóló törvénynek, továbbá e  törvénynek a  szomszédjogi előírásai
szerint köteles használni.
23. § (1) A  szerződő felek eltérő rendelkezése hiányában a  földhasználó a  kisebb haszonvételek gyakorlását – különösen
gomba, vadgyümölcs, virág, gyógynövény, nád, sás gyűjtését, a  réti halászatot, valamint az  útpadka, az  árokpart,
a  töltés menti fű kaszálását – a  használatba adó engedélye nélkül harmadik személy (haszonvételi joggyakorló)
részére átengedheti. A  haszonvételek gyakorlásának átengedéséről a  földhasználó az  átengedést követő 5 napon
belül köteles a  használatba adót tájékoztatni. A  földhasználó e  jogok gyakorlásának átengedésével a  földön
megtelepedő élőhelyi közösségeket nem veszélyeztetheti.
(2) A használatba adó a földhasználó felé tett egyoldalú jognyilatkozattal a haszonvételi joggyakorló helyébe léphet.
24. § A szántóföldi és kertészeti növényfajok vetőmagjának előállítása esetén a  vetőmag előállítója – a  jogszabályban
előírt mértékű védőtávolságok betartása érdekében – köteles a  vetésterveit egyeztetni az  előírt védőtávolságon
belül fekvő föld használójával (e § alkalmazásában a  továbbiakban együtt: szomszédos földhasználó). A  vetés
megkezdése előtt a  vetőmag előállítója megállapodást köthet a  szomszédos földhasználóval a  földhasználat
módjáról, továbbá arról, hogy a  szomszédos földhasználó milyen feltételekkel köteles a  védőtávolságon belül
a vetőmag-szaporítást veszélyeztető növényfajok és növényfajták termesztésétől tartózkodni.
25. § Ha a  szolgalommal terhelt föld közös tulajdonban áll, a  szolgalmi jog alapításához a  használati megosztás szerint
érintett tulajdonostársak tulajdoni hányada alapján számított többségének írásbeli döntése szükséges.
26. § (1) A  földhasználót a  más használatában levő ingatlanon öntözési szolgalom illeti meg, ha mezőgazdasági
tevékenysége folytatásához szükséges öntözés érdekében a víz odajuttatását, szétosztását, illetve annak elvezetését
másként nem, vagy csak aránytalanul nagy nehézséggel vagy költséggel lehetne biztosítani.
(2) Az  öntözési szolgalom úgy gyakorolható, hogy az  ne akadályozza, aránytalanul ne nehezítse a  szolgalmi joggal
terhelt föld művelési ágának megfelelő használatát, hasznosítását.
vII. fejezet
a hatóságI jóváhagyáshOz kötött tulajdOnjOg megszerzésére vOnatkOzó szabályOk
8. Eljárási szabályok 27. § (1) A Földforgalmi törvényben meghatározott, a mezőgazdasági igazgatási szerv hatósági jóváhagyásához kötött, a föld
tulajdonjogának megszerzésére irányuló szerződésnek, illetve a  tulajdonjog átruházásnak nem minősülő módon
történő megszerzésének (e fejezetben a  továbbiakban együtt: jogügylet) – ide nem értve a  föld tulajdonjogának
a  Földforgalmi törvény 35.  §-a szerinti árverés útján történő megszerzését – hatósági jóváhagyására vonatkozó
eljárásra a  Földforgalmi törvényben és az  e  törvényben foglalt eltérésekkel a  közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Az eljárásban ügyfél
a) a jogügyletben résztvevő természetes személy, gazdálkodó szervezet,
b) az  állam tulajdonjogának megváltozásával járó jogügylet esetén az  állam tulajdonosi jogait gyakorló
szervezet, illetve vagyonkezelői jog fennállása esetén a vagyonkezelő,
c) a  jogügylet tárgya szerinti földre a  Földforgalmi törvényen, más törvényen vagy megállapodáson alapuló
elővásárlási joggal rendelkező személy, d) az ingatlan-nyilvántartásból kitűnő egyéb jogosult, akinek a földre vonatkozó jogát az eljárás érinti, ideértve
az  ingatlan-nyilvántartásba még be nem jegyzett, széljegyzett bejegyzés iránti kérelem jogosultját és
kötelezettjét,
e) az a Földforgalmi törvény szerinti közeli hozzátartozó, akinek e helyzetére tekintettel jött létre az a jogügylet,
amelynek érvényességi feltétele a közeli hozzátartozói viszony fennállása,
f ) mindazon egyéb jogosult, akinek a földre vonatkozó jogát a jogügylet érinti.
 (3) Az  eljárás mentes az  igazgatási szolgáltatási díjfizetési kötelezettség alól. A  Ket. szerinti egyéb eljárási költséget
– ideértve az eljárásban kirendelt ügygondnok vagy eseti gondnok díját és költségeit is – a szerző fél viseli. Az eljárás
során a  mezőgazdasági igazgatási szerv által hivatalból indított eljárások mezőgazdasági igazgatási szerv által
megfizetendő költségeit a szerző fél a mezőgazdasági igazgatási szerv részére megtéríti.
(4) Ha a jogügylet tárgya a föld tulajdonjogának csere jogcímén történő átruházása, a szerző fél alatt a cserepartnereket
kell érteni. Csere esetén a  (3)  bekezdésben foglaltakat azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  cserepartnerek
a költségek viselésére, megtérítésére közösen, egyenlő arányban kötelesek.
28. § (1) A mezőgazdasági igazgatási szerv jogosult kezelni
a) a természetes személy ügyfél
aa) természetes személyazonosító adatait,
ab) állampolgárságát,
ac) lakcímét,
ad) személyi azonosítóját a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény
hatálya alá tartozó magánszemélyek esetében,
ae) adóazonosító jelét vagy adószámát,
b) a gazdálkodó szervezet
ba) megnevezését,
bb) székhelyét (telephelyét, fióktelepét),
bc) statisztikai azonosítóját (törzsszámát) a  statisztikáról szóló törvény hatálya alá tartozó szervezet
esetében,
bd) cégjegyzékszámát a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvény
hatálya alá tartozó cég esetében,
be) adószámát,
bf ) vezető tisztségviselőjének, cégvezetőjének természetes személyazonosító adatait és lakcímét.
(2) A mezőgazdasági igazgatási szerv az (1) bekezdésben meghatározott adatokat a jogügylet hatósági jóváhagyásával
és a szerzési korlátozások hatósági ellenőrzésével kapcsolatos feladatai ellátásával összefüggésben jogosult kezelni.
(3) A  mezőgazdasági igazgatási szerv az  általa kezelt (1)  bekezdés szerinti adatokat az  ingatlanügyi hatóság
részére, valamint a  35.  §-ban meghatározott módon, az  (1)  bekezdés szerinti adatok közül az  ügyfél nevét vagy
megnevezését, lakcímét vagy székhelyét és az  állampolgárságra vonatkozó adatát a  helyi földbizottság részére
adhatja át.
29. § (1) A jogügylet hatósági jóváhagyása iránti eljárásban, az e feladatkörébe tartozó ügy elbírálása, ellenőrzése érdekében
a mezőgazdasági igazgatási szerv részére
a) az ingatlan-nyilvántartásból a tulajdoni lap másolatát,
b) a földhasználati nyilvántartásból a földhasználati lap másolatát és a földhasználati összesítőt,
c) az Országos Erdőállomány Adattárban szereplő adatokat,
d) az erdőgazdálkodói nyilvántartásban szereplő adatokat,
e) az állatok Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszerében szereplő adatokat,
f ) a hegyközségi nyilvántartásban szereplő adatokat,
g) a  személyek azonosítására a  személyiadat- és lakcímnyilvántartásból a  polgárok személyi adatainak és
lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992.  évi LXVI.  törvény 11.  § (1)  bekezdés a)–h) és k)  pontjában foglalt
adatokat,
h) az  adóhatóság az  adóhatóság által kezelt gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási
rendszerére és a kapcsolt vállalkozásokra vonatkozó adatbázisból, valamint a köztartozás miatt végrehajtási
eljárás alatt álló személyekre vonatkozó adatbázisból az  adózó azonosítására, árbevételére és köztartozásfizetési kötelezettségére vonatkozó adatokat,
i) a  földművesekről, a  mezőgazdasági termelőszervezetekről, valamint a  mezőgazdasági üzemközpontokról
vezetett nyilvántartásban szereplő adatokat,
j) a családi gazdálkodókról vezetett nyilvántartásban szereplő adatokat,
k) a jegyző által a helyi földbizottságról és annak tagjairól vezetett nyilvántartásban szereplő adatokat
díjmentesen kell szolgáltatni, függetlenül az  egyes nyilvántartásokra vonatkozó adatszolgáltatási formáktól,
módoktól.
(2) A mezőgazdasági igazgatási szerv az  (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartásokból átvett, illetve lekérdezett
adatokat – ideértve a  személyes adatokat is – kizárólag a  Földforgalmi törvényben meghatározott feladatának
ellátásához használhatja fel.
(3) A mezőgazdasági igazgatási szerv az átvett és az adatlekérdezés, illetve adatfeldolgozás során keletkezett adatokat
nem továbbíthatja.
30. § (1) Az eljárás ügyintézési határideje 60 nap, amely kivételesen indokolt esetben, egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal
hosszabbítható meg.
(2) A Ket.-ben meghatározott eseteken túl az ügyintézési határidőbe nem számít be:
a) a helyi földbizottság megkeresésétől
aa) a helyi földbizottság állásfoglalásának a mezőgazdasági igazgatási szervhez való beérkezéséig, vagy
ab) a helyi földbizottság állásfoglalásának kiadására a Földforgalmi törvényben meghatározott határidő
eredménytelen lejárta esetén a  Földforgalmi törvény 26.  §-ában meghatározott határidő lejártát
követő napig
terjedő időtartam;
b) a  Földforgalmi törvény 29.  §-ában foglalt, az  eladót megillető választási jog gyakorlására vonatkozó
nyilatkozattételre való felhívástól
ba) a nyilatkozatnak a mezőgazdasági igazgatási szervhez való beérkezéséig, vagy
bb) a  ba)  alpontban foglaltak hiányában a  Földforgalmi törvény 29.  § (2)–(3)  bekezdésében
meghatározott 15 napos határidő lejártát követő napig
 terjedő időtartam.
(3) Ha harmadik személy javára a  Földforgalmi törvényen, más törvényen vagy megállapodáson alapuló elővásárlási
jog áll fenn, az eljárás – a szerződésnek a  jogosultakkal a Földforgalmi törvényben meghatározott módon történő
közlése esetén – a Földforgalmi törvény 22. §-ában meghatározott okiratoknak a mezőgazdasági igazgatási szervhez
való beérkezését követő napon kezdődik.
(4) Az eljárás – a (3) bekezdéstől eltérően – a szerző fél írásbeli kérelmének a mezőgazdasági igazgatási szervhez való
beérkezését követő napon kezdődik, ha az eljárás olyan jogügylet jóváhagyására irányul, amely
a) adás-vételnek minősül, de harmadik személynek elővásárlási joga nem áll fenn,
b) nem minősül adás-vételnek, vagy
c) átruházásnak nem minősülő tulajdonszerzés.
31. § A 30. § (4) bekezdésében meghatározott jogügyletet tartalmazó okiratokat a 17. § (1) bekezdésében előírtak szerint
kell a mezőgazdasági igazgatási szervhez benyújtani.
32. § (1) Ha a jogügylet érvényességi feltétele a közeli hozzátartozói viszony fennállása, akkor a szerző félnek
a) a 30. § (3) bekezdésében meghatározott esetben a mezőgazdasági igazgatási szerv erre irányuló felhívására,
b) a 30. § (4) bekezdésében meghatározott esetben a jogügylet hatósági jóváhagyása iránti kérelméhez
csatolnia kell a  legalább teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt, az  érintett természetes személyeknek
30 napnál nem régebbi olyan tartalmú közös nyilatkozatát, miszerint közöttük a Földforgalmi törvény szerinti közeli
hozzátartozói viszony áll fenn.
(2) Ha a szerző fél gazdálkodó szervezet – kivéve a cégnyilvántartásban nyilvántartott céget –, a kérelméhez csatolni
kell
a) a  keletkezést tanúsító, illetőleg konstituáló bejegyzési határozat eredeti vagy közjegyző által hitelesített
példányát vagy a  regisztráló hatóság (cégbíróság, törvényszék) által vezetett közhiteles nyilvántartás
tartalmáról kiállított hiteles másolatot vagy a  közjegyzőkről szóló törvényben meghatározottak szerint,
a közhitelességű nyilvántartás tartalmáról kiállított közjegyzői tanúsítványt és
b) az eredeti vagy közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányt.
(3) Ha a szerző fél nem igazolja az ügy elbírálásához szükséges nyilvános vagy valamely hatóság, bíróság vagy a Magyar
Országos Közjegyzői Kamara jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásában szereplő adatokat, a  mezőgazdasági
igazgatási szerv az  adatokat hivatalból szerzi be. A  mezőgazdasági igazgatási szerv az  ingatlanügyi hatóságtól
hivatalból szerzi be a tulajdonjog megszerzéséhez szükséges, illetve a jogügylet hatósági jóváhagyásához szükséges
feltételek közül a  Földforgalmi törvény 27.  § (2)  bekezdés b)  pont bb)  alpontjában foglaltak megállapításához
szükséges adatokat.
(4) Ha a jogügylet jóváhagyásához szükséges adatokat a cégnyilvántartás, az egyéni vállalkozók nyilvántartása, továbbá
a  29.  § (1)  bekezdésében meghatározott valamely nyilvántartás tartalmazza és ezen adatok a  nyilvántartásban
elektronikus formában állnak rendelkezésre, a mezőgazdasági igazgatási szerv azokat elektronikus úton, közvetlen
lekérdezéssel szerzi be.
(5) A  szerző fél köteles a  Földforgalmi törvényben meghatározott, a  tulajdonszerzési jogosultság fennállásához,
valamint a  jogügylet jóváhagyásához szükséges adatokban az  eljárás alatt bekövetkező változásokról
a mezőgazdasági igazgatási szervet tájékoztatni, és az azokat igazoló dokumentumokat a mezőgazdasági igazgatási
szerv rendelkezésére bocsátani.
33. § (1) Az eljárás megindításáról az ügyfeleket nem kell értesíteni.
 (2) Az eljárásban a Ket. szerinti közreműködő hatóság nem vehet részt.
34. § (1) A  mezőgazdasági igazgatási szerv a  Földforgalmi törvény 23.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott előzetes
vizsgálat alatt csak a (2) bekezdésben foglalt esetekben bocsáthat ki hiánypótlást.
(2) Ha a  jogügylet érvényességi feltétele a  Földforgalmi törvény szerinti közeli hozzátartozói viszony fennállása,
a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  32.  § (1)  bekezdésében meghatározott nyilatkozat becsatolására hívja
fel a  szerző felet. A  hiánypótlásra csak egy alkalommal, 8 napos határidő kitűzésével kerülhet sor. E  határidő
elmulasztása esetén igazolási kérelemnek nincs helye.
(3) Az  előzetes vizsgálat alatt egyéb hiányosság tekintetében hiánypótlási felhívásnak nincs helye, ez  esetben
a mezőgazdasági igazgatási szerv az eljárást megszünteti.
(4) Ha a  (2)  bekezdésben meghatározott esetben az  elővásárlásra jogosult nem tett eleget a  hiánypótlásra való
felhívásnak és az erre megállapított határidő meghosszabbítását sem kérte, a mulasztó jogosultat úgy kell tekinteni,
mint aki az elővásárlási jogát nem gyakorolja. Erre a mulasztó jogosultat a hiánypótlási felhívásban figyelmeztetni kell.
35. § (1) A  Földforgalmi törvény 23.  § (5)  bekezdésének alkalmazása esetén a  mezőgazdasági igazgatási szerv
a rendelkezésre álló okiratok másolatát a (2) bekezdésben meghatározottak szerint küldi meg a helyi földbizottság
részére.
(2) A mezőgazdasági igazgatási szerv a megkereséshez csatolja:
a) a  jegyző által a  mezőgazdasági igazgatási szerv részére megküldött okiratok közül a  nem biztonsági
okmányon szerkesztett, a  Földforgalmi törvény 21.  § (2)  bekezdésében előírtak szerint a  jegyző által
anonimizált és a hirdetőtáblára kifüggesztett adás-vételi szerződés másolatát,
b) az  elfogadó jognyilatkozat olyan másolatát, amelyen a  mezőgazdasági igazgatási szerv felismerhetetlenné
teszi a  jognyilatkozatot tevő nevén, lakcímén vagy értesítési  címén, valamint állampolgárságán kívül
valamennyi természetes személyazonosító adatot.
36. § (1) Az eljárás felfüggesztésének nincs helye:
a) az ügyfél erre irányuló kérelme alapján,
b) ha a jogügyletben résztvevő természetes személy, gazdálkodó szervezet jogutódjának kiléte vitás.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben az eljárást meg kell szüntetni.
37. § (1) A  föld tulajdonjogának megszerzésére irányuló jogügylet jóváhagyására irányuló eljárásban a  mezőgazdasági
igazgatási szerv döntésének – a  Ket.-ben meghatározottakon túl – tartalmaznia kell a  helyi földbizottság
megnevezését, a helyi földbizottság elnökének nevét, a helyi földbizottság állásfoglalását, illetve állásfoglalásának
kiadása hiányában ennek tényét.
(2) A mezőgazdasági igazgatási szerv egyszerűsített döntést nem hozhat.
 (3) A  jogügylet jóváhagyása esetén a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  jogügyletet tartalmazó szerződés, illetve
okirat két eredeti példányát látja el jóváhagyó záradékkal és azt a  szerző fél részére a  jóváhagyását tartalmazó
határozatával egyidejűleg küldi meg. A  jogügylet jóváhagyása esetén a  két eredeti példány közül az  egyik
a biztonsági okmányon szerkesztett szerződés, illetve okirat lehet.
38. § A mezőgazdasági igazgatási szerv jogerős határozatával lezárt ügyben nem nyújtható be újrafelvételi és felügyeleti
eljárás iránti kérelem.
39. § A mezőgazdasági igazgatási szerv határozatának bírósági felülvizsgálata során a Pp. XX. fejezetének rendelkezéseit
azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a) a perben a mezőgazdasági igazgatási szerv székhelye szerint illetékes közigazgatási és munkaügyi bíróság jár el;
b) a bíróság a határozatot megváltoztathatja.
9. A föld tulajdonjoga végintézkedéssel történő megszerzésének, valamint a bírósági, közjegyzői
jóváhagyáshoz kötött egyezséget megelőző hatósági jóváhagyásra vonatkozó eljárás különös eljárási
szabályai
40. § A föld tulajdonjogának végintézkedéssel történő megszerzésének jóváhagyására vonatkozó eljárásban
a 27–39. §-ban foglaltakat a 41–42. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
41. § (1) A  Földforgalmi törvény 34.  §-ának alkalmazásában, a  föld tulajdonjogának végintézkedéssel történő megszerzése
esetén a  közjegyző a  végintézkedés megküldése nélkül is megkeresheti a  mezőgazdasági igazgatási szervet.
Ez  esetben a  közjegyző megkeresésének tartalmaznia kell a  végintézkedéssel érintett föld tekintetében
az örökösnek a közjegyző rendelkezésére álló, a 13. § (1) bekezdésében meghatározott adatait. Ha a végintézkedés
alapján ismeretlen helyen tartózkodó örökösnek kellene átadni a  földet, a közjegyzőnek a megkeresésben a 13. §
(1) bekezdés a) pont ad) alpontja szerinti lakcím adat helyett erre a tényre kell utalnia.
(2) Az  eljárás a  közjegyző megkeresésének a  mezőgazdasági igazgatási szervhez való beérkezését követő napon
kezdődik.
(3) Az eljárás ügyintézési határideje 30 nap, amely kivételesen indokolt esetben, egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal
hosszabbítható meg.
42. § (1) A  Földforgalmi törvény 34.  §-ának alkalmazásában – a  Földforgalmi törvény 34.  § (3)  bekezdésében
meghatározottak mellett – a  mezőgazdasági igazgatási szerv azt is vizsgálja, hogy a  hagyaték átszállása nem
eredményezné-e a tulajdonszerzési korlátozás megsértését vagy megkerülését.
(2) A  vizsgálat eredményeként a  mezőgazdasági igazgatási szerv hatósági bizonyítványt ad ki a  megkereső
közjegyzőnek a tulajdonszerzéshez szükséges feltételek fennállásáról vagy annak kiadását megtagadja.
43. § A 21.  §-ban meghatározott, a  bírósági vagy közjegyzői jóváhagyáshoz kötött egyezségnek a  megelőző hatósági
jóváhagyására vonatkozó eljárásban a 27–39. §-ban foglaltakat a 44. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
44. § (1) A 21. § (1) bekezdése szerinti bíróság vagy közjegyző általi megkereséshez mellékelni kell a felek egyezségét, amely
tartalmazza a feleknek a 13. § (1) bekezdésében meghatározott adatait.
(2) Az eljárás a bíróság, vagy közjegyző megkeresésének a mezőgazdasági igazgatási szervhez való beérkezését követő
napon kezdődik.
(3) Az eljárás ügyintézési határideje 30 nap, amely kivételesen indokolt esetben, egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal
hosszabbítható meg.
vIII. fejezet
a földhasználattal kapCsOlatOs rendelkezések 10. Általános szabályok
45. § (1) Ha a föld állami tulajdonban áll, a Földforgalmi törvény 38. § (1) bekezdése szerinti használatba adó alatt az ingatlannyilvántartásba bejegyzett vagyonkezelőt, ennek hiányában a tulajdonosi joggyakorló szervezetet kell érteni.
(2) Ha e  törvény a  földhasználóra kötelezettséget ír elő, és a  földön a  Földforgalmi törvényben meghatározott
földhasználati jogosultság szerződés alapján más személy javára nem áll fenn, és a mezőgazdasági igazgatási szerv
a föld kényszerhasznosításba adásáról sem határozott, a földhasználó alatt
a) a haszonélvezeti jog fennállása esetén a haszonélvezőt, ennek hiányában a tulajdonost,
b) állami tulajdonban álló föld esetében az  ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagyonkezelőt, vagyonkezelői
jog fennállása hiányában a tulajdonosi joggyakorló szervezetet
kell érteni.
11. A földhasználati szerződések formai és tartalmi követelményeivel összefüggő rendelkezések
46. § A Földforgalmi törvényben meghatározott földhasználati szerződést közokiratba vagy teljes bizonyító erejű
magánokiratba kell foglalni. E rendelkezés megsértésével megkötött szerződés semmis.
47. § A földhasználati szerződés – ide értve a  X. Fejezet szerinti használati megosztásról szóló megállapodást is –
létrejöttében érdekeltek, illetve szerződő felek közötti írásbeli közlésnek minősül a postai úton, elektronikus úton,
telefaxon, személyesen átadott irat útján, kézbesítési meghatalmazott útján, valamint kézbesítési ügygondnok
útján történő közlés, ide nem értve a haszonbérleti szerződésnek az előhaszonbérletre jogosultakkal a Földforgalmi
törvényben meghatározott hirdetményi úton való közlését.
48. § (1) A  földhasználati szerződésnek – a  Földforgalmi törvényben meghatározottakon túl – tartalmaznia kell a  szerződő
feleknek, illetve a szerző félnek a 13. § (1) bekezdésében meghatározott adatait.
(2) A haszonbérleti szerződésben rögzíteni kell azt is, hogy a haszonbérlő előhaszonbérletre jogosult-e. E  jogosultság
fennállása esetén meg kell jelölni a szerződésben azt is, hogy a jogosultság mely törvényen és az ott meghatározott
sorrend mely ranghelyén áll fenn.
49. § A Földforgalmi törvény 59.  §-ában meghatározott, hatósági jóváhagyáshoz nem kötött földhasználati szerződés
esetében, a  szerző fél jogosultságának valamely hatósági nyilvántartásba vétele tekintetében a  kérelem
tartalmára és a szerződés, illetve az okirat benyújtásának módjára a hatósági nyilvántartásra vonatkozó jogszabályi
rendelkezéseket kell alkalmazni.
Ix. fejezet
a földhasználatI szerződések 12. A haszonbérleti szerződés tartalmára vonatkozó különös rendelkezések
50. § (1) A  haszonbér a  szerződő felek megállapodása szerint pénzben vagy természetben jár. Ha a  szerződő felek
a  természetben történő teljesítésben állapodnak meg, a  haszonbér mértékének vagy mennyiségének előre
meghatározottnak kell lennie, ennek hiányában a szerződés semmis.
(2) A haszonbért időszakonként utólag, de legkésőbb a naptári év végéig kell teljesíteni. Ha a hatósági jóváhagyáshoz
nem kötött haszonbérleti szerződés a  naptári év végét megelőzően 6 hónapon belül jött létre vagy a  hatósági
jóváhagyáshoz kötött haszonbérleti szerződést a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  naptári év végét megelőző
90 napon belül hagyta jóvá, az első esedékes haszonbért a szerződés létrejöttét követő évre vonatkozó haszonbérrel
együtt kell teljesíteni, kivéve, ha a felek más határidőben állapodnak meg.
51. § Ha a  haszonbérlő a  haszonbérleti jogosultságot jogszabályban foglalt módon, támogatás feltételeként
a  haszonbérbeadó írásbeli hozzájárulásával az  általa kijelölt földműves vagy mezőgazdasági termelőszervezet
részére adja át, akkor a  kijelölt földműves, illetve mezőgazdasági termelőszervezet a  szerződésben a  haszonbérlő
helyébe lép és a haszonbérleti jogviszonyt változatlan feltételekkel folytatja.
13. A haszonbérleti szerződésnek az előhaszonbérletre jogosultakkal való közlése
52. § (1) A  Földforgalmi törvény 49.  § (1)  bekezdése szerinti egységes okiratba foglalt haszonbérleti szerződés alatt
–  az  e  törvényben meghatározott esetek kivételével – olyan szerződést kell érteni, amely a  feleknek a  szerződés
létrejöttére irányuló nyilatkozatait, a  szerződés lényeges tartalmi elemeit, továbbá a  felek által meghatározott
valamennyi kikötést, feltételt magában foglalja. E bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni a 65. § szerinti egységes
okiratba foglalt alhaszonbérleti szerződésre és a X. Fejezet szerinti egységes okiratba foglalt használati megosztásról
szóló megállapodásra és földhasználati szerződésre is.
(2) 2014. december 31-ig a  haszonbérbe adó az  egységes okiratba foglalt haszonbérleti szerződés helyett az  általa
elfogadott haszonbérleti ajánlatot is közölheti az  előhaszonbérletre jogosultakkal a  Földforgalmi törvény 49.  §
(1)  bekezdésében meghatározottak szerint, feltéve, hogy az  tartalmazza a  szerződés lényeges tartalmi elemeit,
továbbá a haszonbérbeadó és az ajánlattevő által meghatározott valamennyi kikötést, feltételt.
53. § (1) Az egységes okiratba foglalt haszonbérleti szerződésnek az előhaszonbérletre jogosultakkal a Földforgalmi törvény
49.  § (1)  bekezdésében meghatározott módon történő közlése során a  szerződést három eredeti példányban kell
benyújtani a föld fekvése szerint illetékes jegyzőhöz.
(2) Az 52. § (2) bekezdése szerinti esetben a haszonbérleti ajánlatot három eredeti példányban kell benyújtani a  föld
fekvése szerint illetékes jegyzőhöz.
(3) A haszonbérleti szerződés hirdetményi úton történő közlésére vonatkozó eljárás díj- és illetékmentes.
54. § (1) Más törvényen alapuló előhaszonbérleti jog esetében a  haszonbérbeadónak a  hirdetményi úton történő közlés
mellett a Földforgalmi törvény 49. § (1) bekezdése szerinti, a haszonbérleti szerződés közvetlen közlésére vonatkozó
kötelezettsége teljesítése érdekében a  haszonbérleti szerződést a  más törvényen alapuló előhaszonbérleti jog
jogosultja részére postai úton kell megküldenie, vagy az átvétel igazolása mellett személyesen átadnia. E bekezdés
szerinti közlésnek a Földforgalmi törvény 49. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül kell megtörténnie.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben is a joghatályos közlésnek a haszonbérleti szerződés hirdetményi úton
történő közlése minősül, a  más törvényen alapuló előhaszonbérleti jog jogosultja e  jogát a  Földforgalmi törvény
49. § (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül gyakorolhatja.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdést kell alkalmazni az  52.  § (2)  bekezdése szerinti esetben a  haszonbérleti ajánlatnak a  más
törvényen alapuló előhaszonbérleti jog jogosultjával való közlésére és e  jogosultnak az  ajánlat alapján történő
joggyakorlására.
14. Az előhaszonbérleti jog gyakorlása 55. § Az előhaszonbérletre jogosulttól származó elfogadó jognyilatkozatnak a  jogosult adatai tekintetében a  13.  §
(1) bekezdésében foglaltakat kell tartalmaznia.
56. § A Földforgalmi törvény 47.  § (5)  bekezdésében meghatározott esetben az  előhaszonbérletre jogosult
a haszonbérleti szerződést csak teljes egészében fogadhatja el. E bekezdés alkalmazása során az előhaszonbérletre
jogosultak sorrendjére a  Földforgalmi törvény 45–47.  §-át úgy kell alkalmazni, mintha az  elfogadó nyilatkozatot
tevő előhaszonbérletre jogosult előhaszonbérleti jogát megalapozó körülmény a  haszonbérleti szerződésben
szereplő földek egésze tekintetében állna fenn. Ha a  jogosult kizárólag arra a  földre vonatkozóan tesz elfogadó
jognyilatkozatot, amelyre az előhaszonbérleti joga fennáll, nyilatkozata új ajánlatnak minősül.
15. A haszonbérleti szerződés megszűnése 57. § A haszonbérleti szerződés megszűnik
a) a szerződésben meghatározott időtartam lejártával, a lejárat napján,
b) közös megegyezéssel, a szerződő felek által meghatározott napon,
c) a haszonbérlő gazdálkodó szervezet jogutód nélküli megszűnésével, a megszűnése napján,
d) a haszonbérlő természetes személy halálával, feltéve, hogy az örökösök a Ptk.-ban meghatározott felmondási
jogukat az ott meghatározott határidőben gyakorolják,
e) azonnali hatályú felmondással,
f ) a 60. §-ban meghatározott felmondással,
g) ha a föld természeti erő közvetlen behatása következtében egészben vagy jelentős részben a haszonbérleti
szerződés szerinti hasznosításra tartósan alkalmatlanná válik. 58. § (1) A  haszonbérbeadó a  szerződést azonnali hatállyal jogosult felmondani, ha a  haszonbérlő (ideértve
az alhaszonbérlőt is)
a) az írásban közölt felhívás ellenére nem tesz eleget a hasznosítási kötelezettségének vagy olyan gazdálkodást
folytat, amely veszélyezteti a föld termőképességét,
b) a haszonbérbeadó hozzájárulása nélkül vagy attól eltérően a  föld használatát másnak átengedte, más célra
hasznosította, a  föld művelési ágát megváltoztatta vagy a  földet a  termőföld védelméről szóló törvényben
meghatározottak szerint más célra hasznosította,
c) a  természetvédelmi jogszabályok vagy a  természetvédelmi hatóság jogszabály alapján hozott előírásaitól
eltérő, illetőleg a  természeti terület állagát vagy állapotát kedvezőtlenül befolyásoló tevékenységet folytat,
továbbá, ha a természeti értékek fennmaradását bármely módon veszélyezteti, vagy
d) a haszonbért vagy a földdel kapcsolatos terheket a lejárat után, írásban közölt felszólítás ellenére, a felszólítás
közlésétől számított 15 napon belül sem fizeti meg.
(2) A  Földforgalmi törvényben meghatározott mezőgazdasági termelőszervezet mint haszonbérlő és az  annak
legalább 3 éve foglalkoztatott alkalmazottja mint haszonbérbeadó között fennálló haszonbérleti szerződést
a  haszonbérbeadó azonnali hatállyal jogosult akkor is felmondani, ha a  mezőgazdasági termelőszervezet
a haszonbérbeadó munkaviszonyát rendes felmondással szünteti meg.
59. § A természetes személy haszonbérlő azonnali hatállyal jogosult felmondani a  szerződést, ha az  egészségi állapota
oly mértékben romlik meg vagy családi és életkörülményeiben olyan tartós változás következik be, amely
a haszonbérletből eredő kötelezettségeinek teljesítését akadályozza vagy azt jelentősen megnehezíti.
60. § (1) Ha a haszonbérleti szerződés létrejöttekor a haszonbérlet tárgyát képező föld közös tulajdonban állt és a szerződés
fennállása alatt a közös tulajdon megszüntetésére a földrendező és földkiadó bizottságokról szóló törvény szabályai
szerint került sor, a haszonbérbeadó, illetve annak jogutódja legkésőbb az adott gazdasági év vége előtt 60 nappal
a szerződést 60 napos felmondási idővel a gazdasági év végére felmondhatja, ha a tulajdoni hányadának megfelelő
területet a közös tulajdon megszüntetésére irányuló eljárás eredményeként önálló ingatlanként kapta meg, feltéve,
hogy
a) a  haszonbérlő felé a  felmondással egyidejűleg nyilatkozik, hogy a  földet a  szerződés megszűnésével saját
maga kívánja használni, és
b) a 74. § (2) bekezdésében foglaltak alkalmazásával létrejött haszonbérleti szerződést nem írta alá, de annak
hatálya az ott meghatározottak szerint kiterjedt rá.
 (2) A Földforgalmi törvényben meghatározott mezőgazdasági termelőszervezet mint haszonbérlő és az annak legalább
25%-ban tulajdonos természetes személy tagja mint haszonbérbeadó között létrejött haszonbérleti szerződést
a  gazdasági év végével a  haszonbérbeadó 60 napos felmondási idővel felmondhatja, ha a  mezőgazdasági
termelőszervezetben fennálló tulajdonosi részesedése a  szerződés megkötését követő 1 éven keresztül tartósan
25% alá csökken.
(3) A Földforgalmi törvényben meghatározott mezőgazdasági termelőszervezet mint haszonbérlő és az annak legalább
25%-ban tulajdonos természetes személy tagjának közeli hozzátartozója mint haszonbérbeadó között létrejött
haszonbérleti szerződést a gazdasági év végével a haszonbérbeadó 60 napos felmondási idővel felmondhatja, ha
a tag és a haszonbérbeadó közötti közeli hozzátartozói viszony megszűnik.
(4) A Földforgalmi törvényben meghatározott mezőgazdasági termelőszervezet mint haszonbérlő és az annak legalább
3 éve foglalkoztatott alkalmazottja mint haszonbérbeadó között létrejött haszonbérleti szerződést a gazdasági év
végével a  haszonbérbeadó 60 napos felmondási idővel felmondhatja, ha a  mezőgazdasági termelőszervezettel
fennálló munkaviszonya bármilyen okból – ide nem értve az 58. § (2) bekezdésében foglalt esetet – megszűnik.
61. § (1) Az  58–60.  §-ban meghatározott felmondás esetén, ha a  felmondást a  másik fél 15 napon belül nem fogadja el,
a felmondást gyakorló további 8 napon belül bírósághoz fordulhat. Ha nem így jár el, a felmondás hatályát veszti.
(2) A szerződő felek az 58–60. §-ban meghatározott rendelkezésektől érvényesen nem térhetnek el.
62. § (1) A  szerződés bármilyen okból történő megszűnésekor a  haszonbérbeadó és a  haszonbérlő köteles egymással
elszámolni. Semmis az olyan megállapodás, amely az elszámolást előre kizárja.
(2) A haszonbérleti szerződés megszűnésekor a felek eltérő megállapodása hiányában a haszonbérlő
a) elviheti az általa létesített berendezési és felszerelési tárgyakat,
b) követelheti a  haszonbérbeadó hozzájárulásával létesített, el nem vihető berendezéseknek, az  általa
telepített ültetvénynek, évelő kultúrának és növényzetnek, valamint a  talaj minőségének megőrzését és
javítását eredményező talajvédelmi, meliorációs és más beavatkozásoknak, létesítményeknek a  szerződés
megszűnésekor a mezei leltárban szereplő, illetve egyéb dokumentumok alapján megállapítható tényleges
értékét, és
c) köteles az általa létesített építményt a saját költségén kártalanítási igény nélkül lebontani, illetve eltávolítani.
 (3) A  (2)  bekezdés c)  pontja szerinti kötelezettség nemteljesítése esetén a  bontást, illetve az  eltávolítást
a haszonbérbeadó a haszonbérlő költségére elvégeztetheti.
 (4) Ha a  haszonbérlő a  haszonbérlet tárgyát képező földhöz kötődő olyan európai uniós vagy nemzeti forrásból
folyósított agrár-vidékfejlesztési támogatást vett igénybe, amelynek feltételéül jogszabály meghatározott
időtartamra földhasználati kötelezettséget ír elő, és a  haszonbérleti szerződést a  haszonbérbeadó a  60.  §-ban
meghatározott felmondással szünteti meg, a  szerződés megszűnésekor a  haszonbérbeadó köteles pénzben
megtéríteni a haszonbérlőnek a támogatási összeg haszonbérleti szerződés megszűnése miatti elvesztéséből eredő
kárát.
(5) Ha a felek másként nem állapodnak meg, a (2) bekezdés b) pontja nem alkalmazható, ha a szerződés annak lejárta
miatt szűnik meg.
16. Haszonbérfizetési kedvezmény 63. § (1) A  haszonbérlőt arra az  évre, amelyben a  mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok
kezeléséről szóló törvényben foglaltak szerinti mezőgazdasági káresemény vagy időjárási és más természeti
jellegű elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatt legalább 30%-os mértékű hozam-érték csökkenést szenved, és ezt
az  agrárkár-megállapító szerv igazolja, legfeljebb a  hozam-érték csökkenéssel arányos haszonbér-mérséklés illeti
meg arra a földre vonatkozóan, amelyen a hozam-érték csökkenés bekövetkezett.
(2) Eltérő megállapodás hiányában az (1) bekezdésben foglaltak szerinti kedvezmény csak azt a haszonbérlőt illeti meg,
aki, illetve amely a  haszonbérleti szerződés alapján legalább a  helyben szokásos mértékű, de legalább a  Nemzeti
Földalapba tartozó földekre megkötött haszonbérleti szerződésekben meghatározott és a Nemzeti Földalapkezelő
Szervezet honlapján közzétett, országosan egységesen alkalmazott összegű haszonbérleti díjat fizeti. Ha
a szerződés alapján a haszonbérlő a haszonbért az 50. § (1) bekezdése szerinti módon természetben teljesíti, akkor
a  haszonbérként nyújtott termék értékeként a  földügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján
közzétett közleményben meghatározott referenciaárat, ennek hiányában a  természetbeni szolgáltatás helyben
kialakult piaci értékét kell figyelembe venni.
(3) A  haszonbérlő a  haszonbérfizetési kedvezmény igénybevételét és mértékét a  mezőgazdasági termelést érintő
időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló törvényben meghatározott, a  hozam-érték csökkenéssel
érintett földre vonatkozóan kiállított hatósági bizonyítvány kézhezvételét követő 8 napon belül, írásban köteles
közölni a haszonbérbeadóval.
(4) Semmis az a megállapodás, amelyben a szerződő fél az (1) bekezdés szerint járó kedvezmény igénybevétele miatt ki
nem fizetett haszonbér pótlására vállal kötelezettséget.
17. Alhaszonbérlet 64. § A Földforgalmi törvény 42.  § (1)  bekezdésének alkalmazásában a  föld használata átengedésének tilalma nem
vonatkozik a  65.  §-ban meghatározott alhaszonbérbe adásra. A  65.  §-ban meghatározott eset kivételével
az alhaszonbérbe adásra kötött szerződés semmis.
65. § (1) Ha a  haszonbérelt földön megtermelendő termény vetésforgó, illetve túlnyomó részben élőmunka ráfordítás
alkalmazását igényli – ideértve a  vetőmag előállítást is –, a  haszonbérlő a  haszonbérbeadó hozzájárulásával
megállapodhat más földművessel vagy mezőgazdasági termelőszervezettel, hogy a  részére a  föld használatát
egyes, a vetésforgó alkalmazásához szükséges vagy túlnyomó részben élőmunka ráfordítást igénylő mezőgazdasági
munkák elvégzésének időtartamára, de legfeljebb a haszonbérleti szerződés lejártáig átengedi. E bekezdés szerinti
alhaszonbérleti szerződést önálló, egységes okiratba kell foglalni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti alhaszonbérleti szerződés nem érinti a  haszonbérlőnek a  haszonbérbeadóval szemben
fennálló kötelezettségeit.
(3) Az (1) bekezdés szerinti alhaszonbérbe adás esetén az előhaszonbérleti jog nem áll fenn, továbbá az alhaszonbérleti
szerződéshez nem kell a mezőgazdasági igazgatási szerv jóváhagyása.
18. Feles bérlet 66. § A feles bérleti szerződés alapján a  feles bérlő meghatározott föld időleges használatára és hasznainak szedésére
jogosult, és köteles ennek fejében a  megtermelt termény felét vagy más hányadát a  használatba adónak
természetben átadni. A  feles bérletre egyebekben a  föld haszonbérletére vonatkozó szabályok megfelelően
irányadók.
19. Részesművelés 67. § (1) A részesművelési szerződés alapján a szerződő felek közösen határozzák meg, hogy
a) a földön mit termeljenek,
b) a föld hasznosításának, megművelésének egyes feladataiból – így különösen talaj-előkészítés, szántás, vetés,
metszés, növényápolás, növényvédelem, betakarítás – a szerződő felek milyen részt vállalnak,
c) a  megtermelt terményből, a  közös tevékenység nyereségéből milyen arányban részesednek, illetve
a veszteség közöttük milyen arányban oszlik meg,
d) az elemi csapás vagy más rendkívüli esemény okozta kár esetén egymás között milyen módon viselik a kárt,
e) a  föld használatához szükséges, a  természetüknél fogva elhasználható dolgokat, munkaeszközöket,
gazdasági felszerelési tárgyakat hogyan használják,
f ) maguk közül kit jogosítanak fel harmadik személlyel szembeni képviseletre.
(2) A részesművelési szerződés alapján a szerződő felek a tevékenységük kockázatát közösen viselik. Semmis az olyan
megállapodás, amely valamely felet a  veszteség, illetve a  kár viselése alól mentesít vagy a  nyereségben való
részesedésből kizár.
(3) Ha a  szerződő felek harmadik személlyel kötött szerződésük alapján a  veszteség viselésének arányától eltérően
kötelesek helytállni, a részesművelési szerződésben meghatározottak szerint el kell számolniuk egymással.
(4) A részesművelési szerződés alapján a föld a szerződő felek közös használatába kerül, a részesművelők mindegyike
jogosult a föld teljes területének – használati megosztás nélküli – használatára.
(5) Ha valamelyik fél nem teljesíti a  részesművelési szerződésben vállalt feladatát, szolgáltatását, bármelyik fél
követelheti tőle a szerződésszerű teljesítést. A teljesítésre való felhívás eredménytelensége esetén a felek bármelyike
jogosult a  mulasztó fél költségére pótolni az  elmaradt szolgáltatást. A  szerződő felek ezen jogát érvényesen nem
lehet kizárni.
(6) Ha valamelyik fél olyan magatartást tanúsít, amely veszélyezteti a közös tevékenység sikerét vagy a szerződéses célt,
bármelyik fél követelheti az ettől való tartózkodást.
(7) A  részesművelési szerződés azonnali hatályú felmondással megszüntethető az  (5) és (6)  bekezdésben
meghatározott esetben, ha a  szerződő fél az  írásban közölt felszólítás ellenére a  szerződésből eredő lényeges
kötelezettségét felróhatóan továbbra is megszegi, illetve a  szerződésellenes magatartását felróhatóan
továbbfolytatja, feltéve, hogy a felek nem pótolták az elmaradt szolgáltatást.
(8) A  szerződésnek bármilyen okból történő megszűnése esetén a  közös használatba adott dolgokat vissza kell
szolgáltatni a részesművelésbe adó félnek.
(9) Az e §-ban nem szabályozott kérdésekben a részesművelési szerződésre a Földforgalmi törvénynek a haszonbérleti
szerződésre vonatkozó szabályai az irányadók.
20. Szívességi földhasználat 68. § (1) A  szívességi földhasználati szerződés alapján a  használatba adó a  föld használatát, hasznosítását a  Földforgalmi
törvény szerinti közeli hozzátartozója részére ingyenesen engedi át. A  haszonbérfizetés és a  (2)–(4)  bekezdésben
foglaltak kivételével a  szerződő felek jogaira és kötelezettségeire a  haszonbérleti szerződésben részes feleket
megillető jogok, illetve terhelő kötelezettségek az irányadók.
(2) A szívességi földhasználat megszűnik
a) a határozott időtartamú szerződés esetén az  időtartam lejártával, a  lejárat napján, határozatlan időtartamú
szerződés esetén közös megegyezéssel, a szerződő felek által meghatározott napon,
b) felmondással,
c) azonnali hatályú felmondással,
d) a határozatlan időtartamú szerződés esetén a szerződő felek közötti közeli hozzátartozói viszony bármilyen
okból történő megszűnésével, e tényhelyzet beálltát követő 30. napon.
 (3) A határozatlan időre kötött szerződés 60 napos felmondási idővel mondható fel.
 (4) A  határozott időtartamú szerződés azonnali hatályú felmondással való megszüntetésére – a  szerződő felek eltérő
megállapodása hiányában – a  haszonbérleti szerződés azonnali hatályú felmondására vonatkozó szabályok
az irányadók.
x. fejezet
a közös tulajdOnban álló földek használatának szabályaI
69. § (1) A  közös tulajdonban álló föld használatára, használatba adására – a  (2)  bekezdésben meghatározott eset
kivételével – e  törvény eltérő rendelkezése hiányában a  Ptk.-nak a  közös tulajdon használatára vonatkozó
szabályait kell alkalmazni.
(2) A közös tulajdonban álló, a Földforgalmi törvény 2. § (3) bekezdésében meghatározott erdőnek minősülő földnek
az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló törvény szerinti erdőgazdálkodási haszonbérletbe
adása esetén az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvényt kell alkalmazni.
(3) Ezen fejezet alkalmazásában a közös tulajdonban álló földön fennálló haszonélvezeti jog esetében a tulajdonostárs
alatt a haszonélvezőt is érteni kell.
70. § A tulajdonostársak mindegyike jogosult a saját tulajdoni hányadának megfelelő terület használatára, valamint a saját
tulajdoni hányadának megfelelő terület vagy annak egy meghatározott része használatának másik tulajdonostárs
vagy harmadik személy részére történő átengedésére. E  jogosultság gyakorlása, valamint a  földhasznosítási
kötelezettség teljesítése érdekében a  tulajdonostársak – a  71.  §-ban meghatározottak szerint – kötelesek a  közös
tulajdonban álló földön belül az egyes tulajdonostársak részére a tulajdoni hányaduknak megfelelő vagy attól eltérő
mértékű területek elhelyezkedését kijelölni (a továbbiakban: használati rend).
71. § (1) A közös tulajdonban álló földön a 70. § szerinti használati rend kialakításához az e §-ban meghatározottak szerint
valamennyi tulajdonostárs egyhangú döntése szükséges. A  használati rendet a  használati megosztásról szóló
megállapodásban kell rögzíteni.
(2) A  használati megosztásról szóló megállapodásban rögzíteni kell a  megállapodás időtartamát, vagy ha azt
a tulajdonostársak határozatlan időre hozták létre, akkor ennek tényét.
(3) A használati megosztáshoz való hozzájárulást megadottnak kell tekinteni az olyan tulajdonostárs esetében, akinek
a részére a használati megosztásról szóló ajánlat vagy a tervezett megállapodás közlése
a) nem lehetséges, mert
aa) személye bizonytalan, vagy
ab) lakcíme, tartózkodási helye, székhelye, telephelye, fióktelepe ismeretlen;
b) meghiúsul, mert a postai küldemény
ba) azzal a jelzéssel érkezik vissza, hogy „nem kereste” vagy a címzett tulajdonostárs „elköltözött”, vagy
bb) átvételét megtagadta, vagy
c) eredményes, de a nyilatkozattételre megszabott határidőn belül nem nyilatkozott.
 (4) A  (3)  bekezdés a)  pont aa)  alpontjának alkalmazása szempontjából akkor minősül a  tulajdonostárs személye
bizonytalannak, ha
a) azonosítása nem lehetséges az ingatlan-nyilvántartásban szereplő adatai alapján, vagy
b) magánszemély esetén örököse, gazdálkodó szervezet esetén jogutódja az  ingatlan-nyilvántartásból nem
állapítható meg.
 (5) A  használati rend kialakítását kezdeményező tulajdonostársnak a  használati megosztásról szóló ajánlatot vagy
tervezett megállapodást írásban, igazolt módon kell közölnie a  tulajdonostársakkal. Az  ajánlat vagy a  tervezett
megállapodás elfogadására biztosított határidő nem lehet kevesebb 30 napnál.
(6) A  használati megosztásról szóló megállapodást egységes okiratba kell foglalni. A  megállapodást valamennyi
tulajdonostársnak alá kell írnia, ide nem értve azt a  tulajdonostársat, akinek esetében a  használati megosztáshoz
való hozzájárulást – a  (3)  bekezdésben foglaltak alapján, az  ott meghatározott valamely körülmény miatt –
megadottnak kell tekinteni. A használati megosztásról szóló megállapodás valamennyi tulajdonostársra kiterjed.
(7) A (6) bekezdésben meghatározott egységes okiratnak minősül az is, ha a használati megállapodás több példányban
készül és az  egyes példányokat a  (6)  bekezdésben meghatározott tulajdonostársak (e fejezetben a  továbbiakban:
a használati megállapodásban részes tulajdonostársak) külön-külön írják alá.
(8) A  használati megosztásról szóló megállapodás – a  (10)  bekezdésben meghatározott esetek kivételével –
a  (9)  bekezdésben meghatározott módon elkészített, a  használati rendet ábrázoló térképi kimutatással együtt
érvényes, az a megállapodás elválaszthatatlan mellékletét képezi.
(9) A  használati megosztásról szóló megállapodásban részes tulajdonostársaknak az  állami ingatlan-nyilvántartási
térképi adatbázisból szolgáltatott – 30 napnál nem régebbi – hiteles szemle másolaton egyértelmű jelzéssel,
a  használati megosztásról szóló megállapodásnak megfelelően, azzal azonosítható módon ábrázolni kell
az  egyes tulajdonostársak részére kijelölt területet. A  térképi kimutatást a  használati megállapodásban részes
tulajdonostársaknak alá kell írni.
(10) Nem kell térképi kimutatást készíteni, ha a használati megosztásról szóló megállapodás alapján
a) egy tulajdonostárs használja a föld teljes területét, vagy
b) a tulajdonostársak elkülönült használata a földnek az ingatlan-nyilvántartási térképen azonosítható alrészlete
teljes területére vonatkozik.
 (11) A használati megosztásról szóló megállapodást a tulajdonostárs az (1)–(9) bekezdésben foglaltak megsértése esetén
a bíróság előtt megtámadhatja. 72. § (1) Ha a  közös tulajdonban álló föld teljes területét vagy annak egy meghatározott részét harmadik személy
(e  fejezetben a  továbbiakban: ajánlattevő) kívánja használatba venni, az  erre vonatkozó ajánlatát írásban, igazolt
módon közölnie kell az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett valamennyi tulajdonossal.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően, ha az  ajánlattevő a  földnek csak egy meghatározott részét kívánja
használatba venni és tudomással bír a  tulajdonostársak között fennálló, a  használati megosztásról szóló
megállapodás tartalmáról, az ajánlatát elegendő azokkal a tulajdonostársakkal írásban, igazolt módon közölnie, akik
a használati megosztásról szóló megállapodás alapján a földnek az ajánlat tartalma szerinti területét használják.
(3) Az (1) bekezdés szerinti ajánlatnak tartalmaznia kell
a) az  ajánlattevő természetes személy nevét, lakcímét, az  ajánlattevő gazdálkodó szervezet megnevezését,
székhelyét, telephelyét, fióktelepét, valamint azt az  értesítési  címet – ha az  eltér a  lakcímtől, illetve
a székhelytől, telephelytől, fiókteleptől – ahova a felhívásra vonatkozó nyilatkozatok visszaküldését kéri,
b) a használatba venni kívánt föld azonosító adatait (település, helyrajzi szám),
c) a használatba venni kívánt földterület nagyságát és művelési ágát,
d) a megkötendő földhasználati szerződés típusát,
e) a  használatért fizetendő ellenszolgáltatás módját és mértékét, illetve ingyenes használat esetén ennek
megjelölését,
f ) a használat tervezett időtartamát,
g) az ajánlat elfogadására megszabott határidőt (az ajánlati kötöttség határidejét), amely nem lehet kevesebb
30 napnál, és
h) olyan egyéb körülményeket, információkat, amelyek a  jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése,
valamint a föld hasznosításának módja szempontjából lényegesek.
 (4) Az ajánlat elfogadásáról a tulajdonostársak egy okiratban is nyilatkozhatnak.
 (5) Az  ajánlatban foglaltakat elfogadottnak kell tekinteni az  olyan tulajdonostárs esetében, akinek részére az  ajánlat
közlése
a) a 71. § (3) bekezdés a) és b) pontjában meghatározottak szerint lehetetlen, illetve meghiúsul, vagy
b) eredményes, de a (3) bekezdés g) pontja szerinti határidőn belül nem nyilatkozott.
(6) Az  ajánlat tartalmának az  a  tulajdonostársak általi teljes körű elfogadása – figyelemmel a  (2) és (5)  bekezdésben
foglaltakra – minősül elfogadott ajánlatnak, amellyel a  használatba adásra vonatkozó földhasználati szerződés
az ajánlattevő és a tulajdonostársak között létrejön.
(7) Ha az  elfogadott ajánlat a  föld egy meghatározott részének a  használatba vételére irányul és ezáltal módosul
a  használati megosztásról szóló megállapodás szerinti használati rend, a  tulajdonostársaknak gondoskodni kell
a  használati megosztásról szóló megállapodás és a  térképi kimutatás módosításáról annak érdekében, hogy
a tulajdonostársak, valamint az ajánlattevő által használt területek elkülönítésre kerüljenek.
73. § (1) Az  ajánlat tartalmától eltérő tartalmú elfogadó nyilatkozatokat az  ajánlattevő megvizsgálja, és ha a  használatba
vételi szándéka továbbra is fennáll, az  elfogadó nyilatkozatok tartalmától függően módosított ajánlatot köteles
közölni. A módosított ajánlat új ajánlatnak minősül, amelynek közlésére és elfogadására a 72. §-ban foglaltakat kell
alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni akkor is, ha a tulajdonostárs az ajánlatra a megadott határidőn belül
úgy nyilatkozik, hogy a használati megosztás alapján a tulajdoni hányadának megfelelő vagy attól eltérő területet
maga kívánja használni, illetve annak használatát az  ajánlattevőtől eltérő más személynek vagy gazdálkodó
szervezetnek kívánja átengedni.
74. § (1) A földhasználati szerződést egységes okiratba kell foglalni.
 (2) A  föld teljes területének használatára vonatkozó földhasználati szerződést valamennyi tulajdonostársnak alá kell
írnia, ide nem értve azt a tulajdonostársat, akinek esetében az ajánlatot – a 71. § (3) bekezdésében foglaltak alapján,
az ott meghatározott valamely körülmény miatt – elfogadottnak kell tekinteni. A föld teljes területének használatára
vonatkozó földhasználati szerződés valamennyi tulajdonostársra kiterjed.
(3) Ha a földhasználati szerződés a föld egy részének használatára jött létre, a szerződést – a (2) bekezdéstől eltérően –
azon tulajdonostársnak nem kell aláírnia, aki a használati megosztás alapján a tulajdoni hányadának megfelelő vagy
attól eltérő területet maga használja, illetve más földhasználó használja és a  földhasználati szerződés megkötése
e rendezett földhasználatot nem módosítja.
(4) Az  (1)  bekezdésben meghatározott egységes okiratba foglalt földhasználati szerződésnek minősül az  is, ha
a  tulajdonostársak és a  harmadik személy a  föld egészére, illetve annak egy meghatározott területére létrejött
földhasználati szerződés tartalmát tulajdonostársanként külön-külön okiratba foglalják, feltéve, hogy azok
a  jogviszony tartalmában nem térnek el egymástól, az  eltérés kizárólag a  használatba adó tulajdonostársak
személyében és az  őket megillető tulajdoni hányadnak megfelelő azon terület tekintetében áll fenn, amelyet
a harmadik személy részére használatra átengednek.
(5) Ha a 72. §-ban foglaltak alkalmazása során a tulajdonostársak és a harmadik személy között haszonbérleti szerződés
jött létre, a  szerződésben részes tulajdonostársaknak döntést kell hozniuk arról, hogy melyik tulajdonostárs küldi
meg a Földforgalmi törvény 49. §-a szerint a haszonbérleti szerződést a jegyző részére.
(6) Ha a  földhasználati szerződés a  föld egy meghatározott részének használatára jött létre, a  szerződés a  71.  §
szerinti és a  72.  § (7)  bekezdésének megfelelően módosított térképi kimutatással együtt érvényes, az  a  szerződés
elválaszthatatlan mellékletét képezi.
(7) Az ellenszolgáltatás fejében létrejött földhasználati szerződés esetében az ellenszolgáltatás a 71. § (3) bekezdésében
meghatározott tulajdonostársakat is megilleti a  tulajdoni hányaduk arányában. Ez  esetben a  használónak
az ellenszolgáltatás megfelelő értékét készpénzben bírósági vagy közjegyzői letétbe kell helyeznie. A letét költségeit
a letétbe helyezett ellenszolgáltatás összegéből kell fedezni.
75. § A földhasználati szerződést a  tulajdonostárs a  72–74.  §-ban foglaltak megsértése esetén a  bíróság előtt
megtámadhatja.
76. § (1) Az  a  tulajdonostárs, aki a  használati megosztásról szóló megállapodás szerint a  földet vagy annak egy
meghatározott részét használja, köteles a  föld használatát a  95.  §-ban foglaltaknak megfelelően bejelenteni
a földhasználati nyilvántartásba.
(2) Ha az  ingatlanügyi hatóság a  földhasználati nyilvántartás adatai alapján megállapítja, hogy a  földhasználati
nyilvántartásban a  közös tulajdonban álló földre 60 napot meghaladóan nincs bejegyzett földhasználó,
a  jogkövetkezményekre való tájékoztatás mellett, 30 napos határidő kitűzésével felszólítja a  tulajdonostársakat
a használati megosztásról szóló megállapodás megkötésére és az annak megfelelő földhasználatnak a földhasználati
nyilvántartásba való bejelentésére.
(3) Ha a (2) bekezdésben meghatározott felszólítás nem vezet eredményre, az ingatlanügyi hatóság a (2) bekezdésben
meghatározott határidő lejártát követő 8 napon belül a  tulajdonostársak egyidejű tájékoztatása mellett értesíti
a Kamara területi szervét.
(4) A Kamara területi szerve az ingatlanügyi hatóság értesítésétől számított 60 napon belül az e törvény végrehajtására
kiadott rendeletben meghatározottak szerint, a  tulajdonostársak költségére, sorsolás útján állapítja meg a  közös
tulajdonban álló föld használati rendjét. Ez  esetben a  sorsolás eredményéről szóló jegyzőkönyv helyettesíti
a  tulajdonostársaknak a  használati megosztásról szóló megállapodását. A  jegyzőkönyvhöz a  sorsolás eredményét
tükröző térképi kimutatást a Kamara területi szerve készíti el.
(5) A  sorsolás útján megállapított használati rend 5 évig hatályos, kivéve, ha a  tulajdonostársak a  sorsolást követően
a  használati megosztásról megállapodnak, és az  annak megfelelő földhasználat a  földhasználati nyilvántartásba
bejegyzésre kerül. Ez esetben a sorsolás útján megállapított használati rend hatályát veszti.
(6) Ha a sorsolás a föld egészére kerül lefolytatásra, a használati rend valamennyi tulajdonostársra kiterjed. Ha a sorsolás
a  földnek a  földhasználati nyilvántartásba be nem jegyzett területrészére kerül lefolytatásra, a  használati rend
nem terjed ki arra a  tulajdonostársra, aki a  földnek a  földhasználati nyilvántartásba bejegyzett területrészét maga
használja vagy földhasználati szerződés alapján a használatot harmadik személy részére átengedte.
(7) A  sorsolás megtartásával szemben jogorvoslatnak helye nincs. A  sorsolás útján megállapított használati rend
ellen a sorsolás napját követő 8 napon belül bármelyik tulajdonostárs kifogást nyújthat be, a sorsolásra vonatkozó
eljárási szabályok megsértése esetén. A kifogást a Kamara területi szervéhez kell benyújtani, a Kamarának címezve.
A Kamara a kifogásról – a kifogás beérkezésétől számított – 15 napon belül dönt. Ha a Kamara a kifogásnak helyt
ad, a  területi szervet új sorsolás megtartására kötelezi, egyúttal kitűzi az  új sorsolás napját. A  Kamara a  kifogást
elutasítja, ha azt megalapozatlannak tartja.
(8) Ha a  (2)  bekezdésben foglalt értesítést követő 60 napon belül a  közös tulajdonban álló földre vagy annak egy
meghatározott részére földhasználati bejelentés kerül az ingatlanügyi hatósághoz benyújtásra, erről az ingatlanügyi
hatóság haladéktalanul értesíti a  Kamara területi szervét. Ez  esetben a  földhasználati bejelentés elbírálásáig
a Kamara területi szervének a sorsolás megtartására irányuló eljárását fel kell függesztenie. Az ingatlanügyi hatóság
a  földhasználati bejelentés elbírálásáról szóló jogerős döntését az  e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben
foglaltak szerint közli a Kamara területi szervével. A Kamara területi szerve a földhasználati bejelentés elbírálásáról
szóló jogerős döntés tartalmától függően az eljárást megszünteti vagy folytatja.
xI. fejezet
a hatóságI jóváhagyáshOz kötött földhasználatI szerződésre vOnatkOzó eljárásI
szabályOk
77. § (1) A Földforgalmi törvény 53. § (2) bekezdés b) pontját és a (3) bekezdését 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.
 (2) A  Földforgalmi törvényben meghatározott, a  mezőgazdasági igazgatási szerv hatósági jóváhagyásához kötött
földhasználati szerződés hatósági jóváhagyására vonatkozó eljárásra a  VII. Fejezetben foglaltakat a  78–84.  §-ban
foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
78. § Az eljárásban ügyfél
a) a földhasználati szerződésben résztvevő természetes személy, gazdálkodó szervezet,
b) a  földhasználati szerződés tárgya szerinti földre a  Földforgalmi törvényen vagy más törvényen alapuló
előhaszonbérleti joggal rendelkező személy,
c) a földhasználati nyilvántartásból kitűnő egyéb jogosult, akinek a földre vonatkozó jogát az eljárás érinti,
d) az  a  Földforgalmi törvény szerinti közeli hozzátartozó, akinek e  helyzetére tekintettel jött létre
az a földhasználati szerződés, amelynek érvényességi feltétele a közeli hozzátartozói viszony fennállása,
e) mindazon egyéb jogosult, akinek a földre vonatkozó jogát a földhasználati szerződés érinti.
79. § A Ket.-ben meghatározott eseteken túl az ügyintézési határidőbe nem számít be a Földforgalmi törvény 54. §-ában
foglalt, a haszonbérbeadót megillető választási jog gyakorlására vonatkozó nyilatkozattételre való felhívástól
a) a nyilatkozatnak a mezőgazdasági igazgatási szervhez való beérkezéséig, vagy
b) az  a)  alpontban foglaltak hiányában a  Földforgalmi törvény 54.  § (2)–(3)  bekezdésében meghatározott
15 napos határidő lejártát követő napig
terjedő időtartam.
80. § (1) Ha az  eljárás haszonbérleti szerződés jóváhagyására irányul és harmadik személy javára a  Földforgalmi törvényen
vagy más törvényen alapuló előhaszonbérleti jog áll fenn, az eljárás – a szerződésnek a jogosultakkal a Földforgalmi
törvényben meghatározott módon történő közlése esetén – a  Földforgalmi törvény 50.  §-ában meghatározott
okiratoknak a mezőgazdasági igazgatási szervhez való beérkezését követő napon kezdődik.
(2) Az eljárás – az (1) bekezdéstől eltérően – a szerző fél írásbeli kérelmének a mezőgazdasági igazgatási szervhez való
beérkezését követő napon kezdődik, ha az eljárás olyan földhasználati szerződés jóváhagyására irányul, amely
a) haszonbérleti szerződésnek minősül, de harmadik személynek előhaszonbérleti joga nem áll fenn, vagy
b) nem minősül haszonbérletnek.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott földhasználati szerződéseket az  53.  § (1)  bekezdésében előírtak szerint kell
a mezőgazdasági igazgatási szervhez benyújtani.
81. § (1) A  mezőgazdasági igazgatási szerv a  Földforgalmi törvény 51.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott előzetes
vizsgálat alatt csak a (2) bekezdésben foglalt esetekben bocsáthat ki hiánypótlást.
(2) Ha a  földhasználati szerződés érvényességi feltétele a  Földforgalmi törvény szerinti közeli hozzátartozói viszony
fennállása, a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  32.  § (1)  bekezdésében meghatározott nyilatkozat becsatolására
hívja fel a szerző felet. A hiánypótlásra csak egy alkalommal, 8 napos határidő kitűzésével kerülhet sor. E határidő
elmulasztása esetén igazolási kérelemnek nincs helye.
(3) Az  előzetes vizsgálat alatt egyéb hiányosság tekintetében hiánypótlási felhívásnak nincs helye, ez  esetben
a mezőgazdasági igazgatási szerv az eljárást megszünteti.
(4) Ha a  (2)  bekezdésben meghatározott esetben az  előhaszonbérletre jogosult nem tett eleget a  hiánypótlásra
való felhívásnak és az  erre megállapított határidő meghosszabbítását sem kérte, a  mulasztó jogosultat úgy kell
tekinteni, mint aki az előhaszonbérleti jogát nem gyakorolja. Erre a mulasztó jogosultat a hiánypótlási felhívásban
figyelmeztetni kell.
82. § (1) A Földforgalmi törvény szerinti erdőnek minősülő földre vonatkozó haszonbérleti szerződés esetében az erdészeti
hatóság a Földforgalmi törvény 51. § (5) bekezdésében meghatározott szakhatósági állásfoglalását a mezőgazdasági
igazgatási szerv megkeresésének beérkezését követő 8 napon belül adja ki. Az erdészeti hatóság a haszonbérlőnek,
illetve az  elfogadó jognyilatkozatot tevő előhaszonbérlőnek, valamint más földhasználónak az  erdőgazdálkodói
alkalmasságát állapítja meg az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló törvényben
meghatározott feltételek szerint.
(2) Az  erdészeti hatóság előzetes szakhatósági állásfoglalást adhat ki, amely a  kiállításától számított 90 napig
használható fel.
83. § A földhasználati szerződés jóváhagyása esetén a mezőgazdasági igazgatási szerv a szerződés két eredeti példányát
látja el jóváhagyó záradékkal és azt a szerző fél részére a  jóváhagyását tartalmazó határozatával egyidejűleg küldi
meg.
84. § A földhasználati szerződés hatósági jóváhagyása iránti eljárásban nem kell alkalmazni a  27.  § (4)  bekezdését,
a 35. §-t és a 37. § (1) bekezdését.
xII. fejezet
a szerzésI kOrlátOzásOk hatóságI ellenőrzésére és a föld kényszerhasznOsításba adására,
valamInt a kényszerhasznOsítóra vOnatkOzó szabályOk
85. § A Földforgalmi törvény V. Fejezetében meghatározott hatósági ellenőrzés során – a  Földforgalmi törvényben és
az e törvényben foglalt eltérésekkel – a Ket. rendelkezéseit kell alkalmazni.
86. § A hatósági ellenőrzés során a  28.  §-ban, a  29.  §-ban, és a  36.  § (1)  bekezdés a)  pontjában foglaltak megfelelően
alkalmazandók.
87. § A hatósági ellenőrzés céljából vezetett, a Ket. 94. §-ában előírt nyilvántartásban, az ott előírt adatokat
a) a tulajdonszerzés ellenőrzése esetén a tulajdonjog ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzésének évét követő
5 évig,
b) a  földhasználati jogosultság megszerzésének ellenőrzése esetén a  földhasználat időtartama lejárta évének
a végéig
kezeli a mezőgazdasági igazgatási szerv. 88. § (1) A mezőgazdasági igazgatási szerv a hatósági ellenőrzés során jogosult
a) az  ellenőrzés tárgyához kapcsolódó iratokba és más dokumentumokba, elektronikus adathordozón tárolt
adatokba – a  jogszabályokban meghatározott adat- és titokvédelmi előírások betartásával – betekinteni,
azokról másolatot, kivonatot, illetve tanúsítványt készíttetni,
b) a szerző féltől írásban vagy szóban felvilágosítást, tájékoztatást, információt, nyilatkozatot kérni.
(2) A mezőgazdasági igazgatási szerv a hatósági ellenőrzés során köteles
a) jogait oly módon gyakorolni, hogy a szerző fél tevékenységét a lehető legkisebb mértékben zavarja,
b) az  ellenőrzés megkezdéséről a  szerző felet az  ellenőrzés megkezdése előtt legalább 8 nappal tájékoztatni,
és a  mezőgazdasági igazgatási szerv részéről az  ellenőrzést végző a  megbízólevelét az  ellenőrzés
megkezdésekor bemutatni,
c) megállapításait tényszerűen, a  valóságnak megfelelően ellenőrzési jegyzőkönyvbe foglalni és azt
az ellenőrzést követően 8 napon belül a szerző féllel közölni.
(3) A szerző fél jogosult
a) az  ellenőrzést végző személytől személyazonosságának bizonyítására alkalmas okiratot, illetve
megbízólevelének bemutatását kérni, ennek hiányában az együttműködést megtagadni,
b) a helyszíni ellenőrzésnél jelen lenni,
c) az  ellenőrzés megállapításait megismerni, a  jegyzőkönyvre – annak vele való közlésétől számított 8 napon
belül – észrevételt tenni.
 (4) A szerző fél köteles
a) az ellenőrzés végrehajtását elősegíteni, abban együttműködni,
b) az  ellenőrzést végző részére szóban vagy – az  ellenőrzést végző kérésére – írásban a  kért tájékoztatást,
felvilágosítást, nyilatkozatot megadni, a dokumentációkba a betekintést biztosítani,
c) az ellenőrzést végző kérésére a rendelkezésre bocsátott dokumentáció teljességéről nyilatkozni,
d) az ellenőrzés zavartalan elvégzéséhez szükséges egyéb feltételeket megteremteni.
89. § (1) A Földforgalmi törvény 60. § (1)–(3) bekezdésében foglaltakat alkalmazni kell az elő- és visszavásárlási jog, valamint
a vételi jog, illetve az eladási jog alapításáról szóló szerződésekre is.
(2) Azon földhasználati szerződés tárgyát képező föld tekintetében, amelynek a  használatba vételével a  földhasználó
megsérti a  föld használati jogosultságának megszerzésére vonatkozó törvényi rendelkezéseket, a  földhasználónak
a  szerződés tárgyát képező föld használata után a  jogsértő állapot fennállásának időtartama alatt, a  jogsértéssel
érintett földterület után a  részére folyósított költségvetési vagy európai uniós támogatásnak megfelelő összegű
pénzösszeget is meg kell fizetni. A  fizetési kötelezettség teljesítésére a  jogosulatlanul igénybe vett támogatás
esetére irányadó eljárási szabályokat kell alkalmazni, azzal, hogy a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási
szerv a  mezőgazdasági igazgatási szervnek a  föld használati jogosultságának megszerzésére vonatkozó
törvényi rendelkezések megsértését megállapító döntésének a  vele való közlését követően indítja meg a  fizetési
kötelezettség elrendelésére irányuló eljárást.
90. § A Földforgalmi törvény 64.  § (1)  bekezdését nem lehet alkalmazni arra a  földrészletre, amely az  ingatlannyilvántartás szerint a  település zártkertjében fekszik, és azt a  települési önkormányzat a  termőföld védelméről
szóló törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén szociális földprogram vagy mezőgazdasági
tevékenység végzése céljából közfoglalkoztatási program működtetése céljából kijelölte.
91. § (1) A Földforgalmi törvény 64. §-ában foglalt feltételek fennállása esetén a mezőgazdasági igazgatási szerv határozattal
jelöli ki kényszerhasznosítóként azt, a  föld fekvése szerinti településen földet használó, nyilvántartásba vett
földművest vagy mezőgazdasági termelőszervezetet, akinek vagy amelynek kényszerhasznosítóként való
jelentkezésének ténye a nyilvántartásban szerepel.
(2) A  mezőgazdasági igazgatási szerv évente január 31-ig egy alkalommal hirdetményt tesz közzé annak érdekében,
hogy kényszerhasznosítóként történő kijelölésre a földművesek vagy mezőgazdasági termelőszervezetek kérelmet
nyújthassanak be. A  hirdetményt a  mezőgazdasági igazgatási szerv honlapján és a  székhelyén, az  ügyfélforgalom
számára nyitva álló helyiségben kell közzétenni. A hirdetménynek tartalmaznia kell
a) a  kényszerhasznosításnak a  Földforgalmi törvényben előírt célját, és a  kényszerhasznosító kötelezettségeit,
ide értve azt is, hogy a kényszerhasznosítónak a kényszerhasznosításba adott föld hasznosításából származó
bevételeiről és kiadásairól el kell számolnia a mezőgazdasági igazgatási szerv részére,
b) az arra vonatkozó figyelemfelhívást, hogy a kérelmet a hirdetmény közzétételétől számított 30 napon belül
lehet benyújtani.
(3) A  hirdetmény közzétételének napja a  hirdetménynek a  mezőgazdasági igazgatási szerv hirdetőtáblájára való
kifüggesztés napja.
(4) A  mezőgazdasági igazgatási szerv a  határidőben kérelmet előterjesztő földművesek és mezőgazdasági
termelőszervezetek adatait – a  kérelem benyújtásának határideje lejártát követő 15 napon belül – összesíti, és
a  kényszerhasznosítóként jelentkezés tényét a  XIV. Fejezetben meghatározott nyilvántartásba a  földműves, illetve
a mezőgazdasági termelőszervezet adatai között feltünteti.
(5) Ha a  Földforgalmi törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén a  földnek a  kényszerhasznosításba
adásáról kell dönteni, a nyilvántartott kérelmezők közül a  (6)–(9) bekezdésben meghatározott sorrend alapján kell
a kényszerhasznosítót kiválasztani.
(6) A nyilvántartott kérelmezők közül kényszerhasznosítóként
a) azt a földművest kell kiválasztani, akinek
aa) a használatában álló föld a Földforgalmi törvény szerint szomszédos a kényszerhasznosításba adásra
kijelölt földdel;
ab) a  mezőgazdasági üzemközpontja legalább 3 éve azon a  településen van, amelynek közigazgatási
területén a kényszerhasznosításba adásra kijelölt föld fekszik;
b) azt a mezőgazdasági termelőszervezetet kell kiválasztani, amelynek
ba) a használatában álló föld a Földforgalmi törvény szerint szomszédos a kényszerhasznosításba adásra
kijelölt földdel;
bb) a  mezőgazdasági üzemközpontja legalább 3 éve azon a  településen van, amelynek közigazgatási
területén a kényszerhasznosításba adásra kijelölt föld fekszik.
 (7) A  (6)  bekezdésben meghatározottakat megelőzi a  szántó, rét, legelő (gyep) vagy fásított terület művelési ágban
nyilvántartott és kényszerhasznosításba adásra kijelölt föld esetén a  (6)  bekezdés a)  pont ab)  alpontjában foglalt
feltételeknek megfelelő, olyan nyilvántartott kérelmező földműves vagy a  (6)  bekezdés b)  pont bb)  alpontjában
foglalt feltételeknek megfelelő olyan nyilvántartott kérelmező mezőgazdasági termelőszervezet, aki vagy amely
a  föld fekvése szerinti településen – a  Földforgalmi törvény 64.  § (1)  bekezdésében meghatározott 6 hónapos
időtartam lejártának napját megelőzően – legalább 1 éve állattartó telepet üzemeltet.
(8) Közös tulajdonban álló föld esetében a  (6) és a  (7)  bekezdésben meghatározottakat megelőzi a  nyilvántartott
kérelmező tulajdonostárs.
(9) A  (6)–(8)  bekezdésben meghatározott csoportokon belüli földművesek közül kényszerhasznosítóként való
kiválasztás sorrendje a következő:
a) a családi gazdálkodó, illetve gazdálkodó család tagja,
b) fiatal földműves,
c) pályakezdő gazdálkodó.
(10) Ha több, azonos ranghelyen álló nyilvántartott kérelmezőt lehetne kényszerhasznosítóként kijelölni,
a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  helyi földbizottság javaslatának figyelembevételével választja ki az  azonos
ranghelyen álló nyilvántartott kérelmezők közül a föld kényszerhasznosítóját.
(11) Ha a  (10)  bekezdésben meghatározott esetben a  helyi földbizottság a  mezőgazdasági igazgatási szerv
megkeresésére 15 napon belül nem nyilatkozik, a mezőgazdasági igazgatási szerv dönt az azonos ranghelyen álló
nyilvántartott kérelmezők közül a kényszerhasznosító kijelöléséről.
92. § A kényszerhasznosító minden év október 31-ig a mezőgazdasági igazgatási szerv részére a bevételeiről, kiadásairól
elszámolást készít. Kiadásai között az indokolt és igazolt költségeket, bevételként a kapott támogatás összegét is el
kell számolnia. Ha bevételei a kiadásait meghaladják, a különbözet a kényszerhasznosító nyeresége.
xIII. fejezet
földhasználatI nyIlvántartás 93. § A földhasználati nyilvántartás az  érintett föld használatával kapcsolatban bejegyzett adatokra vonatkozóan
– a  természetes személyazonosító és lakcím-azonosító adatok, valamint a  gazdálkodó szervezetek esetében
az azonosító adatok kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
94. § (1) Az  ingatlanügyi hatóság az  illetékességi területéhez tartozó földek – ide nem értve az  erdő művelési ágban
nyilvántartott földrészleteket – használatáról és a  földhasználókról a  közhiteles ingatlan-nyilvántartás adataira
épülő, de attól elkülönülő, önálló nyilvántartást vezet. A földhasználati nyilvántartás tartalmazza
a) a földrészlet ingatlan-nyilvántartási adatait;
b) a földrészlet (alrészlet) vagy földrészletek természetes személy földhasználójának
ba) természetes személyazonosító adatait,
bb) lakcímét, bc) állampolgárságát,
bd) a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény hatálya alá tartozó
magánszemélyek esetében a személyi azonosítóját;
c) a földrészlet (alrészlet) vagy földrészletek gazdálkodó szervezet földhasználójának
ca) megnevezését,
cb) székhelyét (telephelyét),
cc) a statisztikáról szóló törvény hatálya alá tartozó szervezet esetében a statisztikai azonosítóját,
cd) a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvény hatálya alá tartozó
cég esetében a cégjegyzékszámot;
d) a használat jogcímét;
e) a használat időtartamát, határozatlan időtartamú földhasználat esetén ennek tényét.
(2) A  számítógépes földhasználati nyilvántartási rendszer kezelése, működtetése – függetlenül annak tényleges
elhelyezésétől – a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv feladatkörébe tartozik.
(3) Az  ingatlanügyi hatóság az  (1)  bekezdés b)  pont ba)–bd)  alpontjában, valamint c)  pont ca)–cd)  alpontjában
meghatározott adatokat a földhasználati nyilvántartás vezetésével kapcsolatos feladatai ellátásával összefüggésben
jogosult kezelni.
(4) Az  (1)  bekezdésben foglalt adatok közül a  személyi azonosítót a  személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási
módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló törvény rendelkezései szerint kell kezelni. Az  (1)  bekezdés
b)  pont bc) és bd)  alpontjában, valamint c)  pont cc) és cd)  alpontjában foglalt adatok a  földhasználati
nyilvántartásból szolgáltatható földhasználati lap másolaton, a  földhasználati összesítőn, továbbá a  földhasználati
nyilvántartás okirattárából kiadott másolatokon nem tüntethetőek fel.
(5) Az  ingatlanügyi hatóság a  személyiadat- és lakcímnyilvántartás szerveitől személyi azonosító vagy természetes
személyazonosító adatok alapján a természetes személy földhasználók azonosításához igényelhet adatot.
(6) A földhasználó által bejelentett azonosító adatokat az ingatlanügyi hatóság a személyiadat- és lakcímnyilvántartás,
illetve a cégnyilvántartás adataiból ellenőrizheti.
95. § (1) A  földhasználó a  használatot annak megkezdésétől számított 30 napon belül köteles az  ingatlanügyi hatósághoz
nyilvántartásbavétel céljából bejelenteni. Ha a  használat részesművelési szerződés alapján jött létre, a  bejelentési
kötelezettség a részesművelési szerződésben meghatározott, a szerződő felek közül kijelölt képviselőt terheli.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott földhasználati bejelentést az  e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben
meghatározott formanyomtatványon (a  továbbiakban: bejelentési adatlap) kell teljesíteni, amelyhez
a  (3)  bekezdésben meghatározott okiratot kell csatolni, kivéve, ha a  tulajdonos vagy a  tulajdonosi joggyakorló
szervezet, illetve az  ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett haszonélvezet vagy vagyonkezelői jog fennállása esetén
a haszonélvező vagy a vagyonkezelő a földhasználó.
(3) A bejelentési adatlaphoz csatolni kell
a) a  hatósági jóváhagyáshoz kötött földhasználati szerződés esetén a  szerződésnek a  jóváhagyó záradékával
ellátott egyik eredeti példányát vagy annak a  mezőgazdasági igazgatási szerv, illetve a  közjegyző által
hitelesített másolatát,
b) a  hatósági jóváhagyáshoz nem kötött földhasználati szerződés esetén a  szerződés eredeti példányát vagy
annak közjegyző által hitelesített másolatát,
c) közös tulajdonban álló föld használata esetén a  71.  §-ban meghatározott használati megosztásról szóló
megállapodás eredeti példányát vagy annak közjegyző által hitelesített másolatát, vagy a  76.  §-ban
meghatározott sorsolás eredményéről szóló jegyzőkönyv eredeti vagy hitelesített másolatát és az  ezekhez
– szükség esetén – csatolt térképi kimutatást.
(4) A  (3)  bekezdés b)  pontjában meghatározott esetben a  földhasználó, részesművelés esetén a  képviselő (e fejezet
alkalmazásában a  továbbiakban együtt: földhasználó) a  bejelentési adatlapon köteles nyilatkozni arról, hogy
a földhasználata a törvényben meghatározott korlátozásokat nem sérti.
(5) A  földhasználó a  94.  § (1)  bekezdés b) és c)  pontjában meghatározott adataiban, valamint a  használatban
bekövetkezett, az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott változásokat – ideértve a használat
megszűnését is – 30 napon belül köteles az ingatlanügyi hatósághoz bejelenteni az e törvény végrehajtására kiadott
rendeletben meghatározott formanyomtatványon (a továbbiakban: változás-bejelentési adatlap).
(6) A  földhasználati nyilvántartási eljárás a  (2) és az  (5)  bekezdésben meghatározott földhasználati bejelentési és
a változás-bejelentési (a továbbiakban együtt: bejelentési) adatlapnak, valamint a  (3) bekezdésben meghatározott
okiratoknak az  ingatlanügyi hatósághoz való benyújtásával indul meg. A  földhasználati nyilvántartási eljárásban
az ügyintézési határidő 30 nap.
(7) A Ket.-ben meghatározott közreműködő hatóság az eljárásban nem vehet részt.
 (8) Az  ingatlanügyi hatóság a  bejelentést elmulasztó földhasználót legfeljebb 30 napos határidő megállapításával
írásban felszólítja a  bejelentési kötelezettsége teljesítésére. Ha a  földhasználó határidőben nem tesz eleget
a felszólításnak, az ingatlanügyi hatóság földhasználati bírsággal sújtja, aminek mértéke a föld ingatlan-nyilvántartás
szerinti aranykorona (a  továbbiakban: AK) értékének ezerszerese, azzal, hogy nem lehet kevesebb a  behajtható
köztartozás legkisebb összegénél.
(9) A föld elkülönített közös használata esetében, illetve a közös tulajdonban álló föld esetében a (8) bekezdés szerinti
bírság megfizetésére a mulasztó földhasználók, illetve a tulajdonostársak egyetemlegesen kötelezhetők.
(10) A bírság kiszabásával egyidejűleg az ingatlanügyi hatóság – határidő megjelölésével – a bejelentés pótlására szólítja
fel a mulasztó földhasználót. A határozatban előírt határidő elmulasztása esetén – újabb határidő megjelölésével –
a bírságot ismételten ki kell szabni.
(11) Ha a  földhasználó személyére vonatkozó bejelentés nem érkezett, a  (12) és (13)  bekezdésben meghatározott
eltéréssel földhasználónak a 45. § (2) bekezdésében meghatározott személyt vagy szervezetet kell tekinteni.
(12) Ha a  közös tulajdonban álló föld esetében a  föld egy meghatározott részére a  használati megosztásról
szóló megállapodás szerint a  tulajdonostárs vagy több tulajdonostárs (ide értve a  haszonélvezőt is), illetve
a  földhasználati szerződés alapján harmadik személy bejelentette a  földhasználatát, a  földnek a  bejelentéssel
nem érintett területe tekintetében a  használati megosztásról szóló megállapodás szerint kijelölt, de a  bejelentést
elmulasztó tulajdonostársat vagy tulajdonostársakat – ideértve a haszonélvezőt is – kell földhasználónak tekinteni.
(13) Ha a  közös tulajdonban álló föld esetében a  76.  §-ban meghatározott sorsolás útján kerül megállapításra
a használati rend, földhasználati bejelentés hiányában a sorsolásról szóló jegyzőkönyvben szereplő tulajdonostársat
vagy tulajdonostársakat – ideértve a haszonélvezőt is – kell földhasználónak tekinteni.
(14) A (11)–(13) bekezdésben meghatározottak alapján nincs helye a földhasználat hivatalból történő bejegyzésének.
96. § A földhasználati nyilvántartási eljárás mentes az igazgatási szolgáltatási díjfizetési kötelezettség alól.
97. § (1) A  földhasználati nyilvántartásból törölt adatokat, valamint a  törlésre vonatkozó határozat számát, amelynek
alapján a törlés alapjául szolgáló okirat az okirattárból visszakereshető, a földhasználati nyilvántartási adatbázisban
kell tárolni. A  törölt adatokat a  törlést követően tíz évig a  föld használatának átengedésével kapcsolatos
jogügyletek, a  földhasználót terhelő kötelezettségek vizsgálata, valamint a  földhasználót megillető támogatások
igénybevételének ellenőrzése céljából meg kell őrizni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti törölt adat átadására az ott meghatározott adatkezelési célból, törvény által meghatározott
esetben a  bíróság, az  ügyészség, a  nyomozó hatóság, az  adóhatóság, a  mezőgazdasági igazgatási szerv és
a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv részére kerülhet sor.
(3) A  földhasználati nyilvántartás okirattárában lévő okiratokra, valamint a  törölt adatok állományára a  köziratokról,
a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló törvény rendelkezései megfelelően alkalmazandóak.
98. § A 95.  § (3)  bekezdés b)  pontjában meghatározott esetben, ha a  csatolt okiratok és a  rendelkezésre álló adatok
alapján feltételezhető, hogy a szerződés – részben vagy egészben – jogszabályba ütközik, az ingatlanügyi hatóság
értesíti az ügyészt.
99. § (1) Az  ingatlanügyi hatóság az  általa vezetett földhasználati nyilvántartásból e  törvény végrehajtására kiadott
rendeletben meghatározott,
a) a 94. § (1) bekezdésében foglalt adatokat is tartalmazó földhasználati lap másolatot,
b) a (2) bekezdés szerinti földhasználati összesítőt
szolgáltat.
(2) A földhasználati nyilvántartás adatbázisából a földhasználó által az ország területén használt valamennyi földterület
területnagyságát és AK–értékét, valamint a  földhasználat jogcímét tartalmazó földhasználati összesítő állítható
ki a nyilvántartásnak a 94. § (1) bekezdés b) pont bd) alpontjában, valamint c) pont cc) és cd) alpontjában foglalt
azonosító adatai alapján.
(3) A földhasználati lap másolat szolgáltatását bárki igényelheti.
(4) A földhasználati összesítő igénylésére jogosult
a) a földhasználó a saját használatában lévő területekről,
b) az ingatlanügyi hatóság,
c) a Földforgalmi törvényben és e törvényben meghatározott célból a hatáskörébe, illetve feladatkörébe tartozó
ügy elbírálása érdekében a mezőgazdasági igazgatási szerv,
d) a hatáskörében eljáró ügyész és bíróság,
e) a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatások folyósításával, nyilvántartásával és ellenőrzésével
összefüggésben a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv.
 (5) A földhasználati lap másolat szolgáltatása díjmentes
a) a hatóság megkeresésére annak hivatalból indított eljárásához,
b) a kisajátítási eljáráshoz,
c) a közérdekű bejelentés és panasz elbírálásához,
d) bíróság, ügyészség, nyomozó hatóság, közjegyző és bírósági végrehajtó részére jogszabályban
meghatározott feladatai ellátásához,
e) mezőgazdasági igazgatási szerv részére a (4) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatai ellátásához.
(6) A földhasználati összesítő szolgáltatása díjmentes a (4) bekezdés b)–d) pontjában meghatározottak részére.
 (7) A  földhasználati lap másolatának és a  földhasználati összesítő részletes adattartalmát, valamint azok
szolgáltatásának módját az e törvény végrehajtására kiadott rendelet tartalmazza.
 (8) A  földhasználati nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával az  ingatlanügyi hatóság csak
államigazgatási szervet vagy az állam 100%-os tulajdonában álló gazdálkodó szervezetet bízhat meg.
 (9) A  föld tulajdonjogának megszerzését vagy használatát korlátozó jogszabályi rendelkezések kijátszására irányuló
szerződések feltárása érdekében az  ingatlanügyi hatóság a  földhasználati nyilvántartási adatbázisban a  jogellenes
jogügyletekben részt vevő felek személyének, illetve a  szerzési korlát túllépésének megállapításához szükséges
adatkezelést végezhet.
xIv. fejezet
a földművesek, a mezőgazdaságI termelőszervezetek és a mezőgazdaságI üzemközpOntOk
nyIlvántartása
100. § (1) A  föld tulajdonjoga vagy a  földhasználati jogosultság megszerzésének a  hatósági jóváhagyása iránti eljárásban,
továbbá a  szerzési korlátozások hatósági ellenőrzése során, az  e  feladatkörébe tartozó ügy elbírálása, ellenőrzése
érdekében a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  földművesekről, a  mezőgazdasági termelőszervezetekről
és a  mezőgazdasági üzemközpontokról nyilvántartást vezet, amely – a  természetes személyazonosító és
lakcím-azonosító adatok, valamint a gazdálkodó szervezetek esetében az azonosító adatok kivételével – közhiteles
hatósági nyilvántartásnak minősül.
(2) A nyilvántartásbavétel iránti eljárás a földműves, illetve a mezőgazdasági termelőszervezet kérelmére indul.
 (3) A nyilvántartás tartalmazza
a) a földműves
aa) természetes személyazonosító adatait,
ab) állampolgárságát,
ac) lakcímét,
ad) adóazonosító jelét, illetve adószámát,
ae) mezőgazdasági vagy erdészeti szakirányú képzettség esetén az ezt igazoló okirat megnevezését és
számát,
af ) az  ae)  alpontban foglaltak hiányában a  Földforgalmi törvény 5.  § 7.  pont a) és b)  pontjában
meghatározott adatokat,
ag) kényszerhasznosítóként való jelentkezésének tényét; b) a mezőgazdasági termelőszervezet
ba) megnevezését,
bb) – a statisztikáról szóló törvény hatálya alá tartozása esetében – statisztikai azonosítóját,
bc) – a  cégnyilvánosságról, a  bírósági cégeljárásról és a  végelszámolásról szóló törvény hatálya alá
tartozása esetében – cégjegyzékszámát,
bd) székhelyét (telephelyét, fióktelepét),
be) adószámát,
bf ) főtevékenységét,
bg) vezető tisztségviselőjének vagy cégvezetőjének természetes személyazonosító adatait, továbbá
a Földforgalmi törvény 5. § 19. pont a) pont ac) alpontjában meghatározott adatokat,
bh) újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezet-jellege esetén az erre való utalást,
bi) kényszerhasznosítóként való jelentkezésének tényét;
c) a mezőgazdasági üzemközpont esetén
ca) az üzemközpont fekvése szerinti földrészlet(ek) helyrajzi számát,
cb) a  mezőgazdasági üzemközpont tulajdona megszerzésének kezdő időpontját, ennek hiányában
a használat kezdő időpontját,
cc) a  tulajdonosnak, illetve használónak az  a)  pont aa)–ac)  alpontjában, illetve b)  pont
ba)–bd) alpontjában meghatározott adatait.
 (4) A nyilvántartás kialakításához és működtetéséhez a mezőgazdasági igazgatási szerv jogosult kezelni
a) a természetes személy ügyfélnek a (3) bekezdés a) pont aa)–ad) alpontjában meghatározott adatait,
b) a gazdálkodó szervezet ügyfélnek a (3) bekezdés b) pont ba)–bf ) alpontjában meghatározott adatait,
c) a  természetes személy és gazdálkodó szervezet ügyfélnek a  nyilvántartásba vétel iránti kérelmében
megadott bankszámlaszámát és elérhetőségét.
 (5) A  Földforgalmi törvényben és az  e  törvényben meghatározott feladat ellátása érdekében a  mezőgazdasági
igazgatási szerv hozzáférést biztosít a  nyilvántartáshoz a  települési, fővárosban a  fővárosi kerületi és a  fővárosi
önkormányzat, valamint a helyi földbizottság részére.
(6) A mezőgazdasági igazgatási szerv a (4) bekezdés szerinti adatokat a nyilvántartásból való törlés évét követő ötödik
év végéig jogosult kezelni.
(7) A  mezőgazdasági igazgatási szerv az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartásban lévő adatokat az  élelmiszerláncfelügyeleti információs rendszerben kezeli.
xv. fejezet
a helyI földbIzOttság 101. § A Földforgalmi törvény 68. § (1) bekezdésében a települési önkormányzat közigazgatási területén földet használó,
földművesnek, illetve mezőgazdasági termelőszervezetnek nem minősülő más természetes és jogi személy alatt
a Földforgalmi törvény 40. § (3) és (4) bekezdésében meghatározottakat kell érteni.
102. § (1) A helyi földbizottságról és annak tagjairól a jegyző nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza
a) a természetes személy tag, valamint a mezőgazdasági termelőszervezet tag képviseletében eljáró személy
aa) természetes személyazonosító adatait,
ab) állampolgárságát,
ac) lakcímét;
b) a mezőgazdasági termelőszervezet tag megnevezését, valamint székhelyét és telephelyét;
c) a tagság kezdő és a lejárati időpontját;
d) a helyi földbizottság elnökének megjelölését az a) pontban szereplő azon tag esetében, akit a tagok maguk
közül elnökként választottak;
e) a helyi földbizottság értesítési címét;
f ) a 103. §-ban meghatározott esetben a működésképtelenség tényét.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt adatok közérdekből nyilvános adatoknak minősülnek. A  jegyző haladéktalanul törli
a nyilvántartásból azt a személyt, akinek a tagsági viszonya bármely okból megszűnt.
(3) A  jegyző a  mezőgazdasági igazgatási szerv részére e  törvényben meghatározott feladatai ellátása céljából
hozzáférést biztosít az (1) bekezdés szerinti nyilvántartáshoz.
(4) A  helyi földbizottság, illetve annak tagja a  Földforgalmi törvény 23.  § (5) és (6)  bekezdése és e  törvény alapján
megismert személyes adatokat tartalmazó iratokat köteles zártan kezelni, azokat kizárólag e  törvényben
meghatározott feladata ellátása céljából, legfeljebb a  mezőgazdasági igazgatási szerv döntésének a  részére való
közléséig kezelheti. Az  e  bekezdés szerinti iratokba más személy vagy szerv részére nem engedhet betekintést,
továbbá azokat nem hozhatja nyilvánosságra, és – a  Földforgalmi törvény 30.  § (4)  bekezdésében meghatározott
eset kivételével – nem továbbíthatja.
103. § (1) Ha a  településen 2014. május 1-jéig a  helyi földbizottság tagjainak megválasztására nem kerül sor vagy
a  megválasztott helyi földbizottság működésképtelen, a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  föld tulajdonjoga
megszerzésének a hatósági jóváhagyása iránti eljárásban a Kamarának a föld fekvése szerinti területi szervét keresi
meg állásfoglalás kiadása céljából. A  helyi földbizottság működésképtelen, ha a  feladatainak ellátását a  tagjainak
megválasztásától számított 30 napon belül nem kezdi meg vagy 30 napot meghaladóan szünetelteti, illetve, ha
a tagok száma a Földforgalmi törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott létszám alá csökken.
(2) Az  (1) bekezdés szerinti esetben a Földforgalmi törvény és e  törvény alkalmazása során a helyi földbizottság alatt
a Kamara területi szervét kell érteni. A jegyző a 102. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartásban annak tényét tünteti
fel, hogy a helyi földbizottság feladatait a Kamara látja el.
xvI. fejezet
felhatalmazó rendelkezések 104. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) a  családi gazdaságok létrehozására, nyilvántartásba vételére és a  nyilvántartás vezetésére vonatkozó
szabályokat,
b) a földhasználati nyilvántartás részletes szabályait,
c) a közös tulajdonban álló föld használati rendjének hatósági úton történő kijelölésére vonatkozó szabályokat,
d) a földművelésügyi igazgatási szerv kijelölését,
e) az ingatlanügyi hatóság vagy hatóságok illetékességi területét
rendeletben állapítsa meg.
(2) Felhatalmazást kap a földügyért felelős miniszter, hogy
a) az átlagos állatsűrűség megállapításának szabályait,
b) a  földhasználati nyilvántartásból való adatszolgáltatás igazgatási szolgáltatási díjainak mértékét, a  díj
befizetésére, kezelésére, nyilvántartására és felhasználására vonatkozó szabályokat az  adópolitikáért felelős
miniszterrel egyetértésben
rendeletben állapítsa meg. xvII. fejezet
hatálybaléptető rendelkezések 105. § (1) E törvény – a (2)–(7) bekezdésben foglalt kivétellel – 2013. december 14-én lép hatályba.
 (2) Az  1.  §, a  3–5.  §, az  52–56.  §, a  100.  §, a  104.  §, a  108–119.  §, a  120.  § (3)  bekezdése, a  122.  §, a  123.  §, a  126.  §
(1)  bekezdés a), i), m) és o)  pontja, a  128–130.  §, a  135.  § (4)  bekezdése, a  136.  §, a  137.  §, a  139.  §, a  140.  §
(1) bekezdése, a 141. § (1), (2) és (5) bekezdése, a 142. § (1)–(3) és (5)–(8) bekezdése, a 143–145. §, valamint a 147. §
2013. december 15-én lép hatályba.
(3) A 6–7. §, a 45–51. §, az 57–99. §, a 102. § (1) és (2) bekezdése, a 126. § (1) bekezdés c), h) és j) pontja, a 131. §, a 133. §
(1) bekezdése, valamint a 138. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
(4) A 16–20. §, a 101. §, valamint a 126. § (1) bekezdés d) és e) pontja 2014. március 1-jén lép hatályba.
 (5) A 2. §, a 22–26. §, valamint a 126. § (1) bekezdés g) pontja 2014. március 15-én lép hatályba.
 (6) A  8–15.  §, a  21.  §, a  27–44.  §, a  102.  § (3) és (4)  bekezdése, a  103.  §, a  120.  § (1)–(2) és (4)  bekezdése, a  121.  §,
a 122. §, a 124. §, a 125. §, a 126. § (1) bekezdés b), f ), k), l) és n) pontja és (2) bekezdése, a 127. §, a 132. §, a 133. §
(2) bekezdése, a 134. §, a 135. § (1)–(3) és (5)–(9) bekezdése, a 140. § (2) bekezdése, a 141. § (3) és (4) bekezdése,
valamint a 146. § 2014. május 1-jén lép hatályba.
(7) A 142. § (4) bekezdése 2015. január 1-jén lép hatályba.
106. § (1) 2014. január 1-jén hatályát veszti
a) az 52. § (2) bekezdése;
b) az 53. § (2) bekezdése;
c) az 54. § (3) bekezdése.
(2) 2014. május 1-jén hatályát veszti
a) az 5. §;
b) a 112–119. §.
107. § Az 1–10. §, a 20. §, a 41–42. §, a 45. §, a 64–65. §, a 77. § (1) bekezdése, a 89–90. §, a 101. §, a 103. §, a 105. §, a 106. §
(2)  bekezdése, a  111–119.  § és a  148.  § az  Alaptörvény P)  cikk (2)  bekezdése alapján, a  142.  § (1)–(3)  bekezdése,
(7)  bekezdés a)–c) és f )–h)  pontja és (8)  bekezdése az  Alaptörvény 38.  cikk (1)  bekezdése alapján sarkalatosnak
minősül.
xvIII. fejezet
átmenetI rendelkezések 108. § A 2014. április 30-án fennálló, határozatlan időre vagy 2014. április 30-a után lejáró, határozott időtartamra nem
közeli hozzátartozók között szerződéssel alapított haszonélvezeti jog 2014. május 1-jén a  törvény erejénél fogva
megszűnik.
109. § A közös tulajdonban álló földre a  2013. december 31-ig megkötött haszonbérleti szerződés esetében a  60.  §
(1)  bekezdésében foglalt felmondási jog akkor illeti meg a  haszonbérbeadót, illetve annak jogutódját, ha
a  haszonbérleti szerződés fennállása alatt a  közös tulajdon megszüntetésére a  földrendező és földkiadó
bizottságokról szóló törvény szabályai szerint került sor, és a  tulajdoni hányadának megfelelő területet a  közös
tulajdon megszüntetésére irányuló eljárás eredményeként önálló ingatlanként kapta meg, feltéve, hogy
a) a  haszonbérlő felé a  felmondással egyidejűleg úgy nyilatkozik, hogy azt a  szerződés megszűnésével saját
maga kívánja használni, és
b) a haszonbérleti szerződés megkötéséről szóló döntésben – függetlenül a döntés meghozatalának módjától –
nem vett részt, de annak hatálya kiterjedt rá.
110. § (1) Az olyan közös tulajdonban álló földet érintően, amelynek a földhasználati nyilvántartás 2014. január 1-jei állapota
szerint a teljes területét egy vagy több földhasználó használja, a X. Fejezetben foglalt rendelkezéseket a bejegyzett
földhasználat alapjául szolgáló szerződés vagy jogosultság megszűnését követően kell alkalmazni.
(2) Az  olyan közös tulajdonban álló földrészletet érintően, amelynek a  földhasználati nyilvántartás 2014. január
1-jei állapota szerint egy részét egy vagy több földhasználó használja, a  X. Fejezetben foglalt rendelkezéseket
a földrészletnek a bejegyzett földhasználattal nem érintett területére is alkalmazni kell.
(3) A  2013. december 31-ig megkötött használati megosztásról szóló megállapodásokon alapuló földhasználati
bejelentéseket a megállapodás létrejöttének időpontjában hatályos rendelkezések szerint kell elintézni.
xIx. fejezet
a földhasználatI szerződésekre vOnatkOzó átmenetI rendelkezések
111. § A Földforgalmi törvény 39.  §-ában, 50.  § (1)  bekezdés b)  pontjában, és 51–59.  §-ában foglaltakat a  2014. május
1-jén vagy ezt követően közzétett (közölt) haszonbérleti szerződésre, illetve a 2014. május 1-jén vagy ezt követően
megkötött, haszonbérleti szerződésnek nem minősülő földhasználati szerződésre kell alkalmazni.
112. § A 2013. december 15. és 2014. április 30. között közzétett (közölt) haszonbérleti szerződés, illetve az  52.  §
(2) bekezdése szerinti haszonbérleti ajánlat, valamint a haszonbérleti szerződésnek nem minősülő, 2014. január 1.
és 2014. április 30. között kötött földhasználati szerződés alapján indult földhasználati nyilvántartásbavételi eljárás
során a Földforgalmi törvénynek és e törvénynek a hatósági jóváhagyáshoz nem kötött földhasználati szerződésekre
vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
113. § A 2013. december 15. és 2014. április 30. között közzétett (közölt) haszonbérleti szerződés tekintetében a  114. és
115. §-ban foglaltakat kell alkalmazni. A haszonbérleti szerződésnek nem minősülő, 2014. január 1. és 2014. április
30. között kötött földhasználati szerződés tekintetében a 116. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
114. § (1) A  2013. december 15. és 2014. április 30. között közzétett (közölt) haszonbérleti szerződésben, illetve az  52.  §
(2) bekezdése szerinti haszonbérleti ajánlatban a Földforgalmi törvény 42. §-ában foglaltakon túl a haszonbérlőnek,
illetve ajánlattevőnek nyilatkoznia kell – kivéve ha a  haszonbérlő bevett egyház vagy annak belső egyházi jogi
személye, illetve a Földforgalmi törvény 40. § (3) bekezdésében meghatározott intézmény –, hogy
a) a  szerződés tárgyát képező föld haszonbérbe vételével a  már birtokában lévő föld területnagysága nem
haladja meg a Földforgalmi törvény szerinti birtokmaximumot, valamint
b) elfogadja, és tudomásul veszi, hogy ha utólagos ellenőrzés során jogerősen megállapításra kerül az a) pont
szerinti nyilatkozatának valótlansága, úgy az
ba) a büntető törvénykönyv szerinti büntetőjogi felelősségre vonását, és
bb) a  haszonbérleti szerződés tárgyát képező föld használata után a  jogsértő állapot fennállásának
időtartama alatt, a  jogsértéssel érintett földterület után a  részére folyósított költségvetési vagy
európai uniós támogatásnak megfelelő összegű pénzösszeg visszafizetését
vonja maga után.
 (2) A  2013. december 15. és 2014. április 30. között közzétett (közölt) haszonbérleti szerződés, illetve az  52.  §
(2)  bekezdése szerinti haszonbérleti ajánlat tekintetében az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl a  haszonbérlőnek,
illetve ajánlattevőnek nyilatkoznia kell az 5. §-ban foglaltakról.
115. § (1) A  2013. december 15. és 2014. április 30. között közzétett (közölt) haszonbérleti szerződés, illetve az  52.  §
(2)  bekezdése szerinti haszonbérleti ajánlat az  előhaszonbérletre jogosulttal szemben hatálytalannak minősül, ha
a szerződésnek az előhaszonbérletre jogosultakkal való hirdetményi úton történő közlésére a Földforgalmi törvény
végrehajtására kiadott rendelet megsértésével került sor.
(2) A  2013. december 15. és 2014. április 30. között közzétett (közölt) haszonbérleti szerződés, illetve az  52.  §
(2)  bekezdése szerinti haszonbérleti ajánlat tekintetében az  előhaszonbérletre jogosultnak a  szerződésre tett
elfogadó jognyilatkozatában kell nyilatkoznia a 114. §-ban foglaltakról.
(3) A  2013. december 15. és 2014. április 30. között közzétett (közölt) haszonbérleti szerződésre, illetve az  52.  §
(2) bekezdés szerinti haszonbérleti ajánlatra tett elfogadó jognyilatkozat hatálytalan, ha
a) az alakszerűségi előírásoknak nem felel meg,
b) nem az előhaszonbérletre jogosulttól származik,
c) az előhaszonbérletre jogosulttól származik, de nem állapítható meg belőle az előhaszonbérleti jogosultság
jogalapja vagy az, hogy az előhaszonbérleti jog mely törvényen alapul, illetve az előhaszonbérleti jog nem
a megjelölt törvényen vagy a törvényben meghatározott sorrend szerinti ranghelyen alapul, vagy
d) az  előhaszonbérletre jogosulttól származik, de nem tartalmazza az  előhaszonbérletre jogosultnak
a Földforgalmi törvény 42. §-ában, és a (2) bekezdésben előírt tartalmú nyilatkozatait.
116. § (1) A  haszonbérleti szerződésnek nem minősülő, 2014. január 1. és 2014. április 30. között kötött földhasználati
szerződésben a  Földforgalmi törvény 42.  §-ában foglaltakon túl nyilatkoznia kell a  földhasználónak – kivéve, ha
a földhasználó bevett egyház vagy annak belső egyházi jogi személye –, hogy
a) a  szerződés tárgyát képező föld használatba vételével a  már birtokában lévő föld területnagysága nem
haladja meg a Földforgalmi törvény szerinti birtokmaximumot, valamint
b) elfogadja, és tudomásul veszi, hogy ha utólagos ellenőrzés során jogerősen megállapításra kerül az a) pont
szerinti nyilatkozatának valótlansága, úgy az
ba) a büntető törvénykönyv szerinti büntetőjogi felelősségre vonását, és
bb) a  földhasználati szerződés tárgyát képező föld használata után a  jogsértő állapot fennállásának
időtartama alatt, a  jogsértéssel érintett földterület után a  részére folyósított költségvetési vagy
európai uniós támogatásnak megfelelő összegű pénzösszeg visszafizetését
vonja maga után.
 (2) A  haszonbérleti szerződésnek nem minősülő, 2014. január 1. és 2014. április 30. között kötött földhasználati
szerződés tekintetében az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl a  földhasználónak nyilatkoznia kell az  5.  §-ban
foglaltakról.
117. § A 112.  §-ban meghatározott esetben az  ingatlanügyi hatóság a  földhasználót a  földhasználati szerződés és
az  e  törvényben meghatározott bejelentési adatlapon tett nyilatkozatai alapján jegyzi be a  földhasználati
nyilvántartásba.
118. § (1) A  112.  §-ban meghatározott esetben a  földhasználónak a  földhasználati szerződésen túl a  földhasználati
nyilvántartásbavétel iránti bejelentése során, az  ott meghatározott bejelentési adatlapon is nyilatkoznia kell
a  Földforgalmi törvény 42.  §-ában meghatározott kötelezettségvállalásokról és feltételek fennállásáról, valamint
a 114. §-ban, illetve a 116. §-ban meghatározottakról.
(2) Ha a földhasználati szerződés nem tartalmazza a Földforgalmi törvény 42. §-ában, a 114. §-ban, illetve a 116. §-ban
meghatározottakat, a  földhasználatnak a  nyilvántartásba vétele iránti bejelentését az  ingatlanügyi hatóság
elutasítja.
(3) Ha a  bejelentési adatlap nem tartalmazza a  Földforgalmi törvény 42.  §-ában, a  114.  §-ban, illetve a  116.  §-ban
meghatározottakat, vagy a  bejelentési adatlap más okból hiányos, az  ingatlanügyi hatóság a  nyilvántartásbavétel
iránti kérelmet benyújtó földhasználót hiánypótlásra hívja fel. Ha a  kérelmező a  hiánypótlási felhívásban
megállapított határidőn belül nem tesz eleget a  hiánypótlási felhívásnak, az  ingatlanügyi hatóság
a nyilvántartásbavétel iránti eljárást megszünteti.
119. § A 112.  §-ban meghatározott esetben az  ingatlanügyi hatóság a  földhasználatnak a  földhasználati nyilvántartásba
való bejegyzését követően végzi el a  Földforgalmi törvény 62.  § (1)  bekezdésében meghatározott ellenőrzést,
és a  Földforgalmi törvény 60.  §-ában foglalt esetben megkeresi az  ügyészt, illetve a  89.  § (2)  bekezdésében
foglaltak esetén a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervet, valamint a  Földforgalmi törvény 62.  §
(2) bekezdésében foglaltak megállapítása esetén a Földforgalmi törvény 63–65. §-ában foglaltakat alkalmazza.
xx. fejezet
módOsító és hatályOn kívül helyező rendelkezések
21. Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosítása
120. § (1) Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 26. § (1) bekezdés p) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(mentes a visszterhes vagyonátruházási illeték alól:)
„p) a  termőföldnek a  földműves általi, ellenérték fejében történő megszerzése, feltéve, ha a  birtokbaadástól, de
legkésőbb az illetékkötelezettség keletkezését követő 12. hónap utolsó napjától számítva 5 évig
pa) a termőföld tulajdonjogát nem idegeníti el,
pb) a termőföldön vagyoni értékű jogot nem alapít, és
pc) a termőföldet egyéni vállalkozóként, mezőgazdasági őstermelőként vagy családi gazdálkodóként mező-, illetve
erdőgazdasági tevékenység céljára hasznosítja.”
(2) Az Itv. 26. § (18) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (18a) bekezdéssel egészül ki:
„(18) Az (1) bekezdés p) pontja szerinti illetékmentesség alkalmazásában nem minősül elidegenítésnek a kisajátítás,
a  kisajátítás alapjául szolgáló közérdekű célra történő elidegenítés és a  birtokösszevonási célú földcsere, továbbá
nem minősül vagyoni értékű jog alapításának a  termőföld használatának, hasznosításának közeli hozzátartozó
javára történő átengedése, feltéve, hogy a  közeli hozzátartozó a  vagyonszerző helyett földművesként mező-,
illetve erdőgazdasági tevékenység céljára hasznosítja a  termőföldet, és az  5 éves időtartam hátralévő részében
az (1) bekezdés p) pontja szerinti feltételeket vállalja.
(18a) Az  (1)  bekezdés p)  pontja szerinti feltételek vállalásáról a  vagyonszerzőnek legkésőbb a  fizetési meghagyás
jogerőre emelkedéséig kell nyilatkoznia az állami adóhatóságnál. Ha a vagyonszerző az eredetileg vállalt 5 év letelte
előtt
a) a termőföldet – a (18) bekezdésben meghatározott tulajdonszerzési módok kivételével – elidegeníti,
b) a termőföldön – használatának, hasznosításának a (18) bekezdésben meghatározott közeli hozzátartozója javára,
az ott meghatározott módon történő átengedése kivételével – vagyoni értékű jogot alapít, vagy
c) a termőföldet saját maga vagy a (18) bekezdésben meghatározott közeli hozzátartozója igazolhatóan nem mező-,
illetve erdőgazdasági tevékenység céljára hasznosítja,
az egyébként járó illeték kétszeresét kell megfizetnie, kivéve a  vagyonszerző elhalálozásának az  esetét. Ha
a vagyonszerző vagy a (18) bekezdésben meghatározott közeli hozzátartozója által vállalt feltételek csak a termőföld
meghatározott tulajdoni hányada tekintetében teljesültek, az  egyébként járó illeték kétszeresét kizárólag azon
tulajdoni hányad vonatkozásában kell megfizetni, amelyre a feltételek nem teljesültek.”
(3) Az Itv.
a) 16.  § (6)  bekezdésében az „a termőföldről szóló törvény szerinti családi gazdálkodó” szövegrész helyébe
az „az erre a célra létesített nyilvántartásban családi gazdálkodóként bejegyzett magánszemély”,
b) 16.  § (7)  bekezdésében az  „a termőföldről szóló törvény szerint családi gazdálkodónak minősülő
magánszemély” szövegrész helyébe az „az erre a  célra létesített nyilvántartásban családi gazdálkodóként
bejegyzett magánszemély”,
c) 17.  § (1)  bekezdés h) és q)  pontjában, valamint a  26.  § (1)  bekezdés s)  pontjában az „a termőföldről szóló
törvény 3.  §-a u)  pontjának 2.  alpontjában meghatározott mezőgazdasági termelők” szövegrész helyébe
az „az egyéni vállalkozónak, őstermelőnek, családi gazdálkodónak minősülő földműves”
szöveg lép.
 (4) Hatályát veszti az Itv. a) 26. § (1) bekezdés n) pontjában az „önkéntes”,
b) 33.  § (2)  bekezdés 24.  pontjában az  „a birtokösszevonási célú önkéntes földcsere megszervezése iránt
az ingatlanügyi hatóságnál kezdeményezett eljárás, valamint”
szövegrész. 22. A tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az állam által az állampolgárok tulajdonában
igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi XXV. törvény módosítása
121. § A tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az  állam által az  állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott
károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi XXV. törvény 23. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Azt a vételi jog alapján szerzett termőföldet, amelynek tulajdonosa az  (1) bekezdésben vállalt kötelezettségét
a  tulajdonszerzéstől számított öt éven belül megszegi, kártalanítás nélkül állami tulajdonba kell venni és
árverés útján kell értékesíteni. E  bekezdést nem kell alkalmazni, ha a  termőföld tulajdonjogának átruházására
birtokösszevonási célú földcserével kerül sor.”
23. A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosítása
122. § (1) A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 3. § (1) bekezdése
a következő j)–l) ponttal egészül ki:
(e törvény alkalmazásában:)
„j) föld: a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben meghatározott mező- és erdőgazdasági
hasznosítású föld;
k) tanya: a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben meghatározott tanya;
l) termőföld: a termőföld védelméről szóló törvényben meghatározott termőföld.”
(2) A Cstv. 49. §-a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Ha az  értékesítendő vagyonban föld, illetve tanya van, ezek értékesítésére a  mező- és erdőgazdasági földek
forgalmáról szóló törvényben és végrehajtási rendeletében meghatározott szabályokat kell alkalmazni.”
(3) A Cstv. 4. § (3) bekezdés c) pontjában a „termőföld” szövegrész helyébe a „föld” szöveg lép.
24. A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény módosítása
123. § A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény
a) 12/J.  §-ában a „termőföldről szóló” szövegrész helyébe a „mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló
2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló”,
b) 13. § (2) bekezdés a) pontjában a „termőföldről szóló 1994. évi LV. törvényben” szövegrész helyébe a „mező
és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvényben”
szöveg lép.
25. A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról
szóló 1993. évi LXXVIII. törvény módosítása
124. § (1) A  lakások és helyiségek bérletére, valamint az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993.  évi
LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Lakástv.) „A törvény hatálya” alcíme a következő 1/A. §-sal egészül ki:
„1/A.  § (1) E  törvényt és az  e  törvény végrehajtására kiadott rendeletet kell alkalmazni a  mező- és erdőgazdasági
földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvény (a  továbbiakban: Fftv.) szerinti mező- és erdőgazdasági
hasznosítású földnek nem minősülő ingatlan tulajdonjogának az Fftv. szerinti külföldi jogi vagy természetes személy
által történő megszerzésére, ide nem értve az öröklés esetét.
(2) A  külföldi jogi vagy természetes személy az  (1)  bekezdés szerinti ingatlant az  ingatlan fekvése szerint illetékes
fővárosi és megyei kormányhivatal engedélyével szerezheti meg.
(3) A fővárosi és megyei kormányhivatal (2) bekezdés szerinti határozata ellen nincs helye fellebbezésnek.
(4) Diplomáciai, konzuli képviselet, valamint ezekkel egy tekintet alá eső nemzetközi szervezetek ingatlanszerzéséhez
a  külpolitikáért felelős miniszter engedélye szükséges. A  külpolitikáért felelős miniszter az  engedélyt nemzetközi
szerződés vagy viszonosság fennállása alapján adja meg.”
(2) A Lakástv. a következő 93. §-sal egészül ki:
„93.  § Felhatalmazást kap a  Kormány, hogy a  mező- és erdőgazdasági hasznosítású földnek nem minősülő
ingatlanokra vonatkozóan a külföldiek tulajdonszerzésével kapcsolatos szabályokat rendeletben állapítsa meg.”
26. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosítása
125. § (1) A  bírósági végrehajtásról szóló 1994.  évi LIII.  törvény (a  továbbiakban: Vht.) 137.  §-a a  következő (3)  bekezdéssel
egészül ki:
„(3) Ha a  végrehajtás alá vont, a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény szerinti mező- és
erdőgazdasági hasznosítású földön (a továbbiakban: föld) szerződés alapján keletkezett földhasználati jogosultság
áll fenn harmadik személy javára (a  továbbiakban: a  földhasználó), a  végrehajtás alá vont földet megszerző új
tulajdonos tulajdonjogát az (1) bekezdésben meghatározott jogok mellett a földhasználati jogosultság is korlátozza
a 137/A. §-ban meghatározottak szerint.”
(2) A Vht. „Az ingatlan-végrehajtás általános szabályai” alcíme a következő 137/A. §-sal egészül ki:
„137/A. § (1) A földhasználati jogosultság – a (2) bekezdésben meghatározott esetek kivételével – az új tulajdonos
tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzését követő 6. hónap utolsó napján megszűnik.
(2) Nem szűnik meg az (1) bekezdésben meghatározott határnapon a földhasználati jogosultság, ha
a) az új tulajdonos az (1) bekezdésben meghatározott határnapig a földhasználati jogosultság fenntartására vonatkozó
írásbeli nyilatkozatot tesz a földhasználó felé, vagy
b) a  földhasználó a  földhöz kötődő olyan európai uniós vagy nemzeti forrásból folyósított agrár-vidékfejlesztési
támogatást vett igénybe, amelynek feltételéül jogszabály meghatározott időtartamra földhasználati kötelezettséget
ír elő.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott esetben a földhasználati jogosultság az azt létesítő szerződés megszűnésére
irányadó szabályok szerint és időpontban szűnik meg.
(4) Az  (1) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni a  föld lefoglalását követően létesített földhasználati jogosultság
megszerzésére is.”
(3) A Vht. „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 306/D. §-sal egészül ki:
„306/D. § E törvénynek a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII.  törvénnyel összefüggő
egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013.  évi CCXII.  törvénnyel megállapított 137.  §
(3) bekezdését és 137/A. §-át az e rendelkezések hatálybalépését követően kitűzött árverések esetén kell alkalmazni.”
(4) A Vht. 197. § (1) bekezdésében a „Termőföld” szövegrész helyébe az „A föld” szöveg lép.
27. A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény hatályon kívül helyezése
126. § (1) Hatályát veszti a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény
a) 1–3. §-a;
b) 4–8/C. §-a;
c) 9. § (1), (2) és (4) bekezdése;
d) 9. § (3) bekezdése;
e) 10. §-a;
f ) 11. § (1) bekezdése;
g) 11. § (2) és (3) bekezdése;
h) 11/A–20. §-a;
i) 21. §-a;
j) 22–25/G. §-a;
k) 26–35. §-a;
l) 81. § (5) bekezdése;
m) 81/A. §-a;
n) 88–88/D. §-a;
o) 89–91. §-a; (2) Hatályát veszti a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény.
28. Az erdőbirtokossági társulatról szóló 1994. évi XLIX. törvény módosítása
127. § Az erdőbirtokossági társulatról szóló 1994. évi XLIX. törvény 30. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„30.  § (1) A  társulati tag tulajdonában lévő erdőterület az  ahhoz kapcsolódó társulati érdekeltséggel együtt
forgalomképes, de a tulajdonjog átruházása vagy átszállása az erdőgazdálkodót terhelő kötelezettségek teljesítését
nem érinti.
(2) A  társulati tagot elővásárlási jog illeti meg a  társulat tulajdonában, illetve használatában álló erdőterület
eladása esetén. A társulati tagot az elővásárlási jog a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben
meghatározott elővásárlásra jogosultak sorrendjében a  földet használó földművest követően, a  helyben lakó
szomszéd földművest megelőzően illeti meg.
(3) Az elővásárlási jog gyakorlásának rendjét az alapszabály határozza meg.
(4) A  társulat elnöke kérelemre, illetve megkeresésre igazolást állít ki arról, hogy az  elővásárlási jog gyakorlására
az alapszabályban meghatározott módon, az arra jogosult által került sor.”
29. A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény módosítása
128. § A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995.  évi LIII.  törvény 3.  § (1)  bekezdés f )  pontjában
a „termőföldről” szövegrész helyébe a „mező- és erdőgazdasági hasznosítású földről” szöveg lép.
30. A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény módosítása
129. § A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény
a) 21/B. § (5) bekezdésében a „termőföldről szóló törvény” szövegrész helyébe a „mező- és erdőgazdasági földek
forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról
szóló törvény”,
b) 21/C.  § (2)  bekezdésében a „termőföld” szövegrész helyébe a „mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról
szóló törvény szerinti mező- és erdőgazdasági hasznosítású föld (a továbbiakban: föld)”,
c) 21/E. § (1) bekezdésében a „termőföldön” szövegrész helyébe a „földön”,
d) 21/E. § (4) bekezdésében a „termőföld” szövegrész helyébe a „föld”,
e) 24.  § (4)  bekezdésében az „a termőföld más célú hasznosítását, valamint a  művelési ág megváltoztatását”
szövegrész helyébe az „a termőföld védelméről szóló törvény szerinti, a  termőföld más célú hasznosítását,
valamint a föld művelési ágának megváltoztatását”
szöveg lép. 31. A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény módosítása
130. § A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
a) 3. § 18. pontjában az „a termőföldről szóló törvény szerint családi gazdálkodónak minősülő magánszemélyt”
szövegrész helyébe az  „az erre a  célra létesített nyilvántartásban családi gazdálkodóként bejegyzett
magánszemélyt”,
b) 7. § (1) bekezdés t) pontjában az „a termőföldről szóló törvényben meghatározott mezőgazdasági termelő”
szövegrész helyébe az „az egyéni vállalkozónak, őstermelőnek, családi gazdálkodónak minősülő földműves”,
c) 61.  § (4)  bekezdésében a „termőföldről szóló törvényben meghatározott birtokösszevonási célú önkéntes
földcsere” szövegrész helyébe a „mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel
összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló törvényben meghatározott
birtokösszevonási célú földcsere”,
d) 1. számú mellékletének 4.  pont 4.20.  alpontjában az  „a termőföldről szóló törvényben meghatározott
mezőgazdasági termelő,” szövegrész helyébe az  „az egyéni vállalkozónak, őstermelőnek, családi
gazdálkodónak minősülő földműves,”
e) 3. számú mellékletének III.  pont 1.  alpontjában és a  6. számú mellékletének III.  pont e)  alpontjában
az „a termőföldről szóló törvény szerinti családi gazdálkodónak minősülő” szövegrész helyébe az „az erre
a célra létesített nyilvántartásban családi gazdálkodóként bejegyzett”
szöveg lép. 32. A személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról
szóló 1996. évi XX. törvény módosítása
131. § (1) A  személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló 1996.  évi
XX. törvény (a továbbiakban: Szaz.) 20. § (2) bekezdése a következő n) ponttal egészül ki:
(az adóazonosító jel kezelésére törvényben meghatározott feladatkörében eljárva jogosult)
„n) a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  föld tulajdonjoga vagy a  földhasználati jogosultság megszerzésének
a  hatósági jóváhagyásával, a  szerzési korlátozások hatósági ellenőrzésével, továbbá a  földművesek és
a mezőgazdasági termelőszervezetek nyilvántartásba vételével kapcsolatos eljárással összefüggésben.”
(2) A Szaz. 32. §-a a következő s) ponttal egészül ki:
(a személyi azonosító kezelésére – az adattovábbítás kivételével – jogosult)
„s) a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes
rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló törvényben meghatározott földhasználati összesítő igénylése
céljából az  ingatlanügyi hatóság, az  ügyész, a  mezőgazdasági igazgatási szerv, valamint a  mezőgazdasági és
vidékfejlesztési támogatási szerv.”
33. A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény módosítása
132. § A természet védelméről szóló 1996.  évi LIII.  törvény „Tulajdonjogi rendelkezések” alcíme a  következő 68/A.  §-sal
egészül ki:
„68/A.  § A  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény szerinti külföldi természetes személy és
jogi személy a  földnek nem minősülő, a  település külterületén fekvő védett természeti terület tulajdonjogát nem
szerezheti meg.”
34. Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat
igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény módosítása
133. § (1) Az  illetékekről szóló 1990.  évi XCIII.  törvény módosításáról, valamint a  hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási
szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény (a továbbiakban: Díjtv.) 31. § (1) bekezdése a következő l) ponttal
egészül ki:
(tárgyánál fogva díjmentes az elektronikus dokumentumként szolgáltatott nem hiteles tulajdonilap-másolat lekérdezése,
ha az)
„l) a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben meghatározott, a  föld tulajdonjogának
vagy a  földhasználati jogosultság megszerzésének a  hatósági jóváhagyása iránti eljárásban, továbbá a  szerzési
korlátozások hatósági ellenőrzése során, az  e  feladatkörébe tartozó ügy elbírálása, ellenőrzése érdekében
a mezőgazdasági igazgatási szerv”
(kéri.)
(2) Hatályát veszti a Díjtv.
a) 31. § (2) bekezdése,
b) 32/C. § (1) bekezdés g) pontjában az „önkéntes” szövegrész.
c) 32/C.  § (1)  bekezdés k)  pontjában az  „a birtok-összevonási célú önkéntes földcsere megszervezése iránt
az ingatlanügyi hatóságnál kezdeményezett eljárás, valamint” szövegrész. 35. A jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény módosítása
134. § A jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény 10. §-a a következő (4) és (5) bekezdéssel
egészül ki:
„(4) A  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény szerinti mező- és erdőgazdasági hasznosítású
földnek minősülő ingatlan a  jelzálog-hitelintézet tulajdonába csak átmenetileg, a  szerzés időpontjától számított
legfeljebb egy éves időtartamra, felszámolási vagy végrehajtási eljárás útján kerülhet.
(5) Ha a  jelzálog-hitelintézet a  tulajdonába került földet a  szerzés időpontjától számított egy éven belül nem
tudja értékesíteni, a  föld az állam tulajdonába és a Nemzeti Földalapba kerül. A  földalapkezelő szervezet az állam
tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartási bejegyzésétől számított 90 napon belül megfizeti a  föld hitelbiztosítéki
értékét a jelzálog-hitelintézet részére. E bekezdés alkalmazása szempontjából a szerzés időpontjának a tulajdonjognak
az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzése napját követő napot kell tekinteni.”
36. Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény módosítása
135. § (1) Az  ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997.  évi CXLI.  törvény (a  továbbiakban: Inytv.) 26.  §-a a  következő
(4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Abban az  esetben, ha a  föld tulajdonjogának megszerzésére irányuló szerződéshez nem szükséges
a  mezőgazdasági igazgatási szerv jóváhagyása, azonban a  szerződést az  elővásárlásra jogosultakkal hirdetményi
úton, a föld fekvése szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője közreműködésével kell közölni, a bejegyzésre
irányuló kérelmet a  kifüggesztett szerződésnek az  ingatlan tulajdonosa által történő kézhezvételétől számított
harminc napon belül kell az ingatlanügyi hatósághoz benyújtani.”
(2) Az Inytv. 32. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A  föld tulajdonjogának megszerzésére irányuló, ügyvéd által ellenjegyzett vagy közokiratba foglalt, a  külön
jogszabályban meghatározott biztonsági kellékekkel rendelkező okmányon elkészített, és hatósági jóváhagyáshoz
kötött szerződés bejegyzés alapjául akkor szolgálhat, ha annak eredeti példányán szerepel a  mezőgazdasági
igazgatási szerv jóváhagyásáról szóló záradék. Az elővásárlásra jogosult javára történő bejegyzés iránti kérelemhez
csatolandó bejegyzési engedélynek tartalmaznia kell a jogszerző bejegyzéshez szükséges adatait.”
(3) Az Inytv. a következő 37/A. §-sal egészül ki:
„37/A. § A föld tulajdonjogának hatósági jóváhagyáshoz nem kötött megszerzésére irányuló szerződések esetében
a  kérelmezőnek az  ingatlan-nyilvántartási kérelemben nyilatkoznia kell arról, hogy a  szerződést a  mezőgazdasági
igazgatási szervnek nem kell jóváhagynia, továbbá
a) a közeli hozzátartozók között történt tulajdonjog átruházás esetén csatolni kell a szerződő feleknek a szerződésbe,
vagy az azzal azonos alakiságú okiratba foglalt – büntetőjogi felelősségük tudatában tett – nyilatkozatát arról, hogy
közöttük közeli hozzátartozói viszony áll fenn;
b) a földnek jogszabályba foglalt módon, támogatás feltételeként más földműves részére való átadásával megvalósuló
adásvétele esetén csatolni kell a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv igazolását a feltétel fennállásáról,
c) ha jogszabály a szerződésnek az elővásárlásra jogosultakkal hirdetményi úton történő közlését írja elő, csatolni kell
az eladó részére a jegyző által megküldött jognyilatkozatokat és iratjegyzéket.”
(4) Az Inytv. 39. § (3) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
(nem alkalmas hiánypótlásra a bejegyzés, feljegyzés alapjául szolgáló okirat, és a kérelmet határozattal el kell utasítani,
ha ahhoz, hogy bejegyezhető legyen,)
„i) termőföld ingatlan tulajdonjogának megszerzésére irányuló szerződés esetében, a  külön jogszabályban
a tulajdonjog bejegyzés iránti kérelem benyújtásához előírt, a hirdetményi úton történt közlés megtörténtét igazoló
okiratokat, illetve az  elővásárlási jogról lemondó nyilatkozatot nem mellékelték vagy a  hirdetményi kifüggesztés
időtartama nem felel meg a külön jogszabályban foglaltaknak.”
(5) Az Inytv. 39. § (4) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(a hiány pótlására való felhívás és érdemi vizsgálat nélkül végzéssel kell elutasítani a bejegyzés iránti kérelmet akkor is, ha)
„e) a föld tulajdonjogának megszerzésére irányuló szerződésen a mezőgazdasági igazgatási szerv törvényben előírt
jóváhagyásáról szóló záradék nem szerepel.”
(6) Az Inytv. 52. § (1) bekezdés h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a jogok és tények bejegyzéséről, adatok átvezetéséről szóló határozatot – a változás tulajdoni lapon történő átvezetése
után – kézbesíteni kell)
„h) a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvényben (a  továbbiakban: Fftv.)
meghatározott külföldi jogi vagy természetes személy által az  Fftv. hatálya alá nem tartozó ingatlannak
a megszerzése esetén az illetékes megyei (fővárosi) kormányhivatalnak,”
(7) Az Inytv. 52. § (1) bekezdés l) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a jogok és tények bejegyzéséről, adatok átvezetéséről szóló határozatot – a változás tulajdoni lapon történő átvezetése
után – kézbesíteni kell)
„l) a föld tulajdonjogának szerzése esetén – a bejegyzés alapját képező okirat másolatával együtt – a mezőgazdasági
igazgatási szervnek.”
(8) Az Inytv. 70/B. §-ában a „termőföld” szövegrész helyébe a „föld” szöveg lép.
 (9) Hatályát veszti az Inytv. 39. § (3) bekezdés i) pontja.
37. Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény módosítása
136. § (1) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.)
a) 81.  § c)  pontjában a  „termőföld” szövegrész helyébe a  „mező- és erdőgazdasági hasznosítású földek
forgalmáról szóló törvény szerinti mező- és erdőgazdasági hasznosítású föld (a továbbiakban: föld)”,
b) 82. § (3) bekezdésében, 125. § (2) bekezdésében, 176. § (3)–(7) bekezdésében és (9) bekezdésében, valamint
a 3. számú melléklet A/II. pontjában a „termőföld” szövegrész helyébe a „föld”,
c) 176.  § (16)  bekezdésében az  „a termőföldről szóló törvény szerinti családi gazdálkodónak minősülő”
szövegrész helyébe az „az erre a célra létesített nyilvántartásban családi gazdálkodóként bejegyzett”,
d) 3. számú melléklet C) pont 1. alpontjában a „termőföld átruházása esetén a termőföld-értékesítés” szövegrész
helyébe a „föld átruházása esetén a föld-értékesítés”
szöveg lép.
(2) Hatályát veszti az Art. 3. számú melléklet C) pont 3. alpontja.
38. A Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló
2003. évi CXXVIII. törvény módosítása
137. § A Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003.  évi
CXXVIII. törvény
a) 5. § (5) bekezdésében a „termőföld” szövegrész helyébe a „mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló
törvény szerinti mező- és erdőgazdasági hasznosítású föld (a továbbiakban: föld)”,
b) 6.  § (2)  bekezdésében a  „termőföld esetében a  termőföldről szóló” szövegrész helyébe a  „föld esetében
a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló”,
c) 17/B. § (4) bekezdés a) pontjában a „termőföld” szövegrész helyébe a „föld”,
d) 17/B.  § (7)  bekezdés b)  pontjában a  „termőföld” szövegrész helyébe a  „termőföld védelméről szóló
törvényben meghatározott termőföld”,
e) 17/C. § (1) bekezdésében a „termőföldek” szövegrész helyébe a „földek”
szöveg lép.
39. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
módosítása
138. § A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény 13.  §
(2) bekezdése a következő n) ponttal egészül ki:
(e törvény rendelkezéseit)
„n) a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben meghatározott, a  föld tulajdonjogának
vagy a  földhasználati jogosultság megszerzésének a  hatósági jóváhagyása iránti eljárásban, továbbá a  szerzési
korlátozások hatósági ellenőrzése során”
(csak akkor kell alkalmazni, ha az ügyfajtára vonatkozó törvény eltérő szabályokat nem állapít meg.)
40. Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény módosítása
139. § Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény
a) 1.  § e)  pontjában a „termőföldön” szövegrész helyébe a „mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló
törvény szerinti mező- és erdőgazdasági hasznosítású földön (a továbbiakban: föld)”,
b) 2.  § (2)  bekezdés h)  pontjában a „termőföld, erdő- és egyéb növényi vegetáció számára alkalmas terület”
szövegrész helyébe a „föld”,
c) 4.  § a)  pontjában a „termőföld védelmét szolgáló, a  termőföldről szóló” szövegrész helyébe a „mező- és
erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és
átmeneti szabályokról szóló”,
d) 17. § (3) bekezdés b) pontjában a „termőföldet” szövegrész helyébe a „földet”,
e) 37. § (3) bekezdés d) pontjában a „termőföldön” szövegrészek helyébe a „földön”,
f ) 63.  § (1)  bekezdés a)  pontjának aa)  alpontjában „a termőföld védelmének a  termőföldről szóló” szövegrész
helyébe a „mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes
rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló”,
g) Melléklet 30.  pontjában a „termőfölddel, erdő vagy egyéb növényi vegetáció számára alkalmas területtel”
szövegrész helyébe a „földdel”, a „termőföld” szövegrész helyébe a „föld”
szöveg lép. 41. Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény
módosítása
140. § (1) Az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény (a  továbbiakban: Evt.)
20.  § (2)  bekezdésében az „és a  termőföldről szóló törvény” szövegrész helyébe az „ , a mező- és erdőgazdasági
földek forgalmáról szóló törvény és a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel
összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló törvény” szöveg lép.
(2) Hatályát veszti az Evt. 8. § (4), (5) és (8) bekezdésében az „önkéntes” szövegrész.
42. A hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény módosítása
141. § (1) A  hagyatéki eljárásról szóló 2010.  évi XXXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Hetv.) 11.  § (4)  bekezdése a  következő
szöveggel lép hatályba:
„(4) Ha a  hagyatéki eljárásban érdekelt gazdálkodó szervezet vagy jogi képviselővel rendelkező személy vagy
szervezet vesz részt, részére az iratokat a Pp.-ben meghatározottak szerinti elektronikus úton kell kézbesíteni.”
(2) A Hetv. 23. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) A leltár mellékletét képező papír alapú okiratokat a Pp.-ben meghatározottak szerinti elektronikus kézbesítésen
felül postai úton kell továbbítani, ha az okirat végintézkedést tartalmaz vagy papír alapú bemutatása, megtekintése
egyéb, az  eljárás kimenetelét befolyásoló okból szükséges; kizárólag papír alapú megküldésre különösen
akkor kerülhet sor, ha az  eredetileg papír alapú iratok nagy mennyisége miatt azok digitalizálása aránytalan
nehézséggel járna, vagy ha a papír alapú okirat valódisága vitás. A papír alapú megküldést a közjegyző hivatalból és
az öröklésben érdekelt indítványára is elrendelheti.”
(3) A Hetv. 71. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) A közjegyző a hagyatéki eljárást felfüggeszti, ha a hagyaték átadását befolyásoló kérdésben
a) házasság létezésének, érvényességének vagy gyermek családi jogállásának bírósági megállapítása,
b) holtnak nyilvánítási vagy halál tényének megállapítása iránti eljárás vagy
c) az ingatlan-nyilvántartásban az örökhagyó tulajdonaként
ca) bejegyzett ingatlanra vagy annak a tulajdoni hányadára az örökhagyó túlélő házastársa vagy volt (elvált) házastársa
házastársi vagyonközösség vagy élettársa élettársi vagyonközösség jogcímén őt megillető részesedés megállapítása
vagy
cb) be nem jegyzett ingatlannal kapcsolatban az örökhagyó tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzése
tárgyában bírósági vagy hatósági eljárás van folyamatban, vagy
d) a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben meghatározott mezőgazdasági igazgatási szerv
által kiadott hatósági bizonyítvány szükséges.
(3) Ha az  (1)  bekezdésben és a  (2)  bekezdés a)–c)  pontjában meghatározott eljárás még nincs megindítva, de
a rendelkezésre álló adatok és a megindításra jogosult nyilatkozata alapján rövid időn belül megindulása valószínűnek
mutatkozik, a  közjegyző az  eljárás megindítására és annak igazolására az  arra jogosultnak megfelelő határidőt
tűz. Ha a  határidő eredménytelenül telik le, az  eljárás felfüggesztésének nincs helye. A  (2)  bekezdés d)  pontjában
meghatározott esetben a közjegyző a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény szerint szükséges
feltételek fennállásáról szóló hatósági bizonyítvány kiadása céljából megkeresi a mezőgazdasági igazgatási szervet.”
(4) A Hetv. 71. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Ha a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény alapján
a hatósági bizonyítvány kiadását megtagadja, a közjegyző a végrendelet ezzel ellentétes rendelkezését semmisnek
tekinti; a  hagyaték érintett része tekintetében a  végrendeleti örökösre való átszállás nem állapítható meg, illetve
a hagyaték érintett része a végrendeleti örökösnek ideiglenes hatállyal sem adható át.”
(5) A Hetv. 120. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A 11. § (4) bekezdése és a 23. § (2) bekezdése 2015. január 1-jén lép hatályba.”
43. A Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény módosítása
142. § (1) A  Nemzeti Földalapról szóló 2010.  évi LXXXVII.  törvény (a  továbbiakban: Nfatv.) 1.  §-a a  következő (2d) és
(2e) bekezdéssel egészül ki:
„(2d) E törvény alkalmazásában föld: a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben meghatározott
mező- és erdőgazdasági hasznosítású föld.
(2e) E törvény alkalmazásában tanya: a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben meghatározott
tanya.”
(2) Az Nfatv. 18. § (1a)–(1c) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek, és a § a következő (1d) bekezdéssel
egészül ki:
„(1a) Föld vagy tanya haszonbérbe adása során a  jogszabály alapján fennálló előhaszonbérleti jog nem
gyakorolható.
(1b) A  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes
rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló törvénynek a közös tulajdonban álló földek használatára vonatkozó
szabályait – ide nem értve a használati megosztásról szóló megállapodásra vonatkozó rendelkezéseket – nem kell
alkalmazni az állam tulajdoni hányadának megfelelő területnek pályáztatás útján történő haszonbérbe adása során.
(1c) A  Nemzeti Földalapba tartozó földrészlethez kötődő olyan európai uniós vagy nemzeti forrásból folyósított
mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatás esetén, ahol jogszabály a  támogatás
igénybevételének feltételéül meghatározott időszakra üzemeltetési vagy földhasználati kötelezettséget
ír elő, a  haszonbérleti szerződés – a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben foglalt
időbeli korlátozásokra figyelemmel – az  üzemeltetési vagy földhasználati kötelezettség időszakának végéig
meghosszabbítható. A  haszonbérlet tárgyát képező földrészleten a  haszonbérbeadó írásos előzetes engedélyével
létesített beruházás esetében a haszonbérlet időtartama mindaddig meghosszabbítható, amíg a beruházás aktivált
értékkel bír, de legalább addig, amíg a jogszabályban előírt, vagy a támogatást folyósító szervvel kötött támogatási
szerződésben foglalt üzemeltetési vagy földhasználati kötelezettség fennáll.
(1d) A  már működő halastavak esetében a  haszonbérbeadó előzetes írásbeli engedélyével létesített beruházást
követően – függetlenül a beruházás értékétől – a szerződés időtartama legfeljebb tíz évvel hosszabbítható meg.”
(3) Az Nfatv. 19. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A Nemzeti Földalapba tartozó földrészlet hasznosítására irányuló szerződést írásba kell foglalni. Ha a szerződés
tárgyát föld képezi, a  szerződés létrejöttére irányuló eljárásban a  szerződő félnek, illetve pályázónak nyilatkoznia
kell arról, hogy a szerződés létrejöttével nem lépi túl a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben
meghatározott birtokmaximumot. A nyilatkozathoz az NFA a  földről szóló törvény szerinti földhasználati összesítő
eredeti vagy hitelesített másolatának becsatolását kérheti.”
(4) Az Nfatv. 24. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az  (1)  bekezdés szerinti ingyenes felajánlás esetén a  földrészlet tulajdonjogának átruházása nem utasítható
vissza.”
(5) Az Nfatv. 25. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„25.  § A  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény alapján az  államot megillető elővásárlási jogot
az ott meghatározott módon az NFA gyakorolja.”
(6) Az Nfatv. 30. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a nemzeti földalap körébe tartozó földrészletet érintő szerződés tartalmából közérdekből nyilvános adatnak minősül:)
„b) a  szerződés tárgyát képező földrészletnek a  fekvése szerinti település megnevezése, helyrajzi száma,
területnagysága, továbbá föld esetén a művelési ága és aranykorona értéke;”
(7) Az Nfatv.
a) 1.  § (3)  bekezdés c)  pontjában a „termőföld magánosítása során” szövegrész helyébe a „föld magánosítása
eredményeként”,
b) 1.  § (3)  bekezdés d)  pontjában az  „önkéntes földcseréhez szükséges termőföld” szövegrész helyébe
a „földcseréhez szükséges föld”,
c) 1.  § (3)  bekezdés h)  pontjában és a  15.  § (3)  bekezdés l)  pontjában a „termőföldek” szövegrész helyébe
a „földek”,
d) 15. § (3) bekezdés h) és s) pontjában a „termőföld” szövegrész helyébe a „föld”,
e) 15. § (3) bekezdés m) pontjában a „termőföldek, földterületek” szövegrész helyébe a „földek”,
f ) 18. § (4) bekezdésében a „termőföld és a mező-, erdőgazdasági művelés alatt álló belterületi föld” szövegrész
helyébe a „föld”,
g) 20. § (5) bekezdésében a „Tft.-ben előírt, a termőföldre” szövegrész helyébe a „mező- és erdőgazdasági földek
forgalmáról szóló törvényben előírt, a földre”,
h) 21.  § (3)  bekezdésében a  „Tft.” szövegrész helyébe a  „mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló
törvény”
szöveg lép. (8) Hatályát veszti az Nfatv. 18. § (3) bekezdésében az „önkéntes” szövegrész.
44. A mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló
2011. évi CLXVIII. törvény módosítása
143. § A mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011.  évi
CLXVIII. törvény 22. §-ában a „termőföldről szóló” szövegrész helyébe a „mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról
szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló” szöveg lép.
45. Az igazságügyi és közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXVII. törvény
módosítása
144. § Hatályát veszti az igazságügyi és közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXVII. törvény 77. §
és 80. §-a.
46. A Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény
módosítása
145. § A Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012.  évi CXXVI.  törvény 12.  §-a
a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az agrárkamara a földről szóló törvényben meghatározottak szerint eljár a közös tulajdonban álló föld használati
rendjének hatósági úton történő megállapítására irányuló eljárásban.”
47. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása
146. § A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény
a) 349. §-át megelőző alcímben a „Termőföld” szövegrész helyébe a „Mező- és erdőgazdasági hasznosítású föld”,
b) 349. § (1) bekezdés a) pontjában a „termőföld” szövegrész helyébe a „mező- és erdőgazdasági hasznosítású
földek forgalmáról szóló törvény szerinti mező- és erdőgazdasági hasznosítású föld”,
c) 349. § (1) bekezdés b) pontjában a „termőföldre” szövegrész helyébe a „mező- és erdőgazdasági hasznosítású
földek forgalmáról szóló törvény szerinti mező- és erdőgazdasági hasznosítású földre”
szöveg lép.
48. A hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény módosítása
147. § A hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény 20. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a §
a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(2) A  szőlő termőhelyi kataszterében nyilvántartott szomszédos föld eladása vagy haszonbérbe adása esetén
elővásárlási, illetve előhaszonbérleti jog illeti meg a hegyközségi tagot, ha ezen jogának érvényesítését megelőző
24 hónapban folyamatos hegyközségi tagsággal rendelkezett. Szomszédos földnek minősül a  közvetlenül, illetve
önálló helyrajzi szám alatt nyilvántartott út, árok, csatorna közbeékelődésével szomszédos szőlő termőhelyi
kataszterében nyilvántartott föld. A  hegyközségi tagot az  elővásárlási jog a  mező- és erdőgazdasági földek
forgalmáról szóló törvényben meghatározott elővásárlásra jogosultak sorrendjében a  földet használó földművest
követően, a  helyben lakó szomszéd földművest megelőzően illeti meg. A  hegyközségi tagot az  előhaszonbérleti
jog a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben meghatározott előhaszonbérletre jogosultak
sorrendjében a volt haszonbérlőt követően, a helyben lakó szomszéd földművest megelőzően illeti meg.
(3) A hegybíró kérelemre, illetve megkeresésre igazolást állít ki arról, hogy az elővásárlási és az előhaszonbérleti jog
gyakorlására az arra jogosult által került sor.”
49. A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény módosítása
148. § (1) A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: Földforgalmi törvény)
68. § (6) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(6) A  helyi földbizottság tagjainak megválasztása érdekében – az  e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben
meghatározottak szerint – a települési önkormányzat jegyzője összehívja a helyi gazdálkodói közösség közgyűlését.”
(2) A Földforgalmi törvény a következő 70/A. §-sal kiegészülve lép hatályba:
„70/A. § E törvény egyes átmeneti szabályairól és más rendelkezéseinek alkalmazásáról külön törvény rendelkezik.”
(3) A Földforgalmi törvény
a) 16. § (3) bekezdése, 65. § (1) bekezdés a) pontja és 67. § (3) bekezdése a „földről szóló törvényben” szövegrész
helyett a „mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes
rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló törvényben”,
b) 38.  § (2)–(4)  bekezdése a  „földről szóló törvény” szövegrész helyett a  „mező- és erdőgazdasági földek
forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról
szóló törvény”,
c) 69. § (2) bekezdése a „37–44. §” szövegrész helyett a „38–44. §”,
d) 69. § (4) bekezdése a „23–36. §” szövegrész helyett a „23–37. §”
szöveggel lép hatályba.
áder jános s. k., kövér lászló s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke