text:
15/2009. (II. 27.) HM utasítása a fejezeti kezelésű előirányzatok 2009. felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 24. § (9) bekezdése és 49. § (5) bekezdésének p) pontja alapján – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet
32/A. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben
eljárva a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a
továbbiakban: HM) és költségvetési irányítása alá tartozó,
átruházott hatáskörben az egyes előirányzatok tervezésére,
felhasználására és elszámolására, illetve az előirányzatok
felhasználásával összefüggő feladatok felügyeletére vonatkozó jogosítványokat gyakorló szervezetekre (a továbbiakban: gazdálkodást végző szervezetek) terjed ki.
(2) Az utasítás rendelkezéseit a Magyar Köztársaság
2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény (a
továbbiakban: költségvetési törvény) 1. számú melléklete
szerinti XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet 8. Fejezeti
kezelésű előirányzatok költségvetési cím
1. Beruházás,
2. Ágazati célelőirányzatok költségvetési alcímek előirányzataira kell alkalmazni.
2. § (1) Gazdálkodást végző szervezetek az 1. Beruházás alcímen belül:
a) az 5. Központilag kezelt lakástámogatási előirányzatok jogcímcsoport 5. Lakástámogatás kiemelt előirányzata
vonatkozásában a HM Védelemgazdasági Főosztály (a továbbiakban: HM VGF) azzal, hogy a költségvetési előirányzat felhasználását és elszámolását a HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ) végzi, mely
szervezet lakásgazdálkodási feladatainak végrehajtását a
HM VGF felügyeli;
b) az 5. Központilag kezelt lakástámogatási előirányzatok jogcímcsoport 6. Lakásépítés kiemelt előirányzat tekintetében a HM IÜ.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt feladatok tekintetében
az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) VII. fejezetében foglaltak szerint kell eljárni.
3. § (1) Gazdálkodást végző szervezetek a 2. Ágazati célelőirányzatok alcímen belül:
a) a 3. Társadalmi szervek támogatása jogcímcsoport
(a társadalmi szervezeteknek nyújtott költségvetési támogatásokról szóló 45/2004. (HK 11.) HM utasításban foglaltaknak megfelelően), valamint a 37. Honvéd Együttes
Művészeti Nkft. támogatása jogcímcsoport (mely elő
irányzat tekintetében a HM és az Oktatási és Kulturális
Minisztérium közötti megállapodással az érintett tárcák
fejezetek közötti előirányzat-átadást hajtanak végre) tekintetében a HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály;
b) az 5. Közhasznú Társaságok által ellátott állami feladatok finanszírozása jogcímcsoport esetében a HM VGF
a honvédelmi miniszter által vagy részvételével alapított
közhasznú társaságok és a Honvédelmi Minisztérium között létrejött közhasznúsági-keretmegállapodásokról és az
azok végrehajtására kötött támogatási megállapodásokról
szóló 40/2008. (HK 9.) HM utasításban foglaltak szerint
eljárva;
c) a 25. Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási
Programjához jogcímcsoport tekintetében az Észak-atlanti
Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja
magyarországi végrehajtási rendjéről és szabályairól szóló
31/2000. (X. 27.) HM rendeletben foglaltak szerint eljárva
a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ);
d) a 36. MH Szociálpolitikai Közalapítvány által ellátott
feladatok támogatása jogcímcsoport tekintetében (kétoldalú megállapodás alapján) a HM Személyzeti Főosztály
(a továbbiakban: HM SZEF);
e) az 1. Válságkezelő és békeműveletek keretében felajánlott alegységek (NRF és Battle Group) jogcímcsoport
tekintetében a felülről nyitott előirányzatokra vonatkozó
szabályok szerint eljárva, a 24. Hozzájárulás a NATO költségvetéséhez (mely előirányzat felhasználása a Magyar
Köztársaságnak az Észak-atlanti Szerződéshez történő
csatlakozásról és a szerződés szövegének kihirdetéséről
szóló 1999. évi I. törvény, valamint az Észak-atlanti Szerződés alapján aláírt egyéb egyetértési nyilatkozatok és
technikai egyezményekben foglaltak szerint történik), a
35. Egyéb uniós befizetések (mely előirányzat felhasználása a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés kihirdetéséről szóló 2004. évi
XXX. törvény alapján aláírt egyetértési nyilatkozatok és
technikai egyezmények szerint történik), a 38. A fejezeti
kezelésű előirányzatokkal összefüggésben felmerült, a
Magyar Államkincstár által nyújtott szolgáltatások díjai
(az Ámr. 108/A § (1) bekezdése alapján), valamint a
32. Hozzájárulás a hivatásos katonák kedvezményes nyugellátásának kiadásaihoz [mely feladat a költségvetési törvény 24. § (5) bekezdésében foglaltak szerint kerül végrehajtásra] jogcímcsoportok vonatkozásában a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM
KPÜ).
(2) Gazdálkodást végző szervezetek a költségvetési törvényben nem nevesített jogcímcsoportok vonatkozásában:
a) a 8/2/15. Nemzetközi kártérítés jogcímcsoport tekintetében – mely forgóalapot képez – a HM Jogi Főosztály a
Magyar Honvédség feladatainak ellátásával összefüggő
nemzetközi kártérítési ügyekkel kapcsolatos eljárás részletes szabályairól szóló 276/2008. (XI. 21.) Korm. rendeletben foglaltak szerint, ahol a forgóalap év végi maradvá
nya a HM tárca kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradványát képezi;
b) a 8/2/31. Hozzájárulás a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap támogatásához jogcímcsoport tekintetében
kétoldalú megállapodás alapján a HM FLÜ;
c) a 8/2/34. Feladatfinanszírozási előirányzatok maradványának befizetése jogcímcsoport tekintetében – mely a
8/1. alcímen keletkezett és elvont előző évi előirányzatmaradvány elszámolására szolgál – a HM KPÜ.
4. § (1) A gazdálkodást végző szervezetek feladataikat a
HM KPÜ bevonásával hajtják végre.
(2) A feladatfinanszírozás keretén kívüli, a fejezeti kezelésű előirányzat, célelőirányzat felhasználási keretszámláról közvetlenül, fejezeten kívülre átadott, illetve kifizetett pénzeszközök forgalmának lebonyolítása, valamint a
számlára befolyt bevételek felhasználására irányuló javaslattétel a HM KPÜ hatásköre.
(3) A Magyar Államkincstár által az Ámr. 108/A §-ában
foglaltak alapján – a feladatfinanszírozási és egyéb fejezeti
kezelésű előirányzatokhoz kapcsolódó forintszámlák vonatkozásában – felszámított díjakat a HM KPÜ számolja el a
8/2/38. jogcímcsoport dologi kiadások előirányzata terhére.
5. § (1) Az Ámr. 41. §-a szerinti elemi költségvetési javaslatokat a gazdálkodást végző szervezetek készítik el és a HM
KPÜ részére 2009. február 28-ig küldik meg. A HM KPÜ
a javaslatokat felülvizsgálja, és a honvédelmi miniszter részére – a HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár (a továbbiakban: HM VTISZÁT), a HM Kabinetfőnök és a HM államtitkár útján – jóváhagyásra felterjeszti. A jóváhagyást követően a gazdálkodást végző szervezetek az elemi költségvetésben meghatározott előirányzatok tárgyévben történő teljesítésével, illetve felhasználásával összefüggésben – a (2) bekezdés szerinti kivétellel – az előírt adatszolgáltatási és elszámolási kötelezettségek tekintetében saját hatáskörben járnak el.
(2) Az Ámr. 46. § (1) bekezdésének d) pontjában, valamint (5) bekezdésében és a költségvetési törvény 49. §
-ának (7) bekezdésében foglaltakra tekintettel, a fejezeti
kezelésű előirányzatok felhasználásával kapcsolatos előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslatokat a gazdálkodást végző szervezetek a HM KPÜ részére küldik
meg. A HM KPÜ a javaslatokat felülvizsgálja és a honvédelmi miniszter részére – a HM VTISZÁT, a HM kabinetfőnök és a HM államtitkár útján – jóváhagyásra felterjeszti. A HM KPÜ a jóváhagyott előirányzat-módosításokról a gazdálkodást végző szervezetek részére tájékoztatást
nyújt.
(3) A 8. Fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési
cím előirányzatai teljesítéséről – az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet
előírásai szerint – a HM KPÜ számszaki beszámolót és
szöveges indokolást állít össze a gazdálkodást végző szervezetek adatszolgáltatása alapján. Az előirányzatok 2008.
évben képződő kötelezettségvállalással terhelt maradványát, a gazdálkodást végző szervezetek által – a 2008. évi
költségvetési beszámoló elkészítésére vonatkozó HM
KPÜ intézkedésben foglaltak szerint – megküldött beszámolók alapján a HM KPÜ felülvizsgálja és a honvédelmi
miniszter részére – a HM VTISZÁT, a HM kabinetfőnök
és a HM államtitkár útján – jóváhagyásra felterjeszti.
(4) A jóváhagyott 2008. évi előirányzat-maradvány
2009. évi felhasználására vonatkozó javaslatok alapján az
előirányzat-módosítás érdekében a HM KPÜ a (2) bekezdésben foglaltak szerint jár el. Előirányzat-maradványt
terhelő kifizetés tárgyévi előirányzat terhére nem teljesíthető.
(5) Az Ámr. 61. § (4) bekezdésében foglaltak alapján a
közhasznú társaságok működéséről a HM VGF, az MH
Szociálpolitikai Közalapítvány tekintetében pedig a HM
SZEF szöveges értékelést készít, melyet a zárszámadáshoz
kapcsolódóan meghatározásra kerülő időpontig a HM
KPÜ részére megküld.
6. § A fejezeti kezelésű előirányzatokon megtervezett költségvetési támogatás Magyar Államkincstár általi biztosítása az Ámr. 109/A. §-ban meghatározottak szerint teljesítésarányosan, a benyújtott előirányzat finanszírozási terv
alapján történik, melynek összeállítása érdekében a gazdálkodást végző szervezetek a fejezeti kezelésű előirányzatok terhére történő kifizetések finanszírozásáról és az
ezzel kapcsolatos adatszolgáltatás rendjéről szóló
54/2007. (HK 12.) HM utasításban foglaltak szerint a
tárgyhónapot megelőző hónap 18-áig a HM KPÜ részére
adatszolgáltatást teljesítenek.
7. § A fejezeti kezelésű előirányzatokkal való gazdálkodás
feladatainak végrehajtásához a gazdálkodást végző szervezetek az Ámr. 138/B-C. § előírásainak megfelelően éves
előirányzat-felhasználási tervet kötelesek készíteni és arról a költségvetési előirányzatok felhasználásának tervezéséről és az ezzel kapcsolatos adatszolgáltatás rendjéről
szóló 56/2007. (HK 12.) HM utasításban foglaltak szerint
minden hónap 4-éig a HM KPÜ részére adatszolgáltatást
teljesítenek.
8. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatok terhére fizetési,
vagy más teljesítési kötelezettséget – a jogszabály alapján
történő fizetési kötelezettségtől eltekintve – a honvédelmi
miniszter, a HM államtitkár, a HM kabinetfőnök, a HM
VTISZÁT, továbbá az érintett gazdálkodást végző szervezet vezetője, vagy az általuk írásban megbízott személy
vállalhat.
(2) A tárgyévi előirányzat terhére akkor vállalható kötelezettség, ha a pénzügyi teljesítés legkésőbb a tárgyévet
követő év június 30-áig megtörténik.
(3) Éven túli kötelezettség a tárgyévet követő év(ek)
előirányzata terhére történő kifizetésre az Áht.
12/A–12/B. §-ában és 22–23/A. §-ában foglaltakra figyelemmel vállalható.
(4) A fejezeti kezelésű előirányzatok kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradványa terhére – ha a kötelezettségvállalás meghiúsul, vagy a felhasználás összege
kisebb az előirányzatnál – újabb kötelezettség csak a pénzügyminiszter engedélyével vállalható.
(5) A kötelezettségvállalásnak előirányzat-felhasználási terven kell alapulnia. A kötelezettségvállalás a gazdasági vezető vagy az általa írásban kijelölt személy ellenjegyzése után, és csak írásban történhet. A gazdasági vezető a
fejezeti kezelésű előirányzatok vonatkozásában a HM
KPÜ vezérigazgatója.
(6) A kiadás teljesítésének és a bevétel beszedésének elrendelése előtt okmányok alapján ellenőrizni, szakmailag
igazolni kell azok jogosultságát, összegszerűségét, a szerződés, megrendelés, megállapodás teljesítését.
(7) A szakmai teljesítés igazolásának módjáról és az azt
végző személyek kijelöléséről a gazdálkodást végző szervezet vezetője belső szabályzatban köteles rendelkezni.
A szakmai teljesítésigazolás alapján az érvényesítőnek ellenőriznie kell az összegszerűséget, a fedezet meglétét és
azt, hogy az előírt követelményeket betartották-e.
(8) Érvényesítést a gazdálkodást végző szervezet vezetője által írásban megbízott, pénzügyi-számviteli képesítésű dolgozó végezhet. A kiadás teljesítésének, a bevétel beszedésének vagy elszámolásának elrendelésére érvényesített okmány alapján (a továbbiakban: utalványozás) a gazdálkodást végző szervezet vezetője, vagy az általa írásban
felhatalmazott személy jogosult. Az utalvány ellenjegyzése a beruházások esetében a gazdálkodást végző szervezetnél, az ágazati célelőirányzatok esetében a HM KPÜ-n
történik.
(9) A kötelezettségvállaló és az ellenjegyző, illetőleg az
utalványozó és az ellenjegyző – ugyanazon gazdasági eseményre vonatkozóan – azonos személy nem lehet. Az érvényesítő személy nem lehet azonos a kötelezettségvállalásra, utalványozásra jogosult személlyel.
(10) A szakmai teljesítés igazolására, az érvényesítésre,
az utalványozásra, valamint az ellenjegyzésre a melléklet
szerinti formanyomtatványt (utalványrendeletet) kell alkalmazni.
9. § (1) Az Ámr. 162/A. és 162/B. §-aiban előírt kötelezettségvállalások bejelentését:
a) a 8/1 Beruházás költségvetési alcímhez tartozó előirányzatok tekintetében a 2. § (1) bekezdésében meghatározott gazdálkodószervezetek által a HM KPÜ részére papíralapon megküldött, az Ámr. 5. számú melléklete szerinti „Szerződésbejelentés” okmány alkalmazásával;
b) a 8/2 Ágazati célelőirányzatok költségvetési alcímen
belül az Ámr. 14, 15, illetve a 15/a. számú melléklete szerinti okmányok alkalmazásával
a HM KPÜ végzi elektronikus úton.
(2) A 8/1 Beruházás költségvetési alcím vonatkozásában a 2. § (1) bekezdésében meghatározott gazdálkodó
szervezetek az Ámr. 72. § (1) bekezdése szerinti alapokmányt papíralapon megküldik a HM KPÜ részére, mely
szervezet azt az ellenjegyzést követően elektronikus úton
továbbítja a Magyar Államkincstárhoz.
10. § (1) A HM KPÜ szakmai területét érintően felülvizsgálja, illetve a szakmai kompetenciáját meghaladó esetekben
az illetékes – szakmai felelős – szervezetek bevonásával
felülvizsgáltatja a részére megküldött, a 24. Hozzájárulás a
NATO költségvetéséhez és a 35. Egyéb uniós befizetések
jogcímcsoportokat terhelő kifizetésekre vonatkozó fizetési felszólításokat.
(2) Amennyiben a felszólításban szereplő összeg kifizetésének jogossága igazolt, 50 MFt-os összeghatárig a kifizetést a HM KPÜ vezérigazgatója engedélyezi, 50 MFt
felett a HM KPÜ a kifizetésre vonatkozó javaslatát
100 MFt-os összeghatárig a HM VTISZÁT-nak, 100 MFt
feletti kifizetés esetén a HM kabinetfőnöknek – a HM
VTISZÁT útján – jóváhagyásra felterjeszti.
(3) Az év közben új feladatokkal kapcsolatban felmerülő – a költségvetés tervezési időszakában még nem ismert – fizetési kötelezettségek esetében azok teljesítésének engedélyezése – összeghatártól függetlenül – a HM
kabinetfőnök hatáskörébe tartozik.
11. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatokkal való szabályszerű gazdálkodást a folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői ellenőrzési rendszer (FEUVE) keretében kell
ellenőrizni, melynek működtetéséért a gazdálkodást végző
szervezetek felelősek.
(2) Az előirányzatokból nyújtott támogatások rendeltetésüknek megfelelő felhasználásának ellenőrzését a HM
Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal a HM éves ellenőrzési terve szerint végzi. A támogatás jogosulatlanul
igénybe vett része visszavonásra kerül.
12. § (1) Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, ezzel
egyidejűleg a fejezeti kezelésű előirányzatok 2008. évi felhasználásának rendjéről szóló 18/2008. (HK 5.) HM utasítás hatályát veszti.
(2) A 3. § (1) bekezdésének b) pontja 2009. július 1-jén
hatályát veszti.
(3) A közhasznú társaságok 2009. június 30-ig a
8/2/5. jogcímcsoporton jóváhagyott éves előirányzat
50%-át használhatják fel.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1597/2017. (VIII. 29.) Korm. határozata egyes gazdaságfejlesztési beruházásokhoz kapcsolódó közutak fejlesztéséről.
A Kormány
 1. egyetért az  1. számú főút likócsi körforgalom – Ipar u. csomópont közötti szakasz 2×2 sávos fejlesztésének, az
54. számú főút Kecskemét bevezető szakasz kapacitásbővítésének, valamint az M25 autóút maklári csomópont és
összekötő út megvalósításával;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen működő
Részvénytársaság útján gondoskodjon az 1. pont szerinti beruházások megvalósításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  pénzügyi tranzakciós illetékkel és a  kapcsolódó kincstári díjakkal
együtt számítva – gondoskodjon az  1. számú főút likócsi körforgalom – Ipar u. csomópont közötti szakasz
2×2 sávos fejlesztésének megvalósítására bruttó 2540,0 millió forint, az 54. számú főút Kecskemét bevezető szakasz
kapacitásbővítésének megvalósítására bruttó 9407,0 millió forint, valamint az  M25 autóút maklári csomópont és
összekötő út megvalósítására bruttó 4300,0 millió forint biztosításáról a 4–5. pontban foglalt ütemezés szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017–2018. évi központi költségvetés végrehajtása során, valamint a 2019–2020. évi központi
költségvetések tervezése során
 4. a  3.  pont 2017. évi ütemének végrehajtása érdekében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  §
(1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  pénzügyi tranzakciós illetékkel és
a kapcsolódó kincstári díjakkal együtt bruttó 300,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 28. Kiemelt
közúti projektek jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. június 30.
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott
beruházások megvalósítása érdekében a  2018–2020 közötti évekre vonatkozóan gondoskodjanak a  XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet javára a  pénzügyi tranzakciós illetékkel és a  kapcsolódó kincstári díjakkal együtt
bruttó 15 947,0 millió forint forrás biztosításáról az alábbi éves ütemezésben:
a) 2018. évben 6707,0 millió forint,
b) 2019. évben 7640,0 millió forint,
c) 2020. évben 1600,0 millió forint;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. év tekintetében a  költségvetés végrehajtása során, a 2019–2020. évek tekintetében
a központi költségvetések tervezése során
 6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott projekteknek
a  Magyarország rövid- és középtávú közútfejlesztéséhez kapcsolódó infrastrukturális beruházások
összehangolásáról és azok 2022-ig történő megvalósításáról szóló 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozatba
[a továbbiakban: 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozat], valamint a  Magyarország rövid- és középtávú
közútfejlesztéseinek 2022-ig történő megvalósításához szükséges feltételek biztosításáról szóló 1505/2016. (IX. 21.)
Korm. határozatba [a továbbiakban: 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat] történő felvételéről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozat, valamint az 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat soron
következő felülvizsgálatakor Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
44/2017. (XI. 20.) NFM rendelete a NEG Nemzeti Energiagazdálkodási Zártkörűen Működő Részvénytársaság állami tulajdonban álló társasági részesedése felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről szóló 27/2015. (V. 28.) NFM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti a  NEG Nemzeti Energiagazdálkodási Zártkörűen Működő Részvénytársaság állami tulajdonban
álló társasági részesedése felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló
szervezet kijelöléséről szóló 27/2015. (V. 28.) NFM rendelet.
2. § Ez a rendelet 2017. november 30. napján lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
5/2015. (XII. 23.) BVOP utasítása a büntetés-végrehajtási szervezet szolgálattervezésének és szolgálatszervezésének végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a rendvédelmi feladatokat ellátó
szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény, az egészségügyi tevékenység végzésének
egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény, a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományát érintő személyügyi igazgatás rendjéről szóló 31/2015. (VI. 16.) BM rendelet, valamint a belügyminiszter
irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos szolgálati viszonyban álló tagjai illetményének és egyéb
juttatásainak megállapításáról, valamint folyósítási szabályairól szóló 33/2015. (VI. 16.) BM rendelet előírásaira – a büntetésvégrehajtási szervezet hivatásos állományának szolgálattervezése és szolgálatszervezése, valamint a teljesített szolgálati idők
elszámolásának egységes végrehajtása érdekében kiadom a következő utasítást:
I. Fejezet
Az utasítás hatálya 1. Ezen utasítás hatálya a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságán (a továbbiakban: BVOP), a büntetésvégrehajtási intézeteknél és intézményeknél, valamint a gazdasági társaságoknál (a továbbiakban együtt: bv. szerv)
szolgálatot teljesítő hivatásos szolgálati jogviszonyban álló személyekre (a továbbiakban: ht. állományú tag) terjed ki.
II. Fejezet
Szolgálatteljesítési idő, szolgálati időrendszerek 2. A kötelező havi szolgálatteljesítési időt az egy hónapban lévő munkanapok 8 órával való szorzata adja meg,
függetlenül attól, hogy a ht. állományú tag milyen szolgálati időrendszerben dolgozik (pl. 21 nap × 8 óra = 168 óra).
A ht. állományú tag szolgálati időrendszerét az állományilletékes parancsnok határozza meg. A szolgálati időrendszerek
közötti váltások a munkaköri leírás módosítása nélkül nem engedélyezettek.
3. A büntetés-végrehajtási szervezetnél a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományát érintő személyügyi igazgatás rendjéről szóló 31/2015. (VI. 16.) BM rendelet (a továbbiakban:
BM rendelet) 71. § (1) bekezdésében meghatározott szolgálati időrendszerek alkalmazása engedélyezett.
4. Hivatali, vezényléses, valamint rugalmas szolgálati időrendszerben szolgálati feladatot ellátó ht. állományú tag részére
eligazítás, szolgálati felszerelés felvétele, leadása miatt túlszolgálat nem ismerhető el, azokat a napi szolgálatteljesítési
időn belül kell végrehajtani.
5. A ht. állományú tag részére minimum 4 óra napi szolgálatteljesítési időt kell tervezni. A vezetők ellenőrzési
tevékenysége során csak a ténylegesen ellenőrzésre fordított idő számolható el szolgálatteljesítési időként.
6. Rugalmas szolgálati időrendszer alkalmazása esetén a törzsidőt a bv. szerv vezetője határozza meg, azonban annak
a napi 8 óra vagy annál hosszabb időtartamú szolgálatteljesítés esetén 9 és 14 óra közé, a napi 8 órától rövidebb
szolgálatteljesítés esetén 9 és 13 óra közé kell esnie. Ezen munkaidő alkalmazása a szolgálati feladatok teljesítését
nem késleltetheti és nem akadályozhatja.
7. Folyamatos, váltásos az a szolgálati időrendszer, amelyben a szolgálatot napoktól, napszakoktól függetlenül
12/24–12/48, 12/48–12/48, 24/72 szolgálati időrendszerben szervezik és teljesítik. A szolgálatok átadása, átvétele
12 óránként történik, a 24 óránkénti váltás csak a BVOP főügyeletes tiszti szolgálatánál (a továbbiakban: főügyeletes
tiszti szolgálat) engedélyezett.
8. A folyamatos, váltásos szolgálati időrendszerben szolgálatot teljesítő ht. állományú tagoknál a szolgálat
folyamatosságának fenntartása érdekében a szolgálatból távozók, illetve a szolgálatba lépők szolgálatteljesítési
idejében átfedésnek kell lenni, amely időben az eligazítást, a váltást és a szolgálati felszerelések felvételét, leadását
kell végrehajtani. Esetükben 12 óra 30 percet, a főügyeletes tiszti szolgálat esetében 24 óra 30 percet kell elszámolni.
9. A folyamatos, váltásos munkarendben szolgálatot teljesítő egészségügyi szakdolgozók részére 12 óra
szolgálatteljesítési idő ismerhető el, kivéve azon beosztások esetében, amelyek a belügyminiszter irányítása alatt álló
rendvédelmi feladatokat ellátó szervnél a hivatásos szolgálati beosztásokról és a betöltésükhöz szükséges
követelményekről szóló 30/2015. (VI. 16.) BM rendelet 11. melléklet 3. pontja szerinti őrszolgálati jellegűek. Ezekben
az esetekben szolgálatteljesítési időként 12 óra 30 percet kell elismerni.
10. A kombinált szolgálati időrendszer bevezetése nem járhat a ht. állományú tag aránytalan szolgálati leterhelésével,
a szolgálati időrendszerek közötti váltások során a pihenőidők betartása kötelező.
11. A kombinált szolgálati időrendszerre történő áttérés során a ht. állományú tag bevezetést megelőző szolgálati
időrendszerét minden esetben figyelembe kell venni és alapként kezelni. Ennek értelmében, amennyiben a ht.
állományú tag a BM rendelet 71. § (1) bekezdés a), d), e) pontja szerinti szolgálati időrendszerben teljesített szolgálatot,
akkor a kombinált szolgálati időrendszer kialakítása során azt kell alapul venni. Hasonló eljárásrend érvényesül
a váltásos szolgálati időrendszerben szolgálatot teljesítő ht. állományú tag esetében is.
12. A ht. állományú tag kombinált szolgálati időrendszerben, az annak alapjául szolgáló időrend szerinti szolgálatokon
felül havonta maximum négy – más időrendnek megfelelő – szolgálatra osztható be.
13. Amennyiben a büntetés-végrehajtási feladatot a bv. szervtől távoli helyszínen kell végrehajtani, és az odautazás miatt
a ht. állományú tagot korábbi időpontra kell berendelni, szolgálatteljesítési időként a bv. szervtől a szolgálatteljesítés
helyére történő utazás időtartamát is el kell ismerni. Ez esetben a BM rendelet 74. §-a szerint kell eljárni.
14. A tervezett napi szolgálatteljesítési idő szolgálati érdekből korábbi kezdéssel vagy későbbi befejezéssel
meghosszabbítható, de ennek indokolását a szolgálati naplóban rögzíteni kell. A két szolgálat között a járulékos időn
kívül (a szolgálati helyre utazás, lakásra visszautazás) legalább 8 óra pihenőidőt kell biztosítani.
III. Fejezet
Munkaközi szünet, pihenőidő, heti pihenőnap 15. Hivatali munkarendben a ht. állományú tagot hetenként kettő pihenőnap illeti meg, az adott hónapban pedig annyi
pihenőnapot kell biztosítani részére, ahány szombat és vasárnap, valamint munkaszüneti nap van. A folyamatos
váltásos, a kombinált és a vezényléses szolgálati időrendszerben szolgálatot teljesítők esetében ebből legalább
egynek vasárnapra kell esnie.
16. A hivatali munkarendben szolgálati feladatot ellátó ht. állományú tag heti pihenőnapjának kezdete szombat 0 órától
vasárnap 24 óráig tart. (Amennyiben a hivatali szolgálati időrendszert alapul vevő kombinált szolgálati időrendszerben
dolgozó péntek éjszakai szolgálatot lát el, akkor részére szombat 00.00 órától a szolgálatának végéig 200%-os
túlszolgálati időt kell elszámolni.)
17. Munkaszüneti nap helyett másik pihenőnap nem jelölhető ki, azt a pihenőnapra vonatkozó jelöléssel sem kell ellátni.
18. Munkaszüneti napon teljesített szolgálatért a ht. állományú tagnak az aznapi illetményén felül távolléti díj is jár.
A jogosultság mértékénél a 0–24 óra közötti időszak az irányadó (pl. március 14-én 18.30-tól 15-én 7 óráig szolgálatot
teljesítőnél 7 óra, a 15-én 6.30–19 óra között dolgozónál 12,5 óra, 18.30-tól 16-án 7 óráig dolgozónál 5,5 óra).
19. A folyamatos, váltásos szolgálati időrendszerben szolgálati feladatot ellátó ht. állományú tagnak, amennyiben
a nappali szolgálat befejezésétől a következő éjszakai szolgálat kezdetéig 24 óránál rövidebb idő áll rendelkezésre,
az pihenőnapként nem jelölhető ki.
IV. Fejezet
Szolgálattervezés és szolgálatszervezés 20. A szolgálattervezést és a napi adatok rögzítését a számítógépes programban kell végrehajtani.
21. A szolgálatteljesítési időbeosztás tervezés tárgyhónapot megelőző hónap 25-éig történő elkészítéséért a szakterületi
vezető a felelős. Gondoskodni kell arról, hogy tárgyhónapot megelőzően azt az érintettek megismerjék, továbbá
akadályoztatásuk esetén (egészségügyi szabadság, egyéb távollét) kiértesítésük a bv. szerv vezetője által
meghatározottak szerint megtörténjen. A szolgálatterveket a bv. szerv vezetője, illetve az ügyvezető igazgató hagyja
jóvá.
22. A programban a tervezett szolgálatteljesítési időbeosztást rögzíteni kell. A szolgálatteljesítési idő végén – vagy
legkésőbb a következő munkanapon – az erre kijelölt személynek a szolgálatteljesítési időt a szolgálati napló vagy
jelenléti ív adatai alapján a programban is rögzítenie kell.
23. A pihenőnapokat a tervezési időszakra vonatkozóan előre ki kell jelölni, melyeket a programban úgy kell rögzíteni,
hogy az egybefüggő 24 óra egyértelműen megállapítható legyen. A pihenőnapokat valamennyi szolgálati időrendszer
esetén jelölni kell.
24. A folyamatos, váltásos szolgálati időrendszerben dolgozó ht. állományú tag tekintetében a heti pihenőnapra eső
szolgálat idejét 200%-os túlszolgálati időként kell számolni.
25. Amennyiben a szolgálatra berendelés a kijelölt pihenőnapra esik, azt a programban a megfelelő jelölés kiválasztásával
kell feltüntetni, melyet az elszámoláskor 200%-osan kell figyelembe venni, vagy kétszeres időtartamú szabadidőt kell
biztosítani.
26. A ht. állományú tag szolgálatteljesítését a havi kötelező óraszám figyelembevételével kell tervezni. Ha a tárgyhónapban
a ht. állományú tag szolgálatteljesítése a havi kötelező óraszámot nem éri el, az a következő hónapban túlszolgálat
elrendelésével nem kompenzálható.
27. Szabadság és egészségügyi szabadság esetén a betűjelzést a szolgálati időrendszereknek megfelelően tervezett
– plusz szolgálatok nélküli – naphoz, átrendelés esetén az annak megfelelő naphoz kell beírni.
28. A havi szolgálatteljesítési idő összesítésénél a szolgálati időrendszer alapján meghatározott, de értelemszerűen
az eligazítás és a szolgálati felszerelések átvételének idejével csökkentett óraszámokat kell a távollét napjaira jóváírni,
valamint a programban kiválasztani (pl. 12 óra).
29. Hivatali munkaidőn kívül a szolgálatban lévő biztonsági tiszt a bv. szerv vezetője jogkörében eljárva – kizárólag
szolgálati érdekből – a berendelhetők létszámát figyelembe véve a napi szolgálatszervezést megváltoztathatja, a ht.
állományú tagot szolgálatba legalább 24 órával előbb, rendkívüli esetben azonnal – dokumentáltan – berendelheti.
30. Hivatali munkaidőben a szakterület vezetője, azon túl a szolgálatban lévő biztonsági tiszt a szolgálati feladatok
végrehajtását követően – a tervezettől eltérően, az ott megjelölt időponttól korábban – elrendelheti a szolgálat
befejezését.
31. Hivatali munkaidőben a korábbi befejezés tényét a szakterületi vezető, távollétében az ő jogkörében eljáró vezető,
azon túl a biztonsági tiszt a programban és azon szakterületeknél, ahol szolgálati napló vezetése kötelező, a szolgálati
napló „A szolgálat alatt történt események” rovatában is köteles időpont megjelölésével rögzíteni.
32. A programban elkészített, a szolgálattervezéshez és szervezéshez kapcsolódó okmányokat az iratkezelés szabályainak
megfelelően havonta nyilvántartásba kell venni, és e szerint kell kezelni.
33. A jogszabályban vagy más rendelkezésben meghatározott éves oktatásra, fizikai állapotfelmérésre, illetve
egészségügyi és pszichikai vizsgálatra fordított időt a szolgálatszervezés során előre tervezetten kell jelölni. Annak
végrehajtását szolgálatteljesítési időként kell elismerni és elszámolni.
34. Ha a ht. állományú tag az adott hónapban kizárólag átrendeltként teljesített szolgálatot, akkor – amennyiben arról
a  szolgálatterv elkészítését megelőzően a szolgálati elöljárónak tudomása van – a távollétet a hivatali szolgálati
időrendszernek megfelelően kell jelölni. Abban az esetben, ha a fogadó bv. szerv írásos értesítése szerint az átrendelt
a heti pihenőnapon vagy munkaszüneti napon is szolgálatot teljesített, vagy munkanapon 8 órát meghaladó
szolgálatteljesítési ideje keletkezett, akkor annak megfelelően kell a teljesített óraszámokat összesíteni.
V. Fejezet
A napi szolgálatszervezés 35. Az 1. melléklet szerinti szolgálatszervezési naplót a program alkalmazása mellett is vezetni kell. A naplót minden
olyan szakterület köteles vezetni, ahol vezényléses, kombinált, folyamatos, váltásos munkarendet alkalmaznak, illetve
ahol őr-, ügyeleti és készenléti szolgálatot alkalmaznak. A napi szervezést legalább 72 órával korábban kell elkészíteni
és jóváhagyni. A soron következő szolgálat időpontjának tudomásulvételét az érintettek aláírásukkal igazolják.
Amennyiben arra távollét miatt nincs mód, akkor a kiértesítés megtörténtét dokumentálni kell.
36. A szolgálatszervezési napló adatainak egyezni kell a programban készült napló adataival, információival.
A szolgálatszervezési napló tartalmi jegyeiben – helyi sajátosságoknak megfelelő – módosítást a bv. szerv vezetője
engedélyezhet.
37. Szolgálatcserére a tárgynap előtt legalább 48 órával, indokolt esetben 24 órával megelőzően van lehetőség, egyéni
kérelem alapján. A kérelemnek tartalmaznia kell az elcserélendő szolgálat pontos helyét, idejét, illetve a cserét kérő
és  a cserét biztosító aláírását. A szolgálatcserét a bv. szerv vezetője vagy az általa megbízott szakterületi vezető
engedélyezheti, amely nem okozhat sem túlszolgálatot, sem a kötelező óraszámtól kevesebb szolgálati időt.
38. Amennyiben a soron következő szolgálat helyének és időpontjának közlése a megelőző szolgálatból történő
lelépéskor nem lehetséges, az érintett ht. állományú tagot arról – a bv. szerv vezetője által meghatározott módon –
értesíteni kell.
39. Más szakterületre történő áthelyezés, átrendelés esetén a programban a ht. állományú tag szolgálati időrendszerét,
besorolását a szolgálattal összefüggő idők rögzítésével a szolgálatteljesítés utolsó napjával le kell zárni.
VI. Fejezet
Túlszolgálat 40. Túlszolgálatot írásban kell elrendelni, mely történhet az alábbi dokumentumok alkalmazásával:
a) havi és a napi szolgálatszervezési okmány,
b) belföldi kiküldetési utasítás és költségelszámolás,
c) ellenőrzési terv,
d) helyileg rendszeresített irat (pl. szolgálati jegy, egyedi utasítás, „túlszolgálat elrendelése” nyomtatvány stb.),
bv. szerv vezetője, valamint az általa felhatalmazott, túlszolgálat elrendelésére jogosult általi aláírásával.
41. Túlszolgálatra való berendelés esetén az érintettel való közlés módját, formáját a bv. szerv vezetője határozza meg.
Annak tényét a napi szolgálatszervezési napló „megjegyzés” rovatában rögzíteni kell. A túlszolgálat elrendeléséről
a ht. állományú tagot legalább 48 órával korábban értesíteni kell, ettől eltérni csak rendkívül indokolt esetben lehet.
42. Túlszolgálat elrendelését – a havi szolgálattervezés elkészültét követően, illetve azon felül – minden esetben
a 2. melléklet alkalmazásával kell végrehajtani. Az elrendeléskor a ht. állományú tagot írásban nyilatkoztatni kell, hogy
a túlszolgálat ellentételezését szabadidőben vagy díjazás formájában igényli.
43. A túlszolgálat szabadidővel történő megváltása nem tekinthető havi kötelező óraszám alatti teljesítésnek.
44. A rendkívüli események megelőzése, megszakítása, felszámolása érdekében elrendelt szolgálatteljesítést, továbbá
a készenlétbe helyezési vagy értesítési gyakorlaton és a törzsfoglalkozáson való részvételt szolgálatteljesítési időként
kell elismerni. A rendkívüli eset (pl. baleset, elemi csapás stb.) miatt elrendelt szolgálat túlszolgálatnak minősül.
Rendkívüli esetben túlszolgálatra a fokozottan veszélyes beosztást betöltők is kötelezhetők.
45. A ht. állományú tag részére szabadságának ideje alatt szolgálatteljesítés nem engedélyezhető. Amennyiben a ht.
állományú tag bármely oknál fogva berendelésre kerül, az csak a szabadság egyidejű megszakításával történhet.
46. A túlszolgálat nyilvántartása, elszámolása a 3. melléklet szerint történik.
47. A túlszolgálatok ellentételezésének havi és éves nyilvántartása a 4. melléklet szerint történik.
48. A folyamatos, váltásos vagy az ezen alapuló kombinált szolgálati időrendszerben a ht. állományú tag egészségügyi
szabadságát a szolgálati időrendszerének megfelelő alapszolgálataira kell kijelölni, kivéve ha előre ütemezetten
hivatali munkarendben (pl. rehabilitációs szabadság, rekreáció stb.) tölti egészségügyi szabadságát. Az ettől eltérő
szolgálati időrendszerekben a ht. állományú tag egészségügyi szabadságát a szolgálati időrendszerének megfelelő
alapszolgálataira kell kijelölni és 8 órában elszámolni.
VII. Fejezet
Pótlékok 49. A szolgálatteljesítési idő korábbi berendeléssel vagy visszatartással való meghosszabbítása a szolgálati feladatot
teljesítő ht. állományú tagok esetében a pótlékra való jogosultságot munkarendtől függetlenül megnyitja.
50. Amennyiben a hivatásos jogviszonyú egészségügyi dolgozó egészségügyi tevékenységet végez, az egészségügyi
tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 14/B. §-ában foglaltak figyelembevételével
illeti meg a délutános és éjszakai műszakpótlék.
VIII. Fejezet
Egyéb rendelkezések 51. A programban kell elvégezni a havi időszakra vonatkozó szolgálattervezést és szolgálatszervezést, a szolgálatteljesítési
és illetménypótlékra jogosító idők rögzítését, valamint az összesített túlszolgálati adatok kinyomtatását.
A szolgálatszervezés készítésénél az 5. melléklet szerinti betűjelzések alkalmazhatók.
52. A szolgálatszervezéssel kapcsolatos helyi intézkedésben a garanciális elemeket be kell építeni (pl. tervek bv. szerv
vezetője általi jóváhagyása, megismerés lehetőségének biztosítása, tervek és összesítések iktatása, határidők
betartása, túlszolgálat elrendelése pihenőnapok kijelölése, adatmentés).
53. A program hozzáférési jogosultságait – munkaköri leírásban névre szólóan, helyi intézkedésben beosztás szerint –
a  bv. szerv vezetője határozza meg. A jogosultságok meghatározásánál figyelembe kell venni a jogosultak
helyettesíthetőségét. A program hozzáférési jogosultságainak kiosztásával egy időben a felhasználót az adatvédelmi
szabályok betartására vonatkozóan nyilatkoztatni kell.
54. A programban történő változtatás kizárólag a BVOP hatásköre. A változtatásra és módosításra vonatkozó javaslatot a
BVOP Biztonsági Szolgálata részére kell felterjeszteni.
55. A programban a napi tevékenységek végrehajtása minden esetben az erre kijelölt és jogosult személyek feladata.
A szolgálatszervezés elkészítéséért, az ahhoz kapcsolódó feladatok végrehajtásáért, annak ellenőrzéséért – függetlenül
attól, hogy a bv. szervben szolgálatszervezési csoport működik – az érintett szervezeti egység vezetője a felelős.
56. Az elszámolás alapjául szolgáló szolgálatteljesítési időt és pótlékokat a BVOP Közgazdasági Főosztály Illetményszámfejtési Osztálya részére minden hónap 5-éig kell megküldeni.
57. Ezen utasításban nem szabályozott kérdésekben a jogszabályi meghatározások az irányadóak.
IX. Fejezet
Záró rendelkezések 58. Ez az utasítás 2016. január 1-jén lép hatályba.
59. Hatályát veszti a szolgálatszervezésről szóló 8/2014. (VIII. 5.) BVOP utasítás.
Csóti András bv. altábornagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
130/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kitűzésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 87/2011. (VI. 24.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 87/2011. (VI. 24.) OVB határozatában (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az álláskeresési járadék összegének
2011. január 1-jén hatályos számítási szabályai az álláskereső hátrányára ne változzanak meg?”
Az OVB döntését azzal indokolta, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműség követelményének.
Az OVB szerint a választópolgárok számára nem egyértelmű, hogy mi értendő a kérdésben meghatározott
„2011. január 1-jén hatályos szabályok” alatt. A választópolgároktól ugyanis nem várható el, hogy a jogszabályok
részletes tartalmával tisztában legyenek. Az OVB álláspontja szerint magából a népszavazási kérdésből ki kell derülnie,
hogy a választópolgár aláírásával, illetve szavazatával milyen kérdést támogat.
2. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a népszavazás
kezdeményezőjétől kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen.
A kifogás előterjesztője szerint az OVB döntése nem megalapozott, mert a kérdés tartalma megfelel a választópolgári
egyértelműség követelményének. Részletezésében előadta, hogy a választópolgárok jelentős része ismeri
az álláskeresési járadék legfontosabb, a kérdés által is érintett szabályait.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság elő zetesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben előterjesztett kifogás megfelel-e a törvényi
feltételeknek. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogást a törvényes határidőn belül [Ve. 130. §
(1) bekezdés], és a kifogásra előírt tartalmi követelményeknek [Ve. 77. § (2) bekezdés] megfelelően nyújtották be.
Ebből következően a kifogás érdemi elbírálásra alkalmas.
3. Az OVB a kifogással támadott határozatában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság – az OVBh. indokolásával egyetértve – a kifogást nem találta megalapozottnak. Ezért az OVBh.-t
az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben történt közzétételére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
227/2015. (VIII. 7.) Korm. rendelete egyes PPP konstrukcióban létesült sportlétesítmények projekttársaságainak stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről szóló kormányrendeletek hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti
a) a B.M. Invest Ingatlanforgalmazó, Beruházó és Kivitelező Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről szóló 181/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet,
b) az ÖKO-KOMPLEX Építőipari és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetté minősítéséről szóló 187/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet,
c) a SZIGET-VÍZ Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté
minősítéséről szóló 197/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1261/2014. (IV. 22.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0009 azonosító számú („Budapesti villamos és trolibusz járműfejlesztés I. ütem” című) nagyprojekt 2015. december 31. után felmerülő költsége fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0009 azonosító számú, „Budapesti villamos és trolibusz járműfejlesztés I. ütem”
című nagyprojekt (a továbbiakban: projekt) a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési
Alapból, az  Európai Szociális Alapból és Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználási rendjéről szóló
4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 25b. pontja szerinti szakaszolásával,
2. hozzájárul a projekt 1. melléklet szerinti szakaszainak megvalósításához megkötött szerződések – az 1. mellékletben
meghatározott kedvezményezett általi – módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a 2014–2020 közötti programozási időszak azonos célt
szolgáló operatív programjának Európai Bizottság által történő elfogadása esetén a projekt 1. pont szerinti második
szakaszára vonatkozó támogatási szerződések megkötéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy az  1.  mellékletben meghatározott források a  projekt I. ütemében tervezetteken felül további
10 darab villamos szerelvényre vonatkozó vételi jog gyakorlásának 2016. évi finanszírozására felhasználhatóak
legyenek,
5. felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert hogy a 2014–2020 közötti időszakban Magyarország számára elérhető uniós
források felhasználása keretrendszerének tervezése és kialakítása, valamint
b) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2014–2020 közötti időszakban a közlekedés fejlesztését célzó operatív
program előkészítése
során vegyék figyelembe a projekt 1. mellékletben vállalt költségeit,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
6. egyetért a projekt forrásszerkezetének az 1. melléklet szerinti módosításával,
 7. hozzájárul a  projekt támogatási szerződésének – a  projekt 1.  melléklet szerinti első szakaszára vonatkozó
tartalmú – módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  támogatási kérelemnek az  Európai Bizottsághoz történő
benyújtásával kezdeményezze a projekt nagyprojektként történő jóváhagyására irányuló eljárás lefolytatását,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. május 15.
9. visszavonja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0009 azonosító számú („Budapesti villamos és trolibusz járműfejlesztés
I.  ütem” című) nagyprojekt 2015. december 31. után felmerülő költsége fedezetének biztosításáról szóló
2034/2013. (XII. 29.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
191/2018. (X. 12.) Korm. rendelete az életvitelszerű közterületi tartózkodás szabályainak megsértése szabálysértéssel kapcsolatban közreműködő egyes szervek kijelöléséről és feladatairól szóló 178/2018. (X. 2.) Korm. rendelet eltérő szöveggel történő hatálybalépéséről.
A Kormány
a szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény
250. § (1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az életvitelszerű közterületi tartózkodás szabályainak megsértése szabálysértéssel kapcsolatban közreműködő
egyes szervek kijelöléséről és feladatairól szóló 178/2018. (X. 2.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet)
a következő 3. §-sal lép hatályba:
„3. § (1) Az ingóságok ideiglenes tárolásba vételének folyamatáról az előkészítő eljárást folytató szerv az intézkedés
helyszínén a  Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 42.  §-ában meghatározottak szerint köteles kép- és
hangfelvételt készíteni. A kép- és hangfelvételt úgy kell elkészíteni, hogy az alkalmas legyen az ingóságok későbbi,
egyedi azonosítására.
(2) Az  ideiglenes tárolásba vett ingóságot – több ingóság esetén azok csomagolását – azonosításra alkalmas jellel
kell ellátni. Az azonosításra alkalmas jel tartalmazza
a) a kijelölt ideiglenes tárolást végző szerv megnevezését és a tárolás helyét,
b) az  elkövető rendelkezésre álló természetes személyazonosító adatait (családi és utóneve, születési családi és
utóneve, születési helye, születési ideje és anyja születési családi és utóneve),
c) a helyszíni intézkedés helyét és időpontját,
d) az eljáró szerv megnevezését.
(3) Az  azonosításra alkalmas jel egy példányát át kell adni az  elkövetőnek, egy példányát az  előkészítő eljárást
folytató szerv őrzi meg.
(4) Az  ideiglenes tárolásba vett ingóságok őrzéséről az  ideiglenes tárolást végző szerv gondoskodik. Az  ideiglenes
tárolásba vett ingóságok tárolását biztonságosan és úgy kell végezni, hogy az változatlan állapotban megmaradjon,
az azonosság biztosított és könnyen megállapítható legyen.
(5) Ha az  ideiglenes tárolásba vett ingóság gyorsan romló, bomló, tárolhatatlan dolog, azok megsemmisítésére
a Szabs. tv. 178/B. § (10) bekezdésében meghatározottak alapján az elkobzott dolgok megsemmisítésére vonatkozó
szabályok megfelelő alkalmazásával kell intézkedni.”
2. § A Korm. rendelet a következő 4. §-sal lép hatályba:
„4.  § (1) A  Szabs. tv. 178/B.  §-a szerinti, az  életvitelszerű közterületi tartózkodás szabályainak megsértése
szabálysértés esetében azon ingóságok ideiglenes tárolásának helyéről,
a) amelyeket az  elkövető az  előállítása során nem vesz magához, de úgy nyilatkozik, hogy azokra igényt tart,
valamint
b) amelyek vonatkozásában az a) pont szerinti nyilatkozat a helyszíni intézkedés során nem szerezhető be,
– a  rendelkezésre álló tárolási és szállítási kapacitásokra figyelemmel – a  diszpécserközpont tájékoztatást nyújt
az előkészítő eljárást folytató szerv részére.
(2) Az  állami szervek és a  helyi önkormányzat, valamint az  1.  §-ban meghatározott szolgáltatók és intézmények
által rendelkezésre bocsátott tárolási és szállítási kapacitások a  felajánlott tárolási hely szerint illetékes
diszpécserközpontnak jelenthetők be. Bejelentett tároló- és szállítási kapacitás hiányában az ideiglenesen tárolásba
vett ingóságok tárolásáról és elszállításáról az előkészítő eljárást folytató szerv gondoskodik.
(3) Az  ideiglenes tárolásba vett ingóságok helyszíni őrzésében szükség szerint azok elszállításáig a  polgárőrség is
közreműködhet.
(4) Az  ideiglenes tárolással összefüggő feladatok végrehajtása során az eljárásban részt vevő szervek az  ideiglenes
tárolásba vett ingóságok szállítására, tárolására, őrzésére, megsemmisítésére közreműködőt vehetnek igénybe.”
3. § Ez a rendelet 2018. október 15-én lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2017. (VI. 16.) NFM rendelete a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet központi kezelésű előirányzatai felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 27.  alpontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
megállapított feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások címbe sorolt központi kezelésű előirányzatokra és
b) a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben a költségvetési év
során megállapított új központi kezelésű kiadási előirányzatokra
[az a) és b) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. § Az előirányzatoknak az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 109. § (5) bekezdése
szerinti felhasználásának részletes szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
3. § Az e  rendelet hatálya alá tartozó központi kezelésű előirányzatok vonatkozásában e  rendelet hatálybalépését
megelőzően tett kötelezettségvállalások az adott előirányzat tekintetében e rendeletben kijelölt kezelő szerv által
tett kötelezettségvállalásnak minősülnek.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a  központi költségvetés állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetébe sorolt
központi kezelésű előirányzatai felhasználásáról szóló 18/2016. (VI. 27.) NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1507/2018. (X. 15.) Korm. határozata a Kék Bolygó Klímavédelmi Alapítvány támogatásáról.
A Kormány
 1. fontosnak tartja és támogatja a  magyar társadalom környezeti problémákkal szembeni érzékenységének
növelését, a klímaváltozással szembeni fellépéssel kapcsolatos elkötelezettség kialakítását célul kitűző Kék Bolygó
Klímavédelmi Alapítvány (a továbbiakban: Alapítvány) tevékenységét, ennek keretében egyetért az  Alapítvány
működéséhez, tevékenységéhez szükséges költségvetési források biztosításával;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1.  Célelőirányzatok alcímének 47. Kék Bolygó Klímavédelmi Alapítvány támogatása jogcímcsoporttal történő
kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 3. az Áht. 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az  Alapítvány 2018. évi
működéséhez és tevékenységéhez egyszeri jelleggel 499 225 000 forint átcsoportosítását rendeli el – elszámolási,
a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel – a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 47. Kék Bolygó Klímavédelmi Alapítvány
támogatása jogcímcsoport javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2. pont szerinti jogcímcsoport létrehozását követően azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. június 30.
4. felhívja a  pénzügyminisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2019. évtől beépülő jelleggel
gondoskodjanak az  Alapítvány működtetéséhez és tevékenységéhez szükséges 1 488 900 000 forint forrás
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben.
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2019. évre 2019. január 31., ezt követően a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2098/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a Szegedi Tudományegyetem Frankofón Egyetemi Központ támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Szegedi Tudományegyetemnek a  Szegedi Tudományegyetem szervezeti keretein
belül létrejövő Francia Egyetem fokozatos kialakításához szükséges támogatásról szóló 1680/2012. (XII. 28.)
Korm. határozat szerinti támogatás, mint a  határozat szerint felállított Frankofón Egyetemi Központ további
működését biztosító támogatás, a 2019–2023. közötti időszakban évente 40 000 000 forint összegben továbbra is
kerüljön biztosításra;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2019–2023. évi központi
költségvetés tervezése során gondoskodjanak a  Frankofón Egyetemi Központ működéséhez szükséges
támogatásnak az  emberi erőforrások minisztere által vezetett minisztérium költségvetési fejezetében történő
biztosításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a 2019–2023. évekre vonatkozó központi költségvetés tervezésekor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2019. (I. 24.) GVH utasítása a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, valamint az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet I. rész 22. pontjában meghatározott jogkörömben eljárva,
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28. §-a alapján, a Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról
szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80. § 17. pontjában foglalt tárgykörben – az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 30. §-a és 3. melléklete rendelkezéseire figyelemmel, és a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés 2. pontjában megállapított feladatkörében
eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának rendjét az alábbiak
szerint állapítom meg:
1. § Ez az utasítás állapítja meg, az 1. mellékletben
a) a központi költségvetésről szóló törvénynek a Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH) fejezetében
eredeti előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok,
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényben az a) pont szerinti költségvetési
fejezetben megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok maradványai, valamint
c) a költségvetési év során az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetben megállapított új fejezeti kezelésű
előirányzatok
kezelésének és felhasználásának szabályait. 2. § Ez az utasítás 2019. január 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 31/2015. (XII. 22.) GVH [31/2015.
(XII. 30.) GVH] utasítás.
Budapest, 2019. január 10. Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
1118/2017. (III. 13.) Korm. határozata „Életmentő Emlékérem” adományozásáról.
A Kormány az „Életmentő Emlékérem” adományozásáról szóló 243/2009. (X. 29.) Korm. rendelet alapján, életmentés
közben tanúsított hősies magatartása elismeréseként – a  belügyminiszter mint helyi önkormányzatokért felelős
miniszter javaslatára –
Szűcs Attiláné bácsalmási lakosnak,
Papdi Zsuzsanna Katalin bácsborsódi lakosnak,
Frank István Pál bácsborsódi lakosnak
„Életmentő Emlékérmet” adományoz. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
336/2012. (XII. 4.) Korm. rendelete az Egyetemes Postai Szolgáltatást Támogató Számla működésének részletes szabályairól.
A Kormány a postai szolgáltatásokról szóló 2012. évi CLIX. törvény 78. § (1) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A postai szolgáltatásokról szóló 2012. évi CLIX. törvény (a továbbiakban: Postatv.) 23. § (5) bekezdése alapján teljesített
adatszolgáltatások alapján az Egyetemes Postai Szolgáltatást Támogató Számlához (a továbbiakban: Számla) való
hozzájárulás szempontjából releváns piac méretének és azon működő egyes postai szolgáltatók piaci részesedésének
megállapítása a tárgyévre az 1. mellékletben szereplő képletek alapján történik.
2. § A postai szolgáltató az egyetemes szolgáltatást helyettesítő szolgáltatásaiból származó nettó árbevétele legfeljebb
10 százalékának megfizetésére kötelezhető.
3. § A postai szolgáltatónak a Számlához való hozzájárulásra vonatkozó kötelezettsége meghatározásának számítási
képletét a 2. melléklet tartalmazza.
4. § A kötelezett postai szolgáltató befizetési kötelezettsége akkor minősül teljesítettnek, amikor az átutalása a Számlára
megérkezett. Késedelmes fizetés esetében a késedelmi kamat mértéke a jegybanki alapkamat kétszerese.
5. § (1) A támogatott egyetemes szolgáltató a téves adatközlés vagy számítási hiba alapján, vagy egyéb okból jogellenesen
kifizetett támogatást a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság erre vonatkozó határozata alapján köteles visszafizetni
a Számlára.
(2) Amennyiben a visszafizetési kötelezettség az egyetemes szolgáltatónak felróható okból következett be, az egyetemes
szolgáltató a visszajáró összeget a jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő, a támogatás átutalásának
időpontjától számított kamattal együtt köteles visszafizetni a Számlára.
6. § A Számlára befolyt bevételekről és azok kifizetéséről készült, a Postatv. 22. § (2) bekezdése szerinti kimutatás tartalmát
a 3. melléklet tartalmazza. A pénzforgalmi beszámolót az előző év január 1-je és december 31-e közötti időszakra kell
elkészíteni.
7. § Ez a rendelet a Postatv. 22. §-ának, 23. §-ának és 29. §-ának hatálybalépésekor lép hatályba.
8. § Ez a rendelet a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására
vonatkozó közös szabályokról szóló, – a 2008/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított –
1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikk (4) bekezdésének való megfelelést
szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
468/2017. (XII. 12.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Markó Balázst 2018. január 15.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. november 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2019. (II. 7.) LÜ utasítása a fellebbviteli főügyészség, a főügyészség, a járási és a járási szintű ügyészség, valamint az Országos Kriminológiai Intézet könyvtári dokumentumainak kezeléséről.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – az Ügyészségi Alkalmazottak
Országos Tanácsa véleményének figyelembevételével – a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  fellebbviteli főügyész, a  főügyész és az  Országos Kriminológiai Intézet (a továbbiakban: OKRI) igazgatója
gondoskodik
a) a  vezetése és az  irányítása alatt álló ügyészségi szervezeti egységeknek, valamint az  alárendelt ügyészi
szerveknek, illetve ügyészségi alkalmazottaknak a munkavégzéshez szükséges könyvtári dokumentumokkal
való ellátásáról és
b) a  könyvtári dokumentumoknak a  nem nyilvános könyvtárakra, továbbá a  gazdálkodásra vonatkozó
jogszabályoknak, az  ügyészségi normatív szabályoknak, valamint a  könyvtárosi szakmai tevékenység
szabályainak megfelelő kezeléséről.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti feladat ellátása céljából létrehozott nem nyilvános ügyészségi könyvtárak
gyűjtőkörébe tartoznak az  ügyészségi feladatok ellátásához szükséges, különösen az  állam- és jogtudománnyal,
valamint a kapcsolódó társtudományokkal foglalkozó könyvtári dokumentumok, hagyományos, illetve elektronikus
formában.
2. § (1) A  fellebbviteli főügyész, a  főügyész, az  OKRI igazgatója gondoskodik arról, hogy a  könyvtári dokumentumok
elhelyezése, kezelése, megőrzése, a  könyvtári szolgáltatások nyújtása a  feladat teljesítésére alkalmas,
a vagyonbiztonsági szempontokat is kielégítő helyiségben, illetve módon történjen.
(2) A könyvtári dokumentumok kezeléséhez a fellebbviteli főügyészség, a főügyészség és az OKRI részére a szükséges
könyvtári informatikai eszközöket és programokat a Legfőbb Ügyészség biztosítja.
3. § (1) A  könyvtári dokumentumok kezelését a  Fővárosi Főügyészség Könyvtárában – az  alárendelt ügyészi szervekre is
kiterjedően –, valamint az  OKRI könyvtárában könyvtárosi szakképzettséggel vagy szakképesítéssel rendelkező
ügyészségi alkalmazott végzi.
(2) A  fellebbviteli főügyészségen, a  főügyészségen – az  alárendelt ügyészi szervekre is kiterjedően – a  könyvtári
dokumentumokat lehetőség szerint könyvtárosi szakképzettséggel vagy szakképesítéssel rendelkező ügyészségi
alkalmazott kezeli.
(3) Amennyiben a fellebbviteli főügyészség, a főügyészség ügyrendje vagy az OKRI szervezeti és működési szabályzata
másként nem rendelkezik, úgy a  könyvtári dokumentumok kezelője végzi el a  könyvtári dokumentumok
beszerzésével  kapcsolatos feladatokat, és gondoskodik a  könyvtári dokumentumoknak az  önálló szervezeti
egységekhez, az  alárendelt ügyészi szervekhez, illetve az  igénylő ügyészségi alkalmazotthoz való eljuttatásáról is,
valamint elektronikus könyvtári dokumentum beszerzése esetén megteszi a  szükséges intézkedést a  hozzáférés
biztosítása érdekében.
(4) A könyvtári dokumentumok kezelője a szolgálati út betartása nélkül veheti igénybe a Legfőbb Ügyészség Könyvtára
által biztosított könyvtáros szakmai konzultációs lehetőséget.
4. § (1) A  könyvtár működésének fenntartói felügyeletét a  fellebbviteli főügyész, a  főügyész, az  OKRI igazgatója látja el.
Ez a kötelezettség a fellebbviteli főügyészség, a főügyészség ügyrendjében magasabb vezető állású ügyészre, az OKRI
szervezeti és működési szabályzatában magasabb vezető állású tisztviselőre átruházható.
(2) A könyvtár fenntartói felügyeletét az (1) bekezdés szerint ellátó ügyészségi alkalmazott
a) legalább évente ellenőrzi a  könyvtár működésének feltételeit, valamint a  könyvtári dokumentumok
kezelőjének tevékenységét, és
b) a  könyvtári dokumentumok kezelőjének, valamint az  alárendelt ügyészi szervek részére kiadott könyvtári
dokumentumok (kézikönyvtár) kezelőjének személyében bekövetkező változás esetén közreműködik
a könyvtári dokumentumok szabályszerű átadás-átvételi eljárásában.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés a) pontja szerinti ellenőrzést végző ügyészségi alkalmazott átruházott hatáskörben jár el,
úgy ennek eredményéről a feladatot átruházó ügyészségi alkalmazottnak jelentést tesz.
5. § (1) A  fellebbviteli főügyésznek, a  főügyésznek, az  OKRI igazgatójának könyvtári szolgáltatásként biztosítania kell
legalább a vezetése, illetve az irányítása alatt álló szervezetben szolgálatot teljesítő ügyészségi alkalmazottak részére
a) a könyvek kölcsönzését,
b) az elektronikus formában rendelkezésre álló könyvtári dokumentumokhoz való hozzáférést,
c) az ügyészségi belső informatikai hálózat útján az új könyvtári dokumentumok beszerzéséről való tájékoztatást.
(2) Az  egy példányban előfizetett időszaki kiadványokhoz, továbbá a  több példányban járó időszaki kiadványokból
egy-egy példányhoz az ügyészségi alkalmazottak részére való hozzáférés lehetőségét a könyvtári dokumentumok
kezelője útján biztosítani kell. Ezeket a  példányokat a  könyvtár helyiségében kell elhelyezni. Könyvtári helyiség
hiányában a fellebbviteli főügyész, a főügyész rendelkezik az elhelyezés és a hozzáférés biztosításának módjáról.
(3) Amennyiben a  könyvtár elhelyezésének körülményei lehetővé teszik, a  könyvtári dokumentumok kezelőjének
a jelenlétében biztosítható a helyben olvasás az ügyészségi alkalmazottakon kívül
a) az ügyészségen gyakorlatot töltő egyetemi hallgatók,
b) a nyugalmazott ügyészségi alkalmazottak,
c) a bírák és igazságügyi alkalmazottak
részére is.
(4) Az  (1) és (3)  bekezdésben nem említettek a  könyvtárat a  könyvtár fenntartói felügyeletét ellátó ügyészségi
alkalmazott írásbeli engedélyével használhatják.
6. § (1) A könyvtárból könyvtári dokumentumot csak a könyvtári dokumentumok kezelője adhat ki.
 (2) A  könyvtári szolgáltatást igénybe vevő ügyészségi alkalmazott az  első könyvtárhasználat előtt írásban nyilatkozik
nevének, beosztásának és szolgálati helyének feltüntetésével arról, hogy vállalja a  könyvtár használati rendjének
– ügyészségi alkalmazott esetében ideértve a kölcsönzés szabályainak – a betartását.
(3) Az  5.  § (3)  bekezdésében említett könyvtári szolgáltatást igénybe vevő jogosult az  első könyvtárhasználatot
megelőzően írásban nyilatkozik arról, hogy
a) vállalja a könyvtár használati rendjének betartását,
b) hozzájárul a személyes adatai közül a nevének, a lakóhelye és a tartózkodási helye címének kezeléséhez és
c) a  kezelt adatok tekintetében beálló változásról az  annak bekövetkezésétől számított tizenöt napon belül
a könyvtári dokumentumok kezelőjét írásban tájékoztatja.
 (4) A (2) vagy a (3) bekezdésben említett nyilatkozat hiányában könyvtári szolgáltatás nem vehető igénybe.
7. § (1) Könyvtári dokumentum a kölcsönvevő által aláírt elismervény ellenében kölcsönözhető.
 (2) A kölcsönzési határidő egy hónap, amely a kölcsönvevő kérésére – legfeljebb kétszer – meghosszabbítható.
 (3) Amennyiben a  könyvtári dokumentum gyakori vagy rendszeresen visszatérő munkaköri feladat ellátásához
szükséges,  úgy állandó használatra is kölcsönözhető. Az  állandó használatra kölcsönzés tényét a  könyvtári
dokumentumok kezelője az átvételi elismervényen feltünteti.
(4) A könyvtári állományba tartozó könyvtári dokumentumok közül az egy példányban rendelkezésre álló kézikönyvek,
szótárak, lexikonok, időszaki kiadványok csak a könyvtári helyiségben olvashatók. A fellebbviteli főügyész, a főügyész
az ügyrendben, az OKRI igazgatója a szervezeti és működési szabályzatban ettől eltérően is rendelkezhet, azonban
az említett könyvtári dokumentumok az ügyészség épületéből nem vihetők ki.
(5) A  muzeális könyvtári dokumentumok kezelésével és nyilvántartásával kapcsolatos szabályokról szóló 22/2005.
(VII. 18.) NKÖM rendelet 1. § (5) bekezdése szerinti döntés előkészítése során a Legfőbb Ügyészség Könyvtára írásbeli
véleményének beszerzése nem mellőzhető.
(6) A muzeális könyvtári dokumentumokról jegyzéket kell készíteni, és azt a Legfőbb Ügyészség Könyvtárának meg kell
küldeni. A  jegyzék tartalmának változásáról a  Legfőbb Ügyészség Könyvtárát a  változás bekövetkezését követő
öt munkanapon belül kell tájékoztatni.
8. § (1) A kölcsönzött könyvtári dokumentumot a könyvtárnak vissza kell adni, elektronikus könyvtári dokumentum esetén
a hozzáférést meg kell szüntetni
a) a kölcsönzési határidő lejáratakor,
b) a kölcsönvevő ügyészségi szolgálati viszonyának megszűnésekor,
c) a kölcsönvevőnek a fellebbviteli főügyészség, a főügyészség illetékességi területén kívüli, valamint az OKRI-ból
való harminc napot meghaladó kirendelésének kezdete előtt,
d) a kölcsönvevőnek az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumba való beosztása megkezdése
előtt, e) a  kölcsönvevő nemzetközi szervezetnél vagy az  Európai Unió keretében külföldön való munkavégzése
megkezdése előtt,
f ) a könyvtár használatából való kizáráskor vagy
g) harminc napot meghaladó, a  kölcsönvevőt illetményre vagy átlagilletményre nem jogosító távollétnél,
– lehetőség szerint – a távollét kezdete előtt.
 (2) Ha a  kölcsönzött könyvtári dokumentumra a  munkájával kapcsolatban más ügyészségi alkalmazottnak sürgősen
szüksége van, akkor a kölcsönvevőnek az egy munkanapi időtartamra való betekintés lehetőségét haladéktalanul
biztosítania kell. Amennyiben a  betekintésre rendelkezésre álló idő a  feladat elvégzésére nem elégséges, úgy
a könyvtári dokumentum kezelőjének felszólítására a könyvtári dokumentumot vissza kell szolgáltatni, elektronikus
könyvtári dokumentum esetén pedig a hozzáférési jogosultságot kell – az érintettek tájékoztatásával – megfelelően
módosítani.
(3) Ha a betekintés bármely okból nem biztosítható, akkor a könyvtári dokumentum kezelője haladéktalanul tájékozódik
arról, hogy a  keresett könyvtári dokumentum melyik közeli könyvtárban lelhető fel, és erről az  ügyészségi
alkalmazottat tájékoztatja.
(4) Amennyiben a betekintést a kölcsönvevő hiúsítja meg, a könyvtári dokumentumok kezelője a szolgálati út betartása
nélkül a  kölcsönvevő közvetlen szolgálati felettesének intézkedését kéri; ennek eredménytelensége esetén pedig
a szolgálati út betartásával a fellebbviteli főügyészségen a fellebbviteli főügyésznek, a főügyészségen a főügyésznek,
az OKRI-ban az igazgatónak írásban jelentést tesz.
(5) A 7. § (3) bekezdésében foglalt esetben az állandó használat feltételének fennállásáról és a könyvtári dokumentum
meglétéről a  könyvtári dokumentumok kezelője a  kölcsönvevőt évente írásban – lehetőség szerint elektronikus
levélben – nyilatkoztatja.
(6) A kölcsönzött könyvtári dokumentum visszavételéről a könyvtár a kölcsönvevő kérésére írásbeli elismervényt ad.
9. § (1) A főügyészségi könyvtárból az alárendelt ügyészi szerv részére kézikönyvtár jelleggel való kezelésre kiadhatók nem
védett könyvtári dokumentumok.
(2) A főügyészségi könyvtárból az alárendelt ügyészi szerv részére kiadott könyvtári dokumentumok – szükség szerinti –
kezelését az alárendelt ügyészi szerv vezetőjének javaslatára a munkáltatói jogkör gyakorlója által kijelölt ügyészségi
alkalmazott végzi. Feladatait a  munkaköri leírásában meg kell határozni. A  kijelölésről a  főügyészségi könyvtári
dokumentumokat kezelő ügyészségi alkalmazottat tájékoztatni kell.
(3) A  kézikönyvtárban elhelyezett könyvtári dokumentum nem kölcsönözhető, és az  ügyészség épületéből nem
vihető ki.
(4) A kézikönyvtár kezelésére kijelölt alkalmazott évente november 30-ig írásban tájékoztatja a főügyészségi könyvtári
dokumentumokat kezelő ügyészségi alkalmazottat a kézikönyvtárban elhelyezett könyvek meglétére vonatkozóan.
(5) A  kézikönyvtárat kezelő ügyészségi alkalmazott személyének változása esetén a  főügyészségi könyvtári
dokumentumokat kezelő ügyészségi alkalmazott a főügyészségi könyvtár fenntartói felügyeletét ellátó ügyészségi
alkalmazottal – vagy amennyiben a  fenntartói felügyeletet a  fellebbviteli főügyész, a  főügyész, az OKRI igazgatója
személyesen látja el, úgy az általa e feladatra írásban kijelölt ügyészségi alkalmazottal – a kézikönyvtárat soron kívül
teljeskörűen leltározza, és elvégzi a  selejtezést. A  leltározásra és selejtezésre kijelölő okirat a  leltározási, illetve
a  selejtezési jegyzőkönyv melléklete. A  kézikönyvtár új kezelője csak ennek megtörténte után veheti át
a kézikönyvtár kezelését.
10. § A  kölcsönzésre vonatkozó szabályokat és a  könyvtár használatának rendjét megsértőket – a  könyvtári
dokumentumok  kezelőjének vagy a  könyvtár fenntartói felügyeletét ellátó ügyészségi alkalmazottnak az  írásbeli
javaslata alapján – a fellebbviteli főügyész, a főügyész, az OKRI igazgatója a könyvtár használatának lehetőségéből
határozott időre vagy véglegesen kizárhatja. Ügyészségi alkalmazott esetében a végleges kizárás nem alkalmazható.
A döntést az érintettel írásban kell közölni.
11. § (1) A  kölcsönvevő, illetve a  könyvtárat használó személy (a továbbiakban együtt: könyvtárhasználó) a  könyvtári
dokumentum megrongálódása vagy hiánya esetén a kárt akkor köteles megtéríteni, ha a könyvtári dokumentum
a) jogtudományi, jogtörténeti kutatások szempontjából jelentős értékű, és ezért a könyvtári állományban való
végleges megtartása indokolt, vagy
b) tartalmi avulás miatt tervszerű állományapasztás során még nem lenne selejtezhető.
(2) A  kártérítés szükségességének kérdésében a  fellebbviteli főügyész, a  főügyész, az  OKRI igazgatója a  könyvtári
dokumentumok kezelője – a kár összegét is tartalmazó – véleményének figyelembevételével dönt. Ha a kárt meg kell
téríteni, a  fellebbviteli főügyész, a  főügyész, az  OKRI igazgatója erről a  könyvtárhasználó felhívása érdekében
a gazdálkodási feladatokat ellátó szervezeti egység vezetőjét értesíti.
(3) Ha a könyvtárhasználó a kárt önként vagy a gazdálkodási feladatokat ellátó szervezeti egység kétszeri felhívására
nem téríti meg, akkor a gazdálkodási feladatokat ellátó szervezeti egység ügyészségi alkalmazott esetében a fegyelmi
jogkör gyakorlójánál, más személy esetében a  Legfőbb Ügyészség Jogi Képviseleti Önálló Osztálya vezetőjénél
kezdeményezi a kártérítési eljárás lefolytatását.
(4) Ha a könyvtárhasználó ügyészségi alkalmazott, és felelőssége a hiányért, illetve a megrongálódásért vizsgálat nélkül
egyértelműen nem zárható ki, akkor a fegyelmi jogkör gyakorlója ellene kártérítési eljárást folytat le. Amennyiben
a felelősség kizárása vizsgálat nélkül is megállapítható, úgy ennek tényét, illetve az ezzel kapcsolatos körülményeket
a fegyelmi jogkör gyakorlója írásban közli a gazdálkodási feladatokat ellátó szervezeti egységgel.
(5) Ha a  könyvtárhasználó nem ügyészségi alkalmazott, akkor a  (2)–(4)  bekezdésben foglaltakat kell megfelelően
alkalmazni azzal, hogy a kárigény bíróság előtt érvényesíthető.
12. § (1) A könyvtári állományt leltárkönyvben kell nyilvántartani.
 (2) A könyvállomány feltárása számítógéppel történik.
13. § A  könyvtár használatának – az  utasításban nem szabályozott – rendjét (különösen a  könyvtári dokumentumok
kezelőjének a kölcsönzésre, a helyben olvasásra vagy más könyvtári szolgáltatásra való rendelkezésre állásának idejét,
a helyben olvasás, az időszaki kiadványok kezelésének szabályait, a nem kölcsönözhető könyvtári dokumentumokról
való másolatkészítés szabályait, a  kézikönyvtárban elhelyezendő könyvtári dokumentumok körét) a  fellebbviteli
főügyész, a főügyész – az alárendelt ügyészi szervre is kiterjedően –, valamint az OKRI igazgatója határozza meg.
14. § Ez az utasítás a közzétételét követő második hónap első napján lép hatályba.
15. § (1) A muzeális könyvtári dokumentumokról a 7. § (6) bekezdése szerint első alkalommal készített jegyzéket az utasítás
hatálybalépését követő 30 napon belül kell a Legfőbb Ügyészség Könyvtárának megküldeni.
(2) A 8. § (5) bekezdésében említett nyilatkozat bekérésének határideje az első alkalommal az utasítás hatálybalépését
követő tizenötödik nap.
(3) A 11. §-t az utasítás hatálybalépésekor folyamatban lévő kártérítési ügyekben is alkalmazni kell.
Dr. Polt Péter
 legfőbb ügyész helyett Dr. Belovics Ervin s. k.,
 legfőbb ügyész helyettes


text:
503/2013. (XII. 16.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
Mohamad Sadik bin Kethergany rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Malajzia magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. november 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2016. (V. 31.) MK utasítása a Miniszterelnöki Kabinetiroda Biztonsági Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva, valamint
a  Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a  minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.)
Korm. rendelet 58. § (1) bekezdésében foglaltak alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A Miniszterelnöki Kabinetiroda Biztonsági Szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.1
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Rogán Antal s. k.,
 miniszterelnök kabinetfőnöke
 miniszter


text:
7/2011. (VI. 16.) PSZÁF rendelete a hitelintézetek adatszolgáltatási kötelezettségéről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) E rendelet hatálya a hitelintézetre, a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi
vállalkozásra (a továbbiakban együtt: hitelintézet) és az Európai Unió másik tagállamában vagy az Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi fióktelepére
(a továbbiakban: fióktelep) terjed ki. (2) A hitelintézet és a fióktelep (a továbbiakban: adatszolgáltató) az e rendeletben foglaltak szerint felügyeleti jelentést
készít, amelyet megküld a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) részére.
(3) A felügyeleti jelentések elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások képezik. (4) A hitelintézet a Felügyelet által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedésének napjától
a felügyeleti engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésének napjáig köteles az e rendelet szerinti
adatszolgáltatás teljesítésére. (5) A fióktelep a működése megkezdésének napjától a tevékenysége befejezésének napjáig köteles az e rendelet szerinti
adatszolgáltatás teljesítésére. 2. § Az adatszolgáltató a felügyeleti jelentését a mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában köteles
elkészíteni és a Felügyelet részére megküldeni. A felügyeleti jelentés összeállításához a Felügyelet időbélyegzővel
ellátott módszertani útmutatót tesz közzé a Felügyelet honlapján.
3. § (1) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a Felügyelet által meghatározott elektronikus formában,
minősített vagy fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátva (a továbbiakban: elektronikus úton) a Felügyelet
Kihelyezett Adatküldő Program rendszerén (a továbbiakban: KAP) keresztül kell teljesíteni. Ez alól kivételt képez
a termékismertetőre vonatkozó eseti jelentés (melléklet 9HA–9HS, F9HA–F9HS táblák), amelyet a Felügyelet
Elektronikus Rendszere hitelesített Adatok fogadásához (a továbbiakban: ERA) rendszeren keresztül kell teljesíteni.
(2) A Felügyelet az adatfogadó rendszerén keresztül (a feltöltött küldemény jogosultsági, az előre definiált ellenőrző
szabályok teljesülésének és technikai ellenőrzésének eredménye függvényében) a beküldéstől számított 24 órán belül
(a küldeményazonosító számot is tartalmazó) automatikus üzenetet küld az adatszolgáltatónak. Hibás
adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az adatszolgáltatás sikeres teljesítése esetén pedig a KAP rendszerben
„feldolgozott”, az ERA rendszerben „publikálásra vár” üzenetet kap az adatszolgáltató a Felügyelettől.
A „feldolgozott”, illetve a „publikálásra vár” üzenet tekintendő a teljesítés elfogadásáról szóló tájékoztatásának.
(3) Az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges iratokat és a számviteli, nyilvántartási, informatikai
rendszerekben tárolt információkat a rendszeres adatszolgáltatás esedékessége naptári évének utolsó napjától
számított öt évig kell megőrizni. 4. § (1) Az adatszolgáltató
a) a napi jelentést a beszámolás napját követő 2. munkanapig,
b) az előkészített napi jelentést – a Felügyelet felhívása alapján – a beszámolás napját követő munkanapon 11 óráig,
c) a havi jelentést a beszámolás napját követő hónap 15. munkanapjáig,
d) a negyedéves jelentést a beszámolás napját követő hónap 20. munkanapjáig,
e) az évenkénti jelentést – a (2), (3) és (5) bekezdésben foglaltak kivételével – a negyedik negyedévre vonatkozó
negyedéves jelentéssel együtt, f) az adatszolgáltató törzsadatairól (KTA táblákban szereplő adatok) szóló, tárgyév június 30-i állapotot tükröző
rendszeres jelentést a második negyedévre vonatkozó negyedéves jelentéssel egyidejűleg a tárgynegyedévet
követő hónap 20. munkanapjáig, az időközi változások miatti törzsadatjelentést a változást követő 15 munkanapon
belül, a pénzügyi közvetítők bejelentésére vonatkozó jelentést a változást követő 5 munkanapon belül
elektronikus úton köteles a Felügyelet részére megküldeni. A beszámolás napja az adott időszak utolsó munkanapja.
(2) Az összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet az összevont alapú jelentését negyedévente
a) a tárgynegyedévről a tárgynegyedév utolsó napját követő 40 munkanapon belül,
b) a tárgy (üzleti) évről – amely a december 31-i auditált éves beszámoló alapulvételével készül – legkésőbb
a tárgyévet követő év június 30-áig elektronikus úton köteles a Felügyelet részére megküldeni.
(3) Az adatszolgáltatónak az éves beszámoló alapján készített auditált mérlegadatokat és eredménykimutatást
tartalmazó felügyeleti jelentéseket, valamint a cégszerű aláírással ellátott éves beszámolót a jogszabályban
meghatározottak szerinti könyvvizsgálói záradékkal és jelentésekkel, az üzleti jelentést, valamint az adózott eredmény
felhasználására vonatkozó határozattal együtt magyar nyelven, az adatszolgáltató elektronikus aláírásával,
elektronikus úton, a beszámoló elfogadását követő 15 munkanapon belül, de legkésőbb a tárgyévet követő év
május 31-ig kell eljuttatnia a Felügyelet részére. (4) A hitelintézetnek az évközi auditálást követően az auditált számviteli beszámoló alapján készített felügyeleti mérleget,
eredménykimutatást a könyvvizsgálói záradékkal együtt magyar nyelven, az adatszolgáltató intézmény elektronikus
aláírásával, elektronikus úton, a könyvvizsgálói jelentés dátumát követő 15 munkanapon belül kell eljuttatnia
a Felügyelet részére. (5) Az adatszolgáltató a felügyeleti alapdíj számításáról szóló éves bevallást tárgyév január 31. napjáig, a felügyeleti
változó díj számításáról szóló negyedéves jelentést a Felügyeletnek küldendő negyedéves adatszolgáltatási
jelentéssel egy időben, a tárgynegyedévet követő hónap 20. munkanapjáig, a tárgyévre számított felügyeleti változó
díj auditálás utáni esetleges különbözetét a tárgyévet követő év második negyedévére vonatkozó bevallásban külön
korrekciós tételként – köteles elektronikus úton eljuttatni a Felügyelet részére.
(6) Az adatszolgáltató a termékismertetőre vonatkozó eseti jelentést (melléklet 9HA–9HS, F9HA–F9HS táblák) az
adatokban történő változás érvényessége kezdőnapját megelőző munkanap 20 óráig köteles a Felügyelet részére
megküldeni. 5. § Ez a rendelet 2011. augusztus 31-én lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit először a 2011. augusztus hónapra
vonatkozó jelentés elkészítésekor kell alkalmazni. Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
2052/2017. (XII. 27.) Korm. határozata a Zrínyi 2026 Honvédelmi és Haderőfejlesztési Program keretében megvalósuló, a Magyar Honvédség páncéltörő képesség fejlesztése érdekében, a vállról indítható, többcélú páncéltörő fegyverrendszer beszerzésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva engedélyezi a honvédelmi miniszter részére, hogy a Magyar Honvédség szükségleteinek megfelelő, korszerű,
vállról indítható, többcélú páncéltörő rakéta fegyverrendszerek, valamint a  kapcsolódó logisztikai támogatási és
szolgáltatási feladatok beszerzése érdekében szükséges, több költségvetési év előirányzatait érintő kötelezettséget
vállaljon a  XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet előirányzatai terhére a  2019–2026. évek közötti időszakban
20 000 000 000 forint értékben.
Felelős: honvédelmi miniszter Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
84/2009. (X. 22.) OGY határozata Demendi László országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Demendi László országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Nyíregyházi Városi Bíróság
2.B.1307/2009/2. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
333/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Both Nórát 2017. szeptember 21-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1232/2018. (IV. 25.) Korm. határozata a többfunkciós autóbuszok beszerzéséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  belügyminiszter bevonásával – gondoskodjon
a  többfunkciós autóbuszok beszerzéséhez szükséges legfeljebb 2 413 000 000 forint költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 5. Büntetés-végrehajtás cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
239/2018. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Balassa Virágot
a 2018. június 1. napjától 2021. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. május 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
45/2013. (III. 29.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a magyarországi „V0” jelzésű, Szárliget és Ceglédbercel között létesítendő, Budapestet elkerülő vasútvonalról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a magyarországi „V0” jelzésű,
Szárliget és Ceglédbercel között létesítendő, Budapestet elkerülő vasútvonalról szóló megállapodás (a továbbiakban:
megállapodás) létrehozásával; 2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert, a külügyminisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy
a megállapodás létrehozását követően a megállapodás végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2040/2017. (XII. 27.) Korm. határozata Monor település „okos város” funkcionalitással összefüggő fejlesztéseinek támogatásáról.
A Kormány az „okos város” technológia magyarországi elterjesztése érdekében
 1. egyetért azzal, hogy
a) a kapcsolódó fejlesztéseket központi infrastruktúra létrehozásával kell támogatni,
b) a települési szintű megvalósítást először szűk körben, pilot projekt létrehozásával kell tesztelni,
c) a pilot projekt tesztalanyául – a  város mérete, településszerkezetének reprezentativitása és földrajzi
elhelyezkedése alapján – Monor Várost jelöli ki;
 2. felhívja a belügyminisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pont szerinti pilot projekt megvalósításához
szükséges központi, valamint városi fejlesztések forrásigényének biztosításáról készítsen előterjesztést a  Kormány
részére.
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2018. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2013. (XII. 31.) MBFH utasítása a pénzkezelés szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva az alábbi
utasítást adom ki:
1. § A Magyar Bányászati és Földtani Hivatalnak (a továbbiakban: Hivatal) a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14. §
(3)–(5) bekezdése, valamint az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek
sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet 8. § (3)–(5) bekezdése alapján kialakított és írásba foglalta
számviteli politikája részét képező pénzkezelési szabályait (a továbbiakban: Szabályzat) az utasítás melléklete1
tartalmazza.
2. § A Szabályzat főbb irányainak meghatározásáért, elkészítéséért, valamint annak végrehajtásáért a Hivatal elnöke
a felelős, a Gazdasági Főosztály vezetőjének szakmai bevonása mellett.
3. § A Szabályzat hatálya kiterjed a Hivatal és a hozzá rendelt, önállóan működő Magyar Földtani és Geofizikai Intézet
(a továbbiakban: Intézet) teljes körű pénzforgalmára.
4. § A Hivatal elnöke, valamint az Intézet igazgatója köteles gondoskodni a Szabályzat rendelkezéseinek megismertetéséről,
az annak alkalmazására köteles személyek körében, illetve a megismerés tényének hitelt érdemlő dokumentálásáról.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal elnökének
a pénzkezelés szabályairól szóló 1/18/2010. számú utasítása.
Jászai Sándor s. k.,
 elnök


text:
1523/2014. (IX. 18.) Korm. határozata a szolnoki atlétikai centrum beruházásról.
A Kormány
 1. egyetért a  szolnoki atlétikai centrum megvalósítására kidolgozott koncepcióval, amely keretében a  Szolnok
közigazgatási területén fekvő, 7355/4 helyrajzi számú, természetben a Szolnok, Véső utca 2. szám alatti ingatlanon
egy 8 versenysávos, dobópályát, fedett magas és rúdugró pályát, kondicionáló termet és egyéb kiegészítő
funkciókat is tartalmazó atlétikai centrum (a továbbiakban: Beruházás) valósul meg;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést
a Beruházás műszaki és pénzügyi ütemezéséről, továbbá a Beruházás finanszírozására vonatkozó javaslatról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. október 15.
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Nemzeti Sportközpontok közalkalmazotti létszámának egy
státusszal történő – a  Beruházás megvalósításáig tartó, határozott idejű – bővítése érdekében tegye meg
a szükséges intézkedéseket a központi költségvetés emberi erőforrások minisztere irányítása alá tartozó fejezetben
rendelkezésre álló előirányzatból.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a Beruházás megvalósításáig folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
109/2017. (X. 27.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Thaiföldi Királyság Kormánya között a Mahachulalongkornrajavidyalaya Egyetem magyarországi működéséről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere, az igazságügyi miniszter, illetve a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
a  Thaiföldi Királyság Kormánya között a  Mahachulalongkornrajavidyalaya Egyetem magyarországi működéséről
szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a  megerősítés fenntartásával
történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom az  emberi erőforrások miniszterét és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről
szóló törvény tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
66/2009. (VIII. 28.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Ipolydamásd és Helemba (Chl’aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter és a külügyminiszter elő ter jesz tése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán,
Ipolydamásd és Helemba (Chl’aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló
egyezmény (a továb biak ban: egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert és a külügyminisztert, hogy az egyezmény létrehozását
köve tően az egyezmény végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős tárca nélküli miniszter