text:
79/2003. (VII. 7.) FVM rendelete a hús, húskészítmény forgalmazás rendjéről, feltételeiről és állategészségügyi ellenőrzéséről.
Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
45. §-ának 1. g) és 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Ez a rendelet határozza meg, a (2)—(4) bekezdésben
foglaltak kivételével, a szarvasmarha, a bivaly, a sertés, a
juh, a kecske és a lófélék, valamint házityúk, pulyka,
gyöngytyúk, kacsa és a liba fajhoz tartozó háziszárnyasok
húsára és minden emberi fogyasztásra alkalmas részére,
valamint az annak felhasználásával készült termékekre,
ideértve a vad, tenyésztett vad, a nyúl, valamint az édesvízi
és tengeri halak, a puhatestűek húsára és élelmiszerkénti
felhasználására vonatkozó szabályokat. Az élelmiszerkereskedelem és a közfogyasztási célú továbbfelhasználás
állategészségügyi ellenőrzés alá tartoznak. A friss hús, húskészítmény, kis- és nagykereskedelmi darabolási, tárolási,
árusítási és a forgalmazó hely követelményeit jelen rendelet állapítja meg. Ezt az előírást kell alkalmazni az egzotikus állatok húsának forgalmazása esetén is.
(2) Külön jogszabály rendelkezik a közfogyasztásra
szánt a) friss szarvasmarha-, sertés-, juh-, kecske-, ló-,
szamár-, öszvérhús,
b) friss baromfihús,
c) vadon élő állat, tenyésztett vad, valamint a nyúlhús,
d) halászati termékek,
e) húskészítmények és -termékek,
f) vagdalt-, darált- és előkészített (fűszerezett) húsok
(a továbbiakban együtt: hús) forgalomba hozatalának élelmiszer-higiéniai feltételeiről, a hatósági állatorvosi vizsgálat követelményeiről.
(3) A belföldi élelmiszer-forgalmazás általános higiéniai
feltételeit külön rendelet állapítja meg.
(4) A rendelet hatálya nem érinti a külön rendeletben
szabályozott vendéglátás és közétkeztetés keretében történő ételkészítést, a vendéglátótermékek helybeni vagy
viszonteladói forgalmát.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. Állategészségügyi ellenőrzés: a termék fizikai ellenőr
zése, illetve a termékre vonatkozó adminisztratív tevé kenység, amely közvetve vagy közvetlenül közegészségügyi, illetve állategészségügyi célt szolgál.
2. Állategészségügyi határállomás: az államhatáron harmadik országból érkező termékek állategészségügyi ellenőrzésére kijelölt és jóváhagyott ellenőrző állomás.
3. Élelmiszer-higiéniai vizsgálat: a hatósági állatorvos
fogyaszthatósági döntését előkészítő eljárás.
4. Élelmiszer-higiéniai ellenőrzés: a közfogyasztási célú
nyers vagy feldolgozott élelmiszer előállítói, továbbá
kereskedelmi és felhasználói forgalmának hatósági állatorvosi felügyelete.
5. Élelmiszer-higiéniai szemle: az élelmiszer-előállító,
-tároló, -forgalmazó és -felhasználó helyek az ott használatos gépek, berendezések és eszközök higiéniai állapotának hatósági állatorvosi megítélése.
6. Hús: a vágóállatok és az 1. § (1) bekezdésében felsorolt állatok minden emberi fogyasztásra alkalmas része.
7. Friss hús: olyan hús, amelyet hatósági állatorvos vizsgálata alapján fogyasztásra alkalmasnak nyilvánított és a
hideg kezelésen túlmenően — ideértve a vákuummal vagy
szabályozott légtérben csomagolt húst is — egyéb módon
nem kezeltek.
8. Húskészítmény: minden olyan termék, amelyet húsból vagy hús felhasználásával állítottak elő, és amelyet úgy
kezeltek, hogy a termék vágási felületén már nem rendelkezik a hús jellemzőivel.
Ide kell még sorolni
a) a húskivonatot, az emberi fogyasztásra szánt kiol
vasztott zsírt, a tepertőt, a zselatint, a húslisztet, a húsport,
sózott vagy szárított vért, vérplazmát, a tisztított sózott
vagy szárított gyomrot, hólyagot és a beleket, továbbá
b) a húsos készételeket mint a konyhakész, főzött vagy
előfőzött és hűtéssel tartósított, csomagolt termékeket,
c) a teljes körű kezelésen átesett, hosszú időn át természetes erjedésnek kitett készítményeket.
9. Hús és húskészítmény forgalmazás: nagy- és kiskereskedelmi árusítás, vendéglátói és közétkeztetői felhasználás, ezekhez a tevékenységekhez kapcsolódó tárolás, szállítás.
10. Forgalmazó hely: húsüzlet, élelmiszerüzlet, -áruház,
piac, vásár, nagy- és kiskereskedelmi elosztó, közvetítő
vagy gyűjtő raktár, átcsomagoló hely, állandó jellegű vagy
mozgó eszköz, amellyel az élelmiszer-forgalmazó tevékenységet végzik, ideértve a vendéglátó- és közétkeztetőés hidegkonyha helyet is.
11. Élelmiszer-birtokos: az a természetes vagy jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki az élelmiszer-higiéniai vizsgálat, -ellenőrzés helyén tulajdonosként vagy annak megbízásából, a
hússal, húskészítménnyel és ezek felhasználásával készült
termékekkel rendelkezik és a hatósági állatorvos részére
bemutatja.
12. Másodlagos húsvizsgálat: a hatósági állatorvos által
már megvizsgált és fogyasztásra feltétel nélkül alkalmasnak minősített (megjelölt) hús kötelező ellenőrzése.
13. Szállítmány: azonos típusú — állategészségügyi jogszabály által előírt —, azonos okirattal ellátott, azonos szállítóeszközön szállított, és azonos országból, vagy annak azonos részéből érkező termékek egy bizonyos mennyisége.
14. Első rendeltetési hely: ahol az országba beérkező
szállító jármű vagy konténer rakományát részben vagy teljes egészében kirakják.
15. Visszautasítás: a szállítmány kirakásának a hatósági
állatorvos által történő megtiltása és a származási országba
való visszairányítása.
Származás eredet tanúsítása 3. § (1) Az a hús kerülhet forgalomba, amelyet hatósági
állatorvos megvizsgált és külön jogszabályban megállapított állategészségügyi jellel ellátott.
(2) A friss hús és húskészítmény származásának, eredetének tanúsítása számlával, szállítólevéllel, kísérő jegyzékkel (a továbbiakban: számla) vagy hússzállítási igazolvánnyal történhet.
(3) Számlával, hatósági állatorvos által felügyelt vágóhídról, előállító üzemből, hűtőházból (a továbbiakban:
üzem) lehet a friss húst, húskészítményt kiszállítani a közvetlen értékesítés, felhasználás (üzlet, vendéglátó hely)
céljára. A számla tartalmazza a kiszállított tétel megnevezését, mennyiségét (súly, darabszám, csomagolási mód),
fogyaszthatósági határidő vagy minőségmegőrzési idő esetén ezekre vonatkozó adatokat, azt cégjelzéssel, dátummal,
cégbélyegzővel és aláírással hitelesíteni kell. A számlán fel
kell tüntetni az üzem állategészségügyi ellenőrzési számát.
(4) A számlát a kiszállítás alkalmával az üzem állítja ki,
ezekről összesítést készít, amelyet köteles ellenőrzéskor a
hatósági állatorvosnak bemutatni.
(5) Kizárólag hatósági állatorvos által kiállított hússzállítási igazolvánnyal szállítható friss hús és húskészítmény,
a) ha a levágott állat nem a vágóhíd tulajdonát képezi
(bérvágás),
b) vágóhídról hűtőházba vagy élelmiszeripari továbbfelhasználás céljára, c) a külföldről származó első rendeltetési helyéről élelmiszeripari felhasználásra történő elszállítása alkalmával,
d) export esetén a fogadó ország követelményeinek
megfelelően kiállított állategészségügyi bizonyítvánnyal.
(6) Az importból eredő hús és húskészítmény állategészségügyi határállomási vizsgálatáról szóló állatorvosi igazolást a rendeltetés vagy a felhasználás helyén egy évig meg
kell őrizni.
(7) A hús szállítási okmányait az árusítás és a felhasználás helyén, illetve a tárolás tartama alatt az ellenőrző állatorvos kérésére be kell mutatni.
(8) Az árusítás, felhasználás helyéről tilos húst és húskészítményt az üzembe be- vagy visszaszállítani.
Tiltott módon történő forgalmazás 4. § Tiltott módon forgalomba hozott állati eredetű élelmiszernek minősül az a hús, húskészítmény és termék,
amelyet közfogyasztásra
a) az állategészségügyi határállomás megkerülésével
harmadik országból kereskedelmi célra hoztak be,
b) az állategészségügyi zárlati intézkedés megszegésével forgalmaznak, c) az állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző állomás
(a továbbiakban: állomás) által nem engedélyezett helyen
és módon állítottak elő, vagy hozták forgalomba,
d) a kötelezően előírt élelmiszer-higiéniai vizsgálat elmulasztásával szándékoznak értékesíteni, továbbá
e) az eredet vagy a húsvizsgálat hitelt érdemlő igazolásának hiányában forgalmaznak.
Szállítás 5. § (1) Húst és húskészítményt belföldi és nemzetközi forgalomban csak külön jogszabályban meghatározott szállító
járművön és módon szabad szállítani.
(2) A szállító jármű élelmiszer-higiéniai szemléjét a
feladás helyén és bármikor a szállítás során a hatósági
állatorvos jogosult elvégezni. Ennek tényét a menetlevélre
bejegyzi. A szükséges intézkedéseket megteszi, és kifogás
esetén a szállító jármű telephelye szerint illetékes kerületi
főállatorvost értesíti.
Állategészségügyi határállomáson történő
ellenőrzés és vizsgálat 6. §
(1) Az állategészségügyi határállomáson a szállító köteles
a) beléptetést megelőző munkanap 12 órájáig, de négy
munkanapnál nem korábban a hús behozatalát a hatósági
állatorvosnak jelenteni,
b) a szállítmányt kísérő okmányokat a hatósági állatorvos rendelkezésére bocsátani,
c) megadni az élelmiszer-higiéniai vizsgálathoz, ellenőrzéshez, a mintavételhez a szükséges segítséget.
(2) A szállító járműnek vagy konténernek megnyitása a
hatósági állatorvos jelenlétében történhet.
(3) Az állategészségügyi ellenőrzés előtt a szállítmányból semmit sem szabad kivenni vagy ahhoz hozzátenni.
(4) A tagállamból származó húst és húskészítményt csak
szúrópróba szerint vagy gyanú esetén, harmadik országból
származó húst és húskészítményt pedig minden esetben
meg kell vizsgálnia a hatósági állatorvosnak.
(5) Amennyiben a behozott hús vagy az ebből készült
feldolgozott termék nem hazai fogyasztásra szánt, erről a
szándékról az ellenőrzést végző hatósági állatorvost tájékoztatni kell.
7. § (1) A hatósági állatorvos a szállítási okmányokon ellenőrzi, hogy azok megfelelnek-e a közösségi feltételeknek,
általános és speciális követelményeknek.
(2) Ha a szállítmányt kísérő okmányok hiányosak, elvesztek vagy megsemmisültek, az élelmiszer birtokosát fel
kell szólítani ezek pótlására, és beszerzésükig, bemutatásukig a szállítmányt zárolni (visszatartani) kell.
(3) A jármű vagy konténer megnyitásakor a hatósági
állatorvos meggyőződik az állategészségügyi bizonyítvány
adatai és a szállított hús, húskészítmény azonosságáról.
(4) A megnyitást követően:
a) ellenőrzi a szállító jármű vagy konténer rakodóteré
nek higiéniai állapotát, hőmérsékletét, valamint az úti hőmérsékleti diagrammot,
b) szükség szerint maghőmérsékletet mér,
c) meggyőződik arról, hogy a szállítmány és annak cso
magolása eredeti sérülés-, szennyeződésmentes, csorgásra,
csepegésre, elszíneződésre vagy rendellenes szagra utaló
jelek nincsenek.
(5) A hatósági állatorvos az ellenőrzést követően a szállítmányt kísérő állategészségügyi bizonyítványt bevonja, záradékolja és a következő naptári év végéig megőrzi. Az állatorvosi záradék szövege: ,,élelmiszer-higiéniai kifogás nem merült fel’’, (dátum, az állatorvos bélyegzője és aláírása).
(6) A hatósági állatorvos a bevont eredeti állategészségügyi bizonyítvány adatai és saját vizsgálatai alapján a külön
rendeletben megállapított igazolást annyi példányban állítja ki, ahány rendeltetési helye lesz a szállítmánynak.
(7) A hatósági állatorvos a beérkező eredeti bizonyítvány adatairól, saját vizsgálatainak eredményéről és a mintavételről nyilvántartást vezet. Az élelmiszer birtokosának
kérésére az eredeti és záradékkal ellátott igazolványról
másolatot készíthet.
A behozatal során történő élelmiszer-higéniai
vizsgálat 8. §
(1) A friss hús és húskészítmény behozatali feltételeinek
szabályait külön jogszabály állapítja meg.
(2) A behozatal során a húst és húskészítményt élelmiszer-higiéniai szempontból meg kell vizsgálni.
(3) A határállomási vizsgálatkor a friss hús, baromfihús
és ezek felhasználásával előállított húskészítmények (termékek) élelmiszer-higiéniai vizsgálatát, fogyaszthatósági
minősítését és megjelölését a külön jogszabály előírásainak megfelelően kell elvégezni.
(4) A friss húst, baromfihúst, húskészítményt vagy a
vizsgálatba bevont csomagoló-anyagot ,,alkalmas’’ bélyegzőlenyomattal kell ellátni, ha a hatósági, állatorvosi vizsgálat nem járt kifogással.
(5) ,,Visszautasítandó’’ jelölést kell alkalmazni, ha a
vizsgált friss hús, baromfihús, húskészítmény nem felel
meg az előírásoknak.
(6) A határállomáson történő mintavétel és laboratóriumi vizsgálat részletes szabályait az 1. számú melléklet
tartalmazza.
Az élelmiszer-forgalmazás állategészségügyi
ellenőrzése 9. § (1) A forgalmazó helyen hús, húskészítmény élelmiszerhigiéniai vizsgálatát, élelmiszer-higiéniai ellenőrzését kizárólag hatósági állatorvos végezheti. A fogyaszthatósági
határozat ellen 24 órán belül lehet fellebbezést benyújtani,
és annak intézését az állomásnak 24 órán belül meg kell
kezdeni. A hatósági állatorvos fogyaszthatósági határozatát fellebbezés esetén az állomás igazgatója változtathatja
meg.
(2) A díjköteles másodlagos húsvizsgálatot — a két
hónapot meghaladó belföldi tárolás esetén — a hús és
húskészítmény közvetlen fogyasztói forgalomba bocsátása,
vagy az élelmiszeripari célú felhasználás előtt kell végezni.
Nem minősül másodlagos húsvizsgálatnak a kiskereskedelmi forgalmazó vagy a vendéglátó, közétkeztető, hidegkonyhai felhasználó helyén végzett élelmiszer-higiéniai ellenőrzés. Nem kell elvégezni a másodlagos húsvizsgálatot
a vákuumcsomagolt vagy egyéb friss hús esetén, ha a sertéshús 6 napnál, a szarvasmarha és borjú hús 15 napnál nem
régebbi, azt megfelelően hűtve tárolták, szállították, külső
szennyeződéstől mentes.
(3) Az élelmiszer-forgalmazás során hatósági állatorvos
élelmiszer-higiéniai vizsgálata, ellenőrzése és szemléje
a) a származásra, eredetre,
b) a friss hús és húskészítmény fogyasztásra való alkal
masságának elbírálására, továbbá c) az élelmiszer-higiéniai feltételek meglétére és folyamatos fenntartására
terjed ki. (4) A hatósági állatorvos szükség szerint további kiegészítő vizsgálatra térítésmentesen mintákat vehet.
(5) Az élelmiszer-higiéniai ellenőrzésről és a szemle
tényéről a hatósági állatorvos munkanaplót vezet. Az ellenőrzés tényét az élelmiszer-birtokosnál írásban kell rögzíteni. Amennyiben súlyosabb vagy ismétlődő élelmiszerhigiéniai hiányosság tapasztalható, minden részletre kiterjedő jegyzőkönyvet kell készíteni. A fogyasztásra alkalmatlan, romlott, szennyeződött vagy bármely más okból a fogyaszthatóság szempontjából gyanús húst és húskészítményt le kell foglalni, a forgalmazását meg kell tiltani, és a
forgalomból ki kell vonni, azt megjelölve el kell különíteni
és ártalmatlanítani kell külön jogszabályban előírtak szerint. A forgalomból való kivonás elrendelésekor a hatósági
állatorvosnak határozatot kell hoznia (2. és 3. számú melléklet.).
(6) Az élelmiszer-birtokos köteles gondoskodni a lefoglalt élelmiszer szakszerű, elkülönített és biztonságos megőrzéséről, továbbá a kiegészítő vizsgálat és az ártalmatlanítás helyére történő szállításról, illetve a hatósági állatorvos határozatban foglalt intézkedésének köteles eleget
tenni.
(7) A hús, húskészítmény ártalmatlanítására vonatkozó
határozatot fellebbezésre való tekintet nélkül azonnal végre kell hajtani
a) az egészséget veszélyeztető, fertőzésközvetítő élelmiszer, b) állategészségügyi járványügyi intézkedés,
c) lejárt fogyaszthatósági határidejű termék
esetén, továbbá akkor is, ha a szükségessé váló kiegészítő
vizsgálat idejére az előírt tárolási feltételeket biztonságosan nem tudja megteremteni az élelmiszer-birtokos.
10. § (1) Az állategészségügyi ellenőrzés megállapításai alapján az eljáró hatósági állatorvos és az állomás intézkedési
kötelezettségei
a) további élelmiszer-higiéniai vizsgálat nélkül, határozattal (3. számú melléklet) le kell foglalni és ártalmatlanításra kell utalni a friss húst és húskészítményt, ha
aa) helyszíni ellenőrzés alkalmával származása hitelt
érdemlően nem igazolható,
ab) tiltott módon hozták forgalomba,
ac) hamisított vagy a fogyasztót félrevezető módon for
galmazott,
ad) romlott,
ae) fogyaszthatósági határideje lejárt,
af) minőségmegőrzési ideje lejárt, és meghosszabbítá
sának engedélyével a forgalmazó nem rendelkezik;
b) a friss hús és húskészítmény forgalmazását vagy a
forgalmazóhely működését határozattal fel kell függeszteni, a szabálytalanság megszüntetéséig ha az üzemeltető:
ba) működési engedéllyel nem rendelkezik, bb) az eredeti állapothoz képest az élelmiszer-higiéniai
feltételek kedvezőtlenül megváltoztak, vagy azokat nem
tartja meg,
bc) tiltott módon forgalmaz. (2) Törvényben meghatározott esetben helyszíni bírság,
minőségvédelmi bírság szabható ki. Indokoltság esetén az
állomás igazgatója állategészségügyi bírságot szab ki, szabálysértési eljárást kezdeményez, vagy a forgalmazó engedélyezett tevékenységének végleges beszüntetését indítványozza.
A hatósági állatorvosi eljárással kapcsolatos
kötelezettségek 11. §
(1) A hatósági állatorvos határállomáson történő vizsgálatával, a korlátozó intézkedések végrehajtásával
(visszautasítás, lefoglalás, raktározás, elkülönítés, laboratóriumi vizsgálat, megsemmisítés, átdolgozás) összefüggő
költségek a határon és az első rendeltetési helyen az élelmiszer birtokosát terhelik.
(2) Az állategészségügyi eljárások és vizsgálatok díjkötelezettségéről és annak mértékéről külön jogszabály rendelkezik.
Emlős állat friss húsának forgalma 12. § (1) Csak olyan állatból származó friss hús forgalmazható
a) amely juh, kecske vagy lóféle közvetlenül vágása
előtt legalább 21 napot töltött a Közösség területén, vagy
a 21 napnál fiatalabb állatok esetében születésük óta ott
tartózkodtak,
b) a ragadós száj- és körömfájás, sertéspestis, sertések
hólyagos betegsége vagy a fertőző sertésbénulás (Teschenbetegség) miatt korlátozás alá nem eső gazdaságból vagy
területről érkezik,
c) a vágóhídon, ahol az állatot levágták, ragadós száj- és
körömfájás, sertéspestis, sertések hólyagos betegsége vagy
sertésbénulás (Teschen-betegség) esetét nem állapították
meg,
d) a hús az előbb felsorolt betegségek egyikére sem
gyanús,
e) amely nem esik a klasszikus sertéspestis elleni védekezés miatt állategészségügyi korlátozó intézkedések hatálya alá.
(2) A sertés, juh vagy kecske brucellózis miatt állategészségügyi korlátozás alatt álló gazdaságból származó friss hús
nem forgalmazható. Az ilyen korlátozás az utolsó hatósági
megállapításokat követően legalább 6 hétig áll fenn.
13. § (1) A 12. § feltételeinek nem megfelelő hús a Közösségen belüli kereskedelemre jogosító állategészségügyi jellel
nem látható el. Amennyiben friss húst nem a Közösségen
belüli kereskedelemre szánnak, a 4. számú melléklet szerinti különleges jellel azonnal el kell látni. Az ilyen friss
húst a Közösségen belüli kereskedelemre szánt hústól térben vagy időben elkülönítve kell előállítani, darabolni,
szállítani és tárolni.
(2) Megtiltható a friss húsnak az ország területére történő behozatala, amennyiben megállapítást nyert, hogy a
12. §-ban foglaltakat nem teljesítik. A feladó vagy képviselőjének kérésére a friss hús visszaszállítható, feltéve, ha
annak állategészségügyi akadálya nincs.
(3) Meg kell semmisíteni a szállítmányt, ha az a (2) bekezdés alapján nem engedhető be, és az exportáló vagy a
tranzitország nem engedélyezi a visszaszállítást.
14. § (1) A Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
(a továbbiakban: FVM) engedélyezheti a 12. § a) pontja
szerinti állatból származó friss hús behozatalát. Az engedély lehet általános, egy adott országra vagy egyedi esetre
vonatkozó, illetve időtartamra korlátozott.
(2) Az (1) bekezdés szerint megadott általános engedélyről haladéktalanul értesíteni kell a tagállamokat és az
Állandó Állategészségügyi Bizottságot (a továbbiakban:
Bizottság).
(3) Az (1) bekezdés szerint megadott engedélyek esetén
a szállításhoz megfelelő engedélyt kell beszerezni azoktól
az országoktól, amelyen a szállítmány áthalad.
15. § (1) Ha fennáll a veszélye annak, hogy egy tagállamból
történő friss hús behozatalával állatbetegségek terjedhetnek el, a következő intézkedések valamelyike hozható:
a) járványos betegség kitörése esetén az adott tagállam
érintett területeiről, ideiglenesen megtiltható vagy korlátozható a hús behozatala,
b) a járványos betegség széles körű elterjedése esetén
vagy újabb súlyos fertőző állatbetegség fellépésekor ideiglenesen megtiltható vagy korlátozható a hús behozatala
annak az államnak egész területéről.
(2) Az intézkedésekről az FVM értesíti a Bizottságot és
a többi tagállamot.
(3) Az (1) bekezdés szerinti eljárás szerint dönteni lehet
az intézkedések módosításáról, a többi tagállammal való
összehangolásról, illetve érvénytelenítésről.
16. § (1) Nem hozható forgalomba a friss sertéshús, amely
olyan ország területéről származik, ahol az előző 12 hónap
folyamán afrikai sertéspestist állapítottak meg.
(2) Ha Magyarország területén állapítottak meg afrikai
sertéspestist, az FVM kérheti a Bizottságtól az (1) bekezdés szerinti tilalomnak az ország meghatározott területére
történő korlátozását.
(3) A kérelem feltételei, hogy
a) az afrikai sertéspestis járványesetet vagy járványese
teket a lehető legrövidebb időn belül felszámolták,
b) az új járványeset járványtanilag nem függ össze az
előbbi járványesettel vagy járványesetekkel. A húskészítmények Közösségen belüli forgalma
17. § (1) A Közösségen belüli kereskedelemre szánt húskészítmények olyan friss húsból készülhetnek, amelyek mindenben megfelelnek a 12. § és a 16. §-ban foglalt követelményeknek és előírásoknak.
(2) Közösségen belüli kereskedelem céljára szánt, az
(1) bekezdéstől eltérő húskészítmények akkor forgalmazhatók, ha átestek a következő kezelési formák egyikén:
a) hőkezelés, amit egy légmentesen lezárt tartályban,
3,00 vagy annál magasabb Fo érték mellett végeztek;
b) ha a termékek olyan gazdaságokból vagy a tagállam
olyan területről származik, amely nem esik afrikai sertéspestis miatt tiltott rendelkezések hatálya alá, akkor a húst
teljesen ki kell csontozni és a fő nyirokmirigyeket el kell
távolítani, minden húsdarabot légmentesen lezárt olyan
tartályba kell helyezni, melyben a húst legalább 4 órán
keresztül 60 ˚C hőmérsékleten tartottak, és a hőmérséklet
30 perc alatt minimum a 70 ˚C-ot elérte;
c) ha a friss húst olyan állatokból nyerték és olyan
gazdaságból származnak, amelyek fertőző betegség miatt
esnek tilalmi intézkedések alá, a hőkezelés során a maghőmérsékletet legalább 70 ˚C-ra kell emelni;
d) sertések hólyagos betegsége esetén, az 5,5 kg-nál
nem kisebb súlyú és kicsontozott vagy csontmentes sonkák
esetében nem kevesebb mint kilenc hónap időtartamú,
természetes erjesztésből és érlelésből álló kezelés, ahol az
Aw 0,93-at meg nem haladó, a ph érték 6-nál nem magasabb;
e) ragadós száj- és körömfájás esetén a d) pont szerinti
kezelés a csontos sonka esetén is alkalmazható, ha egyébként a többi feltételnek megfelel.
(3) Az a)—c) pontok szerint hőkezelt minden terméktételből egy reprezentatív számú minta hőmérsékletét folyamatosan ellenőrizni kell, az ellenőrzést olyan automata
készülékkel kell végezni, amely lehetővé teszi a hőmérséklet regisztrálását a nagyobb súlyú húsdarabok közepén és a
húskezelő berendezés belsejében. A kezelés után a tartályok mindegyikén el kell helyezni az állategészségügyi jelet.
A Bizottságnak és a többi tagállamnak meg kell küldeni
azon létesítmények listáját, amelyek rendelkeznek az előírt
hőmérséklet értékek betartásához szükséges berendezésekkel.
(4) A (2) bekezdésben felsorolt termékek kizárólag hatósági állatorvosi felügyelete mellett készíthetők, és azokat
meg kell védeni minden szennyeződéstől, újraszennyeződéstől.
(5) Biztosítani kell, hogy a (2) bekezdés szerinti húst
más hústól elkülönítve, attól eltérő időben tárolják, szállítsák. Úgy használják fel, hogy elkerülhető legyen a Közösségen belüli kereskedelem céljára szánt húskészítménybe történő bedolgozása az előbb felsoroltak kivételével. Az
afrikai sertéspestis felfedezése, annak folyamatos jelenléte
esetén biztosítani kell a friss hús más jogszabályban foglaltak szerinti megjelölését.
18. § (1) Azon tagállam, amelynek területén az előző 12 hónap folyamán afrikai sertéspestist állapítottak meg, nem
exportálhat más tagállam területére a 17. § (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott kezelésen átesett húskészítményt.
(2) A 16. § (2)—(3) pontjában megállapított mentesség
kérése alkalmazható a sertéshús készítmények esetén is.
A friss baromfihús Közösségen belüli kereskedelme 19. §
(1) A friss baromfihús olyan baromfiból hozható forgalomba, amelyet keltetése óta a Közösség területén belül
tartottak, vagy élő állapotban harmadik országból a külön
jogszabályban foglalt követelményeknek megfelelően importáltak.
(2) Olyan gazdaságból származik, amely
a) nem áll baromfibetegség miatt állategészségügyi
korlátozás alatt,
b) a baromfi húsának ellenőrzését más betegségek
miatt korlátozó intézkedések nem érintik. (3) Vágóhídra szállítás közben a levágásra szánt állat
nem került érintkezésbe madárinfluenzában vagy baromfipestisben beteg baromfival. Tilos az állatok szállítása olyan
területeken keresztül, amelyet az előbb felsorolt betegségekkel fertőzöttnek nyilvánítottak, kivéve a jelentősebb
közúti vagy vasúti összeköttetés igénybevételét.
(4) A baromfi levágása idején a vágóhídon madárinfluenza vagy baromfipestis nem került megállapításra.
(5) Tilos forgalomba hozni azt a friss baromfihúst,
amelynél felmerül annak gyanúja, hogy a vágóhídon, a
daraboló üzemben, vagy a raktárba szállítás közben előbb
felsorolt betegségekkel fertőződtek.
(6) A szállítmányokat állategészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie olyan tagállam területeire, amely elismerten mentes baromfipestistől, vagy a tagállamba egy harmadik országon átszállítják.
(7) Az (1)—(6) bekezdés előírásai nem vonatkoznak az
utasok személyi poggyászára, a nem kereskedelmi természetű, továbbá a nemzetközi járaton a személyzet és az
utasok fogyasztására szolgáló friss baromfihúsra.
20. § (1) A 19. §-ban meghatározott friss baromfihúson fel
kell tüntetni a külön jogszabályban meghatározott állategészségügyi jelzést.
(2) A közösségi kereskedelemben nem vehet részt az a
baromfihús, amely nem felel meg a 19. § (2) pontjában
meghatározottaknak. Ha a baromfihús a követelménynek
nem felel meg, az egészségügyi jelzést felül kell bélyegezni,
úgy, hogy átlós irányú kereszt fedi le, amely két derékszögben egymást keresztező vonalból áll, és ezek metszéspontja
a bélyegző középpontjában van, de a bélyegzőn feltüntetett
adatok olvashatóak maradnak, vagy alkalmazható még a
baromfi húsvizsgálatával kapcsolatban külön jogszabályban foglalt egyetlen megkülönböztető jelzés is.
(3) A (2) bekezdés szerinti friss baromfihúst a Közösségi
kereskedelemben részt vevő friss hústól elkülönítetten
vagy eltérő időben kell előállítani, darabolni, szállítani és
raktározni. Meg kell akadályozni, hogy felhasználása során
bekerüljön a Közösségen belüli kereskedelembe szánt hústermékbe, kivéve a külön jogszabályban meghatározott
kezelésen átesett baromfihúst.
(4) Az országot érintő baromfipestis járványos előfordulása esetén a friss baromfihús akkor jelölhető meg a
baromfihúsra előírt állategészségügyi jelzéssel, ha a hús
olyan baromfitól származik,
a) amely a járványügyi vizsgálatát követően nem érintkezett fertőzött gazdaságból származó más baromfival,
b) amelyen a szállítását megelőző 5 napon belül a hatósági állatorvos a gazdaságban negatív eredménnyel végzett
virológiai vizsgálatot, továbbá
c) amelyen a hatósági állatorvos a gazdaságban a klinikai vizsgálatot követően a baromfi elszállítását megelőző
24 órában nem talál baromfipestisre utaló klinikai tüneteket vagy jeleket,
d) amelyet a származási gazdaságból egyenesen a vágóhídra szállítottak a hatósági állatorvos által lepecsételt és
a szállítás előtt és után kitisztított és fertőtlenített szállító
eszközzel,
e) amelyet a vágóhídon a vágás előtti vagy a vágást
követő vizsgálat alkalmával a baromfipestis tüneteire, elváltozásaira megvizsgáltak negatív eredménnyel.
(5) Az FVM a (4) bekezdés alkalmazásáról tájékoztatja
a Bizottságot.
(6) A Bizottság állategészségügyi szakértői szükség szerint és a nemzeti hatóságokkal együttműködve helyszíni
ellenőrzést végeznek.
A harmadik országból történő baromfihús behozatala 21. §
(1) Az importált friss baromfihús olyan harmadik országból vagy annak meghatározott területéről hozható
forgalomba, amely szerepel a Bizottság által összeállított
listán.
(2) A friss baromfihús csak olyan harmadik országból
importálható:
a) ahol a madárinfluenza és a baromfipestis bejelentendő a nemzetközi előírásoknak megfelelően,
b) az ország mentes madárinfluenzától és baromfipestis
betegségektől, vagy nem mentes, de a betegség leküzdésére
olyan intézkedéseket alkalmaznak, amelyek egyenértékűek a Közösség eljárásaival.
(3) Az importált friss baromfihúsnak meg kell felelnie:
a) a Közösségi állategészségügyi követelményeknek,
b) olyan állományból kell származnia, amely megfelel a
19. § (1)—(4) bekezdésének. 22. § A Közösségbe importált friss baromfihúsra vonatkozó
előírások nem terjednek ki:
a) az utasok személyi poggyászának részét képező és
személyes fogyasztásra szánt baromfihúsra, feltéve, hogy a
szállított mennyiség nem haladja meg személyenként az
egy kg-ot, továbbá olyan országból vagy annak egy részéből
érkezik, amely szerepel a Bizottság által összeállított listán,
és amelyből az import nem tiltott,
b) magánszemélyek által kis csomagokban küldött baromfihúsra, ha a friss húst nem kereskedelmi célból importálják, és mennyisége nem haladja meg az egy kg-ot, továbbá olyan harmadik országból vagy annak részéből érkezik,
amely fel van tüntetve a Bizottság által összeállított listán,
és ahonnan az import nem tiltott,
c) nemzetközi járatokon közlekedő személyzet és utasok fogyasztására szánt húsra. Az ilyen friss hús, vagy a
belőle származó konyhai hulladék kirakása esetén azt meg
kell semmisíteni. Nem szükséges azonban megsemmisíteni, ha közvetlenül és ideiglenesen vámhatósági felügyelet
alá helyezését követően egyik szállítási eszközről a másikra
rakják át.
23. § A friss baromfihúst az exportáló harmadik ország hatósági
állatorvosa által kiállított bizonyítványnak kell kísérnie.
A bizonyítványt:
a) a rendeltetési országba irányuló szállítmány berako
dásának napján kell kiszállítani,
b) a feladó ország és a rendeltetési ország hivatalos
nyelvén vagy nyelvein, valamint azon ország valamelyik
hivatalos nyelvén kell kiállítani, amelyben az import ellenőrzését végzik,
c) az állategészségügyi határállomáson a bizonyítvány
eredeti példányának kell kísérnie a szállítmányt,
d) a bizonyítványnak tanúsítania kell, hogy a friss hús
megfelel a jogszabályban foglalt követelményeknek és
azoknak az előírásoknak, amelyek a harmadik országból
származó importra vonatkoznak,
e) a bizonyítványnak egy összefüggő papírlapból kell
állnia, és
f) egyetlen címzett részére kell kiállítani. Hús és húskészítmény forgalomba hozatalának
általános követelményei
24. § (1) A közvetlen fogyasztó részére friss húst húsüzletben,
vagy más engedélyezett élelmiszer-árusító helyen kívül forgalmazni tilos. Egyes húskészítmények piaci, vásári forgalmazásáról külön jogszabály rendelkezik.
(2) Húsüzlet az állomás engedélye, más húst, húskészítményt árusító élelmiszer-árusító hely, piac, továbbá a húst,
húskészítményt felhasználó vendéglátó vagy közétkeztető
az állomás szakhatósági hozzájárulása alapján működhet.
25. § (1) A forgalmazó helyen fellelhető és nem elkülönítetten, megjelölten tárolt valamennyi élelmiszert forgalmazásra szántnak kell tekinteni. Az elkülönítési, megjelölési
kötelezettség a dolgozói magánfogyasztásra szolgáló élelmiszerekre is vonatkozik.
(2) A forgalomba hozatal során a friss húst és húskészítményt tilos:
a) fertőződés, szennyeződés, romlás veszélyének kitenni,
b) tulajdonsága megváltoztatásával rendeltetésszerű
felhasználásra alkalmatlanná tenni,
c) hamisítani, vagy a fogyasztót félrevezető módon for
galmazni. (3) Tilos forgalmazni romlott, szennyeződött vagy fogyasztásra alkalmatlanná vált, illetve a fogyaszthatóság
szempontjából gyanús húst, húskészítményt.
(4) A friss hús és húskészítmény tárolása, árusítása során, annak azonosíthatóságát, visszakereshetőségét soros
kitárolásának lehetőségét mindenkor és folyamatosan biztosítani kell.
(5) Élelmiszer-árusító helyen, annak létesítményében
tilos élelmiszer-tartósító vagy olyan tevékenységet folytatni, ami a hús, a húskészítmény romlási jelensége, hibája
leplezésére szolgál. Nem minősül feldolgozó jellegű tevékenységnek a csontozás, a darabolás, a szeletelés, a vásárló
kérésére történő darálás és a kereskedelmi előcsomagolás.
26. § (1) Az eladatlan, romlott, lejárt, fogyasztásra alkalmatlanná vált, vagy a hatósági állatorvos által fogyasztásra
alkalmatlannak minősített hús és húskészítmény forgalomból történő kivonásáról vagy ártalmatlanításáról az
élelmiszer birtokosa külön jogszabály szerint és saját költségére köteles gondoskodni. Az ártalmatlanításra kerülő
hús, húskészítmény és termék eredeti állapotában (csomagolás, alak, megjelenítés) nem maradhat.
(2) A keletkező hús és húskészítmény hulladékot külön
erre a célra szolgáló és megjelölt, tiszta, előzetesen fertőtlenített, vizet át nem eresztő, fedeles tartályban kell gyűjteni. Az árusítás befejezése után az ilyen járványügyi szempontból nagy fertőzési veszélyt jelentő hulladékot csak
fertőtlenítőszerrel történt ártalmatlanítás után szabad az
egyéb hulladékhoz hozzátenni. A nagyobb forgalmú, méretű üzletekben, valamint a piacokon, vásárcsarnokokban
a hulladék elkülönített tárolására külön hűthető helyiséget
kell létesíteni. A hulladékok kezelésénél, elszállításánál és
ártalmatlanításánál a külön jogszabályban foglaltakat kell
érvényesíteni.
(3) A csomagolóanyagok tárolására külön szennyeződésektől védett elhelyezést kell biztosítani, ahol csak a
közvetlen felhasználásra szánt napi mennyiség helyezhető el.
(4) Tilos fűrészport vagy bármely más hasonló anyagot
a friss hússal érintkező helyiségek padozatára szórni.
(5) A takarításhoz és fertőtlenítéshez használt anyagokat, eszközöket, ruházatot mindentől elkülönítetten külön
helyiségben, vagy erre a célra szolgáló zárt szekrényben kell
tárolni.
(6) A 25. §-ban és az e §-ban foglaltak megtartásáról,
annak ellenőrzéséről az élelmiszer-birtokos dokumentálható módon köteles gondoskodni.
Hús és húskészítmény forgalomba hozatalára
szolgáló létesítmény 27. §
(1) A hús és húskészítmény forgalomba hozatalára szolgáló létesítmény, valamint az ezekkel összefüggő előkészítő, bontó, csontozó, csomagoló és raktár, lakással közvetlenül egybenyílóan nem létesíthető.
(2) A létesítmény közvetlen forgalmazást, illetve a felhasználást lebonyolító részén (üzlet, konyha) kívül megfelelő méretű hűtő (fagyasztó) térből és legalább húselőkészítő és szociális helyiségből áll. Üzletnek a bontó (csontozó) és csomagoló tevékenységekhez külön-külön helyiséggel kell rendelkeznie. Az egyes helyiségek más célra nem
használhatók.
(3) A létesítménynek jól szellőztethetőnek, száraznak és
könnyen tisztán tarthatónak, ivóvíz minőségű hideg-meleg
folyóvízzel működő kézmosóval és eszközfertőtlenítési lehetőséggel ellátottnak kell lennie, valamint megfelelő
fényerősségű megvilágítással kell rendelkeznie. Tilos az
élelmiszer eredeti színét megváltoztató hullámhosszú
fényt alkalmazni.
(4) A padozatot szilárd, kopásálló, vizet át nem eresztő,
korhadás és résmentes, könnyen mosható és fertőtleníthető, csúszásgátló anyaggal kell burkolni, bűzelzáróval rendelkező csatornaszemmel és szennyvízelvezető csatornával, zsírfogóval kell ellátni. A padozatnak olyan színűnek
kell lennie, hogy azon a szennyeződés jól látható legyen. A
nyílászáró szerkezeteknek könnyen tisztán tarthatónak,
fertőtleníthetőnek kell lenniük, és a nyitható ablakokat
sűrű szövésű rovarhálóval kell ellátni.
(5) A falakat a várható szennyeződésnek kitett magasságig, de legalább két méterig világos, egyszínű, vizet át nem
eresztő, könnyen mosható és jól fertőtleníthető, síkfelületű anyaggal kell burkolni, vagy ugyanilyen tulajdonságú
anyaggal kell borítani. A burkolatlan és festetlen falfelületeket, valamint a mennyezetet világos színűre kell festeni,
fa burkolat nem alkalmazható.
(6) A helyiségekben a lemosható falak és a padozat
közös élét és sarkát lekerekítetten kell kiképezni. A helyiségeket tisztán kell tartani, a burkolat nélküli falakat és a
mennyezetet elszennyeződés esetén festeni kell.
28. § (1) A létesítményben a friss húst és húskészítményt
tartalmazó, vagy üres tálcák, edényzetek és a csomagolt
termékek a talajjal vagy a padozattal közvetlenül nem
érintkezhetnek.
(2) Hűtőkamrát a 27. § (4) és (6) bekezdése szerinti
padozattal kell kialakítani, kivéve a csatornaszemet. Hűtőkamrában csatornaszem nem létesíthető, a csatornaszemet
a külső ajtón kívül, annak közelében kell elhelyezni. A
padozatot a csatornaszem felé lejtéssel kell kialakítani.
(3) Az olyan létesítményben, ahol hús és húskészítmény
kereskedelmi előrecsomagolása történik, e tevékenységhez külön helyiséget vagy megfelelően elkülönített részt
kell kialakítani és ennek hideg-meleg folyóvizes kéz- és
eszközmosóval ellátottnak kell lennie, oda fertőtlenítőszert kell elhelyezni.
A berendezésekkel és eszközökkel szemben támasztott
követelmények 29. §
(1) Az asztalokat (pultokat) korróziómentes anyagból
készült, résmentesen illesztett, könnyen mosható, világos
színű és jól fertőtleníthető lappal kell borítani. Üzletben
az elárusító asztalokat a vásárlók felőli oldalon átlátszó,
színtelen (üveg, műanyag) lappal úgy kell elhatárolni, hogy
az élelmiszert a vásárlók érintésétől és a cseppfertőzéstől
megvédje.
(2) A húsfogasokat és horgokat, azok tartószerkezeteinek hússal érintkező felületeit rozsdamentes acélból vagy
azzal egyenértékű tulajdonsággal rendelkező más anyagból
kell készíteni.
(3) A hústőkét, a vágódeszkát keményfából és egy darabból vagy élelmiszer-higiéniai szempontból engedélyezett
kemény műanyagból, résmentesen, ép széllel, egyenletes,
sima felülettel kell kialakítani. A vágódeszkákat el nem
távolítható módon, rendeltetésük szerint meg kell jelölni,
s kizárólag a jelzés szerinti célra szabad használni, azokat
festeni vagy a favédelem célját szolgáló anyaggal kezelni
nem szabad.
(4) A mérleget, vágó, szeletelő, daráló eszközöket, az
edényzetet (tál, tálca, rekesz, konténer stb.) állandó épségben és tisztán kell tartani. A sérült vagy tisztíthatatlanná
vált eszközöket a használatból véglegesen ki kell vonni.
Biztosítani kell a napi használaton kívüli eszközök por- és
szennyeződéstől védett, zárt tárolását.
(5) Az edényeket rendeltetésük szerint, el nem távolítható módon meg kell jelölni és azokat kizárólag jelölésük
szerinti célra szabad használni. A zöldség, gyümölcs, továbbá a sütő- és cukrászipari termékek szállításánál, tárolásánál használatos edényzeteknek, ládáknak, tálcáknak eltérő
színűnek, méretűnek és más forma szerintinek kell lenniük,
azok átmenetileg sem érintkezhetnek hússal és húskészítménnyel.
30. § (1) A hűtési igénynek — ezen belül a várható legnagyobb
tárolandó állati eredetű élelmiszer-mennyiségben — meg
felelő nagyságú hűtőteret kell létesíteni. A hűtőtérben jól
látható és a valós értéket mutató helyen folyamatosan
működő hőmérőt kell elhelyezni, vagy automatikus hőmérséklet regisztrálást kell kiépíteni.
(2) Meg kell teremteni a csomagolatlan
a) friss sertés-, marha-, juhhús, kecske,
b) ló-, szamár- és öszvérhús,
c) friss baromfihús,
d) nyúlhús,
e) hal és egyéb víziállat húsa,
f) élőhal,
g) vadhús,
h) húskészítmény,
i) tej és tejtermék,
j) tojás,
k) egyéb állati eredetű élelmiszer
egymástól, továbbá más élelmiszerektől és áruktól elkülönített átvételének, tárolásának és árusításának — a vendéglátó helyen történő feldolgozásának — feltételeit. Mindezektől el kell különíteni és feltűnően megjelölni az egzotikus állatokból származó húst.
(3) A hűtött tér belső falának tisztának és épnek kell
lennie. A hűtőtér-berendezés tartozékainak (rács, alátét
stb.) könnyen mosható és fertőtleníthető, nem rozsdásodó
anyagból kell készülniük. A hűtőberendezést a lecsapódott
párát felfogó alátéttálcákkal kell ellátni, és biztosítani kell
a keletkező kondenzvíz zárt elvezetését, szennyvízcsatornába kötését.
(4) Az eszközök és edényzet tisztán tartására és fertőtlenítésére, valamint a tisztított és fertőtlenített edényzet
tárolására hideg-meleg folyóvizes, legalább két medencével ellátott eszköz-, edényzetmosó és -tároló helyiséget kell
kialakítani, illetve ilyen célokra jól elkülönített helyet kell
kijelölni.
A forgalmazó hely tisztán tartása 31. § (1) A hússal érintkező gépeket, eszközöket, a hústőkét
és a vágódeszkákat naponta, használatuk befejezését követően, zsíroldószeres meleg vízzel zsírtalanítani, majd forró,
de legalább 82 ˚C-os vízzel vagy engedélyezett szerrel fertőtleníteni kell. A húsdarálót szükség szerint, de legalább
2 óránként szét kell szedni, meg kell tisztítani. A nap
befejeztével tisztított, fertőtlenített, szétszedett állapotban
kell tárolni, majd az újabb használatbavétel előtt ismét le
kell öblíteni. Különös gondot kell fordítani a hústőke karbantartására, tisztítására és fertőtlenítésére.
(2) A létesítményben rendszeresen naponta és az elszennyeződés mértékétől függően takarítást és fertőtlenítést kell végezni, engedélyezett szerek felhasználásával. A
fertőtlenítőszert öblítéssel el kell távolítani. Gondoskodni
kell arról, hogy a hús és húskészítmények a használt szerrel
ne érintkezzenek a tisztítás, fertőtlenítés során.
Hús hűtése a forgalmazó helyen 32. § (1) Egymástól elkülönített légtérben kell elhelyezni a
felhasználás és árusítás előtti tárolás során a friss húsokat
és az egyéb élelmiszereket. Tilos a 30. § (2) bekezdésében
felsorolt húsokat egyéb élelmiszerrel közös hűtőtérben
tárolni.
(2) Üzletben és vendéglátó helyen a nyers hús tárolására
szolgáló hűtőberendezés hőmérsékletének 0 — +5 ˚C közöttinek, az árusítás folyamán használt hűtőberendezésnek
pedig +2 ˚C — +7 ˚C közöttinek kell lennie, a belsőség
hűtésére szolgáló berendezés hőmérséklete nem haladhatja meg a +3 ˚C-t. Azokat a húskészítményeket, amelyeken
meghatározott tárolási hőmérsékleteket tüntettek fel,
azon a meghatározott hőmérsékleten kell tárolni. A hőmérsékleti értékek folyamatos méréséről, annak regisztrálhatóságáról gondoskodni kell.
(3) A hűtőkamrában és hűtőszekrényben a húsdarabok
között légtérnek kell lennie. A légterek hőmérsékletét
folyamatosan ellenőrizni kell az üzemeltetőnek.
(4) A tőkehúst és baromfit, halat, vadhúst, valamint
húskészítményt üzletben lefagyasztani tilos, kivéve a vendéglátó helyet és a közétkeztetést, ahol a friss előhűtött
tőkehús, baromfi-, nyúl-, hal- vagy vadhús egyszeri felhasználást szolgáló adagokban, légmentes csomagolásban, a
fagyasztás dátumának, a húsféleség megnevezésének és
származásának feltüntetése mellett —18 ˚C hőmérsékleten, baromfihús esetén —12 ˚C fagyasztható és tárolható.
A fagyasztóból kivett, felengedett húsokat ismételten lefagyasztani tilos.
(5) Fagyasztott fogyasztói csomagolású húst, hústerméket felengedés után üzletben újból lefagyasztani vagy felengedett állapotban forgalomba hozni tilos.
Hús és húskészítmények árusítási
és felhasználási szabályai 33. §
(1) Húst és húskészítményt a környezet és az időjárás
káros hatásaitól (por, csapadék, közvetlen napfény, hő,
cseppfertőzés veszélye stb.) mindenkor meg kell védeni.
(2) Húsüzletben és az ilyen jellegű üzletben friss húst
más élelmiszertől elkülönítetten és a következő élelmiszer-higiéniai szabályok szerint szabad árusítani:
a) friss hús árusítására szolgáló üzletrészben friss húson kívül egyéb élelmiszer nem árusítható,
b) friss húst nyitott kirakatba kifüggeszteni, közvetlen
napfénynek vagy egyéb káros hatásnak kitenni nem szabad,
c) friss húst hűtőtéren kívül átmenetileg alacsony külső
hőmérséklet mellett — legfeljebb 2 órára — csak tiszta,
száraz helyen szabad tartani úgy, hogy azt napfény, továbbá
por, rovar vagy egyéb szennyeződés ne érhesse,
d) húst ipari darabolásban vagy üzleti bontásban egyenként úgy kell fogasokra vagy horgokra helyezni, hogy az se
falhoz, se talajhoz ne érhessen,
e) friss húst árusító üzletben olyan árut vagy tárgyat
nem szabad tartani, amely a húst szennyezheti, fertőzheti,
annak idegen szagát okozhatja,
f) csomagolatlan húst és húskészítményt tartalmazó
rekeszeket, tálcákat nem szabad közvetlenül a padozatra
helyezni, földön húzni, azokat tiszta alátét rácson kell
tartani,
g) húsüzletben vadhúst csak fagyasztottan, csomagolt
állapotban szabad árusítani, szőrében, bőrében vagy tollában hagyott vadat árusítani tilos, kivéve a kizárólag vadhús
árusítására szolgáló üzletet.
(3) Húsüzletben ló-, szamár- és öszvérhús erre utaló
megjelöléssel árusítható. Ezekkel egyidejűleg sertés-,
szarvasmarha- és juhhús — ipari fogyasztói csomagolású
hús, a baromfihús és a hal kivételével — árusítása tilos. Ló-,
szamár- és öszvérhús felhasználásával előállított készítményen az ilyen eredetre a címkével vagy más módon félreérthetetlenül utalni kell. Ezek szeletelését, csomagolását külön erre a célra szolgáló eszközökkel lehet végezni.
(4) Kereskedelmi forgalomban megvásárolt húst csak a
vásárló kérésére és jelenlétében szabad megdarálni. Kivéve
azt a külön jogszabályban meghatározott előrecsomagolt
darált húst, apróhúst, fűszerezett húst, amelyet a húsboltnak vagy élelmiszeráruháznak elkülönített, az állomás által
erre a célra engedélyezett élelmiszer-előállító helyén,
gyártmánylap szerint állítanak elő.
(5) Friss húst előre darált állapotban tárolni tilos, kivéve
a külön jogszabály szerint készített és maximum huszonnégy órán belül értékesítésre kerülő előre csomagolt darált
húst.
(6) Az (4)—(5) bekezdések szerinti külön engedély
alapján végzett tevékenység termékei közvetlenül bevihetők a hús, húskészítmény elárusítás helyére. Ha az egybenyílás nem biztosított, vagy a helyszíni árusítás más üzletrészben történik, zárt konténert kell igénybe venni a termék üzleten belüli szállításához.
34. § (1) A friss húst és húskészítményt csak, tiszta, világos
színű, nem nedvszívó egyéb célra még fel nem használt
papírba vagy más engedélyezett göngyölegbe csomagoltan
szabad kiszolgálni. Kartondobozba vagy kartonpapírba a
húst közvetlenül nem szabad csomagolni.
(2) A bontást, darabolást úgy kell végezni, hogy a hús
fertőződése, szennyeződése elkerülhető legyen. A baromfi
darabolását elkülönített helyen kell végezni. Vendéglátóés közétkeztető helyen erre a célra szolgáló külön helyiségben (baromfi előkészítő) kell végezni. A hús forgalmazója
a hús bontása, árusítása során észlelt és a forgalomba
hozatalt kétessé tevő elváltozást — kivéve a romlást —
a hatósági állatorvosnak jelenteni köteles. Az állatorvos
intézkedéséig az elváltozott húst az árusításból ki kell
vonni, el kell különíteni és azt állapotának megváltoztatása
nélkül meg kell őrizni.
(3) Az üzletben a melegített húskészítményt és a friss
húst csak külön-külön árusító szakaszon, odatartozó adagoló és mérőeszközökkel szabad árusítani. Ezeket az eszközöket tisztításuknál, fertőtlenítésüknél is elkülönítetten
kell kezelni.
(4) A nagy forgalmú hússzaküzletben külön személyt
kell kijelölni, aki a friss hús előkészítésén és kiszolgálásán
kívül más elárusítási tevékenységet nem folytathat.
(5) Vendéglátó- és közétkeztető helyen a friss húst és
húskészítményt a zöldség és tojás előkészítőbe tilos bevinni, azt a zöldségtől, gyümölcstől és más étel nyersanyagtól, cukrászati vendéglátó félkész és készterméktől
elkülönítve kell tárolni. A húselőkészítés külön helyiségben történhet.
35. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba. Egyidejűleg hatályát veszti 41/1997. (V. 28.) FM
rendelettel kihirdetett Állategészségügyi Szabályzat
666—667. §-ig, a 686—687. §-ig, a 756—759. §-ig,
760—770. §-ig és a 772—773. §-ig terjedő része.
(2) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 91/494/EGK irányelve a friss baromfihús
Közösségen belüli kereskedelmét és harmadik országból
történő behozatalát szabályozó állategészségügyi feltételekről,
b) a Tanács 72/461/EGK irányelve a friss hús Közösségen
belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról,
c) a Tanács 80/215/EGK irányelve a húsipari termékek
Közösségen belüli kereskedelmét érintő állategészségügyi
problémákról.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1390/2018. (VIII. 13.) Korm. határozata a KEHOP-1.3.0-15-2015-00006 azonosító számú („Derecskei-főcsatorna korszerűsítése” című) projekt támogatásának növeléséről.
1. A Kormány
a) az európai uniós forrásból finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról szóló
17/2017. (II. 1.) Korm. rendelet 6/A.  §-a alapján egyetért a  KEHOP-1.3.0-15-2015-00006 azonosító számú,
„Derecskei-főcsatorna korszerűsítése” című projekt (a továbbiakban: Projekt) támogatásának növelésével
az 1. melléklet szerint;
b) egyetért a  Projekt a)  alpont szerinti többlettámogatásának a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív
Program 1. prioritásából történő finanszírozásával a  KEHOP-1.3.0-15-2016-00016 azonosító számú, „Gyálai
Holt-Tisza rekonstrukciója” tárgyú projekt felszabaduló kerete terhére;
c) egyetért a Projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításával;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. augusztus 31.
d) egyetért a  KEHOP-1.3.0-15-2016-00016 azonosító számú, „Gyálai Holt-Tisza rekonstrukciója” tárgyú projekt
támogatási szerződésétől történő elállással.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. augusztus 31.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. A  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló
1084/2016.  (II. 29.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1084/2016. (II. 29.) Korm. határozat] 2.  mellékletében foglalt
táblázat D:41 mezőjében a „2,20” szövegrész helyébe a „3,01” szöveg lép.
4. Hatályát veszti az 1084/2016. (II. 29.) Korm. határozat 2. mellékletében foglalt táblázat 48. sora.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2016. (IX. 8.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján 2016. szeptember 1. napjától 2017. február
28. napjáig a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 122. § (2) bekezdés
f ) pontjában meghatározott közvetlen közösségi forrásokkal kapcsolatos koordinációs feladatok ellátására Kiss Antalt
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladatkörében ellátja a  közvetlen közösségi forrásokkal kapcsolatos koordinációs feladatokat,
különösen
a) biztosítja az ágazati és területi szereplők közötti koordinációt;
b) összehangolja a közvetlen közösségi források felhasználását;
c) biztosítja a közvetlen közösségi források felhasználásának az átfogó kormányzati stratégiákkal való összhangját;
d) tárgyalásokat folytat az  Európai Unió intézményeivel a  közvetlen közösségi források felhasználásával
kapcsolatos kérdésekben;
e) feladatkörében kapcsolatot tart a kormányzati, civil, valamint a határon túli magyar szervezetekkel;
f ) feladatkörében kapcsolatot tart hazai és külföldi vállalkozásokkal;
g) jelentést készít időszakonként a közvetlen közösségi források felhasználásáról a Kormány részére;
h) ellátja – az MFK Magyar Fejlesztési Központ Nonprofit Kft. közreműködésével – a Magyarországi Régiók
Brüsszeli Képviseletének működtetését;
i) a  közvetlen közösségi források tekintetében közreműködik az  Európai Területi Társulások tevékenységének
koordinációjában. 3. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
254/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Pethőné dr. Kovács Ágnest 2017. december 29-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
44/2011. (VI. 16.) ME határozata a Regionális Operatív Programok Monitoring Bizottsága elnökének kinevezéséről.
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból
származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése alapján
dr. Nyikos Györgyit, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárát a Regionális Operatív Programok
Monitoring Bizottsága elnökévé
– 2011. június 6-ai hatállyal – kinevezem, egyidejűleg
dr. Molnár Ágnesnek, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárának a Regionális Operatív Programok Monitoring
Bizottsága elnökévé történt kinevezése megszűnik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök