text:
119/2016. (IV. 26.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Faragó Lászlót 2016. május 1. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. április 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
31/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Balla János rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet felmentem Magyarország római nagykövetségének
vezetésére, valamint Magyarországnak a San Marino Köztársaságban és a Máltai Köztársaságban való képviseletére
kapott megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarország moszkvai nagykövetségének vezetésével, valamint
Magyarországnak az Üzbég Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1561/2018. (XI. 10.) Korm. határozata egyes állami tulajdonú ingóságok tulajdonjogának a moldovai Védelmi Minisztérium Diagnosztikai Központ részére történő ingyenes átruházásáról.
A Kormány, figyelemmel az  Észak-atlanti Szerződés Szervezetével aláírt „Békepartnerség” program
Keretdokumentumának törvénybe iktatásáról, és annak a  Magyar Köztársaság által történő végrehajtásáról
szóló 1995.  évi LXVII.  törvénnyel kihirdetett „Békepartnerség” Programban (PfP) történő részvételből eredő
kötelezettségek teljesítése érdekében a  partnerországok – kiemelten Moldova – számára a  biztonsági és védelmi
reformok megvalósításában történő segítségnyújtási kötelezettségének teljesítése, valamint Moldova Tervezési és
Felülvizsgálati Folyamatban (PARP) foglalt céljainak elérése érdekében, és az 1997. évi XXXVII. törvénnyel kihirdetett,
a Magyar Köztársaság és a Moldovai Köztársaság között Budapesten, 1995. április 19-én aláírt, a baráti kapcsolatok
és együttműködés alapjairól szóló Szerződésre,
a) az  állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (2)  bekezdés a)  pontja és (3)  bekezdése, továbbá
az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 50. § (1a) és (1b) bekezdése
alapján dönt az  állam tulajdonában és a  Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében álló, 1.  melléklet
szerinti vagyonelemek ingyenes tulajdonba adásáról a  moldovai Védelmi Minisztérium Diagnosztikai
Központ részére,
b) felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy az  átadás-átvétel megvalósítása érdekében vegye fel a  kapcsolatot
a kijelölt átvevővel, és gondoskodjon az átadás-átvétel lebonyolításáról.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
77/2011. (III. 22.) KE határozata nyugállományú büntetés-végrehajtási dandártábornok nyugállományú büntetés-végrehajtási vezérőrnagyi előléptetéséről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben, valamint a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 204. § (4) bekezdése alapján
a belügyminiszter előterjesztésére Frank Tibor nyugállományú büntetés-végrehajtási dandártábornokot 2011.
március 17-ei hatállyal nyugállományú büntetés-végrehajtási vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2011. március 8. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
32/2003. (III. 27.) Korm. rendelete az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivataláról.
1. § A Kormány az Egészségügyi, Szociális és Családügyi
Minisztérium, valamint az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) hatáskörébe
tartozó közigazgatási, hatósági feladatok, továbbá a miniszter ágazati irányítási jogkörébe tartozó egyes közigazgatási feladatok ellátására központi hivatalként az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalát (a továbbiakban: Hivatal)
hozza létre.
2. § (1) A Hivatal önálló hatáskörű országos illetékességű
államigazgatási szerv.
(2) A Hivatal irányítását a miniszter végzi, e jogkörében
a) kinevezi, felmenti a Hivatal vezetőjét, gyakorolja
felette a fegyelmi jogkört, b) jóváhagyja a Hivatal belső szabályzatait, munkatervét, költségvetését és annak beszámolóját,
c) beszámoltatja a Hivatal vezetőjét. 3. § Külön jogszabályban foglaltak szerint a Hivatal feladatkörébe tartozik különösen
a) az orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos hatósági
feladatok ellátása,
b) az egészségügyi szakképesítéssel rendelkező személyek alapnyilvántartásának vezetése, valamint
c) az egészségügy területén működő szakértői tevékenységgel összefüggő hatósági feladatok ellátása.
4. § (1) Ez a rendelet 2003. április 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 142/2002. (VI. 28.) Korm. rendelet
a) 3. §-a (1) bekezdésének h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A miniszter általános feladatai körében)
,,h) gyakorolja a jogszabályban hatáskörébe utalt, vala
mint az irányítása alá tartozó szervek alapító okiratában
meghatározott munkáltatói jogokat’’
b) 5. §-ának d) pontja az alábbi de) alponttal egészül ki:
(A miniszter egészségpolitikai feladatai körében irányítja)
,,de) az országos illetékességű, központi hivatalként
működő Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalát;’’.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1712/2017. (IX. 28.) Korm. határozata a hallgatói hitelrendszer működtetésének fejlesztése érdekében szükséges kormányzati feladatokról.
A Kormány a hallgatói hitelrendszer működtetésének fejlesztése érdekében
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2017. év vonatkozásában – amennyiben szükséges – gondoskodjon
150 000 000 forint költségvetési többletforrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 28. Diákhitel 2
konstrukció kamattámogatása cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. október 31. 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2018. év vonatkozásában
a) – amennyiben szükséges – gondoskodjon 553 000 000 forint költségvetési többletforrás biztosításáról
a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: 2018. évi
Kvtv.) 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 28. Diákhitel 2 konstrukció
kamattámogatása cím javára, és
b) az  emberi erőforrások miniszterével együttműködve – amennyiben szükséges – gondoskodjon
47 000 000 forint költségvetési többletforrás biztosításáról a  2018. évi Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 17. Egyes szociális pénzbeli
támogatások alcím, 7. GYES-en és GYED-en lévők hallgatói hitelének célzott támogatása jogcímcsoport
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. január 31.
3. felhívja a  postaügyért és a  nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztost, hogy a  nemzetgazdasági
miniszter és az  emberi erőforrások minisztere bevonásával készítsen előterjesztést a  hallgatói hitelrendszer
szolgáltatási színvonalának emelése, szélesebb körű – a hallgatói és aktuális munkaerőpiaci igényekhez igazodó –
igénybevétele érdekében ötéves távlatban megvalósítható fejlesztési koncepcióról.
Felelős: a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos, emberi erőforrások
minisztere, nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. február 28. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
271/2009. (XII. 1.) Korm. rendelete az országos működési engedély alapján végzett vasúti személyszállítás részletes feltételeiről.
A Kormány a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (1) bekezdés – a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi
CLXXXIII. törvény módosításáról szóló 2009. évi XLVI. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított – h) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet alkalmazási köre
1. § (1) Az országos működési engedély alapján végzett vasúti személyszállításra (a továb biak ban: személyszállítás) a vasúti
személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i 1371/2007/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a továb biak ban: EK rendelet) a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvénnyel
és a jelen rendelettel együttesen alkalmazandó.
(2) Határon átmenő személyszállítás esetében e rendelet rendelkezéseit csak akkor kell alkalmazni, ha nemzetközi
szerződés eltérően nem rendelkezik.
(3) Ha személyszállítást végző vasúti társaság (a továb biak ban: vasúti társaság) a személyszállítást más (közúti, vízi-, légi
közlekedési) szolgáltatóval együttesen végzi, ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, a vasúti szakaszon végzett
személyszállításra – ideértve a vonatpótló autóbusszal végzett szállítást – is e rendelet elő írásait kell alkalmazni.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) jelentős részben az EGT-államok területén kívül meg valósuló vasúti személyszállítás: az utazási távolság
szempontjából legalább háromnegyed részben az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes
államok területén kívül haladó útvonalú személyszállítás;
b) felár: a menetdíjon felül fizetendő, külön jogszabályban meghatározott mértékű díj, amelynek megfizetése
az emelt szintű kényelmi szolgáltatást nyújtó személyszállító vonatok igénybevételének feltétele, így különösen
intercity pótjegy, helybiztosítás;
c) pótdíj: a személyszállítás feltételeinek utas által történő megszegése esetén fizetendő, külön jogszabályban
meghatározott mértékű díj;
d) különvonat: a közforgalmú, menetrenden kívül közlekedtetett vonatokkal végzett személyszállítás;
e) forgalmi akadály: a személyszállítási szolgáltatás akadályoztatásának minősül minden olyan körülmény, amely
a személyszállító vonat késését vagy kimaradását eredményezi;
f) menetjegy: az EK rendelet I. melléklet 9. cikk (1) bekezdésében foglaltakon túl az utazásra jogosító igazolvány,
igazolás, illetve okmány is. Mentesség az EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazása alól
3. § (1) A belföldi és a jelentős részben az EGT-államok területén kívül meg valósuló vasúti személyszállításra az EK rendelet
a) 10. cikk (1), (2) és (4) bekezdését,
b) 18. cikk (2) bekezdés a) és b) pontját, (5) bekezdését,
c) 21. cikk (1) bekezdését és
d) 23. cikkét
nem kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően a felár nélkül igénybe vehető belföldi személyszállítási szolgáltatásra
az EK rendelet
a) 8. cikk (2) bekezdését és
b) 17. cikkét
nem kell alkalmazni.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben foglaltaktól eltérően, az EK rendelet rendelkezéseinek megfelelő szintű szolgáltatást
biztosítani kell, ha a szolgáltatás nyújtásának műszaki feltételei az adott állomáson vagy megállóhelyen, illetve
vonaton rendelkezésre állnak.
Előzetes kifizetés az utas halála vagy súlyos sérülése esetén
4. § (1) Az EK rendelet 13. cikkének alkalmazása szempontjából
a) az utas halála esetén a vasúti társaság által kifizetendő kártérítés mértéke a halál napján hivatalos, a Magyar
Nemzeti Bank által meghatározott középárfolyam szerint számított forint összege,
b) halállal nem járó sérülés esetében a sérülés súlyosságára tekintettel a vasúti társaság által kifizetendő kártérítés
összegét az üzletszabályzat tartalmazza. A végtagvesztéssel járó maradandó fogyatékosság esetében a kifizetés
összege nem lehet kevesebb az (1) bekezdésben meghatározottnál.
(2) Az elő ze tes kifizetési kötelezettség teljesítése nem zárja ki és nem korlátozza az utas egyéb igényérvényesítését.
(3) Az EK rendelet 13. cikkének alkalmazásában utasnak az a személy minősül, aki a haláleset vagy sérülés időpontjában
a) az állomás utasforgalom számára nyitva álló területén utazási céllal tartózkodott,vagy
b) a vonaton tartózkodott és érvényes menetjeggyel, vagy utazási igazolvánnyal rendelkezett, vagy a menetjegy
nélküli utazásra jogszabály erejénél fogva vagy a vasúti társaság engedélye alapján volt jogosult,
c) a vonaton tartózkodott, de a 11. § (7) bekezdésben foglaltak alapján nem rendelkezett érvényes menetjeggyel.
II. FEJEZET
A VASÚTI TÁRSASÁG SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSSAL KAPCSOLATOS ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEI
A személyszállítási üzletszabályzat 5. § (1) A vasúti társaság az üzletszabályzatban e rendelet rendelkezéseitől az utasok hátrányára akkor térhet el, ha arra
e rendelet lehetőséget ad.
(2) A vasúti társaság a személyszállítási üzletszabályzatban meghatározza különösen:
a) a díj ellenében végzett személyszállítási szolgáltatások körét,
b) a személyszállítási szolgáltatás igénybevételének részletes feltételeit,
c) az utasok tájékoztatására vonatkozó részletes szabályokat,
d) a menetjegyek és az utazásra jogosító okmányok felhasználásnak részletes szabályait,
e) a felek jogait és kötelezettségeit,
f) az útipoggyász és élő állat szállításának részletes szabályait,
g) az utaspanaszok bejelentésének és kezelésének részletes szabályait,
h) a járulékos szolgáltatások igénybevételének részletes szabályait,
i) a vasúti társaság felelősségviselésének részletes szabályait,
j) a szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos egyéb szabályokat.
(3) A vasúti társaság az üzletszabályzat tervezetét a hivatalos honlapján közzéteszi. A közzétételt követő 15 napon belül
arra bárki észrevételt tehet.
(4) A vasúti társaság az üzletszabályzatát a vasúti igazgatási szervnek jóváhagyásra nyújtja be. A kérelemhez csatolja
az üzletszabályzatra érkezett, el nem fogadott észrevételeket, valamint az el nem fogadás indokolását.
(5) A vasúti társaság üzletszabályzatát – a vasúti igazgatási szerv jóváhagyásától számított 5 munkanapon belül –
hivatalos honlapján közzéteszi.
A díjszabás 6. § (1) A vasúti társaság által végzett szolgáltatások díját, a díj megállapításának módját és feltételeit – a szolgáltatások díjaira
vonatkozó külön jogszabályok figye lembe véte lével – a díjszabás tartalmazza.
(2) Ha a vasúti társaság üzletszabályzatának nem része a díjszabás, azt honlapján közzéteszi, a jegypénztáraknál
kifüggeszti, valamint kérésre – térítés ellenében – kinyomtatva rendelkezésre bocsátja.
A közforgalmú menetrend 7. § (1) A közforgalmú menetrend (a továb biak ban: menetrend) tartalmazza a közforgalmú személyszállítás legfontosabb
tájékoztató adatait, így különösen:
a) a vonatok induló és végállomását, továbbá azokat az állomásokat, ahol a vonat megáll;
b) az érkezési és indulási időpontokat vagy a vonatok gyakoriságát, a napi első és utolsó vonat indulási időpontjának
feltüntetésével, a nem mindennap közlekedő vonatoknál a közlekedési napokat, továbbá a különböző
korlátozásokat;
c) a csatlakozási, átszállási lehetőségeket;
d) a vonatnemeket és az igénybe vehető kocsiosztályokat;
e) a legfontosabb kiegészítő szolgáltatásokat;
f) a menetrendi időszak kezdetének és végének időpontját;
g) ha a vonat különleges (nem hatósági áron alapuló) díjszabás alapján közlekedik;
h) ha a vonat csak felár megfizetésével vehető igénybe.
(2) A vasúti társaság a menetrendet a honlapján közzéteszi, ille tő leg annak az adott állomást érintő adatokat tartalmazó
kivonatát az állomásokon látható helyen kifüggeszti, és a menetrendről az utasokat az üzletszabályzatban
meghirdetett módokon is tájékoztatja.
(3) A vasúti személyszállítási szolgáltatás szüneteltetését, megszűnését vagy korábbi időpontban történő
közlekedtetését legalább 14 nappal; új vonat beállítását, illetve a meghirdetettnél későbbi időpontban történő
közlekedését legalább 7 nappal a változás előtt az utazóközönség tudomására kell hozni.
(4) A közszolgáltatási menetrend jóváhagyására jogosult miniszter a közszolgáltatási szerződésből eredő üzemeltetési és
a szerződéskötési kötelezettséget közérdekből, továbbá a vasúti társaság kezdeményezésére kényszerítő üzemi okból
korlátozhatja vagy felfüggesztheti.
Állomások, utaskiszolgálás 8. § (1) A vasúti társaság – a pályavasúti társasággal kötött megállapodása alapján, annak közreműködésével – biztosítja
a személyszállítás lebonyolításához és az utazási igények kiszolgálásához szükséges feltételeket.
(2) A vasúti társaság a határon átmenő, valamint a felárral igénybe vehető vonatok menetrend szerinti megállóhelyeken,
 illetve a naponta legalább 12 menetrend szerint közlekedő személyszállító vonat indítását vagy fogadását bonyolító
megállóhelyeken az (1) bekezdésben meghatározottak szerint gondoskodik:
a) írásos, illetve szóbeli utastájékoztatásról,
b) a vonatok megközelítését segítő építmények használatának lehetőségéről.
(3) A vasúti társaság (2) bekezdés szerinti vasútállomásokon a (2) bekezdésben meghatározottakon túl gondoskodik:
a) várótermek, váróhelyiségek üzemeltetéséről,
b) az alapvető szükségletek kielégítésére szolgáló létesítmények (különösen a WC, mosdó, vízcsap, ivóvízkút)
kialakításáról és rendelkezésre állásáról. 9. § (1) A vasúti társaság az utasok tájékoztatását kiadványokkal, hirdetményekkel (ideértve a hivatalos honlapján közzétett
hirdetményeket is), a kiszolgáló személyzet által szóbeli tájékoztatás útján, információs berendezésekkel, szükség
szerint információs szolgálattal látja el.
(2) A vasúti társaság az utasokat jogaikról, kötelezettségeikről, az igénybe vehető szolgáltatásokról, annak díjairól, illetve
az esetleges forgalmi zavarokról tájékoztatja. Ennek érdekében az állomásokon vagy a járműveken jól látható helyen
kifüggeszti az utazási feltételeket és a menetrendi kivonatot. A vasúti társaság a közlekedő vonatok érkezési, indulási
és tartózkodási idejéről, továbbá a vonat kimaradásáról és késéséről a kiszolgáló személyzet, ille tő leg az állomási
tájékoztatási rendszer útján folyamatos tájékoztatást nyújt.
III. FEJEZET
A SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK Utazáshoz való jog
10. § (1) A vasúti társaság köteles a közforgalmú személyszállítási szolgáltatás igénybevételét valamennyi utazni kívánó
személy számára hátrányos megkülönböztetés nélkül lehetővé tenni, ha
a) az utas az üzletszabályzat feltételeit elfogadja és
b) a szolgáltatás a menetrendben meghirdetett személyszállító vonatokkal lehetséges.
(2) A magatehetetlen vagy a szolgáltatás igénybevételére kísérő nélkül nem képes személy, valamint a hat éven aluli
gyermek a személyszállítási szolgáltatás igénybevételére kísérő nélkül nem jogosult.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérően a vasúti társaság a személyszállítást megtagadhatja, illetve az utast a személyszállításból
kizárhatja, ha az utas
a) botrányosan viselkedik, vagy más módon a többi utast magatartásával zavarja,
b) magatartásával a közlekedés biztonságát, utastársai testi épségét, egészségét, a vasúti kocsinak vagy
berendezéseinek az épségét veszélyezteti,
c) a szolgáltatást jogosulatlanul veszi igénybe és menetjegyet az ellenőrzéskor sem vált,
d) menetjegyét, illetve kedvezmény igénybevételére jogosító igazolványát – felhívás ellenére – nem mutatja fel,
e) ruházatával, poggyászával vagy más módon a járművet, utastársai ruházatát vagy az utasok poggyászát
beszennyezheti,
f) a vasúti kocsiba kézipoggyászként be nem vihető tárgyat visz be,
g) a menetdíj, a menetdíj-különbözet vagy a pótdíj megfizetését megtagadja.
(4) A vasúti társaságot abban az esetben is megilleti a már megtett útra járó menetdíj és pótdíj, ha az utast
– a (3) bekezdésben foglaltak alapján – az utazásból kizárta.
(5) A vasúti társaság a (2)–(3) bekezdésben foglaltak ellenére is köteles biztosítani a továbbutazás lehetőségét
az útközben orvosi ellátásra szoruló személy részére a legközelebbi olyan állomásig, ahol a szükséges egészségügyi
ellátásban részesülhet.
(6) A vonatról a neki felróható rendellenes magatartása miatt a (3) bekezdés alapján a személyszállításból kizárt utas nem
követelheti vissza a kifizetett menetdíjat vagy egyéb díjat, és feladott útipoggyásza kiszolgáltatását is csak az eredeti
célállomáson kérheti.
Menetjegy 11. § (1) A menetjegyen az EK rendelet I. melléklet 7. cikk (2) bekezdésében felsoroltakon túl fel kell tüntetni:
a) az indulási állomás nevét,
b) a célállomás nevét és az útirányt, vagy az indulási állomástól mért kilométer-övezet távolságát,
c) a fizetett menetdíj összegét és annak adótartalmát,
d) az elszámolásnál alkalmazott kedvezmény mértékét vagy jogcímét,
e) az igénybe vehető különleges szolgáltatásokat,
f) a kocsiosztályt,
g) érvényességének tartamát,
h) a több személy részére kiadott menetjegynél az utasok számát,
i) a többszöri utazásra kiadott menetjegynél az utazási lehetőségek jellegét, számát vagy időtartamát.
(2) Az utazási igazolványra a (2) bekezdés a)–e) és h)–i) pontjában foglalt elő írásokat nem kell alkalmazni.
(3) A meghatározott vonatra érvényesített menetjegy csak a rajta feltüntetett vonaton érvényes. Az egyszeri vagy
többszöri utazásra kiadott menetjegy csak arra a viszonylatra, vonatnemre, kocsiosztályra és időtartamra érvényes,
amelyre kiadták, illetve érvényesítették.
(4) Ha a menetjegy nem meghatározott vonatra szól, az utas az utazást a menetjegy érvényességének tartama alatt
bármikor megkezdheti, a már megkezdett utazást megszakíthatja, és később folytathatja. Az utas az utazás útirányát is
megválaszthatja, ha a célállomás több útirány igénybevételével is elérhető, és ezt a kívánságát a jegyváltáskor közölte.
(5) Az útmegszakítást a vasúti társasággal igazoltatni kell, az azonban a menetjegy érvényességi idejét nem hosszabbítja
meg. Ha a menetjegyre az útmegszakítás tényét nem vezetik rá, az a további utazásra érvényét veszti.
(6) A vasúti társaság üzletpolitikai kedvezménnyel igénybe vehető személyszállítási szolgáltatásra vonatkozóan
a) az utazás megszakítására vonatkozó jogosultság,
b) az utazás megkezdése napjának szabad megválasztására vonatkozó jogosultság,
c) az utazás útirányának szabad megválasztására vonatkozó jogosultság,
d) a menetjegy visszaváltására vonatkozó jogosultság
tekintetében az üzletszabályzatban e rendelet rendelkezéseitől eltérhet.
(7) Ha a vasúti társaság a felszállási állomáson meghatározott időszakban vagy egyáltalán nem szolgáltat ki menetjegyet,
erről az utazóközönséget helyben tájékoztatja. Ilyen esetben a vonaton a menetjegyet a felszállást követő első
jegykezelés alkalmával pótdíj nélkül kell kiszolgáltatni.
12. § (1) A menetjegyet az EK rendelet I. melléklet 9. cikk (1) bekezdésében meghatározottakon túl a vasúti társaság által
az utazási jogosultság ellenőrzése céljából kijelölt területen való tartózkodás tartama alatt meg kell őriznie, és a vasúti
társaság által jegyvizsgálatra és menetjegy-ellenőrzésre feljogosított személy részére – a kedvezményes jegyváltásra
jogosító igazolvánnyal együtt – kérésre át kell adnia.
(2) A névre szóló menetjeggyel csak az arra jogosult utazhat. A nem névre szóló menetjegy mindaddig másra
átruházható, ameddig azzal az utazást nem kezdték meg vagy útipoggyászt nem adtak fel.
(3) Ha az utas – annak ellenére, hogy felszállása előtt a menetjegy megváltási lehetőségét a vasúti társaság az indulási
állomáson biztosította – érvényes menetjegy nélkül utazik, a menetdíjon felül pótdíjat köteles fizetni. A kísérő nélkül
utazó fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személy (EK rendelet 3. cikk 15. pont) a felszállást követő első
jegykezelés alkalmával a menetjegyét pótdíjmentesen megvásárolhatja.
A felek jogai és kötelezettségei 13. § (1) A vasúti társaság az EK rendelet 6. cikk (1) bekezdésében foglaltakon túl köteles az utast a menetrendben foglalt
feltételek szerint, biztonságosan szállítani.
(2) Az utas jogosult a vonaton utazni, a kiszolgáló létesítményeket, berendezéseket használni, a személyszállításhoz
kapcsolódó szolgáltatásokat igénybe venni.
(3) Az utas a menetrendbe foglalt és az üzletszabályzat elő írásainak megfelelő, a megváltott menetjegyen feltüntetett
szolgáltatások igénybevételére jogosult. Ha az utas a díjkülönbözet elő ze tes megfizetése nélkül drágább menetdíjú
kocsiosztályt, különleges szolgáltatást, illetve az útirányt megváltoztatva magasabb díjú szolgáltatást vesz igénybe,
továbbá ha a vonaton az üzletszabályzatban meghatározott utazás szabályait megszegi, – ha e jogszabály másként
nem rendelkezik – a díjkülönbözet megtérítése mellett pótdíj fizetésére is köteles.
(4) Ha a vasúti társaság az utazást egyes vonatokon helyjegy váltásához vagy az ülőhely más módon való biztosításához,
 illetve felár megfizetéséhez köti, utazásra csak az jogosult, akinek az adott vonatra váltott érvényes helyjegy és más
– az üzletszabályzatban meghatározott, a szolgáltatás igénybevételére feljogosító – jegy, igazolás, igazolvány, illetve
okmány van a birtokában.
(5) Az utas csak az állomásokon és megállóhelyeken szállhat fel a vonatra, ille tő leg le a vonatról.
(6) Az utas a személyszállítás (fel- és leszállás, várakozás, utazás) során tartózkodni köteles a közlekedés biztonságát,
a közlekedési eszközök, az utaskiszolgáló létesítmények és berendezések épségét, az utastársak kényelmét és
nyugalmát zavaró magatartástól.
(7) Az állomáson és megállóhelyen való tartózkodásra, a vonaton való elhelyezkedésre és az utazás alatti magatartásra
vonatkozó szabályokat a vasúti társaság az üzletszabályzatban határozza meg, e szabályok kivonatát – utazási
feltételként – a vasúti kocsiban és az állomásokon jól látható helyen kifüggeszti.
Utazási információ 14. § A vasúti társaság az utazás közbeni tájékoztatási kötelezettségének információs tábla vagy hangosbemondó
alkalmazásával, ennek hiányában élőszóval tesz eleget.
Eltérő minőségű szolgáltatás 15. § (1) Ha a vasúti társaság az utast – a menetjegy, helyjegy, pótjegy alapján – megillető szolgáltatást (kocsiosztály,
fekvőkocsi, hálókocsi) nem tudja nyújtani, az utas kívánságára eltérő időpontban induló, ille tő leg érkező vagy
a célállomáshoz más útvonalon közlekedő vonaton azonos, ha az nem biztosítható, magasabb minőségű szolgáltatást
köteles felajánlani és teljesíteni. A vasúti társaság ebben az esetben a menetdíj-különbözetet nem követelheti.
(2) Ha a vasúti társaság azonos vagy magasabb minőségű szolgáltatást nem tud felajánlani vagy teljesíteni, és az utas
az alacsonyabb minőségű szolgáltatást elfogadja, a menetjegyen feltüntetett és a ténylegesen teljesített szolgáltatás
menetdíj-különbözetét a vasúti társaság az utas részére visszatéríti.
(3) Ha az utas az eltérő minőségű szolgáltatást nem fogadja el és a szerződéstől eláll, a vasúti társaság a menetdíjat
visszafizeti, továbbá a lemondás tényéről és okáról igazolást ad.
A vasúti társaság felelőssége a szerződésszegéssel okozott károkért
16. § (1) Amennyiben az utas felárral igénybe vehető közforgalmú személyszállító vonattal utazott, a vonat kimaradása, illetve
az utas célállomására 30 percet meghaladó késéssel történő érkezése esetén a vasúti társaság köteles – az utas
bizonyított kára esetén – kártérítést fizetni. Egyéb esetekben a vasúti társaság kártérítés fizetésére nem kötelezett.
(2) Nem minősül járatkimaradásnak vagy késésnek, ha az utasok továbbszállításáról a vasúti társaság oly módon
gondoskodott, vagy arra más vonattal lehetőség volt úgy, hogy az utas vonatkimaradás esetében 180 percet, a vonat
késése esetén 30 percet meg nem haladó késéssel a célállomására megérkezzék.
(3) A kártérítés összege nem haladhatja meg az utas menetjegye árának:
a) vonat kimaradása esetén a tizenötszörösét,
b) 30 percet meghaladó késés esetében az ötszörösét.
(4) A kártérítési összeg alapja vonatkésés esetében az utas által a késett vonattal megtett útra eső, vonatkimaradás
esetében a kimaradt vonattal megtenni szándékozott útra eső, az utas által igénybe vett kedvezménynek megfelelő
belföldi, egy útra szóló menetjegy ára. Ha az utas többszöri utazásra jogosító menetjeggyel rendelkezik, a kártérítési
összeg alapja a késett vagy kimaradt vonattal megtett vagy megtenni szándékozott útra eső, hasonló mértékű
kedvezménynek megfelelő belföldi, egy útra szóló menetjegy ára.
(5) A kártérítési igény elbírálásával kapcsolatos részletes szabályokat – ideértve a kárigény-bejelentés helyét, a kártérítés
jogalapját alátámasztó dokumentumok körét és a vonatkozó eljárási szabályokat – a vasúti társaság
az üzletszabályzatában határozza meg.
A személyszállítási szolgáltatás akadályoztatása 17. § (1) A forgalmi akadály tartama alatt a vasúti társaság gondoskodik az utas megfelelő elhelyezéséről és biztonságáról,
valamint az útipoggyász megőrzéséről.
(2) A forgalmi akadályról az utazóközönséget az érintett állomásokon a vasúti társaság tájékoztatni köteles. Az utas
kérésére a késésről, valamint az akadály tényéről és időtartamáról a vasúti társaság igazolást ad.
Szerződéstől való elállás 18. § (1) Az utas – ha az utazást nem kezdte meg – a menetjegyet annak érvényességi idején belül az indulási állomáson
bármikor visszaválthatja.
(2) A helyjegy és a pótjegy visszaváltására az utas a vonat menetrend szerinti indulását legalább egy órával megelőzően
jogosult.
(3) Ha az utas az utazás megkezdését köve tően, a célállomást megelőző állomáson a továbbutazásról lemond, jogosult
a menetdíj-különbözet visszatérítésére.
(4) A visszatérítésekor a vasúti társaság az üzletszabályzatban meghatározott mértékű, de a visszatérítés összegének
20%-át meg nem haladó mértékű kezelési költséget számíthat fel.
(5) A menetjegyek visszaváltásával és a visszatérítésekkel kapcsolatos szabályokat a vasúti társaság
az üzletszabályzatában határozza meg.
Kézipoggyász 19. § (1) A vasúti társaság az üzletszabályzatban határozza meg a kézipoggyász tömeg- és mérethatárait, a csomagolásának és
a kocsiban való elhelyezésének módját. A vasúti társaság az üzletszabályzatban a személyes használat körébe
közvetlenül nem tartozó, túlsúlyos, túlméretes, továbbá különösen értékes tárgyak szállítását kizárhatja, vagy további
feltételekhez, illetve díjfizetéshez kötheti.
(2) A fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személy kerekesszékére és egyéb mozgást segítő eszközére
a kézipoggyász legnagyobb tömegére és mérethatárára, valamint a díjmegállapításra vonatkozó rendelkezések nem
alkalmazandók.
Élő állat szállítása 20. § (1) Élő állat kézipoggyász méretet meg nem haladó zárt szállítóeszközben szállítható, amely biztosítja, hogy az élő állat
az utazás során nem szabadul ki.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően, a kutya zárt szállítóeszköz nélkül, szájkosárral és pórázon vezetve szállítható.
Az utasnak rendelkeznie kell a kutya oltási bizonyítványával, és kérésre azt a vasúti személyzetnek fel kell mutatnia.
(3) Az élő állat szállítására vonatkozó egyéb szabályokat a vasúti társaság üzletszabályzatában állapítja meg, az élő állat
szállítását további feltételekhez kötheti.
Az útipoggyász fuvarozása 21. § (1) Ha a vonat útipoggyászt fuvaroz, azt a menetrendben fel kell tüntetni. Az ilyen módon megjelölt vonatokra az utas
útipoggyászt adhat fel.
(2) Ha a vasúti társaság útipoggyász-fuvarozást végez, az üzletszabályzatban meghatározza az útipoggyász-fuvarozás
részletes feltételeit, különösen
a) a feladás és a kiszolgáltatás,
b) a fuvarozásra feladható tárgyak körét, súly- és mérethatárait, valamint azok csomagolásának,
c) az értékbevallás,
d) a díjmegállapítás,
e) a kiszolgáltatási akadály felmerülése esetén követendő eljárást, ideértve az útipoggyász értékesítésének részletes
szabályait.
22. § (1) Az útipoggyász hatósági kezelését a vasúti társaság végzi. Az utas kérésére, vagy ha az más okból szükséges, az utas
a hatósági eljárásban közreműködhet, az útipoggyászt azonban birtokba nem veheti.
(2) Ha az utas az útipoggyászt a vonat megérkezését követő 24 órán belül nem veszi át, a vasúti társaság azt a felelős őrzés
szabályai szerint tárolja, és őrzi. Késedelmes átvétel esetében az utas megfizeti a díjszabásban meghatározott
összeget.
(3) Az át nem vett útipoggyászt a vasúti társaság értékesítheti, ha
a) a tartós tárolás az útipoggyász tartalmának károsodásával (megromlásával) járna,
b) a vonat megérkezésétől számítva 30 nap eltelt.
(4) Az értékesítést megelőzően annak tényéről a feladót a vasúti társaság értesíti, és a befolyt vételárral elszámol.
Különvonat 23. § (1) A vasúti társaság a különvonatokat a tájékoztató hirdetményben, ille tő leg a megrendelővel írásban megkötött
szerződésben közölt indulási állomásra állítja ki, és az utasokat a célállomásra szállítja.
(2) A különvonat közlekedtetésének szabályait a vasúti társaság az üzletszabályzatban határozza meg.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 24. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2009. december 3-án lép hatályba, rendelkezéseit az ezt
köve tően jóváhagyásra benyújtott üzletszabályzatokra kell alkalmazni.
(2) A 25. § 2013. január 1-jén lép hatályba.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a vasúti személyszállítási szerződésekről szóló 10/1997. (I. 28.)
Korm. rendelet.
(4) E rendelet a) 24. § (3) bekezdése a rendelet hatálybalépését követő napon,
b) 26. § (1) bekezdése 2010. március 2-án,
c) 26. § (2) bekezdése 2010. december 3-án,
d) 25. §-a 2013. január 2-án,
e) 3. §-a, 4. § (1) bekezdése, valamint 22. §-a 2014. december 3-án,
f) 24. § (4) bekezdése 2014. december 4-én
hatályát veszti.
25. § (1) E rendelet 11. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A menetjegyen az EK rendelet I. melléklet 7. cikk (2) bekezdésében felsoroltakon túl fel kell tüntetni:]
„b) a célállomás nevét és az útirányt,”
(2) E rendelet 16. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Amennyiben az utas felárral igénybe vehető közforgalmú személyszállító vonattal utazott, a vonat kimaradása, illetve
az utas célállomására késéssel történő érkezése esetén a vasúti társaság köteles – az utas bizonyított kára esetén –
kártérítést fizetni. Egyéb esetekben a vasúti társaság kártérítés fizetésére nem kötelezett.”
Átmeneti rendelkezések 26. § (1) A személyszállítási működési engedéllyel rendelkező vasúti társaság e rendelet rendelkezéseinek megfelelő
üzletszabályzatát, vagy annak módosítását legkésőbb 2010. március 1-jéig köteles jóváhagyásra benyújtani a vasúti
igazgatási szervhez.
(2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően keletkezett követelések a rendelet hatálybalépését követő egy év alatt
évülnek el.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 27. § E rendelet – a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvénnyel, valamint az annak 88. § (1) bekezdés
b)–c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján kiadott kormányrendeletekkel együtt – a vasúti személyszállítást
igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i 1371/2007/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1030/2006. (IV. 3.) Korm. határozata a vállalkozói „körbetartozások” kezelésére vonatkozó kormányzati lépésekről.
A Kormány a vállalkozói körbetartozások problémakörének értékelése alapján, figyelemmel a szakmai szervezetek – így az Építési Vállalkozók Országos Szakszövetsége – kezdeményezéseire, a következő határozatot hozza:
1. felhívja az igazságügy-minisztert, hogy vizsgálja
meg a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvénynek a vállalkozói körbetartozások mérséklését szolgáló módosítása lehetőségét;
Felelős: igazságügy-miniszter
az érintett miniszterek bevonásával Határidő: 2006. április 30. a felülvizsgálatra
2006. május 31. a törvénymódosítás
előkészítésére 2. szükségesnek tartja, hogy a közbeszerzés keretében
elnyert megbízások, valamint az európai uniós társfinanszírozással bonyolított pályázatok esetében a nettó
100 millió forintot meghaladó, teljesített kifizetések kedvezményezettjeit és a kifizetés időpontját az ajánlat kérőjének, illetve a pályázat kiírójának kötelező legyen nyilvánosságra hozni. Az erre irányuló jogszabály-módosításokat elő kell készíteni;
Felelős: pénzügyminiszter
az érintett miniszterek bevonásával Határidő: azonnal (a jogszabály előkészítésére)
2006. május 31., illetve folyamatos
(az adatszolgáltatás beindítására) 3. felhívja a gazdasági és közlekedési minisztert, valamint a pénzügyminisztert: a mikro-, kis- és középvállalkozások faktorálási kockázatának mérséklése és a vevő oldali biztonság növelése érdekében intézkedjenek, hogy
3.1. a Hitelgarancia Zrt. biztosítson legfeljebb 40 milliárd forintos faktorálási garanciakeretet, elsősorban az
építőipari és kereskedelmi főtevékenységet folytató vállalkozások részére;
3.2. a Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. saját kockázatára hozzon létre 50 milliárd forintos nagyságrendű szállítói hitelbiztosítási keretet;
3.3. a Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. az EU rövid
lejáratú hitelbiztosításokra vonatkozó közleménye alapján
kidolgozandó új „Biztonság” kötvényét az exportkockázatokon túl az EK Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó módon a belföldi vevőkockázatok kezelésére is kiterjessze és ezáltal lefedje a kis- és középvállalkozások kockázatait;
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
pénzügyminiszter Határidő: a 3.1–3.2. alpont esetében 2006. április 30.
a 3.3. alpont esetében a szükséges
jogszabály-módosításokat követően
azonnal 4. felhívja a gazdasági és közlekedési minisztert, hogy
a Lánchíd Faktoring Program a mikro- és kisvállalkozásoknak nyújtott 3%-os díjtámogatás mellett – 30 milliárd
forintos kerettel – módosított támogatási feltételekkel és
hitelgaranciával – elsősorban az építőipari és kereskedelmi főtevékenységet folytató kis- és közepes vállalkozások
részére – kerüljön meghirdetésre.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: 2006. április 30.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
22/2009. (II. 26.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet törvényességének vizsgálatára irányuló indítvány alapján meghozta a következő határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Miskolc Megyei Jogú Város Közgyűlése által a Miskolc Megyei Jogú Város Építési Szabályzatáról alkotott 21/2004.
(VII. 6.) sz. önkormányzati rendelet 30. § (11) bekezdése
törvénysértő, ezért azt megsemmisíti.
A megsemmisített rendelkezés e határozat Magyar Közlönyben történő közzétételének napján veszti hatályát.
2. Az Alkotmánybíróság a Miskolc Megyei Jogú Város
Önkormányzatának Közgyűlése által Miskolc Megyei Jogú Város városrendezési, városépítési és szabályozási előírásairól alkotott többször módosított 84/1997. (XII. 20.)
számú rendelet módosításáról szóló 32/2003. (VII. 1.) sz.
rendelet 1. §-a és 3. § (2) bekezdése törvényességi vizsgálatára irányuló eljárást megszünteti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A megyei közigazgatási hivatal vezetője – miután a
képviselő-testület törvényességi észrevételének nem adott
helyt – a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV.
törvény (a továbbiakban: Ötv.) 99. § (2) bekezdés b) pontja alapján, az Alkotmánybíróságnál kezdeményezte Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának Közgyűlése
által Miskolc Megyei Jogú Város városrendezési, városépítési és szabályozási előírásairól alkotott többször módosított 84/1997. (XII. 20.) számú rendelet (a továbbiakban: Árt.) módosításáról szóló 32/2003. (VII. 1.) sz. rendelet (a továbbiakban: Ártm.) 1. §-a és 3. § (2) bekezdése törvényellenességének megállapítását, és ex tunc hatályú
megsemmisítését. Az Ártm. úgy módosította az Árt. 18. §
(4) bekezdés c) pontját, hogy megtiltotta a távhőszolgáltatással ellátott épületeknél a távhőszolgáltatási rendszerről
való leválást.
Az indítványozó álláspontja szerint ezzel a szabályozással a képviselő-testület túllépte a távhőszolgáltatásról
szóló 1998. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Tszt1.)
6. § (2) bekezdés c) pontjában, valamint 53. § (8) bekezdés
e) pontjában kapott rendeletalkotási felhatalmazásának
kereteit és a szabályozás ellentétes a Tszt1. 35. § (2) bekezdésében foglalt szabályokkal.
Az indítvány benyújtását követően Miskolc Megyei jogú Város Közgyűlése megalkotta a Miskolc Megyei Jogú
Város Építési Szabályzatáról szóló 21/2004. (VII. 6.) sz.
rendeletét (a továbbiakban: Mész.), amelynek 46. §-a hatályon kívül helyezte az Árt.-t és ezzel együtt hatályát vesztette az Ártm. is. A jogszabályi változásokra tekintettel az
indítványozó módosította indítványát. Mivel kisebb eltérésekkel, de tartalmát tekintve az Ártm. vitatott szabályával azonos szabályt tartalmaz a Mész. 30. § (11) bekezdése, az indítványozó indítványát kiterjesztette a Mész. 30. §
(11) bekezdésére.
Az indítványozó kérte azt is, hogy az Alkotmánybíróság
mérlegelje az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 43. § (4) bekezdésében foglaltak alkalmazásának lehetőségét, és ex tunc
hatállyal semmisítse meg a vitatott rendelkezéseket tekintettel arra, hogy azt a jogbiztonság követelménye ugyanakkor az érintett – távhőszolgáltatásról leválni szándékozó – nagyszámú jogalany fontos érdeke indokolja.
Tekintettel arra, hogy a Mész. 30. § (11) bekezdésének
ex tunc hatályú megsemmisítése csupán a 2004. augusztus
1-jét követően indult ügyekben jelent megoldást, – a korábban indult és függőben levő eljárások nagy számára és a
további nagyszámú panaszügyek megelőzése érdekében –
az indítványozó kérte azt is, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg azt is, hogy az Ártm. 1. §-a és 3. § (2) bekezdése – a megalkotásától a hatályon kívül helyezéséig terjedő
időben, illetőleg a visszamenőleges hatály időszakában –
alkotmányellenes volt.
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy az indítvány benyújtását követően az Országgyűlés
új törvényt alkotott a távhőszolgáltatásról. Az Alkotmánybíróság az indítvány elbírálásakor hatályos törvényi rendelkezések alapján végzi el az önkormányzati rendelkezések törvényességi vizsgálatát, ezért a Mész. 30. § (11) bekezdésének törvényességét a távhőszolgáltatásról szóló
2005. évi XVIII. törvénynek (a továbbiakban: Tszt.2.) – a
Tszt1. indítvánnyal hivatkozott szabályaihoz hasonló tartalmú – rendelkezései alapján vizsgálta.
II. Az Alkotmánybíróság eljárása során a következő jogszabályi rendelkezéseket vette figyelembe.
1. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése:
„(2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendele
tet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű
jogszabállyal.”
2. A Tszt.2.-nek a helyi önkormányzat rendelalkotási
hatáskörét meghatározó szabályai:
„6. § (2) Az önkormányzat képviselő-testülete:
a) rendeletben határozza meg a távhőszolgáltató és a
felhasználó közötti jogviszony részletes szabályait, valamint a hőmennyiségmérés helyét, ideértve a mérés technológiai helyét is;
b) ellátja a törvény által hatáskörébe utalt ármegállapítói feladatokat, valamint rendeletben határozza meg az áralkalmazási és díjfizetési feltételeket. A szolgáltatói hőközponti, a felhasználói hőközponti, valamint hőfogadó
állomási mérés közötti eltérésekre való tekintettel az önkormányzat képviselő-testülete külön díjalkalmazási feltételeket határozhat meg ezen mérések esetére. Az önkormányzat képviselő-testülete az ármegállapítás előtt köteles a fogyasztóvédelmi hatóság, továbbá a felhasználói érdekképviseletek véleményét kikérni. A véleményalkotás
hoz szükséges információkat az önkormányzat képviselő-testülete az ármegállapítás előtt 20 nappal köteles a felhasználói érdekképviseletek rendelkezésére bocsátani;
c) rendeletben kijelöli azokat a területeket, ahol területfejlesztési, környezetvédelmi és levegő-tisztaságvédelmi
szempontok alapján célszerű a távhőszolgáltatás fejlesztése;
d) megállapítja a távhőszolgáltatás szüneteltetésének
és a felhasználók korlátozásának feltételeit, a korlátozás
szabályait és sorrendjét, valamint a távhőszolgáltató azzal
kapcsolatos jogait és kötelezettségeit;
e) rendeletben határozza meg az új vagy növekvő távhőigénnyel jelentkező felhasználási hely tulajdonosától
kérhető csatlakozási díjat;
f) rendeletben határozza meg a szolgáltatói hőközpontok e törvényben előírt megszüntetésének, illetve a szolgáltatói hőközpontot kiváltó berendezések létesítésének
forrását, határidejét és egyéb feltételeit;
g) rendeletben határozza meg az e törvény 43. § (3) bekezdésében foglaltak megvalósításának módját és határidejét.”
„52. § (2) A Távhő-szolgáltatási Közüzemi Szabályzatban foglaltakkal összefüggésben az önkormányzat képviselő-testülete rendeletben további részletes szabályokat
határozhat meg.”
„60. § (3) Az önkormányzat képviselő-testülete rendeletben szabályozza a 6. § (2) bekezdésében és az 52. §
(2) bekezdésében meghatározott, hatáskörébe utalt feladatokat.”
3. A Tszt.2.-nek a távhőszolgáltatásra irányuló közüzemi szerződés felmondására, illetőleg a távhőellátás megszüntetésére vonatkozó szabályai:
„38. § (1) Az általános közüzemi szerződés határozatlan
időre szól. Az egyedi közüzemi szerződés – ha a felek eltérően nem állapodtak meg – határozott időtartamra szól.
(2) Az általános közüzemi szerződést a felhasználó
30 napos felmondási időpontra, a kormány e törvény végrehajtásáról szóló rendeletében meghatározott módon
mondhatja fel, ha együttes feltételként:
a) a felmondáshoz a távhővel ellátott épület tulajdonosi
közössége az összes tulajdoni hányad szerinti legalább
négyötödös szavazattöbbségű határozatával hozzájárul és
az épületben a távhőellátással azonos komfortfokozatú
más hőellátást valósít meg;
b) a szerződés felmondása nem okoz jelentős kárt más
számára, és nem korlátozza mások tulajdonosi, használói,
bérlői jogait;
c) viseli azokat a költségeket, amelyek a felhasználói
berendezéseknek a felmondás következtében szükséges
műszaki átalakításával merülnek fel;
d) a szerződés felmondását a meglévő rendszer műszaki megoldása lehetővé teszi és a felmondás nem ütközik
egyéb jogszabályba.
(3) Amennyiben a felhasználó az általános közüzemi
szerződést a (2) bekezdés alapján felmondja, ismételt táv
hő-szolgáltatási közüzemi szerződés megkötéséhez a távhőszolgáltató üzletszabályzatában rögzített feltételek teljesítése szükséges.
(4) Egyedi közüzemi szerződést az egyéb felhasználó a
szerződésben meghatározott felmondási idővel, az abban
meghatározott időpontra mondhatja fel.
(5) Abban az esetben, ha a távhővel ellátott épületben
lévő, külön tulajdonban és külön használatban álló épületrészben kívánják a távhő igénybevételét megszüntetni, az
épületrész tulajdonosa és a felhasználó közösen kezdeményezheti az általános közüzemi szerződés módosítását, ha
együttes feltételként:
a) a megszüntetéshez a távhővel ellátott épület tulajdonosi közösségének valamennyi tagja hozzájárul;
b) az épületrészben a távhőellátással azonos komfortfokozatú hőellátást valósítanak meg, amely az épület távhőellátását biztosító felhasználói berendezéstől függetlenül üzemeltethető;
c) a megszüntetés nem okoz jelentős kárt az épület többi tulajdonosa számára, és nem korlátozza mások tulajdonosi, használói, bérlői jogait;
d) viseli azokat a költségeket, amelyek a felhasználói
berendezéseknek a szolgáltatás igénybevételének megszüntetésével összefüggésben szükséges műszaki átalakításával merülnek fel;
e) a szolgáltatás igénybevételének megszüntetését a
meglévő rendszer lehetővé teszi és az nem ütközik egyéb
jogszabályba.”
4. A Mész. vitatott 30. § (11) bekezdésében foglalt szabály:
„(11) Az épületek fűtéséből származó levegőszennyezés növekedésének megakadályozása érdekében a távhőszolgáltatással ellátott épületeknél a távhőszolgáltatási
rendszerről való leválás és ezen épületek vagy épületrészek más, kis hőteljesítményű kazánokkal történő fűtése
nem engedélyezhető.”
III. Az indítvány megalapozott. A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörét az
Alkotmány 44/A. §-a, valamint az Ötv. 16. §-a határozza
meg. Az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés a) pontja alapján
a helyi képviselő-testület önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, a 44/A. § (2) bekezdés kimondja, hogy az önkormányzat rendelete nem lehet ellentétes
magasabb színtű jogszabállyal. Az Ötv. 16. § (1) bekezdése szerint a képviselő-testület önkormányzati rendeletet alkot törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására.
A távhőszolgáltatás helyi közszolgáltatás, a Tszt.2. 6. §
(1) bekezdése alapján a távhőszolgáltatással ellátott léte
sítmények távhőellátásának biztosítása a települési önkormányzat kötelezettsége. Így, mint minden közüzemi szolgáltatásra, a távhőszolgáltatásra is irányadók a polgári jognak a közüzemi szolgáltatásokra vonatkozó általános érvényű jogszabályi előírásai, és a távhőszolgáltatás sajátosságaira tekintettel a szolgáltatás biztonságának, a fogyasztók
érdekeinek védelmében, valamint más energiaellátást szabályozó jogszabályi előírásokkal való összhang biztosítása érdekében külön törvény, a Tszt.2. határozza meg a távhőszolgáltatás speciális szabályait. A távhőszolgáltatás
biztosítása tehát olyan helyi közfeladat, amely törvényi
szabályozás alatt áll. Erre tekintettel az önkormányzat rendeletalkotási szabadsága korlátozott, a képviselő-testületet csak a törvény felhatalmazása alapján, a törvények keretei között illeti meg a szabályozás joga.
A települési önkormányzat rendeletalkotási hatáskörébe tartozó szabályozási tárgyköröket a Tszt.2. 6. § (2) bekezdése, valamint 52. § (2) bekezdése határozza meg, a
60. § (3) bekezdése kifejezetten kimondja azt is, hogy a
képviselő-testület e szabályok keretei között alkot rendeletet.
A Tszt.2. 6. § (2) bekezdés c) pontja alapján a képviselő-testület arra rendelkezik felhatalmazással, hogy rendeletében kijelölje azokat a területeket, ahol területfejlesztési, környezetvédelmi és levegőtisztaság-védelmi szempontok alapján a távhőszolgáltatás fejlesztése célszerű.
A Tszt.2. rendeletalkotási felhatalmazást tartalmazó rendelkezései alapján a képviselő-testületnek arra nincs felhatalmazása, hogy rendeletében kötelezővé tegye a távhőszolgáltatás igénybevételét, és megtiltsa a távhőszolgáltatási rendszerről történő leválást.
A távhőszolgáltatás – különösen a lakossági felhasználók tekintetében – természetes monopolhelyzetet élvező
szolgáltatás, ezért a távhőszolgáltatás szabályozásában kitüntetett szerepe van a fogyasztók védelmének.
Amint arra a Tszt.2. indoklása is rámutat, a fogyasztóvédelem egyik fontos eleme a szolgáltatás igénybevevőjének az a joga, hogy a közüzemi szerződést felmondhatja.
Ezért a Tszt.2. a felhasználó jogaként szabályozza az általános közüzemi szerződés felmondását, azzal, hogy a
38. §-a részletesen szabályozza a felmondás feltételeit, ezzel biztosítva azt, hogy a szerződés felmondása más felhasználók jogait ne korlátozza, azok tulajdonában kárt ne
okozzon, illetőleg ne veszélyeztesse a szolgáltatói és a felhasználói rendszer zavartalan működését. A Tszt.2.
ugyanezen §-a lehetőséget ad a törvényi feltételek betartása mellett, távhővel ellátott épületben, épületrészben a távhőszolgáltatás igénybevételének megszüntetésére is.
A Mész.-nek az a szabálya, amely generálisan megtiltja
a távhőellátási rendszerről való leválást, ellentétes a
Tszt.2. 38. §-ában foglalt rendelkezésekkel is.
A közgyűlés a vitatott szabályt nem a távhőszolgáltatásról szóló rendeletében, hanem a helyi építési szabályzatban fogadta el. Az Alkotmánybíróság rámutat arra, hogy
amennyiben a helyi építési szabályzat a távhőszolgáltatásra vonatkozó szabályokat tartalmaz, az építési szabályzat e
szabályainak is összhangban kell állniuk a Tszt.2. rendelkezéseivel.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy a Mész. 30. § (11) bekezdésében foglalt szabályozás
ellentétes a Tszt.2. szabályaival, így sérti az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdését, ezért e rendelkezést megsemmisítette.
A Mész. megsemmisített rendelkezése az Abtv. 42. §
(1) bekezdése alapján e határozatnak a Magyar Közlönyben történő közzétételének napján veszti hatályát.
Tekintettel arra, hogy a közüzemi szerződés felmondására, illetőleg a távhőszolgáltatás igénybevételének megszüntetésére csak a Tszt.2. 38. §-ában szabályozott feltételek teljesülése esetén kerülhet sor, az Alkotmánybíróság
úgy ítélte meg, hogy a vitatott szabályok ex tunc hatályú
megsemmisítését sem a jogbiztonság, sem a jogalanyok
nyomós érdeke nem indokolja.
Az Alkotmánybíróság – főszabályként – hatályos jogszabály alkotmányellenességét vizsgálja. Hatályát vesztett
jogszabályi rendelkezés csak a konkrét normakontroll eseteiben, akkor képezheti alkotmánybírósági eljárás tárgyát,
ha annak alkalmazhatósága is eldöntendő kérdés, azaz az
eljárás az Abtv. 38. §-ában szabályozott bírói kezdeményezés, illetőleg a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz
alapján folyik. (335/B/1990. AB határozat, ABH 1990,
261, 262.; 570/B/2005. AB határozat, ABH 2007, 2737.)
Tekintettel arra, hogy az indítvány nem tartozik e körbe, az
Alkotmánybíróság az Ártm. 1. §-a és 3. § (2) bekezdése
törvényellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást – az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és
egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü határozat
(ABH 2003, 2065.) 31. § a) pontja alapján – megszüntette.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben történő közzétételét az Abtv. 41. §-a alapján rendelte el.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
154/2010. (III. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 4-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. február 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy országgyűlési biztos nem lehet rektor,
rektor-helyettes, dékán, dékán-helyettes, tanszékvezető?”
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése alapján a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés sem a választópolgár, sem a jogalkotó
számára nem egyértelmű, mivel nem állapítható meg egyértelműen, hogy az országgyűlési biztosra jelenleg érvényes
összeférhetetlenségi szabályokat mennyiben érintené. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi
LIX. törvény 5. §-a ugyanis jelenleg sem engedi meg, hogy országgyűlési biztos a kérdésben megjelölt tisztségeket
viselje. A választópolgár számára a kérdés ezáltal megtévesztő, azt a téves látszatot kelti, mintha jelenleg nem lenne
ilyen szabályozás.
A fent leírtak miatt az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt
feltételeknek, a testület az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az 1993. évi LIX. törvény 5. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról
 szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
7/2016. (X. 19.) KKM rendelete a tartós külszolgálat időtartama alatt az állomáshelyen való egészségügyi ellátás igénybevételének részletes szabályairól.
A külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 59.  § (2)  bekezdés h)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 85.  § 3.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
48.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével egyetértésben – a  következőket
rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) Magyarország diplomáciai és konzuli képviseleteire, a  nemzetközi szervezetek mellett működő állandó
képviseleteire, Magyarország kereskedelmi képviseleteire, valamint
b) Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére
kihelyezett kormánytisztviselőre és kormányzati ügykezelőre (a továbbiakban: kihelyezett), továbbá
a  külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény (a továbbiakban: Külszoltv.) szerinti
hozzátartozójára (a továbbiakban: hozzátartozó) terjed ki.
2. § A kihelyezett és hozzátartozója a  tartós külszolgálat alatt a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi
LXXXIII. törvény és a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról
szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet külföldön történő gyógykezelésre vonatkozó szabályai szerint jogosult
az állomáshelyen egészségügyi ellátás igénybevételére.
2. Részletes szabályok 3. § A  Külszoltv. szerinti kihelyező szerv (a továbbiakban: kihelyező szerv) a  megtérítési igény érvényesítésére
az egészségbiztosítási pénztári feladatkörében eljáró, fővárosi kormányhivatallal (a továbbiakban: Kormányhivatal)
megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) köt, mely tartalmazza a térített egészségügyi szolgáltatások körét,
valamint az elszámolás részletes szabályait.
4. § (1) A  kihelyezett és hozzátartozója által – a  külföldi tartózkodás kezdetét követően – indokoltan igénybe vett,
a  megállapodásban meghatározott és az  egészségbiztosítás terhére elszámolható egészségügyi ellátások
költségeinek 85%-át a  megállapodásban meghatározottak szerint a  Kormányhivatal téríti, míg a  költségek
fennmaradó 15%-át a kihelyezett viseli.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti megtérítési igény érvényesítésével kapcsolatos eljárásban – a  személyiségi jogok
tiszteletben tartása érdekében – a  betegségek nemzetközi osztályozása (BNO-kódok), valamint az  Egészségügyi
Világszervezet (a továbbiakban: WHO) által használt kódok használhatóak. E  különleges adatok az  érintett
előzetes írásbeli hozzájárulásával kezelhetőek. Az  adatkezelés az  információs önrendelkezési jogról és
az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényben foglaltakkal összhangban történik.
5. § (1) A kihelyező szerv a 4. § (1) bekezdés szerinti, a Kormányhivatal által térített 85%-os költségtérítés mértéket – egyedi
méltánylást érdemlő esetben – 100%-ra kiegészítheti.
(2) A  kihelyező szerv komplex humánbiztosítási szerződést köthet egészség-, élet- és baleset-, utas-, valamint
munkaadói felelősségbiztosítási szolgáltatásokra.
6. § A  kihelyezést megelőzően igénybe vett, az  állomáshelyre – a  WHO és Betegség Felügyeleti és Megelőzési
Központ által javasolt védőoltások figyelembevételével, a  kihelyező szervnél működő foglalkozás-egészségügyi
szolgálat orvosa által igazolt – előírt kötelező védőoltások költségét számla ellenében a  kihelyező szerv megtéríti
a kihelyezett és hozzátartozója részére.
7. § Az egészségügyi ellátás külföldön történő igénybevétele akkor tekinthető indokoltnak, ha
a) arra sürgős szükséghelyzetben kerül sor,
b) a  külföldi ellátás költsége nem haladja meg a  belföldi ellátás, valamint a  biztosított haza és állomáshelyre
történő visszaszállításának (utazásának) együttes költségét, vagy
c) a  biztosított haza és állomáshelyre történő visszaszállítása – az  a)  pontban meghatározott esetet ide nem
értve – állapotának romlásához vezetne. 8. § Az  állomáshelyen a  7.  § alapján indokoltan igénybe vett egészségügyi ellátás költségei akkor téríthetők meg,
ha a  kihelyezett és hozzátartozója eleget tett a  munkaköri, szakmai, illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi
vizsgálatáról és véleményezéséről szóló 33/1998. (VI. 24.) NM rendelet előírásainak, így részt vett a külföldre utazás
előtti előzetes, a  kihelyezés évét követő években időszakos egészségi alkalmassági orvosi vizsgálaton, a  végleges
hazatérés évében, a hazaérkezést követően pedig záró orvosi vizsgálaton.
9. § A  kihelyezett az  egészségbiztosítási szervvel kötött mindenkori hatályos megállapodás szerinti gyógykezelések
költségeivel összefüggésben megtérítési igényt a  számla keltezésének hónapját követő hónap első napjától
számított hat hónapig érvényesíthet. Ha a kihelyezett a határidőt elmulasztja, és ennek következtében – a kihelyező
szervhez való felterjesztés időtartamát is beleszámítva – az  elszámolásra hat hónapon belül nem kerülhet sor,
a megtérítési igénye nem vehető figyelembe.
10. § Ha az  igény – elévülés, hiányos dokumentáció vagy más, az  igény érvényesítésével közvetlenül összefüggő ok
miatt – nem teljesíthető, az  elutasításról és a  jogellenesen kifizetett költségtérítés visszafizetési kötelezettségéről
a  kihelyező szerv tájékoztatja a  kihelyezettet, aki köteles az  összeget a  kihelyező szerv részére a  tárgyhónapban
visszafizetni.
11. § Ha az  egészségügyi szolgáltatás igénybevétele – előzetes engedély alapján – költségtakarékossági okok miatt
Magyarországon történik, az  állomáshelyről történő hazautazás, valamint az  állomáshelyre történő visszautazás
költsége az egészségbiztosítás terhére az egészségbiztosítási szerv engedélye alapján elszámolható.
12. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1. § a) pontja 2017. augusztus 1-jén lép hatályba.
13. § Az  e  rendelet hatálybalépésekor munkaviszony keretében tartós külszolgálatot teljesítő kihelyezett és
hozzátartozója állomáshelyen történő egészségügyi ellátása tekintetében, a  kihelyezés fennállásáig e  rendelet
rendelkezéseit kell alkalmazni.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
414/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a Pannon Kollégium Ingatlanfejlesztő Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  Pannon Kollégium Ingatlanfejlesztő Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 19-09-511793, székhely:
8200 Veszprém, Egyetem utca 12.) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság) a csődeljárásról és a felszámolási
eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
373/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Károlyi György rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország párizsi nagykövetségének a  vezetésére
kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – megbízom Magyarországnak a  Monacói Hercegségben való
képviseletével.
Budapest, 2016. június 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
57/2015. (XI. 24.) OGY határozata a Magyar Nemzeti Bank 2013. évről szóló üzleti jelentése és beszámolója elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja a Magyar Nemzeti Bank 2013. évről szóló üzleti jelentését és beszámolóját.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
372/2017. (IX. 21.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Kurucz Györgyöt 2017. október 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. szeptember 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1274/2013. (V. 17.) Korm. határozata a Magyar–Kínai Ifjúsági Csereprogram lebonyolításához a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdése alapján a  Magyar–Kínai
Ifjúsági Csereprogram lebonyolításához 60,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli
el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013. évi
központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1213/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a debreceni Csokonai Színház Modern Városok Program keretében történő felújításához 2017. évben szükséges források előirányzat-átcsoportosításáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  debreceni Csokonai Színház Modern Városok Program keretében történő felújítása érdekében
252 800 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 1. Az MNV Zrt.
ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlása jogcím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1670/2018. (XII. 10.) Korm. határozata a Bethlen Gábor Alapkezelő Nonprofit Zrt. működési célú kiadásainak fedezete céljából a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, a XI. Miniszterelnökség fejezet és a LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban:
2018. évi Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 19. Emberi Erőforrás Támogatáskezelő
cím terhére 38 670 782 forint, a  2018. évi Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 30. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások jogcímcsoport,
4. Átadásra nem került ingatlanok utáni járadék jogcím terhére 52 312 938 forint, a  2018. évi Kvtv. 1.  melléklet
XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap
támogatása alcím javára 90 983 720 forint, egyidejűleg a 2018. évi Kvtv. 1. melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet,
5. Alapkezelő működési költségei cím javára 90 983 720 forint, fejezetek között mindösszesen 90 983 720 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: 2019. évi Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 19. Emberi Erőforrás Támogatáskezelő cím terhére 81 354 982 forint, a  2019. évi Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 30. Egyházi
célú központi költségvetési hozzájárulások jogcímcsoport, 11. Egyházak hitéleti támogatásának kiegészítése
jogcím terhére 21 832 756 forint, a  2019. évi Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 31. Nemzetiségi célú költségvetési támogatások jogcímcsoport,
4.  Nemzetiségi intézmények támogatása beruházásra, felújításra, pályázati önrészre jogcím terhére
100  000  000  forint, a  2019. évi Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet,
42.  Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára 203 187 738 forint, egyidejűleg
a  2019.  évi Kvtv. 1.  melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet, 5. Alapkezelő működési költségei cím javára
203  187  738  forint, fejezetek között mindösszesen 203 187 738 forint tartós jellegű átcsoportosítását rendeli el,
a 2. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: 2019. január 31.
 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  Bethlen Gábor Alapkezelő Nonprofit Zrt. működési célú
kiadásainak fedezetére a  2019. évben 71 000 000 forint tartós jelleggel történő biztosításáról a  2019. évi Kvtv.
1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen
Gábor Alap támogatása alcím, egyúttal a 2019. évi Kvtv. 1. melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet, 5. Alapkezelő
működési költségei cím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2019. év tekintetében a felmerülés ütemében
 a 2020. évtől folyamatos, a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök