text:
9/2018. (VI. 11.) IM rendelete a fogva tartott személy esetében a büntetőeljárás lefolytatása, továbbá a büntetőügyekben hozott határozatok végrehajtása során a bíróságokra és egyéb szervekre háruló feladatokról.
A büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013.  évi
CCXL. törvény 434. § (2) bekezdés e) pontjában, a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény 866. § (2) bekezdés 20. pontjában,
továbbá a  bírósági végrehajtásról szóló 1994.  évi LIII.  törvény 307.  § (2)  bekezdés g)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A bíróság feladata
1. § A bíróság határozatának végrehajtásáról – az e rendeletben megállapított kivételekkel – az a bíróság gondoskodik,
amelynek eljárásában a  büntetés, az  intézkedés, a  szabálysértés miatt alkalmazott jogkövetkezmény,
a kényszerintézkedés, a rendbírság, a pénzbírság vagy a bűnügyi költség végrehajthatóvá válik.
2. A büntetés-végrehajtási csoport feladata 2. § (1) A  büntetés-végrehajtási csoport (a  továbbiakban: bv.  csoport) feladatait a  büntetés-végrehajtási bíró
(a  továbbiakban: bv.  bíró), a  törvényszék elnöke által kijelölt bírósági titkár, a  törvényszék elnöke által kijelölt
bírósági tisztviselő (a továbbiakban: bv. tisztviselő) és az írnok látja el.
(2) Ha a  törvényszék elnöke a  katonai tanács bíráját a  büntetés-végrehajtási feladatok ellátására kijelölte, a  katonai
tanácsnál bv. tisztviselő is működhet.
3. § (1) A bv. csoporthoz kezelőiroda (a továbbiakban: iroda) tartozik.
 (2) A bv. csoport irodáját a törvényszék elnöke által kijelölt bv. tisztviselő vezeti.
 (3) A bv. tisztviselő önállóan tesz kisebb jelentőségű, nem érdemi intézkedéseket, így különösen
a) a  bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapokat és a  határozatokat megküldi a  fogvatartást foganatosító
büntetés-végrehajtási intézetnek (a továbbiakban: bv. intézet) vagy más szervnek,
b) ellátja a szabadságvesztés végrehajtásával kapcsolatos ügyviteli feladatokat,
c) ellátja a közérdekű munka és a pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztésre, az elzárásra és a rendbírságot
helyettesítő elzárásra ítéltnek a  bv.  intézetbe utalásával, valamint ezekkel kapcsolatos egyéb ügyviteli
feladatokat,
d) elkészíti az érdemi intézkedések tervezetét. 3. A bírósági gazdasági hivatal feladata
4. § (1) A  bíróságok működésével összefüggő gazdálkodási és pénzügyi teendők ellátására a  törvényszék szervezetében
gazdasági hivatal (a továbbiakban: GH) működik. A GH feladatkörébe tartozik
a) a büntetőeljárás során lefoglalt és a kezelésébe tartozó bűnjelek nyilvántartása,
b) az elkobzott vagy előzetesen értékesíteni rendelt bűnjelek értékesítése és az ellenérték beszedése,
c) a pénzbüntetés előírása és beszedése,
d) a  büntetőeljárás során alkalmazott vagyoni jellegű joghátrány és az  államot illető vagyoni követelés
–  ideértve a  rendbírságot, az  óvadék letételét, a  biztosítékot és a  költségek megfizetésére kötelezést –
előírása és beszedése,
e) a polgári ügyben eljáró bíróság által kiszabott pénzbírság, alapos végrehajtási kifogás esetén a végrehajtót
az  állam felé terhelő befizetési kötelezettségből származó követelés, valamint a  közjegyző által kiszabott
pénzbírság előírása és beszedése.
(2) A  GH illetékessége kiterjed arra a  bíróságra, amelynek szervezetében működik, továbbá a  törvényszék területén
működő járásbíróságra, közigazgatási és munkaügyi bíróságra, ügyészségre, valamint a  törvényszék területén
székhellyel rendelkező közjegyzőre.
4. A büntetőeljárásban a fogva lévő személyre vonatkozó különös szabályok
5. § (1) A  bíróság a  fogva lévő személynek a  büntetőeljárásról szóló 2017.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Be.) 131.  §
(6) bekezdése szerint – közvetett kézbesítéssel – a fogva tartó bv. intézet, rendőrségi fogda vagy javítóintézet útján,
a Be. 162. § (3) bekezdése értelmében papír alapon kézbesítendő határozathoz, idézéshez, értesítéshez vagy egyéb
hivatalos irathoz mellékeli az átvétel igazolására, illetve a fogva lévő személy nyilatkoztatására szolgáló 29. melléklet
szerinti kézbesítési ívet. A terheltnek szóló idézés kézbesítésének időpontjára a Be. 113. § (3) bekezdése az irányadó.
(2) A  bíróság a  fogva lévő személy idézésével vagy értesítésével egyidejűleg a  30., illetve a  31.  melléklet szerinti
nyomtatvánnyal intézkedik a fogva tartó bv.  intézet, rendőrségi fogda vagy javítóintézet felé a fogva lévő személy
előállítása iránt.
6. § (1) Ha a fogva lévő személyt több büntetőeljárás kapcsán egy időpontban kellene
a) előállítani, vagy
b) előállítani és jelenlétét telekommunikációs eszköz útján a bv. intézetben biztosítani,
az érintett bíróságok – a  bv.  intézet jelzése alapján, az  ott megjelölt szállítási napra figyelemmel – egyeztetést
folytatnak le, amelynek eredményéről a jelzést követő három napon belül értesítik a megkereső bv. intézetet.
(2) Ha a tárgyalás során eljáró bíróság a tárgyalás lefolytatásakor újabb tárgyalási határnapot tűz ki, arról – ha az érintett
fogvatartottak nagyobb száma vagy más körülmény miatt nem jár aránytalan nehézséggel – új idézés, előállító
utasítás vagy értesítés készül, amelyet az  előállító büntetés-végrehajtási őrnek (a  továbbiakban: bv.  őr) vagy
rendőrnek ad át. Ennek tényét a bíróság a jegyzőkönyvben rögzíti.
5. Az értesítőlap kiállításának és a végrehajtás iránti intézkedés közös szabályai
7. § (1) Az értesítőlap pontos és határidőben történő kiállításáért a tanács elnöke vagy az egyesbíró (a továbbiakban együtt:
a tanács elnöke) felelős.
(2) Ha az  értesítőlapot a  bírósági ügyintéző tölti ki, a  tanács elnöke, a  tanács tagjaként eljáró bíró, a  bv.  bíró vagy
az önálló aláírási joggal rendelkező bírósági titkár annak tartalmát ellenőrzi, és
a) ha azt a  bíróság információs rendszerében állították elő – a  keltezés és az  aláíró személyének és tanács
elnöki, bírói, bv. bírói, illetve bírósági titkári tisztségének rávezetését követően –, minősített vagy minősített
tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú elektronikus aláírással látja el, vagy
b) az  a)  pontban foglalt feltételek hiányában rendelkezik a  bíróság információs rendszerében kiállított
értesítőlapnak – a  keltezés és az  aláíró személyének és tanács elnöki, bírói, bv.  bírói, illetve bírósági titkári
tisztségének rávezetését követően – a  bíróság minősített vagy minősített tanúsítványon alapuló fokozott
biztonságú elektronikus bélyegzőjével való ellátásáról,
c) a  papír alapon kiállított értesítőlap esetén azt – a  keltezést követően – aláírja és a  bíróság bélyegzőjével
látja el.
(3) Az értesítőlapra bírói rendelvényt a tanács tagjaként eljáró bíró is adhat. A bírói rendelvényt, valamint pénzbüntetés,
elkobzás és vagyonelkobzás esetén az  értesítőlapot helyettesítő ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal
ellátott rendelkező részét a  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás
végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény (a továbbiakban: Bv. tv.) 34/A. §-a szerinti alaki formában kell kiállítani.
Bírói rendelvényt a tanács tagjaként eljáró bíró is adhat.
(4) A bírói rendelvény adása
a) elektronikus formában az  elektronikusan kiállított értesítőlaphoz kapcsoltan és azzal egy dokumentumba
foglalva, minősített vagy minősített tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú elektronikus aláírással vagy
elektronikus bélyegzővel való ellátással,
b) papíralapú értesítőlapon rávezetéssel
történik. (5) A foglalkozástól eltiltás, a járművezetéstől eltiltás, a kitiltás, sportrendezvények látogatásától való eltiltás, kiutasítás,
valamint a közügyektől eltiltás esetén az értesítőlapon a szabadságvesztés és az elzárás végrehajtására vonatkozó
adatokat az a bv. intézet tünteti fel, amely a terheltet a büntetésből szabadítja. Az elektronikus okiratként kiállított
értesítőlap végrehajtási adatokat tartalmazó részét a  bv.  intézet hitelesíti és a  bíróság által kitöltött és hitelesített
értesítőlappal egy dokumentumba foglalva küldi meg a végrehajtásért felelős szervnek.
(6) Ha e  rendelet kiadmány megküldését írja elő, kiadmány alatt a  kézbesítés módjának megfelelően a  határozatnak
a  bírósági ügyviteli szabályairól szóló miniszteri rendelet szerinti elektronikus vagy papíralapú kiadmányát
(a továbbiakban: kiadmány) kell érteni.
(7) E  rendelet mellékletei szerinti értesítőlapok elektronikus formátumának kialakítása, illetve papíralapú
rendszeresítése az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) elnökének a feladata.
8. § (1) A  bíróság az  ügydöntő határozat végrehajtása érdekében – ha jogszabály kivételt nem tesz – a  határozata erre
vonatkozó részének jogerőre emelkedésekor, illetve a jogerő megállapításakor, ha arra a jogorvoslati jognyilatkozat
megtételére nyitva álló határidő leteltével kerül sor, a  Bv.  tv. 32.  § (3)  bekezdése szerinti határidővel minden
érintettre nézve külön kiállítja a végrehajtás alapjául szolgáló értesítőlapot.
(2) A bíróság
a) a szabadságvesztésnek a Bv. tv. 34. § (1) bekezdésében meghatározott azonnali foganatba vétele esetén,
b) a  Bv.  tv. 34.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti esetben, ha szabadságvesztés, illetve elzárás kiszabása,
kényszergyógykezelés vagy javítóintézeti nevelés elrendelésekor a terhelt fogva van, valamint
c) letartóztatásról vagy előzetes kényszergyógykezelésről hozott – halasztó hatályú fellebbezés folytán
véglegessé vált vagy fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható – határozat esetén
haladéktalanul, minden érintettre nézve külön kiállítja a  végrehajtás alapjául szolgáló értesítőlapot, és arra bírói
rendelvényt vezet.
(3) Ha a terhelt a (2) bekezdésben írt esetekben személyesen jelen van, a tanács elnöke az értesítőlapot papír alapon
állítja ki, és arra bírói rendelvényt vezet. A végrehajtás foganatosítása érdekében a bíróság az értesítőlapot, továbbá
ha a letartóztatásról vagy az előzetes kényszergyógykezelésről a vádemelés előtt határozott, a határozatkiadmányt
át kell adni a  terheltet előállító bv.  őrnek vagy rendőrnek. E  rendelkezés alkalmazása szempontjából a  jelenlét
telekommunikációs eszköz használatával történő biztosítása nem minősül személyes jelenlétnek.
(4) A  (2)  bekezdésben meghatározott esetben, ha a  terhelt előállítására nem került sor, a  végrehajtás érdekében
a bíróságnak az értesítőlapot és a kényszerintézkedésről a vádemelés előtt hozott határozatkiadmányt elektronikus
úton haladéktalanul meg kell küldeni
a) a  (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága
(a továbbiakban: BVOP) útján a végrehajtásra kijelölt szervnek,
b) a  (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott esetben a  fogvatartást foganatosító szervnek, ha a  fiatalkorú
letartóztatását javítóintézetben hajtották végre, a BVOP útján a végrehajtásra kijelölt szervnek,
c) a  (2)  bekezdés c)  pontjában meghatározott esetben – ha a  végrehajtásra bv.  intézetben kerül sor, a  BVOP
útján – a fogvatartást foganatosító szervnek.
 (5) Ha a  terhelt azonnali szabadítása érdekében kell intézkedni, és az  értesítőlapot, illetve kényszerintézkedés esetén
a  határozatot biztonságos elektronikus kapcsolattartásra szolgáló elérhetőségre vagy bírósági kézbesítő útján
nem lehet kézbesíteni, a bíróság ezeket telefaxon továbbítja a fogvatartást foganatosító szervnek, és azt telefonon
(a továbbiakban: rövid úton) is megerősíti.
(6) Kényszergyógykezelés és javítóintézeti nevelés esetén a  tanács elnöke az  értesítőlapra akkor is bírói rendelvényt
vezet, ha a  terhelt nincs fogva, és azt kényszergyógykezelés esetén az  Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító
Intézetnek (a  továbbiakban: IMEI), javítóintézeti nevelés esetén a  fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes
javítóintézetnek küldi meg, egyidejűleg intézkedik a terhelt beszállítása érdekében.
(7) A  bíróság a  pénzbüntetésről és a  bűnügyi költségről kiállított értesítőlapot, illetve a  pénzbüntetés, elkobzás és
vagyonelkobzás esetén az értesítőlapot helyettesítő ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal és eredeti aláírással
ellátott rendelkező részének kiadmányát
a) törvényszék esetében az illetékességi területén működő,
b) a Kúria és az ítélőtábla esetében az elsőfokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes,
c) járásbíróság esetében a székhelye szerint illetékes
GH-nak küldi meg.
(8) A bíróság
a) szabadságvesztés, illetve elzárás kiszabása esetén, ha a  végrehajtás érdekében soron kívül intézkedni nem
kell, az  erről, valamint – ha e  rendelet eltérően nem rendelkezik – az  egyéb kiszabott büntetésről vagy
alkalmazott intézkedésről, továbbá
b) a  (2)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott esetben – annak közlésével, hogy az  értesítőlap átadásra
került – az egyéb kiszabott büntetésről vagy alkalmazott intézkedésről
kiállított értesítőlapot, illetve az  azt helyettesítő határozatot a (7)  bekezdésben meghatározott illetékes
bv.  csoportnak, illetve pénzbüntetés, elkobzás és vagyonelkobzás esetén az  illetékes GH-nak küldi meg.
A bv. csoport részére a határozat rendelkező részének jogerősítési záradékkal ellátott kiadmányát is mellékelni kell.
(9) Az  ügyiratokban rögzíteni kell, hogy mely terheltre, illetve érintettre milyen értesítőlapot, mikor és mely szerv
részére továbbították. A  papíralapú értesítőlap bv.  őrnek vagy rendőrnek történő átadását az  átvevő személy
nevének és szolgálati azonosító számának feltüntetésével kell rögzíteni.
9. § (1) A  bíróság a  Bv.  tv. 36.  § (1) és (3)  bekezdése alapján az  írásba foglalt jogerősítési záradékkal ellátott ügydöntő
határozat kiadmányát és az egyéb iratokat
a) szabadságvesztés esetén a bv. csoport útján a végrehajtásra kijelölt bv. intézetnek,
b) elzárás esetén a bv. csoport útján a végrehajtásra kijelölt bv. intézetnek,
c) közérdekű munka és pártfogó felügyelet esetén a  pártfogó felügyelői feladatkörében eljáró fővárosi és
megyei kormányhivatalnak,
d) kényszergyógykezelés esetén az IMEI-nek,
e) javítóintézeti nevelés esetén az illetékes javítóintézetnek
küldi meg.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti ügydöntő határozat másod- vagy harmadfokon emelkedett jogerőre, az  ügydöntő
határozat kiadmányát a jogerős határozatot hozó bíróság
a) az  (1)  bekezdés a)–b)  pontja esetében a  kezelőiroda útján az  elsőfokú bíróság székhelye szerint illetékes
bv. csoportnak,
b) az (1) bekezdés c)–d) pontja esetében a kezelő iroda útján az ott meghatározott szerveknek
küldi meg.
(3) Ha e  rendelet az  ügydöntő határozat vagy rendelkező része megküldését írja elő, a  fellebbezés folytán felülbírált
ügydöntő határozatot és a felülbírálat során hozott határozatot is érteni kell.
(4) A  bíróság a  vádemelés után a  letartóztatás és az  előzetes kényszergyógykezelés tárgyában hozott határozat
kiadmányát a fogvatartást foganatosító szervnek küldi meg.
10. § (1) Ha a  bíróság az  ügydöntő határozat kihirdetése után nyomban előterjesztett kérelemre halasztást vagy
részletfizetést engedélyezett, ezt a büntetésről vagy az intézkedésről kiállított értesítőlapon feltünteti.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott eseten kívül, a halasztás vagy részletfizetés engedélyezése tárgyában, továbbá
a halasztás meghosszabbításáról hozott határozat kiadmányát – ha erről tudomása van, a büntetés, az  intézkedés
vagy a  vagyoni jellegű joghátrány előírási tételszámára hivatkozással – haladéktalanul megküldi az  illetékes
bv. csoportnak, végrehajtásért felelős szervnek, illetve GH-nak.
(3) Ha a  Bv.  tv. 31.  §-a vagy a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Btk.) 45.  §
(7) bekezdése alapján a kiszabott büntetést nem lehet végrehajtani, az erről kiállított értesítőlapon ezt a körülményt,
továbbá határozott ideig tartó szabadságvesztés esetén a „Megjegyzés” rovatban a feltételes szabadságra bocsátás
legkorábbi időpontjának elhalasztására vonatkozó rendelkezést fel kell tüntetni.
(4) A bíróság e rendelet eltérő rendelkezése hiányában akkor is állít ki értesítőlapot, ha a büntetést beszámítás folytán
végrehajtottnak kell tekinteni.
(5) Ha a  terhelt az  értesítőlap kiállítását megelőzően kegyelemben részesült, a  végrehajtás érdekében a  kegyelmi
határozatban foglaltak szerint kell intézkedni.
(6) Ha a  büntetés vagy az  intézkedés végrehajtása iránti intézkedések során a  bv.  csoport az  elítélt haláláról értesül,
beszerzi a halotti anyakönyvi kivonatot, és a bv. bíró a halál tényéről értesíti a végrehajtásért felelős szervet, továbbá
intézkedik a körözés, illetve az elfogatóparancs visszavonása érdekében.
11. § (1) Ha a  végrehajtást foganatosító szerv az  értesítőlap hibás kiállítását észleli, azt jelzi a  kiállító bíróságnak, és
a papíralapú értesítőlapot javításra visszaküldi.
(2) Ha a tanács elnöke a hibát javítja,
a) a papíralapú értesítőlapon a  javítást, kiegészítést – a dátum megjelölésével – aláírja és hivatali bélyegzővel
látja el,
b) az elektronikus formában kiállított értesítőlap kijavítását, illetve kiegészítését
ba) külön elektronikus okiratban végzi el, amelyet az  értesítőlaphoz kapcsoltan és azzal egy
dokumentumba foglalva, minősített vagy minősített tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú
elektronikus aláírással vagy elektronikus bélyegzővel látja el vagy
bb) oly módon végzi el, hogy az  elektronikus formában kiállított értesítőlapot papíralapú okirattá
alakítja át, és a javítást az a) pont szerint végzi el, majd azt elektronikus okirattá alakítja, és
a kijavított értesítőlapot három napon belül visszaküldi.
 (3) A  kijavításra okot adó körülmény hiányában arról átiratban tájékoztatást ad, és a  papíralapú értesítőlapot
egyidejűleg visszaküldi.
 (4) A  hibás formában vagy tartalommal kiállított értesítőlapot – ha azt a  bv.  bírónak kell átadni, és a  hiba
a rendelkezésre álló iratok alapján aggálytalanul kijavítható – a bv. bíró saját hatáskörben kijavítja, egyéb esetben
az értesítőlapot a bíróságnak javítás céljából visszaküldi.
6. Intézkedés rendkívüli jogorvoslat és egyes különleges eljárások során
12. § (1) Ha a bíróság rendkívüli jogorvoslat során vagy különleges eljárásban olyan kérdésben, amelyre nézve az értesítőlap
adatot tartalmaz, utóbb másként határoz, vagy egyszerűsített felülvizsgálatban a  határozata mulasztását utólag
határozattal pótolja,
a) a határozat jogerőre emelkedésétől számított három napon belül,
b) ha a terheltet szabadítani kell, vagy feltételes szabadságra bocsátása esedékes, haladéktalanul
a jogerősítési záradékkal ellátott határozat kiadmányát meg kell küldeni mindazon végrehajtásban érintett
hatóságnak, szervnek, szervezetnek, amely korábban a végrehajtás foganatosítására értesítőlapot vagy határozatot
kapott, továbbá ha a  feltételes szabadságról soron kívül kell határozni, a  Bv.  tv. 47.  § (2)  bekezdése alapján
az elsőfokú bíróság székhelye szerint illetékes bv. csoportnak.
(2) Ha a bv. csoport, illetve a végrehajtásért felelős szerv azt észleli, hogy valamely kérdésről a bíróság nem, vagy nem
a  törvénynek megfelelően határozott, a  Be. XCIV. Fejezete szerinti egyszerűsített felülvizsgálat vagy a  Be. 837.  §
(2)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti különleges eljárás lefolytatása érdekében az  alapügyben elsőfokon eljáró
bíróságot keresi meg.
(3) Ha a bíróság a Be. 840. §-a szerinti eljárásban a korábbi jogerős összbüntetési ítéletet hatályon kívül helyezi, és
a) megállapítja, hogy az összbüntetésbe foglalásnak nem állnak fenn a feltételei, a véglegessé válási vagy
b) új összbüntetési határozatot hoz, a jogerősítési
záradékkal ellátott határozatának kiadmányát megküldi az illetékes bv. csoportnak.
(4) Ha a  bíróság a  Be. 839.  § (4)  bekezdése alapján a  nem jogerős összbüntetési ítéletben az  alapítéletek szerinti
szabadságvesztések végrehajtását félbeszakítja, határozatának egy-egy kiadmányát haladéktalanul megküldi
a fogvatartást foganatosító bv. intézetnek és az illetékes bv. csoportnak.
13. § (1) Ha perújítás, felülvizsgálat, törvényesség érdekében emelt jogorvoslat vagy jogegységi eljárás folytán a  bíróság
az  elítéltet felmenti, a  kényszergyógykezelést mellőzi vagy az  eljárást megszünteti, az  erről szóló határozat
jogerősítési záradékkal ellátott kiadmányát valamennyi, a  végrehajtásban érintett hatóságnak, szervnek,
szervezetnek három napon belül meg kell küldeni, amelyek korábban a végrehajtás foganatosítására értesítőlapot
vagy határozatot kaptak.
(2) Ha a  bíróság perújítás, felülvizsgálat, törvényesség érdekében emelt jogorvoslat vagy jogegységi eljárás folytán
hozott határozatban a  pénzbüntetést vagy a  bűnügyi költség megfizetésére kötelezést, a  vagyonelkobzást vagy
az  elkobzást mellőzi, vagy ilyen kötelezést alacsonyabb mértékben állapít meg, ideértve – a  pénzbüntetés esetét
kivéve –, ha arról egyszerűsített felülvizsgálat során határozott, a Be. 856. § (2) bekezdése alapján a visszatérítésről
hozott rendelkezés végrehajtása iránt azt a  GH-t, bűnjelkezelőt vagy törvényszéki végrehajtó által intézett
végrehajtási ügyek iratainak kezelésére kijelölt irodát (a  továbbiakban: törvényszéki végrehajtói ügykezelő iroda)
kell megkeresni, amelynek az  értesítőlapot vagy a  Bv.  tv. 32.  § (4)  bekezdése szerinti határozat rendelkező részét
megküldték.
(3) Ha perújítás, felülvizsgálat, törvényesség érdekében emelt jogorvoslat folytán a  bíróság más, vagy más mértékű
büntetést szab ki, illetve más, vagy más terjedelmű intézkedést alkalmaz, erről újabb értesítőlapot kell kiállítani.
Egyebekben a  megállapított büntetés vagy intézkedés végrehajtására vonatkozó rendelkezések szerint kell
eljárni. Az  értesítőlap „Megjegyzés” rovatában a  rendkívüli jogorvoslattal érintett határozatot meghozó bíróság
megnevezését és ügyszámát, továbbá azt, ha a  bíróság már állított ki értesítőlapot, – amennyiben az  előírási
tételszám ismert, az  erre való utalással – fel kell tüntetni. Azon büntetés vagy intézkedés vonatkozásában, amely
a rendkívüli jogorvoslat folytán nem kerül végrehajtásra, a bíróság az (1) bekezdés szerint jár el.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott esetben felülvizsgálat, törvényesség érdekében emelt jogorvoslat vagy
jogegységi eljárás folytán a  Kúria a  határozatának a  9.  § (1)  bekezdésében meghatározott szerveknek történő
megküldéséről a 9. § (2) bekezdése szerint gondoskodik.
(5) Ha perújítás, felülvizsgálat vagy törvényesség érdekében emelt jogorvoslat folytán indult eljárásban a  bíróság
a Be. 644. § (5) bekezdése, 659. § (7) bekezdése, illetve 666. §-a alapján az alapügyben hozott bármely rendelkezés
végrehajtását felfüggeszti vagy félbeszakítja, erről a határozatának megküldésével
a) az  illetékes bv.  csoportot, illetve GH-t, a  végrehajtásért felelős szervet, illetve mindazon a  végrehajtásban
érintett más szervet vagy hatóságot, amelyeknél a  végrehajtás érdekében az  alapügyben eljárt bíróság
intézkedett, három napon belül, továbbá
b) félbeszakítás esetén, ha a terheltet szabadítani kell, a fogvatartást foganatosító szervet haladéktalanul
értesíti.
(6) Ha a  Kúria a  felülvizsgálati eljárás során a  fogva lévő terhelttel szembeni jogerős ügydöntő határozatot hatályon
kívül helyezi, de a  terhelt letartóztatását vagy előzetes kényszergyógykezelését rendeli el, a  tanács elnöke
a  letartóztatásról vagy az  előzetes kényszergyógykezelésről kiállított értesítőlapot a  terheltet előállító bv.  őrnek
vagy rendőrnek adja át, ha a kényszergyógykezelés alatt álló terhelt előállítására állapotánál fogva nem került sor,
haladéktalanul az IMEI-nek küldi meg.
(7) Ha az  Alkotmánybíróság a  Be. 665.  §-a szerinti eljárásban hozott döntése kihat a  büntetés vagy intézkedés
végrehajtására, a szükséges intézkedéseket az elsőfokú bíróság útján teszi meg.
7. Intézkedés Védelmi Program hatálya alatt álló személy esetén
14. § A büntetőeljárásban részt vevők, az  igazságszolgáltatást segítők Védelmi Programjáról szóló 2001.  évi
LXXXV. törvény szerinti Védelmi Program hatálya alatt álló személy előállítása iránti intézkedést, valamint e személyt
érintő határozat végrehajtása érdekében a  határozatot, határozatkiadmányt, az  e  rendelet szerinti értesítőlapot,
felhívást vagy egyéb megküldendő iratot a Tanúvédelmi Szolgálat útján kell továbbítani.
II. FEJEZET
A SZABADSÁGVESZTÉS VÉGREHAJTÁSA 8. Az értesítőlap és a bírói rendelvény
15. § (1) A bíróság a szabadságvesztés végrehajtása érdekében az 1. melléklet szerinti adattartalommal kiállított értesítőlap
és a jogerősítési záradékkal ellátott ügydöntő határozat, vagy ha az írásba foglalásra később kerül sor, az ügydöntő
határozat jogerősítési záradékkal ellátott rendelkező része kiadmányának a megküldésével intézkedik
a) a Bv. tv. 34. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott esetben a bv. intézetnél,
b) a Bv. tv. 34. § (4) bekezdése szerinti esetben a bv. csoportnál.
(2) Ha a Btk. 92–92/B. §-a szerinti beszámítás alapján a bíróság a szabadságvesztést teljes egészében kitöltöttnek vette,
az értesítőlapot és az ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal ellátott rendelkező része kiadmányát
a) az  elítéltet a  Btk. 92–92/B.  §-a szerinti beszámítást megalapozó kényszerintézkedésből, szabálysértési
elzárásból, szabadságvesztésből, elzárásból szabadító bv. intézetnek,
b) letartóztatás javítóintézetben történő foganatosítása vagy javítóintézeti nevelés beszámítása esetén
a javítóintézet székhelye szerint illetékes megyei (fővárosi) bv. intézetnek,
c) a  Btk. 92.  §-ában meghatározott beszámítást megalapozó bűnügyi felügyelet esetén a  bűnügyi felügyelet
céljára kijelölt lakás helye szerint illetékes bv. csoport területén lévő megyei (fővárosi) bv. intézetnek
küldi meg.
(3) Ha a Btk. 92–92/B. §-a szerinti beszámítás alapján az elítélt feltételes szabadságra bocsátása esedékes, és az elítélt
szabadlábon van, az  értesítőlapot és az  ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal ellátott rendelkező része
kiadmányát a (2) bekezdésben meghatározott bv. intézetnek küldi meg.
(4) Ha az  elítélt feltételes szabadságra bocsátásáról soron kívül határozni kell, ennek érdekében a  bv.  intézet három
napon belül megteszi a szükséges intézkedéseket.
(5) A  bíróság az  összbüntetésként megállapított szabadságvesztés végrehajtása érdekében a  2.  melléklet szerinti
adattartalommal kiállított értesítőlap és a  jogerősítési záradékkal ellátott ügydöntő határozat, vagy ha az  írásba
foglalásra később kerül sor, az ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal ellátott rendelkező része kiadmányának
a megküldésével intézkedik a bv. csoportnál.
16. § Az értesítőlapra az ügyben eljáró bíróság a szabadságvesztés végrehajtására vonatkozó bírói rendelvényt vezet, ha
a) az elítélt az ítélet jogerőre emelkedésekor letartóztatásban van,
b) az elítélt az ítélet jogerőre emelkedésekor szabadságvesztést, elzárást vagy javítóintézeti nevelést tölt, vagy
c) a  szabadlábon lévő elítélttel szemben a  jogerősen kiszabott szabadságvesztés azonnali foganatba vételét
rendeli el. 9. A járásbíróság előtt jogerőre emelkedett ítélet
17. § (1) Ha a  végrehajtandó szabadságvesztést megállapító ítélet a  járásbíróság előtt jogerőre emelkedik, és az  elítélt
szabadlábon van, a tanács elnöke az ítéletről kiállított értesítőlapot
a) a bíróság informatikai rendszerében a kezelőiroda számára elérhetővé teszi,
b) a kezelőirodának elektronikus levelező rendszer útján küldi meg, vagy
c) a kezelőirodának papír alapon adja le.
(2) A kezelőiroda a papír alapon leadott értesítőlap átvételét az átvétel időpontjának feltüntetésével igazolja.
18. § (1) A  kezelőiroda az  adott napon beérkezett értesítőlapokat összegyűjti, és szükség szerint naponta, de legalább
háromnaponként elkészíti a 34. melléklet szerinti gyűjtőjegyzéket, amelyet folyamatosan növekvő sorszámmal lát el.
(2) A  kezelőiroda a  gyűjtőjegyzékben feltünteti a  határozatkiadmány és a  foglalkozástól eltiltásról, járművezetéstől
eltiltásról, kitiltásról, sportrendezvények látogatásától való eltiltásról, kiutasításról és közügyektől eltiltásról kiállított
értesítőlap, valamint a fiatalkorú elítéltre vonatkozó egyéb ügyiratok megküldését.
(3) A kezelőiroda az értesítőlapokat a gyűjtőjegyzékkel három napon belül köteles a 17. § (1) bekezdése szerint átadni,
illetve megküldeni a bíróság székhelye szerint illetékes bv. csoportnak.
(4) A kezelőiroda a bírói utasítás alapján az értesítőlappal együtt – kivételes esetben pótlólag – a 17. § (1) bekezdése
szerint átadja vagy megküldi a  bv.  csoportnak az  ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal ellátott rendelkező
részének kiadmányát, továbbá a Bv. tv. 36. § (3) bekezdése szerinti ügyiratok másodpéldányát vagy másolatát.
(5) Az ügydöntő határozat írásba foglalását követően a bíróság kezelőirodája három napon belül a 17. § (1) bekezdése
szerint átadja vagy megküldi annak kiadmányát a  bv.  csoportnak. A  bv.  csoport a  kiadmányt továbbítja
a végrehajtást foganatosító szervnek.
(6) Ha a bíróság felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtását rendelte el, a felfüggesztett szabadságvesztést kiszabó
ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal ellátott kiadmányát is át kell adni, vagy meg kell küldeni a bv. csoport
részére.
(7) A végrehajtandó szabadságvesztés mellett kiszabott foglalkozástól eltiltásról, járművezetéstől eltiltásról, kitiltásról,
sportrendezvények látogatásától való eltiltásról, kiutasításról és közügyektől eltiltásról kiállított értesítőlap
megküldésénél a (4) bekezdés, valamint a 17. § rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
19. § (1) A kezelőiroda a bv. csoporttól visszaküldött gyűjtőjegyzéket egyezteti a gyűjtőjegyzéknek a járásbíróságon vezetett
példányával.
(2) Ha a  gyűjtőjegyzék egyeztetésekor a  kezelőiroda azt állapítja meg, hogy a  bv.  csoport valamelyik elítélt
szabadságvesztését nem írta elő, ennek okáról a bv. csoporttól felvilágosítást kér.
(3) A  gyűjtőjegyzék egyeztetése után a  kezelőiroda a  szabadságvesztés előírási tételszámát a  büntetőlajstromba
feljegyzi.
(4) A bv. bíró a bármely okból végrehajtásra alkalmatlan, hiányos értesítőlapot és mellékleteit – amennyiben a javítást
maga nem végzi el – a  követelés nyilvántartásba vételét szolgáló előírási tételszám rögzítése nélkül javításra
visszaküldi a kiállító bíróságnak. A 11. § (2) bekezdése szerint javított értesítőlapot a kezelőiroda gyűjtőjegyzékkel
küldi meg a bv. csoportnak.
(5) Ha a  határozat kiadmányának, illetve az  egyéb ügyiratok megküldésére pótlólag kerül sor, azt a  kezelőiroda
a bv. csoport által közölt előírási tételszámra hivatkozással küldi meg.
10. A törvényszék, az ítélőtábla, illetve a Kúria előtt jogerőre emelkedett ítélet
20. § (1) Ha a  végrehajtandó szabadságvesztést kiszabó ítélet a  törvényszék első- vagy másodfokú eljárásában emelkedett
jogerőre, és az elítélt szabadlábon van, a bíróság a kiállított értesítőlapot közvetlenül a bv. csoportnak adja át.
(2) Az értesítőlap átvételének tényét és idejét a bv. tisztviselő igazolja.
21. § (1) Ha a végrehajtandó szabadságvesztést kiszabó ítélet az ítélőtábla vagy a Kúria előtt emelkedett jogerőre, és az elítélt
szabadlábon van, a tanács elnöke a 17. § (1) bekezdése szerint jár el.
(2) A kezelőiroda az értesítőlapot a 34. melléklet szerinti gyűjtőjegyzékkel együtt az elsőfokú bíróság székhelye szerint
illetékes bv. csoportnak küldi meg.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdés rendelkezéseit alkalmazni kell az  ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal ellátott
kiadmánya és az egyéb ügyiratok megküldésére.
11. Életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélt újabb szabadságvesztésre ítélése
22. § Az a bíróság, amely a Be. 838. §-a szerint a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontjának elhalasztásáról
utólag határoz, határozatának kiadmányát – a  bv.  csoport útján – három napon belül megküldi az  elítéltet fogva
tartó bv. intézetnek.
12. Halasztás engedélyezésének különös szabályai 23. § (1) Ha az  elítélt nem az  ügydöntő határozat kihirdetése után nyomban terjesztett elő kérelmet a  szabadságvesztés
végrehajtásának elhalasztása engedélyezése iránt, az  elsőfokon eljárt tanács elnöke rövid úton vagy
elektronikus levélben megkeresi az  illetékes bv.  csoportot, és tájékoztatást kér arról, hogy az  elítéltet felhívták-e
a szabadságvesztés megkezdésére, vagy az elítéltet a bv. intézet időközben befogadta-e.
(2) Ha a  halasztásra várandósság miatt került sor, azonban a  Bv.  tv. 39.  § (5)  bekezdése szerinti körülmények
bekövetkeznek, a  tanács elnöke felhívja a  BVOP egészségügyi szakterületét, hogy nyilatkozzon az  elítélt nő
egészségi állapotáról.
(3) Ha a  megfelelő orvosi dokumentumok rendelkezésre állnak a  nyilatkozathoz, a  BVOP írásban tájékoztatja
megállapításairól a tanács elnökét, ellenkező esetben a nyilatkozat megtételének akadályát közli.
13. Intézkedés a szabadságvesztés végrehajtása érdekében 24. § (1) A  járásbíróságtól, ítélőtáblától, Kúriától gyűjtőjegyzékkel érkezett értesítőlapot a  bv.  tisztviselő ellenőrzi,
megállapítja, hogy a gyűjtőjegyzék első sorszáma az előzőleg küldött gyűjtőjegyzék utolsó sorszámát folyamatosan
követi-e, és hogy a gyűjtőjegyzéken feltüntetett mellékleteket csatolták-e. Hiány észlelése estén annak pótlása iránt
a bv. bíró intézkedik.
(2) A  bv.  tisztviselő a  gyűjtőjegyzéken feljegyzi azt az  előírási tételszámot, amelyen az  ügyet a  szabadságvesztés
végrehajtási lajstromban előírta, és a gyűjtőjegyzék egyik példányát visszaküldi a járásbíróságnak, ítélőtábla és Kúria
esetében az elsőfokú bíróságnak.
25. § (1) Ha az  értesítőlap Bv.  tv. 48.  § (1)  bekezdése szerinti vizsgálatakor a  bv.  bíró megállapítja, hogy az  elítélt a  Btk.
92–92/B. §-a szerinti beszámítás alapján kitöltötte a szabadságvesztést, a bv. bíró az értesítőlapra bíró rendelvényt
nem vezet, a felhívás érdekében nem intézkedik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a bv. csoport az értesítőlapot, a határozatkiadmányokat a 15. § (2) bekezdésében
meghatározott bv. intézetnek küldi meg.
26. § (1) Ha az  értesítőlap Bv.  tv. 48.  § (1)  bekezdése szerinti vizsgálatakor a  bv.  bíró azt észleli, hogy a  Btk. 92–92/B.  §-a
szerinti beszámítás alapján az  elítélt feltételes szabadságra bocsátása esedékes, az  értesítőlapra nem vezet
bírói rendelvényt, és felhívja a  15.  § (2)  bekezdésben meghatározott bv.  intézetet, hogy a  feltételes szabadságra
bocsátásra vonatkozó intézkedést soron kívül tegye meg.
(2) A  bv.  tisztviselő a  felhívást, az  értesítőlapot – és ha már rendelkezésre áll – az  ügydöntő határozat kiadmányát
megküldi a 15. § (2) bekezdésben meghatározott bv. intézetnek.
(3) Ha a bv. bíró az elítéltet nem bocsátotta feltételes szabadságra a bv. csoport az általános szabályok szerint jár el.
27. § (1) Ha a  bv.  bíró azt állapítja meg, hogy a  szabadságvesztés végrehajtásának a  Bv.  tv. 48.  § (1)  bekezdésében
meghatározott akadálya nem áll fenn, az  elítélt felhívása érdekében az  értesítőlap másolatának megküldésével
a 35. melléklet szerinti gyűjtőjegyzéken értesíti a BVOP-t.
(2) Ha az (1) bekezdésben meghatározott időpontig a bíróság
a) a szabadságvesztés végrehajtásának elhalasztásáról, vagy
b) rendkívüli jogorvoslati eljárásban a szabadságvesztés végrehajtásának felfüggesztéséről
döntött, a bv. csoport a határozat kiadmányát mellékeli a BVOP-nak küldendő értesítőlap másolatához.
(3) Ha a  fiatalkorú elítélt a  szabadságvesztést kiszabó ítélet jogerőre emelkedése után, de a  szabadságvesztés
végrehajtásának megkezdése előtt betölti a huszonegyedik életévet, a bv. bíró a végrehajtási fokozatot megállapító
határozatát mellékeli a BVOP-nak küldendő értesítőlap másolatához.
28. § (1) Az  elítéltet a  BVOP a  32.  melléklet szerinti nyomtatvánnyal hívja fel a  szabadságvesztés végrehajtásának
megkezdésére.
(2) Ha az  elítélt a  Bv.  tv. 128/B.  §-ban meghatározott kérelmet a  felhívásban kijelölt bv.  intézet parancsnokához
terjesztette elő, a bv. intézet a kérelmet soron kívül megküldi a BVOP illetékes szervezeti egységének.
(3) Ha a női elítélt az anya-gyermek részlegen való együttes elhelyezés iránti kérelmet határidőben terjesztette elő, és
az együttes elhelyezés feltételei fennállnak, a BVOP a 33. melléklet szerinti nyomtatvánnyal hívja fel a női elítéltet,
amelyről három napon belül tájékoztatja az elsőfokú bíróság székhelye szerint illetékes bv. csoportot.
(4) A  felhívás megtörténtét követően a  BVOP a  gyűjtőjegyzék megküldésével három napon belül tájékoztatja
az elsőfokú bíróság székhelye szerint illetékes bv. csoportot a  felhívás tényéről, a szabadságvesztés megkezdésére
előírt napról és a végrehajtás megkezdésére kijelölt bv. intézetről.
(5) A BVOP a 36. melléklet szerinti jegyzékkel értesíti a végrehajtásra kijelölt bv.  intézetet az adott időszakra felhívott
elítéltekről, ez alapján a bv. intézet a közölt adatokat saját nyilvántartásába átvezeti.
29. § (1) Ha a bv. intézet közli a bv. csoporttal, hogy
a) a felhívásra megjelent elítélt befogadása megtörtént, vagy
b) a felhívással érintett szabadságvesztés végrehajtásának megkezdése előtt az elítéltnek más ügyben elrendelt
letartóztatását vagy más ügyben jogerősen kiszabott szabadságvesztését vették foganatba,
a bv.  bíró – ha időközben nem merült fel a  szabadságvesztés végrehajtásának akadálya – bírói rendelvényt ad
a szabadságvesztés végrehajtására.
(2) A bv. bíró a rendelvényadás előtt megvizsgálja, hogy az egyéb értesítőlapok és az írásba foglalt ügydöntő határozat
jogerősítési záradékkal ellátott kiadmánya a  bv.  csoport részére átadásra került-e, hiánypótlás végett a  jogerős
ügydöntő határozatot hozó bíróságot keresi meg.
(3) A bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapot, a már rendelkezésre álló határozatkiadmányt, a foglalkozástól eltiltásról,
járművezetéstől eltiltásról, kitiltásról, sportrendezvények látogatásától való eltiltásról, kiutasításról vagy közügyektől
eltiltásról kiállított értesítőlapot, valamint az egyéb iratokat a bv. csoport haladéktalanul megküldi a végrehajtásra
kijelölt bv. intézetnek.
30. § (1) Ha az elítélt a szabályszerűen kézbesített felhívás ellenére nem jelent meg a bv. intézetben, erről a bv. intézet soron
kívül értesíti a  BVOP-t az  elítélt elővezetése, szükség szerint elfogatóparancs kibocsátásának kezdeményezése
céljából.
(2) A BVOP az elővezetés elrendeléséről értesíti a bv. intézetet és a bv. csoportot, feltüntetve az elővezetés határnapját.
 (3) A bv. intézet az elítélt elővezetésének eredményéről azonnal értesíti a BVOP-t.
 (4) Ha a  szabadságvesztés megkezdésére szóló felhívás az  elítéltnek azért nem volt kézbesíthető, mert a  kézbesítő
jelentése szerint az elítélt
a) a megjelölt címen ismeretlen,
b) a megadott kézbesítési címén vagy biztonságos elektronikus kapcsolattartásra szolgáló elérhetőségén nem
elérhető, illetve az megszűnt,
a Bv.  tv. 19. § (2) bekezdése alapján a BVOP az elítélt tartózkodási helyének megállapítása érdekében a személyes
adat- és lakcímnyilvántartást, valamint az  elítélt utolsó ismert lakcíme vagy tényleges tartózkodási helye szerint
illetékes rendőrkapitányságot keresi meg.
(5) A BVOP az illetékes bv. bírónál kezdeményezi az elítélt körözésének elrendelését elfogatóparancs kibocsátásával, ha
a) az elővezetés nem vezetett eredményre,
b) a (4) bekezdés szerinti rendőrkapitányságtól kapott tájékoztatás alapján a BVOP megállapítja, hogy az elítélt
nem lakik vagy nem tartózkodik az  általa megadott  címen, és új adat sem merült fel az  elítélt lakcímének
vagy tényleges tartózkodási helyének megváltozásáról,
c) megállapítható, hogy az  elítélt a  szabadságvesztés végrehajtásának meghiúsítása céljából megszökött,
elrejtőzött.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott esetben a BVOP továbbítja a bv. bíró részére a kézbesítéssel kapcsolatos iratokat,
a helyszíni ellenőrzés során készült rendőri jelentést és a rendőrség által szolgáltatott egyéb információkat.
(7) A  bv.  bíró az  elfogatóparancsban rendelkezik arról, hogy az  elítéltet a  legközelebbi bv.  intézetbe állítsák elő.
Az elfogatóparancs kibocsátásáról a bv. csoport három napon belül értesíti a BVOP-t.
(8) A  bv.  bíró legalább háromhavonta ellenőrzi az  elfogatóparancsok nyilvántartásának szabályszerű vezetését,
valamint az elfogatóparancs kibocsátásának, illetve visszavonásának átvezetését.
31. § (1) A felhívásban megjelölt napot követően késedelmesen jelentkező elítéltet a bv. intézet a hivatali idejében nyomban
befogadja.
(2) Ha a  bv.  intézet a  késedelmesen jelentkező, az  elővezetett vagy elfogatóparancs alapján előállított elítélt
befogadásáról értesíti a  bv.  csoportot, a  29.  § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a  bv.  bíró
a rendelvény kiállításával egyidejűleg intézkedik az elfogatóparancs visszavonásáról.
14. Intézkedés a végrehajtás érdekében összbüntetésbe foglalás esetén
32. § (1) Ha a  bíróság a  Be. 839.  § (4)  bekezdése szerint az  összbüntetésbe foglalás alapjául szolgáló szabadságvesztések
végrehajtásának félbeszakításáról rendelkezik, határozatának egy-egy kiadmányát három napon belül megküldi
a bv. csoportnak és a végrehajtást foganatosító bv. intézetnek.
(2) Ha az  összbüntetésbe foglalt büntetések egyikét már foganatba vették, a  bv.  a  bírói rendelvénnyel ellátott
összbüntetési értesítőlapot és a  jogerős összbüntetési ítélet kiadmányát annak a  bv.  intézetnek küldi meg,
amelyben az elítéltet fogva tartják.
(3) Ha a  bíróság olyan büntetések összbüntetésbe foglalásáról kiállított értesítőlapot küld meg a  bv.  csoportnak,
amelyek egyikét sem vették foganatba, a  bv.  tisztviselő az  összbüntetés előírása után az  összbüntetésbe foglalt
ítéletekre vonatkozó büntetés-végrehajtási iratokat az összbüntetés végrehajtási ügyének irataihoz csatolja.
(4) Ha az  összbüntetésbe foglalt szabadságvesztések végrehajtásában más bv.  csoport is érintett, az  összbüntetést
kiszabó bíróság székhelye szerint illetékes bv. csoport megkeresi ezt a bv. csoportot a szabadságvesztésről kiállított
értesítőlap és az  ítéletkiadmányok megküldése iránt, egyúttal közli, hogy az összbüntetés végrehajtása érdekében
a szükséges intézkedéseket megteszi.
(5) A  bv.  csoport a  szabadlábon levő elítélt esetében az  összbüntetés végrehajtása iránt akkor is intézkedik, ha
a (4) bekezdés szerint megkeresett bv. csoport a megkeresésnek még nem tett eleget.
(6) A  bv.  tisztviselő az  összbüntetésről kiállított értesítőlapot, az  összbüntetési ítélet kiadmányát, valamint
az összbüntetésbe foglalt büntetésekre vonatkozó értesítőlapokat és határozatkiadmányokat az elítélt befogadását
követően átadja, vagy pótlólag küldi meg a bv. intézetnek.
(7) Ha a  (4)  bekezdés szerint megkeresett bv.  csoport azt közli, hogy az  elítéltet a  BVOP már bv.  intézetbe beutalta,
a megkereső bv. csoport az összbüntetési értesítőlapot, az összbüntetési ítéletet, az összbüntetésbe foglalt ítéletek
kiadmányait és az  egyéb iratokat az  összbüntetés végrehajtása végett annak a  bv.  intézetnek küldi meg, amelyik
az összbüntetésbe foglalt szabadságvesztések egyikének a végrehajtását már megkezdte.
15. Különleges szabályok a végrehajtás iránti intézkedés körében
33. § (1) Ha a  felhívás átvételét követően az  elítélt közli, hogy a  kiskorú gyermeke vagy az  általa gondozott más személy
felügyelet nélkül marad, erről a BVOP az illetékes bv. csoportot értesíti.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  bv.  bíró – a  szabadságvesztés tartamának és megkezdése várható
időpontjának közlésével – megkeresi
a) a  kiskorú gyermek lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal
gyermekvédelmi és gyámügyi feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalát a  kiskorú gyermek
ideiglenes hatályú elhelyezése, illetve
b) a  felügyelet nélkül maradó más személy lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes önkormányzatot
a szükséges intézkedés megtétele
érdekében.
 (3) A bv. bíró, az elítélt kérelmére a lakó- vagy tartózkodási helye, vagy ha a vagyon feltalálási helye ettől eltér, a vagyon
feltalálási helye szerint illetékes önkormányzat megkeresésével intézkedik az  elítélt vagyonának és lakásának
biztonságba helyezéséről.
(4) A bv. bíró az intézkedéseiről az elítéltet három napon belül tájékoztatja.
34. § (1) A  Bv.  tv. 34.  § (2)  bekezdésében meghatározott esetben a  javítóintézet haladéktalanul megküldi a  megyei
bv. intézetnek a fiatalkorúval kapcsolattartásra jogosult személyek családi és utónevére, kapcsolattartói minőségére,
lakcímére, illetve értesítési címére, valamint telefonszámára vonatkozó adatokat.
(2) Ha a  fiatalkorú előállításakor a  személyes tárgyai nem kerültek kiadásra, a  javítóintézet azokat megküldi
a végrehajtásra kijelölt bv. intézetnek.
35. § Ha a  bv.  bíró a  Bv.  tv. 27.  §-a szerinti szabadságvesztés végrehajtását kizáró okot a  felhívás kezdeményezését
követően észleli, a Bv.  tv. 48. § (6) bekezdése szerint jár el, és erről – szükség szerint a határozat megküldésével –
haladéktalanul értesíti a BVOP-t.
36. § (1) Ha a  bíróság a  szabadságvesztés végrehajtására vonatkozóan egyszerűsített felülvizsgálat vagy különleges
eljárás keretében határozatot hoz, a  határozat kiadmányát haladéktalanul – a  bv.  csoporton keresztül – megküldi
a végrehajtásra kijelölt vagy azt foganatosító bv. intézetnek.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben, ha a  bv.  bíró a  szabadságvesztés végrehajtása iránt még nem
intézkedett, vagy a határozat alapján intézkednie kell, értesíti a BVOP-t a szabadságvesztés végrehajtása érdekében.
(3) Ha az  utólagos összbüntetési eljárás eredményeként a  bíróság korábbi összbüntetési ítéletét hatályon kívül
helyezte, és ezen ítélet alapján az  elítélt a  szabadságvesztést kitöltve vagy feltételesen szabadult, a  megküldött
jogerősítési záradékkal ellátott határozatkiadmány alapján a  bv.  bíró szükség szerint értesíti a  BVOP-t
a szabadságvesztés végrehajtása iránt.
(4) Ha a  bíróság az  összbüntetési eljárásban a  szabadságvesztés végrehajtásának félbeszakításáról döntött,
határozatkiadmányát a  bv.  csoportnak küldi meg, amely haladéktalanul intézkedik a  fogvatartást foganatosító
bv. intézetnél a szabadítás érdekében.
16. Intézkedés a végrehajtás érdekében szabadságvesztésre átváltoztatott közérdekű munka és
pénzbüntetés esetén
37. § (1) Közérdekű munka, illetve pénzbüntetés szabadságvesztésre átváltoztatása esetén a  szabadságvesztés
végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket ezen alcímben megfogalmazott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Ha a  bv.  bíró megállapítja, hogy a  közérdekű munka, illetve a  pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés
végrehajtásának nincs akadálya, és az elítélt
a) más ügyben bv.  intézetben van fogva, a  bv.  bíró az  értesítőlapra bírói rendelvényt vezet, és a  közérdekű
munka, illetve a  pénzbüntetés átváltoztatásáról szóló határozatával együtt megküldi a  fogvatartást
foganatosító bv. intézetnek,
b) más ügyben javítóintézetben foganatosított letartóztatásban van, vagy javítóintézeti nevelés hatálya
alatt áll, a  bv.  bíró az  értesítőlapra bírói rendelvényt vezet, és a  közérdekű munka, illetve a  pénzbüntetés
átváltoztatásáról szóló határozatával együtt megküldi a  végrehajtásra kijelölt bv.  intézetnek, egyidejűleg
az  értesítőlap másolatának megküldésével felhívja a  javítóintézet igazgatóját, hogy a  Bv.  tv. 14.  §
(5)  bekezdése szerinti végrehajtási sorrend figyelembevételével intézkedjen az  elítéltnek a  javítóintézet
székhelye szerinti bv. intézetbe szállítása iránt,
c) szabadlábon van, a  37.  melléklet szerinti felhívással intézkedik a  szabadságvesztés végrehajtásának
megkezdése iránt.
(3) A  (2)  bekezdés b)  pontjában a  végrehajtásra kijelölt és a  (2)  bekezdés c)  pontja szerinti felhívásban kijelölt
bv. intézeten elsősorban a bv. csoport működési területén lévő megyei, illetve jogszabályban kijelölt, megyei jellegű
feladatot is ellátó bv. intézetet kell érteni.
(4) Ha az  elítélt más törvényszék területén, olyan távoli helyen lakik vagy tartózkodik, ahonnan a  távolság miatt
megjelenése, illetőleg az  elővezetése jelentős költséggel járna, a  bv.  csoport a  szabadságvesztést előírja, de
a  jelentkezésre felhívást mellőzi. Ebben az  esetben az  értesítőlapot, a  rendelkezésére álló határozatkiadmányokat
és az  egyéb iratokat az  elítélt átváltoztatott szabadságvesztésének megkezdésére való felhívása végett megküldi
az elítélt lakcíme, ennek hiányában tényleges tartózkodási helye szerint illetékes bv. csoportnak.
(5) A  (2)  bekezdés c)  pontja esetén a  bv.  intézetnek az  elítélt befogadásáról szóló értesítése alapján a  bv.  csoport
haladéktalanul megküldi a bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapot és a jogerősítési záradékkal ellátott átváltoztató
végzés kiadmányát a bv. intézetnek.
(6) A  (2)  bekezdés a)  pontja esetén a  bv.  intézet, a  (2)  bekezdés b)  pontja esetén a  javítóintézet tájékoztatja
a  bv.  csoportot a  Bv.  tv. 14.  § szerinti végrehajtási sorrendre figyelemmel a  végrehajtás megkezdésének várható
időpontjáról, valamint arról, ha a  Bv.  tv. 289.  § d)  pontja alapján a  közérdekű munka, illetve a  Bv.  tv. 293/A.  §
(1) bekezdése alapján a pénzbüntetés végrehajtását kizáró ok áll fenn.
(7) A (6) bekezdés esetén a bv. csoport az iratot – a végrehajtás befejezésének várható időpontja, illetve a Bv. tv. 289. §
d) pontja vagy a Bv. tv. 293/A. § (1) bekezdése szerinti feltétel bekövetkeztének várható időpontjára figyelemmel –
határidős nyilvántartásba teszi.
(8) A  bv.  tisztviselő közli – a  bv.  intézet, illetve a  javítóintézet tájékoztatása és a  fogvatartotti nyilvántartás adatai
alapján – a GH-val a szabadságvesztés megkezdésének és kitöltésének napját.
38. § (1) Ha a  szabadságvesztés foganatba vétele előtt az  elítélt a  pénzbüntetést részben megfizette, a  bv.  bíró
a szabadságvesztésről kiállított értesítőlapra – a részbeni megfizetésre tekintettel – vezet bírói rendelvényt.
(2) Ha a befizetésre a szabadságvesztés végrehajtása alatt kerül sor, a bv. bíró
a) részbeni befizetés esetén átirattal a szabadságvesztés módosult, végrehajtandó tartamának közlésével,
b) a pénzbüntetés teljes összegének befizetése esetén – a (3) bekezdés szerinti kivétellel – az elítélt szabadítása
érdekében
haladéktalanul intézkedik a végrehajtást foganatosító bv. intézetnél.
(3) Ha a  pénzbüntetés megfizetése vagy részbeni megfizetését tanúsító szelvény bemutatása a  bv.  intézetnél
hétköznap, munkaidőben történt, a bv.  intézet azonnal rövid úton – szükség szerint telefaxon – megkeresi a GH-t
annak tisztázása érdekében, hogy a  befizetés valóban az  adott pénzbüntetés fejében történt-e. Ha az  előírási
tételszám és a  befizetési szelvény alapján a  beazonosítás elvégezhető és a  GH a  befizetést visszaigazolja,
a bv. intézet a terheltet azonnal szabadítja.
(4) Ha a  befizetés azonosítása a  (3)  bekezdésben meghatározott módon nem végezhető el, a  bv.  intézet a  nála
bemutatott befizetést igazoló okiratot – az  erről kiadott igazolás ellenében – átveszi, és azonnal megküldi
– a bv. csoport útján – a pénzbüntetés végrehajtására illetékes GH-nak.
III. FEJEZET
AZ ELZÁRÁS VÉGREHAJTÁSA 17. Az értesítőlap és a bírói rendelvény
39. § (1) A bíróság az elzárás végrehajtása érdekében
a) 3. melléklet szerinti adattartalommal kiállított értesítőlap és
b) a  jogerősítési záradékkal ellátott határozat, vagy ha az  írásba foglalásra később kerül sor, a  határozat
rendelkező része jogerősítési záradékkal ellátott kiadmányának a
megküldésével intézkedik a bv. csoportnál.
(2) Az értesítőlap, a határozatkiadmányok és az egyéb iratok megküldésére, továbbá a kezelőiroda eljárására a 17–21. §
és a 23. § rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
40. § (1) Ha a terhelt más ügyben bv. intézetben van fogva a bíróság a 8. § (2)–(4) bekezdés alkalmazásával jár el.
 (2) Ha a  bíróság a  fiatalkorú terheltet jogerősen elzárásra ítéli, és a  fiatalkorú ebben az  ügyben javítóintézetben
foganatosított letartóztatásban van, a tanács elnöke a bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapot a terheltet előállító
rendőrnek adja át. Ennek alapján a  rendőrség azonnal gondoskodik az  elítéltnek az  elsőfokú bíróság székhelye
szerint illetékes bv. intézetbe szállításáról.
(3) Ha az  elítélt más ügyben javítóintézetben foganatosított letartóztatásban van vagy javítóintézeti nevelés hatálya
alatt áll, a  tanács elnöke a  bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapot a  végrehajtásra kijelölt bv.  intézetnek küldi
meg, a javítóintézetnek szóló felhívást és az értesítőlap másolatát a terheltet előállító rendőrnek, ennek hiányában
a javítóintézet képviselőjének adja át.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti felhívásban a  bíróság felhívja a  javítóintézet igazgatóját, hogy az  elítélt letartóztatásának
megszűnése vagy megszüntetése, a javítóintézetből való elbocsátása, valamint ideiglenes elbocsátása esetén annak
napjával intézkedjen a rendőrség útján az elítéltnek a javítóintézet székhelye szerint illetékes megyei bv. intézetbe
szállítása iránt.
(5) A (3) bekezdés szerinti felhívás tartalmazza továbbá azt is, hogy ha a Bv. tv. 278. § c) pontjában meghatározott ok áll
fenn, a javítóintézet igazgatója ezen ok megjelölésével és a végrehajtásra vonatkozó iratok megküldésével azonnal
értesítse az elzárást kiszabó elsőfokú bíróság székhelye szerint illetékes megyei bv. intézetet. A felhívás tartalmazza,
hogy ha az  elítélttel szemben foganatosított letartóztatás végrehajtási helyét a  bíróság megváltoztatja, vagy
a fiatalkorú letartóztatásának megszüntetésére tárgyaláson került sor, és a fiatalkorút a javítóintézetbe nem szállítják
vissza, a  javítóintézet erről három napon belül értesítse az  elsőfokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes
bv. csoportot.
(6) Ha a (4) bekezdésben foglaltak szerint a fiatalkorú átszállítása szükséges, a javítóintézet igazgatója eziránt a bíróság
felhívásának a  rendőrség részére történő megküldésével intézkedik. Az  elzárás végrehajtása céljából a  fiatalkorú
bv. intézetbe való átszállításáról a rendőrség gondoskodik.
18. Intézkedés az elzárás végrehajtása érdekében 41. § (1) Az  elzárás végrehajtása érdekében a  bv.  bíró, a  bv.  csoport, illetve a  bv.  tisztviselő a  szükséges intézkedéseket
ezen alcímben szabályozott eltérésekkel, a  szabadságvesztés végrehajtására vonatkozó rendelkezések megfelelő
alkalmazásával teszi meg.
(2) Az értesítőlap és a rendelkezésre álló egyéb iratok alapján a bv. bíró megvizsgálja, hogy
a) nem áll-e fenn az  elzárás végrehajtását – a  Bv.  tv. 27.  §-ában, 31.  §-ában, 278.  § a) és b)  pontjában
meghatározott – kizáró ok,
b) az elítélt a Btk. 92–92/B. §-a szerinti beszámítás alapján kitöltötte-e az elzárást,
c) a fiatalkorú elítélt betöltötte-e a huszonegyedik életévét.
(3) Ha a  bv.  bíró megállapítja, hogy az  elzárás végrehajtásának nincs akadálya, az  elítéltet a  37.  melléklet szerinti
nyomtatvánnyal hívja fel az  elzárás végrehajtásának megkezdésére. A  felhívás tartalmazza azt, hogy az  elítélt
az elzárás végrehajtásának megkezdésére melyik bv. intézetben, milyen időpontban jelenjen meg. Ha az elítélt más
törvényszék területén, olyan távoli helyen lakik vagy tartózkodik, ahonnan a  távolság miatt megjelenése, illetve
az elővezetése jelentős költséggel járna, a bv. csoport az elzárást előírja, de a jelentkezésre felhívást mellőzi. Ebben
az esetben az értesítőlapot, a rendelkezésére álló határozatkiadmányokat és az egyéb iratokat az elítélt elzárásának
megkezdésére való felhívása végett megküldi az  elítélt lakóhelye, illetve tartózkodási helye szerint illetékes
bv. csoportnak.
(4) A (3) bekezdés szerinti felhívásban bv.  intézeten a szabadságvesztés, az elzárás, a rendbírság helyébe lépő elzárás,
a  letartóztatás és a  szabálysértési elzárás végrehajtását foganatosító büntetés-végrehajtási intézetek kijelölésének
szabályairól szóló belügyminiszteri rendelet mellékleteiben elzárás végrehajtására kijelölt, a  bv.  csoport működési
területén lévő – fiatalkorú esetében, ha a  bv.  csoport működési területén bv.  intézet nincs kijelölve, az  ahhoz
legközelebb eső – megyei vagy megyei jellegű feladatot is ellátó bv. intézetet kell érteni.
(5) Ha a  fiatalkorú elítélt az  elzárást kiszabó ítélet jogerőre emelkedése után, de az  elzárás megkezdése előtt betölti
a huszonegyedik életévét, a bv. bíró a  felnőtt korú elítéltek elzárásának végrehajtására kijelölt bv.  intézetben való
megjelenésre hívja fel az elítéltet.
(6) A felhívást úgy kell kiadni, hogy azt az elítélt az elzárás végrehajtásának megkezdésére meghatározott időpont előtt
legalább tizenöt nappal megkapja.
(7) A bv. tisztviselő az adott időszakra felhívottakról a (4) bekezdés szerinti bv. intézetet jegyzékkel értesíti.
42. § (1) Ha az  elítélt a  szabályszerűen kézbesített felhívás ellenére sem jelent meg a  bv.  intézetben, a  bv.  bíró három
napon belül intézkedik az elítélt elővezetése iránt a Bv. tv. 86. § (4) bekezdésében meghatározott bv.  intézetbe, és
az intézkedéséről a bv. intézetet is értesíti.
(2) A  bv.  tisztviselő az  elővezetés elrendeléséről oly módon értesíti a  bv.  intézetet, hogy a  behívott elítéltekről szóló
következő jegyzékbe az elítéltet újból bevezeti, feltüntetve az elővezetés határnapját.
(3) Ha az elővezetés nem vezetett eredményre vagy az elzárás megkezdésére szóló felhívás az elítéltnek azért nem volt
kézbesíthető, mert az elítélt
a) a megjelölt címen ismeretlen, vagy onnan ismeretlen helyre távozott,
b) a megadott kézbesítési címén vagy biztonságos elektronikus kapcsolattartásra szolgáló elérhetőségén nem
elérhető, illetve az megszűnt,
a bv. bíró a továbbiakban a Bv. tv. 19. §-a szerint jár el.
(4) A bv. bíró az elfogatóparancsban úgy rendelkezik, hogy az elítéltet a legközelebbi bv. intézetbe állítsák elő, és erről
egyidejűleg értesíti a bv. csoport székhelyén működő megyei (fővárosi) bv. intézetet.
(5) A  bv.  bíró legalább háromhavonta ellenőrzi az  elfogatóparancsok elektronikus nyilvántartásának szabályszerű
vezetését, és azt, hogy az elfogatóparancs kibocsátását, illetve visszavonását átvezették-e.
43. § (1) Ha a bv. bíró az elzárás végrehajtását kizáró okot állapít meg, vagy az elítélt a Btk. 92–92/B. §-a szerinti beszámítás
alapján kitöltötte az  elzárást, a  bv.  bíró az  értesítőlapra bíró rendelvényt nem vezet, a  felhívás érdekében nem
intézkedik.
(2) A  bv.  bíró az  elzárás végrehajtását kizáró ok megállapításáról az  elévülés bekövetkezése esetén a  Bv.  tv. 70.  §
(1)  bekezdés szerinti eljárásban határoz, az  elzárás végrehajthatóságának a  Bv.  tv. 278.  § a), illetve b)  pontjában
meghatározott okból való megszűnése esetén határozatot hoz. A bv. bíró a végrehajtást kizáró ok megállapításáról
szóló határozatát megküldi az elsőfokon eljárt bíróságnak.
(3) Ha a  bv.  csoport az  elítélt haláláról értesül, beszerzi a  halotti anyakönyvi kivonatot, és ha a  felhívást már kiadta,
a bv. bíró a halál tényéről értesíti a 41. § (4) bekezdése szerinti bv.  intézetet, szükség esetén intézkedik a körözés,
illetve az elfogatóparancs visszavonása érdekében.
(4) Ha a  bv.  bíró az  elzárás végrehajtását kizáró okot a  bírói rendelvény kiadását követően állapítja meg,
az (1) bekezdésben foglaltak szerint jár el azzal, hogy az elzárás végrehajthatóságának a Bv. tv. 278. § c) pontjában
meghatározott okból való megszűnését határozattal állapítja meg.
(5) A bv. bíró a (4) bekezdés szerinti határozatát megküldi
a) az  elzárás foganatba vétele esetén, az  elzárást foganatosító bv.  intézetnek, és azonnal intézkedik az  elítélt
szabadon bocsátása iránt, egyéb esetben annak a bv. intézetnek, amelynek az értesítőlapot megküldték,
b) az elsőfokon eljárt bíróságnak.
44. § (1) Ha a  bíróság a  bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapot az  elítélttel szemben elrendelt letartóztatást, más
ügyben kiszabott szabadságvesztést, elzárást foganatosító bv.  intézetnek küldte meg, a  bv.  bíró – az  elzárás
végrehajthatósága megszűnésének a Bv.  tv. 278. § c) pontjában meghatározott feltétele bekövetkeztének várható
időpontjára figyelemmel – az iratokat határidős nyilvántartásba teszi.
(2) Ha a bíróság a bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapot az elzárás végrehajtására kijelölt bv. intézetnek megküldte,
és az elítélt javítóintézeti nevelés hatálya alatt áll, a bv. bíró az  iratokat – az  ideiglenes elbocsátás esedékességére
figyelemmel – határidős nyilvántartásba teszi. Ha az  ezt követő tizenöt napon belül az  elítélt bv.  intézetbe való
befogadásáról nem kap értesítést, a bv. bíró megkeresi a  javítóintézeti nevelést foganatosító javítóintézetet, hogy
mely okból nem történt meg az  elítéltnek az  elzárás foganatosítása érdekében az  átszállítása a  bv.  intézetbe. Ha
ideiglenes elbocsátásra nem került sor, a bv. bíró az iratokat – a javítóintézetből való elbocsátás, illetve ha ez előbb
következne be, az elzárás végrehajthatósága megszűnésének a Bv.  tv. 278. § c) pontjában meghatározott feltétele
bekövetkeztének várható időpontjára figyelemmel – határidős nyilvántartásba teszi.
(3) Ha a  felhívással érintett elzárás végrehajtásának megkezdése előtt az  elítélttel szemben letartóztatást,
szabadságvesztést vagy más ügyben kiszabott elzárást vesznek foganatba, a  bv.  bíró – ha az  elzárás
végrehajtásának nincs akadálya – az  elzárásról kiállított értesítőlapra bírói rendelvényt vezet. Az  értesítőlapot,
a határozatkiadmányokat és az egyéb iratokat a bv. bíró az elítéltet fogva tartó bv. intézetnek küldi meg.
(4) Ha a  felhívással érintett elzárás végrehajtásának megkezdése előtt az  elítélttel szemben javítóintézetben
foganatosított letartóztatást vagy javítóintézeti nevelést vesznek foganatba, a  bv.  bíró – ha az  elzárás
végrehajtásának nincs akadálya – az  elzárásról kiállított értesítőlapra bírói rendelvényt vezet, és azt
a határozatkiadmányokkal és egyéb ügyiratokkal megküldi a végrehajtásra kijelölt bv. intézetnek.
(5) A  bv.  bíró az  értesítőlap „Megjegyzés” rovatában feltünteti, hogy a  bíróság a  javítóintézetet felhívta arra, hogy
a  letartóztatás megszűnését vagy megszüntetését, a  javítóintézetből való elbocsátást követő nappal, illetve
ideiglenes elbocsátás esedékességével a  javítóintézet székhelye szerint illetékes rendőrség útján intézkedjen
az elítéltnek a javítóintézet székhelye szerint illetékes megyei bv. intézetbe való átszállítása iránt.
(6) A bv. bíró a javítóintézet igazgatóját a 40. § (4) és (5) bekezdésének megfelelő alkalmazásával hívja fel intézkedésre,
és a felhívást az elzárás végrehajtására kiállított értesítőlap másolatával a letartóztatást vagy javítóintézeti nevelést
foganatosító javítóintézetnek küldi meg.
IV. FEJEZET
A KÖZÉRDEKŰ MUNKA VÉGREHAJTÁSA 19. Intézkedés a közérdekű munka végrehajtására
45. § (1) A bíróság a közérdekű munka végrehajtása érdekében a 4. melléklet szerinti adattartalommal kiállított értesítőlap
és az ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal ellátott rendelkező része kiadmányának megküldésével intézkedik
a terhelt lakcíme, ennek hiányában vagy kérelmére tényleges tartózkodási helye szerint illetékes pártfogó felügyelői
feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalnál.
(2) Ha az elítélt magyarországi bejelentett lakcímmel nem rendelkezik és magyarországi tényleges tartózkodási helye
sem ismert, az értesítőlapot Budapest Főváros Kormányhivatalának kell megküldeni.
20. A közérdekű munka végrehajtásának előkészítése 46. § (1) Ha a  Bv.  tv. 282.  § (1)  bekezdése szerinti szabályszerű idézés ellenére az  elítélt az  illetékes pártfogó felügyelői
feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal pártfogó felügyelője előtt nem jelent meg, a  pártfogó
felügyelő a  bv.  bírónál az  elítélt elővezetését kezdeményezi. Ha az  elővezetés nem vezetett eredményre, vagy
az  idézés ismeretlen jelzéssel érkezett vissza, és a  Bv.  tv. 19.  § (2)  bekezdése szerinti intézkedés nem vezetett
eredményre, a pártfogó felügyelő kezdeményezi a bv. bíró intézkedését.
(2) Az  (1) bekezdés szerinti esetben, ha az elővezetés nem vezetett eredményre vagy ismeretlen helyen lévő elítéltet
az elfogatóparancs alapján a bv. bíró elé állítják, a bv. bíró a meghallgatás keretében
a) tisztázza az elítélt lakcímére, illetve tényleges tartózkodási helyére vonatkozó adatokat,
b) nyilatkoztatja az elítéltet arról, hogy a közérdekű munka elvégzését megtagadja-e,
c) ha a  közérdekű munka átváltoztatásának nincs helye, felhívja az  elítéltet az  illetékes pártfogó felügyelői
feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal pártfogó felügyelőjénél hivatali időben való
megjelenésre és
d) tájékoztatja az  elítéltet a  munkavégzés megtagadásának, illetve a  c)  pont szerinti kötelezettség
elmulasztásának a Bv. tv. 291. § (2) bekezdése szerinti következményéről.
(3) A  bv.  bíró a  (2)  bekezdés szerinti meghallgatásról felvett jegyzőkönyvet megküldi az  illetékes pártfogó felügyelői
feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalnak.
(4) Ha a  munkahely kijelöléséről szóló határozat az  elítéltnek azért nem volt kézbesíthető, mert az  elítélt
a  megjelölt  címen ismeretlen, vagy onnan ismeretlen helyre távozott, és a  Bv.  tv. 19.  § (2)  bekezdése szerinti
intézkedés nem vezetett eredményre, a pártfogó felügyelő kezdeményezi a bv. bíró intézkedését és ehhez mellékeli
a munkahely kijelöléséről szóló határozatot.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott esetben a bv. bíró a (2) bekezdés alkalmazásával jár el azzal, hogy ha a közérdekű
munka átváltoztatásának nincs helye, az  elítélt részére átadja a  munkahely kijelöléséről szóló határozatot és
nyilatkoztatja jogorvoslati jogáról.
21. A közérdekű munka végrehajtásának félbeszakítása 47. § (1) Ha a  bv.  bíró a  közérdekű munka végrehajtását félbeszakította, erről értesíti az  elítéltet és az  illetékes pártfogó
felügyelői feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalt.
(2) A bv. bíró felhívja az értesítetteket arra, hogy három napon belül közöljék a bv. csoporttal, ha a közérdekű munka
végrehajtásának félbeszakítását eredményező ok a Bv. tv. 288. § (3) bekezdése alapján megszűnt.
22. A közérdekű munka szabadságvesztésre átváltoztatása 48. § A bv.  bíró, illetve a  másodfokú bíróság tanácsának elnöke a  közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés
végrehajtása érdekében a szabadságvesztés végrehajtására vonatkozó rendelkezések szerint intézkedik.
23. A pénzbüntetés helyébe lépő közérdekű munka különös végrehajtási szabálya
49. § (1) Ha a  pénzbüntetés helyébe lépő közérdekű munka végrehajtása iránti intézkedés megtétele előtt az  elítélt
a pénzbüntetést részben megfizette, a bv. bíró az értesítőlapon – a részbeni megfizetésre tekintettel – a közérdekű
munka módosult, végrehajtandó tartamát tünteti fel.
(2) Ha a befizetésre a közérdekű munka végrehajtása alatt kerül sor, a bv. bíró
a) részbeni befizetés esetén átirattal a közérdekű munka módosult, végrehajtandó tartamáról,
b) a pénzbüntetés teljes összegének befizetése esetén a végrehajtás akadályáról
értesíti az illetékes pártfogó felügyelői feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalt.
(3) Ha a  pénzbüntetés megfizetése vagy részbeni megfizetése a  pénzbüntetés helyébe lépő közérdekű munka
végrehajtása alatt történt, a  pártfogó felügyelő a  nála bemutatott befizetést igazoló okiratot – az  erről kiadott
igazolás ellenében – átveszi, és azonnal megküldi a pénzbüntetés végrehajtására illetékes GH-nak.
V. FEJEZET
A PÉNZBÜNTETÉS VÉGREHAJTÁSA 24. A bíróság intézkedése a pénzbüntetés végrehajtására
50. § (1) A bíróság a pénzbüntetés végrehajtása érdekében
a) az 5. melléklet szerinti adattartalommal kiállított értesítőlap, vagy
b) az ügydöntő határozat Bv. tv. 34/A. §-a szerinti alaki követelményének megfelelő rendelkező részének a
megküldésével intézkedik az elsőfokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes törvényszék GH-jánál.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben, ha az  elítélt fiatalkorú az  ügydöntő határozat rendelkező részét is
mellékelnie kell.
(3) Nem kell értesítőlapot kiállítani a  pénzbüntetésről, ha a  bíróság a  pénzbüntetést a  Btk. 92–92/B.  §-a szerinti
beszámítás alapján teljes egészében lerovottnak nyilvánította.
25. A pénzbüntetés megfizetése 51. § (1) A  kiszabott pénzbüntetés megfizetésére a  GH azzal hívja fel az  elítéltet, hogy a  pénzbüntetést a  felhívás
kézhezvételétől számított tizenöt napon belül fizesse be a  bíróság nevére nyitott központosított beszedési
számlájára. A GH a felhíváshoz postai befizetési lapot csatol, amelyen az előírási tételszámot feltünteti, egyidejűleg
tájékoztatja az elítéltet az elektronikus fizetéshez szükséges központosított beszedési számlaszámról.
(2) Ha a  tanács elnöke az  ügydöntő határozatában részletfizetést vagy az  ügydöntő határozat kihirdetése után
nyomban előterjesztett kérelemre a pénzbüntetés megfizetésére halasztást vagy részletfizetést engedélyezett, a GH
az  (1)  bekezdés szerinti felhívásban a  tanács elnöke által meghatározott időpontot vagy időpontokat jelöli meg
a befizetés határidejéül.
(3) Ha az elsőfokon eljárt bírósághoz a (2) bekezdésben írt időpontot követően érkezik a pénzbüntetés megfizetésére
halasztás vagy részletfizetés engedélyezése iránti kérelem, és a  kérelem elutasításnak helye nincs, erről a  tanács
elnöke a végrehajtás függőben tartása érdekében értesíti a GH-t.
(4) Ha az  elítélt a  GH igazolása alapján már részben teljesített, a  bíróság annak figyelembevételével határoz
a halasztásról vagy a részletfizetésről, engedélyezése esetén az erről szóló határozatot küldi meg a GH-nak.
52. § (1) A GH a pénzbüntetést megfizetettnek tekinti, ha
a) a pénzbüntetés postai befizetését igazoló szelvényt bemutatták,
b) az  elektronikus fizetésre – feltéve, hogy annak feltételei fennállnak – bankkártyával került sor, és a  sikeres
tranzakció visszaigazolásra került, vagy
c) az átutalási megbízást bemutatták, vagy az elektronikusan kapcsolattartó terhelt vagy segítője, illetve a védő
azt elektronikus úton megküldte, és megállapítható, hogy a befizetés nem más tartozás fejében történt.
 (2) A befizetés igazolásának átvételéről a GH az átvétel napján elismervényt ad.
26. Intézkedés a meg nem fizetett pénzbüntetés végrehajtására
53. § (1) A  Bv.  tv. 292.  § (3)  bekezdés b)  pontjában meghatározott esetben a  GH az  ügydöntő határozat jogerősítési
záradékkal ellátott rendelkező részének kiadmánya megküldésével kezdeményezi a  bv.  bírónál a  pénzbüntetés,
illetve a pénzbüntetés meg nem fizetett része szabadságvesztésre átváltoztatását.
(2) A  Bv.  tv. 292.  § (3)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  GH a  pénzbüntetés, vagy a  pénzbüntetésből
meg nem fizetett összeg behajtása végett – az  eddigi befizetés adatainak közlése és az  értesítőlap másolatának,
vagy az ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal ellátott rendelkező része kiadmányának egyidejű megküldése
mellett – közvetlenül a törvényszéki végrehajtói ügykezelő irodát keresi meg.
(3) A Bv.  tv. 292. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a GH a  jogerős ügydöntő határozat rendelkező
részének megküldésével kezdeményezi a  bv.  bírónál a  pénzbüntetés, vagy a  pénzbüntetés meg nem fizetett
vagy be nem hajtható részének – ha annak feltételei fennállnak – közérdekű munkára vagy szabadságvesztésre
átváltoztatását.
(4) A  bv.  bíró a  pénzbüntetést átváltoztató végzés egy kiadmányát a  GH-nak, valamint a  pénzbüntetést kiszabó
bíróságnak küldi meg, továbbá a végrehajtás érdekében az általános szabályok szerint intézkedik.
54. § (1) Ha a  GH a  pénzbüntetésnek az  53.  § (1) és (3)  bekezdése szerinti megkeresést követő teljes vagy részbeni
megfizetéséről értesül, – tekintet nélkül arra, hogy az átváltoztató végzés kiadmányát megkapta-e – a befizetésről
azonnal értesíti a bv. csoportot.
(2) Ha a  pénzbüntetés megfizetése vagy részbeni megfizetése a  végrehajtás alatt történt, és a pártfogó felügyelő,
a  bv.  csoport, illetve a  bv.  intézet a  nála bemutatott befizetést igazoló okiratot megküldi, a  GH a  befizetés
azonosítását követően azonnal értesíti a bv. csoportot.
(3) Ha a  befizetésről a  bv.  intézet – a  befizetés összegének és a  pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés már
végrehajtott tartamára vonatkozó adatok – közlésével értesíti a  GH-t és a  befizetés azonosítását követően
a  végrehajtási adatok alapján a  pénzbüntetést végrehajtottnak kell tekinteni, a  GH – a  bv.  csoport egyidejű
értesítése – mellett azonnal intézkedik a fogvatartást foganatosító bv. intézetnél a terhelt szabadítása végett.
(4) Ha a  pénzbüntetés helyébe lépő közérdekű munka vagy szabadságvesztés végrehajtása alatt – a  bv.  csoportnak
az  elvégzett közérdekű munka óráinak vagy a  szabadságvesztésben töltött napok számáról küldött tájékoztatása
alapján – a  pénzbüntetést egészben vagy részben megfizették, ennek figyelembevételével a  pénzbüntetésből
kifizetettnek tekintendő összeget a GH a Be. 856. § (1) bekezdése szerint visszafizeti.
55. § (1) Ha az  51.  § (1)  bekezdése szerinti felhívás az  elítélt részére azért nem volt kézbesíthető, mert a  megadott  címen
ismeretlen, vagy ismeretlen helyre távozott, az elítélt lakóhelyének vagy tartózkodási helyének megállapítása végett
a GH a polgárok személyes adatainak és lakcímének nyilvántartását kérdezi le.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti eljárás nem vezetett eredményre, a GH a bv. bírót keresi meg
a) fiatalkorú esetén körözés elrendelése,
b) felnőtt korú esetén a pénzbüntetés szabadságvesztésre átváltoztatása
végett.
27. Az előírt pénzbüntetés nyilvántartása és törlése 56. § (1) A  GH a  pénzbüntetést – az  elévülési időn belül – a  megfizetésig, fiatalkorú esetén a  törvényszéki végrehajtói
ügykezelő iroda által az eljárás befejezéséről küldött értesítésig, vagy mindaddig nyilvántartja, amíg a bv. csoport
nem közli, hogy a pénzbüntetés helyébe lépő közérdekű munkát vagy szabadságvesztést végrehajtották.
(2) Ha a  pénzbüntetésből meg nem fizetett összeg nem éri el a  napi tételként vagy az  átváltoztatási kulcsként
meghatározott összeget, a  GH azt a  pénzbüntetésre a  Bv.  tv. 28.  § (2)  bekezdésében megállapított elévülési idő
bekövetkeztéig nyilvántartja.
(3) A  GH a  pénzbüntetést abban az  esetben is törli, ha a  bv.  bíró a  pénzbüntetés végrehajthatóságát a  Bv.  tv. 27.  §
(1) bekezdésében meghatározott kizáró okot állapított meg.
VI. FEJEZET
A FOGLALKOZÁSTÓL ELTILTÁS VÉGREHAJTÁSA 28. A foglalkozástól eltiltásról kiállított értesítőlap tartalma
57. § (1) A  bíróság a  foglalkozástól eltiltás végrehajtása érdekében a  6.  melléklet szerinti adattartalommal kiállított
értesítőlapot a bv. csoporton keresztül a bv. intézetnek küldi meg, ha a foglalkozástól eltiltást olyan végrehajtandó
szabadságvesztés vagy elzárás mellett szabta ki, amelyből még végrehajtásra váró rész áll fenn.
(2) A bíróság az értesítőlapon a lejárat napját akkor köteles megjelölni, ha a foglalkozástól eltiltást
a) olyan szabadságvesztés vagy elzárás mellett alkalmazta, amelyet a  Btk. 92–92/B.  §-a szerinti beszámítás
alapján teljes egészében kitöltöttnek vett, és az elítélt az ítélet jogerőre emelkedésekor szabadlábon van,
b) felfüggesztett szabadságvesztés vagy más büntetés mellett alkalmazta, vagy
c) önálló büntetésként alkalmazta,
és az értesítőlapot a bűnügyi nyilvántartó szervnek küldi meg.
(3) Az  elítélt szabadításával egyidejűleg a  bv.  intézet a  foglalkozástól eltiltásról, – összbüntetésbe foglalás esetén, ha
az összbüntetési ítéletében a bíróság a Btk. 96. § (1) bekezdése alapján rendelkezett a végrehajtandó foglalkozástól
eltiltásról, az  erről kiállított értesítőlapot – a  bűnügyi nyilvántartó szervnek küldi meg a  szabadságvesztés, illetve
az  elzárás végrehajtására és a  beszámítás szempontjából figyelembe vehető vagy kizárt időtartamra vonatkozó
adatok kitöltését követően.
(4) Összbüntetésbe foglalás esetén, ha az  összbüntetési ítéletében a  bíróság a  Btk. 96.  § (1)  bekezdése alapján
rendelkezett a végrehajtandó foglalkozástól eltiltásról, a rendelkezés alapján végrehajtásra nem kerülő büntetésről
kiállított értesítőlapra a  bv.  intézet ezt a  tényt felvezeti, mely esetben mellőzi a  szabadságvesztés végrehajtására
vonatkozó adatok kitöltését, majd az értesítőlapot a bűnügyi nyilvántartó szervnek küldi meg.
(5) A bíróság a Bv. tv. 297. § (1) bekezdésében foglaltak teljesítése végett az ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal
ellátott rendelkező részének kiadmányát három napon belül megküldi a  bv.  csoportnak, az  elítélt munkahelyére,
munkavégző tevékenységére vonatkozó adatok közlésével együtt.
(6) A  bv.  bíró az  (5)  bekezdés szerint megküldött adatok alapján a  27.  melléklet szerinti adattartalommal kiállított
értesítéssel hívja fel a Bv. tv. 297. § (1) bekezdésében nyilvántartást vezető vagy engedélyezést végző szervet, a Btk.
54. §-án alapuló foglalkozástól eltiltás esetén a gazdálkodó szervezet vagy a civilszervezet székhelye szerint illetékes,
a szervezet nyilvántartását vezető bíróságot.
(7) A  bv.  bíró a  (6)  bekezdés szerint értesíti az  egészségügyi dolgozók működési nyilvántartását vezető szervet és
az  illetékes egészségügyi szakmai kamarát, ha a  bíróság az  egészségügyről szóló törvény szerinti egészségügyi
dolgozót
a) egy évet meghaladó végrehajtandó szabadságvesztésre, vagy
b) a  szabadságvesztés mellett vagy önálló büntetésként az  egészségügyi tevékenység folytatását kizáró
foglalkozástól eltiltásra ítélte.
 (8) A bv. bíró a (6) bekezdés szerinti értesítést megküldi az elítélt lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerint
illetékes rendőrkapitányságnak is. Ha az elítélt magyarországi bejelentett lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel nem
rendelkezik, a bíróság az értesítőlapot az elsőfokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes rendőrkapitányságnak
küldi meg.
29. Foglalkozástól eltiltás végrehajtása felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtásának elrendelése
és feltételes szabadságra bocsátás megszüntetése esetén
58. § (1) Az  a  bíróság, amely a  felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtását rendelte el, vagy a  feltételes szabadságot
megszüntette, feltéve, hogy a határozat jogerőre emelkedésekor a foglalkozástól eltiltás tartama még nem telt el,
a) értesíti a bűnügyi nyilvántartó szervet, továbbá
b) a  6.  melléklet szerinti adattartalommal értesítőlapot állít ki, és a  bv.  csoporton keresztül megküldi
a bv. intézetnek.
 (2) Ha a bíróság a szabadságvesztésből engedélyezett feltételes szabadságra bocsátást megszüntette, az értesítőlapon
a kiszabott szabadságvesztés teljes tartamát tünteti fel.
 (3) Ha a feltételes szabadság megszüntetéséről a bv. bíró rendelkezett, az értesítőlapot a bv. bíró állítja ki.
VII. FEJEZET
A JÁRMŰVEZETÉSTŐL ELTILTÁS, A KITILTÁS ÉS A SPORTRENDEZVÉNYEK LÁTOGATÁSÁTÓL VALÓ ELTILTÁS
VÉGREHAJTÁSA
30. A járművezetéstől eltiltásról, a kitiltásról és a sportrendezvények látogatásától való eltiltásról
kiállított értesítőlap tartalma és továbbítása
59. § (1) A  bíróság a  járművezetéstől eltiltás végrehajtása érdekében a  7.  melléklet szerinti adattartalommal kiállított
értesítőlap megküldésével intézkedik az elítélt lakcíme szerint illetékes közlekedési igazgatási feladatkörében eljáró
fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalánál. Ha az  elítélt magyarországi bejelentett
lakcímmel nem rendelkezik, a  bíróság az  értesítőlapot az  elítélt utolsó ismert magyarországi lakcíme, ennek
hiányában a  cselekmény elkövetési helye szerint illetékes közlekedési igazgatási feladatkörében eljáró fővárosi és
megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalának küldi meg.
(2) A  bíróság a  kitiltás végrehajtása érdekében a  8.  melléklet szerinti adattartalommal kiállított értesítőlap
megküldésével intézkedik a kitiltás helye szerint illetékes rendőrkapitányságnál.
(3) A  bíróság a  sportrendezvények látogatásától való eltiltás végrehajtása érdekében a  9.  melléklet szerinti
adattartalommal kiállított értesítőlap megküldésével intézkedik a  rendőrség sportrendészeti nyilvántartást vezető
szervénél.
(4) A  bíróság az  értesítőlapon a  lejárat napját akkor köteles megjelölni, ha a  járművezetéstől eltiltást, a  kitiltást vagy
a sportrendezvények látogatásától való eltiltást
a) olyan szabadságvesztés mellett alkalmazta, amelyet a  Btk. 92–92/B.  §-a szerinti beszámítás alapján teljes
egészében kitöltöttnek vett, és az elítélt az ítélet jogerőre emelkedésekor szabadlábon van,
b) felfüggesztett szabadságvesztés vagy más büntetés mellett alkalmazta, vagy
c) önálló büntetésként alkalmazta.
(5) A  bíróság az  értesítőlapot a  bv.  csoporton keresztül a  bv.  intézetnek is megküldi, ha járművezetéstől eltiltást,
a kitiltást vagy a sportrendezvények látogatásától való eltiltást olyan végrehajtandó szabadságvesztés vagy elzárás
mellett szabta ki, amelyből még végrehajtásra váró rész áll fenn.
(6) Ha a bíróság a Be. 671. § 9. pontja alapján a járművezetéstől eltiltás időtartamába való beszámításról utólag határoz,
erről jogerősítési záradékkal ellátott határozatának kiadmányával értesíti az  (1)  bekezdésében meghatározott
hatóságot.
(7) Ha az  összbüntetési ítéletében a  bíróság a  Btk. 96.  § (1)  bekezdése alapján rendelkezett a  végrehajtandó
járművezetéstől eltiltásról, kitiltásról és a  sportrendezvények látogatásától való eltiltásról, az  elítélt szabadításával
egyidejűleg a  bv.  intézet a  végrehajtásra kerülő büntetésről kiállított értesítőlapot az  (1)–(3)  bekezdésben
meghatározott hatóságnak küldi meg a beszámításra vonatkozó adatok kitöltését követően.
(8) Összbüntetésbe foglalás esetén, ha az  összbüntetési ítéletében a  bíróság a  Btk. 96.  § (1)  bekezdése alapján
rendelkezett a  végrehajtandó járművezetéstől eltiltásról, kitiltásról, illetve a  sportrendezvények látogatásától
való eltiltásról, a  rendelkezés alapján végrehajtásra nem kerülő büntetésről kiállított értesítőlapra a  bv.  intézet
ezt a  tényt felvezeti, mely esetben mellőzi a  szabadságvesztés végrehajtására vonatkozó adatok kitöltését, majd
az értesítőlapot az (1)–(3) bekezdésben meghatározott hatóságnak küldi meg.
(9) Ha a  bíróság az  összbüntetési ítéletében a  Btk. 96.  § (1)  bekezdése alapján rendelkezett a  végrehajtandó
járművezetéstől eltiltásról, a  kitiltásról vagy a  sportrendezvények látogatásától való eltiltásról, és a  bv.  intézet
az  adott büntetésről az  értesítőlapot már továbbította, az  összbüntetési ítélet kiadmányát megküldi
az (1)–(3) bekezdésben meghatározott valamennyi érintett hatóságnak.
31. A járművezetéstől eltiltás, kitiltás és a sportrendezvények látogatásától való eltiltás végrehajtása
felfüggesztett szabadságvesztés elrendelése és feltételes szabadságra bocsátás megszüntetése esetén
60. § (1) Az  a  bíróság, amely a  felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtását rendelte el, vagy a  feltételes szabadságot
megszüntette, feltéve, hogy a  határozat jogerőre emelkedésekor a  járművezetéstől eltiltás, a  kitiltás, illetve
a sportrendezvények látogatásától való eltiltás tartama még nem telt el,
a) az  elrendelésről, illetve a  megszüntetésről értesíti az  59.  § (1)–(3)  bekezdésében meghatározott hatóságot,
továbbá
b) a  járművezetéstől eltiltásról, a  kitiltásról, illetve a  sportrendezvények látogatásától való eltiltásról
értesítőlapot állít ki, és a bv. csoporton keresztül megküldi a bv. intézetnek.
(2) Ha a bíróság a szabadságvesztésből engedélyezett feltételes szabadságra bocsátást megszüntette, az értesítőlapon
a kiszabott szabadságvesztés teljes tartamát tünteti fel.
(3) Ha a feltételes szabadság megszüntetéséről a bv. bíró rendelkezett, az értesítőlapot a bv. bíró állítja ki.
 (4) A  terhelt szabadításával egyidejűleg a  bv.  intézet – a  beszámításra vonatkozó adatok feltüntetését követően –
az értesítőlapot az 59. § (1)–(3) bekezdése szerint illetékes hatóságnak küldi meg.
VIII. FEJEZET
A KIUTASÍTÁS VÉGREHAJTÁSA 32. A kiutasításról kiállított értesítőlap tartalma és továbbítása
61. § (1) A bíróság a kiutasítás végrehajtása érdekében
a) 10. melléklet szerinti adattartalommal kiállított értesítőlap és
b) az ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal ellátott rendelkező része kiadmányának
megküldésével intézkedik az  idegenrendészeti és menekültügyi hatóságnak a  bíróság székhelye szerint illetékes
területi szervénél (a továbbiakban: területi idegenrendészeti hatóság).
(2) A  Bv.  tv. 38.  § (8)  bekezdésében meghatározott esetben a  bíróság a  székhelye szerint illetékes rendőrkapitányság
útján rendelkezik a  terheltnek az  illetékes területi idegenrendészeti hatósághoz történő előállítása iránt, és ennek
érdekében az (1) bekezdésben meghatározott értesítőlapot, valamint rendelkező részt,
a) ha a terheltet az ügydöntő határozat meghozatalakor a tárgyalásra a rendőrség útján előállították, az előállító
rendőrnek adja át,
b) ha a  terheltet a  bv.  intézetből állították elő vagy szabadlábon van, a  területi idegenrendészeti hatósághoz
történő előállítást foganatosító rendőrnek adja át,
c) ha a  b)  pont szerinti esetben a  területi idegenrendészeti hatósághoz történő előállítás a  határozat
kihirdetését követően nem volt foganatosítható vagy a  bíróság büntetővégzést hozott, az  előállítás iránt
a  terhelt lakcíme vagy tényleges tartózkodási helye, ennek hiányában a  bíróság székhelye szerint illetékes
rendőrkapitányságnál intézkedik.
(3) A (2) bekezdés b) pontja esetén, ha a kiutasítás érdekében soron kívül kell intézkedni, és az értesítőlap elektronikus
úton nem továbbítható, azt a bíróságnak telefaxon is meg kell küldenie.
(4) Ha a bíróság nem jogerősen kiutasítást szab ki, és a  terhelt nem áll személyi szabadság elvonásával járó büntetés
vagy kényszerintézkedés hatálya alatt, a bíróság erről haladéktalanul rövid úton – szükség szerint telefaxon – értesíti
az  illetékes területi idegenrendészeti hatóságot, a  terhelt személyazonosító okmánya típusának és számának
megjelölésével.
(5) Ha a  bíróság az  összbüntetési ítéletében a  Btk. 96.  § (1)  bekezdése alapján rendelkezett a  végrehajtandó
kiutasításról, erről a  jogerős összbüntetési ítélet kiadmányának megküldésével valamennyi érintett területi
idegenrendészeti hatóságot értesíti. Ha a  kiutasítás végrehajtása érdekében soron kívüli intézkedés szükséges,
a bíróság a (3) bekezdés alkalmazásával jár el.
IX. FEJEZET
A KÖZÜGYEKTŐL ELTILTÁS VÉGREHAJTÁSA 33. A közügyektől eltiltásról kiállított értesítőlap tartalma
62. § (1) A  bíróság a  közügyektől eltiltásról végrehajtása érdekében a  11.  melléklet szerinti adattartalommal kiállított
értesítőlap – bv. csoporton keresztül történő – megküldésével intézkedik a végrehajtásra kijelölt bv.  intézetnél, ha
pedig az elítélt a szabadságvesztés kitöltötte, annál a bv. intézetnél, amely az elítéltet szabadította.
(2) A  bíróság az  értesítőlapon a  lejárat napját akkor köteles megjelölni, ha a  közügyektől eltiltást olyan
szabadságvesztés mellett alkalmazta, amelyet a  Btk. 92–92/B.  §-a szerinti beszámítás alapján teljes egészében
kitöltöttnek vett, és az elítélt az ítélet jogerőre emelkedésekor szabadlábon van.
(3) Az  elítélt szabadításával egyidejűleg a  bv.  intézet a  közügyektől eltiltásról kiállított értesítőlapot a  bűnügyi
nyilvántartó szervnek küldi meg.
(4) Összbüntetésbe foglalás esetén, a  rövidebb tartamú közügyektől eltiltásról kiállított értesítőlapra a  bv.  intézet
felvezeti a  végrehajtás Btk. 96.  § (2)  bekezdése szerinti akadályát, és mellőzi a  szabadságvesztés végrehajtására
vonatkozó adatok kitöltését, majd az értesítőlapot a (3) bekezdésben meghatározott hatóságnak küldi meg.
(5) Ha a  bíróság a  szabadságvesztésből engedélyezett feltételes szabadságra bocsátást megszüntette a  közügyektől
eltiltásról újabb értesítőlapot állít ki, és azt a  bv.  csoporton keresztül megküldi a  bv.  intézetnek azzal, hogy
az értesítőlapon a kiszabott szabadságvesztés teljes tartamát tünteti fel.
(6) Ha a feltételes szabadság megszüntetéséről a bv. bíró rendelkezett, az értesítőlapot a bv. bíró állítja ki, ez esetben
a bv. bíró határozatának számát a „Megjegyzés” rovatban tünteti fel.
63. § (1) Ha a bíróság közügyektől eltiltást alkalmazott és a lefolytatott bizonyítás alapján tudomására jutott, hogy az elítélt
tekintetében a Btk. 61. § (2) bekezdésében meghatározott feltétel fennáll, a 28. melléklet szerinti adattartalommal
felhívást küld a Bv. tv. 305. § (1) bekezdésében meghatározott szervnek, illetve közjegyző, önálló bírósági végrehajtó
esetén az igazságügyért felelős miniszternek, közjegyzőhelyettes esetén az illetékes területi közjegyzői kamarának,
önálló bírósági végrehajtó-helyettes esetén a Magyar Bírósági Végrehajtói Karnak.
(2) Ha katonai rendfokozattal rendelkező elítélttel szemben nem katonai büntetőeljárásban alkalmaztak közügyektől
eltiltást, a bíróság a közügyektől eltiltásról szóló 12. melléklet szerinti adattartalommal értesítőlapot állít ki, és küld
a Bv. tv. 305. § (2) bekezdésében meghatározott szervnek, illetve személynek.
X. FEJEZET
A JÓVÁTÉTELI MUNKA ÉS A PÁRTFOGÓ FELÜGYELET VÉGREHAJTÁSA
34. A jóvátételi munka 64. § (1) A bíróság az ügydöntő határozat kihirdetésekor vagy kézbesítésekor tájékoztatja az elítéltet
a) a jóvátételi munka elvégzése igazolásának módjáról, valamint
b) arról, hogy ha a  jóvátételi munkát több szervezet vagy intézmény által biztosított helyen végzi el, akkor
valamennyi munkavégzési hely tekintetében az adott szervezetnek, intézménynek önállóan ki, kell állítania
az erről szóló igazolást.
(2) A  bíróság a  határozat jogerőre emelkedését követően a  jóvátételi munka előírásáról a  13.  melléklet szerinti
adattartalommal tanúsítványt állít ki, és azt a határozat kihirdetését követően a jelen lévő elítélt részére átadja vagy
a jogerős határozat kiadmányával együtt részére kézbesíti.
(3) A  bíróság az  ügydöntő határozat kihirdetésekor jelenlévő elítélt kérelmére a  jóvátételi munka elvégzésének
az igazolására szolgáló 38. melléklet szerinti nyomtatványt átadja.
(4) A  bíróság kezelőirodáján biztosítani kell, hogy az  elítélt a  (3)  bekezdés szerinti nyomtatványhoz hozzájuthasson,
továbbá az OBH elnöke a nyomtatványt a bíróságok hivatalos honlapján letölthető formátumban közzé teszi.
(5) A bíróság az ügyiratokat
a) a Btk. 67. § (1) bekezdésében meghatározott idő leteltéig, vagy
b) ha az  igazolás határidejének a  Be. 842.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti meghosszabbításáról határozott,
annak tartamáig
határidős nyilvántartásba helyezi. 35. A pártfogó felügyelet
65. § (1) A bíróság
a) a Btk. 65. § (4) bekezdése vagy 86. § (6) bekezdése alapján elrendelt,
b) fiatalkorú esetében a  Btk. 119.  §-a alapján próbára bocsátás vagy felfüggesztett szabadságvesztés mellett
elrendelt
pártfogó felügyelet – ideértve a  Be. 671.  § 14.  pontja szerinti pártfogó felügyelet utólagos elrendelését és
a  Bv.  tv. 46.  § (7)  bekezdés alapján a  kegyelmi döntéshez kapcsolódó megállapítását is – végrehajtása érdekében
a  14.  melléklet szerinti adattartalommal kiállított értesítőlap megküldésével intézkedik a  terhelt lakcíme, ennek
hiányában tényleges tartózkodási helye szerint illetékes pártfogó felügyelői feladatkörében eljáró fővárosi és
megyei kormányhivatal pártfogó felügyelőjénél.
(2) Ha az elítélt magyarországi bejelentett lakcímmel nem rendelkezik és magyarországi tényleges tartózkodási helye
sem ismert, az értesítőlapot a Budapest Főváros Kormányhivatalának kell megküldeni.
(3) Ha bv.  bíró rendel el vagy állapít meg intézkedésként pártfogó felügyeletet, a  végrehajtás érdekében jogerősítési
záradékkal ellátott határozat kiadmányának megküldésével intézkedik az  illetékes pártfogó felügyelői
feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalnál, illetve az illetékes bv. intézetnél.
(4) Feltételes ügyészi felfüggesztés mellett megállapított pártfogó felügyelet végrehajtása érdekében az  ügyészség
a  további jogorvoslattal nem támadható határozat megküldésével intézkedik az  illetékes pártfogó felügyelői
feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalnál.
66. § Ha a bíróság a pártfogó felügyelet alatt álló személlyel szemben
a) a próbaidő tartamát meghosszabbítja, a határozat véglegessé válási záradékkal ellátott,
b) a  Be. 841.  § (1)  bekezdésében meghatározottak szerint büntetést szab ki, vagy fiatalkorúval szemben
javítóintézeti nevelést alkalmaz – a  szükséges értesítőlapok kiállítása és megküldése mellett – a  határozat
jogerősítési záradékkal ellátott
kiadmányát annak a  pártfogó felügyelői feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalnak küldi meg,
amely a pártfogó felügyeletet végrehajtja.
XI. FEJEZET
AZ ELKOBZÁS, A VAGYONELKOBZÁS ÉS AZ ELEKTRONIKUS ADAT HOZÁFÉRHETETLENNÉ TÉTELE
VÉGREHAJTÁSA
36. Az elkobzás végrehajtása 67. § A bíróság a lefoglalt dolog elkobzása, kiadása vagy megsemmisítése érdekében a határozat Bv. tv. 34/A. §-a szerinti
alaki követelménynek megfelelő rendelkező részének megküldésével intézkedik a  lefoglalt dolog kezelését végző
bíróság, ügyészség, nyomozó hatóság bűnjelkezelőjénél.
37. A vagyonelkobzás végrehajtása 68. § (1) A  bíróság a  vagyonelkobzás végrehajtása érdekében a  határozat Bv.  tv. 34/A.  §-a szerinti alaki követelménynek
megfelelő rendelkező részének megküldésével intézkedik az  elsőfokon eljáró bíróság székhelye szerint illetékes
törvényszéken működő GH-nál.
(2) Ha a büntetőeljárás során a terhelt akár ingó, akár ingatlan vagyonának zár alá vételét rendelték el, a bíróság közli
a GH-val a zár alá vételt elrendelő hatóság megnevezését, határozatának számát.
(3) A  GH a  vagyonelkobzás előírása után az  (1)  bekezdés szerinti ügydöntő határozat rendelkező részének
megküldésével a vagyonelkobzás foganatosítása végett a törvényszéki végrehajtói ügykezelő irodát keresi meg.
(4) A  GH a  vagyonelkobzást a  törvényszéki végrehajtói ügykezelő iroda által az  eljárás befejezéséről küldött értesítés
alapján törli a  nyilvántartásból, ha a  meghatározott vagyontárgyra vagy a  meghatározott pénzösszegre vezetett
végrehajtás eredményes volt.
(5) A GH a vagyonelkobzást,
a) ha azt a  bíróság a  terhelt egész vagyonára rendelte el, vagy a  meghatározott vagyontárgyra vezetett
végrehajtás nem járt eredménnyel a  törvényszéki végrehajtói ügykezelő irodának az  eljárás befejezéséről,
vagy
b) ha a vagyonelkobzást a bíróság pénzösszegben rendelte el a végrehajtás szüneteléséről és a Be. CVI. Fejezete
szerinti eljárás kezdeményezéséről
küldött értesítése alapján továbbra is nyilvántartásban tartja. 38. Az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételének végrehajtása
69. § (1) A bíróság az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételének elrendelésekor – mind az elektronikus adat
eltávolításával, mind az  elektronikus adathoz való hozzáférés megakadályozásával történő végrehajtás esetén –
az ügydöntő határozatban az elektronikus adat forrásának azonosítására szolgáló
a) IP cím ipv4 vagy ipv6 szabvány szerint és alhálózati maszk,
b) domain név,
c) URL cím,
d) portszám
feltüntetésével határozza meg az intézkedés hatálya alá tartozó elektronikus adatot.
(2) Abban az esetben, ha a bíróság az adott domain névhez kapcsolódó teljes elektronikus adattartalom eltávolítását
rendeli el, akkor az IP cím, az URL cím és a portszám megadása mellőzhető.
(3) E fejezet alkalmazásában
a) domain név: az internet egy meghatározott részét, tartományát egyedileg leíró megnevezés,
b) elektronikus adat: a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatók által az  elektronikus hírközlő
hálózat útján közzétett olyan adat, amely egyedi azonosítók, mint az IP és URL cím, domain név és portszám
alapján beazonosítható,
c) IP cím: egyedi hálózati azonosító, amely a hozzátartozó alhálózati maszkkal együtt meghatározza, hogy mely
hálózati címen érhető el az elektronikus adat,
d) portszám: a  TCP/IP és az  UDP, illetve SCTP protokollokban az  adott célszerveren a  logikai csatlakozást
meghatározó jelzőszám,
e) URL  cím: egységes erőforrás azonosító, amely egyetlen  címben foglalja össze az  interneten megtalálható
elektronikus adat azonosításához szükséges legfontosabb információkat, mint a protokoll, a domain név vagy
IP cím, a portszám és az elérési út a célszerveren.
(4) Ha a  bíróság az  ügydöntő határozatban az  elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételét rendeli el
–  az  (5)  bekezdés szerinti kivétellel – a  tárhelyszolgáltatót az  elektronikus adat eltávolítására kötelezi. A  bíróság
a  kötelezett tárhelyszolgáltatót a  nevének és  címének, illetve elnevezésének és székhelyének, telephelyének vagy
fióktelepének, cégjegyzék- vagy egyéb nyilvántartási számának, továbbá a tárhelyszolgáltató képviseletére jogosult
nevének és címének a feltüntetésével jelöli meg.
(5) Ha a  Be. 570.  §-a alkalmazásának van helye, a  bíróság az  ügydöntő határozatban az  elektronikus adat végleges
hozzáférhetetlenné tételét rendeli el és a végrehajtás módjaként az elektronikus adathoz való hozzáférés végleges
megakadályozásáról rendelkezik. Ez  utóbbi esetben kötelezettként összefoglalóan a  hozzáférést biztosító
elektronikus hírközlési szolgáltatókat jelöli meg.
70. § Ha a bíróság az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételét az elektronikus adat eltávolításával rendeli el,
a 15. melléklet szerinti végrehajtási értesítőlap két papíralapú példányát eredeti bírói aláírással látja el és a bírósági
végrehajtásról szóló 1994.  évi LIII.  törvény (a  továbbiakban: Vht.) 32.  §-a szerint illetékes törvényszéki végrehajtói
ügykezelő irodának küldi meg, továbbá az  értesítőlapot a  bíróság székhelye szerint illetékes bv.  csoportnak is
megküldi.
71. § (1) A bv. csoport a végrehajtási értesítőlapot határidős nyilvántartásba helyezi.
 (2) A  törvényszéki végrehajtó a  végrehajtási cselekményről készült jegyzőkönyvet három napon belül megküldi
a  székhelye szerint illetékes bv.  csoportnak. A  jegyzőkönyvhöz mellékelni kell a  végrehajtási értesítőlapnak
a  törvényszéki végrehajtói ügykezelő iroda által érkeztetett példányáról készült másolatát. Ha a  tárhelyszolgáltató
a kötelezettséget teljesítette, a bv. csoport a végrehajtás iránti előírást törli a nyilvántartásból.
(3) Ha a tárhelyszolgáltató a kötelezettségének nem tett eleget vagy a teljesítést megtagadta, a bv. bíró a pénzbírság
kiszabásáról szóló véglegessé válási záradékkal ellátott határozatának kiadmányát megküldi a  törvényszéki
végrehajtónak, egyebekben a rendbírság behajtására vonatkozó szabályok szerint jár el.
(4) A törvényszéki végrehajtó a pénzbírság kiszabásáról szóló határozat alapján elvégzett, a kötelezettség teljesítésének
ismételt ellenőrzéséről készült jegyzőkönyvet három napon belül megküldi a  bv.  csoportnak. Ha a  kötelezett
továbbra sem teljesítette az elektronikus adat eltávolítását, a bv. bíró lefolytatja a Bv. tv. 69/A. §-a szerinti eljárást, és
erről értesíti az ügyben elsőfokon eljárt bíróságot.
(5) Ha a  kötelezett a  kiszabott pénzbírság ellenére sem teljesít és a  bv.  bíró a  pénzbírságot kiszabó határozat
jogerőre emelkedését követő naptól számított három hónap elteltével újból pénzbírságot szab ki a  kötelezettel
szemben, a  bíróság a  továbbiakban a  (3)  bekezdés ismételt alkalmazásával jár el. A  végrehajtási értesítőlap
törvényszéki végrehajtó általi átvételét követő három év elteltével a  végrehajtás iránti előírást a  bv.  csoport törli
a nyilvántartásból.
(6) Ha a bv. bíró az elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozását rendelte el és a kötelezett vagy
a törvényszéki végrehajtó tájékoztatása szerint a tárhelyszolgáltató a pénzbírság kiszabását követően utóbb mégis
eleget tesz a kötelezettségének, a bv. bíró a Bv. tv. 69/A. § (3) bekezdése alapján beszerzi az ügyészség indítványát
az elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozásának megszüntetése tárgyában.
72. § (1) Ha a  bíróság a  Be. 570.  §-a, illetve a  bv.  bíró a  Bv.  tv. 69/A.  §-a alapján az  elektronikus adat végleges
hozzáférhetetlenné tételét az  elektronikus adathoz való hozzáférés megakadályozásával rendeli el, jogerősítési
záradékkal ellátott határozatát és a 16. melléklet szerinti adattartalommal kiállított értesítőlapot a Nemzeti Média és
Hírközlési Hatóságnak (a továbbiakban: NMHH) küldi meg.
(2) Az  NMHH a  bíróság által kiállított értesítőlapokat automatizált gépi adatfeldolgozás útján tölti fel a  központi
elektronikus hozzáférhetetlenné tételi határozatok adatbázisába (a továbbiakban: KEHTA).
(3) Az  NMHH a  bíróság határozatáról értesíti a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatókat, a  kiküldött
értesítéshez mellékelni kell a bíróság, illetve a bv. bíró határozatát. Az NMHH az értesítés kézbesítéséről érkeztetési
igazolást küld a határozatot hozó bíróságnak.
(4) Ha az  NMHH azt észleli, hogy a  határozat erről szóló rendelkezésében az  elektronikus adat azonosítására
vonatkozóan valószínűsíthetően elírás történt, vagy az a végrehajtás szempontjából technikailag értelmezhetetlen
vagy – a 69. § (2) bekezdése szerinti eset kivételével – hiányos, a határozat kijavítását kezdeményezi a határozatot
hozó bíróságnál.
(5) Az  NMHH haladéktalanul értesíti a  bv.  bírót, ha azt észleli, hogy valamely elektronikus hírközlési szolgáltató
a  kötelezettségének nem tesz eleget. A  kötelezettségszegő hozzáférést biztosító vagy az  újbóli hozzáférést nem
biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatót elnevezésének és székhelyének, telephelyének vagy fióktelepének,
valamint cégjegyzék- vagy egyéb nyilvántartási számának a feltüntetésével kell megjelölni.
XII. FEJEZET
A KÉNYSZERGYÓGYKEZELÉS ÉS A JAVÍTÓINTÉZETI NEVELÉS VÉGREHAJTÁSA
39. Intézkedés a kényszergyógykezelés végrehajtása érdekében 73. § (1) A  bíróság a  kényszergyógykezelés végrehajtása érdekében a  17.  melléklet szerinti adattartalommal kiállított
értesítőlap és az  ügydöntő határozat rendelkező része jogerősítési záradékkal ellátott kiadmányának
a megküldésével intézkedik az IMEI-nél.
(2) A  bíróság az  (1)  bekezdésben meghatározottakkal együtt megküldi az  igazságügyielmeorvos-szakértői vélemény
másolatát, továbbá, ha a beteg fekvőbeteg-intézmény kezelése alatt áll, a kórrajz kivonatát is.
74. § (1) A  Bv.  tv. 34.  § (2)  bekezdésében meghatározott esetben a  bíróság a  kényszergyógykezelés elrendeléséről szóló
értesítőlapot és a 72. § (2) bekezdésében meghatározott ügyiratokat a beteget előállító kísérőnek adja át.
(2) Ha a  kényszergyógykezelés elrendelésekor a  beteg szabadlábon van, az  értesítőlap megküldésével egyidejűleg
az  Országos Mentőszolgálatnál intézkedik a  beteg – szükség esetén a  rendőrség közreműködésével történő –
beszállítása iránt.
40. Intézkedés a javítóintézeti nevelés végrehajtása érdekében 75. § (1) A  bíróság a  javítóintézeti nevelés végrehajtása érdekében a  18.  melléklet szerinti adattartalommal kiállított
értesítőlap és az ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal ellátott rendelkező része kiadmányának megküldésével
intézkedik a  terhelt lakcíme, ennek hiányában a  tényleges tartózkodási helye szerint illetékes javítóintézet
igazgatójánál.
(2) A bíróság a (3) bekezdésben meghatározott eset kivételével az értesítőlapra bírói rendelvényt vezet a javítóintézet
igazgatójának címezve a javítóintézeti nevelés végrehajtására.
(3) Ha a  jogerősen javítóintézeti nevelésre ítélt fiatalkorú a  Btk. 92–92/B.  §-a szerinti beszámítás alapján az  elrendelt
javítóintézeti nevelést letöltötte, a bíróság az értesítőlapra bírói rendelvényt nem vezet.
(4) A bíróság a  jogerős határozatát tájékoztatásul megküldi az  illetékes gyermekvédelmi és gyámügyi feladatkörében
eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalnak az esetleges szükséges intézkedések megtétele érdekében.
76. § (1) Javítóintézeti nevelés elrendelése esetén a  bíróság azonnal intézkedik, hogy a  fiatalkorút a  (2)  bekezdésben
foglaltak szerint szállítsák a  gyermekek és az  ifjúság védelméért felelős miniszter által működtetett és
a javítóintézetek rendtartásáról szóló jogszabály szerint illetékes javítóintézetbe.
(2) A fiatalkorúnak a javítóintézetbe szállításáról
a) ha a  fiatalkorú letartóztatását a  bíróság bv.  intézetben rendelte végrehajtani, az  előállítást foganatosító
bv. intézet,
b) ha a  fiatalkorú letartóztatását a  bíróság javítóintézetben rendelte végrehajtani, az  előállítást foganatosító
rendőri szerv,
c) a  bíróság felhívása alapján, a  bíróság által megjelölt határnapon – kézbesítés esetén a  kézhezvételtől
számított nyolc napon – belül, halasztás vagy a  végrehajtás felfüggesztésének engedélyezése esetén
a halasztás lejáratát, illetve a jogerős határozat kézhezvételét követő munkanapon a törvényes képviselő,
d) ha a  megjelölt határidőn belül a  törvényes képviselő nem szállította be, a  bíróság megkeresése alapján
a rendőrség
gondoskodik.
 (3) A  (2)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben, ha a  felhívás kézbesítésére került sor, a  kézhezvétel visszaigazolását
követően a bíróság a beszállítás határidejéről a javítóintézetet haladéktalanul tájékoztatja.
 (4) Ha a (2) bekezdés d) pontjában meghatározott rendőri intézkedés nem vezet eredményre, a bíróság a Bv. tv. 19. §
(1) bekezdése alapján elfogatóparancsot bocsát ki. 77. § (1) A  bíróság a  76.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti esetekben az  értesítőlapot papír alapon, valamint ha azok
rendelkezésre állnak a környezettanulmány, az iskolai bizonyítvány, az iskolai vagy munkahelyi jellemzés, a szakértői
vélemény és az orvosi bizonyítvány másodpéldányát vagy másolatát a fiatalkorút előállító rendőrnek vagy bv. őrnek
adja át.
(2) A  76.  § (2)  bekezdés c) és d)  pontja szerinti esetben a  bíróság a  Bv.  tv. 34/A.  §–ában meghatározott alakisággal
kiállított értesítőlapot a kijelölt javítóintézetnek három napon belül megküldi.
XIII. FEJEZET
A KATONÁKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 78. § E rendelet rendelkezéseit a  Btk. 127.  § (1)  bekezdésében meghatározott katonával szemben hozott határozatok
végrehajtására az e Fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
79. § (1) A  katonai fogdán letöltendő szabadságvesztésre ítélt katona büntetésének megkezdésére a  tanács elnöke
–  az  értesítőlapnak a  katonai fogda végrehajtására kijelölt bv.  intézetnek való közvetlen megküldésével
egyidejűleg  – a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
törvény hatálya alá tartozó elítélt esetén az  állományilletékes parancsnok, a  honvédek jogállásáról szóló törvény
hatálya alá tartozó elítélt esetén a  munkáltatói jogkört gyakorló (a  továbbiakban együtt: állományilletékes
parancsnok) útján intézkedik.
(2) Ha a  bíróság katonával szemben nem katonai fogdán letöltendő szabadságvesztést szab ki, a  tanács elnöke
az  ügydöntő határozat jogerőre emelkedését követően soron kívül megkeresi az  elítélt állományilletékes
parancsnokát a szolgálati viszony megszüntetése érdekében.
(3) Ha katonával szemben a  Bv.  tv. 61.  § (1) és (2)  bekezdése vagy 61/C.  § (1a) és (1b)  bekezdése alapján
a  szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételét rendelik el, a  határozat egy kiadmányát három napon belül
az állományilletékes parancsnoknak is meg kell küldeni.
80. § Katonával szemben kiszabott közügyektől eltiltásról, lefokozásról, szolgálati viszony megszüntetéséről,
rendfokozatban visszavetésről, várakozási idő meghosszabbításáról, vagy elrendelt pártfogó felügyeletről
a 12. melléklet szerinti adattartalommal külön értesítőlapot kell kiállítani, és azt három napon belül
a) a katona állományilletékes parancsnokának,
b) az elítélt szolgálati viszonyának a büntetőeljárás jogerős befejezése előtti megszűnése esetén, a katona volt
állományilletékes parancsnokának
kell megküldeni. 81. § (1) A  katona pártfogó felügyeletét az  állományilletékes parancsnok az  általa megbízott pártfogó útján a  pártfogó
felügyelet végrehajtására vonatkozó jogszabályban foglaltak szerint hajtja végre.
(2) Katona esetében a  pártfogó felügyelő az  indítványait a  legfőbb ügyész által katonai büntetőeljárás lefolytatására
kijelölt, illetékes ügyészségnek, illetve a bv. bírónak teszi meg.
(3) Ha a pártfogó felügyelet alá helyezett katona szolgálati viszonya megszűnt, az állományilletékes parancsnok erről
három napon belül értesíti a pártfogolt lakóhelye szerint illetékes pártfogó felügyelői feladatkörében eljáró fővárosi
és megyei kormányhivatalt, vagy fiatalkorú esetén a  megyei rendőr-főkapitányságot; egyidejűleg közli a  bíróság
által megállapított magatartási szabályokat, és megküldi a pártfogó felügyelet alatt álló szolgálati jellemzését.
82. § A bíróság a  bűnügyi felügyelet elrendeléséről, fenntartásáról, módosításáról, illetve megszüntetéséről,
valamint a  távoltartás elrendeléséről, módosításáról és megszüntetéséről szóló határozatot megküldi a  katona
állományilletékes parancsnokának.
XIV. FEJEZET
AZ ÁLLAMOT ILLETŐ BŰNÜGYI KÖLTSÉG, A BIZTOSÍTÉK ÉS A BÍRÓSÁG ÁLTAL SZABÁLYSÉRTÉS MIATT
ALKALMAZOTT JOGKÖVETKEZMÉNY, A RENDBÍRSÁG, A PÉNZBÍRSÁG ÉS A BÜNTETŐ, ILLETVE POLGÁRI
ÜGYBEN ELRENDELT ELŐVEZETÉS KÖLTSÉGÉNEK VÉGREHAJTÁSA
41. A bűnügyi költség megfizetésére kötelezés 83. § (1) A bíróság a bűnügyi költség végrehajtása érdekében
a) a 20. melléklet szerinti adattartalommal kiállított értesítőlap vagy
b) az ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal, nem ügydöntő végzés esetén véglegessé válási záradékkal és
eredeti aláírással ellátott rendelkező részének
megküldésével intézkedik az elsőfokon eljáró bíróság székhelye szerint illetékes törvényszéken működő GH-nál.
(2) Ha a  bűnügyi költséget az  ügyészség állapította meg, a  további jogorvoslattal nem támadható határozatának
egy kiadmányát megküldi az  illetékes GH-nak. A  GH a  végrehajtás foganatosítása érdekében a  határozatot olyan
záradékkal látja el, amely szerint a határozat a Vht. 10. §-a szerinti végrehajtható okiratnak minősül, és azt megküldi
a Vht. 32. § (1) bekezdése szerint illetékes törvényszéki végrehajtónak.
84. § (1) A GH az elítéltet a bűnügyi költség megfizetésére önkéntes teljesítésre utalással hívja fel azzal, hogy azt a felhívás
kézhezvételétől számított tizenöt napon belül fizesse be a  bíróság nevére nyitott központosított beszedési
számlájára. A GH a felhíváshoz postai befizetési lapot csatol, amelyen az előírási tételszámot feltünteti, egyidejűleg
tájékoztatja az elítéltet az elektronikus fizetéshez szükséges központosított beszedési számlaszámról, és az iratokat
határidős nyilvántartásba helyezi.
(2) Halasztás vagy részletfizetés engedélyezése esetén a felhívást olyan időpontban kell kibocsátani, hogy a kötelezett
a fizetési kötelezettségét a halasztás vagy a részletfizetés határidejéig teljesíteni tudja.
(3) Ha az  elítélt a  felhívás ellenére fizetési kötelezettségének nem tett eleget, halasztás vagy részletfizetés
engedélyezése esetén a  befizetésre meghatározott határnapot, vagy a  részlet befizetését elmulasztotta, a  GH
a  –  tízezer forintot meghaladó – bűnügyi költség, vagy a  bűnügyi költségből meg nem fizetett összeg behajtása
végett – az addigi befizetés adatainak közlése és az értesítőlap másolatának vagy az ügydöntő határozat rendelkező
része jogerősítési záradékkal ellátott kiadmányának egyidejű megküldése mellett – a  törvényszéki végrehajtói
ügykezelő irodát keresi meg.
(4) Ha a  bíróság a  magánvádlót, a  pótmagánvádlót, a  védőt, a  szakértőt, a  tanút vagy a  kiskorú gondozását ellátó
nagykorú személyt a  mulasztásával felmerült bűnügyi költségek megfizetésére kötelezte, az  (1)–(3)  bekezdés
rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
(5) A GH az államot illető bűnügyi költséget a törvényszéki végrehajtói ügykezelő iroda értesítéséig, de legfeljebb a Vht.
értelmében a követelés elévüléséig tartja nyilván.
(6) Az  ügyészség által megállapított bűnügyi költség esetén a  GH az  (1)–(3)  bekezdés rendelkezéseinek megfelelő
alkalmazásával jár el.
85. § (1) Ha a  bíróság a  Be. 813.  §-a alapján a  pótmagánvádlót a  bűnügyi költség megfizetésére kötelezi, a  határozatában
felhívja a  pótmagánvádlót, hogy a  büntetőeljárás során keletkezett ügyiratokról kiadott másolat illetékét külön
felhívásra az állam javára fizesse meg.
(2) A  kezelőiroda a  pótmagánvádlót terhelő illetékről értesítést állít ki, amely tartalmazza a  végrehajtáshoz
szükséges adatokat. Az  illetékre vonatkozó értesítést a kezelőiroda az állami adó- és vámhatóság által erre a célra
rendszeresített nyomtatványon az adós lakóhelye szerinti állami adó- és vámhatóságnak küldi meg.
42. Egyetemleges kötelezettség 86. § (1) Ha a  bíróság az  államot megillető bűnügyi költség megfizetésére egyetemleges kötelezettséget állapít meg,
az  értesítőlapot az  első helyen megnevezett elítéltre vonatkozóan állítja ki és azon tünteti fel a  további elítéltek
adatait.
(2) Ha a  bíróság az  államot illető bűnügyi költség megfizetésére egyetemleges kötelezettséget állapított meg, és
a  tartozást a  felhívásban meghatározott idő alatt egyik kötelezett sem fizette meg, vagy csak részletfizetést
teljesítettek, a tízezer forintot meg nem haladó tartozás behajtása érdekében – a végrehajtási eljárást – elsősorban
azzal a kötelezettel szemben kell megindítani, akinél feltehetőleg vagy a bírósági iratok adataiból megállapíthatóan
a  behajtás leginkább biztosítottnak látszik. A  tízezer forintot meghaladó tartozás behajtását mindegyik
egyetemlegesen kötelezettel szemben egyszerre kell megkísérelni.
(3) A  végrehajtási eljárást az  egyetemlegesen kötelezettekkel szemben mindaddig folytatni kell, amíg a  tartozást
teljesen ki nem egyenlítették. A  tartozás teljes kiegyenlítése után esetleg behajtott vagy befizetett összeget
a túlfizető részére kell visszafizetni, ha vele szemben nem áll fenn egyéb igazságügyi követelés.
(4) Ha a kötelezettet bűnügyi költség megfizetése önállóan és egyetemlegesen is terheli, az általa befizetett vagy tőle
levont pénzösszeget elsőként a kötelezettet önállóan terhelő fizetési kötelezettség teljesítéseként kell elszámolni.
43. A biztosíték 87. § (1) A Be. 757. §-a alapján biztosíték letétbe helyezésének engedélyezéséről, ha arról
a) a bíróság rendelkezett, a bíróság az engedélyező végzés,
b) az ügyészség rendelkezett, az ügyészség a további jogorvoslattal nem támadható határozat
megküldésével értesíti a GH-t.
(2) Biztosíték letétbe helyezésének engedélyezése esetén a GH a biztosítékot a befizetéskor előírja.
 (3) A  GH a  biztosíték letétbe helyezéséről az  engedélyező határozattal és a  letétbe helyezés igazolásával értesíti
az idegenrendészeti központi adatkezelő szervet, és – a számlaszám közlésével – az ügyben eljáró bíróságot, illetve
ügyészséget.
88. § (1) A bíróság az eljárás jogerős befejezése után a biztosíték elszámolásáról rendelkező határozat kiadmányát megküldi
a biztosítékot kezelő GH-nak.
(2) Ha az eljárás jogerős befejezésekor a bíróság
a) a pénzbüntetésről, a vagyonelkobzásról vagy az államot illető bűnügyi költségről rendelkezett,
b) a polgári jogi igénynek helyt adott
– a  számlaszám megjelölésével – az  ügydöntő határozat jogerősítési záradékkal ellátott rendelkező részének
megküldésével értesíti a GH-t.
(3) A GH a biztosítékot a bíróság határozatának rendelkezése szerint számolja el.
 (4) Ha a  biztosíték összege nem elegendő a  pénzbüntetés, a  vagyonelkobzás, vagy a  bűnügyi költség elszámolására,
a  biztosíték összegét meghaladó rész végrehajtása iránt a  bíróság rendelkezése esetén – ideértve a  bűnügyi
együttműködés, illetve jogsegély kérelmet is – intézkedni kell.
(5) Ha a  Be. 761.  §-a alapján a  biztosíték a  terheltnek visszajár, a  GH a  bíróság, illetve az  ügyészség határozatának
beérkezése után – a (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti követelés összegének levonását követően – a visszafizetést
teljesíti.
(6) Ha rendkívüli jogorvoslat folytán hozott határozat alapján a  biztosíték a  terheltnek visszajár, az  elsőfokú
bíróság az  erről rendelkező határozata kiadmányának megküldésével azt a  GH-t értesíti, amelyik a  biztosítékot
az alapeljárásban kezelte.
44. Szabálysértés miatt alkalmazott jogkövetkezmény 89. § (1) Ha a  bíróság a  felmentő ítéletében a  Be. 573.  § (1)  bekezdése alapján szabálysértés miatt jogkövetkezményt
alkalmaz, az  ügydöntő határozat rendelkező részének jogerősítési záradékkal ellátott kiadmányát a  végrehajtás
végett annak az ügyben egyébként hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szabálysértési hatóságnak küldi meg,
amely a külön jogszabály szerint a határozat végrehajtása iránt intézkedik.
(2) Ha a bíróság a büntetőeljárás során lefoglalt dolognak
a) szabálysértés miatt való elkobzását,
b) kiadását, vagy
c) megsemmisítését
rendelte el, az  ügydöntő határozat rendelkező részének jogerősítési záradékkal ellátott kiadmányát
a bűnjelkezelőnek is megküldi.
(3) A bíróság a (2) bekezdés szerint jár el akkor is, ha a lefoglalt és kiadni rendelt dolgot már előzetesen értékesítették.
45. A rendbírság, a pénzbírság és az elővezetés költségének megfizetése
90. § (1) A bíróság
a) a büntetőügyben alkalmazott rendbírságról szóló véglegessé vált,
b) a polgári eljárás során kiszabott pénzbírságról szóló jogerős,
c) az  alapos végrehajtási kifogás esetén a  végrehajtót az  állam felé terhelő befizetési kötelezettségről szóló
jogerős
határozatát az illetékes GH-nak kell megküldeni. (2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  GH eljárására az  51–52.  §-ban, továbbá – a  (3)  bekezdésben meghatározott
kivétellel – az 53. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
(3) Ha a  kötelezett a  rendbírságot a  felhívásban megjelölt határidőben nem fizette meg, és a  rendbírság
szabadságvesztésre átváltoztatásának van helye, a  GH értesíti a  rendbírságot kiszabó határozatot meghozó
bíróságot az átváltoztatás érdekében.
(4) A bíróság a rendbírságot helyettesítő elzárásról a 19. melléklet szerinti adattartalommal értesítőlapot állít ki, és azt
az átváltoztató végzés egy kiadmányával a bv. csoportnak, az átváltoztató végzés egy kiadmányát a GH-nak küldi
meg. A bv. csoport a továbbiakban a 41–43. § megfelelő alkalmazásával jár el.
(5) Ha a  rendbírságot a  Be. 127.  § (5)  bekezdése alapján az  ügyészség vagy a  nyomozó hatóság szabta ki, annak
megfizetésére a  kötelezettet az  önkéntes teljesítésre utalva hívja fel. Ha a  kötelezett a  rendbírságot a  felhívásban
megjelölt határidőben nem fizette meg, és a Be. 128. § (2) bekezdése alapján elzárásra átváltoztatásnak van helye,
az ügyészség, illetve a nyomozó hatóság indítványozza a bíróságnál a rendbírság elzárásra történő átváltoztatását.
Ha a bíróság a rendbírság elzárásra történő átváltoztatásáról határoz, a továbbiakban a (4) bekezdés szerint jár el.
(6) Ha az  ügyészség, illetve a  nyomozó hatóság által kiszabott rendbírságot a  kötelezett a  felhívásban megjelölt
határidőben nem fizette meg, és a  Be. 128.  § (2)  bekezdése alapján elzárásra átváltoztatásnak nincs helye,
az  ügyészség, illetve a  nyomozó hatóság a  végrehajtható határozat egy kiadmányát megküldi a  Vht. 32.  §
(1) bekezdése szerint illetékes törvényszéki végrehajtónak.
(7) Ha a  rendbírságot annak elzárásra történő átváltoztatását követően fizetik meg, a  bíróság, illetve a  bv.  intézet
az 54. § megfelelő alkalmazásával jár el.
(8) A  közjegyző az  általa kiszabott pénzbírságnak a  székhelye szerint illetékes törvényszék bevételi számlája javára
történő megfizetésére a  kötelezettet önkéntes teljesítésre utalva – a  pénzbírságot kiszabó határozat ügyszámára
hivatkozással – hívja fel. Ha a kötelezett a pénzbírság megfizetését a megjelölt határidő lejártától számított harminc
napon belül a közjegyzőnél nem igazolta, a közjegyző a végrehajtható határozat egy kiadmányát megküldi annak
a GH-nak, amelynek a területén a székhelye található. A GH a végrehajtás foganatosítása érdekében a határozatot
olyan záradékkal látja el, amely szerint a  határozat a Vht. 10.  §-a szerinti végrehajtható okiratnak minősül, és azt
megküldi a Vht. 32. § (1) bekezdése szerint illetékes törvényszéki végrehajtónak.
91. § (1) A  bíróság a  büntetőeljárásban, a  Bv.  tv. alapján, illetve polgári peres vagy nemperes eljárásban elrendelt
elővezetéssel felmerült költség viseléséről szóló véglegessé vált, illetve jogerős határozatát a  foganatosító szerv
szerint
a) az illetékes megyei rendőr-főkapitányságnak,
b) a rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó illetékes szervének,
c) a rendőrség terrorizmust elhárító szervének vagy
d) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal illetékes szervének
küldi meg.
(2) Az  (1) bekezdésben meghatározott esetben, ha a kötelezett a költséget a  felhívásban megjelölt határidőben nem
fizette meg, az intézkedésre kötelezett szerv a határozat megküldésével intézkedik a végrehajtás érdekében a Vht.
32.  § (1)  bekezdése szerint illetékes törvényszéki végrehajtónál azzal, hogy meg kell jelölni azt a  számlaszámot,
ahová a befolyt összeget át kell utalni.
(3) A  büntetőeljárásban az  ügyészség, a  nyomozó hatóság, illetve a  Bv.  tv. alapján a  BVOP az  általa elrendelt
elővezetéssel felmerült költség megfizetésére – illetékes szerve útján – a  kötelezettet önkéntes teljesítésre utalva
hívja fel. Ha a kötelezett a költséget a felhívásban megjelölt határidőben nem fizette meg, az ügyészség, a nyomozó
hatóság, illetve a  BVOP – illetékes szerve útján – a  végrehajtás érdekében a  (2)  bekezdésben meghatározottak
szerint intézkedik.
(4) A  GH a  végrehajtói letéti számlára befolyt összeget a  törvényszéki végrehajtó rendelkezése alapján utalja át
a végrehajtást kérő szerv által megjelölt számlára.
46. Halasztás és részletfizetés engedélyezése rendbírság és az államot illető bűnügyi költség
megfizetésére
92. § (1) A bíróság
a) a Be. 443. § (1) bekezdése alapján a rendbírság vagy
b) a Be. 843. § (1) bekezdése alapján az államot illető bűnügyi költség
megfizetésének elhalasztása vagy részletekben történő fizetésének engedélyezése iránti kérelem beérkezését
követően – ha a  leadás még nem történt meg az  értesítőlap egyidejű megküldésével, egyéb esetben az  előírási
tételszámra hivatkozással – a GH útján az  illetékes törvényszéki végrehajtói ügykezelő irodát keresi meg a fedezet
biztosítása érdekében a foglalás foganatosítása végett.
(2) A  bíróság a  halasztás és részletfizetés engedélyezéséről szóló határozatát, és a  Be. 578.  § (1)  bekezdése szerint
lefolytatott eljárás kivételével a  foglalási jegyzőkönyv másolatát – az előírási tételszámra hivatkozással – a GH-nak
küldi meg. A bíróság halasztást vagy részletfizetést engedélyező határozatát a GH megküldi az illetékes törvényszéki
végrehajtói ügykezelő irodának.
47. A bűnügyi költség és a rendbírság elengedése
93. § (1) Ha az  államot illető bűnügyi költség megfizetésének elengedésére irányuló kérelmet terjesztenek elő, a  bíróság
az  igazságügyért felelős miniszter döntéséig intézkedik a  GH-nál a  végrehajtás függőben tartása iránt, kivéve, ha
a  bűnügyi költséggel összefüggésben már foglalásra került sor a  halasztás vagy a  részletfizetés engedélyezése
körében.
(2) Ha a  rendbírság megfizetésének elengedésére irányuló kérelmet terjesztenek elő, és a  bíróság az  igazságügyért
felelős miniszter döntéséig a  végrehajtást félbeszakította, az  erről szóló határozatát – az  előírási tételszámra
hivatkozással – megküldi a GH-nak.
XV. FEJEZET
EGYES KÉNYSZERINTÉZKEDÉSEK VÉGREHAJTÁSA 48. Az őrizetbe vétel
94. § Ha a bíróság a tárgyalás rendjének fenntartása körében a Be. 274. § (2) bekezdés c) pontja alapján a vádlott őrizetbe
vételét rendelte el, ennek foganatosítására a  határozatának megküldésével – szükség szerint rövid úton vagy
telefaxon – a bíróság székhelye szerint illetékes rendőrkapitányságot keresi meg.
49. A letartóztatás 95. § (1) A  bíróság a  terhelt letartóztatásának elrendeléséről, meghosszabbításáról, fenntartásáról vagy megszüntetéséről
szóló határozata meghozatalával egyidejűleg a  vádemelés előtt a  21.  melléklet, a  vádemelés után a  22.  melléklet
szerinti adattartalommal kiállított értesítőlappal intézkedik a végrehajtás iránt.
(2) Ha bíróság a letartóztatás megszüntetéséről határozott, az (1) bekezdés szerinti értesítőlapnak kizárólag
a) a terhelt személyazonosító adatait,
b) a határozatra és az eljáró bíróságokra, illetve ügyészségre vonatkozó adatokat,
c) a bíróság rendelkezését,
d) a keltezést és aláírást, valamint
e) a bírói rendelvényt
kell tartalmaznia.
(3) A  vádemelés után a  22.  melléklet szerinti értesítőlap vádemelésre vonatkozó adatai mellőzendők, ha a  bíróság
a nem jogerős ügydöntő határozat meghozatalát követően dönt a letartóztatás tárgyában.
(4) Ha a  letartóztatás megszüntetéséről szóló határozat ellen az ügyészség a Be. 483. § (2) bekezdés a) pontja szerinti
halasztó hatályú fellebbezést jelentett be, az értesítőlapot az a bíróság állítja ki, amelynek eljárásában a határozat
véglegessé vált.
(5) Ha a  bíróság távoltartás vagy bűnügyi felügyelet biztosítására megállapított óvadék mellett szüntette meg
a letartóztatást, az értesítőlapot csak az óvadék befizetésének igazolását követően állítja ki.
(6) A bíróság, ha olyan terhelt letartóztatását rendeli el, aki – akár az adott, akár más büntetőügyben elrendelt – a Be.
281.  § (2)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti bűnügyi felügyelet hatálya alatt áll, a  határozatát a  kijelölt lakás, egyéb
helyiség, intézmény helye szerint illetékes rendőrkapitányságnak, illetve annak a rendőrkapitányságnak is megküldi,
ahol a terheltnek meghatározott időközönként és módon jelentkeznie kell.
96. § (1) Ha a vádemelés előtti feladatkörben eljáró bíróság a letartóztatás elrendeléséről, illetve meghosszabbításáról dönt,
és a  terheltet előállították, az  értesítőlapot és a  határozatának kiadmányát a  terheltet előállító rendőrnek vagy
bv. őrnek adja át.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti bíróság a  letartóztatás meghosszabbításáról meghallgatáson kívül határoz,
az értesítőlapot és határozatának kiadmányát a kezelőirodának soron kívül adja át.
(3) A (2) bekezdés esetében a kezelőiroda az értesítőlapot az érkezés napján azonnal a letartóztatást foganatosító
a) bv. intézetnek,
b) rendőrségi fogda helye szerint illetékes rendőri szervnek vagy
c) javítóintézetnek
küldi meg.
(4) Ha a  határozat ellen fellebbezést jelentettek be, a  másodfokú bíróság határozatát a  kezelőiroda útján küldi meg
a letartóztatást foganatosító rendőrségi fogdának, javítóintézetnek vagy bv. intézetnek.
97. § (1) Ha a  bíróság a  vádemelés után a  letartóztatást az  elfogatóparancs alapján előállított vagy a  bűnügyi felügyelet
magatartási szabályainak megszegése miatt őrizetbe vett vádlottal szemben rendeli el, az értesítőlapot az előállító
rendőrnek adja át.
(2) Ha a  bíróság a  vádemelés után tárgyaláson rendeli el a  terhelt letartóztatását, a  bíróság a  székhelyén működő
bv. intézet parancsnokától bv. őr kirendelését kéri, és a terheltet, valamint az értesítőlapot a bv. őrnek adja át.
(3) Ha a bíróság székhelyén nincs bv. intézet vagy a bv. őr kirendelésének akadálya van, a letartóztatás foganatosítása
végett a terhelt bv. intézetbe történő kísérése iránt a bíróság székhelye szerinti rendőrkapitányságot keresi meg.
(4) A bíróság a határozatának kiadmányát is átadja az előállító rendőrnek, illetve a bv. őrnek, vagy ha az írásba foglalásra
később kerül sor, a kezelőiroda útján megküldi a letartóztatást foganatosító bv. intézetnek vagy javítóintézetnek.
98. § Ha a  bíróság a  letartóztatást fenntartja vagy megszünteti, a  tanács elnöke az  értesítőlapot a  terheltet előállító
bv. őrnek vagy rendőrnek, ha pedig a terhelt előállítására nem került sor, a kezelőirodának adja át. A  letartóztatás
megszüntetése esetén a  bíróság a  szabadítás érdekében a  8.  § (4) és (5)  bekezdésének megfelelő alkalmazásával
jár el.
99. § (1) Ha a bíróság a letartóztatást a tárgyaláson szünteti meg, és a terhelt a fogvatartást foganatosító bv. intézetbe, illetve
javítóintézetbe visszaszállítását nem kéri, a bíróság a terhelt részére igazolást állít ki, amely tartalmazza
a) a bíróság megjelölését és ügyszámát,
b) a letartóztatás megszüntetését, a határozat számát és keltét,
c) a terhelt nevét, születési helyét, anyja nevét és lakóhelyét.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben, ha a  terhelt a  tizennyolcadik életévét még nem töltötte be, és a  bv.  intézetbe,
illetve a  javítóintézetbe visszaszállítását nem kéri, de törvényes képviselője jelen van, a  kiskorú terheltet és
a kiállított igazolást a bíróság a törvényes képviselőnek adja át.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti feltételek hiányában a  bíróság a  gyermekek védelméről szóló törvény értelmében
a  felügyelet nélkül maradó kiskorú terheltnek a  bv.  intézetbe, illetve a  javítóintézetbe történő visszaszállítása
iránt intézkedik, azzal, hogy a  bv.  intézetnek, illetve a  javítóintézetnek huszonnégy órán belül gondoskodni kell
a hazajuttatásáról.
100. § (1) Ha a letartóztatás tartama a vádemelés után az elrendeléstől vagy a fenntartástól számítva az egy évet meghaladja,
a bíróság az egy év leteltét követően azonnal, ezt követően a Be. 291. § (2) bekezdésében meghatározott határidő
lejárta előtt egy hónappal az ügy iratait – a letartóztatás indokoltságának a Be. 291. § (1) bekezdés b) pontja szerinti
felülvizsgálata végett – a másodfokú bíróságnak küldi meg.
(2) Ha az iratok megküldése a büntetőeljárás befejezését jelentősen késleltetné, csak a letartóztatás felülvizsgálatához
szükséges iratokat vagy ezek másolatát kell megküldeni.
(3) A  másod- és harmadfokú bíróság a  letartóztatás felülvizsgálata alapján hozott határozatról értesítőlapot állít ki,
amelyet a fogvatartást foganatosító bv. intézetnek vagy javítóintézetnek küld meg.
101. § (1) A tanács elnöke engedélyezheti, hogy a letartóztatott a hozzátartozójával a tárgyalás szünetében vagy a tárgyalás
befejezése után az  ügyre nem tartozó kérdésben beszélgetést folytasson. A  tanács elnöke a  beszélgetést akár
a tárgyalás szünetében, akár a tárgyalás befejezése után kizárólag a tárgyalóteremben vagy kifejezetten erre a célra
kialakított más helyiségben engedélyezheti tizenöt percnél nem hosszabb időtartamra. Az  engedélyt a  tanács
elnöke azt követően adhatja meg, hogy a  hozzátartozók személyazonosságát és kapcsolattartásra jogosultságát
az előállítást foganatosító bv. őr, illetve rendőr ellenőrizte.
(2) A  letartóztatott az  előállítást foganatosító bv.  őr, illetve rendőr jelenlétében egyidejűleg legfeljebb négy
hozzátartozójával folytathat beszélgetést. A  bv.  őr, illetve a  kísérő rendőr a  kapcsolattartást a  Bv.  tv. 402.  §
(1) bekezdése alapján ellenőrzi és az a Bv. tv. 177. § (6) bekezdése esetén megszakítható.
(3) A tanács elnöke a letartóztatott előéletére, a vád tárgyává tett bűncselekményre és a bv. őr által jelentett biztonsági
kockázati besorolásra figyelemmel utasítást adhat arra, hogy a  bv.  őr, vagy a  kísérő rendőr a  tárgyalóteremben
a letartóztatottról a bilincset levegye.
(4) Ha a  tanács elnöke úgy rendelkezik, hogy az  alkalmazott mozgást korlátozó eszközt a  letartóztatottról el kell
távolítani, a  bv.  őr vagy a  kísérő rendőr az  erre vonatkozó rendelkezést – az  (5)  bekezdésben meghatározott
kivétellel – köteles végrehajtani.
(5) A  kettős bilincsben előállított, különösen veszélyes vagy fokozott őrzés alatt álló letartóztatottról a  vezető bilincs
biztonsági okból nem távolítható el. A  vezető bilincset ez  esetben is úgy kell alkalmazni, hogy az  a  terheltet
az írásban ne akadályozza.
102. § (1) Ha a bíróság a szabadlábon levő terhelt letartóztatását rendeli el, megvizsgálja, hogy a terheltnek van-e felügyelet
nélkül maradó kiskorú gyermeke, vagy van-e más olyan személy, akinek gondozását a  terhelt látja el. A  terheltet
nyilatkoztatni kell, hogy a kiskorúról, illetve az általa gondozott más személyről hogyan kíván gondoskodni.
(2) Ha a terhelt kiskorú gyermeke felügyelet nélkül marad, a bíróság erről értesíti a terhelt által megjelölt, a felügyelet
ellátására alkalmas hozzátartozót vagy más személyt. Ilyen személy hiányában a  kiskorú gyermek lakó- vagy
tartózkodási helye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal gyermekvédelmi és gyámügyi feladatkörében
eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalát keresi meg, hogy a  kiskorú gyermek ideiglenes hatályú elhelyezéséről
gondoskodjon. A  terhelt által gondozott más személyről a  gondozott személy tartózkodási helye szerint illetékes
helyi önkormányzatot kell értesíteni.
(3) Szabadlábon levő terhelt letartóztatása esetén a  tanács elnöke a  terhelt lakó- vagy tartózkodási helye, vagy ha
a  vagyon feltalálási helye ettől eltér, a  vagyon feltalálási helye szerint illetékes önkormányzat megkeresésével
gondoskodik a terhelt vagyonának és lakásának biztonságba helyezéséről is.
(4) A  tanács elnöke a  (2) és (3)  bekezdés alapján tett intézkedésről és annak eredményéről a  terheltet három napon
belül értesíti.
50. Eljárás előzetes kényszergyógykezelés elrendelése, fenntartása, meghosszabbítása vagy
megszüntetése esetén
103. § (1) A  bíróság – a  Be. 483.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott kivétellel – a  terhelt előzetes
kényszergyógykezelésének elrendeléséről, meghosszabbításáról, fenntartásáról vagy megszüntetéséről szóló
határozata meghozatalával egyidejűleg a  vádemelés előtt a  21.  melléklet, a  vádemelés után a  22.  melléklet
szerinti adattartalommal kiállított értesítőlappal intézkedik azzal, hogy az  értesítőlap adattartalmára a  95.  § (2) és
(3) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
(2) Ha az  előzetes kényszergyógykezelés megszüntetéséről szóló határozat ellen az  ügyészség halasztó hatályú
fellebbezést jelentett be, az  értesítőlapot az  a  bíróság állítja ki, amelynek eljárásában a  határozat jogerőre
emelkedett.
(3) Ha a  terhelt az előzetes kényszergyógykezelés elrendelésekor letartóztatásban van vagy a Be. 281. § (2) bekezdés
a) vagy c)  pontja szerinti bűnügyi felügyelet hatálya alatt áll, és a  bíróság az  előzetes kényszergyógykezelés
elrendeléséről szóló határozatában a letartóztatás, illetve a bűnügyi felügyelet megszüntetéséről rendelkezik,
a) a  letartóztatás megszüntetését az  előzetes kényszergyógykezelés elrendeléséről kiállított értesítőlapon
feltünteti,
b) bűnügyi felügyelet esetén határozatát a  kijelölt lakás, egyéb helyiség, intézmény helye szerint illetékes
rendőrkapitányságnak, illetve annak a  rendőrkapitányságnak küldi meg, ahol a  terheltnek meghatározott
időközönként és módon jelentkeznie kell.
(4) Az értesítőlaphoz mellékelni kell a betegre vonatkozó kórrajz és orvosszakértői vélemény másolatát.
 (5) Előzetes kényszergyógykezelés elrendelése esetén bv. őrön a betegkísérőt, bv. intézeten az IMEI-t is érteni kell.
 (6) Ha a bíróság az előzetes kényszergyógykezelés elrendeléséről a vádemelés előtt dönt, a 96. §, ha a vádemelés után
dönt, a 97. § megfelelő alkalmazásával jár el.
 (7) A  terheltnek az  IMEI-be szállítása tekintetében a  kényszergyógykezelés végrehajtásának szabályai irányadók
azzal az eltéréssel, hogy a bíróság az értesítőlap és határozata kiadmányának az átadásával a betegnek az  IMEI-be
szállítás végett a  rendőrség útján intézkedik, ha a  terhelt letartóztatását rendőrségi fogdán vagy javítóintézetben
foganatosították.
(8) Ha a terhelt előállítására nem került sor, a bíróság az értesítőlapot a kezelőirodának adja át, amely azt az  IMEI-nek
küldi meg. Az előzetes kényszergyógykezelés megszüntetése esetén a bíróság a szabadítás érdekében a 8. § (4) és
(5) bekezdésének megfelelő alkalmazásával jár el.
51. Elmeállapot megfigyelésének elrendelése 104. § (1) A  bíróság, ha a  Be. 195.  §-a alapján a  terhelt elmeállapotának megfigyelését rendeli el, vagy a  megfigyelést
meghosszabbítja és a  terhelt fogva van, a  határozat kiadmányát megküldi az  IMEI-nek, továbbá a  terhelt IMEI-be
szállítása végett a fogvatartást foganatosító bv. intézetnek, rendőrségi fogdának vagy javítóintézetnek.
(2) Javítóintézetben fogva tartott terhelt esetében a bíróság a szállítás érdekében a rendőrség útján intézkedik.
 (3) Ha a terhelt szabadlábon van, a bíróság a terhelt beutalása iránt az elmeállapot megfigyelésére kijelölt pszichiátriai
fekvőbeteg-intézetnél intézkedik, a  véglegessé válási záradékkal ellátott határozata kiadmányának és a  terhelt
egészségi állapotára vonatkozó ügyirat megküldésével.
52. Intézkedés a külföldre utazási tilalom biztosítására 105. § (1) Ha a terhelt úti okmányát a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény (a továbbiakban: Utv.) 16. § (2) bekezdése
alapján az  ügyészség, illetve a  bíróság veszi el, akkor a  bíróság az  úti okmányt az  Utv. 16.  § (5)  bekezdésében
meghatározott, az úti okmány visszatartását végrehajtó szervnek küldi meg.
(2) Ha a  terhelt bevándorolt, letelepedett jogállású, hontalan, menekültként, oltalmazottként vagy menedékesként
elismert, az Utv. 16. § (2) bekezdése alapján az ügyészség, illetve a bíróság
a) a  magyar hatóság által kiállított úti okmánya visszavonása érdekében, azt az  idegenrendészeti hatóságnak
vagy a menekültügyi hatóságnak, b) a külföldi állam által kiállított úti okmányát az idegenrendészeti hatóságnak
küldi meg.
53. Az óvadék 106. § (1) Az  óvadékot a  bíróságon kezelt letétekről szóló igazságügyi miniszteri rendelet szabályai szerint kell letétbe
helyezni. A  bíróság az  óvadékot megállapító véglegessé vált határozat közlésekor tájékoztatja a  terheltet, illetve
a  védőt az  óvadéknak elektronikus fizetéssel való teljesítésének lehetőségéről, átutalás esetére az  óvadékot
letétként kezelő bíróság (a továbbiakban: letétkezelő bíróság) letéti számlája számlaszámának megadásával.
(2) A  kezelőiroda azonnal – lehetőség szerint egy órán belül – bemutatja a  letétkezelő bíróság által megküldött,
az óvadék befizetéséről kiállított igazolást (a továbbiakban: befizetési lap).
(3) Ha a terhelt a meghallgatáson jelen van, és az óvadék letételét a terhelt vagy a védő nyomban vállalja, a terheltet
előállító bv. őr, illetve rendőr, továbbá a letartóztatás foganatosítása végett jelen lévő rendőr a bíróság rendelkezése
szerint a terheltet mindaddig nem engedi szabadon, amíg – az óvadék befizetésének igazolása alapján – a bíróság
a letartóztatás megszüntetéséről hozott véglegessé válási záradékkal ellátott határozat kiadmánya és az értesítőlap
átadásával így nem rendelkezik.
(4) Ha az  óvadék befizetéséig a  terhelt fogva van, és az  óvadék befizetését igazolták, a  bíróság a  letartóztatás
megszüntetéséről hozott véglegessé válási záradékkal ellátott határozat kiadmánya és az  értesítőlap
megküldésével, szükség esetén telefaxon való továbbításával és rövid úton történő megerősítésével azonnal értesíti
a letartóztatást foganatosító szervet. A letartóztatást foganatosító szerv visszahívással ellenőrizheti az értesítő szerv
kilétét.
(5) Ha az  óvadék ellenében a  terhelt letartóztatásának megszüntetését kimondó határozat ellen az  ügyészség,
vagy a  pótmagánvádló fellebbezést jelentett be, az  a  bíróság, amelynek eljárásában az  óvadék megállapítása
véglegessé vált, az óvadék befizetésének igazolását követően, a  letartóztatás megszüntetéséről hozott véglegessé
válási záradékkal ellátott határozat kiadmánya és az  értesítőlap megküldésével, szükség esetén telefaxon
való továbbításával és rövid úton való megerősítésével azonnal értesíti a  fogva tartást foganatosító szervet.
A fogvatartást foganatosító szerv visszahívással ellenőrizheti, hogy mely szerv értesíti.
(6) Ha az  (5)  bekezdésben meghatározott esetben az  a  bíróság, amelynek eljárásában az  óvadék megállapítása
véglegessé vált, az iratokat már visszaküldte, az óvadék befizetésének igazolását követően a szabadítás érdekében
az elsőfokú határozatot hozó bíróság intézkedik.
(7) Ha a  bíróság az  óvadékot megállapító határozatot a  vádemelés előtt hozta, a  befizetési lap másolatát megküldi
az eljáró nyomozó hatóságnak a nyomozati iratokhoz történő csatolás végett.
107. § (1) Ha az óvadék összegét a letevőnek azért kell visszaadni, mert
a) a  letartóztatását más ügyben rendelték el, az  óvadék megállapításáról rendelkező elsőfokú bíróság, illetve
a vádemelés után az eljáró bíróság, vagy
b) a  személyi szabadságot érintő bírói engedélyes kényszerintézkedés a  Be. 288.  § (4)  bekezdése alapján
megszűnt, az eljáró bíróság
külön határozattal dönt az óvadék visszaadásáról.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a bíróság a határozatában arról is rendelkezik, hogy az óvadék
a letevőnek visszajár.
(3) Ha a  Be. 288.  § (4)  bekezdésében meghatározott, az  óvadék visszaadását megalapozó határozatot az  ügyészség
hozta, a  határozatát megküldi annak a  bíróságnak, amely az  óvadékot elsőfokon megállapította. Ennek alapján
az óvadék megállapításáról rendelkező elsőfokú bíróság határoz az óvadék visszaadásáról.
(4) Az óvadék visszaadását kimondó határozat a Be. vonatkozó rendelkezésein túl tartalmazza
a) az óvadék összegét betűvel és számmal kiírva,
b) a letétkezelő bíróság megnevezését,
c) az óvadék befizetésének dátumát,
d) az óvadék letéti nyilvántartási tételszámát,
e) az  óvadék letevőjének nevét, a  lakóhelyét, a  személyazonosságának igazolására szolgáló okmány
azonosítóját, és ha banki átutalást kért, a bankszámlaszámát.
 (5) Ha a terhelt letartóztatását más büntetőügyben elrendelték, a letartóztatást elrendelő bíróság határozatát megküldi
annak a bíróságnak, amely az óvadék megállapítása tárgyában elsőfokon határozott.
(6) Ha a  Be. 288.  § (1) és (2)  bekezdése alapján a  letevő elveszti a  jogát az  óvadék visszaadására, erről a  terhelt
letartóztatását elrendelő bíróság – a (4) bekezdés a)–e) pontja szerinti adatokat is tartalmazó – határozatában külön
rendelkezik.
(7) A bíróság az óvadék visszaadásáról rendelkező és az óvadék visszaadás jogának elvesztését megállapító határozatát,
kivéve, ha a  határozat kizárólag erre vonatkozóan tartalmaz rendelkezést, véglegessé válási záradékkal és eredeti
bírói aláírással ellátott határozatát megküldi a letétkezelő bíróságnak.
54. A szabadságvesztés végrehajtását biztosító intézkedés 108. § (1) A  Bv.  tv. 38.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott, a  szabadságvesztés végrehajtásának biztosítására irányuló
intézkedés elrendeléséről szóló határozat tartalmazza
a) azt a területet vagy körzetet, amelyet a terhelt engedély nélkül nem hagyhat el,
b) a  rendőrség megjelölését és a  jelentkezés módját, ha a  bíróság előírta az  időszakos jelentkezési
kötelezettséget a rendőrségen.
 (2) A bíróság határozatának kiadmányát haladéktalanul megküldi a Bv.  tv. 38. § (3) bekezdése alapján meghatározott
terület, körzet, a  terhelt lakóhelye vagy tartózkodási helye, ezek hiányában tényleges tartózkodási helye szerint
illetékes rendőrkapitányságnak, továbbá, ha a  lakóhely vagy tartózkodási hely megváltoztatásának tilalmáról
rendelkezett, a lakcímnyilvántartó szervnek.
55. Elővezetés elrendelése 109. § (1) Az elővezetést elrendelő határozat tartalmazza:
a) az elővezetendő személy nevét, születési helyét, idejét, anyja nevét, lakcímadatait;
b) az eljárás alapjául szolgáló cselekmény megjelölését;
c) az elővezetés elrendelésének okát;
d) az elővezetés helyét, idejét és módját.
(2) Az  elővezetés foganatosítására a  bíróság – határozatának megküldésével – a  terhelt vagy a  tanú lakóhelye vagy
tartózkodási helye, ezek hiányában tényleges tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságot keresi meg.
(3) A  Magyar Honvédség és a  rendvédelmi szervek hivatásos és szerződéses állományú tagjainak elővezetése esetén
a  bíróság az  érintett személy elöljáróját keresi meg, ha a  végrehajtást az  elöljáró foganatosítja, egyéb esetben
az érintett személy elöljáróját az elővezetés elrendeléséről értesíti.
56. Az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele az elektronikus adat eltávolításával
110. § (1) Ha a  bíróság határozatában a  tárhelyszolgáltatót az  elektronikus adat ideiglenes eltávolításának visszaállítható
módon történő végrehajtására kötelezi, az  elektronikus adatot és a  kötelezettet a  69.  § (1) és (4)  bekezdésében
meghatározott adatokkal tünteti fel.
(2) A  bíróság az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének az  elektronikus adat ideiglenes
eltávolításával történő elrendeléséről szóló határozata meghozatalával egyidejűleg, a  határozatának eredeti
bírói aláírással ellátott két példányát megküldi a Vht. 32. § (1) bekezdése szerint illetékes törvényszéki végrehajtói
ügykezelő irodának. A bíróság a határozatra eredeti bírói aláírással ellátott felhívást vezet, amelyben a kötelezettet
azonnali – de legfeljebb a határozat közlésétől számított egy munkanapon belüli – önkéntes teljesítésre hívja fel.
(3) A  törvényszéki végrehajtó a  végrehajtási cselekményről készült jegyzőkönyvet három napon belül megküldi
a  határozatot hozó bíróságnak, amelynek a  másolatát a  bíróság legkésőbb három napon belül megküldi
az ügyészségnek.
(4) Ha a  fellebbezés elbírálásakor a  másodfokú bíróság a  kényszerintézkedés elrendelésére irányuló ügyészségi
indítványt elutasítja, és a  tárhelyszolgáltatót az  elektronikus adat visszaállítására kötelezi, a  határozatban
az  elektronikus adat és a  tárhelyszolgáltató megjelölésére a  69.  § (1) és (4)  bekezdése szerinti adatokat fel kell
tüntetni. A bíróság a határozatának eredeti bírói aláírással és a (2) bekezdés szerinti felhívással ellátott két példányát
megküldi a Vht. 32. § (1) bekezdése szerint illetékes törvényszéki végrehajtói ügykezelő irodának.
(5) Ha a  végrehajtási cselekményről készült jegyzőkönyv szerint a  tárhelyszolgáltató az  eltávolításra vagy
a visszaállításra vonatkozó kötelezettségének nem tett eleget, vagy a teljesítést megtagadta, a bíróság a rendbírság
kiszabásáról szóló határozatának véglegessé válását követően a rendbírság behajtására vonatkozó szabályok szerint
jár el.
(6) Ha a bíróság arra tekintettel, hogy a  tárhelyszolgáltató a kötelezettségét nem teljesítette, az elektronikus adathoz
való hozzáférés ideiglenes megakadályozását rendelte el, és a  tárhelyszolgáltató vagy a  törvényszéki végrehajtó
arról tájékoztatja a  bíróságot, hogy utóbb a  kötelezettségének eleget tett, a  bíróság az  elektronikus adathoz való
hozzáférés ideiglenes megakadályozásának megszüntetése tárgyában hivatalból határoz.
(7) A  bíróság az  elektronikus adat hozzáférhetetlenné tételének megszüntetése esetén a  (4)  bekezdés megfelelő
alkalmazásával jár el.
(8) Ha a  büntetőeljárás befejezésekor az  elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételének elrendelésére nem
kerül sor, a bíróság
a) az eljárás befejezéséről hozott határozatában, vagy
b) ha az  erről szóló határozatot az  ügyészség vagy a  nyomozó hatóság hozta – és a  Be. 818.  § alkalmazására
nincs lehetőség – külön határozattal
rendelkezik az elektronikus adat visszaállításáról, egyebekben a bíróság a (4) bekezdés alkalmazásával jár el.
57. Az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele az elektronikus adathoz való hozzáférés
ideiglenes megakadályozásával
111. § (1) A  bíróság az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének az  elektronikus adathoz való hozzáférés
ideiglenes megakadályozásával történő elrendeléséről szóló határozata meghozatalával egyidejűleg, tekintet nélkül
arra, hogy a határozata jogerőre emelkedett-e, a határozatról a 23. melléklet szerinti adattartalommal értesítőlapot
állít ki, és azt a határozat kiadmányával együtt megküldi az NMHH-nak.
(2) Ha a  fellebbezés elbírálásakor a  másodfokú bíróság a  határozatot megváltoztatva az  elektronikus adathoz való
hozzáférés ideiglenes megakadályozásának elrendelését mellőzi, és
a) a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatókat az  elektronikus adathoz való hozzáférés újbóli
biztosítására kötelezi, vagy
b) amennyiben a tárhelyszolgáltató eltávolítási kötelezettségének a másodfokú határozat meghozataláig eleget
tett, az  elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes megakadályozásának a  KEHTA-ból való törlését
rendeli el,
és erről a  23.  melléklet szerinti adattartalommal értesítőlapot állít ki, és azt a  határozatával együtt soron kívül
megküldi az NMHH-nak.
(3) Ha a  fellebbezés elbírálásakor a  másodfokú bíróság az  elsőfokú határozatot hatályon kívül helyezi, erről
értesítőlapot állít ki, és azt a  határozatával együtt soron kívül megküldi az  NMHH-nak. A  másodfokú bíróság
az  értesítőlap „Megjegyzés” rovatában feltünteti, ha a  hatályon kívül helyező határozatában az  elsőfokú bíróság
újabb határozatának meghozataláig az  elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes megakadályozásáról vagy
az elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes megakadályozásának a KEHTA-ból való törléséről rendelkezett.
(4) A  bíróság az  elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes megakadályozását elrendelő véglegessé válási
záradékkal ellátott határozatát megküldi a törvényszéki végrehajtói ügykezelő irodának.
(5) A  bíróság, ha a  kijavítás érinti a  69.  § (1)  bekezdésében meghatározott adatokat, a  kijavítást elrendelő határozat
véglegessé válását követően új értesítőlapot állít ki, és azt határozatával együtt három napon belül megküldi
az NMHH-nak.
(6) Ha a  tárhelyszolgáltató az  elektronikus adat ideiglenes eltávolítására vonatkozó kötelezettségét utóbb teljesíti, és
a  bíróság az  elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes magakadályozásának megszüntetéséről rendelkezik,
a határozat jogerőre emelkedését követően az erről kiállított értesítőlapot a határozattal együtt három napon belül
megküldi az NMHH-nak.
(7) A  bíróság az  elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes megakadályozásának egyéb okból történő
megszüntetéséről, valamint a (8) bekezdés szerinti esetben értesítőlapot állít ki, és azt a határozatával együtt három
napon belül megküldi az NMHH-nak.
(8) Ha a bíróság az elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes megakadályozását rendelte el, de a büntetőeljárás
befejezésekor az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételének elrendelésére nem kerül sor,
a) a bíróság az eljárás befejezéséről hozott határozatában,
b) abban az  esetben, ha a  bíróság érdemi határozattal döntött, vagy ha az  eljárás befejezéséről szóló
határozatot az ügyészség vagy a nyomozó hatóság hozta – és a Be. 818. § alkalmazására nincs lehetőség –
külön határozattal
rendelkezik az elektronikus adathoz való hozzáférés újbóli biztosításáról.
(9) Ha az  NMHH értesítése alapján valamely hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatóval szemben
rendbírság kiszabásának van helye, a  bíróság az  erről szóló határozat véglegessé válását követően a  rendbírság
behajtására vonatkozó szabályok szerint jár el.
112. § (1) Az NMHH a bíróság által kiállított értesítőlapokat automatizált gépi adatfeldolgozás útján tölti fel a KEHTA-ba.
 (2) Az  NMHH a  bíróság határozatáról értesíti a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatókat, amelyhez
mellékeli a bíróság határozatát. Az NMHH az értesítés kézbesítéséről érkeztetési igazolást küld a határozatot hozó
bíróságnak.
(3) Ha az  NMHH azt észleli, hogy a  határozat erről szóló rendelkezésében az  elektronikus adat azonosítására
vonatkozóan valószínűsíthetően elírás történt, vagy az a végrehajtás szempontjából technikailag értelmezhetetlen
vagy – a 69. § (2) bekezdése szerinti eset kivételével – hiányos, a határozat kijavítását kezdeményezi a határozatot
hozó bíróságnál.
(4) Ha az értesítőlap kitöltésében az NMHH hibát észlel, annak kijavítását kezdeményezi az azt kiállító bíróságnál.
 (5) Az  NMHH haladéktalanul értesíti az  ügyben elsőfokon eljáró bíróságot arról, ha azt észleli, hogy valamely
hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltató a kötelezettségének nem tesz eleget. A kötelezettségszegő
hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatót elnevezésének és székhelyének, telephelyének vagy
fióktelepének, valamint cégjegyzék- vagy egyéb nyilvántartási számának a feltüntetésével kell megjelölni.
XVI. FEJEZET
A BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI BÍRÓI ELJÁRÁSOK 58. Általános rendelkezések
113. § (1) A  bv.  bíró határozatának – ha a  Bv.  tv. a  fellebbezés halasztó hatályáról rendelkezik a  határozat jogerősítési
záradékkal ellátott – kiadmányát megküldi a  végrehajtásért felelős szervnek és – a  bírósági felülvizsgálati ügyek
kivételével – az elsőfokú bíróságnak.
(2) Az  elítélt halála esetén a  bv.  bíró beszerzi a  halotti anyakönyvi kivonatot és ez  alapján a  halál tényéről – külön
határozat meghozatala nélkül – értesíti a végrehajtásért felelős szervet.
(3) A  fiatalkorú vagy a  kényszergyógykezelt meghallgatásáról, illetve a  tárgyalásáról a  törvényes képviselőt értesíteni
kell, továbbá részére a határozatot kézbesíteni kell.
(4) Ha az  elítélt vagy az  egyéb jogcímen fogvatartott a  büntetőeljárásban részt vevők, az  igazságszolgáltatást
segítők Védelmi Programjáról szóló 2001.  évi LXXXV.  törvény szerinti Védelmi Program hatálya alatt áll, a  részére
kézbesítendő határozatot, idézést vagy értesítést, továbbá az  előállítás iránti rendelkezést, valamint a  végrehajtás
érdekében a  határozatot, határozatkiadmányt, az  e  rendelet szerinti értesítőlapot, felhívást vagy egyéb
megküldendő iratot a Tanúvédelmi Szolgálat útján kell továbbítani.
(5) A terhelt részére kézbesítendő határozat, idézés vagy értesítés megküldésekor a bíróság a védelmet ellátó szervet
felhívja, hogy a címzett általi átvétel megtörténtét, valamint az átvétel időpontját igazoló iratot küldje vissza. Ebből
a célból az ügyirathoz megfelelően kitöltött tértivevény, illetve fogva lévő esetén kézbesítési ív csatolandó.
59. A huszonegyedik életévét betöltött fiatalkorú szabadságvesztése végrehajtási fokozatának
meghatározása
114. § Ha a  bv.  bíró a  fiatalkorú feltételes szabadságát a  huszonegyedik életévének betöltése után megszünteti,
a szabadságvesztés új végrehajtási fokozatáról is határoz.
60. A reintegrációs őrizet elrendelése, megváltoztatása és megszüntetése
115. § (1) A  reintegrációs őrizet elrendeléséről szóló határozatban a  bv.  bíró megjelöli a  reintegrációs őrizet lejártának
napját is.
(2) Az  elítélt reintegrációs őrizetének elrendelése, megváltoztatása és megszüntetése esetén a  bv.  bíró eredeti
bírói aláírással és jogerősítési záradékkal ellátott határozatát a  bv.  csoport megküldi a  bv.  intézetnek, továbbá
az  elrendelésről, a  reintegrációs őrizet végrehajtására kijelölt lakás megváltoztatásáról és a  megszüntetésről szóló
határozat kiadmányát az elsőfokon eljárt bíróságnak. Elrendelés esetén a fogva tartó bv. intézetnek, megváltoztatás,
valamint megszüntetés esetén a szabadító bv. intézetnek kell a határozatot megküldeni.
(3) A reintegrációs őrizet elrendelése esetén, ha a  reintegrációs őrizet végrehajtására kijelölt lakás nem a törvényszék
illetékességi területén van, a bv. bíró a végzés jogerőre emelkedését követően az iratokat megküldi a reintegrációs
őrizet végrehajtására kijelölt lakás helye szerint illetékes törvényszék bv. csoportjának.
116. § (1) Ha a bv. bíró az elítéltet feltételes szabadságra bocsátja, határozatában nem kell külön rendelkezni a reintegrációs
őrizet megszüntetéséről, azonban szükség esetén újra megállapíthatja a reintegrációs őrizet megszűnésének napját.
(2) Ha a bv. bíró a feltételes szabadságra bocsátás tárgyában tartott meghallgatáson az elítéltet nem bocsátja feltételes
szabadságra, elrendelheti a  szabadságvesztés végrehajtásának azonnali foganatosítását, és ennek végrehajtása
érdekében bv. őr kirendelését kérheti.
(3) Ha azonnali foganatba vételre nem kerül sor, a  bv.  bíró felhívja az  elítéltet, hogy a  reintegrációs őrizet
megszüntetésének napját követő napon külön felhívás nélkül hivatali időben jelenjen meg az  őt korábban
szabadon bocsátó bv.  intézetben, valamint figyelmezteti az  elítéltet a  mulasztás következményeire. Ez  esetben
a reintegrációs őrizet megszüntetésének napja a határozathozatal napja.
(4) Ha a bv. bíró a reintegrációs őrizet megszüntetéséről meghallgatáson rendelkezik, és a szabadságvesztés ideiglenes
foganatba vételére nem került sor, felhívja az elítéltet, hogy a reintegrációs őrizet megszüntetésének napját követő
napon külön felhívás nélkül hivatali időben jelenjen meg az őt korábban szabadon bocsátó bv. intézetben, valamint
figyelmezteti az elítéltet a mulasztás következményeire. Ez esetben a reintegrációs őrizet megszüntetésének napja
a határozathozatal napja.
(5) Ha a  bv.  bíró a  reintegrációs őrizet megszüntetéséről iratok alapján rendelkezik – ide nem értve azt az  esetet, ha
az elítélt ismeretlen helyre távozott – a reintegrációs őrizet megszüntetésének napjaként a határozat kézbesítésének
napját jelöli meg, és az elítéltet a határozatban a bv.  intézetben történő megjelenésre a kézbesítést követő napra
hívja fel, egyben figyelmezteti a mulasztás következményeire. A bv. bíró a határozatot kézbesítési ívvel – a büntetésvégrehajtási pártfogó felügyelő közreműködésével – a bv. intézet útján kézbesíti.
(6) Ha az (5) bekezdés szerinti határozat azért nem kézbesíthető, mert az elítélt ismeretlen helyre távozott, a bv. intézet
előterjesztése alapján a  bv.  bíró új határozatot hoz, és a  Bv.  tv. 61/C.  § (2)  bekezdése alapján elfogatóparancsot
bocsát ki.
(7) Ha a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételére került sor, és a bv. bíró a reintegrációs őrizet megszüntetéséről
rendelkezik, a  reintegrációs őrizet megszüntetésének napja az  ideiglenes foganatba vétel napját megelőző nap.
Ha a bv. bíró a reintegrációs őrizet megszüntetését nem rendeli el, az eredeti bírói aláírással ellátott határozatának
megküldésével azonnal értesíti az  elítéltet fogva tartó bv.  intézetet a  reintegrációs őrizet folytatásához szükséges
intézkedések megtétele érdekében.
(8) Ha a  másodfokú bíróság a  reintegrációs őrizet megszüntetését mellőzi, erről az  eredeti bírói aláírással ellátott
határozatának megküldésével azonnal értesíti az  elítéltet fogva tartó bv.  intézetet a  reintegrációs őrizet
folytatásához szükséges intézkedések megtétele érdekében.
(9) Ha a  bv.  csoport arról értesül, hogy a  reintegrációs őrizetben lévő elítélt kegyelemben részesült, vagy egyéb
végrehajtást kizáró ok merült fel, erről – a  határozat telefaxon történő megküldésével és rövid úton történő
megerősítésével – azonnal értesíti a szabadító bv. intézetet a szükséges intézkedések megtétele érdekében.
61. A feltételes szabadságra bocsátás 117. § A bv. bíró a feltételes szabadságra bocsátás kérdésében tartott meghallgatáson vizsgálja
a) az elítélt személyiségére,
b) az elítélt személyi és családi körülményeire, vagyoni helyzetére,
c) befogadó környezetére,
d) korábbi életfelfogására, életvezetésére vonatkozó adatokat, továbbá
e) azt, hogy az elítélt ellen van-e újabb büntetőeljárás folyamatban.
62. A feltételes szabadság megszüntetése 118. § (1) A  bv.  bíró a  meghallgatás előkészítése során beszerzi az  elítélt pártfogó felügyelete végrehajtásának iratait, és
gondoskodik arról, hogy a szükséges egyéb bizonyítékok rendelkezésre álljanak.
(2) A  feltételes szabadság megszüntetésének nem akadálya, hogy a  feltételes szabadság tartama a  bv.  bíró döntése
előtt letelt.
(3) Ha az  elítélt ismeretlen helyen tartózkodik, a  bv.  bíró a  feltételes szabadság megszüntetésére irányuló eljárást
felfüggeszti, és a Bv. tv. 19. §-ában meghatározott módon intézkedik az elítélt felkutatása iránt.
119. § (1) A szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételének elrendelése esetén a bv. bíró az eredeti bírói aláírással ellátott
határozatát megkereséssel az  elítélt lakcíme, ennek hiányában a  legutolsó ismert tényleges tartózkodási helye
szerint illetékes rendőrkapitányságnak küldi meg az elítélt bv. intézetbe történő előállítása céljából.
(2) Ha a  rendőrkapitányság arról értesíti a bv. bírót, hogy az elítéltet a bv.  intézetbe azért nem tudta előállítani, mert
ismeretlen helyen tartózkodik, a bv. bíró az elítélt körözését rendeli el elfogatóparancs kibocsátásával.
(3) Ha a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételét az ügyészség rendelte el, és a bv. bíró az elítélt fogvatartását
fenntartotta vagy megszüntette, a végzését megküldi az elítéltet fogva tartó bv. intézetnek.
(4) Ha a bv. bíró az elfogatóparancs alapján előállított elítélt meghallgatásán
a) nem dönt a  feltételes szabadság megszüntetése kérdésében, de elrendeli a  szabadságvesztés ideiglenes
foganatba vételét, vagy
b) a feltételes szabadságot megszünteti,
az eredeti bírói aláírással ellátott határozatának átadásával az előállító rendőr útján intézkedik az elítélt bv. intézetbe
szállítása iránt.
(5) Az  ügyészség indítványának elutasítása esetén a  bv.  bíró a  szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételét
megszünteti, és az erről szóló határozatát a bv. bíró az elítéltet előállító bv. őrnek adja át.
(6) Ha a bv. bíró a szabadlábon levő elítélttel szemben a feltételes szabadságot megszüntető végzést hoz, a bv. csoport
a határozat kiadmányának megküldésével értesíti a BVOP-t a szabadságvesztés végrehajtása érdekében.
120. § (1) Ha a  szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételét a  törvényszék másodfokú tanácsa rendeli el, a  tanács elnöke
a 119. § (1)–(2) és (4) bekezdése megfelelő alkalmazásával jár el.
(2) A feltételes szabadságot megszüntető határozatát a másodfokú bíróság tanács elnöke a bv. csoportnak adja át, ha
a) az elítélt szabadlábon van, vagy
b) a fogva lévő elítéltet a másodfokú tárgyalásra vagy nyilvános ülésre nem állították elő.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott esetben a  bv.  csoport a  szabadságvesztés végrehajtására vonatkozó szabályok
megfelelő alkalmazásával jár el.
(4) Ha a  fogva lévő elítéltet a  másodfokú bíróság tárgyalására előállították, vagy az  elítéltet elfogatóparancs alapján
állították elő, a  tanács elnöke a  feltételes szabadságra bocsátást megszüntető határozatát az  elítéltet előállító
bv. őrnek vagy rendőrnek adja át, és ez utóbbi esetben a rendőrség útján intézkedik az elítélt bv. intézetbe szállítása
iránt.
63. Pártfogó felügyelettel kapcsolatos eljárás 121. § (1) A  bv.  bírónak a  fiatalkorú feltételes szabadságra bocsátásra vagy a  javítóintézetből ideiglenes elbocsátásra
vonatkozó határozata a  pártfogó felügyelet alá helyezés tényét és a  Btk. 71.  § (2)  bekezdése szerinti külön
magatartási szabályokat is tartalmazza.
(2) Fiatalkorú esetében magatartási szabályok előírása csak akkor mellőzhető, ha a  fiatalkorú személyiségére és
környezetére vonatkozó adatok szerint arra nincs szükség. A  külön magatartási szabályokra a  bv.  intézet és
az intézeti tanács az előterjesztésben, illetve a pártfogó felügyelő tehet javaslatot.
(3) A  bv.  bíró az  elítéltet a  meghallgatáson nyilatkoztatja arról, hogy a  pártfogó felügyelet végrehajtását a  tényleges
tartózkodási helye szerint kéri.
(4) A  bv.  bíró a  feltételes szabadságra bocsátás mellett pártfogó felügyelet elrendelésről vagy megállapításáról szóló
határozatát és a Bv. tv. 68. § (8) bekezdése alapján hozott határozatát a végrehajtásra illetékes pártfogó felügyelői
feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalnak vagy a  büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőnek
küldi meg.
64. Kártalanítási eljárás az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülményekből eredő sérelem
orvoslására
122. § (1) A  kártalanítási kérelem beérkezését követően – ha a  kérelem elutasításának nincs helye – a  bv.  bíró a  bv.  intézet
véleményéhez csatolt iratok alapján haladéktalanul megvizsgálja, hogy helye van-e a Bv.  tv. 70/B. § (1) bekezdése
alkalmazásának.
(2) Ha a  Bv.  tv. 70/B.  § (1)  bekezdése alkalmazásának lehet helye, a  bv.  bíró a  sértett részére felhívást küld ki, hogy
a  Bv.  tv. 70/B.  § (1)–(2)  bekezdésében meghatározottakról tegyen nyilatkozatot. A  felhívásban a  sértett részére
megfelelő tájékoztatást kell adni arról, hogy milyen feltételek mellett kerülhet sor a  kártalanítás megállapítása
esetén az abból történő kielégítésre a javára megítélt és meg nem térített polgári jogi igény vagy a polgári bíróság
által megítélt kártérítés vagy sérelemdíj erejéig.
(3) A (2) bekezdés szerinti felhívásban a sértettet nyilatkoztatni kell továbbá arról, hogy
a) ha a büntetőeljárás során kérte személyes adatainak zártan kezelését, akkor ebben az eljárásban is kéri-e ezt,
b) a  követelés kifizetéséről való rendelkezés esetén az  részére milyen módon történjen, és hogy ennek
megfelelően közölje a kifizetéshez szükséges adatokat, úgymint
ba) fizetési számlára történő utalás esetén a számlatulajdonos nevét és a számlaszámát,
bb) készpénzben történő kifizetés esetén a postai címét, illetve ha az átvételre más személyt hatalmaz
meg, e személy nevét és postai címét.
 (4) Ha a  (2)  bekezdés szerinti felhívás a  sértettnek azért nem volt kézbesíthető, mert ismeretlen helyre költözött,
a  bv.  bíró a  személyiadat- és lakcímnyilvántartás megkeresésével intézkedik a  sértett lakó-, illetve tartózkodási
helyének a megállapítása iránt.
123. § (1) A  Bv.  tv. 10/A.  § (5)  bekezdése szerinti kérelemben megtett, az  Emberi Jogok Európai Bírósága (a  továbbiakban:
EJEB) eljárására vonatkozó nyilatkozatok valóságtartalmának az ellenőrzése érdekében az Igazságügyi Minisztérium
–  az  EJEB-nek Magyarországot kártérítésre kötelező nyilvános ítéletei alapján – jegyzéket készít a  magyarországi
fogvatartási körülményekkel kapcsolatban megítélt kártérítésekről. A  jegyzék tartalmazza az  EJEB által vizsgált
kérelem számát, a  kártérítésre jogosult nevét és az  ítéletben szereplő természetes személyazonosító adatát,
a kártérítés megítélésekor figyelembe vett fogvatartási időszakokat az érintett bv. intézetek megjelölésével.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jegyzéket és annak kiegészítését az Igazságügyi Minisztérium – az Országos Bírósági Hivatal,
a  Legfőbb Ügyészség és a  BVOP útján – a  bv.  bírák és a  büntetés-végrehajtás törvényességi felügyeletét ellátó
ügyészek, valamint a bv. intézetek rendelkezésére bocsátja.
124. § (1) A  kártalanítás megállapításáról szóló határozatban a  bv.  bíró a  kártalanítás, illetve a  sértett részére teljesítendő
követelés összegét számmal és szövegesen is megjelöli. A  határozat rendelkező részének tartalmaznia kell
–  a  kártalanítás, illetve a  polgári jogi igényből, illetve a  bűncselekmény miatt megállapított kártérítésből vagy
sérelemdíjból eredő még fennálló követelés jogosultjának rendelkezése szerint – a kifizetéshez szükséges adatokat
is, kivéve, ha a sértett a személyes adatai zártan kezelését kérte. Ha a polgári jogi igényt, illetve a bűncselekményből
eredő kártérítést vagy sérelemdíjat megállapító bírósági határozat kamat megfizetéséről is rendelkezett, a bv. bíró
a rendelkező részben feltünteti a kamatfizetési kötelezettség kezdő napját és mértékét.
(2) A  kártalanítás megállapítása esetén a  jogerős határozat kiadmányát a  bv.  csoport a  kifizetés teljesítése végett
megküldi az Igazságügyi Minisztériumnak.
(3) Ha a  bv.  bíró a  határozatában a  megállapított kártalanítás összegéből a  még fennálló követelés erejéig a  polgári
jogi igény, illetve a  bűncselekmény miatt megállapított kártérítés vagy sérelemdíj jogosultja javára történő
kifizetésről rendelkezett, és a  sértett személyes adatai zártan kezelését kérte, a  kifizetés teljesítése érdekében
a jogerős határozat kiadmányának megküldésekor az Igazságügyi Minisztérium részére mellékelni kell a kifizetéshez
szükséges, a sértett által megadott adatokat. Ez esetben gondoskodni kell arról, hogy a kifizetés során se juthasson
a sértett személyes adata illetéktelen személy tudomására.
(4) Ha a Bv. tv. 70/B. § (3) bekezdése szerinti adatszolgáltatás eredményeként ismertté vált, hogy a polgári jogi igényből,
illetve a  bűncselekmény miatt megállapított kártérítésből vagy sérelemdíjból eredő még fennálló követelés
behajtására az elítélttel szemben végrehajtási eljárás van folyamatban, vagy az ezen a jogcímen indított végrehajtási
eljárás szünetel, a bv. csoport a határozat kiadmányának megküldésével egyidejűleg erről – az illetékes végrehajtó
és az ügyszám megjelölésével – tájékoztatja az Igazságügyi Minisztériumot.
125. § (1) A Magyar Bírósági Végrehajtói Kar a Bv.  tv. 10/B. § (2) bekezdésén és 70/B. § (3) bekezdésén alapuló megkeresést
öt munkanapon belül teljesíti.
(2) Az  Igazságügyi Minisztérium a  Bv.  tv. 10/B.  § (3)  bekezdésében meghatározottakról – a  végrehajtási ügyszámra
hivatkozással – haladéktalanul tájékoztatja a  végrehajtót azzal, hogy a  tájékoztatásban meg kell jelölni azt
a határnapot, amikor az Igazságügyi Minisztérium a kifizetés iránt intézkedni köteles.
65. A közérdekű munka és pénzbüntetés átváltoztatása 126. § (1) A bv. bíró a meghallgatás alapján
a) az  ügyészség indítványának helyt ad, és a  Bv.  tv. 291.  § (1)  bekezdése, illetve 292.  § (6)  bekezdése alapján
megállapítja a közérdekű munka, illetve az annak hátralevő része helyébe lépő szabadságvesztés tartamát,
b) az  átváltoztatásra irányuló indítványt elutasítja, és indokolt esetben más munkahely kijelölésére hívja fel
a pártfogó felügyelőt,
c) az eljárást megszünteti, ha az ügyészség az indítványát visszavonja.
(2) A bv. bíró – az időközben történő befizetésre figyelemmel – a pénzbüntetés
a) szabadságvesztésre átváltoztatása esetén a Bv. tv. 292. § (4) bekezdése alapján megállapítja a pénzbüntetés,
illetve az annak hátralevő része helyébe lépő szabadságvesztés tartamát,
b) közérdekű munkára átváltoztatása esetén a  Btk. 113.  § (4)  bekezdése alapján megállapítja a  pénzbüntetés,
illetve az annak hátralevő része helyébe lépő közérdekű munka tartamát,
c) átváltoztatása feltételeinek hiányában erről értesíti a GH-t.
127. § A bv. bíró
a) a közérdekű munka szabadságvesztésre átváltoztatása esetén a helyébe lépő szabadságvesztés végrehajtása
érdekében a 24. melléklet szerinti adattartalommal,
b) a  pénzbüntetés közérdekű munkára átváltoztatása esetén a  közérdekű munka végrehajtása érdekében
a 25. melléklet szerinti adattartalommal,
c) a  pénzbüntetés szabadságvesztésre átváltoztatása esetén a  helyébe lépő szabadságvesztés végrehajtása
érdekében a 26. melléklet szerinti adattartalommal
értesítőlapot állít ki, egyebekben az általános szabályok szerint jár el.
66. A közérdekű munka végrehajthatóságának megszűnése 128. § (1) A  pártfogó felügyelő a  Bv.  tv. 289.  § a)–c)  pontjában meghatározott okok valamelyikének fennállása esetén
határozat meghozatalához szükséges iratok megküldésével kezdeményezi a  bv.  bírónál a  közérdekű munka
végrehajthatósága megszűnésének megállapítását.
(2) A  bv.  bíró a  Bv.  tv. 289.  § d)  pontjában meghatározott ok fennállása esetén hivatalból vagy a  pártfogó felügyelő,
illetve a  bv.  intézet előterjesztésére végzésben megállapítja a  közérdekű munka végrehajthatóságának
megszűnését.
67. Mentesítés végleges hatályú foglalkozástól eltiltás alól 129. § Ha a  bv.  bíró a  foglalkozástól véglegesen eltiltott elítéltet a  Bv.  tv. 69/C.  §-a szerinti eljárásban mentesíti, erről
a bűnügyi nyilvántartó szervet és az 57. § (8) bekezdése szerinti rendőrkapitányságot határozatának kiadmányával
értesíti.
68. Mentesítés végleges hatályú járművezetéstől eltiltás alól 130. § Ha a  bv.  bíró a  járművezetéstől véglegesen eltiltott elítéltet a  Bv.  tv. 69/C.  §-a szerinti eljárásban mentesíti, erről
az 59. § (1) bekezdése szerinti illetékes hatóságokat határozatának kiadmányával értesíti.
69. Mentesítés a végleges hatályú kiutasítás alól 131. § Ha a bv. bíró a végleges hatállyal kiutasított elítéltet a Bv. tv. 69/C. §-a szerinti eljárásban mentesíti, erről a területi
idegenrendészeti hatóságot határozatának kiadmányával értesíti.
70. Kényszergyógykezelés megszüntetése 132. § (1) Ha a  bv.  bíró a  Bv.  tv. 69/B.  §-a szerint lefolytatott eljárásban a  beteg kényszergyógykezelését nem szünteti meg,
határozatának kiadmányát és az újabb orvosszakértői vélemény másolatát az IMEI-nek küldi meg.
(2) A bv. bíró a kényszergyógykezelés megszüntetéséről szóló határozata meghozatalával egyidejűleg – a fellebbezésre
tekintet nélkül – a 17. melléklet szerinti adattartalommal értesítőlapot állít ki.
(3) Az  értesítőlapot a  beteget előállító személynek kell átadni, csatolva az  újólag beszerzett orvosszakértői vélemény
másolatát is.
(4) Ha a másodfokú bíróság a kényszergyógykezelést nem szünteti meg, az (1) bekezdésben foglaltak szerint jár el, és
ha időközben a  beteget az  intézetből elbocsátották, a  beteg IMEI-be történő beszállítása érdekében az  Országos
Mentőszolgálatot keresi meg.
71. Ideiglenes elbocsátás a javítóintézetből 133. § (1) A  feltételes szabadságra bocsátás szabályait a  javítóintézetből ideiglenes elbocsátásra a  (2)–(4)  bekezdés szerinti
eltérésekkel kell megfelelően alkalmazni.
(2) A bv. bíró a meghallgatás időpontjáról az elítélt lakóhelye szerint illetékes pártfogó felügyelői feladatkörében eljáró
fővárosi és megyei kormányhivatalt is értesíti.
(3) A  bv.  bíró a  meghallgatáson nyilatkoztatja a  fiatalkorút, hogy az  ideiglenes elbocsátás engedélyezése esetén
a pártfogó felügyelet végrehajtását a lakcímén, ezen belül lakóhelyén vagy tartózkodási helyén, avagy ettől eltérően
tényleges tartózkodási helyén kéri-e.
(4) A  bv.  bíró az  ideiglenes elbocsátás engedélyezése esetén a  határozat rendelkező részét átadja a  javítóintézetnek,
jogerős határozatát megküldi a  fiatalkorú lakcíme, vagy kérelmére a  tényleges tartózkodási helye szerint illetékes
pártfogó felügyelői feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalnak és a javítóintézetnek.
72. A javítóintézetből való ideiglenes elbocsátás megszüntetése 134. § (1) A  feltételes szabadság megszüntetésének szabályait a  javítóintézetből való ideiglenes elbocsátásra a  következő
eltérésekkel kell megfelelően alkalmazni.
(2) A  bv.  bíró a  meghallgatásról a  fiatalkorú pártfogó felügyeletét ellátó pártfogó felügyelői feladatkörében eljáró
fővárosi és megyei kormányhivatalt is értesíti.
(3) Ha a határozat meghozatalának időpontjáig a fiatalkorú a huszonegyedik életévét betöltötte, a bv. bíró az eljárást
megszünteti.
(4) A bv. bíró a határozatát a fiatalkorú pártfogó felügyeletét ellátó pártfogó felügyelői feladatkörében eljáró fővárosi és
megyei kormányhivatalnak és annak az intézetnek küldi meg, ahol a javítóintézeti nevelést végrehajtják.
135. § (1) Ha a bv. bíró a  javítóintézetből való ideiglenes elbocsátást megszüntette, a fiatalkorúnak a javítóintézetbe történő
szállítása iránt a  határozat átadásával, illetve megküldésével intézkedik, és egyidejűleg felhívja a  fiatalkorú
törvényes képviselőjét, hogy a  megjelölt határnapon – kézbesítés esetén a  kézhezvételtől számított nyolc napon
belül – a fiatalkorú beszállításáról gondoskodjon, és erről értesíti azt a javítóintézetet, ahol a javítóintézeti nevelést
végrehajtják.
(2) Ha a javítóintézet tájékoztatása szerint a fiatalkorút a megjelölt időpontban a törvényes képviselő nem szállította be,
a bv. bíró a rendőrség útján intézkedik a fiatalkorú javítóintézetbe szállításáról.
73. Az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele az elektronikus adathoz való hozzáférés
megakadályozásával
136. § (1) A  bv.  bíró a  Bv.  tv. 69/A.§. (1)  bekezdése alapján meghozott, az  elektronikus adathoz való hozzáférés végleges
megakadályozását elrendelő határozata meghozatalakor a  16.  melléklet szerinti adattartalommal kiállított
értesítőlappal intézkedik a végrehajtás iránt.
(2) A bv. bíró az elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozását elrendelő jogerős határozatot
a) az értesítőlapot is mellékelve az NMHH-nak,
b) a törvényszéki végrehajtói ügykezelő irodának, valamint
c) az ügyben elsőfokon eljárt bíróságnak
küldi meg.
(3) Ha a  fellebbezés elbírálásakor a  másodfokú bíróság a  határozatot megváltoztatva az  elektronikus adathoz való
hozzáférés végleges megakadályozásának elrendelését mellőzi, és
a) amennyiben a  tárhelyszolgáltató eltávolítási kötelezettségének a  másodfokú határozat meghozataláig
eleget tett, az elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozásának a KEHTA-ból való törlése
érdekében,
b) amennyiben az  elrendelés feltételei egyéb okból nem állnak fenn, az  elektronikus hírközlési szolgáltatókat
a hozzáférés újbóli biztosítására kötelezi,
erről értesítőlapot állít ki, és azt a határozatával együtt három napon belül megküldi az NMHH-nak.
 (4) Ha a fellebbezés elbírálásakor a másodfokú bíróság az elsőfokú határozatot hatályon kívül helyezi, erről értesítőlapot
állít ki, és azt a  határozatával együtt három napon belül megküldi az  NMHH-nak. A  bíróság az  értesítőlap
„Megjegyzés” rovatában feltünteti, hogy az  elsőfokú határozat hatályon kívül helyezése folytán az  elektronikus
adathoz való hozzáférés végleges megakadályozását a KEHTA-ból törölni kell.
(5) A  bv.  bíró az  elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozását elrendelő jogerős határozatot
megküldi a törvényszéki végrehajtói ügykezelő irodának.
(6) A  bíróság, ha a  kijavítás érinti a  69.  § (1)  bekezdésében meghatározott adatokat, a  kijavítást elrendelő határozat
jogerőre emelkedését követően új értesítőlapot állít ki, és azt a határozatával együtt három napon belül megküldi
az  NMHH-nak. Az  értesítőlap „Megjegyzés” rovatában fel kell tüntetni a  kijavítás tényét, a  kijavítás elrendeléséről
határozatot hozó bíróság megnevezését, határozatának számát és keltét.
(7) Ha a  tárhelyszolgáltató az  elektronikus adat végleges eltávolítására vonatkozó kötelezettségét utóbb teljesíti, és
a  bv.  bíró az  elektronikus adathoz való hozzáférés végleges magakadályozásának megszüntetéséről rendelkezik,
a határozat jogerőre emelkedését követően az erről kiállított értesítőlapot a határozattal együtt három napon belül
megküldi az NMHH-nak.
(8) Ha a Bv. tv. 324. § (7) bekezdése alapján az elektronikus hírközlési szolgáltatóval szemben rendbírság kiszabásának
van helye, a  bv.  bíró az  erről szóló határozat véglegessé válását követően a  rendbírság behajtására vonatkozó
szabályok szerint jár el.
XVII. FEJEZET
ELJÁRÁS KEGYELEM ESETÉN 137. § (1) Ha a  bíróságnál előterjesztett kegyelmi kérelem tartalma nem egyértelmű, a  bíróság annak tisztázása érdekében
– a szükséges felvilágosítást megadva – a kérelmezőt nyilatkozattételre hívja fel.
(2) Ha a bíróság
a) környezettanulmány beszerzését rendeli el, a  terhelt lakcíme, illetve tényleges tartózkodási helye
szerinti illetékes pártfogó felügyelői feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalt, illetve
szabadságvesztést vagy elzárást töltő elítéltnek az  adott ügyben előterjesztett kegyelmi kérelme esetén
a végrehajtást foganatosító bv. intézetet,
b) rendőrségi jelentés beszerzését rendeli el, a  terhelt lakóhelye, illetve tartózkodási helye szerinti illetékes
rendőrkapitányságot
keresi meg.
 (3) A bíróság adatszolgáltatást kérhet a) a közérdekű munka mérséklése vagy elengedése esetén a fennálló részéről a végrehajtásért felelős pártfogó
felügyelői feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivataltól a közérdekű munka,
b) a pénzbüntetés mérséklése vagy elengedése esetén a GH-tól a pénzbüntetés
fennálló részéről.
(4) A bíróság, ha az szükséges volt, a Be. 858. § (6) bekezdése szerinti nyilatkozat beérkezését követően
a) a kegyelmi kérelmet,
b) a döntéshez szükséges ügyiratokat, így különösen a vádiratot, a büntetést kiszabó határozatot, összbüntetés
esetén az  összbüntetési ítéletet és az  alapítéleteket is, felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtásának
elrendelése esetén a szabadságvesztést kiszabó és annak végrehajtását elrendelő ügydöntő határozatokat is,
az intézkedést alkalmazó határozatot, a részletfizetésre, halasztásra és félbeszakításra vonatkozó határozatot,
a szabadságvesztésre vagy közérdekű munkára átváltoztató határozatot, a foganatba vételről és szabadításról
szóló értesítést, a rendelkezésre álló szakértői véleményt vagy egyéb orvosi iratokat,
c) a további beszerzett adatokat, iratokat
a 39.  melléklet szerinti kegyelmi felterjesztőlappal a  Be. 859.  § (4)  bekezdés b)  pontjában, illetve a  Bv.  tv. 45.  §
(7)  bekezdésében meghatározott határidőn belül felterjeszti az  igazságügyért felelős miniszterhez (e Fejezet
alkalmazásában a továbbiakban: miniszter).
(5) A (4) bekezdés esetén a felterjesztés akkor is az összbüntetési ügyben elsőfokon eljárt bíróság feladata, ha az elítélt
több ítélethez fűződő hátrányos következmény alól kegyelemből történő mentesítését kéri.
(6) Eljárási kegyelmi kérelem esetén a bíróság a kegyelmi felterjesztésben megjelöli a kitűzött tárgyalás időpontját.
 (7) Eljárási kegyelemi kérelem esetén a  bíróság az  ügydöntő határozat meghozataláról a  rendelkező rész
megküldésével három napon belül értesíti a  minisztert. Az  ügydöntő határozat jogerőre emelkedése esetén
a  bíróság nyilatkoztatja a  terheltet vagy az  egyéb kérelmezőt a  kegyelmi kérelem fenntartásáról, illetve
módosításáról, ez utóbbi esetben a végrehajtási kegyelmi kérelem megjelölésére hívja fel.
138. § Ha a miniszter a Bv.  tv. 45. § (8) bekezdése alapján a szabadlábon lévő elítéltnek a Büntetés-végrehajtás Központi
Kórházában, illetve az  IMEI-ben történő szakorvosi vizsgálatát rendelte el, a  miniszter erről írásban értesíti
a Büntetés-végrehajtás Központi Kórházát vagy az IMEI-t.
139. § (1) A kegyelmi döntésről szóló határozatot és a kegyelmi eljárás befejezéséről szóló tájékoztatást a miniszter az ügyben
elsőfokon eljárt bíróságnak átirattal küldi meg, amelyben értesíti a bíróságot arról, ha
a) a Bv. tv. 46. § (6) bekezdése alapján a szabadítás érdekében intézkedett,
b) a  szabadságvesztés elhalasztása vagy félbeszakítása esetén a  BVOP részére a  kegyelmi határozatot vagy
a kegyelmi eljárás befejezéséről szóló tájékoztatást megküldte.
 (2) Ha a  köztársasági elnök az  elítélt büntetését kegyelemből egészben vagy részben elengedte, vagy
a szabadságvesztés végrehajtását próbaidőre felfüggesztette, az elsőfokon eljárt bíróság azonnal értesíti az illetékes
bv.  csoportot, illetve GH-t a  szükséges intézkedések megtétele érdekében, valamint azokat a  hatóságokat,
személyeket, szerveket, szervezeteket, amelyeknek a bíróság a  foglalkozástól eltiltásról, járművezetéstől eltiltásról,
kitiltásról, sportrendezvények látogatásától való eltiltásról, kiutasításról vagy közügyektől eltiltásról kiállított
értesítőlapot közvetlenül megküldte.
(3) Ha a  köztársasági elnök kegyelemből más büntetést vagy intézkedést állapított meg, az  elsőfokon eljárt bíróság
erről a büntetésről vagy intézkedésről állít ki értesítőlapot, feltüntetve azon a kegyelmi határozat számát és keltét is.
(4) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti szöveges értesítéseket és értesítőlapokat soron kívül kell továbbítani, egyebekben
a  kegyelmi határozatban megállapított büntetés vagy intézkedés végrehajtására vonatkozó rendelkezések szerint
kell eljárni.
(5) Ha az  elítélt büntetésének vagy javítóintézeti nevelésének végrehajtását a  kegyelmi döntés meghozataláig
elhalasztották vagy félbeszakították, és az elítélt nem részesült kegyelemben, az elsőfokon eljárt bíróság az általános
szabályok szerint intézkedik a végrehajtás foganatosítása érdekében.
140. § (1) Ha az  elítélt a  szabadságvesztés végrehajtására, annak megkezdése előtt kegyelemben részesült – ideértve, ha
annak végrehajtását felfüggesztették, vagy a  szabadságvesztést kegyelemből szabadságelvonással nem járó
büntetésre vagy intézkedésre változtatták – a  bv.  bíró a  foglalkozástól eltiltásról, járművezetéstől eltiltásról,
kitiltásról, sportrendezvények látogatásától való eltiltásról, kiutasításról vagy közügyektől eltiltásról kiállított
értesítőlap „Megjegyzés” rovatában a  kegyelem tényét a  kegyelmi elhatározás megjelölésével és a  büntetés
lejártának napjával feltünteti. A  bv.  csoport az  értesítőlapot az  általános szabályok szerint megküldi az  érintett
hatóságnak, szervnek.
(2) Ha az  elítélt a  szabadságvesztés végrehajtására annak megkezdése előtt kegyelemben részesült, és
a  szabadságvesztést kegyelemből elzárásra változtatták, a  bv.  csoport intézkedik a  végrehajtás érdekében.
Ez  esetben a  bv.  bíró a  foglalkozástól eltiltásról, járművezetéstől eltiltásról, kitiltásról, sportrendezvények
látogatásától való eltiltásról, kiutasításról vagy közügyektől eltiltásról kiállított értesítőlap „Megjegyzés” rovatában
a  kegyelem tényét a  kegyelmi elhatározás megjelölésével feltünteti. A  bv.  csoport egyebekben az  általános
szabályok szerint jár el.
(3) Ha a  kegyelem a  szabadságvesztés mellett más büntetést is érint, a  bv.  bíró az  elsőfokon eljárt bíróságnak
a  kegyelmi döntésről szóló értesítése alapján a  kegyelemmel érintett értesítőlapot – a  kegyelem tényének
feltüntetésével – irattárba teszi.
(4) Ha a bíróság arról értesíti a bv. csoportot, hogy a kegyelem a hatályát vesztette, a bv. bíró
a) ennek a „Megjegyzés” rovatban történő feltüntetésével az irattárba helyezett értesítőlapot vagy
b) az értesítőlapot és a kegyelem hatályvesztéséről szóló értesítést
az általános szabályok szerint megküldi az érintett hatóságnak, szervnek.
141. § (1) Ha az  elítélt a  szabadságvesztés végrehajtására, annak végrehajtás alatt részesül kegyelemben, szabadításával
egyidejűleg a  bv.  intézet a  kegyelemmel érintett értesítőlapon a  kegyelem tényét – a  kegyelmi elhatározás
megjelölésével és a  foglalkozástól eltiltás, járművezetéstől eltiltás, kitiltás, sportrendezvények látogatásától való
eltiltás, kiutasítás vagy közügyektől eltiltás leteltének napjával, továbbá e  büntetések végrehajtását befolyásoló
tényekkel és ezek fennállásának időtartamával – feltünteti, és a beszámításra vonatkozó adatok kitöltését követően
az általános szabályok szerint megküldi az érintett hatóságnak vagy szervnek.
(2) Ha a  kegyelem más büntetésre is kiterjed, a  bv.  intézet a  kegyelemmel érintett értesítőlapon a  kegyelem tényét
a kegyelmi elhatározás megjelölésével feltünteti, és az általános szabályok szerint megküldi az érintett hatóságnak,
szervnek.
XVIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 74. Hatálybalépés 142. § Ez a rendelet 2018. július 1-jén lép hatályba.
75. Átmeneti rendelkezések 143. § (1) E rendelet rendelkezéseit – a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel – a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
 (2) 2019. december 31. napjáig a  fogvatartott személy esetében a  büntetőeljárás lefolytatása során, továbbá
a  büntetőügyekben hozott határozatok végrehajtása során a  bíróságokra és egyéb szervekre háruló feladatokról
szóló 11/2014. (XII. 13.) IM rendelet 2018. június 30. napján hatályos mellékleteiben rendszeresített értesítőlapok is
alkalmazhatók, kivéve, ha e rendelet értesítőlap kiállítása helyett a határozat megküldéséről rendelkezik.
144. § Az EJEB magyarországi fogvatartási körülményekkel kapcsolatos kérelmek vizsgálatát felfüggesztő határozata és
a nemzeti jogorvoslatra figyelemmel idő előttiség címén elfogadhatatlannak nyilvánító határozata vagy erről szóló
értesítése a Bv. tv. 436. § (12) bekezdése alkalmazásában a nemzeti elbírálásra utaló döntésnek minősül.
76. Az Európai Unió jogának való megfelelés 145. § Ez a rendelet
a) a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának
erősítéséről szóló 2016. március 9-i (EU) 2016/343 parlamenti és tanácsi irányelvnek,
b) a  büntetőeljárás során és az  európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban ügyvédi segítség
igénybevételéhez való jogról, valamint valamely harmadik félnek a  szabadságelvonáskor történő
tájékoztatásához való jogról és a  szabadságelvonás ideje alatt harmadik felekkel és a  konzuli hatóságokkal
való kommunikációhoz való jogról szóló 2013. október 22-i 2013/48/EU parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 77. Hatályon kívül helyező rendelkezés
146. § Hatályát veszti a  fogvatartott személy esetében a  büntetőeljárás lefolytatása során, továbbá a  büntetőügyekben
hozott határozatok végrehajtása során a bíróságokra és egyéb szervekre háruló feladatokról szóló 11/2014. (XII. 13.)
IM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter