text:
76/2011. (VII. 29.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Helyi Vidékfejlesztési Stratégiák LEADER fejezetének végrehajtásához 2011-től nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. célterület: egy jogcímen belül, az illetékes LEADER Helyi Akciócsoport Helyi Vidékfejlesztési Stratégiája alapján
meghatározott projektleíró struktúra, amely a LEADER Helyi Akciócsoport által az illetékességi területére
meghatározott speciális támogatási feltételeket tartalmazza, és amelynek megvalósítására a pályázat irányul;
2. célterület katalógus: a pályázati felhívásban szereplő, a LEADER Helyi Akciócsoport illetékességi területére
meghatározott speciális támogatási feltételeket előíró célterületeket tartalmazó elektronikus gyűjtemény;
3. egyházi jogi személy: a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló törvény szerinti egyházi
jogi személy; 4. építmény: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvényben meghatározottak szerint;
5. hátrányos helyzetű terület: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2. mellékletében foglalt leghátrányosabb helyzetű kistérségek, vagy az ezekkel azonos elbánásban részesülő,
a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet
mellékletében meghatározott települések; 6. Helyi Bíráló Bizottság (a továbbiakban: HBB): a LEADER Helyi Akciócsoport elnöksége, ügyvezető testülete,
igazgatósága, vagy a tagjai többségének támogató szavazatával tagjai közül létrehozott testület, amely a LEADER
Helyi Akciócsoporthoz a LEADER terv és az ÚMVP III. tengelye, külön jogcímrendeletben meghatározott
intézkedéseire, a LEADER Helyi Akciócsoport Helyi Vidékfejlesztési Stratégiájában foglalt célterületekben
megfogalmazott feltételek szerint beérkezett projekt javaslatokat – a LEADER Helyi Akciócsoport által
meghatározottak szerint – a Helyi Vidékfejlesztési Stratégiához való illeszkedés szempontjából vizsgálja és
azokról dönt; 7. helyi termék: a LEADER Helyi Akciócsoport illetékességi területén megtermelt, a térségben honos vagy ott termelt
vagy előállított, az élelmiszer higiéniáról szóló 2004. április 29-i 852/2004/EK parlamenti és tanácsi rendelet
(a továbbiakban: 852/2004/EK rendelet) 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti alaptermék, valamint a
852/2004/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének o) pontja szerint feldolgozott terméknek minősülő, a térségben
megtermelt vagy előállított alapanyagból feldolgozott termék; 8. Helyi Vidékfejlesztési Stratégia (a továbbiakban: HVS): az előzetesen elismert helyi vidékfejlesztési akciócsoportnak,
illetve új Helyi Akciócsoportnak, és az ÚMVP Irányító Hatósága (a továbbiakban: IH) által elismert LEADER Helyi
Akciócsoportnak az illetékességi területére kidolgozott és – az IH által meghatározott időközönként – aktualizált
és az IH által jóváhagyott fejlesztési stratégiája; 9. HVS LEADER terv (a továbbiakban: LEADER terv): a HVS azon része, amely az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi
rendelet (a továbbiakban: 1698/2005/EK tanácsi rendelet) 61–65. cikkében előírtaknak, valamint az IH által
meghatározott egyéb feltételeknek megfelelő fejlesztéseket tartalmazza; 10. jogcím: a 2007–2013 között meghirdetett LEADER Programban meghatározott intézkedések, amelyekbe a
LEADER Helyi Akciócsoportok által kidolgozott azonos jellegű célterületeket be kell sorolni;
11. kis értékű fejlesztés: a 2. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott jogcímek esetében a LEADER Helyi
Akciócsoport által speciális kis értékű célterületbe besorolt olyan fejlesztés, amelynek értéke nem éri el a
jogcímenként maximalizált értékhatárt; 12. komplex fejlesztés: egy jogcímre épülő fejlesztés, amelyhez legfeljebb öt további – az adott jogcím keretében el
nem számolható, de a rendelet 2. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott jogcímekhez tartozó
mellékletekben szereplő – vagy egyéb speciálisként meghatározott kiadás típus társul;
13. közhasznú tevékenység: a közhasznú szervezetekről szóló törvény (a továbbiakban: Kht.) által meghatározott,
a társadalom és az egyén közös érdekeinek kielégítésére irányuló tevékenység;
14. közösségi célú beruházás: olyan fejlesztés, amely a közhasznú tevékenység szerinti cél megvalósítását, valamint
a szociális gazdasághoz kapcsolódó fejlesztés megvalósulását segíti elő;
15. LEADER: az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 61. cikkében meghatározott fogalom;
16. LEADER forrás: az IH által közleményben közzétett forrásallokáció alapján a LEADER Helyi Akciócsoport
lakosságszámával, településszámával és fejlettségi szintjével arányosan megállapított forrás, amely magában
foglalja az EMVA IV. intézkedéscsoportjának azon forrásait, amelyeket a LEADER Helyi Akciócsoport a jogcímek
alapján a LEADER tervben foglalt célok megvalósítására, valamint a működésére fordíthat;
17. LEADER fejlesztési forrás: az IH által közleményben közzétett forrásallokáció alapján a LEADER Helyi Akciócsoport
számára a HVS LEADER tervében foglaltak végrehajtására rendelkezésre álló forrás;
18. LEADER Helyi Akciócsoport (a továbbiakban: LEADER HACS): az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 62. cikkének
megfelelő és az IH által elismert, jogi személyiséggel rendelkező – 2011. december 31. után kizárólag egyesületi
formában működő – helyi közösség, amely az elismerés iránti kérelemmel egyidejűleg vállalta a LEADER HACS
minősítéshez kapcsolódó feltételek teljesítését; 19. LEADER HACS illetékességi területe: a LEADER HACS előzetes elismeréséről vagy a LEADER HACS elismeréséről szóló
határozatában meghatározott terület, amelynek vonatkozásában a LEADER HACS HVS-t fogalmaz meg;
20. meglévő épület: az ingatlan-nyilvántartási térképen feltüntetett épület;
21. munkaszervezet: a LEADER HACS által létrehozott jogi személyiségű szervezet ügyviteli és adminisztratív
feladatokat ellátó szervezete, amely a LEADER HACS és az IH között megkötött együttműködési megállapodás
alapján látja el tevékenységét az ÚMVP III. és IV. tengely intézkedéseinek végrehajtása érdekében;
22. nonprofit szervezet: az egyesületként, az alapítványként, a közalapítványként, a nonprofit gazdasági társaságként
és a közhasznú tevékenységet ellátó szociális szövetkezetként működő társadalmi szervezet, kivéve a biztosító
egyesületet, a politikai pártot és a munkáltatói és munkavállalói érdekképviseleti szervezetet;
23. önálló tevékenységet végző magánszemély: a mezőgazdasági őstermelő, és a művészeti tevékenységet folytató
magánszemélyek egyes költségeiről szóló rendeletben felsorolt tevékenységet végző, művészeti tevékenységet
folytató magánszemély; 24. pályázati felhívás: az e rendelet alapján igénybe vehető támogatások feltételeit tartalmazó, legkésőbb a
benyújtási időszak első napját megelőző 60. napon, külön IH közleményben közzétett pályázati felhívás, amely
tartalmazza a LEADER HACS által az illetékességi területéről benyújtott projektjavaslatokra vonatkozó, a HBB
döntésének alapjául szolgáló illeszkedési kritériumokat, valamint a támogatás igénybevételének részletes
feltételeit szabályozó célterület katalógust; 25. projekt: a 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogcímek és a pályázati felhívásban meghatározott feltételek
alapján megvalósításra kerülő fejlesztés, beruházás, vagy tevékenység, amely a LEADER HACS által kialakított
célterületekben foglalt fejlesztési célok megvalósulásához járul hozzá; 26. támogatási intenzitás: az egyes projektek esetében a támogatási arány a projekt teljes elfogadott értékéhez
viszonyítva; 27. technikai közreműködő: a LEADER HACS-csal munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló, az ügyfelek részére a
pályázat benyújtásában kizárólag technikai segítséget nyújtó személy; 28. tradicionális eszköz: az a hagyományos, újonnan kereskedelmi forgalomban nem kapható gép, eszköz, tárgy,
amely a hagyományos népi kultúra, szellemi és tárgyi örökség ápolásának, bemutatásának céljából korhű formai
jellegeket hordozóan és funkcionalitással készült; 29. ügyfél: az a természetes személy, önálló tevékenységet végző magánszemély, mikro-, kis- és középvállalkozás,
nonprofit szervezet és egyházi jogi személy, települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat, a
helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló törvény (a továbbiakban: Ttv.) által
meghatározott önálló jogi személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás, valamint a települési
önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló törvény (a továbbiakban: Ktt.) alapján létrehozott
többcélú kistérségi társulás, amely fejlesztést valósít meg valamely LEADER HACS illetékességi területen,
célterület katalógusnak megfelelő településen; 30. vidéki térség: azoknak a 12. melléklet szerinti 10 000 főnél kevesebb lakosú vagy a 120 fő/km2-nél alacsonyabb
népsűrűségű településeknek a köre, valamint azok a 13. melléklet szerinti települések tanyás jellegű külterületei
és részönkormányzatai (a budapesti agglomerációhoz tartozó települések kivételével), amelyek megfelelnek
az ÚMVP IV. tengely LEADER jogcímben foglaltaknak; 31. vonalas létesítmény: eső- és szennyvízelvezető, eső- és szennyvízgyűjtő, csatorna és árok, külső
telekommunikációs hálózat, beleértve a csatlakozási pontot is. (2) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvényben
(a továbbiakban: Törvény), valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben
(a továbbiakban: Vhr.) szereplő szabályokat kell alkalmazni. 2. A támogatás igénybevételének általános feltételei
2. § (1) Az alábbi jogcímek keretében megvalósuló projektekre vehető igénybe támogatás a LEADER tervben foglaltaknak
megfelelően a) LEADER közösségi célú fejlesztés, b) LEADER vállalkozási alapú fejlesztés,
c) LEADER rendezvény, d) LEADER képzés, e) LEADER tanulmányok,
f) LEADER térségen belüli együttműködés. (2) Pályázat benyújtására jogosult a LEADER HACS illetékességi területéhez tartozó településen a pályázat benyújtásakor
a) működő és induló mikro-, kis- és középvállalkozás;
b) működő települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat, a Ttv.-ben meghatározott önálló jogi
személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás, valamint a Ktt. alapján létrehozott többcélú kistérségi
társulás, amelynek a tevékenységgel érintett település a tagja;
c) székhellyel vagy telephellyel rendelkező nonprofit szervezet; d) székhellyel vagy telephellyel rendelkező egyházi jogi személy;
e) lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező természetes személy.
(3) Kizárólag az ügyfél lakóhelye vagy tartózkodási helye, székhelye, telephelye, fióktelepe szerinti LEADER HACS
illetékességi területén megvalósuló tevékenységek támogathatóak. (4) Egy pályázat kizárólag
a) egy LEADER HACS illetékességi területén megvalósuló projektre, valamint
b) egy célterületre irányulhat. (5) A pályázat benyújtására nyitva álló időszakban egy ügyfél egy célterületre kizárólag egy pályázatot nyújthat be.
(6) Egy ügyfél a 2007–2013. évi tervezési időszakban jogcímenként legfeljebb három pályázatot nyújthat be.
(7) Az ügyfél újabb pályázatot az adott célterületre kizárólag ezen célterület vonatkozásában korábban benyújtott
pályázat utolsó kifizetési kérelmének beadását követően nyújthat be.
3. § (1) Támogatás kizárólag a 12. mellékletben szereplő településen és a 13. mellékletben szereplő település külterületén,
illetve részönkormányzatának területén megvalósuló projekthez vehető igénybe. (2) Támogatás kizárólag olyan projekthez vehető igénybe, amely
a) a megvalósulás helye szerint illetékes LEADER HACS HVS-ében meghatározott célkitűzések megvalósulásához
járul hozzá, b) a megvalósulás helye szerint illetékes LEADER HACS által megfogalmazott LEADER célterülethez rendelt
számszerűsíthető eredmény elérését segíti elő, valamint c) megfelel az e rendeletben és a pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek.
(3) A LEADER HACS a beérkező projektjavaslatok HVS-hez való illeszkedésének vizsgálatára az IH által külön
közleményben közzétett eljárásrend szerint létrehozza és működteti a HBB-t.
(4) A célterületekre a HBB által kiállított támogató nyilatkozat csatolásával nyújtható be pályázat, ennek elmulasztása
esetén nincs lehetőség hiánypótlásra. (5) Mikro-, kis- és középvállalkozás ügyfél pályázat benyújtására akkor jogosult, ha a pályázati felhívás megjelenése előtt
legalább 3 hónappal a LEADER HACS illetékességi területén székhellyel, telephellyel, vagy fiókteleppel rendelkezik,
kivéve, ha a LEADER HACS a célterület katalógusban ettől eltérően rendelkezik.
(6) A benyújtott pályázatok vonatkozásában a Vhr. 7. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltakat nem kell alkalmazni.
(7) Induló vállalkozás esetén a Vhr. 7. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott, a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra
vonatkozó szabályokat nem kell alkalmazni. (8) A 2. § (1) bekezdés c)–f) pontjában meghatározott jogcímek esetében az ügyfél a támogatási határozat közlésétől
számított 9 hónap elteltét követően megnyíló, első kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak utolsó napjáig
köteles kifizetési kérelmet benyújtani, amellyel olyan kiadás is elszámolásra kerül, amely nem minősül egyéb
elszámolható kiadásnak. 4. § (1) Egy pályázat keretében a megítélt támogatás összege nem haladhatja meg
a) a LEADER HACS rendelkezésére álló LEADER fejlesztési forrás 20%-át és a 200 000 eurónak megfelelő
forintösszeget; b) a LEADER HACS célterület katalógusában meghatározott maximális támogatási összeget.
(2) Nem támogatható az a pályázat, amely esetén az igényelt támogatási összeg nem éri el a LEADER HACS célterület
katalógusában meghatározott minimális támogatási összeget. (3) Az egyéb elszámolható kiadások tekintetében – ha a pályázatban eltérő támogatási intenzitások kerülnek
megállapításra – egységesen a legalacsonyabb intenzitást kell figyelembe venni.
(4) A jóváhagyott elszámolható kiadás nem haladhatja meg
a) a Gépkatalógusban beazonosítható tételek vonatkozásában a Gépkatalógus,
b) az Építési Normagyűjteményben (a továbbiakban: ÉNGY) beazonosítható tételek vonatkozásában az ÉNGY
szerinti referenciaárat. (5) A megítélhető támogatási összeg alapját az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban:
1998/2006/EK bizottsági rendelet) képezi. Ennek értelmében a 2. § (1) bekezdés b)–f) pontjában meghatározott
jogcímek esetén az e rendelet alapján megítélt támogatás az 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó
szervezetek esetében de minimis támogatásnak minősül; a 2. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott jogcím
esetén az e rendelet által támogatott célterületek vonatkozásában ügyfelenként három egymást követő pénzügyi
évben a megítélt támogatás összege nem haladhatja meg a 200 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(6) Költségvetési szervek esetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 71. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján a támogatás
számításának alapja az összes nettó elszámolható kiadás. (7) Ha a referenciaár az adott tétel esetében nem állapítható meg a (4) bekezdés szerinti Gépkatalógus vagy ÉNGY alapján,
akkor az ügyfél köteles legalább két árajánlatot csatolni az elszámolni kívánt kiadásokról. A két árajánlatnak azonos
műszaki tartalommal kell rendelkeznie, és az ügyfélnek meg kell indokolnia, hogy melyiket választja. Az árajánlat nem
származhat az ügyfél saját tulajdonában lévő vagy kapcsolt vállalkozásától, illetve olyan vállalkozástól, amelyben az
ügyfél többségi tulajdoni hányaddal rendelkezik. Az ajánlattevő a Nemzeti Adó- és Vámhivatalhoz bejelentett
tevékenysége tekintetében adhat árajánlatot. Az árajánlat nem lehet régebbi a pályázat benyújtási időszak első napját
megelőző 60 napnál. Ha az ügyfél valamely kiadási tételéhez kapcsolódóan árajánlatot csatol be a pályázatához vagy a
kifizetési kérelméhez, a támogatásra csak olyan árajánlat alapján jogosult, amelyben az árajánlattevő hiánytalanul
feltünteti a) az ajánlatkérő és ajánlattevő nevét, címét, és adószámát vagy adóazonosító jelét,
b) a kiadási tétel részletes műszaki adatait, c) a kiadási tételben szereplő elemek mennyiségét és mértékegységét, valamint nettó összegeiket,
d) a kiadási tétel nettó összegét, a felszámított áfát és bruttó összegét,
e) a kiadási tétel pénznemét, f) az ajánlat kiállításának dátumát,
g) az ajánlattevő vagy képviselőjének aláírását. (8) Elektronikus árajánlat (webáruház, elektronikus levél) esetén a (7) bekezdés g) pontjában meghatározott
követelményt nem kell alkalmazni, azonban ha az árajánlattevő az ajánlatát elektronikus levélben adta, az elektronikus
levél csatolmányainak is meg kell felelniük a (7) bekezdés a)–f) pontja szerinti követelményeknek. Az elektronikus
árajánlat akkor fogadható el, ha tartalmazza a webáruház honlap címét, illetve elektronikus levél esetén az
árajánlattevő elektronikus levél címét is. Elektronikus árajánlat esetén az árajánlattevő nem lehet természetes személy.
(9) Eltérően a Vhr. 31. § (1) bekezdés c) pontjától a szoftver licencek ellenértéke eszközként elszámolható kiadás.
(10) Amennyiben a pályázatban megfogalmazott tevékenység rendezvény megvalósítására irányul, a rendezvény keretén
belül végzett tereprendezésre a Vhr. 30. § (7) bekezdését nem kell alkalmazni, ha az építési tételek elszámolása ÉNGY
alapján történik. (11) E rendelet keretében benyújtott pályázatok esetében a marketing költségek nem tartoznak bele a Vhr. 31. §-ában
meghatározott egyéb elszámolható kiadások körébe, hanem önállóan elszámolhatók, amennyiben azt a célterület
lehetővé teszi. (12) A Vhr. 27. § (1) bekezdés g) pontjától eltérően a tradicionális eszköz beszerzése esetében egy árajánlat becsatolása
szükséges, amely árajánlat egyúttal igazolja, hogy az eszköz hordozza a megismertetni kívánt időszakban használt
eszköz formai és funkcionális jellemzőit. Az árajánlat becsatolása mellett az ügyfél nyilatkozik arról, hogy az árajánlat
alapján beszerzett tradicionális eszköz kereskedelmi forgalomban nem kapható.
5. § (1) Települési önkormányzat nem vehet igénybe támogatást a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
(a továbbiakban: Ötv.) 8. § (1) bekezdése szerinti helyi közszolgáltatások keretében az önálló települési
alapinfrastruktúra-fejlesztésre, így különösen a gázhálózat, az elektromos hálózat, az ivóvízhálózat,
a szennyvízhálózat, a csapadékvíz-elvezető rendszer, a tűzi-víz vezetékek, a tűzi-víz tárolók, az utak, a járdák, a vasutak,
az átereszek, a vízi létesítmények, a hulladékkezelő, az egyedi szennyvízelhelyezés, a hírközlési, informatikai hálózat
fejlesztésére. (2) Települési önkormányzat nem vehet igénybe támogatást az Ötv. 8. § (4) bekezdésében meghatározott, kötelezően
biztosítandó feladatok ellátását szolgáló épület, épületrész, eszköz és technológia fejlesztésére.
(3) Az ügyfél nem jogosult pályázat benyújtására arra a tevékenységre, beruházásra, vagy fejlesztésre, amelyre az
ügyfélnek elbírálatlan támogatási kérelme vagy jogerős támogatási határozata van az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból támogatható tevékenységre, beruházásra, vagy fejlesztésre vonatkozóan.
(4) Az ügyfél tanácsadást, tanulmánykészítést, oktatást, illetve képzést a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában
a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi
rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet 1. melléklete szerinti partnervállalkozásától vagy
kapcsolt vállalkozásától nem vehet igénybe. (5) A nem elszámolható kiadásokat a 2. melléklet tartalmazza.
6. § (1) Kizárólag olyan tevékenységre igényelhető támogatás, amely szerepel a fejlesztés megvalósulási helye szerint
illetékes LEADER HACS – legkésőbb a pályázat benyújtására nyitva álló időszak első napját megelőző 60. napon lezárt –
célterület katalógusában. (2) Támogatás az illetékes LEADER HACS célterület katalógusában meghatározott
a) támogatás-intenzitásra, b) maximális támogatási összegre, c) minimális támogatási összegre,
d) célterület specifikus alanyi és tárgyi feltételekre, e) elszámolható kiadásokra,
f) megvalósulás helyére, valamint g) a célterület adatlap „támogatás vehető igénybe” pontban felsorolt
vonatkozó feltételek együttes betartása mellett vehető igénybe. (3) Az egyes célterületek keretében megvalósuló tevékenységek vonatkozásában az elszámolható kiadások körét az
illetékes LEADER HACS célterület katalógusa határozza meg, azzal, hogy
a) az egyes jogcímeknél meghatározott elszámolható kiadások körét nem bővítheti, szűkítésre azonban van
lehetősége, továbbá b) meghatározhat ba) egy speciális kiadást,
bb) komplex fejlesztésnél maximum öt speciális kiadást, kivéve a működési költséget, amennyiben azt a
komplex fejlesztés alapjogcíme nem tartalmazza, bc) kisértékű fejlesztésnél maximum öt speciális kiadást, kivéve a működési költséget.
(4) A LEADER HACS a jogcímenként meghatározott támogatási intenzitásokat a célterület katalógusban pozitív irányba
nem módosíthatja, negatív irányba viszont eltérítheti. (5) A pályázathoz mellékelni kell – a Vhr.-ben előírtak mellett – az e rendeletben meghatározott, valamint az illetékes
LEADER HACS célterület katalógusában meghatározott mellékleteket. (6) Az ügyfélnek az e rendeletben és a LEADER HACS célterület katalógusában előírt jogosultsági feltételeknek a pályázat
benyújtásakor meg kell felelnie. (7) A pályázatban szereplő projekt megvalósítása a pályázat befogadását követően a pályázó saját felelősségére kezdhető
meg. (8) A benyújtott pályázatok értékelésénél a) a fejlesztés megvalósítási helye szerint illetékes LEADER HACS célterület katalógusában szereplő
célterület-specifikus pontozási szempontokat, továbbá b) amennyiben a pályázathoz pénzügyi tervet és üzleti tervet vagy működtetési és fenntarthatósági tervet is be kell
nyújtani, akkor azok értékelési szempontjait is figyelembe kell venni.
3. Célterületek meghirdetése 7. § (1) Az IH a pályázati felhívásban hirdeti meg a LEADER HACS-ok által jóváhagyott célterületeket.
(2) A pályázati felhívást az IH és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) a honlapján teszi
közzé. (3) Egy LEADER HACS egy pályázati időszakban összesen legfeljebb tíz célterületet, és azokon belül
a) kis értékű fejlesztések támogatására legfeljebb négy célterületet;
b) komplex fejlesztések támogatására legfeljebb két célterületet határozhat meg.
(4) A LEADER HACS célterületei vonatkozásában az igénybe vehető támogatás minimum és maximum összeghatárát
forintban határozza meg. (5) Kis értékű fejlesztésekre a LEADER HACS rendelkezésére álló LEADER fejlesztési forrásának legfeljebb 10%-a fordítható.
(6) A LEADER HACS célterület katalógusában az egyes jogcímek keretében meghatározott ügyfelek körén kívül a LEADER
HACS a célterület katalógusban nem határozhat meg további ügyfeleket, azonban a jogcímeknél meghatározott
ügyfélkört szűkítheti. 4. Kis értékű fejlesztések 8. § (1) A kis értékű fejlesztésre benyújtott pályázatok támogatása a LEADER HACS által kialakított célterületben
meghatározott jogosultsági kritériumok alapján, a Törvény 32. § (1) bekezdés
b) pontja szerint a célterületre meghatározott forrás kimerüléséig tart.
(2) A LEADER HACS által meghatározott LEADER célterületek tartalmazzák az elszámolható kiadások körét.
(3) Amennyiben a LEADER HACS a célterületben az egyes kiadási tételek tekintetében referencia árakat határoz meg,
az ügyfél az árajánlatos tételek esetében nem köteles árajánlatot benyújtani.
(4) Amennyiben a LEADER HACS nem határoz meg referenciaárat, az ügyfél köteles két árajánlatot beküldeni az
ÉNGY-ben vagy a Gépkatalógusban nem szereplő tételek vonatkozásában.
(5) A kis értékű fejlesztésekre benyújtott pályázatok esetében hiánypótlás nincs.
(6) Kis értékű fejlesztésekre vonatkozó célterületek kialakítására a 2. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott
jogcímek esetében van lehetőség. (7) Kis értékű fejlesztés nem valósítható meg komplex fejlesztés keretében.
(8) A kis értékű fejlesztések vonatkozásában megítélt támogatási összeg nem haladhatja meg
a) közösségi célú fejlesztés esetében az 1 000 000 forintot,
b) vállalkozás alapú fejlesztés esetében az 1 000 000 forintot,
c) rendezvény esetében a 250 000 forintot, d) képzés esetében a 250 000 forintot.
(9) A közösségi célú fejlesztés és a vállalkozási alapú fejlesztés keretében megvalósított kis értékű fejlesztés
vonatkozásában a) a Vhr. 31. §-ában meghatározott egyéb elszámolható kiadások nem elszámolható kiadásnak minősülnek,
b) a Vhr. 30. §-ában foglaltaknak megfelelő – a fejlesztési tevékenységhez kapcsolódóan új építmény, épület építése,
meglévő építmény, épület felújítása, bővítése, korszerűsítése, valamint épületgépészet kialakítása,
korszerűsítése, tereprendezés, parkosítás – költségtípusokat tekintve kizárólag a nem építési engedély köteles
tevékenységek támogathatóak. (10) A kis értékű fejlesztések esetében az e rendelet vonatkozó jogcímeiben meghatározott elszámolható kiadások
egymáshoz viszonyított arányára vonatkozó belső korlátokat és az elszámolható kiadások listáját nem kell alkalmazni,
valamint pénzügyi tervet nem kell csatolni. 5. LEADER Komplex Fejlesztés
9. § (1) A 2. § (1) bekezdésben meghatározott jogcímek mindegyike keretében lehetőség van komplex fejlesztés
támogatására vonatkozó célterület meghirdetésére. (2) A LEADER komplex fejlesztés jogcímre az az ügyfél nyújthat be pályázatot, aki a komplex fejlesztés alapját képező
jogcímben pályázat benyújtására jogosult, figyelemmel a LEADER HACS által kialakított célterületben előírtakra.
(3) A LEADER komplex fejlesztés célterület a 2. § (1) bekezdésben meghatározott jogcímek közül egy alapjogcímre épül,
amely kiegészíthető legfeljebb öt speciális kiadás típussal, amelyek nem lehetnek azonosak az azon jogcím keretében
elszámolható kiadás típusokkal, amelyhez a célterület besorolásra került.
(4) Az öt speciális kiadás típuson túl a LEADER komplex fejlesztés keretében meghirdetett célterületre teljesülnie kell azon
alapjogcímre vonatkozó egyéb szabályoknak, amelyhez a célterület besorolásra került.
(5) LEADER komplex fejlesztés keretében elszámolható a) a 2. § (1) bekezdésben meghatározott jogcímek szerinti kiadás, kivéve a működési költség, amennyiben az
alapjogcím nem tartalmazza, és b) a projekt megvalósítási helye szerinti illetékes LEADER HACS célterület katalógusában meghatározott öt speciális
kiadás. 6. Közösségi célú fejlesztések 10. § (1) Pályázat benyújtására jogosult a LEADER HACS illetékességi területéhez tartozó településen a pályázat benyújtásakor
működő a) települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat, a Ttv. 16. §-ában meghatározott önálló jogi
személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás, valamint a Ktt. alapján létrehozott többcélú kistérségi
társulás, amelynek a fejlesztéssel, tevékenységgel érintett település a tagja;
b) nonprofit szervezet; c) egyházi jogi személy; amennyiben a fejlesztés a közhasznú tevékenység ellátását segíti elő és a célterület katalógus is tartalmazza az adott
támogatható tevékenységet. (2) Az e jogcím keretében elszámolható kiadásokat a 4. melléklet határozza meg.
(3) A pályázatban önállóan csak a 4. melléklet a), b), d), e) és g) pontjában meghatározott elszámolható kiadások
szerepelhetnek. A 4. melléklet c), f) h), i), és j) pontjában meghatározott elszámolható kiadások csak a 4. melléklet a), b),
d), e) vagy g) pontjában szereplő kiadásokkal együtt támogathatóak.
(4) A 4. melléklet i) pontja szerinti működési kiadások a 3. melléklet alapján számolhatók el, ha a fejlesztés a LEADER HACS
által meghatározott közhasznú tevékenységre irányul és ha azokat a LEADER HACS az adott célterület vonatkozásában
elszámolhatóként határozza meg. A működési kiadások mértéke nem haladhatja meg
a) első évben a beruházás megvalósítása érdekében jóváhagyott elszámolható kiadás 5%-át, legfeljebb a bruttó
2 600 000 forintot; b) a második évben a beruházás megvalósítása érdekében jóváhagyott elszámolható kiadás 4%-át, legfeljebb a
bruttó 2 000 000 forintot; c) a harmadik évben a beruházás megvalósítása érdekében jóváhagyott elszámolható kiadás 3%-át, legfeljebb a
bruttó 1 600 000 forintot. (5) Működési támogatás igénybevételére irányuló kifizetési kérelmet a 4. melléklet a)–h) és j) pontjaiban meghatározott
fejlesztés utolsó kifizetési kérelmének benyújtási időpontjától kezdődően felmerült kiadásokra lehet benyújtani.
(6) Működési kiadásra vonatkozó kifizetési kérelem az utolsó beruházási kiadásra vonatkozó kifizetési kérelem
benyújtását követően nyújtható be. (7) E jogcím keretében a LEADER közösségi célú fejlesztés esetében
a) a Vhr. 20. § (3) bekezdésétől eltérően – ha az ügyfél működési támogatást is igénybe vesz – az utolsó kifizetési
kérelem benyújtása előtt kifizethető a támogatási határozattal jóváhagyott támogatási összeg 80%-át
meghaladó összeg; b) a Vhr. 23. § (1) bekezdés b) pontjától eltérően az üzemeltetési kötelezettség az utolsó beruházási kifizetési
kérelem benyújtásától számított öt évig tart; c) a Vhr. 23. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a beruházás vagy
fejlesztés tárgya – a fenntarthatóságának biztosítása érdekében – az üzemeltetési kötelezettség fenntartása
mellett bérbe adható; d) a Vhr. 20. § (4) bekezdésében foglaltakat – ha az ügyfél működési támogatást is igénybe vesz – az ügyfél külön
köteles teljesíteni a beruházási és a működési kiadások vonatkozásában.
(8) A támogatás mértéke az összes elszámolható kiadás 100%-a.
(9) A 4. melléklet a)–b) pontjaihoz kapcsolódó fejlesztések esetén a pályázathoz csatolni kell a tervezett fejlesztés
településen belüli elhelyezkedését bemutató térképrészletet. 7. Vállalkozási alapú fejlesztések
11. § (1) Pályázat benyújtására jogosult a LEADER HACS illetékességi területébe tartozó településen a pályázat
benyújtásakor a) működő mikro-, kis- és középvállalkozás, amennyiben nyilatkozik arról, hogy a megvalósítás helye szerint illetékes
LEADER HACS területén a pályázati felhívás megjelenését megelőzően – amennyiben az illetékes LEADER HACS
a vonatkozó célterületben erről eltérően nem rendelkezik – legalább 3 hónappal székhellyel, telephellyel vagy
fiókteleppel rendelkezett; b) induló mikro-, kis- és középvállalkozás, amennyiben LEADER HACS által meghatározott célterület induló
vállalkozások támogatására is irányul; c) lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező természetes személy, amennyiben vállalja, hogy a támogatás
megítélését követően az első kifizetési kérelem benyújtásának időpontjáig egyéni vállalkozóként nyilvántartásba
veteti magát; d) működő települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat, a Ttv. 16. §-ában meghatározott önálló
jogi személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás, valamint Ktt. alapján létrehozott többcélú kistérségi
társulás, amelynek a fejlesztéssel, tevékenységgel érintett település a tagja;
e) lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező mezőgazdasági őstermelő, amennyiben a pályázatban
meghatározott fejlesztés saját előállítású vagy helyi termék előállítására, feldolgozására, valamint piacra
jutásának elősegítését célzó tevékenységre irányul; f) székhellyel vagy telephellyel rendelkező egyházi jogi személy;
g) székhellyel vagy telephellyel rendelkező nonprofit szervezet, amennyiben a fejlesztés, a közhasznú
tevékenységektől eltérő feladat ellátását segíti elő. (2) Az (1) bekezdés c) pontjától eltérően az önálló tevékenységet végző magánszemély természetes személynek nem kell
vállalnia, hogy a támogatás megítélését követően az első kifizetési kérelem benyújtásának időpontjáig egyéni
vállalkozóként nyilvántartásba veteti magát. (3) Nem jogosult támogatásra a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó
EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti
alábbi tevékenységekhez kapcsolódó fejlesztés: a) NACE Rev. 2. B nemzetgazdasági ág – Bányászat, kifejtési tevékenység;
b) NACE Rev. 2. 47.30 gépjármű-üzemanyag kiskereskedelem; c) NACE Rev. 2. 46 nagykereskedelem (kivéve: jármű, motorkerékpár);
d) NACE Rev. 2. K nemzetgazdasági ág – Pénzügyi, biztosítási tevékenység;
e) NACE Rev. 2. L nemzetgazdasági ág – Ingatlanügyletek;
f) NACE Rev. 2. O Nemzetgazdasági ág – Közigazgatás, védelem; kötelező társadalombiztosítás;
g) NACE Rev. 2. P Nemzetgazdasági ág – Oktatás, kivéve 85.5 Egyéb oktatás;
h) NACE Rev. 2. 77.31 Mezőgazdasági gépkölcsönzés; i) NACE Rev. 2. 03.2 Halgazdálkodás;
j) NACE Rev. 2. 49 Szárazföldi, csővezetékes szállítás;
k) NACE Rev. 2. 50 Vízi szállítás; l) NACE Rev. 2. 51 Légi szállítás.
(4) Az e jogcím keretében elszámolható kiadásokat az 5. melléklet határozza meg.
(5) Pályázatban önállóan csak az 5. melléklet a), b), d), e) és g) pontjában meghatározott elszámolható kiadások
szerepelhetnek. Az 5. melléklet c), f), h) és i) pontjában meghatározott elszámolható kiadások csak az 5. melléklet a), b),
d), e) vagy g) pontjában szereplő kiadásokkal együtt támogathatóak.
(6) A támogatás mértéke, ha az ügyfél a fejlesztést
a) hátrányos helyzetű területen valósítja meg, akkor az összes elszámolható kiadás 65%-a;
b) nem hátrányos helyzetű területen valósítja meg, akkor az összes elszámolható kiadás 60%-a.
(7) Az 5. melléklet a)–b) pontjaihoz kapcsolódó fejlesztések esetén a pályázathoz csatolni kell a tervezett fejlesztés
megvalósulási helyének feltüntetésével kiegészített, a beruházás, fejlesztés településen belüli elhelyezkedését
bemutató térképrészletet. (8) A Vhr. 23. § (1) bekezdés b) pontjától eltérően az üzemeltetési kötelezettség az utolsó kifizetési kérelem benyújtásától
számított öt évig tart. (9) A Vhr. 23. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a beruházás, fejlesztés
tárgya – a fenntarthatóságának biztosítása érdekében – az üzemeltetési kötelezettség fenntartása mellett bérbe
adható. 8. LEADER rendezvény 12. § (1) Pályázat benyújtására a 2. § (2) bekezdésében meghatározott ügyfelek jogosultak.
(2) Nem vehető igénybe támogatás a) kizárólag egy adott gazdasági társaság érdekeinek és termékeinek bemutatását célzó (termékbemutató),
valamint b) politikai célú rendezvényekre. (3) A (2) bekezdés a) pontjában foglaltak alól kivételt képez a helyi termékek népszerűsítését szolgáló rendezvény.
(4) Az ügyfél köteles a) a rendezvényről az illetékes LEADER HACS-ot értesíteni, ezzel egyidejűleg a rendezvény témájának, helyszínének
és időpontjának a rendezvény megvalósítási időpontját megelőző 30. napig az illetékes LEADER HACS honlapján
történő közzétételéről gondoskodni, valamint b) a meghívót és a meghirdetés dokumentációját a rendezvény időpontját megelőzően legkésőbb 30 nappal az
MVH kirendeltségének, valamint az illetékes LEADER HACS-nak megküldeni.
(5) Az ügyfél a rendezvény megtartásáról köteles a rendezvény lezárást követően 10 napon belül írásbeli emlékeztetőt
készíteni és azt megküldeni az illetékes LEADER HACS-nak, valamint a kifizetési kérelemmel együtt benyújtani
az illetékes MVH kirendeltségnek. Az emlékeztető tartalmazza a) a rendezvény helyszínét, időpontját,
b) a célcsoport megjelölését, c) a rendezvény céljának és eredményének rövid bemutatását,
d) legalább 10 darab, a rendezvény főbb programjait és a rendezvényen elhelyezett arculati elemeket bemutató
dátumozott fotót, valamint e) az illetékes LEADER HACS-nak a rendezvényről való értesítését bizonyító dokumentumot.
(6) Amennyiben az ügyfél nem tesz eleget az (4) bekezdésben foglalt kötelezettségének, a jóváhagyott támogatás
mértékét az MVH 5%-kal csökkenti. (7) Amennyiben az ügyfél nem tesz eleget az (5) bekezdésben foglalt kötelezettségének, a kifizetési kérelem elutasításra
kerül. (8) Az e jogcím keretében elszámolható kiadásokat az 6. melléklet határozza meg.
(9) A 6. melléklet a) pont ah) és ai) alpontjában meghatározott kiadás, kiadás típusonként nem haladhatja meg a
6. melléklet alapján igényelt a) pont aa)–ag) alpontok alapján elszámolható kiadás összesített összegének 25%-át.
(10) A 6. melléklet b) pontjában meghatározott kiadás nem haladhatja meg a 6. melléklet a) pontjában igényelt
elszámolható kiadás összegének 30%-át. (11) A 6. melléklet c) pontjában meghatározott kiadás nem haladhatja meg a 6. melléklet a) pontjában igényelt
elszámolható kiadás összegének 20%-át. (12) A 6. melléklet d) pontjában meghatározott kiadás nem haladhatja meg a 6. melléklet a) pontjában igényelt
elszámolható kiadás összegének 20%-át. (13) A pályázatban önállóan csak a 6. melléklet a) pont aa)–ad) alpontjában meghatározott elszámolható kiadások
szerepelhetnek, a 6. melléklet a) pont ae)–ai) alpontjában, valamint b)–h) pontjában meghatározott elszámolható
kiadások csak a 6. melléklet a) pont aa)–ad) alpontjában szereplő kiadásokkal együtt támogathatók.
(14) Az e jogcím keretében támogatható rendezvény költségei között kizárólag azon szolgáltatások költségei
számolhatóak el, amelyeknek igénybevételére a rendezvény látogatói felé külön díjat a szolgáltatást nyújtó nem
számolt fel. 13. § (1) Az e jogcím keretében támogatható rendezvény, illetve rendezvénysorozat megvalósításának határideje a támogatási
határozat kézhezvételét követő 24 hónap. (2) A támogatás mértéke, ha az ügyfél
a) természetes személy, mikro-, kis- és középvállalkozás és a fejlesztést
aa) hátrányos helyzetű területen valósítja meg, akkor az összes elszámolható kiadás 65%-a;
ab) egyéb területen valósítja meg, akkor az összes elszámolható kiadás 60%-a;
b) települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat, önkormányzati társulás, egyházi jogi személy,
nonprofit szervezet, akkor az összes elszámolható kiadás 100%.
(3) A támogatás további feltétele, hogy az ügyfél a rendezvény helyén az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
(EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási
szabályainak megállapításáról szóló 2006. december 15-i 1974/2006/EK rendelet VI. melléklet 3.1., valamint a 4. pontja
szerinti szlogent, a LEADER HACS és az EU-logót, valamint az ÚMVP logóját (a továbbiakban együtt: arculati elemek)
feltüntesse. (4) Amennyiben az ügyfél a (3) bekezdésben foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, a támogatott tevékenységre
vonatkozó utolsó kifizetési kérelmének összege a támogatási határozattal jóváhagyott összeg 5%-ával csökkentésre
kerül. (5) A Vhr. 27. § (1) bekezdés g) pontjától eltérően a rendezvényen fellépő előadóművészek díjára vonatkozóan egy
árajánlat becsatolása szükséges. 9. LEADER képzés 14. § (1) Pályázat benyújtására és oktatás szervezésére a 2. § (2) bekezdésében meghatározott ügyfelek jogosultak.
(2) A 139/2008. (X. 22.) FVM rendelet és az ÚMVP III. tengelyes horizontális intézkedésekhez kötődő képzések
lebonyolításához támogatás nem nyújtható. (3) Az ügyfél köteles
a) az oktatás megvalósítását aa) legalább 10 darab dátumozott fotóval,
ab) jelenléti ívvel, ac) oktatási napló vezetésével, ad) képzési tematika elkészítésével
dokumentálni, illetve b) a résztvevők számára tanúsítványt, bizonyítványt, vagy oklevelet kiállítani.
(4) A kifizetési kérelemhez csatolni szükséges az addig lezajlott képzések vonatkozásában
a) a jelenléti ívet, b) a résztvevőkkel kötött megállapodások másolatát,
c) az oktatási napló másolatát, valamint d) a dátumozott fotókat, amelyek a képzés helyszínét, résztvevőit és a nyilvánosság tájékoztatását mutatják be.
(5) Amennyiben az ügyfél nem tesz eleget a (4) bekezdésben foglalt kötelezettségének, a kifizetési kérelem elutasításra
kerül. (6) A pályázathoz mellékelni kell a képző szerv által elkészített képzési ütemtervet.
(7) Az elszámolható kiadás legmagasabb összege nettó 25 000 Ft/résztvevő/nap. Egy napnak nyolc képzési óra
tekintendő, ennél rövidebb időtartam esetén időarányos összeg alkalmazandó. Egy képzési óra hossza legalább
45 perc. (8) A 2. § (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott ügyfél a résztvevőktől részvételi díjat vagy egyéb, képzéshez
kapcsolódó térítési díjat nem szedhet. (9) A 2. § (2) bekezdés a) és e) pontjában szereplő ügyfél esetében az elszámolható kiadás csökken a beszedett részvételi
díj összegével. (10) Nem nyújtható támogatás a képzésen résztvevők étkezési- (kivéve az oktatás ideje alatt biztosított étel-,
italfogyasztás), szállás- és a képzés helyszínére való oda- és visszautazása költségeinek térítéséhez vagy a pótló-, illetve
javítóvizsga díjához. (11) A képzésről az oktatás szervezőjének és a résztvevőnek megállapodást kell kötnie, amelyben kötelező feltüntetni
a) a felek nevét és személyes adatait, b) a képzés témáját, időpontját, időtartamát, és
c) a képzési órák számát. 15. § (1) Az e jogcím keretében elszámolható kiadásokat a 7. melléklet határozza meg.
(2) A 7. melléklet a) pont ai) alpontjában meghatározott kiadás nem haladhatja meg a 7. melléklet alapján igényelt a) pont
aa)–ah) alpontja alapján elszámolható kiadás összesített összegének 20%-át.
(3) A pályázatban önállóan csak a 7. melléklet a) pont aa), illetve ad)–ah) alpontjában meghatározott elszámolható
kiadások szerepelhetnek. A 7. melléklet a) pont ai) alpontjában és b)–e) pontjában meghatározott elszámolható
költségek csak a 7. melléklet a) pont aa), és ad)–ae) alpontjában szereplő kiadások valamelyikével együtt
támogathatók. A 7. melléklet a) pont ab), ac), és ai) alpontjaiban meghatározott kiadások csak abban az esetben
támogathatók, ha e pontokon kívül legalább még egy, a 7. melléklet a) pontjában szereplő kiadás is elszámolásra kerül.
(4) Az ügyfél köteles a képzés témáját, helyszínét és időpontját a képzés megvalósítási időpontját megelőző 20. napig
az illetékes LEADER HACS honlapján közzétetetni, valamint az illetékes MVH kirendeltségnek megküldeni. Több
képzési napból álló képzés esetén az összes képzési nap tervezett dátumát egyidejűleg is be lehet jelenteni.
(5) Amennyiben az ügyfél nem tesz eleget a (4) bekezdésben foglalt kötelezettségének, a jóváhagyott támogatás
mértékét az MVH 5%-kal csökkenti. (6) A támogatás mértéke a 13. § (2) bekezdésben foglaltak szerint alakul.
(7) Az e jogcím keretében támogatható képzés megvalósításának határideje a támogatási határozat kézhezvételét követő
18 hónap. (8) A támogatás további feltétele, hogy az ügyfél a képzés helyén az arculati elemeket feltüntesse.
(9) Amennyiben az ügyfél nem tesz eleget az (8) bekezdésben foglalt kötelezettségének, a jóváhagyott támogatás
mértékét az MVH 5%-kal csökkenti. 10. LEADER tanulmányok
16. § (1) A LEADER tanulmányok jogcím keretében a LEADER HACS területén megvalósuló, stratégiájának megvalósítását
elősegítő tanulmányok elkészítésére vehető igénybe támogatás. (2) Az e jogcím keretében elszámolható kiadásokat a 8. melléklet határozza meg.
(3) A tanulmányhoz mellékelni kell a 10. melléklet szerinti nyilatkozatot a tanulmány eredetiségéről.
(4) A tanulmány formai és tartalmi követelményeit a 11. melléklet tartalmazza.
(5) A pályázat benyújtására a 2. § (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott ügyfelek jogosultak, amennyiben
a) a tanulmány témáját tekintve legalább három, igazolható szakmai referenciát a pályázathoz csatolnak, amely
tartalmazza a referenciában szereplő tanulmányok címét, a megbízókat, a tanulmányok elkészítésének dátumát,
valamint a tanulmányok elérési helyét; b) a pályázat benyújtásával vállalják, hogy a tanulmány által érintett vidéki szereplők bevonásával készítik el a
pályázat tárgyát képező tanulmányt vagy a tanulmány által érintett vidéki szereplők részére a tanulmányt a HACS
honlapján is közzétett időpontban rendezett nyilvános fórumon bemutatják; és
c) vállalják, hogy az elkészült tanulmányt az illetékes HACS-nak megküldik a honlapján történő közzététel céljából.
(6) Az elszámolható kiadások mértéke nem haladhatja meg a nettó 1 000 000 forintot.
(7) A támogatás mértéke, az összes elszámolható kiadás
a) 85%-a, ha hátrányos helyzetű területen, b) 80%-a, ha egyéb területen
készül el a tanulmány. (8) A tanulmány elkészítésének határideje a támogatási határozat kézhezvételét követő 12 hónap.
(9) Az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell az elkészült tanulmányt.
11. LEADER térségen belüli együttműködés 17. § (1) A LEADER térségen belüli együttműködés keretében az illetékes LEADER HACS LEADER tervében meghatározott
fejlesztési elképzelésekhez kapcsolódó, térségen belüli együttműködések ösztönzésére vehető igénybe támogatás.
Az e jogcím keretében tervezett együttműködések, tevékenységek a LEADER HACS illetékességi területén
valósulhatnak meg, kivételt képez ez alól, amikor az együttműködés keretében az együttműködő partnerek célja az
ország területén belüli közös megjelenés vagy tapasztalatszerzés. (2) Pályázat benyújtására a 2. § (2) bekezdésében meghatározott ügyfelek jogosultak.
(3) Az e jogcím keretében elszámolható kiadásokat a 9. melléklet határozza meg
(4) A 9. melléklet b) pont bc) alpontjában meghatározott kiadás nem haladhatja meg a 9. melléklet b) pont
bb)–bc) alpontja nélküli elszámolható kiadás 40%-át. (5) A 9. melléklet b) pont bb) alpontjában meghatározott kiadás nem haladhatja meg a 9. melléklet b) pont
bb)–bc) alpontja nélküli elszámolható kiadás 40%-át. (6) A 9. melléklet a) pont ag) alpontjában, a b) pont bi) alpontjában és az e) pont ed) alpontjába meghatározott kiadás
vonatkozásában elszámolt költség nem haladhatja meg a 9. melléklet alapján, ezen költségek nélküli számolt
elszámolható kiadás 20%-át. (7) A 9. melléklet f) pontjában meghatározott kiadás nem haladhatja meg a 9. melléklet a) pontjában igényelt
elszámolható kiadás összegének 20%-át. (8) A pályázatban önállóan csak a 9. melléklet a)–d) pontjában meghatározott elszámolható kiadások szerepelhetnek.
A 9. melléklet e), f), g) és h) pontjában meghatározott elszámolható kiadások csak a 9. melléklet a)–d) pontjában
szereplő költségek valamelyikével együtt támogathatók. 18. § (1) A 139/2008. (X. 22.) FVM rendelet és az ÚMVP III. tengelyes horizontális intézkedésekhez kötődő képzések
lebonyolításához támogatás nem nyújtható. (2) A térségen belüli együttműködés keretében megszervezett képzések vonatkozásában az ügyfél köteles a képzés
témáját, helyszínét és időpontját a képzés megvalósítási időpontját megelőző 20. napig az illetékes LEADER HACS
honlapján közzétetetni, valamint az illetékes MVH kirendeltségnek megküldeni. Több képzési napból álló képzés
esetén az összes képzési nap tervezett dátumát egyidejűleg is be lehet jelenteni.
(3) Amennyiben az ügyfél nem tesz eleget az (2) bekezdésben foglalt kötelezettségeinek, akkor a jóváhagyott támogatás
mértékét az MVH 5%-kal csökkenti. (4) A térségen belüli együttműködés keretében megszervezett képzésről az oktatás szervezőjének és a résztvevőnek
megállapodást kell kötnie, amelyben kötelező feltüntetni a) a felek nevét és személyes adatait,
b) a képzés témáját, időpontját, időtartamát, és c) a képzési órák számát.
(5) A térségen belüli együttműködés keretében megrendezésre kerülő képzés vonatkozásában:
a) az ügyfél az oktatás megvalósítását köteles aa) legalább 10 darab dátumozott fotóval, jelenléti ívvel, oktatási napló vezetésével, képzési tematika
elkészítésével dokumentálni, illetve ab) a résztvevők számára tanúsítványt, bizonyítványt, vagy oklevelet kiállítani;
b) az elszámolható kiadás legmagasabb összege nettó 25 000 Ft/résztvevő/nap;
c) nem nyújtható támogatás a képzésen résztvevők étkezési- (kivéve az oktatás ideje alatt biztosított étel-,
italfogyasztás), szállás- és a képzés helyszínére való oda- és visszautazása költségeinek térítéséhez vagy a pótló-,
illetve javítóvizsga díjához. (6) Az (5) bekezdés b) pontja esetében egy napnak nyolc képzési óra tekintendő. Ennél rövidebb időtartam esetén
időarányos összeg alkalmazandó. Egy képzési óra legalább 45 perc.
(7) A kifizetési kérelemhez csatolni szükséges az addig lezajlott képzések vonatkozásában
a) a jelenléti ívet, b) a résztvevőkkel kötött megállapodások másolatát,
c) az oktatási napló másolatát, valamint a d) dátumozott fotókat, amelyek a képzés helyszínét, résztvevőit és a nyilvánosság tájékoztatását mutatják be.
(8) Amennyiben az ügyfél nem tesz eleget a (7) bekezdésben foglalt kötelezettségének, a kifizetési kérelem elutasításra
kerül. (9) Képzés esetében a pályázathoz mellékelni kell a képző szerv által elkészített képzési ütemtervet.
(10) A résztvevők számára a képzés ingyenes. (11) A térségen belüli együttműködés keretében megszervezett rendezvény vonatkozásában nem vehető igénybe
támogatás a) olyan rendezvényre, amely kizárólag egy adott gazdasági társaság érdekeit szolgálja, termékeinek bemutatását
célozza (termékbemutató); b) politikai célú rendezvényre. (12) A (11) bekezdés a) pontjában foglaltak alól kivételt képez a helyi termékek népszerűsítését szolgáló rendezvény.
(13) A támogatás további feltétele, hogy az ügyfél a rendezvény helyén az arculati elemeket feltüntesse.
(14) Amennyiben az ügyfél a (13) bekezdés szerinti kötelezettségének nem tesz eleget, akkor a támogatott tevékenységre
vonatkozó utolsó kifizetési kérelem összege a támogatási határozattal jóváhagyott összeg 5%-ával csökkentésre kerül.
(15) A Vhr. 27. § (1) bekezdés g) pontjától eltérően a rendezvényen fellépő előadóművészek díjára vonatkozóan egy
árajánlat becsatolása szükséges. (16) A térségen belüli együttműködés keretében megszervezett rendezvény vonatkozásában az ügyfél köteles
a) a rendezvény témáját, helyszínét és időpontját a rendezvény megvalósítási időpontját megelőző 30. napig
az illetékes LEADER HACS honlapján közzétetetni, valamint, b) a meghívót és a meghirdetés dokumentációját a rendezvény időpontját megelőzően legkésőbb 20 nappal
az illetékes MVH kirendeltségnek megküldeni. (17) Az ügyfél a rendezvény megtartásáról köteles a rendezvény lezárását követően 10 napon belül írásbeli emlékeztetőt
készíteni és azt megküldeni az illetékes LEADER HACS-nak, valamint a kifizetési kérelemmel együtt benyújtani az
illetékes MVH kirendeltségnek. Az emléketető tartalmazza a) a rendezvény helyszínét, időpontját, a célcsoport megjelölését, a rendezvény céljának és eredményének rövid
bemutatását, b) az illetékes LEADER HACS-nak a rendezvényről való értesítését bizonyító dokumentumot,
c) legalább 10 darab, a rendezvény főbb programjait és a rendezvényen elhelyezett arculati elemeket bemutató
dátumozott fotót. (18) Amennyiben az ügyfél nem tesz eleget a (16) bekezdésben foglalt kötelezettségének, a jóváhagyott támogatás
mértékét az MVH 5%-kal csökkenti. (19) Amennyiben az ügyfél nem tesz eleget a (17) bekezdésben foglalt kötelezettségeinek a kifizetési kérelem elutasításra
kerül. (20) A jogcím keretében támogatható rendezvény költségei között kizárólag azon, a rendezvény keretében nyújtott
szolgáltatások költségei számolhatóak el, amelyeknek igénybevételére a rendezvény látogatói felé külön díjat a
szolgáltatást nyújtó nem számolt fel. 19. § (1) A LEADER térségen belüli együttműködés eredményes irányításának biztosítása érdekében az elérendő célokat
az irányítással, a koordinálással, a nyomon követéssel és az értékeléssel kapcsolatos felelősség megosztásának módját
egy hivatalos együttműködési megállapodásban kell rendezni. (2) Az együttműködési megállapodás egy, a résztvevő szervezetek között létrejött, tartalmilag kötött dokumentum.
(3) Az együttműködési megállapodás abban az esetben fogadható el, ha legalább az alábbiakat egyértelműen
tartalmazza: a) a partnerek írásos kötelezettségvállalását, feltüntetve a koordináló szervezet (a pályázatot benyújtó potenciális
kedvezményezett) és a partner nevét és címét; b) az együttműködési projekt részletes leírását, feltüntetve:
ba) a projekt céljait, bb) az azok eléréséhez végrehajtani kívánt intézkedéseket,
bc) a potenciális kedvezményezetteket, bd) az egyes partnereknek a projekt megszervezésében és végrehajtásában betöltött szerepét (adott esetben
az egyes műveletek végrehajtására felhatalmazott technikai szervezetek nevét),
be) a projekt megszervezését és nyomon követését szolgáló intézkedéseket,
bf) a többoldalú projekttől várt eredményeket; c) az együttműködés tervezett teljes költségvetését;
d) egy indikatív ütemtervet, mely tartalmazza a projekt főbb mérföldköveit és a projekt részeinek megvalósításához
szükséges időtartamot; e) ha a partnerek úgy kívánják, további szervezetek részére megengedő záradékot;
f) a megállapodás módosítását lehetővé tevő eljárást. (4) A pályázathoz mellékelni kell az együttműködésben részt vevő szervezetek között létrejött együttműködési
megállapodás másolatát. (5) A támogatás mértéke, ha az ügyfél
a) természetes személy, mikro, kis- és középvállalkozás és a fejlesztést
aa) hátrányos helyzetű területen valósítja meg, akkor az összes elszámolható kiadás 65%-a;
ab) egyéb területen valósítja meg, akkor az összes elszámolható kiadás 60%-a;
b) települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat, önkormányzati társulás, akkor az összes
elszámolható kiadás 100%-a; c) egyházi jogi személy, nonprofit szervezet, akkor az összes elszámolható kiadás 100%-a.
(6) Az e jogcím keretében megvalósuló projektek megvalósításának határideje a támogatási döntés kézhezvételét követő
24 hónap. 12. A pályázat benyújtása 20. § (1) A pályázatokat 2011. szeptember 30. és október 31. között elektronikus úton, az ügyfélkapun keresztül az MVH által
rendszeresített és honlapján közzétett formanyomtatványon kell az MVH-hoz benyújtani. A pályázathoz csatolandó
dokumentumokat szkennelt formában kell csatolni a pályázathoz. (2) Amennyiben az ügyfél a pályázat benyújtásához a területileg illetékes LEADER HACS munkaszervezetét kívánja
igénybe venni technikai közreműködőként, köteles a) az ilyen irányú igényt a pályázat benyújtására rendelkezésre álló időszak kezdő dátumát megelőzően legalább
20 nappal a technikai közreműködést végző LEADER HACS munkaszervezet felé írásban jelezni a pályázat
benyújtásához időpont-egyeztetés céljából, b) a technikai közreműködést végző LEADER HACS munkaszervezettel, annak írásos visszaigazolása alapján,
egyeztetett időpontban a pályázat benyújtása céljából a technikai közreműködést végző LEADER HACS
munkaszervezetnél megjelenni, valamint c) a technikai közreműködést végző LEADER HACS munkaszervezetet az egyeztetett időpontban beálló változásról
a pályázat benyújtására egyeztetett időpontot megelőzően legkésőbb 5 nappal értesíteni, mely kötelezettsége
elmulasztása esetén elveszti a jogot a LEADER HACS munkaszervezet a pályázat benyújtásához technikai
közreműködőként való igénybevételére. (3) A technikai közreműködő igénybevételét az erre rendszeresített nyomtatványon az MVH-nak be kell jelenteni.
A bejelentésről szóló nyomtatványt a pályázat benyújtásával egyidejűleg kell – elektronikusan, valamint postai úton,
vagy személyesen – az MVH-nak benyújtani, továbbá papíralapon, az ügyfél és a technikai közreműködő által aláírt
formában is meg kell őrizni. Bejelentés hiányában a technikai közreműködő eljárása érvénytelen.
(4) A technikai közreműködő útján történő pályázatbenyújtás tényét dokumentálni kell. A dokumentálás módja,
a benyújtott és az elektronikus felületen KR dokumentumként elérhető pályázat két példányban történő kinyomtatása
és a kinyomtatott dokumentumok pályázat adatokat lezáró utolsó oldalának az ügyfél és a technikai közreműködő
általi aláírása, valamint a többi oldal mindkét fél általi szignálása. Az ügyfél egy általa aláírt nyilatkozatban is
elismerheti, hogy a feltöltött KR dokumentum adattartalmát ismeri és azzal egyetért. A kinyomtatott pályázati
dokumentum vagy nyilatkozat egy példányát a technikai közreműködést ellátó szervezet, másik példányát az ügyfél
köteles megőrizni és azt az MVH felhívására a technikai közreműködést ellátó szervezet vagy az ügyfél köteles
bemutatni. (5) A technikai közreműködés megszüntetését az erre rendszeresített nyomtatványon az ügyfél és a technikai
közreműködést ellátó szervezet köteles bejelenteni az MVH-nak. A megszüntetés bejelentéséről szóló nyomtatványt a
technikai közreműködést ellátó szervezetnek elektronikus úton kell elküldenie az MVH részére, az ügyfélnek
– aláírásával ellátva – postai úton vagy személyesen kell benyújtania a lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes MVH
megyei kirendeltségre. Bejelentés hiányában a technikai közreműködés megszüntetése érvénytelen.
(6) A technikai közreműködő nem vehet részt az általa közreműködőként benyújtott pályázat további bírálatában.
(7) Amennyiben az ügyfél az MVH döntése ellen fellebbezést nyújt be, a fellebbezéshez kötelező mellékletként csatolni
kell a megőrzésre köteles dokumentumot. (8) A pályázathoz mellékelni kell
a) települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat, illetve önálló jogi személyiséggel rendelkező
önkormányzati társulás ügyfél esetén az érintett önkormányzat képviselő-testületének vagy társulási tanácsának
a támogatási kérelemben szereplő cél megvalósításáról szóló határozatának kivonatát;
b) nonprofit szervezet ügyfél esetén 30 napnál nem régebbi bírósági kivonatot;
c) egyházi jogi személy ügyfél esetén a felettes egyházi szerv vagy az egyházi főhatóság által kiadott, az egyházi jogi
személyiséget tanúsító okirat hiteles másolatát; d) a Vhr. 27. § (1) bekezdés h) pontjától eltérően pénzügyi tervet
da) a LEADER vállalkozási alapú fejlesztés és db) a LEADER közösségi célú fejlesztés
jogcím keretében, ha a kérelmezett támogatás összege az 5 000 000 forintot nem haladja meg, kivéve a kis értékű
célterületeket; e) a Vhr. 27. § (1) bekezdés i) pontjától eltérően, ha az ügyfél
ea) természetes személy, mikro-, kis- és középvállalkozás, pénzügyi és üzleti tervet,
eb) települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat, önálló jogi személyiséggel rendelkező
önkormányzati társulás, egyházi jogi személy vagy nonprofit szervezet, pénzügyi, valamint működtetési és
fenntarthatósági tervet a LEADER vállalkozási alapú és a LEADER közösségi célú fejlesztés keretében benyújtott pályázathoz, ha a
kérelmezett támogatás összege az 5 000 000 forintot meghaladja;
f) az 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó szervezetek esetében az ügyfél által
fa) az adott pénzügyi évben, valamint fb) az előző két pénzügyi évben
igénybe vett de minimis támogatásról szóló nyilatkozatot; g) természetes személy ügyfél esetében a lakcímet igazoló hatósági igazolvány egyszerű másolatát;
h) az értékeléshez a pályázati felhívásban meghatározott egyéb igazolásokat, nyilatkozatokat, dokumentumokat;
i) a LEADER HACS HBB-je által kiállított, a pályázat HVS-hez való illeszkedését tanúsító nyilatkozatot;
j) a LEADER HACS által a vonatkozó célterületben előírt csatolandó mellékleteket;
k) vállalkozási alapú fejlesztés vonatkozásában mikro- kis- és középvállalkozás esetén nyilatkozat arról, hogy a
megvalósítás helye szerint illetékes LEADER HACS területén a pályázati felhívás megjelenését legalább
3 hónappal – amennyiben az illetékes LEADER HACS a vonatkozó célterületben erről eltérően nem rendelkezik –
megelőzően székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel rendelkezett. (9) A (8) bekezdés i) pontja szerinti tanúsító nyilatkozatot a HBB a pályázati felhívásban meghatározott eljárás alapján
állítja ki a HVS illeszkedésről. (10) Az IH a HBB eljárás során alkalmazandó formanyomtatványokat IH közleményben a saját honlapján teszi közzé.
(11) Létesítő okirattal nem szükséges igazolni a közhasznú tevékenység ellátását
a) egyházi jogi személy, b) települési önkormányzat, c) települési kisebbségi önkormányzat,
d) Ttv.-ben meghatározott önálló jogi személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás,
e) a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló törvény alapján létrehozott többcélú
kistérségi társulás, valamint f) nonprofit szervezet vonatkozásában. (12) A pénzügyi terv az 1. melléklet szerinti pénzügyi pontozási szempontok alapján kerül értékelésre.
13. A pályázat elbírálása 21. § (1) A pályázatok elbírálása a Törvény III–IV. fejezete alapján történik.
(2) A pályázat bírálata folyamatában az MVH és az illetékes LEADER HACS között létrejött delegálási szerződés szerint
a) az illetékes LEADER HACS által a célterület katalógusában szereplő, a projekttel érintett célterületre
meghatározott célterület-specifikus pontozási szempontok szerint végzett értékelés, valamint amennyiben az
adott pályázatra az vonatkozik, a pénzügyi és üzleti terv vagy működtetési és fenntarthatósági terv értékelése
alapján, továbbá b) a LEADER HACS által felállított rangsor figyelembevételével
a rendelkezésre álló keret alapján az MVH hozza meg a támogatási döntést a Törvény 32. § (1) bekezdés c) pontja
szerint. (3) Delegálási szerződés hiányában a) az illetékes LEADER HACS célterület katalógusában szereplő, a fejlesztéssel, tevékenységgel érintett célterületre
meghatározott célterület-specifikus pontozási szempontok, valamint amennyiben az adott pályázatra az
vonatkozik, a pénzügyi és üzleti terv vagy működtetési és fenntarthatósági terv alapján történő értékeléssel,
b) rangsorolást követően a rendelkezésre álló keret alapján az MVH hozza meg a támogatási döntést.
(4) Kis értékű célterületre benyújtott pályázat esetében az MVH hozza meg a támogatási döntést a Törvény 32. §
(1) bekezdés b) pontja szerint a pályázatok benyújtási sorrendje, valamint az adott célterületre rendelkezésre álló keret
alapján. 14. A kifizetési kérelem benyújtása 22. § (1) A kifizetési kérelmet a Vhr. 16/B. § szerinti időszakokban elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével előállított
elektronikus űrlapon, ügyfélkapun vagy postai úton keresztül az MVH regionális kirendeltségéhez kell benyújtani.
A kérelemhez csatolandó dokumentumokat szkennelés útján előállított formában kell csatolni a pályázathoz.
(2) Egy ügyfél a) a fejlesztési támogatás igénybevétele érdekében évente kettő,
b) a működési kiadás igénybevétele érdekében évente négy
kifizetési kérelem benyújtására jogosult. (3) A Vhr. 8. § (2) bekezdésétől eltérően egy ügyfél egy kifizetési kérelem benyújtási időszakban egy célterületre egy
kifizetési kérelmet nyújthat be. (4) Természetes személy ügyfél esetén az első kifizetési kérelemhez csatolni kell az adóbejelentkezési lap másolatát.
15. A támogatási keretösszeg 23. § A területileg illetékes LEADER HACS célterületeire vonatkozó keretösszeg a pályázati felhívásban kerül meghirdetésre.
16. Jogkövetkezmények 24. § (1) Az illetékes LEADER HACS területére a Törvényben, a Vhr.-ben, e rendeletben, valamint a LEADER HACS célterület
katalógusában meghatározott speciális jogkövetkezményeket kell alkalmazni. (2) Ha a LEADER HACS célterületében jogkövetkezmény nincs meghatározva, a LEADER HACS által meghatározott
pontozási szempontok tekintetében vállalt kötelezettség nem teljesítése esetén, amennyiben a nem teljesítés
pontszámvesztést eredményezne, az ügyfél az adott értékelési szempont vonatkozásában pontonként a jóváhagyott
támogatási összeg 2%-ának megfelelő összeget köteles visszafizetni. (3) A Vhr. 35. § (1) bekezdésében foglalt kizárás jogkövetkezménye helyett valamennyi kifizetési határozattal jóváhagyott
támogatás – amennyiben kifizetési kérelem alapján eljárás van folyamatban, úgy az annak során, a kapcsolódó
ellenőrzések alapján jóváhagyható támogatás összegét is figyelembevéve – kumulált összegét 20%-kal csökkenteni
kell, ha az ügyfél a támogatási határozattal jóváhagyott elszámolható kiadások összegének 50%-át teljesíti, de nem éri
el az összeg 80%-át. 17. Záró rendelkezések 25. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépését megelőzően benyújtott pályázatok és azok alapján fennálló támogatási jogviszonyok
tekintetében az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Helyi Vidékfejlesztési Stratégiák LEADER
fejezetének végrehajtásához nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 122/2009. (IX. 17.) FVM rendelet
előírásait kell alkalmazni. 26. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 61. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapítja meg. 27. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez 2011-től nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 44/2011. (V. 26.) VM rendelet [a továbbiakban: 44/2011. (V. 26.) VM rendelet]
4. mellékletének címe helyébe a következő rendelkezés lép:
„A turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez nyújtott támogatás esetén a fejlesztéssel érintett települések (5000 fő
lakosságszám vagy 100 fő/km2 népsűrűség alatti települések kül- és belterületei kivéve a Budapest agglomerációjához
tartozó településeket, a városi ranggal rendelkező településeket, valamint a kistérségi központokat).”
(2) A 44/2011. (V. 26.) VM rendelet 1. melléklet I–II. pontja és III. pont A) alpontja helyébe a 14. melléklet lép.
28. § A 44/2011. (V. 26.) VM rendelet a következő 17/A. §-sal egészül ki:
„17/A. § E rendeletnek az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Helyi Vidékfejlesztési Stratégiák LEADER
fejezetének végrehajtásához 2011-től nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 76/2011. (VII. 29.)
VM rendelettel (a továbbiakban: 1. módosító rendelet) megállapított 1. melléklet I–II. pontját és III. pont A) alpontját
az 1. módosító rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.”
29. § (1) A LEADER Helyi Akciócsoportok működéséről szóló 54/2011. (VI. 10.) VM rendelet [a továbbiakban: 54/2011. (VI. 10.)
VM rendelet] 6. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„6. § (1) A LEADER HACS rendelkezésére álló forrását az IH közleményben teszi közzé.
(2) A LEADER HACS által az adott évre tervezett működési forrás fel nem használt része az IH-nak való bejelentést és
annak jóváhagyását követően a következő működési évre átcsoportosítható.”
(2) Az 54/2011. (VI. 10.) VM rendelet 11. § (4) bekezdésében a „a 2., 4–5. mellékletben” szövegrész helyébe a „az IH
közleményben” szöveg lép. (3) Hatályát veszti az 54/2011. (VI. 10.) VM rendelet
a) 1. § 14. pontjában a „jogi személyiségű” szövegrész,
b) 3. § (2) bekezdés c) pontja, c) 13. § (1) bekezdés a) pont ac) alpontja, valamint a
d) 2., 4., 5., 6. melléklete. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
25/2013. (VI. 12.) KüM közleménye a Magyar Köztársaság Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodást módosító megállapodás kihirdetéséről szóló 77/2011. (V. 6.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 77/2011. (V. 6.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2011. május 6-i, 48. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság
Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési
keretprogram kialakításáról szóló megállapodás 11. Cikk c) pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Szerződő Felek diplomáciai úton átadott jegyzékben tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső törvényi előírásaiknak. A jelen Megállapodás a fent említett jegyzékek közül az
utóbbi kézhezvételének napján lép hatályba.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2011. június 28.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2011. június 28.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 77/2011. (V. 6.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdésével megállapítom, hogy a
Magyar Köztársaság Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi
együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodást módosító megállapodás kihirdetéséről szóló
77/2011. (V. 6.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2011. június 28-án, azaz kettőezer-tizenegy június huszonnyolcadikán
hatályba lépett.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
352/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Bencze József rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország szkopjei nagykövetségének a  vezetésére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarország
manilai nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2016. február 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
82/2011. (HK 1/2012.) HM FHH intézkedése az „AN/PRC-152(C) többsávos kézi rádió Kezelési Utasítás” című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§ (2) bekezdése, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján az „AN/PRC-152(C) többsávos kézi rádió
Kezelési Utasítás” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség
AN/PRC-152(C) többsávos rádió berendezéseket üzemeltető szervezeteire terjed ki.
2. Az „AN/PRC-152(C) többsávos kézi rádió Kezelési
Utasítás” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt az AN/PRC-152(C) többsávos rádió berendezéseket alkalmazó, üzemeltető, karbantartó katonai
szervezetek mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói
állománya részletesen, a logisztikai szakbeoszlást ellátó
állomány a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Keszthelyi Gyula s. k.,
főigazgató


text:
83/2009. (IX. 3.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkot mány elle nességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány alapján – dr. Bragyova András, dr. Paczolay Péter és dr. Trócsányi László alkotmánybírák különvéleményével – meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság a Magyar Köztársaság ügyészségéről szóló 1972. évi V. törvény 14. § (3) bekezdése
alkot mány elle nességének megállapítása és megsemmisítése iránt benyújtott indítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó a Magyar Köztársaság ügyészségéről szóló 1972. évi V. törvény (a továb biak ban: Ütv.) 14. §
(3) bekezdése alkot mány elle nességének megállapítását és megsemmisítését kezdeményezte arra hivatkozással, hogy
az sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében szabályozott jogállamiságból folyó jogbiztonság követelményét.
Álláspontja alátámasztására hivatkozik az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) AB határozatában a jogerő alkotmányos
jelentőségével kapcsolatos, valamint a 2/2000. (II. 25.) AB határozatában az Ütv. korábban hatályos 14. §
(3) bekezdésének alkotmányosságának elbírálása során tett megállapításaira. A 2/2000. (II. 25.) AB határozat alapján az
indítványozó arra a következtetésre jut: „(...) hogy az Alkotmánybíróság az alkot mány elle nesség vizsgálata során külön
hangsúlyt helyezett a törvényes garanciák érvényesülésére, mely szerint bizonyos határidő leteltével ne legyen
lehetőség a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogok védelme érdekében a határozat megsemmisítésére és
megváltoztatására. Az akkor hatályos jogszabály alapján ennek a törvényes garanciának az időbeli mértékét az
Alkotmánybíróság egy évben – nem kettő, nem három vagy több évben – látta meg valósulni.” Az indítványban
kifejtett álláspont szerint azzal, hogy az Ütv. 14. § (3) bekezdését a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továb biak ban: Ket.) 176. § (2) bekezdése módosította és ezt az
egyéves határidőt háromszorosára emelte, az Alkotmánybíróság által megkövetelt törvényes garanciák és
biztosítékok nem érvényesülnek. Ezért az Ütv. 14. § hatályos (3) bekezdése sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében
meghatározott jogállamiság jogbiztonság követelményét.
Az indítvány alapjául szolgáló, ott ismertetett konkrét közigazgatási ügyben a megyei főügyészség másfél év elteltével
nyújtott be óvást az indítványozó földtulajdonosi közösség vadászterületének kialakításáról szóló jogerős
közigazgatási határozat ellen. Az indítványozó szerint az egy éven túl benyújtott ügyészi óvás következtében az
érintettek tulajdonosi jogaiból eredő kötelezettségeinek teljesítése, ille tő leg tulajdonosi jogaik érvényesítése került
veszélybe. Ezért az Ütv. vitatott szabálya sérti az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében szabályozott tulajdonhoz való
jogot is.
II. Az Alkotmánybíróság a következő jogszabályi rendelkezések alapján hozta meg döntését:
1. Az Alkotmánynak az indítványozó által felhívott rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”
2. Az Ütv.-nek az indítványozó által vitatott szabálya:
„14. § (3) Ha az ügyész az óvást egyedi ügyben hozott jogerős rendelkezés ellen annak közlését követő három éven túl
nyújtja be, az óvás folytán tett intézkedés jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokat nem sérthet.”
III. Az Alkotmánybíróság, amint arra az indítványozó is utalt 2/2000. (II. 25.) AB határozatában (a továb biak ban: Abh.) már
vizsgálta az Ütv. 14. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezést (ABH 2000, 25.). Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban nem
ítélte alkot mány elle nesnek azt a szabályozást, mely szerint a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogok védelme ügyészi
óvás esetén csak akkor jelentette a határozat megsemmisítésének, megváltoztatásának korlátját, ha az ügyész
a közléstől számított 1 éven túl nyújtotta be az óvását. Az Abh.-ban vizsgált szabályt a Ket. 176. § (2) bekezdése
módosította. (A Ket. 176. §-át – miután rendelkezései beépültek az Ütv. 14. §-ába – az egyes jogszabályok és
jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi LXXX. törvény 2. § 744. pontja hatályon kívül
helyezte.) Az Ütv. 14. § (3) bekezdésébe foglalt rendelkezés a Ket. által végrehajtott módosítás következtében annyit
változott, hogy az egyéves határidő, amelynek elteltét köve tően beállt a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogok
védelme, három évre módosult.
Az Alkotmánybíróságnak – tekintettel arra, hogy az indítványozó ugyanazon alkotmányi rendelkezés alapján kéri az
alkot mány elle nesség megállapítását – eljárása során abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy a rendelkezés
módosítása eredményezett-e olyan minőségi változást, amelynek következtében az Abh.-ban alkotmányosnak ítélt
szabályozás alkot mány elle nessé vált.
Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban – a közigazgatási hatósági tevékenység sajátosságait figye lembe véve – vizsgálta
a közigazgatási hatósági határozatokkal szemben az Alkotmány 2. § (1) bekezdése által támasztott alkotmányi
követelményeket. Rámutatott arra, hogy a közigazgatási döntésekkel szemben a jogállamiságból nemcsak
a jogbiztonság, hanem a közigazgatás törvény alá rendeltségének, a közigazgatási határozatok törvényességének
követelménye is alkotmányi követelményként következik, és az eljárásjog intézményrendszerének mindkét
követelmény érvényesülését biztosítania kell. A jogbiztonság garanciarendszerének vizsgálatával összefüggésben az
Alkotmánybíróság megállapította, hogy a közigazgatási határozatok megváltoztathatatlanságát, a határozatok
alapján létrejött jogviszonyok stabilitását biztosító anyagi jogerő a közigazgatási határozatok tekintetében csak akkor
áll be, ha a bíróság annak törvényességét felülvizsgálta és az ügy érdemében döntött. A közigazgatási eljárásban
lezárult ügyekben a törvényesség és a jogbiztonság követelményének érvényesítése más eljárási jogoktól eltérő
jogorvoslási módok és eljárási garanciák kiépítését igényli. Az Alkotmánybíróság kifejtette: „A közigazgatás hatósági
tevékenysége a jog által védett közérdek, valamely közösség jogainak, jogos érdekeinek védelme, a közrend,
közbiztonság védelme, az egyes ember életének, testi épségének, biztonságának, jogainak védelme érdekében
alkotott jogszabályok érvényesítését szolgálja. Abban az esetben, ha a határozat törvénysértő, nemcsak a jogorvoslati
kérelem benyújtására jogosult ügyfél jogai szenvedhetnek sérelmet, hanem sérül a jog által védett közérdek is. Az
ügyfél számára kedvező, ám törvénysértő határozat a közérdeket, másoknak a közigazgatási jog által védett jogait,
törvényes érdekeit sértheti.” Ezért a közigazgatási eljárásjog az ügyfelek jogorvoslathoz való jogának érvényesülését
szolgáló jogorvoslati eszközök mellett szabályoz olyan jogorvoslási módokat, amelyek a közigazgatási szakban lezárult
ügyekben lehetőséget adnak a törvénysértő közigazgatási döntések felülvizsgálatára, amelyek a közigazgatási
döntések törvényességét, az objektív jogvédelmet hivatottak biztosítani akkor is, ha a döntés bíróság előtti
megtámadása az ügyfélnek nem állt érdekében, ille tő leg módjában (a döntés módosítása, visszavonása, felügyeleti
eljárás). Az Abh. indokolásában – az akkor hatályos, az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi
IV. törvény (a továb biak ban: Áe.) szabályai alapján – az Alkotmánybíróság bemutatatta, hogy ezen intézmények
esetében a jogbiztonság eljárási garanciáit a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogok védelmével, valamint határidő
tűzésével biztosítja a közigazgatási eljárási jog. (ABH 2000, 25, 27–29.)
A közigazgatási döntések törvényességének biztosítására hivatott intézményrendszernek egyik eleme az ügyészi
óvás, amely azonban az ügyészségnek az Alkotmányban szabályozott jogállása következtében különbözik is
a Ket.-ben szabályozott közigazgatáson belüli döntés-felülvizsgálati eljárásoktól.
Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban az ügyészi óvás garanciarendszerének vizsgálata során az ügyészség Alkotmányban
szabályozott funkcióiból indult ki. Rámutatott arra, hogy az Alkotmány 51. §-ába foglalt rendelkezések alapján az
ügyészség egyik alkotmányos kötelezettsége az, hogy a törvényesség védelmében fellépjen akkor, ha az állam szervei
megsértik a törvényeket. A közigazgatási szervek törvénysértő határozatai elleni ügyészi fellépés törvény ben
meghatározott módja az ügyészi óvás.
Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban kifejtette azt is, hogy az ügyészi óvás – az ügyfél eljárásbeli rendelkezési jogát
tiszteletben tartva – a közigazgatási szakban lezárult, már végrehajthatóvá vált, olyan határozatok tekintetében
biztosítja a jog által védett közérdek, a törvényesség érvényesülését, amelyek tekintetében az ügyfél a rendelkezésére
álló rendes jogorvoslatot már kimerítette, ille tő leg rendes jogorvoslattal nem élt.
Az ügyészi óvás tehát a közigazgatási szervek által hozott határozatok törvényességének rendkívüli biztosítéka, amely az
Alkotmány alapján a törvényesség védelmében fellépni hivatott, a közigazgatástól független szerv kezdeményezése alapján
ad módot a határozat felülvizsgálatára akkor, ha a törvénysértés a rendes jogorvoslat útján, ille tő leg a közigazgatási szervek
rendelkezésére álló eszközökkel (módosítás, visszavonás, ille tő leg felügyeleti eljárás útján) nem volt megszüntethető.
„Az ügyészi óvás ezt a rendkívüli jogorvoslást biztosító szerepét csak akkor töltheti be, ha az óvás nyomán a már
végrehajtott határozatok tekintetében is mód van a törvényesség helyreállítására.
Az államigazgatási határozatok megváltoztathatósága azonban az ügyészi óvás esetén sem lehet korlátlan. Az ügyészi
óvás elbírálásának szabályait a jognak úgy kell megállapítania, hogy a jogbiztonság követelménye érvényesüljön. Az
eljárási jognak az ügyészi óvás elbírálásával kapcsolatosan is biztosítania kell, hogy az államigazgatás döntései
kiszámíthatóak legyenek, az ügyfél joggal bízhasson abban, hogy meghatározott feltételek bekövetkezése esetén,
ille tő leg meghatározott idő elteltével az államigazgatási határozat véglegessé válik, a határozatból származó jogai és
kötelezettségei többé ne legyenek vitathatók.” (ABH 2000, 25, 30–31.) Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban az Ütv.
14. §-ának az Abh. meghozatalakor hatályos (3) bekezdése alkotmányosságát bírálta el, és foglalt úgy állást:
„(...) hogy – tekintettel a közigazgatás törvény alá rendeltségének alkotmányos követelményére és az ügyészség
Alkotmányban szabályozott funkciójára – nem sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében szabályozott jogállamiságból
folyó jogbiztonság követelményét az Ütv. 14. § (3) bekezdésének az a rendelkezése, mely szerint a jóhiszeműen
szerzett és gyakorolt jogok védelme ügyészi óvás esetében akkor eredményezi a közigazgatási határozat
megváltoztathatatlanságát, ha az ügyész a jogerős határozat közlésétől számított egy éven túl nyújtotta be óvását.”
(ABH 2000, 25, 32.)
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből csak az a követelmény vezethető le, hogy
a törvényhozó az ügyészi óvás következményeinek szabályozása során köteles megteremteni a jogbiztonság,
a jogérvényesítés kiszámíthatóságának garanciáit. A közigazgatási határozatok törvényességéhez, valamint
a jogbiztonság védelméhez fűződő érdekek mérlegelése, ezen alkotmányos értékek közötti egyensúly megteremtése
a jogalkotó felelősségi körébe tartozik, így a törvényhozó hatásköre annak eldöntése, hogy milyen feltételek és
határidők elő írásával tesz eleget az ügyészi óvás szabályozása során a jogbiztonság védelmét szolgáló
kötelezettségének. A szabályozás alkot mány elle nessége akkor állapítható meg az Alkotmány 2. § (1) bekezdése
alapján, ha jogbiztonság érvényesülésének garanciái hiányoznak, vagy nyilván valóan alkalmatlanok
a jogbiztonsághoz fűződő érdekek érvényesítésére. Ilyen alkot mány elle nes helyzetet idézhet elő az, ha a törvényhozó
ésszerű indok nélkül, az ügyfelek számára beláthatatlanul hosszú idő eltelte után is lehetőséget ad arra, hogy az ügyész
a közigazgatás feletti törvényességi ellenőrzés körében a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokra is
következményekkel járó óvást nyújtson be a közigazgatási határozatok ellen, s így a törvény ben megállapított
határidő nem alkalmas a jogbiztonsághoz fűződő érdekek érvényesítésére.
Annak megítélése során, hogy az Ütv. 14. § (3) bekezdésében meghatározott 3 éves határidő sérti-e a jogbiztonság
követelményét, nem lehet eltekinteni attól, hogy a jogerős és végrehajtható törvénysértő határozatok
megváltoztatásával, ille tő leg megsemmisítésével összefüggésben milyen feltételeket, határidőket állapít meg a Ket.
a jogbiztonság, a szerzett jogok és a határozat alapján létrejött jogviszonyok érintetlenségének biztosítása érdekében.
A törvényhozó a közigazgatás működésének alkotmányosságához és törvényességéhez fűződő érdeket
a jogbiztonsághoz fűződő érdek elé helyezve szabályozta az Alkotmánybíróság határozata alapján folyó felülvizsgálati
eljárást és a közigazgatási döntések bírósági felülvizsgálatát.
A Ket. 117. §-a alapján a felügyeleti szerv, felügyeleti szerv hiányában a bíróság korlátozás nélkül köteles
megsemmisíteni vagy megváltoztatni a közigazgatási határozatot akkor, ha az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi
panasz alapján megtiltotta az alkot mány elle nesnek ítélt jogszabályi rendelkezés konkrét ügyben való alkalmazását.
A közigazgatási döntések bírói felülvizsgálata során a bíróság általános szabályként időbeli korlátozásra és
a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokra tekintet nélkül jogosult a jogerős és végrehajtható határozatok
felülvizsgálatára.
A Ket. jelentősen módosította a hivatalból folytatott döntés-felülvizsgálati eljárások tekintetében a jogbiztonság
eljárási garancia rendszerét, az Áe.-hez képest szélesebb teret engedve a közigazgatási döntések törvényességéhez
fűződő érdekek érvényesülésének. [A Ket. 121. § (4) bekezdése alapján a semmisségi ok esetén a döntés jogerőre
emelkedésétől számított három év elteltével áll be a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogok védelme,
a kötelezettséget (joghátrányt) megállapító döntés a jogerőre emelkedésétől, ille tő leg ha az hosszabb a teljesítési
határidő utolsó napjától számított öt éven túl nem semmisíthető meg. A 115. § (4) bekezdés d) pontja a felügyeleti
eljárás keretében ugyancsak a jogerőre emelkedéstől, ille tő leg ha az hosszabb a teljesítési határidő utolsó napjától
számított ötéves határidőn belül teszi lehetővé a kötelezettséget megállapító jogsértő döntések megsemmisítését,
megváltoztatását.]
E revizió eredményeként módosította a Ket. 176. § (2) bekezdése az Ütv. 14. § (3)–(4) bekezdésének az ügyész óvás
nyomán hozható közigazgatási határozatok feltételeire, ille tő leg korlátaira vonatkozó szabályait is, oly módon, hogy
a határozat közlésétől számított három éven túl benyújtott ügyészi óvás nyomán nem lehet megváltoztatni,
megsemmisíteni a törvénysértő határozatot, ha az jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokat sértene. Ha az ügyész az
óvást egyedi ügyben hozott jogerős rendelkezés ellen annak közlését követő, vagy ha az hosszabb, a teljesítési
határidő utolsó napjától számított öt éven túl nyújtja be, az óvás folytán tett intézkedés jogot nem korlátozhat vagy
vonhat el, ille tő leg kötelezettséget és joghátrányt nem állapíthat meg.
Összevetve az Ütv. 14. § (3) bekezdésének támadott rendelkezését a Ket. 115. § (4) bekezdés d) pontjában, 121. §
(4) bekezdésében, valamint 14. § (4) bekezdésében a jogbiztonság biztosítása érdekében előírt határidőkkel
megállapítható, hogy a közigazgatási eljárási jog rendszerében a vitatott hároméves határidő – figyelemmel az
ügyészség Alkotmányban meghatározott feladatára is – nem tekinthető olyan aránytalanul hosszú, az ügyfelek
számára kiszámíthatatlan, a jogbiztonság érvényesülését ellehetetlenítő határidőnek, amely az alkot mány elle nesség
megállapítását megalapozná.
Sem az Abh.-ból, sem az Alkotmány rendelkezéseiből nem lehet arra a következtetésre jutni, hogy kizárólag az
a törvényi szabályozás tekinthető alkotmányosnak, amely a határozat közlésétől számított egy éven túl benyújtott
ügyészi óvás esetén tiltja meg a törvénysértő határozat megsemmisítését, megváltoztatását a jóhiszeműen szerzett és
gyakorolt jogok védelmére tekintettel. A jogbiztonság, a kiszámíthatóság követelményének az Ütv. 14. §-ának
hatályos (3) bekezdése is eleget tesz, biztosítja azt, hogy a határozat közlésétől számított három éven túl
a törvényesség biztosítása érdekében fellépő ügyész óvása nyomán sem születhet olyan közigazgatási határozat,
amely jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokat sért.
Amint azt az Abh.-ban tette, az Alkotmánybíróság e határozatában is rámutat arra, hogy az ügyész az óvás
benyújtásával nem dönt a közigazgatási határozat törvényességének kérdésében, a hatáskörrel rendelkező
közigazgatási szerveknél kezdeményezi a határozat törvényességének vizsgálatát, a törvényesség helyreállítását. Az
Ütv. 15. §-ban foglalt szabályok szerint a törvénysértő határozat hatályon kívül helyezése, ille tő leg módosítása
a törvénysértő határozatot hozó szerv, ille tő leg felettes szervének a hatáskörébe tartozik. Az ügyészi óvás alapján
hozott határozat ellen az ügyfél számára megnyílnak a Ket.-ben szabályozott jogorvoslati lehetőségek (fellebbezés,
ille tő leg bírói felülvizsgálat). Abban az esetben, ha a jogsértő határozat hatályon kívül helyezése, módosítása az ügyfél
jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogait sérti, és ez számára kárt okoz, az ügyfél a Polgári Törvénykönyv 349. §-a
alapján kártérítési igényt érvényesíthet.
A jogi szabályozás így kellő biztosítékot nyújt arra, hogy a határozat közlésétől számított három éven belül benyújtott
ügyészi óvás is valóban csak törvénysértés miatt, az ügyfél jogainak védelme mellett vezethessen a határozat olyan
megsemmisítéséhez, ille tő leg megváltoztatásához, amely az ügyfél jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogait sérti.
Ezért az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy az Ütv. 14. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezés
alkot mány elle nessége az Alkotmány 2. § (1) bekezdése alapján nem állapítható meg.
Az indítványozó álláspontja alapján az Ütv. vitatott szabálya sérti az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében szabályozott
tulajdonhoz való jogot. Az Ütv. vizsgált szabálya minden – nem csak a tulajdonhoz való jogot érintő – közigazgatási
határozat ellen benyújtott ügyészi óvás esetén alkalmazandó szabály, önmagában a tulajdonhoz való jogot nem
korlátozza. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a támadott rendelkezés és az Alkotmány 13. § (1) bekezdése
között alkotmányjogilag értékelhető összefüggés nem állapítható meg.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § b) pontja alapján az Alkotmánybíróság hatáskörébe
jogszabály, ille tő leg az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányosságának utólagos vizsgálata tartozik, egyedi
döntések alkotmányosságának vizsgálatára nincs hatásköre.
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ütv. 14. § (3) bekezdésével összefüggésben az
indítványozó által felhívott alkotmányi rendelkezések sérelme nem áll fenn, ezért az indítványt elutasította.
Az Alkotmánybíróság határozatának Magyar Közlönyben való közzétételét az ügy jelentőségére tekintettel
rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
304/2014. (VIII. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Magyarországra irányuló bajor befektetések és a  magyar–német gazdasági kapcsolatok elmélyítésének
ösztönzése érdekében végzett tevékenysége, valamint az objektív Magyarország-kép kialakításáért tett erőfeszítései
elismeréseként
Michael Glos volt Bundestag-képviselő (CSU), egykori gazdasági miniszter részére,
a magyarországi németekkel ápolt szoros és személyes kapcsolatáért és szervezeteik támogatásáért
Reinhold Gall, a Németországi Szövetségi Köztársaság Baden-Württemberg tartományának belügyminisztere részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. július 23.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök