type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
51/2019. (V. 7.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény 37.  § (8)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére –
dr. Szilágyiné dr. Szinger Ibolyát az Eötvös József Főiskolán
– a 2019. május 10-étől 2024. május 9-éig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
96/2011. (XII. 29.) OGY határozata Pócs János országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Pócs János országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Jászberényi Városi Bíróság
6. B. 583/2011/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
7/2013. (X. 14.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Sz. Sz. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság a
„Kerüljön be a  balatonfűzfői Balaton Sportuszoda, és a  környezetében lévő Városi Stadion is a  2021-es Vizes
Világbajnokság projektjébe a fejlesztendő sportlétesítmények közé, ami bővüljön ki megfelelő szálláshely létesítéssel!”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. szeptember 18-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási
Bizottsághoz az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban:
Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés nem arra irányul, amelyet az  Nsztv. 1.  §
(1)  bekezdése a  népi kezdeményezés céljaként meghatároz – nevezetesen, hogy az  Országgyűlés az  adott
kérdést tűzze napirendjére és tárgyalja meg – hanem a  megfogalmazásból eredően azt a  látszatot kelti, hogy
a  választópolgárok aláírásukkal népszavazást kezdeményeznek. A  kérdés megfogalmazása azt sugallja, hogy
a  választópolgárok fogják a  kérdést az  Országgyűlésre kötelező módon eldönteni. A  kérdés megfogalmazásából
nem következik, hogy ebben az  esetben az  Országgyűlés által tárgyalandó kérdésről van szó, a  választópolgárok
számára nem derül ki egyértelműen, hogy miről is döntenek. A  népi kezdeményezésre feltett kérdés ezáltal
alkalmas arra, hogy a választópolgárokat félrevezesse. Az Nsztv 17. §-a szerint a népi kezdeményezésnek pontosan
és egyértelműen tartalmaznia kell a  megtárgyalásra javasolt kérdést. A  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja,
hogy a  választópolgárok számára megtévesztő kérdés az  Nsztv. 17.  §-ába ütközik, ugyanis a  konkrét jogalkotásra
és nem napirendre tűzésre irányuló népi kezdeményezés nem egyeztethető össze az  Nsztv. 17.  §-ával, mivel
az  ilyen tartalmú kezdeményezés megfogalmazása a  választópolgár számára azt a  téves látszatot kelti, mintha
az aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási kezdeményezést támogatna.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés nem egyértelmű,
mivel nem világos, hogy mi értendő a megfelelő szálláshely létesítésen, vagyis a szálláshelyek milyen mennyiségben
és pontosan milyen kapacitással készüljenek el.
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  népi kezdeményezés valójában több részkérdést tartalmaz,
egyszerre vonatkozik a  Balaton Sportuszodára és a  Városi Stadionra, valamint szálláshelyek létesítésére is. Így
a választópolgárnak nincs lehetősége megkülönböztetést tenni.
Fentiekre tekintettel a  Nemzeti Választási Bizottság – az  Nsztv. 18.  § b)  pontja alapján, mivel a  kérdés
megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI.  törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén,
az Nsztv. 1. § (1) bekezdésén, a 2. §-án, a 17. §-án, a 18. § b) pontján, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a  továbbiakban: régi Ve.) 131/A.  § b)  pontján és a  131.  §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. október 8. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
532/2013. (XII. 30.) Korm. rendelete a 2008–2009-es romagyilkosságok túlélő sértettjeinek és közvetlenül érintett egyéb áldozatainak megsegítéséről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány a  központi költségvetésről szóló törvénynek a  társadalmi felzárkózásért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó fejezetébe sorolt fejezeti kezelésű előirányzat terhére
a) a 2008. augusztus 8-án Piricsén,
b) a 2008. november 2-án Nagycsécsen,
c) a 2008. december 15-én Alsózsolcán,
d) a 2009. február 23-án Tatárszentgyörgyön,
e) a 2009. április 22-én Tiszalökön és
f ) a 2009. augusztus 2-án Kislétán
elkövetett bűncselekmények (a továbbiakban: bűncselekmény) sértettjei és közvetlen egyéb áldozatai
(a továbbiakban együtt: közvetlen áldozat) számára káraik megtérüléséhez pénzkifizetéssel hozzájárul.
(2) A közvetlen áldozati minőségét annak a személynek kell megállapítani, aki
a) a bűncselekmény következtében testi sérülést szenvedett,
b) az  a)  pont szerinti személlyel vagy a  bűncselekmény következtében elhunyt személlyel az  elkövetés
időpontjában közös háztartásban élt vagy
c) az a) pont szerinti személy vagy a bűncselekmény következtében elhunyt személy közeli hozzátartozója.
2. § (1) A közvetlen áldozati minőséget a miniszterrel e feladat ellátására szerződést kötött civil szervezet állapítja meg.
 (2) A  szerződés azzal a  civil szervezettel köthető meg, aki az  áldozatsegítés területén legalább egy évtizede aktív
tevékenységet folytat és vállalja, hogy
a) az áldozatokkal közvetlenül felveszi a kapcsolatot és fogadja őket,
b) a  pénzkifizetéshez szükséges adatokat az  áldozatok kérelmére, illetve hozzájárulásával beszerzi és rögzíti,
valamint
c) a közvetlen áldozati minőség megállapítására és a kár megtérüléséhez való hozzájárulás összegére javaslatot
tesz. (3) A  szerződés megkötését követően a  miniszter a  civil szervezet megnevezését és elérhetőségét a  Magyar Közlöny
mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben közzéteszi.
3. § (1) A miniszter akkor fogadhatja el a civil szervezet javaslatát, ha az tartalmazza
a) a közvetlen áldozat természetes személyazonosító adatait,
b) a közvetlen áldozat lakóhelyét,
c) a konkrét bűncselekmény megjelölését, és
d) a  kár megtérüléséhez való hozzájárulás kifizetéséhez szükséges további adatokat (ennek keretében
a közvetlen áldozatnak a kifizetés módjára vonatkozó nyilatkozatát).
 (2) A  miniszter a  pénzkifizetést az  államháztartásról szóló törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletében
meghatározottak szerint teljesíti, ha a  közvetlen áldozat lemond az  állammal és szerveivel szembeni
– a bűncselekményből származó – igényéről.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és a kihirdetését követő 395. napon hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök