text:
6/2015. (XI. 12.) SZTNH utasítása a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala ISO integrált minőség-, információbiztonságés IT szolgáltatásirányítási rendszerének szabályait tartalmazó módosított Kézikönyv és Alkalmazhatósági Nyilatkozat kötelező alkalmazásáról.
A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a belföldi és külföldi ügyfelei igényeihez jobban igazodó, azokat magas színvonalon
kiszolgálni képes, egységes minőségirányítási elvek alapján működő, a fokozott nemzetközi elvárásokat is figyelembe vevő,
egyidejűleg az informatikai szolgáltatások és információbiztonság területével szemben támasztott növekvő követelményeknek is
megfelelő működés érdekében ISO integrált irányítási rendszert vezetett be, amely három szabvány – az ISO 9001:2008
minőségirányítási, az ISO/IEC 27001:2013 információbiztonsági és az ISO/IEC 20000-1:2011 IT szolgáltatásirányítási szabványok –
követelményeit integrálja. E rendszer folyamatos fenntartása és működtetése érdekében a jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjával összhangban a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) 2011. januártól ISO tanúsított módon, jelen utasítás
kiadásakor az ISO 9001:2008, az ISO/IEC 27001:2013 és az ISO/IEC 20000-1:2011 szabványoknak megfelelő, integrált
minőségirányítási, információbiztonság-irányítási és informatikai szolgáltatásirányítási rendszerben (a továbbiakban:
ISO integrált irányítási rendszer vagy IIR) látja el alapfeladatainak döntő többségét.
(2) A Hivatalt jogszabályokban meghatározott közfeladatai hatékonyabb ellátásában támogatja a 100%-ban a Magyar
Állam tulajdonában és Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. vagyonkezelésében lévő HIPAvilon Magyar Szellemi
Tulajdon Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 1054 Budapest, Zoltán u. 6.; cégjegyzékszáma:
01-09-986454, a továbbiakban: HIPAvilon Nonprofit Kft.), amelynek tulajdonosi jogait a Hivatal gyakorolja
megbízottként az MNV Zrt.-vel megkötött szerződés alapján.
(3) Az IIR a Hivatal és a HIPAvilon Nonprofit Kft. együttműködésében, de a Hivatal irányítása mellett működő egységes
hivatali rendszer. A három szabványt magába foglaló hivatali ISO rendszer integráltsága megköveteli az egységes
dokumentumrendszer, az évente meghatározott egységes célrendszer, az egységes belső audit rendszer, az egységes
vezetőségi átvizsgálási rendszer, valamint az egységes külső audit rendszer fenntartását. A hivatali ISO integrált
irányítási rendszer működésének egységes szabályait az IIR Kézikönyv és mellékletei (a kézikönyv és mellékletei
a  továbbiakban együtt: Kézikönyv), valamint az ISO/IEC 27001:2013 szabvány szerinti információbiztonsági
szabályozási célok és intézkedések Alkalmazhatósági Nyilatkozata (a továbbiakban: Alkalmazhatósági Nyilatkozat)
tartalmazzák.
(4) A Kézikönyv, az Alkalmazhatósági Nyilatkozat, továbbá az azokban hivatkozott dokumentumok tartalmazzák azokat
a) az ISO 9001:2008 szabvány szerinti – a Hivatal hatáskörébe tartozó iparjogvédelmi és szerzői jogi hatósági
vizsgálatokra és eljárásokra, a K+F minősítésre irányuló szakértői feladatokra, az állami dokumentációs
és  információs tevékenységre, valamint az alaptevékenység keretében nyújtott szolgáltatásokra kiterjedő –
minőségirányítási,
b) az ISO/IEC 27001:2013 szabvány szerinti – az Alkalmazhatósági Nyilatkozat alapján, a Hivatal Alapító
Okiratában felsorolt összes feladat ellátása során használt információs rendszerek biztonságára kiterjedő –
információbiztonság-irányítási és
c) az ISO/IEC 20000-1:2011 szabvány szerinti – informatikai szolgáltatásirányítási rendszer a Hivatal informatikai
fejlesztési és üzemeltetési területe által a Hivatal belső és külső ügyfeleinek nyújtott IT infrastruktúra
és szoftveralkalmazási szolgáltatásokra kiterjedő – IT szolgáltatásirányítási
követelményeket, amelyek szerint kell az érintetteknek az egyes tevékenységeket ellátni.
2. § Jelen utasítással a Kézikönyv, az Alkalmazhatósági Nyilatkozat, valamint az azokban hivatkozott egyéb dokumentumok
kötelező alkalmazását írom elő, és egyidejűleg elrendelem azoknak a Hivatal belső elektronikus információs
rendszerén (intranetjén) történő közzétételét, továbbá a későbbiekben az esetleges módosítások utáni ismételt
közzétételét.
Az utasítás hatálya 3. § (1) Az utasítás személyi hatálya a Hivatal kormánytisztviselőire és munkaszerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóira,
valamint a HIPAvilon Nonprofit Kft. hivatali közfeladat-ellátásban közreműködő munkavállalóira terjed ki. Az utasítás
személyi hatálya kiterjed továbbá az egyéb szerződések keretében egyes hivatali feladatokat átmenetileg ellátó
személyekre is.
(2) A Kézikönyv erre irányuló külön fejezetében nevesített összes hatósági folyamatleírás az utasítás hatálybalépésétől
kezdődően közvetlenül, kizárólagosan, kötelező ügyviteli szabályként határozza meg az ügyintézések folyamatait,
teendőit.
(3) A Kézikönyv minőségirányításra vonatkozó szabályait az IIR bevezetése, 2010. augusztus 1-je után az 1. § (4) bekezdés
szerinti hatósági eljárásokban vagy az ott nevesített tevékenységekkel összefüggésben benyújtott kérelmekre,
beadványokra, bejelentésekre és egyéb módon indult ügyekre (a továbbiakban együtt: kérelmek) kell alkalmazni.
(4) A 2010. augusztus 1-jén már folyamatban lévő kérelmek elintézése során – az (5) bekezdésben foglaltak kivételével –
az egyes ügyekben a hatálybalépés utáni hivatali intézkedések és a határidők tekintetében kell alkalmazni a Kézikönyv
minőségirányításra vonatkozó szabályait.
(5) A szabadalmi hatósági ügyek tekintetében csak a 2009. február 1-jét követően benyújtott és jelenleg is folyamatban
lévő szabadalmi bejelentések ügyintézésére kell a Kézikönyv előírásait alkalmazni. A 2009. február 1-je előtt indult
eljárásokra továbbra is a Magyar Szabadalmi Hivatal elnökének 8/2010. utasítása hatálybalépése előtti hatósági vagy
egyéb eljárási szabályok az irányadók.
2. Szervezeti keretek 4. § (1) A Hivatal stratégiai céljainak elérése érdekében létrehozott IIR-t három részterület alkotja:
a) az ISO 9001:2008 szabvány szerinti minőségirányítási rendszer (a továbbiakban: MIR),
b) az ISO/IEC 27001:2013 szabvány szerinti információbiztonság-irányítási rendszer (a továbbiakban: IBIR) és
c) az ISO/IEC 20000-1:2011 szabvány szerinti IT szolgáltatásirányítási rendszer (a továbbiakban: ISZIR).
(2) Az IIR főbb felelősségi köreit ellátó személyek:
a) a Hivatal elnöke,
b) az ISO integrált irányítási rendszer vezető, röviden IIR vezető,
c) a minőségirányítási vezető, röviden MIR vezető,
d) az információbiztonsági vezető, röviden IBIR vezető,
e) az IT szolgáltatásirányítási vezető, röviden ISZIR vezető és
f ) a dokumentumkezelő.
(3) Az IIR működtetésében a főbb felelősségi köröket ellátó személyeken túl egyéb résztvevők is közreműködnek
(pl. területi felelősök, kockázatgazdák, adatgazdák, folyamatgazdák, belső auditorok).
(4) Az IIR működtetésében részt vevő személyek – az általuk betöltött szerepkörökhöz tartozó – felelősségét, hatáskörét
a Kézikönyv erre vonatkozó szakasza tartalmazza. Az egyes személyek munkaköri leírása a Kézikönyvre történő
hivatkozással tartalmazza az ISO rendszerben általuk ellátott feladatokat. Egy személy – erre irányuló döntés esetén –
egy időben több, az IIR-hez kötődő feladatot is elláthat.
3. Záró rendelkezések 5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § (1) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökének a Szellemi
Tulajdon Nemzeti Hivatala ISO Integrált minőség- és információbiztonság-irányítási rendszer szabályait tartalmazó
módosított Kézikönyv és Alkalmazhatósági Nyilatkozata kötelező alkalmazásáról szóló 5/2012. (VII. 30.)
SZTNH utasítása.
(2) Jelen utasítás tartalmi felülvizsgálatáról és aktualizálásáról az ISO integrált irányítási rendszer vezető köteles
gondoskodni. A felülvizsgálatot szükség esetén, de legkésőbb a 3 évente soron következő tanúsító audit előtt, illetve
az esetleges szabványváltozások hivatali bevezetése esetén el kell végezni, amelynek eredményeként – szükség
esetén – kezdeményezni kell az utasítás módosítását vagy új utasítás kiadását.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
253/2015. (IX. 8.) Korm. rendelete az SMR Automotive Mirror Technology Hungary Bt. Kecskeméten megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Kecskemét megyei jogú város közigazgatási területén elhelyezkedő,
az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 0801/303 helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleten, illetve az  ebből
a  földrészletből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra
kerülő üzem és az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházással függenek össze.
2. § A Kormány az  1.  § szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottként
a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az 1. § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
4. § Az 1. § szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2014. (IV. 18.) MNB rendelete az „Egressy Béni” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Egressy Béni születésének 200. évfordulója alkalmából – „Egressy Béni” megnevezéssel
2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. április 22. 2. § (1) Az emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 23,7 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  Szózat kottarészletének ábrázolása látható. A  kottarészlet fölött, két
vízszintes sorban a „2000” értékjelzés és kissé balra a „FORINT” felirat olvasható. A kottarészlet alatt, három vízszintes
sorban a „MAGYARORSZÁG” felirat, a „2014” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható. Az  emlékérme előlapjának
képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben Egressy Béni mellképének ábrázolása látható. Az  emlékérme szélén,
félköriratban, a mellképtől balra az „EGRESSY BÉNI”, jobbra az „1814–1851” felirat olvasható. A mellkép és a bal oldali
félkörirat között ifj. Szlávics László tervezőművész mesterjegye, a jobb oldali félkörirat alatt az „EUROPA” nemzetközi
emlékérme-sorozat közös emblémája, az ún. „Euro-Star” jel látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2014. április 22-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
469/2017. (XII. 28.) Korm. rendelete az eljárási költségekről, az iratbetekintéssel összefüggő költségtérítésről, a költségek megfizetéséről, valamint a költségmentességről.
A Kormány
az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény 139. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 13. § tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Az eljárási költség 1. § (1) A közigazgatási hatósági eljárásban eljárási költség:
 1. az illeték,
 2. az igazgatási szolgáltatási díj,
 3. az ügyfél megjelenésével kapcsolatos költség,
 4. az ügyfél képviseletében eljáró személy megjelenésével kapcsolatos költség,
 5. a tanú és a hatósági tanú költségtérítése,
 6. a szakértői díj,
 7. az iratbetekintési jog gyakorlásával kapcsolatos költség,
 8. a fordítási költség,
 9. a tolmácsolási költség,
10. az ügyfél, valamint az eljárás egyéb résztvevője részéről felmerült levelezési, dokumentumtovábbítási költség,
11. a végrehajtási költség,
12. az eljárásban közreműködő rendőrségnél felmerült költség,
13. a  szemle, a  zár alá vétel, valamint a  szakértői eljárás jogszerű lefolytatásával összefüggésben felmerülő
kártalanítás összege,
14. a  tényállás tisztázásához szükséges, az  eljáró hatóság által végzett műszeres (laboratóriumi vagy más
speciális eszköz használatát igénylő) vizsgálat azon költsége, amelyet az  illeték vagy az  igazgatási
szolgáltatási díj nem tartalmaz,
15. az egyes hatósági intézkedésekkel kapcsolatban felmerült költség,
16. egyéb, az eljárással összefüggésben felmerült pénzkiadás.
(2) A  végrehajtási eljárásban való rendőri közreműködés jogszabályban meghatározott költségtérítésének összege
végrehajtási költség.
2. Az iratbetekintéssel összefüggő költségtérítés szabályai 2. § (1) A hatóság
a) az iratbetekintési jog gyakorlására irányuló kérelmet végzésben elutasítja, vagy
b) az  iratbetekintést az  iratbetekintést kérő személy által meg nem ismerhető személyes és védett adatok
megismerhetetlenné tételét követően biztosítja.
 (2) A hatóság az iratról való másolat készítése során az (1) bekezdés szerint gondoskodik a személyes és védett adatok
védelméről.
 (3) Az  eljárás iratainak oldalankénti másolatáért az  illetékekről szóló törvény szerint, az  államigazgatási eljárásban
készített hitelesített vagy hitelesítetlen másolatért fizetendő illeték összegének megfelelő eljárási költséget kell
fizetni.
(4) A hatóság a másolatkészítés várható költségéről az iratbetekintést kérő személyt előzetesen tájékoztatja.
 (5) A hatóság a (2) bekezdés szerinti másolatot a (3) bekezdésben meghatározott költség megfizetését követően adja ki.
3. A költségek megfizetésére vonatkozó szabályok 3. § (1) Az 1. § (1) bekezdés 3–16. pontjában meghatározott eljárási költség megfizetése történhet
a) készpénzátutalási megbízás útján;
b) ha a hatóságnál erre lehetőség van
ba) elektronikus fizetési és elszámolási rendszeren keresztül,
bb) bankkártyával,
bc) házipénztárba készpénzzel, vagy
c) a hatóságnál az összeg hatósági letétbe helyezésével.
 (2) Ha az ügyfél az előírt eljárási költségnél – az illeték és az igazgatási szolgáltatási díj kivételével – többet fizetett meg,
akkor a többletet az eljáró hatóság visszatéríti.
 (3) A  visszatérítést az  ügyfél visszatérítésre vonatkozó kérelmének beérkezésétől, vagy a  többletbefizetés hivatalbóli
észlelésétől számított öt napon belül rendeli el a hatóság, és az elrendelést követő tizenöt napon belül intézkedik
annak teljesítéséről.
4. A tárgyi és a személyes költségmentesség közös szabályai
4. § A költségmentesség nem terjed ki a  jogellenes magatartással okozott költségek viselésére. Ez  esetben a  hatóság
– a költségmentesség tényétől függetlenül – a költségek felmerülésekor dönt az eljárási költség viseléséről.
5. A személyes költségmentesség megállapításának szabályai 5. § (1) A  hatóság a  természetes személy ügyfél kérelmére az  e  rendeletben foglaltak szerint engedélyezi az  ügyfél teljes
vagy részleges költségmentességét.
(2) A  részleges költségmentesség az  ügyfelet valamely eljárási költségfajta vagy az  eljárási költség meghatározott
százalékának viselése alól mentesíti.
6. § (1) Teljes költségmentesség akkor engedélyezhető, ha az ügyfél
a) és a vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozók egy főre jutó havi nettó jövedelme (nyugdíja) nem éri el
az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, és
b) ingatlantulajdonnal nem, vagy kizárólag a lakóhelyéül szolgáló ingatlan tulajdonával rendelkezik.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában foglalt feltétel vizsgálata során – legfeljebb egy ingatlan tekintetében – figyelmen
kívül kell hagyni a kétmillió forint becsült forgalmi értéket meg nem haladó tulajdoni részesedést.
(3) Teljes költségmentesség engedélyezhető – jövedelmi és vagyoni helyzetének vizsgálata nélkül – annak az ügyfélnek
is, aki a kérelem benyújtásakor
a) aktív korúak ellátására jogosult, időskorúak járadékában, ápolási díjban, vakok személyi járadékában,
fogyatékossági támogatásban részesül, valamint, aki rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülő
gyermeket nevel vagy saját jogán rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesül,
b) pénzellátásban részesülő hadigondozott és nemzeti gondozott,
c) hajléktalan vagy
d) menekült, menedékes, illetve menekültkénti vagy oltalmazottkénti elismerését kérő vagy menedékeskénti
elismerését kérő személy számára biztosított ellátásra és támogatásra jogosult.
7. § (1) Részleges költségmentesség akkor engedélyezhető, ha az ügyfél
a) és a vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozók egy főre jutó havi nettó jövedelme (nyugdíja) nem éri el
az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150%-át, és
b) ingatlantulajdonnal nem, vagy kizárólag a lakóhelyéül szolgáló ingatlan tulajdonával rendelkezik.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában foglalt feltétel vizsgálata során – legfeljebb egy ingatlan tekintetében – figyelmen
kívül kell hagyni a hárommillió forint becsült forgalmi értéket meg nem haladó tulajdoni részesedést.
8. § Különös méltánylást érdemlő esetben – különösen, ha az  ügyfél és az  általa eltartott személyek létfenntartása
veszélyeztetett –
a) a teljes költségmentesség feltételeinek hiányában, de a részleges költségmentesség feltételeinek fennállása
esetén teljes költségmentesség,
b) a részleges költségmentesség feltételeinek hiányában is részleges költségmentesség
engedélyezhető.
9. § (1) A  költségmentesség engedélyezésére irányuló kérelem benyújtásakor igazolni kell az  ügyfél és a  vele közös
háztartásban élő közeli hozzátartozó vagyoni és jövedelmi helyzetének megítéléséhez szükséges körülményeket.
(2) Ha az  ügyfél, valamint a  vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozó nem áll munkavégzésre irányuló
jogviszonyban és nem részesül nyugellátásban, valamint egyéb jövedelme sincs, a  kérelemben erről a  tényről
nyilatkozni kell.
(3) Az ügyfél a kérelemben további olyan körülményeket tárhat fel, amelyek alapján a hatóság a 8. §-ban foglaltaknak
megfelelően költségmentességben részesítheti.
10. § (1) Az eljárási költség előlegezése és viselése alóli költségmentesség a költségmentesség alapjául szolgáló feltételeknek
az eljárás folyamán történő bekövetkezése esetén is engedélyezhető.
(2) A  költségmentesség alapjául szolgáló feltételek megváltozása esetén a  költségmentesség módosítható vagy
visszavonható.
11. § (1) Az  ügyfél a  költségmentesség alapjául szolgáló feltételek megváltozását a  változás bekövetkezésétől számított öt
napon belül köteles a hatóságnak bejelenteni.
(2) Ha az ügyfél
a) a feltételek megváltozására vonatkozó bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget, vagy
b) a költségmentesség engedélyezésére irányuló kérelemben valótlan adatokat szolgáltat,
a hatóság a  költségmentességet engedélyező végzés módosításával vagy visszavonásával egyidejűleg dönt
az eljárási költség előlegezéséről és viseléséről.
(3) A  hatóság az  ügyfelet a  költségmentességet engedélyező végzésében tájékoztatja a  bejelentés elmulasztásának
és a  valótlan adatszolgáltatásnak a  (2)  bekezdésben és az  általános közigazgatási rendtartásról szóló törvényben
meghatározott jogkövetkezményeiről.
(4) A (2) bekezdés b) pontjában foglalt esetben az ügyfél igazolási kérelmet terjeszthet elő, amelyben igazolhatja, hogy
a valótlan adatok szolgáltatására önhibáján kívül eső okból került sor.
6. Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
13. § Hatályát veszti
a) a  közigazgatási hatósági eljárásban a  személyes költségmentesség megállapításáról szóló 180/2005. (IX. 9.)
Korm. rendelet, és
b) a  közigazgatási hatósági eljárás irataiban lévő személyes és védett adatok megismerhetetlenné tételéért,
valamint az  ilyen módon kivonatolt iratokról való másolat készítéséért fizetendő költségtérítésről szóló
188/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
246/2015. (IX. 8.) Korm. rendelete az egészségügyi létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről.
A Kormány a létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi CLXVI. törvény
14.  § a)–d) és g)–h)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. közepes biztonsági szintű kategória: olyan biológiai kóroki tényező, amely súlyos emberi megbetegedést
képes okozni, ezért komoly veszélyt jelenthet a  vele érintkező személyek számára és szétterjedésének
kockázata az emberi közösségben fennállhat, azonban szétterjedése általában eredményesen megelőzhető
vagy a megbetegedés kezelése hatásos;
2. magas biztonsági szintű kategória: olyan biológiai kóroki tényező, amely súlyos emberi megbetegedést
okoz, ezért komoly veszélyt jelent a  vele érintkező személyek számára és az  emberi közösségben való
szétterjedésének kockázata magas, szétterjedése általában nem előzhető meg vagy a  megbetegedés nem
kezelhető hatásosan;
3. mikrobiológiai vagy egyéb biológiai anyag, valamint toxin: a  kettős felhasználású termékek kivitelére,
transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról
szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendelet I.  melléklet 1. kategóriájában meghatározott
1C351–1C354 ellenőrzési jegyzékszám alatt szereplő olyan anyag, amely ember, állat vagy növény
megbetegítésére, elpusztítására, genetikai anyagának módosítására vagy megváltoztatására alkalmas;
4. műszaki-technológiai támogatás: mikrobiológiai vagy egyéb biológiai anyaggal, valamint toxinnal
kapcsolatos kutatáshoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, kísérletezéshez és minden egyéb műszaki-technológiai
szolgáltatáshoz kapcsolódó tevékenység, amely lehet – beleértve a támogatás szóbeli formáit is – betanítás,
képzés, munkatapasztalatok vagy készségek átadása vagy konzultációs szolgáltatások nyújtása.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakat az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvényben (a továbbiakban:
Eütv.), valamint a  létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló
2012. évi CLXVI. törvényben (a továbbiakban: Lrtv.) foglaltak szerint kell értelmezni.
2. Javaslattevő hatóságok 2. § Az egészségügyi ágazathoz tartozó létfontosságú rendszerelemek (a továbbiakban: létfontosságú rendszerelemek)
meghatározása során az Lrtv. 2. mellékletében foglalt táblázat
a) 12.  pontjában meghatározott egészségügyi alágazat, az  aktív fekvőbeteg-ellátás esetében az  Állami
Egészségügyi Ellátó Központ,
b) 13.  pontjában meghatározott egészségügyi alágazat, a  mentésirányítás esetében az  Országos
Mentőszolgálat,
c) 14. pontjában meghatározott egészségügyi alágazat esetében
ca) az egészségügyi tartalékok vonatkozásában az Egészségügyi Készletgazdálkodási Intézet,
cb) a vérkészletek vonatkozásában az Országos Vérellátó Szolgálat,
d) 15.  pontjában meghatározott egészségügyi alágazat, a  magas biztonsági szintű biológiai laboratóriumok
esetében az Országos Tisztifőorvosi Hivatal,
e) 16. pontjában meghatározott egészségügyi alágazat, az egészségbiztosítás informatikai rendszere esetében
az Országos Egészségbiztosítási Pénztár,
f ) 16a. pontjában meghatározott egészségügyi alágazat, a gyógyszer-nagykereskedelem esetében az Országos
Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet
jár el javaslattevő hatóságként. 3. Az ágazati kijelölő hatóság
3. § (1) A 2. § szerinti alágazatokba tartozó létfontosságú rendszerelemek meghatározása során az ágazati kijelölő hatósági
feladatokat az egészségügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) látja el.
(2) A  minisztert az  (1)  bekezdés szerinti feladatainak ellátásában egy döntés-előkészítő bizottság (a  továbbiakban:
Bizottság) segíti.
(3) A Bizottság az elnökből és – az (5) és a (6) bekezdés szerinti – 10 tagból áll, azzal, hogy a Bizottság elnöke és tagja
csak olyan személy lehet, aki már elvégezte vagy vállalja, hogy a kijelölést, illetve a felkérés elfogadását követő egy
éven belül elvégzi a biztonsági összekötői tanfolyamot.
(4) A Bizottság elnökét a miniszter kéri fel.
 (5) A Bizottság egy-egy tagját
a) az aktív fekvőbeteg-ellátás,
b) a mentésirányítás,
c) az egészségügyi tartalékokat kezelő szervezet,
d) a vérkészleteket kezelő szervezet,
e) a magas biztonsági szintű biológiai laboratóriumok,
f ) az egészségbiztosítás informatikai rendszere,
g) a gyógyszer-nagykereskedelem
irányításáért, felügyeletéért felelős államtitkár delegálja.
(6) A  Bizottság három tagját a  miniszter jelöli ki az  általa vezetett minisztérium (a  továbbiakban: minisztérium)
kormánytisztviselői közül.
(7) A Bizottságba az (5) bekezdés alapján az adott alágazatban legalább 5 év szakmai gyakorlattal rendelkező személy
delegálható.
(8) A Bizottság elnökének és tagjainak megbízatása három évre szól.
 (9) A  Bizottság akkor határozatképes, ha az  elnök – vagy akadályoztatása esetén a  helyettesítésére jogosult tag – és
további legalább 7 tag jelen van. A  Bizottság döntéseit szavazattöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetén
az elnök szavazata dönt.
(10) A Bizottság a működési rendjét ügyrendjében határozza meg. A Bizottság a tényállás tisztázása érdekében, javaslata
kialakításához adatokat kérhet be a  javaslattevő hatóságtól és a  kijelölésre javasolt létfontosságú rendszerelem
üzemeltetőjétől.
(11) A Bizottság elnöke és tagjai a feladataik ellátása során és azzal összefüggésben nem utasíthatóak.
4. A nemzeti létfontosságú rendszerelemek egészségügyi alágazati kritériumai
4. § Nemzeti létfontosságú rendszerelemnek kell nyilvánítani az  aktív fekvőbeteg-ellátót, illetve annak telephelyét
(a továbbiakban együtt: kórház), ha
a) legalább 400 aktív ággyal rendelkezik, vagy a területi ellátási kötelezettségébe tartozók létszáma eléri vagy
meghaladja az 1,5 millió főt, és
b) kiesése esetén a legközelebbi kórház közúton 45 percen belül nem közelíthető meg az ellátottak által, vagy
a kórház működésének folyamatos fenntartásához egészségpolitikai érdek fűződik.
5. § Nemzeti létfontosságú rendszerelemnek kell nyilvánítani azokat a mentésirányítási központokat, ahonnan legalább
egy megyére vagy a  Fővárosra kiterjedően irányítják az  Eütv. 94.  § (1), (2), (4) és (5)  bekezdése szerinti mentési
tevékenységet.
6. § Az Állami Egészségügyi Tartalék (a továbbiakban: ÁEüT) tekintetében nemzeti létfontosságú rendszerelemnek kell
nyilvánítani
a) azt a  nyilvántartási rendszert, amelynek kiesése a  normál működési rendet legalább 24 óráig lehetetlenné
teszi vagy helyreállítása legalább 48 óráig tart,
b) minden olyan raktárt vagy tárolókapacitást, ahol az ÁEüT összértékének legalább 10%-a található és
c) az  Állami Egészségügyi Tartalékkal való gazdálkodás szabályairól szóló rendeletben meghatározott
orvostechnikai eszköz- és gyógyszernormák egyes tételei készletmennyiségének 50%-át meghaladó
mennyiséget tartalmazó raktárakat.
7. § A vérkészletek tekintetében nemzeti létfontosságú rendszerelemnek kell nyilvánítani
a) az országos vér- és transzfuziológiai készletek nyilvántartási rendszerét és
b) a tároláshoz, illetve a véradáshoz szükséges infrastruktúraelemeket,
ha ezek megsérülése 3 napos vagy annál hosszabb ideig tartó fennakadást jelentene az  országos vérellátó
rendszerben.
8. § Nemzeti létfontosságú rendszerelemnek kell nyilvánítani
a) azon laboratóriumokat, amelyekben rendszeresen tárolnak, feldolgoznak vagy vizsgálnak közepes biztonsági
szintű vagy magas biztonsági szintű mikrobiológiai vagy egyéb biológiai anyagot, valamint toxint, vagy
ehhez a tevékenységhez műszaki-technológiai támogatást nyújtanak, és
b) az egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről szóló rendelet szerint
kijelölt referencialaboratóriumokat.
9. § Nemzeti létfontosságú rendszerelemnek kell nyilvánítani az  egészségbiztosítás azon informatikai rendszereit,
amelyek
a) kiesése a normál működési rendet legalább 48 óráig lehetetlenné teszi vagy
b) központi szolgáltatást biztosító rendszerelemeinek helyreállítása legalább 72 óráig tart.
10. § Nemzeti létfontosságú rendszerelemnek kell nyilvánítani azon gyógyszer-nagykereskedelmi tevékenységet végző
gazdálkodó szervezetet, amely
a) gyógyszerforgalmazásra vonatkozó piaci részesedése az éves árbevétel alapján Magyarországon meghaladja
aa) a gyógyszertári kiszállítások esetében a 15%-ot vagy
ab) fekvőbeteg-szakellátást végző gyógyintézet esetében a 15%-ot,
b) országos lefedettséget biztosító logisztikával rendelkezik és
c) forgalmazási területén a felhasználók igényének megfelelő teljes gyógyszerkört forgalmazza.
5. Az európai létfontosságú rendszerelemek egészségügyi alágazati kritériumai
11. § (1) Európai létfontosságú rendszerelemként történő kijelölésre javasolható:
a) azon kórház,
aa) amely legalább 1500 aktív ággyal rendelkezik, vagy amely területi ellátási kötelezettségébe tartozók
létszáma eléri vagy meghaladja a 3 millió főt és
ab) amely kiesése esetén a  legközelebbi kórház közúton 90 percen belül nem közelíthető meg
az ellátottak által;
b) azon mentésirányítási központ, ahonnan legalább három megyére, illetve a Fővárosra kiterjedően irányítják
az Eütv. 94. § (1), (2), (4) és (5) bekezdése szerinti mentési tevékenységet;
c) az ÁEüT esetében a határon átnyúló egészségügyi veszélyek kezelésére szolgáló készletelem;
d) az országos vér- és transzfuziológiai készletek nyilvántartási rendszere, ha annak kiesése a hazai tevékenység
ellátást legalább 7 napra ellehetetleníti;
e) a  vérkészletek tekintetében a  tároláshoz, illetve a  véradáshoz szükséges infrastruktúra elem, ha ezen
elem megsérülése 5 napos vagy annál hosszabb ideig tartó fennakadást jelentene az  országos vérellátó
rendszerben;
f ) azon laboratóriumok, amelyekben rendszeresen tárolnak, feldolgoznak vagy vizsgálnak magas biztonsági
szintű mikrobiológiai vagy egyéb biológiai anyagot, valamint toxint, vagy ehhez a tevékenységhez műszakitechnológiai támogatást nyújtanak;
g) az egészségbiztosítás azon informatikai rendszerei, amelyek kiesése legalább 3 millió ellátottat hátrányosan
érint.
(2) Európai létfontosságú rendszerelemként történő kijelölésre javasolható azon gyógyszer-nagykereskedelmi
tevékenységet végző gazdálkodó szervezet, amely
a) gyógyszerforgalmazásra vonatkozó piaci részesedése az éves árbevétel alapján Magyarországon meghaladja
aa) a gyógyszertári kiszállítások esetében a 30%-ot vagy
ab) fekvőbeteg-szakellátást végző gyógyintézet esetében a 30%-ot,
b) országos lefedettséget biztosító logisztikával rendelkezik és
c) forgalmazási területén a felhasználók igényének megfelelő teljes gyógyszerkört forgalmazza.
6. A létfontosságú rendszerelemek azonosítási eljárása 12. § (1) Az  egészségügyi ágazatban a  létfontosságú rendszerelemek azonosítási eljárása során a  létfontosságú rendszerek
és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012.  évi CLXVI.  törvény végrehajtásáról szóló
65/2013. (III. 8.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: Vhr.) a (2)–(7) bekezdésben meghatározott kiegészítésekkel kell
alkalmazni.
(2) A  Vhr. 2.  §-át azzal a  kiegészítéssel kell alkalmazni, hogy az  azonosítási jelentés elkészítésére kötelezettek
a következők:
a) a kórházak,
b) a mentésirányítást végző szervezet,
c) az ÁEüT kezelője,
d) az állami vérkészletek kezelője,
e) a bakteriológiai (biológiai) és toxin-fegyverek kifejlesztésének, előállításának és tárolásának megtiltásáról és
e fegyverek megsemmisítéséről szóló egyezményből eredő nyilatkozattételi kötelezettségek végrehajtásáról
és az  ellenőrzés rendjéről szóló 21/2013. (I. 30.) Korm. rendelet 3.  §-a alapján bejelentésre kötelezett
laboratórium (a továbbiakban: laboratórium), valamint
f ) az  egészségbiztosítás informatikai rendszerei üzemeltetője, azon gyógyszer-nagykereskedelmi
tevékenységet végző, amely a 10. §-ban meghatározott követelményeknek megfelel.
(3) Az azonosítási jelentést a miniszter a kézhezvételtől számított 10 évig köteles megőrizni.
 (4) Az azonosítási jelentésben szereplő kockázatelemzésnek – a Vhr. által előírtakon túl – tartalmaznia kell az aktuális
védelmi szintről, valamint az esetleges kiesés következményeiről szóló elemzést.
 (5) A  laboratóriumok esetében az  azonosítási jelentésben – a Vhr. által előírtakon túl – fel kell tüntetni a  bejelentési
kötelezettség alapjául szolgáló anyagok nevét, mennyiségét, helyét, továbbá az  ezekkel kapcsolatos műszakitechnológiai támogatási szolgáltatást, a laboratórium méretét, a dolgozók számát és végzettségét.
(6) A (2) bekezdés a) és f ) pontja szerinti kijelölt létfontosságú rendszerelem üzemeltetője a kijelölés alapjául szolgáló
tevékenységváltozás esetén köteles azonosítási eljárást lefolytatni és az azonosítási jelentést a működési engedély
módosítását elrendelő határozat jogerőre emelkedésétől számított 90 napon belül a  javaslattevő hatóság részére
benyújtani.
(7) Nem kell új azonosítási jelentést készítenie a  (2)  bekezdés szerinti szervezet üzemeltetőjének, ha a  jelentés
elkészítése alól az előző azonosítási eljárás során a miniszter felmentést adott és a szervezet tevékenységében nem
történt lényeges változás, kivéve, ha a miniszter az azonosítási jelentés benyújtására határidő tűzésével a szervezetet
felszólítja.
7. Biztonsági összekötő személyre vonatkozó szabályok 13. § (1) A  Vhr. 6.  § (1)  bekezdése szerinti, az  adott ágazatnak megfelelő szakirányú végzettségnek minősül – a  (2) és
(3) bekezdésben meghatározott kivétellel –
a) az orvos végzettség vagy
b) egyéb – az  a)  pontban foglaltaktól eltérő – felsőfokú végzettség esetén az  egészségügyi igazgatási
feladatkörben szerzett legalább 5 éves szakmai tapasztalat.
 (2) Laboratóriumban történő foglalkoztatás esetén
a) a biológus végzettség,
b) a mikrobiológus végzettség vagy
c) az orvos végzettség
minősül a Vhr. 6. § (1) bekezdése szerinti szakirányú végzettségnek.
(3) Gyógyszer-nagykereskedelemben történő foglalkoztatás esetén
a) a  gyógyszerek minőségbiztosítása érdekében meghatalmazott személy képesítési feltételeiről szóló
miniszteri rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő végzettség vagy
b) bármely műszaki, mérnöki, logisztikus, gépész, gyógyszerész, vegyész vagy informatikus szakon szerzett
felsőfokú végzettség
minősül a Vhr. 6. § (1) bekezdése szerinti szakirányú végzettségnek, azzal, hogy a b) pont szerinti esetben csak akkor,
ha az  ott említett végzettségek bármelyikének megszerzője gyógyszer-kereskedelmi, illetve egyéb gyógyszeripari
tevékenységet végző gazdasági társaságnál, vállalkozásnál vagy ilyen területen működő hatóságnál, intézetnél
vagy más szervezetnél legalább 3 év gyakorlatot szerzett a  végzettségének megfelelő tevékenységet végezve
foglalkoztatásra irányuló vagy megbízási jogviszony keretében.
8. A létfontosságú rendszerelemek Üzemeltetői Biztonsági Terveire vonatkozó különleges szabályok
14. § (1) Az  egészségügyi ágazatban a  létfontosságú rendszerelemek Üzemeltetői Biztonsági Tervét (a  továbbiakban: ÜBT)
– a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kiegészítésekkel – az Lrtv.-ben és a Vhr.-ben meghatározott követelmények
szerint kell megalkotni.
(2) Az  egészségügyi intézmények egészségügyi válsághelyzeti terveinek tartalmi követelményeiről, valamint
egyes egészségügyi tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló miniszteri rendeletnek az  egészségügyi
szolgáltató válsághelyzeti terve részterveivel összefüggő kötelezettségeit tartalmazó mellékletében felsoroltak
figyelembevételével kórház esetében az ÜBT tartalmazza a következő részterveket:
a) a közművek kiváltására, alternatív működtetésére vonatkozó tervet,
b) a szükséges, elengedhetetlen szolgáltatások biztosítására vonatkozó tervet,
c) az élelmezési tervet,
d) a gyógyszerek, az egészségügyi fogyóeszközök, a vér- és vérkészítmények pótlási tervét és
e) a kommunikációs tervet.
(3) Laboratórium esetében az ÜBT tartalmazza a következő részterveket:
a) a mikrobiológiai vagy egyéb biológiai anyag, valamint toxin kijutása esetén alkalmazandó válságtervet és
b) a beléptetés regisztrálására, az illetéktelen személy belépésének megakadályozására vonatkozó tervet.
(4) Gyógyszer-nagykereskedő esetén az ÜBT tartalmazza a következő részterveket:
a) a közművek kiváltására, alternatív működtetésére vonatkozó tervet,
b) a szükséges, elengedhetetlen kiszállítások biztosítására vonatkozó tervet,
c) az alternatív logisztikai tervet (igénybe vehető járművek),
d) a gyógyszerek utánpótlási tervét és
e) a kommunikációs tervet.
9. A létfontosságú rendszerelemek ellenőrzése 15. § A helyszíni ellenőrzést lefolytató szerv
a) a  12.  § (2)  bekezdés a) és f )  pontja szerinti létfontosságú rendszerelemek tekintetében a  népegészségügyi
feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal,
b) a  12.  § (2)  bekezdés b)–e) és g)  pontja szerinti létfontosságú rendszerelemek tekintetében a  miniszter, aki
a minisztériumnak az általa kijelölt, ellenőrzési feladatokat ellátó szervezeti egysége közreműködésével látja
el a feladatot.
10. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
17. § Azon kórház és laboratórium, amely e rendelet hatálybalépését követően kap működési engedélyt, az azonosítási
jelentést – a Vhr. 15. §-ában foglaltaktól eltérően – első alkalommal a működési engedélyének jogerőre emelkedését
követő 180 napon belül köteles benyújtani a feladat- és hatáskörrel rendelkező javaslattevő hatóság részére.
18. § Ez a  rendelet az  európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása
szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelvnek való megfelelést
szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
137/2012. (VI. 8.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a nemzet szolgálatában, az egyetemes és a magyar kultúra gyarapítása, a magyar történelem külföldi megismertetése
terén végzett munkássága, karitatív tevékenysége elismeréseként
Somssich Pongrácz, a Mannesman Konszern belga főképviseletének nyugalmazott vezetője, Balatonlelle díszpolgára
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
polgári tagozata, a kolozsvári magyar közösség érdek- és jogvédelme érdekében végzett áldozatos munkája elismeréseként
Boros János, a Szent Mihály Plébánia főgondnoka részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. április 17.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke,


text:
167/2009. (HK 5.) MH HEK intézkedése a Magyar Honvédség személyi állománya kábítószer hatása alatti állapotának, illetve kábítószer fogyasztásának vagy tartásának ellenőrzésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 110. §
(2) bekezdése, valamint a Magyar Honvédség személyi állománya kábítószer hatása alatti állapotának, illetve kábítószer fogyasztásának vagy tartásának ellenőrzéséről
szóló 26/2008. (HK 7.) HM utasítás (a továbbiakban: HM
utasítás) 13. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a hivatásos és szerződéses katonai szolgálatra, valamint a katonai oktatási intézményi tanulmányokra való egészségi,
pszichikai és fizikai alkalmasság elbírálásáról, továbbá az
egészségügyi szabadság, a szolgálatmentesség és a csökkentett napi szolgálati idő engedélyezésének szabályairól
szóló 7/2006. (III. 21.) HM rendelet V–VII. fejezetére, valamint a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.)
HM utasítás 4. § (1) bekezdésének a) pontjára és (2) bekezdésére –, a Magyar Honvédség személyi állománya kábítószer hatása alatti állapotának, illetve kábítószer fogyasztásának vagy tartásának ellenőrzésével kapcsolatos
feladatok végrehajtásáról az alábbi
intézkedést adom ki: Az intézkedés hatálya 1. Jelen intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hvt. 79 §-ában meghatározott
személyi állománya vonatkozásában
a) a szolgálati, illetve munkahelyen való kábítószer hatása alatti állapot, vagy ilyen szer fogyasztásának felderítésére, illetve megelőzésére, valamint
b) a kábítószernek minősülő anyagnak a szolgálati vagy
munkahelyen – magánál vagy elrejtve – tartás felderítésére, illetve fogyasztásának megelőzésére,
c) az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) Preventív Igazgatóság,
Alkalmasság-vizsgáló Intézetben a foglalkozás-egészségügyi alkalmasság-vizsgálatok során a kábítószernek minősülő anyagmaradványok humán testnedvekből történő kimutatására végzett vizsgálatokra.
2. A szűrővizsgálat céljából levett humán minták elemzését az MH HEK Tudományos Intézet Toxikológiai Kutató Osztály (a továbbiakban: MH HEK TI TKO) akkreditált laboratóriumában kell végrehajtani.
A szűrővizsgálattal kapcsolatos tájékoztatás, képzés, szakanyag-kezelés 3. A kábítószernek minősülő anyag fogyasztásának ellenőrzésére irányuló rendszerről
a) a személyi állományt a szükséges mértékű általános
formában, a Honvédelmi Közlönyben, jelen és szakmailag
kapcsolódó jogi normák tartalmáról a megjelenésüket követően legfeljebb egy hónapon belül tartandó foglalkozáson kell tájékoztatni;
b) a szűrővizsgálat elrendelésére jogosult munkáltatói
jogkört gyakorló állományilletékes parancsnokokat, vezetőket, elöljáró parancsnokokat (a továbbiakban együtt: parancsnok), a vizsgálatot végző egészségügyi szakszemélyzetet, továbbá a vizsgálat elrendelésének kezdeményezésére jogosultakat külön képzésen kell tájékoztatni.
4. A 3. pont szerinti tájékoztatást, képzést a MH HEK
Preventív Igazgatóság, Egészségfejlesztési Intézet (a továbbiakban: MH HEK EFI) intézetvezető főorvosa, valamint a MH főpszichológus, együttműködve az MH HEK
TI TKO osztályvezetővel – az MH Drogprevenciós Bizottság, és a HM Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban:
HM HVKF) által jóváhagyott, feladattervében meghatározottak szerint – évente megszervezi. A MH HEK preventív
igazgató a hivatásos és szerződéses állomány képzésére
vonatkozó programok első félévi időpontját minden év január 10-ig, míg a második félévre tervezetteket július
10-ig – a HM HVKF-nek közvetlenül alárendelt katonai
szervezetek parancsnokai által megküldött adatok (külön
bontásban az egészségügyi, az alegység-parancsnoki, a
szerződéses és a kortárssegítő szerződéses állomány) alapján – eljuttatja az érintett katonai szervezetek részére. A tájékoztató tevékenységet elsősorban akkreditált képzési
formában részt vevő szakemberek, előadók bevonásával
kell biztosítani.
5. A MH HEK preventív igazgató a HM HVKF-nek alárendelt katonai szervezeteknél lévő oktatók részére a
4. pont szerint akkreditált képzést szervez, melynek költségeit az MH HEK tervezi és viseli.
6. A csapattagozat egészségügyi szolgálataitól a 4. pont
szerinti képzésen részt vett személyek
a) felkészülnek az egyéni szaktanácsadásra, valamint
b) a katonai szervezet éves fegyelmi helyzetértékelő ál
lománygyűlésen tartandó, szenvedélybetegségek megelőzésével kapcsolatos előadás megtartására, c) segítik az egyes katonai szervezetek humán szolgálatainál lévő szakemberek drogprevenciós szakmai munkáját.
7. A katonai szervezetek egészségügyi központjainak
parancsnokai (vezető orvosai) és az egészségügyi szolgálat kiképzett szakemberei – rendelési időn belül – igény
szerint (eseti jelleggel is) konzultációs, tanácsadási lehetőséget biztosítanak a kábítószerszűréssel kapcsolatos kérdésekben a teljes személyi állomány részére.
8. A katonai szervezetek és egészségügyi szolgálatuk
(egészségügyi központok állománya és az alegységek
egészségügyi állománya) vezetői éves feladattervükbe felveszik, és kiképzett szakelőadójukkal végrehajtják a személyi állomány részére a kábítószer fogyasztásával, tartásával kapcsolatos prevenciós tevékenység oktatását a következők szerint:
a) az egészségügyi szakállomány akkreditált továbbképzése minden év első félévében 100-110 órában;
b) a pszichológus állomány szintentartó képzése minden év második félévében 30 órában;
c) az alegység-parancsnoki állomány drogérzékenyítési
programja évente 10 órában;
d) az előző alpontokba nem tartozó természetes segítők
mentálhigiénés szemléletű képzése évente 30 órában;
e) az előző alpontokba nem tartozó szerződéses állományú kortárs segítők képzése évente 30 órában;
f) az előző alpontokba nem tartozó hivatásos és szerződéses állomány továbbképzése évente 5 órában;
g) az állományilletékes parancsnokok speciális drogérzékenyítő programja minden évben, 5 órában.
9. A kiképzési csoportok létszáma a 8. f) pontban meghatározottak kivételével nem haladhatja meg a 25 főt. Az
oktatás során az előadók biztosítják a résztvevők számára
az egészségügyi szolgálat által a tárgyban kiadott tájékoztató anyagokat.
10. Kiképzett szakelőadóval nem rendelkező alakulatok
egészségügyi szolgálatfőnökei foglalkozásvezetőt igényelnek a MH HEK parancsnokától. A foglalkozási jegyek tervezetét a MH HEK EFI biztosítja.
11. A képzési feladat végrehajtását és annak tapasztalatait az időszaki és éves jelentésekben külön szakfeladatként kell jelenteni a szolgálati és a szakmai elöljárónak.
12. A MH HEK Egészségügyi Kiképző Bázis parancsnoka évente, augusztus 30-ig tájékoztatja a MH HEK preventív igazgatóját a raktárban rendelkezésre álló kábítószer fogyasztással, tartással kapcsolatos prevenciós tevékenységhez még rendelkezésre álló (anyag és eszköz)
készletről. A MH preventív igazgatójának igénylése alapján a MH HEK parancsnok gazdasági helyettese intézkedik a beszerzésekre. A beszerzéseket követően a MH HEK
preventív igazgatója intézkedik az oktatási segédanyagok
alakulatoknak történő megküldésére. A kábítószer-fogyasztással, -tartással kapcsolatos prevenciós tevékenység
költségeinek tervezését a MH HEK végzi.
13. A központi beszerzés keretében olyan, az MH HEK
TI TKO által minőségileg bevizsgált gyorsteszteket kell
biztosítani a felhasználó katonai szervezeteknek, amelyek
egylépéses gyorstesztként, egy kompetitív megkötésen
alapuló immunassy vizsgálatot tesznek lehetővé. A gyorstesztnek alkalmasnak kell lennie kábítószerek, ill. pszichotróp anyagok vizeletből történő minőségi kimutatására
úgy, hogy a különböző kábítószer fajtákra nézve – speci
fikus antitestek segítségével – a teszt alkalmazásával
3–5, különböző kábító hatású anyag egyazon mintából
történő egyidejű, egymástól független kimutatása biztosított legyen.
A szűrővizsgálatok végrehajtása 14. A szűrővizsgálat
a) a vizeletminta-vételből és a minta immunkromato
gráfiás gyorsteszt alkalmazásával történő előszűrési vizsgálatából, továbbá b) a gyorsteszt kábítószer-fogyasztásra utaló pozitív
eredménye esetén, a minta szakintézeti laboratóriumi ellenőrző vizsgálatából áll.
15. A 14. a) alpont szerinti vizsgálat elvégzéséhez szükséges vizeletminta vételéhez kizárólag az előre kiadott és
azonosító számmal ellátott mintavételi készletben található edények használhatók.
16. A vizeletmintákat és az immunkromatográfiás teszteket a 14. a) alpont szerinti felhasználás előtt, illetve előszűrési vizsgálat során történő használatakor szobahőmérsékleten kell tartani.
17. A teszt a lejárati idő elteltével nem használható fel.
A teszteket csak az elrendelt vizsgálatokhoz lehet felhasználni. A tesztek felhasználásáról az egészségügyi szolgálatnál nyilvántartást kell vezetni, a lejárt, ill. az időben fel
nem használt tesztekről jegyzőkönyvet kell felvenni.
18. A mintavételt egyénenként (egy időben egy személy), az ellenőrzést végző egészségügyi szakszemélyzet
jelenlétében kell végrehajtani. A mintát adó és a mintavételt felügyelő személy csak azonos nemű lehet. A vizeletmintát az egységdobozban található műanyag pohárba kell
üríttetni.
19. A mintavételt felügyelő, illetve a mintákat kezelő,
feldolgozó szakszemélyzetet megfelelő egyéni védőeszközzel (szájmaszk, orvosi gumikesztyű) kell ellátni, és
munkájukhoz veszélyes hulladékgyűjtő edényt kell biztosítani.
20. A mintavételnél ügyelni kell minden olyan körülményre, amely lehetővé tenné a minta meghamisítását
vagy hamis minta szolgáltatását. Ezért
a) a mintaadásnak – közvetlen felügyelet mellett – vízvételi lehetőség nélküli, elkülöníthető mellékhelységben
kell történnie (nem lehet ott nyitható vízcsap és felületaktív anyag, míg a WC öblítővizét lehetőség szerint el kell
színezni stb.);
b) a mintaadónál nem lehet csomag, kabát vagy olyan
tárgy, amely lehetőséget ad egy előre levett minta valós
mintaként történő átadására;
c) minta adása előtt szükséges a mintaadó előzetes kézmosása az esetlegesen előforduló kézkontamináció megelőzése miatt.
21. A minta mennyisége legalább 50 ml legyen. A levett
mintából minden esetben párhuzamos „A” és „B” mintát
kell képezni úgy, hogy az „A” minta mintegy harmadát képezze a „B” minta. A mintákat a mintaadást ellenőrző
egészségügyi személyzet a mintavételi készletben található csavarmenetes, műanyag tetővel ellátott, jól zárható
edényekbe (archiváló edények) önti. Mindkét mintát sérülés nélkül el nem távolítható szalaggal le kell zárni és szállításig hűtőszekrényben (+8 °C alatt) kell tárolni. Az edény
oldalán elhelyezett címkén és zárószalagon fel kell tüntetni a mintaadó azonosítására szolgáló kódot, a mintavételt
végző nevét és aláírását, valamint a mintavétel dátumát.
Az „A” minta a helybeni, valamint pozitív minta esetében
a laboratóriumi vizsgálatokra szolgál. A „B” minta (ellenőrző minta) – a későbbiek során esetlegesen szükségessé
váló – kontrollvizsgálatok elvégzésére szolgál.
22. Fokozott figyelmet kell fordítani a minták esetleges
elszennyeződésének, megsemmisülésének megakadályozására.
23. A mintavételt követően a mintát a mintaadóval
azonnal azonosítani kell [a mintaadó nevét össze kell vetni
a mintaazonosító számával és a társadalombiztosítási azonosító jelével (a továbbiakban: tajszám)]. A vizeletminta
valódiságát színe, hőmérséklete alapján, ellenőrizni kell.
24. Az „A” mintarész felhasználásával kell az előszűrést elvégezni, melynek eredményei a következők lehetnek:
a) Pozitív az eredmény, amennyiben a mintában jelenlévő adott kábítószer koncentrációja a teszt érzékenységi határát (küszöbértékét) eléri vagy meghaladja, ebben az esetben a tesztzónában nincs csík.
b) Negatív az eredmény, ha az adott drog koncentrációja
a teszt érzékenységi határa (küszöbértéke) alá esik, ebben
az esetben a tesztzónában egy rózsaszín csík jelenik meg.
c) A mintában lévő kábítószer-koncentrációtól függetlenül a Control Zónában (C) minden esetben, mint belső
beépített kontroll, megjelenik egy rózsaszín csík.
d) A teszt használhatatlan, ha egyik mezőben sem jelenik meg rózsaszín csík.
25. A mintavétellel egy időben az azt ellenőrző egészségügyi személyzetnek ki kell tölteni minden esetben a
2. sz. melléklet szerinti jegyzőkönyvet,
a) a szolgálatteljesítésre (munkavégzésre alkalmas állapot) ellenőrzése céljából elrendelt szűrővizsgálat esetén a
3. sz. melléklet szerinti jegyzőkönyvet,
b) a katonai fegyelem és biztonság érdekében, általános
megelőzési célból elrendelt szűrővizsgálat esetén a 6. sz.
melléklet szerinti jegyzőkönyvet,
c) a foglalkozás-egészségügyi vizsgálat keretében végzett szűrővizsgálat esetén az 5. sz. melléklet szerinti jegyzőkönyvet.
26. Az „A” és „B” mintát a teszt kábítószer-fogyasztásra utaló elváltozása (pozitivitása) esetén késedelem nélkül,
de legfeljebb 12 órán belüli megérkezést biztosító útbaindítással kell az MH HEK TI TKO-nak eljuttatni a kitöltött
25. pont szerinti jegyzőkönyvvel és a 4. sz. melléklet szerinti vizsgálati mintakísérő adatlappal. Külföldön történő
szolgálatteljesítés esetén a minták a 3. és a 4. sz. melléklet
angol nyelvű változatával a szolgáltatás teljesítését vállaló
más külföldi egészségügyi szolgáltatónak is továbbíthatók.
27. A minták szállítására betegszállító gépjármű nem
vehető igénybe. A szállítással megbízott személy nem lehet mintaadásra kötelezett.
28. A minták hűtve tárolásáról a szállítás alatt is gondoskodni kell (hűtőtáska). A szállítandó tartályokhoz „S. k.
felbontásra” és „Különleges adat – Orvosi titoktartásra kötelezett” kezelési jelzéssel ellátott borítékban mellékelni
kell a 26. pont szerinti szűrővizsgálati jegyzőkönyvet.
29. A labor a mintákat és a 28. pont szerinti zárt borítékot a 4. sz. melléklet szerinti vizsgálati mintakísérő adatlapon veszi át.
30. Ha a vizeletminta vizsgálata negatív eredménnyel
jár, akkor mindkét minta („A” és „B”) megsemmisítendő.
A mintavétel után a mintavételi eszközöket és a mintát a
fertőző veszélyes hulladékokra vonatkozó előírásoknak
megfelelően kell kezelni.
31. Ha az „A” minta pozitivitást mutat, akkor a labor a
lezárt mintát 3 hónapig (–15 °C alatti hőmérsékleten), az
MH HEK Tudományos Intézet Toxikológiai Kutató Osztály Minőségirányítási Kézikönyvében leírt rendszabályok betartásával, őrzi meg.
32. A laboratórium a bizonyító értékű kromatográfiás
vizsgálatokat 20 napon belül végzi el és tájékoztatja a
megkereső katonai szervezet parancsnokát az eredményről, a Minőségbiztosítási Kézikönyvben meghatározottak
szerint. Külföldön történő szolgálatteljesítés esetén lehetőség szerint rövidebb határidejű szolgáltatást kell megrendelni az egészségügyi szolgáltatótól.
A szűrővizsgálatok végrehajtásával kapcsolatos
további rendelkezések 33. A szűrővizsgálatot elrendelő parancs közlését és annak alapjául szolgáló parancsnoki rendelkezésre vonatkozó adatokat az alakulat jogi és igazgatási szolgálatának
tagja vagy nyomozótisztje (a továbbiakban együtt: igazgatási tiszt) minden esetben a 2. sz. melléklet kitöltésével
rögzíti.
34. A foglalkozás-egészségügyi szűrővizsgálatra útbaindított hivatásos és szerződéses állomány esetében az elrendelő parancsnak tartalmaznia kell, hogy az útbaindított
állomány a vizsgálat helyszínét csak a vizsgálatot végző
intézet vezetőjének engedélyével hagyhatja el.
35. A katonai szervezet orvosa köteles egyszerű belgyógyászati, neurológiai vizsgálattal eldönteni, hogy alkalmas-e az érintett katona a szolgálatteljesítésre, és az erre
vonatkozó adatokat a 2. sz. melléklet 2. rovatában jelölni.
36. A kábítószerek használatával összefüggő mentális
és viselkedészavarok megállapítása – a Betegségek és az
egészséggel kapcsolatos problémák Nemzetközi Statisztikai Osztályozás (BNO10) kódlistában meghatározottak
szerint – pszichiáter szakorvos és/vagy csapatorvos által
történik.
37. Az orvos a 24. és 35. pontok szerinti vizsgálatok
eredményét jelenti a szűrővizsgálat elrendelésére jogosult
parancsnoknak.
38. Amennyiben a katonai szervezetnek a 35. pont szerinti tevékenységre megfelelő szakképesítéssel rendelkező
egészségügyi szakszemélyzete nincs, az egészségügyi
szolgáltatást külön szerződés alapján kell biztosítani. Külföldön történő szolgálatteljesítés esetén lehetőség szerint
más katonai szervezet orvosának vagy nem katonai szervezet egészségügyi személyzetének szolgáltatása is igénybe vehető. Ez utóbbi esetben az intézkedés angol nyelvű
mellékleteit kell kitölteni.
Az adatkezelésre vonatkozó rendelkezések 39. A intézkedés alkalmazása során a szűrővizsgálatokkal kapcsolatban csak a parancsnok, az egészségügyi szolgálat tagja, valamint a jogi és igazgatási szolgálat tiszti
rendfokozati állománycsoportba tartozó személy jogosult
a személyes adatok kezelésére.
40. Az adatkezelés során különös figyelemmel kell lenni a személyes és különleges adatok kezelésére vonatkozó
jogszabályi rendelkezésekre. Az egyes egészségügyi szolgáltatónál működtetett, védett adatkezelési rendszerekben
csak azoknak az adatai kezelhetők, akire nézve a parancsnokot a szűrővizsgálat elrendelésének jogosultsága megilleti.
A rendőri szervekkel való technikai együttműködés 41. Az egészségügyi központok parancsnokai (vezető
orvos, ennek hiányában egészségügyi beosztott) a helyőrség kommendánssal egyeztetve részt vesznek a rendvédelmi szervekkel történő együttműködés megszervezésében
és fenntartásában, elősegítve a HM utasítás 1. § (1) bekezdés b) pontja szerinti ellenőrzés és 2. § (1) bekezdés
e) pontja szerinti vizsgálat jelentette feladatok koordinálását.
Záró rendelkezések 42. Ez az intézkedés a közzétételét követő 8. napon lép
hatályba, egyidejűleg a Magyar Honvédség személyi állománya kábító hatása alatti állapotának, illetve kábítószer
fogyasztásának vagy tartásának ellenőrzésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló – 58/2004. (HK 10.)
HVK egészségügyi csoportfőnöki szakintézkedés hatályát
veszti.
43. A katonai szervezetek parancsnokai az intézkedés
rendelkezései alapján annak közzétételét követő 60 napon
belül vizsgálják felül adatkezelési rendszerüket és szabályzatukat, és azokat hozzák összhangba a hatályos
jogszabályi és belső rendelkezésekkel.
44. Az intézkedést
a) a MH vezetői, egészségügyi, valamint jogi és igazga
tási szolgálatának állománya teljes terjedelmében;
b) az előző alponthoz nem tartozó személyi állomány a
rá vonatkozó mértékben ismerje meg. Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
85/2003. (IX. 11.) OGY határozata az Európa Tanács Strasbourgban, 1999. november 4-én kelt Korrupcióról szóló Polgári Jogi Egyezményének megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti az Európa Tanács Strasbourgban, 1999.
november 4-én kelt Korrupcióról szóló Polgári Jogi Egyezményét;
2. felkéri a Magyar Köztársaság elnökét, hogy a megerősítő okiratokat aláírásával és pecsétjével ellátva adja ki;
A határozatot az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
3. felhatalmazza a külügyminisztert, hogy a megerősítő
okiratot az Európa Tanács főtitkáránál helyezze letétbe.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
157/2008. (XII. 18.) AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 323/2008. (X. 30.) OVB határozatát megsemmisíti,
és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) a 323/2008. (X. 30.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) úgy döntött, hogy megtagadja annak az
országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő
kérdés szerepel: „Kezdeményezzük a vonatkozó törvények olyan tartalmú módosítását, hogy az állam tulajdonában lévő közcélú vízilétesítmények létrehozására,
fenntartására és üzemeltetésére irányuló tevékenység
gyakorlása csak kizárólagos állami részesedéssel működő gazdálkodó szervezet részére legyen átengedhető”.
Az OVB megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven feltett kérdés nem felel meg a népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-ában foglalt egyértelműségi feltételnek, mivel a kezdeményezésben szereplő „kizárólagos
állami részesedéssel” fogalom használata miatt az nem
egyértelmű a választópolgárok számára. Az OVBh. a
Magyar Közlöny 2008. évi 154. számában, 2008. október
30-án jelent meg. A választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése
szerint az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül
lehet benyújtani. A határozat ellen 2008. november 6-án,
határidőn belül, a hitelesítési eljárás kezdeményezője kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz. A kifogás
benyújtójának állítása szerint a „kizárólagos állami részesedéssel” megfogalmazás megfelel az egyértelműségi
követelménynek, hiszen az – érvelése szerint – „olyan
gazdálkodó szervezetekre vonatkozik, amelyekben az állami részesedésen kívül más részesedés nincs” és azt a
vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény
(a továbbiakban: Vgt.) is használja a 9. § (1) bekezdésében, amely a következő rendelkezéseket tartalmazza:
„9. § (1) Az állam a kizárólagos tulajdonában, valamint az önkormányzat (önkormányzati társulás) a törzsvagyonában lévő víziközmű létesítmények létesítéséről,
fenntartásáról, üzemeltetéséről (a továbbiakban együttesen: működtetés) a következő módokon gondoskodhat:
a) olyan gazdálkodó szervezetet hoz létre, amelyben
kizárólagos részesedéssel rendelkezik – ide nem értve a
munkavállalói résztulajdont,
(...)”
Ezért a kifogás benyújtója az OVBh. megsemmisítését
és az OVB új eljárásra kötelezését kérte.
Az Alkotmánybíróság a Ve. 131. §-ára, illetve 130. §
(3) bekezdésére 1ekintettel a kifogást soron kívül bírálta el.
II. A kifogás elbírálása során az Alkotmánybíróság az
alábbi jogszabályi rendelkezések alapján hozta meg döntését:
1. Az Alkotmány figyelembe vett rendelkezései:
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdemé
nyezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés
lehet.”
„28/D. § Országos népi kezdeményezést legalább
50 000 választópolgár nyújthat be. Az országos népi kezdeményezés arra irányulhat, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze a napirendjére. Az országos népi kezdeményezésben megfogalmazott kérdést az Országgyűlés köteles megtárgyalni.”
2. Az Nsztv. érintett rendelkezései:
„17. § A népi kezdeményezésnek pontosan és egyértel
műen tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést.” „18. § Az Országos Választási Bizottság akkor tagadja
meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény
ben foglalt követelményeknek,
c) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárás
ról szóló törvényben foglalt követelményeknek.” 3. A Ve. érintett rendelkezései:
„170. § (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kí
vül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
„131. § Az országos népi kezdeményezés során a
117–121. § és a 130. § (1) és (3) bekezdésének rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.”
III. A kifogás megalapozott. 1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban [25/1999. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 1999, 251, 256.] – azt vizsgálja, hogy
a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben
foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az
irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002.
(XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.].
2. Az OVB a határozatában arra alapította a hitelesítés
megtagadását, hogy a kérdésben használt „kizárólagos állami részesedéssel” fogalom használata miatt a kezdeményezés megfogalmazása nem felel meg az egyértelműségi
követelménynek.
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy a Vgt. – ha nem is szó szerinti konstrukcióban – használja ezt a megfogalmazást, így a kérdés egyértelműségének hiánya az OVB által megfogalmazott indok alapján
nem állapítható meg, ezért az OVBh.-t megsemmisítette,
és az OVB-t új eljárásra utasította.
Hasonlóképpen döntött az Alkotmánybíróság az egyértelműség megállapítása kérdésében a 64/2008. (IV. 30.)
AB határozatában (ABK 2008, április, 537.).
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az
OVBh.-nak a Magyar Közlönyben való közzétételére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2008. december 15. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke