type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1470/2015. (VII. 15.) Korm. határozata egyes, a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 1. prioritása keretében megvalósuló projektek vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz, támogatási szerződés megkötéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul
 1. az  1.  melléklet szerinti projektek (a  továbbiakban: projektek) vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz
a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015.  évi
feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014.  évi munkatervéről szóló
1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a  továbbiakban:
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. melléklet szerint
2. a projektek támogatási szerződésének megkötéséhez az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. melléklet szerint
3. a  TIOP-1.2.1.A-15/1 azonosító számú, „Agóra – Multifunkcionális közösségi központok és területi közművelődési
tanácsadó szolgálat infrastrukturális feltételeinek kialakítása” című pályázati konstrukció tartaléklistája
megszüntetéséhez az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.10. pontja alapján.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. augusztus 8.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
17/2008. (III. 26.) GKM utasítása az állami vagyonnal való gazdálkodásra vonatkozó engedélyezési eljárások tekintetében a döntési jogosultsággal rendelkezők körének meghatározásáról.
Az állami vagyonról szóló 2007. CVI. törvényben (a továbbiakban: Vtv.), valamint a 254/2007. (X. 4.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Vhr.) meghatározott, az állami vagyonnal kapcsolatos eljárások végrehajtására a következőket rendelem el.
1. § A gazdasági és közlekedési miniszter (a továbbiakban: miniszter) nevében a kabinetfőnök jogosult eljárni:
a) a Vhr. 6. §-ának (2) bekezdésében meghatározott véleményezési jogkör gyakorlásakor;
b) a Vhr. 8. §-ának (3) bekezdése szerinti vagyonkezelési szerződés megkötéséhez szükséges miniszteri egyetértés megadásakor, illetve megtagadásakor;
c) a Vhr. 12. §-ának (6) bekezdése szerinti vagyonkezelési szerződés rendes felmondással történő megszüntetéséhez
szükséges miniszteri egyetértés megadásakor, illetve megtagadásakor;
d) a Vhr. 25. §-ának (4) bekezdése szerinti esetben az értékesítéshez szükséges miniszteri egyetértés megadása, illetve
megtagadásakor;
e) a központi költségvetési szervek elhelyezése körében a Vhr 53. §-ának (4) bekezdésében meghatározott miniszteri
egyetértéshez kötött esetekben, az egyetértés megadása, illetve megtagadásakor;
f) a központi költségvetési szervek vagyonkezelési szerződésének a Vtv. 59. §-ának (5) bekezdése szerinti felülvizsgálata során a Vhr. 54. §-ának (6) bekezdésében meghatározott egyetértés megadása, illetve megtagadásakor.
2. § Amennyiben a miniszter felügyelete alá tartozó központi költségvetési szervekkel, valamint a tulajdonosi jogkörébe tartozó társaságokkal állami vagyon kezelésére kötött, a Vtv. 23. §-ának (1) bekezdése szerinti vagyonkezelési szerződés az
1. §-ban meghatározott eseteken túl a miniszter jóváhagyását írja elő, a miniszter nevében a kabinetfőnök jogosult
eljárni.
3. § Amennyiben a jelen utasításban foglalt feladatok, döntések végrehajtása a GKM könyvvezetési és számviteli feladatait
is érinti, úgy az eljárásokról – az annak eredményeként kiállított dokumentumok, így különösen vagyonkezelési szerződés, kabinetfőnöki nyilatkozat – egy eredeti példányának megküldésével – a kabinetfőnök tájékoztatja a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkárt.
4. § Ez az utasítás 2008. április 1. napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg a kincstári vagyonnal való gazdálkodásra vonatkozó
engedélyezési eljárás rendjéről szóló 11/2006. (V. 16.) GKM utasítás hatályát veszti.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1/2010. (I. 19.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 361/2009. (IX. 3.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Társadalmi szervezet vezetője 2009. augusztus 6-án országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz (a továb biak ban: OVB) hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt: „Akarja-e Ön, hogy a szándék bizonyíthatóságának hiányában is soha
el nem évülő népirtásnak minősüljenek, és ehhez mérten büntetendők legyenek mindazon tettek és intézkedések,
amelyek az emberek bármilyen csoportjának tagjai számára a népirtást büntetni rendelő hatályos jogszabályokban
felsorolt következményeket okozzák?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 361/2009. (IX. 3.) OVB határozatával megtagadta.
A határozat indokolása szerint a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek, mely szerint
a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. Az OVB
határozatában tükröződő álláspont szerint a kezdeményezésben használt megfogalmazás olyan szövevényes és
bonyolult, amely kizárja, hogy a választópolgárok számára egyértelműen értelmezhető legyen.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a kezdeményező
– a törvényes határidőn belül – kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz. A kifogásban a kezdeményező vitatva
az OVB álláspontját, előadta: „Előzetesen egyeztetve mind a magyar nyelv nyelvtani szabályaihoz is értő, mind
a nyelvet csak érthetőségi szempontból vizsgáló személyekkel is, nem kaptam arra utaló jelzést, mintha
kezdeményezett népszavazási kérdésem nem felelne meg a vonatkozó elő írásoknak”. A kifogás ezen túlmenően
az OVB ülésén elhangzottakat veti össze a határozatban foglaltakkal, illetve nehezményezi, hogy a vitában csak két
OVB-tag vett részt.
II. 1. Az Alkotmány figye lembe vett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
(2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján, valamint
közvetlenül gyakorolja.”
2. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezése:
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
3. A Ve. alkalmazott szabályai:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) Az Országgyűlés népszavazást elrendelő, valamint kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító
határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követő nyolc napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz
címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. Az Országos Választási Bizottság a kifogás benyújtásáról
haladéktalanul tájékoztatja az Országgyűlés elnökét, a népszavazást elrendelő határozat elleni kifogásról
a köztársasági elnököt is.
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. 1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve
az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és a 361/2009. (IX. 3.) OVB határozatot az abban foglalt
indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján helybenhagyta.
3. Az Alkotmánybíróság – figyelemmel az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére – elrendelte
e határozatnak a Magyar Közlönyben való közzétételét.
Budapest, 2010. január 12. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
38/2013. (XII. 29.) MNB rendelete a biztosítási piaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a biztosítóra, a  független biztosításközvetítőre, a Kártalanítási Alap kezelőjére és a Kártalanítási
Számla kezelőjére (a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az  adatszolgáltató az  e  rendeletben foglaltak szerint rendszeres adatszolgáltatást (a  továbbiakban: felügyeleti
jelentés) teljesít a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) részére.
(2) A felügyeleti jelentés elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi, analitikus és
egyéb nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) A  biztosító a  2.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre negyedéves és éves
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza.
4. § (1) A  biztosító – a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  4.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal,
formában és határidőre éves aktuáriusi jelentést teljesít az MNB részére.
(2) Nem köteles éves aktuáriusi jelentést benyújtani az  a  biztosító egyesület, amely eleget tesz a  biztosítókról és
a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény (a továbbiakban: Bit.) 126. § (4) bekezdés b) pontjában foglalt
feltételeknek, és nem foglalkoztat vezető biztosításmatematikust.
(3) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
5. § (1) A  kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási terméket terjesztő biztosító a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal, formában és határidőre éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
tartalmazza.
6. § (1) Az összevont alapú felügyelet alá tartozó biztosító a 8. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában
és határidőre negyedéves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. melléklet
tartalmazza.
7. § (1) A független biztosításközvetítő a 10. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 11. melléklet tartalmazza.
8. § (1) A  kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény (a  továbbiakban: Gfbtv.) szerinti
Kártalanítási Alap kezelője a  12.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 13. melléklet tartalmazza.
9. § (1) A Gfbtv. szerinti Kártalanítási Számla kezelője a 14. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 15. melléklet tartalmazza.
10. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést az  MNB által meghatározott elektronikus formában, minősített vagy
fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátva az  MNB „Kihelyezett Adatküldő Program” megnevezésű
jelentésfogadó rendszerén (a továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti. A KAP rendszer használatára vonatkozó
részletes követelményeket a  KAP rendszer Felhasználói kézikönyve tartalmazza, amelyet az  MNB e  rendelet
hatálybalépésével egyidejűleg a honlapján tesz közzé.
(2) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (3) Az  adatszolgáltató a  feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát és
a küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
 (4) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(5) Az  adatszolgáltatást az  MNB akkor tekinti teljesítettnek, ha az  adatszolgáltató elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszt kapott. A „feldolgozott” üzenet tekintendő a teljesítés
elfogadásáról szóló tájékoztatásnak.
(6) Ha a  felügyeleti jelentés valamely táblájának adattartalma nemleges, az adott táblát akkor is be kell küldeni. Ilyen
esetben a tábla első sorát nulla („0”) értékkel kell kitölteni.
11. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítését követően olyan, az  adatszolgáltató által – a  Számviteli
politikájában vagy egyéb módon – meghatározott jelentős mértékű eltérést tár fel, amely a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti, a  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló nyilvántartások javítását teszi szükségessé, akkor a  felügyeleti
jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítani kell. A  jelen bekezdés
szerint módosított felügyeleti jelentést az  eltérés feltárásától számított 15 munkanapon belül kell az  MNB részére
megküldeni.
12. § (1) Az  adatszolgáltató az  akadályoztatásával kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az  MNB „Elektronikus
Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához” megnevezésű rendszerén (a  továbbiakban: ERA rendszer) keresztül
köteles benyújtani. Az  ERA rendszer használatára vonatkozó szabályokat az  engedélyezési, jóváhagyási és
nyilvántartásba vételi, törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések során alkalmazott elektronikus űrlapok
benyújtásának technikai feltételeiről szóló MNB rendelet, a  használatot segítő útmutatást az  ERA rendszer
Felhasználói kézikönyve tartalmazza, amelyet az  MNB e  rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a  honlapján tesz
közzé.
(2) Az akadályoztatás oka lehet különösen
a) az  adatszolgáltatónak a  felügyeleti jelentéshez használt informatikai rendszere működési rendellenessége
vagy működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) а felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést az  ERA rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével kell
teljesíteni, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően, amennyiben az  rendelkezésre áll – mellékletként
az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is fel kell tölteni.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentum formátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az üzemzavar elhárításáig vagy az akadály megszűnéséig
a bejelentést az MNB ügyfélszolgálatán vagy postai úton nyújthatja be az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült okra visszavezethető olyan ténybeli állapot,
amelynek a következtében az adatszolgáltató a felügyeleti jelentést az annak teljesítésére előírt határidőben
vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV.21.) Korm. rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott fogalom;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: а közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
172. § n) pontjában meghatározott fogalom. 13. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
14. § A  2013. évre mint tárgyidőszakra vonatkozó, 2014. január 1-jét követően teljesítendő felügyeleti jelentésekre
a  pénzügyi közvetítőrendszer felügyelete alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a  Magyar Nemzeti Bank
részére teljesítendő egyes kötelezettségeiről, valamint a  jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó
információk és az  információt szolgáltatók köréről, a  szolgáltatás módjáról és határidejéről szóló 20/2012. (X. 15.)
MNB rendelet módosításáról szóló 19/2013. (IX. 27.) MNB rendelet 2. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
15. § E rendelet tervezetének a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a  jogszabálytervezetekről folytatott
konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat 2. cikk (1) bekezdés negyedik francia bekezdése
szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
389/2013. (IX. 5.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Şakir Fakılı
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Török Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. augusztus 15. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1355/2018. (VII. 26.) Korm. határozata az osztrák lovas szolgálat felállításához lovak adományozásáról.
A Kormány, figyelemmel az Osztrák Köztársaság azon szándékára, hogy osztrák lovas szolgálatot kíván felállítani az Európában
tapasztalható biztonságpolitikai helyzetre tekintettel, amelyet Magyarország nagyra értékel és támogatni kíván,
 1. dönt az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36.  § (2)  bekezdés a)  pontja és (3)  bekezdése, valamint
a  2012.  évi XCII. törvénnyel kihirdetett Délkelet-európai Rendőri Együttműködési Egyezmény alapján az  állam
tulajdonában álló, az 1. melléklet szerinti 2 nóniusz fajtájú ló ingyenes tulajdonba adásáról az Osztrák Köztársaság
részére;
2. felhívja a belügyminisztert, hogy a Rendőrség közreműködésével az átadás-átvétel megvalósításának céljából vegye
fel a kapcsolatot a kijelölt átvevővel, és gondoskodjon az átadás-átvétel megvalósításáról.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2011. (X. 7.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Kuvait Állam Kormánya között a gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről szóló 192/2011. (IX. 22.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 192/2011. (IX. 22.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2011. szeptember 22-i, 109. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság
Kormánya és Kuvait Állam Kormánya között a gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás 9. Cikk (1) bekezdése
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről: „A jelen megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen valamelyik Szerződő Fél utoljára értesíti diplomáciai
csatornákon keresztül írásban a másik felet a jelen megállapodás végrehajtásához szükséges alkotmányos követelmények
teljesítéséről.” Az utolsó jegyzék dátuma: 2011. szeptember 27.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2011. szeptember 27. A fentiekre tekintettel, összhangban a 192/2011. (IX. 22.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság Kormánya és Kuvait Állam Kormánya között a gazdasági és műszaki együttműködésről szóló
megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről szóló 192/2011. (IX. 22.)
Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2011. szeptember 27-én, azaz kettőezer-tizenegy, szeptember huszonhetedikén
hatálybaléptek. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
3/2019. (HK 4.) MHP LGCSF szakutasítása a Dassault Falcon 7X típusú nagy hatótávolságú közepes szállító repülőgépek légi üzemeltetési, földi üzembentartási és karbantartási szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a következő szakutasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség Parancsnoksága Logisztikai és Gazdálkodási Csoportfőnökség
(a továbbiakban: MHP LGCSF), mint Fenntartó közvetlen szakmai alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá
a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) adott típust üzemeltető, és üzembentartó feladatokat végrehajtó
katonai szervezeteire terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések:
1. Airplane Flight Manual: Légi Üzemeltetési Utasítás;
2. AMM(Aircraft Maintenance Manual): Repülőgép Üzembentartási Utasítás;
3. CAME(Continuing Airworthiness Management Exposition): Folyamatos Légialkalmasságot Fenntartó
Dokumentáció;
4. CAMO(Continuing Airworthiness Management Organization): Folyamatos Légialkalmasságot Fenntartó
Szervezet;
5. CDL(Configuration Deviation List): Konfigurációs Eltérési Lista;
6. Check after last flight: Repülés utáni előkészítés;
7. Check before first flight: Repülés előtti előkészítés;
8. CODDE1 (Crew Operational Documentation for Dassault EASy 1): Repülés végrehajtási kézikönyv, műszaki leírás;
9. CODDE2 (Crew Operational Documentation for Dassault EASy 2): Repülés végrehajtási kézikönyv, repülési
végrehajtási kézikönyv kivonatok;
11. Data Loading: Adatbázis frissítés;
12. EASA (European Aviation Safety Agency): Európai Repülésbiztonsági Ügynökség;
13. Easy-Dispatch Guide: Elektronikus útbaindítási segédlet;
14. Fault Guide for Dispatch Assistance (FGDA): Hibafeltárási segédlet útbaindításhoz;
15. Fenntartó, Üzembentartó, Üzemeltető: az állami légijárművek nyilvántartásáról, gyártásáról és javításáról,
valamint a típus- és légialkalmasságáról szóló 21/1998. (XII. 21.) HM rendeletben meghatározott szervezetek;
16. Field 5 - Falcon Interactive Electronic Library by Dassault: Falcon interaktív elektronikus könyvtár;
17. Gyártó: Dassault Aviation;
18. Kiképzési célú repülés: A honvédelmi célú repülések és az ezzel összefüggő tevékenységek irányelveiről,
a  működési feltételekről és követelményekről szóló 185/2016. MH ÖHP PK intézkedés 8. pontja szerinti
repülés;
19. Loading Manual: Rakodási utasítás;
20. M&O (Maintenance & Operating Procedures for MMEL): MMEL kiegészítés;
21. Magyar Állami Légijármű Nyilvántartás: az állami légijárművek nyilvántartásáról, gyártásáról és javításáról,
valamint a típus- és légialkalmasságáról szóló 21/1998. (XII. 21.) HM rendelet II. Fejezete alapján a HM Állami
Légügyi Főosztály mint katonai légügyi hatóság (a továbbiakban: Hatóság) által vezetett nyilvántartás;
22. MEL (Minimum Equipment List): Minimum Berendezések Jegyzéke;
23. MMEL (Master Minimum Equipment List): Gyártói Minimum Berendezések Jegyzéke;
24. Maintenace Planning Document (MPD): Üzembentartási Tervdokumentáció;
25. Műveleti célú repülés: A honvédelmi célú repülések és az ezzel összefüggő tevékenységek irányelveiről,
a  működés feltételekről és követelményekről szóló 185/2016. MH ÖHP PK intézkedés 9. pontja szerinti
repülés;
26. Non Essential Equipment and Furnishings (NEF): Nem alapvető felszerelések és bútorok jegyzéke;
27. Non Safety Related Item List (NSRI): Nem biztonsághoz köthető tárgyak jegyzéke;
28. OBM: Utazó szerelő;
29. Operating Manual Ground Servicing: Földi kiszolgálási utasítás;
30. Performance Manual: Teljesítményszámítási utasítás;
31. Pilot Assist List (PAL): Repülés előtti hibaelhárítási segédlet;
32. Remedial action: Javító intézkedések;
33. Speciális célú repülés: A honvédelmi célú repülések és az ezzel összefüggő tevékenységek irányelveiről,
a  működés feltételekről és követelményekről szóló 185/2016. MH ÖHP PK intézkedés 10. pontja szerinti
repülés;
34. Transit check: Ismételt felszállásra történő előkészítés. 2. A Dassault Falcon 7X típusú repülőgépek légi üzemeltetésének rendje
3. A szakutasítás hatálya alá tartozó 606 és 607 fedélzeti azonosító jelű (gyári számok: 076 és 021) Dassault Falcon 7X
típusú repülőgépek az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis (a továbbiakban: Üzemeltető) állományába
tartoznak.
4. A repülőgépek légi üzemeltetésére minimálisan kijelölt személyzet:
a) olyan kiképzési vagy speciális célú repülés esetén, mely során utas vagy teherszállítás nem történik: 2 fő
repülőgépvezető.
b) minden műveleti célú repülés és minden olyan kiképzési vagy speciális célú repülés esetén, amely során
utas- vagy teherszállítás történik:
ba) 2 fő repülőgépvezető;
bb) 1 fő légiutas kisérő.
5. A repülőgépek üzembentartása szétválasztandó napi üzembentartás (Line Maintenance) és karbantartás (Base
Maintenance) feladatkörökre.
a) napi üzembentartás (Line Maintenance)
 A napi üzembentartással kapcsolatos feladatokat, valamint a jogosított karbantartási feladatokat
az  Üzemeltető jelenlegi szervezeti struktúrájában elhelyezkedő Szállítórepülőgép Üzembentartó Század
állománya hajtja végre, a Repülőműszaki Zászlóalj állományilletékesség szerinti, illetve szakmai irányítása
mellett. A feladatok végrehajtására csak olyan személy jelölhető ki, aki az adott típus üzemeltetésére
érvényes szakszolgálati engedéllyel rendelkezik, vagy a szakszolgálati engedély megszerzése érdekében
gyakorlati idejét (On-the-Job Training) tölti a sikeresen teljesített, a Hatóság által jóváhagyott
képzőszervezetnél végrehajtott típustanfolyamot követően. A napi üzembentartás magában foglalja
az  Aircraft Maintenance Planning Document (a továbbiakban: MPD), valamint az Aircraft Maintenance
Manual (a továbbiakban: AMM), valamint Ground Servicing Manual (a továbbiakban: GSM) által
meghatározott feladatokat: Check before first flight, Check after last flight, Remedial actions, Data loading
procedure, Transit check, valamint a repülőgép feladat-specifikus felkészítését, és az előforduló egyszerűbb
meghibásodások elhárítását.
b) karbantartási feladatok (Base Maintenance)
 Az Üzemeltetőnél a Base Maintenance keretében az alábbi karbantartási munkák hajthatók végre:
ba) Repülőgép Basic Inspection 12 M or 400 FH Inspection;
bb) Egyszerűbb, konkrétabban meg nem határozott meghibásodások elhárítása, Line Replaceable Unit
egységek cseréje. 6. A repülőgépekre későbbiekben felépítésre kerülő speciális katonai berendezések üzembentartása a berendezésekre
előírt üzembentartási utasítások szerint történik. Ezeket a berendezéseket külön kiképzett állomány üzemeltetheti.
A beépített berendezések üzemeltetéséről az engedélyezés, és beépítés után külön intézkedésben kell rendelkezni.
3. A Dassault Falcon 7X típusú repülőgépek fenntartásának támogatása
7. A légijármű földi üzembentartásával, karbantartásával kapcsolatos feladatok ellátása a Honvédelmi Minisztérium és
a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: HM EI Zrt.) között fennálló keretszerződések
alapján, az Üzemeltető szervezet kiképzett repülőműszaki állományának, valamint a HM EI Zrt. által biztosított,
a  Dassault Falcon Services (a továbbiakban: DFS) mint karbantartó- és folyamatos légialkalmasságot biztosító
szervezet állományának bevonásával történik. A szolgáltatási szerződések tartalma lefedi a repülőgép átvételével,
folyamatos földi üzembentartásával, karbantartásával kapcsolatos szolgáltatások körét, a szükséges földi kiszolgáló
eszközök, valamint a kiszolgálási feladatok elvégzéséhez szükséges szerszámkészletek és egyéb alkatrészek,
eszközök biztosításának rendszerét az alábbiak szerint:
a) Közreműködés a repülőgépek átvételében
aa) Repülőgép fizikai ellenőrzése az átvétel során, illetve azt megelőzően;
ab) Repülőgép okmányának átvétele és vizsgálata;
ac) Repülőgép státuszok átvétele, felülvizsgálata, átalakítása, finanszírozása.
b) Folyamatos légi alkalmasság biztosítása
ba) Folyamatos Légialkalmasság Fenntartó Szervezet (a továbbiakban: CAMO) szervezet működtetése;
bb) Repülőgépre aktualizált karbantartási program készítése;
bc) Üzemidő nyilvántartás és a karbantartási okmányok kidolgozása;
bd) Karbantartási rendszer váltás miatt szükséges karbantartási feladatok meghatározása,
munkacsomag összeállítása;
be) Megbízhatósági program kidolgozása;
bf ) Repülés előtti ellenőrzések kidolgozása;
bg) Ellenőrző repülési eljárások kidolgozása.
c) Forgalmi karbantartás biztosítása
ca) Forgalmi karbantartás végrehajtása Kecskeméten, külön intézkedésben meghatározott ideiglenes
települési helyen és az DFS telephelyén;
cb) Utazószerelő biztosítás;
cc) Gyakorlati oktatás (On the Job Training) Kecskeméten és/vagy DFS telephelyén;
cd) Felügyelet alatti munkavégzés kontrolálása a műszaki állomány szakszolgálati engedélyének
megszerzéséig).
d) Logisztikai feladatok végrehajtása da) Fenntartáshoz szükséges induló fogyóanyag és berendezés kontingens meghatározása (Kecskemét
telephely), beszerzése, üzembehelyezése;
db) 24/7-es raktárhozzáférés és beszerzés megszervezése (AOG);
dc) Fenntartáshoz szükséges induló eszközök és szerszámok kontingens meghatározása (Kecskemét
telephely), beszerzése és üzembehelyezése;
dd) Eszközök, szerszámok javítása, karbantartása;
de) Mérésköteles eszközök felügyelete;
df ) Szállítmányozási feladatok végrehajtása.
e) Minőségügyi feladatok végrehajtása
ea) PART-145 és a Katonai követelmények összehangolása, egyeztetése a hatóságokkal a szükséges
engedélyek megszerzéséhez, valamint fenntartása;
eb) CAME készítés;
ec) CAMO engedélyeztetés;
ed) Karbantartási program jóváhagyatás;
ee) A szükséges kézikönyvek, programok szerkezetének meghatározása, azok elkészíttetése;
ef ) PART-145 és PART-M szervezet felügyelet, auditok.
f ) CAMO feladatainak végzése
fa) Repülőgép műszaki naplórendszer kidolgozása, működtetése;
fb) Karbantartási programok elkészítése, módosítása;
fc) Üzemidő nyilvántartása és a karbantartási okmányok kezelése, tárolása;
fd) Kötelező módosítások (AD) kezelése;
fe) Karbantartási rendszer hatékonyságának értékelése;
ff) Nem kötelező módosítási tervek készítése, végrehajtása;
fg) Jelentős módosítások rendje és kezelése;
fh) Meghibásodások jelentése;
fi) Mérnökszolgálati tevékenység (végrehajtási okmányok készítése, munkacsomag összeállítása);
fj) Megbízhatósági program kidolgozása, működtetése;
fk) Repülés előtti ellenőrzés (kidolgozás, működtetés);
fl) Súlymérés és súlykontrol;
fm) Ellenőrző repülési eljárások kidolgozása, ellenőrző repülések végrehajtatása, értékelése;
fn) Szerződött karbantartások kezelése (karbantartók kiválasztása, repülőgép minőség ellenőrzése);
fo) Dokumentációs rendszer (karbantartási javítási utasítás, alkatrész-katalógus, stb) kezelése;
fp) Vészhelyzeti dokumentációs rendszer kezelése;
fq) Légialkalmassági felügyelet (légijármű nyilvántartásának ellenőrzése, a légijármű fizikai ellenőrzése,
légialkalmassági felülvizsgálati adatok nyilvántartása).
g) Forgalmi karbantartás biztosítása
ga) üzembentartás, továbbá a kecskeméti állomány folyamatos képzése;
gb) utazószerelő biztosítása;
gc) 24/7-es műszaki üzembentartási támogatás;
gd) Repülőgép műszaki és repülési naplórendszer működtetése;
ge) Halasztott hibajavítás engedélyezése;
gf ) Könnyű karbantartások elvégzése.
8. Fenti szolgáltatások a szakutasítás 7. pontjában meghatározott szerződések szerint és értelmében írásbeli
felmondásig, vagy a szerződésben meghatározott időtartamra érvényesek.
4. A repülőgépek tárolási és üzemeltetési körülményei, illetve fel- és leszálló helye
9. A repülőgépek elhelyezésére az 1/A zóna megvalósuló felújításáig a Bázis meglévő létesítményei közül kijelölhető
a NATO hangárral szemben elhelyezkedő K állóhely kerül kijelölésre. A műszaki és kezelő állomány, valamint a földi
kiszolgáló eszközök (Ground Support Equipment) elhelyezésére az Üzemeltető bázisának 16C épülete, valamint
a NATO hangár létesítményei kerültek kijelölésre.
10. A repülőgépek napi fenntartásával összefüggő műszaki munkálatok a kijelölt állóhelyeken hajthatók végre.
Az üzemanyag-, elektromos-, kenőanyag-, hajtómű- és hidraulika rendszerek megbontásával járó feladatok, továbbá
kedvezőtlen időjárási viszonyok (poros, szeles, csapadékos) esetében lehetőleg zárt helyen (mobil hangár; hajtómű
sátor; MH Légijármű Javítóüzem 3. számú hangár; illetőleg a NATO hangárba részben bevontatva, figyelembe véve
annak geometriai méreteit) kerüljenek végrehajtásra.
11. A repülések napi műszaki kiszolgálásához és az engedélyezett karbantartási feladatok végrehajtásához
az  Üzemeltető alakítson ki egy szerszámkészletet. A szerszámkészletek használata, ellenőrzése a Re/415-ben
meghatározottak alapján történjen.
12. A Dassault Falcon 7X repülőgépekhez rendelkezésre álló fogyó-, karbantartó- és kenőanyagok, továbbá
a  használaton kívüli géptartozékok tárolása érdekében kerüljenek kialakításra megfelelő tároló helyek, amelyek
a  többi használatban lévő típus azonos anyagától elkülönítve legyenek. A repülőgépek Üzemeltetőnél
készletezendő alkatrészeinek tárolására 2020. január 1-ig kerüljön kialakításra megfelelő raktárhelyiség, ahol por és
nedvességtől mentesen, télen fűtött, nyáron légkondicionált körülmények között legyenek tárolhatók a szükséges
alkatrészek és berendezések, különös figyelemmel az alkatrészek elektrosztatikus kisüléstől való megóvására.
5. Az üzemeltetést végző repülő műszaki állomány összetétele, létszáma
13. A napi üzemeltetés létszámviszonyainak meghatározása ezen utasítás előírásai szerint történjen.
14. A típus sajátosságaiból adódóan a hagyományos szakág szerinti felosztás helyett a sárkány-hajtómű (polgári B1,
katonai II–III. szakterület), illetve avionikai (polgári B2, katonai IV–V., VI. szakterület) szakfeladatok kerülnek
megkülönböztetésre.
15. A napi kiszolgálás csoportos kiszolgálási rendben történik, a gyakorló repülések esetében az alábbi kiszolgálási
változat szerint az állomány összetétele a jogosított szakterületek megjelölésével:
a) 1 fő II–III., IV–V., VI. szakterület jogosítású I. vagy két szakterületre jogosító II. típusú minősítővel rendelkező
ügyeletes mérnök tiszt repülési váltásonként,
b) 2 fő II–III., IV–V., VI. szakterület jogosítású szerelő vagy II. típusú minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/altiszt
repülési váltásonként. 16. A hadműveleti repülések műszaki kiszolgálása vonatkozásában az alábbi kiszolgálási változat szerint az állomány
összetétele a jogosított szakterületek megjelölésével:
a) A repülőgép napi első feladatra történő előkészítését az alábbi állomány végezze:
aa) 1 fő II–III., IV–V., VI. szakterület jogosítású I. vagy két szakterületre jogosító II. típusú minősítővel
rendelkező ügyeletes mérnök tiszt repülési váltásonként.
ab) 2 fő II–III., IV–V., VI. szakterület jogosítású szerelő vagy II. típusú minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/
altiszt repülési váltásonként.
b) Amennyiben a repülőgép a Magyarországon belül hajt végre hadműveleti feladatot és a repülőgép a leszálló
repülőtéren műszaki kiszolgálást (töltést) nem igényel, akkor a repülést a gyakorló repülések változata szerint
hajtja végre. Ezen esetben a repülőgép visszafogadása az alábbi kiszolgálási változat szerint történik.
Az állomány összetétele a jogosított szakterületek megjelölésével:
ba) 1 fő II–III., IV–V., VI. szakterület jogosítású I. vagy két szakterületre jogosító II. típusú minősítővel
rendelkező ügyeletes mérnök tiszt repülési váltásonként.
bb) 1 fő II–III., IV–V., VI. szakterület jogosítású szerelő vagy II. típusú minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/
altiszt repülési váltásonként.
c) Amennyiben a repülőgép Magyarországon kívül hajt végre hadműveleti, gyakorló repülési feladatot, vagy
a  repülőgép Magyarországon belül hajt végre hadműveleti vagy gyakorló repülési feladatot, de a leszálló
repülőtéren igényel műszaki kiszolgálást (töltést), akkor az előkészítést végző 3 főből 1 fő az alábbiakban
meghatározottak szerint a repülőgép fedélzetén ún. On Board Maintenance személyzet (a továbbiakban:
OBM) utazik. Ez a személy végzi a bázisrepülőtéren kívüli repülőtereken a repülőgép szükséges előkészítéseit,
a repülőtéri kiszolgálás ellenőrzését, a repülés közben felmerülő meghibásodások MEL, CDL, valamint AMM
szerinti kezelését a gyári előírások szerint, együttműködve a repülőgép vezető állománnyal. AZ OBM 1 fő
II–III., IV–V., VI szakterület jogosítású legalább II. típusú minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/altiszt repülési
váltásonként. Ezen esetben a repülőgép visszafogadása a bázisrepülőtérre az alábbi kiszolgálási változat
szerint történik (a repülőgép fedélzeten lévő 1 főn kívül). Az állomány összetétele a jogosított szakterületek
megjelölésével:
ca) 1 fő II–III., IV–V., VI. szakterület jogosítású I. vagy két szakterületre jogosító II. típusú minősítővel
rendelkező ügyeletes mérnök tiszt repülési váltásonként.
cb) 1 fő II–III., IV–V., VI. szakterület jogosítású szerelő vagy II. típusú minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/
altiszt repülési váltásonként. 17. A repülőgépek műszaki kiszolgálása terén a repülőgép üzemeltetésének kialakítása okán a 3. fokú kiszolgálási
változat nem értelmezhető és alkalmazható.
18. A repülőgépek utasterének takarítását az Üzemeltető állományába tartozó, erre a célra rendszeresített takarító
személyzet, a repülőgépek feladataihoz igazodva hajtsa végre a heti repülési tervek alapján.
19. A repülőgépek teljes földi kiszolgálását (Ground Handling) a Szállítórepülőgép Üzembentartó Század állományába
tartozó szakszolgálati engedéllyel rendelkező repülőműszaki állomány, valamint a Repülést Biztosító és Karbantartó
Század állománya hajtja végre az alábbiak szerint:
a) A Szállítórepülőgép Üzembentartó Század állománya hajtja végre:
aa) az üzemanyag töltést;
ab) a repülőgép vontatást;
ac) az állóhelyi elektromos kiszolgálást (Ground Power Unit) és
ad) a repülőgépek belső takarítása (szakszolgálati engedélyhez nem kötött).
b) Repülést Biztosító és Karbantartó Század állománya hajtja végre:
ba) a légijráművek jégtelenítését;
bb) az állóhelyi fűtést és légkondicionálást;
bc) a toalett kiszolgálást (lavatory service) és
bd) a repülőgép ivóvíz kiszolgálását (water service).
6. A repülőgépek üzembentartását meghatározó dokumentációk és okmányok rendszere
20. A repülőműszaki szaktevékenységet általánosan meghatározó szabályzókon kívül a Dassault Falcon 7X típusú
repülőgépek vonatkozásában a légiüzemeltetési dokumentációk, a műszaki és karbantartási technológiák
rendelkezésre állása a légijármű gyártója által üzemeltetett elektronikus hozzáférési felületen keresztül
(www.dassaultfalcon.com) biztosított. A hajtóművek esetében hasonló portál áll rendelkezésre (www.pwc.ca).
A  regisztrációs felülethez való hozzáférési jogosultsággal rendelkezők körét a Fenntartó külön intézkedésben
szabályozza. A Fenntartó mindenkor felelős a szükséges regisztrációk, előfizetések folyamatos érvényességéért,
a korlátozott terjesztésű dokumentációk lekéréséért, továbbá a regisztrációk és dokumentációk szükséges mértékű
hozzáférhetőségének biztosításáért a Hatóság, az Üzemeltető és az Üzembentartó részére. A frissítések napi szintű
ellenőrzéséért és a szakutasításban foglaltak közvetlen végrehajtásáért, az évente az állomány feladatainak
meghatározására szolgáló, kiadásra kerülő Bázis parancsban kijelölt hajózó és műszaki állomány felelős.
Az Üzemeltető felelőssége kialakítani egy információs rendszert, amely lehetővé teszi, hogy a repülőgépvezető és
repülőműszaki állomány a munkavégzést megelőzően értesüljön az előírásokban történt változtatásokról.
21. EASA Airworthiness Directives (Légialkalmassági Irányelvek). A repülőgépek légialkalmasságával, légi
üzemeltetésével kapcsolatban kiadott intézkedések. A dokumentumok az EASA internetes felületén korlátozás
nélkül hozzáférhetők (http://ad.easa.europa.eu/). A dokumentumok eredeti nyelven a Fenntartó által kerüljenek
bevezetésre és alkalmazásra. A repülésbiztonságot befolyásoló intézkedések esetében szükséges a Hatóság,
a Fenntartó, Üzembentartó és az Üzemeltető egyeztetése. A repülőgépek repülésének kötelező feltétele az érkezett
intézkedés tartalmának megfelelő ellenőrzés és bevezetés végrehajtásáról szóló nyilatkozat megküldése.
22. Service Bulletins - Gyártói bülletinek. A frissítések a gyártó által üzemeltetett internetes felületeken, a jóváhagyott és
regisztrált felhasználók számára hozzáférhetőek. A bülletinek feldolgozása során az elrendelt műszaki
üzembentartási feladatok végrehajtásába, illetve a hatályosságot érintő kérdések eldöntésébe a karbantartási
feladatokat végző polgári szervezetet (DFS) be kell vonni, amely a Gyártó specializálódott leányvállalata.
Az  üzemeltetési rend szabályaiban változtatást a Fenntartó engedélyezheti a Hatóság előzetes jóváhagyása után,
de  ennek minden esetben összhangban kell lennie a Gyártó előírásaival. Az azonnali intézkedést nem igénylő
gyártói közlönyök végrehajtásának időpontjáról a Fenntartó, az Üzembentartó és az Üzemeltető a repülőgépek
tervezett repülési és karbantartási feladatai, szükség esetén a karbantartó szervezet rendelkezésre állásának
függvényében közösen dönt.
Törekedni kell arra, hogy a repülőgépek minél rövidebb ideig essenek ki az üzemeltetésből, ezért a végrehajtásra
megadott időintervallum figyelembe vételével, a gyártói közlönyökben előírt műszaki munkákat lehetőség szerint
össze kell vonni.
23. Field 5 – Falcon Interactive Electronic Library by Dassault – Falcon interaktív elektronikus könyvtár. A repülőgép
gyártója által a regisztrált és jóváhagyott alkalmazók részére üzemeltetett, időszakonként frissített komplex
könyvtár, illetve okmányrendszerek. A repülőgép, az arra felépített berendezések és részegységek vonatkozásában
tartalmazza az alábbi releváns információkat:
a) Scheduled Maintenance - Karbantartási ütemterv (Légialkalmassági szempontból meghatározott fődarab és
üzemidő korlátok, illetve előírt átvizsgálások);
b) Aircraft Maintenance Manual - Repülőgép Üzembentartási Utasítás;
c) Falt Isolation Manual - A meghibásodások beazonosításának és javításának technológiái;
d) Structural Repair Manual - A karbantartási és üzemeltetési feladatok munkalapjai;
e) Consumable Products Manual - Felhasználható Anyagok Katalógusa;
f ) Illustrated Tools and Equipment Manual - Alkatrész katalógusok;
g) Wiring Diagram Manual - Vezetékelési diagramok.
24. A gyártói okmányrendszer feldolgozásáért, az ütemtervek és üzemidős korlátok betartásáért, a technológiák
betartásáért az Üzemeltető kijelölt műszaki állománya felelős. A karbantartások során a gyártó által összeállított
eredeti munkalapok kerüljenek alkalmazásra. A karbantartás ütemezésére, az üzemidő, illetve állapot szerint
üzemeltetendő berendezések vonatkozásában a repülőgépek átadás-átvételével egyidejűleg átadott elektronikus
adatbázisokat az Üzemeltető kijelölt műszaki állománya folyamatosan tartsa naprakészen.
25. Minimum Equipment List - MEL (Megengedett meghibásodások jegyzéke). A repülőgép gyártója által kidolgozott,
MMEL az EASA által jóváhagyott dokumentum. Elektronikus úton történő hozzáférését a repülőgép gyártója
biztosítja a típus vonatkozásában. Az MMEL alapján ki kell dolgozni az adott gyári számú repülőgépre vonatkozó,
Üzemeltető által alkalmazható MEL-t, melyet alkalmazását megelőzően a Hatósághoz jóváhagyásra fel kell
terjeszteni. A repülési feladatok végrehajtása érdekében megengedett a repülőgépen bekövetkezett egyes
meghibásodások kijavításának halasztása a MEL által meghatározott esetekben és határidőkön belül, a gyártó által
előírt feltételekkel. A MEL naprakészségéért az Üzemeltető felelős.
26. Repülőgép egyéni kísérődokumentáció
a) Flight Operational Manual/Aircraft Maintenance Manual
 A repülőgép légi- és földi üzemeltetését a Manual dokumentumok alapján kell végrehajtani. Fedélzeti
tartozékok hiányában repülési feladat nem hajtható végre! Tartalmazza a repülőgép általános műszaki és
teljesítmény adatait, korlátozásait, a jóváhagyott üzem- és kenőanyagokat, valamint a repülésekhez
kapcsolódó műszaki munkálatok végrehajtásának rendjét. A Flight Manual-ek tartalmát a repülőgép gyártója
határozza meg. A tartalmi frissítések a gyártó által üzemeltetett internetes felületeken, a jóváhagyott
felhasználók számára hozzáférhetők. A frissítések bevezetése a gyártó döntése szerint lapcserékkel, vagy
az egész dokumentum cseréjével történhet.
b) On Board Field 5
 A repülőgép fedélzetén internet eléréssel rendelkező számítógépen előre telepített, vagy online gyártói
okmányrendszer.
c) Tecnical Logbook („Replap”)
 Repülőgépenként kerüljön felfektetésre. A dokumentumban kerüljenek rögzítésre a napi repülési feladatok,
üzemidők, feltöltési mennyiségek, végrehajtott műszaki munkák, a repülőgép hajózó személyzet részéről
történő átvételének és visszaadásának igazolása, illetve a személyzet részéről tapasztalt rendellenességek.
Repülési feladatok során a dokumentum a fedélzeten legyen a repülési adatok, paraméterek folyamatos
rögzítése végett. A dokumentumok vezetése angol nyelven történjen.
d) Crew Operational Documentation for Dassault EASy
 Három kötetes dokumentáció, mely tartalmazza a repülőgép rendszereinek részletes leírását, normál/
vészhelyzeti eljárások részletes kifejtését, valamint ezek kivonatos összegzését.
e) easy-Dispatch Guide
 Elektronikus útbaindítási segédlet, mely tartalmazza a lehetséges hibaüzeneteket, figyelmeztető üzeneteket,
illetve ezekkel összefüggésben meghatározza a repülőgép üzemképesség mértékét, amely befolyásolja
a repülés végrehajtását.
f ) Aircraft, Engine Logbook
 Angol nyelvű repülőgép és hajtómű formulárok (beleértve a segédhajtóművet is), melyek tartalmazzák
a repülőgép és a hajtómű főbb üzemeltetési adatait, valamint a beépített berendezések, részegységek kísérő
dokumentumait (törzskönyv, ill. paszport). A formulárok az üzemeltetés során kerülnek bevezetésre.
7. Záró rendelkezés 27. Ez a szakutasítás az 2019. április 2-án lép hatályba, egyúttal a 10/2018. (HK 10.) HVK LOGCSF szakutasítás hatályát
veszti.
Kaposvári László dandártábornok s. k.,
 csoportfőnök


text:
2003. CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról.
Az Országgyűlés elismerve minden ember jogát ahhoz, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen,
azon szándékától vezérelve, hogy hatékony jogvédelmet
biztosítson a hátrányos megkülönböztetést elszenvedők
számára,
kinyilvánítva azt, hogy az esélyegyenlőség előmozdítása
elsősorban állami kötelezettség,
tekintettel az Alkotmány 54. § (1) bekezdésére,
70/A. §-ára, valamint a Köztársaság nemzetközi kötelezettségeire és az európai közösségi jog vívmányaira
a következő törvényt alkotja:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § Az egyenlő bánásmód követelménye alapján a Magyar Köztársaság területén tartózkodó természetes személyekkel, ezek csoportjaival, valamint a jogi személyekkel és
a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekkel szemben e törvény rendelkezései szerint azonos tisztelettel és
körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű
figyelembevételével kell eljárni.
2. § Az egyenlő bánásmód követelményére vonatkozó,
külön jogszabályokban meghatározott rendelkezéseket
e törvény rendelkezéseivel összhangban kell alkalmazni.
Fogalmak 3. § E törvény alkalmazásában
a) foglalkoztatási jogviszony: a munkaviszony, a köz
szolgálati jogviszony, a közalkalmazotti jogviszony, a bírósági szolgálati viszony, az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonya, az ügyészségi szolgálati jogviszony, a
hivatásos és szerződéses szolgálati jogviszony, a hivatásos
nevelőszülői jogviszony,
A törvényt az Országgyűlés a 2003. december 22-i ülésnapján
fogadta el.
b) munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony: a bedolgozói munkaviszony, a munkavégzésre irányuló vállalkozási
és megbízási szerződés alapján létrejött jogviszony, a szakcsoporti tagsági viszony, valamint a szövetkezeti tagsági
viszonynak, továbbá a személyes közreműködéssel járó
gazdasági és polgári jogi társasági tevékenységnek a munkavégzésre irányuló elemei,
c) állami támogatás: az államháztartás alrendszereinek
költségvetése terhére ingyenes vagy kedvezményes források, illetve egyéb előny bármilyen formában történő nyújtása oly módon, hogy ez állami bevételkiesést vagy állami
kiadást jelent, ideértve az állami kezességvállalást is, valamint az Európai Unióból, nemzetközi szervezetektől és
más államokból származó források, adományok és segélyek, amennyiben azok a központi költségvetésen keresztül
kerülnek folyósításra,
d) közszolgáltatás: szerződéskötési kötelezettség alapján a lakosság alapvető szükségleteinek ellátására irányuló
szolgáltatás, így különösen a villamosenergia-, gáz-, hő-,
víz-, szennyvíz- és hulladékkezelési, köztisztasági, postai és
távközlési szolgáltatás, továbbá a menetrend alapján közlekedő járművekkel végzett közforgalmú személyszállítás,
e) társadalmi és érdek-képviseleti szervezet: az a társadalmi szervezet vagy alapítvány, amelynek alapszabályában,
illetve alapító okiratában a szervezet céljai között a hátrányos helyzetű csoportok társadalmi esélyegyenlőségének
elősegítése vagy az emberi és állampolgári jogok védelme
szerepel, valamint az adott nemzeti és etnikai kisebbség
tekintetében a kisebbségi önkormányzat, továbbá a munkavállalók anyagi, szociális és kulturális, valamint élet- és
munkakörülményeivel összefüggő ügyeiben a szakszervezet,
f) hozzátartozó: a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959.
évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 685. § b) pontja szerinti hozzátartozó, ide nem értve a jegyest.
A törvény hatálya 4. § Az egyenlő bánásmód követelményét
a) a magyar állam,
b) a helyi és kisebbségi önkormányzatok, ezek szervei,
c) a hatósági jogkört gyakorló szervezetek,
d) a fegyveres erők és a rendvédelmi szervek,
e) a közalapítványok, a köztestületek,
f) a közszolgáltatást végző szervezetek,
g) a közoktatási és a felsőoktatási intézmények
(a továbbiakban együtt: oktatási intézmény),
h) a szociális, gyermekvédelmi gondoskodást, valamint
gyermekjóléti szolgáltatást nyújtó személyek és intézmények, i) a muzeális intézmények, a könyvtárak, a közművelődési intézmények,
j) az önkéntes kölcsönös biztosítópénztárak, a magánnyugdíjpénztárak, k) az egészségügyi ellátást nyújtó szolgáltatók,
l) a pártok, valamint
m) az a)—l) pontok alá nem tartozó költségvetési
szervek
jogviszonyaik létesítése során, jogviszonyaikban, eljárásaik és intézkedéseik során (a továbbiakban együtt: jogviszony) kötelesek megtartani.
5. § Az egyenlő bánásmód követelményét a 4. §-ban
foglaltakon túl az adott jogviszony tekintetében köteles
megtartani,
a) aki előre meg nem határozott személyek számára
szerződés kötésére ajánlatot tesz vagy ajánlattételre felhív,
b) aki az ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségeiben szolgáltatást nyújt vagy árut forgalmaz,
c) az állami támogatás felhasználása során létrejövő
jogviszonyai tekintetében az állami támogatásban részesülő egyéni vállalkozó, jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet az állami támogatás igénybevételétől kezdődően mindaddig, amíg az állami támogatás
felhasználását az arra jogosult szerv a rá vonatkozó szabályok szerint ellenőrizheti, valamint
d) a munkáltató a foglalkoztatási jogviszony, az utasításadásra jogosult személy a munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszony, illetve az ezekkel közvetlenül összefüggő
jogviszonyok tekintetében.
6. § (1) E törvény hatálya nem terjed ki
a) a családjogi jogviszonyokra,
b) a hozzátartozók közötti jogviszonyokra,
c) az egyházi jogi személyeknek az egyházak hitéleti
tevékenységével közvetlenül összefüggő jogviszonyaira,
valamint d) e törvény 4. §-ának alkalmazása során — jogszabály
eltérő rendelkezése hiányában — a társadalmi szervezetek,
a jogi személyek, valamint a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek tagjai közötti, a tagsággal összefüggő
jogviszonyokra.
(2) Az (1) bekezdés d) pontja
a) a tagsági jogviszony létesítése és megszüntetése, to
vábbá
b) a 8. § j) pontjában meghatározott tulajdonság kivé
telével a pártok jogviszonyai
vonatkozásában nem alkalmazható. 7. § (1) Az egyenlő bánásmód követelményének megsértését jelenti — különösen a III. fejezetben meghatározottak szerint — a közvetlen hátrányos megkülönböztetés,
a közvetett hátrányos megkülönböztetés, a zaklatás, a jogellenes elkülönítés, a megtorlás, valamint az ezekre adott
utasítás.
(2) Nem sérti az egyenlő bánásmód követelményét az a
8. §-ban felsorolt tulajdonságon alapuló magatartás, intézkedés, feltétel, mulasztás, utasítás vagy gyakorlat (a továbbiakban együtt: rendelkezés), amelynek tárgyilagos mérlegelés szerint az adott jogviszonnyal közvetlenül összefüggő, ésszerű indoka van.
Hátrányos megkülönböztetés 8. § Közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek minősül az olyan rendelkezés, amelynek eredményeként egy
személy vagy csoport valós vagy vélt
a) neme,
b) faji hovatartozása,
c) bőrszíne,
d) nemzetisége,
e) nemzeti vagy etnikai kisebbséghez való tartozása,
f) anyanyelve,
g) fogyatékossága,
h) egészségi állapota,
i) vallási vagy világnézeti meggyőződése,
j) politikai vagy más véleménye,
k) családi állapota,
l) anyasága (terhessége) vagy apasága,
m) szexuális irányultsága,
n) nemi identitása,
o) életkora,
p) társadalmi származása,
q) vagyoni helyzete,
r) foglalkoztatási jogviszonyának vagy munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyának részmunkaidős jellege, illetve határozott időtartama,
s) érdekképviselethez való tartozása,
t) egyéb helyzete, tulajdonsága vagy jellemzője
(a továbbiakban együtt: tulajdonsága) miatt részesül más, összehasonlítható helyzetben levő személyhez vagy csoporthoz képest kedvezőtlenebb bánásmódban.
9. § Közvetett hátrányos megkülönböztetésnek minősül az a közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek nem
minősülő, látszólag az egyenlő bánásmód követelményének megfelelő rendelkezés, amely a 8. §-ban meghatározott tulajdonságokkal rendelkező egyes személyeket vagy
csoportokat más, összehasonlítható helyzetben lévő személyhez vagy csoporthoz képest lényegesen nagyobb
arányban hátrányosabb helyzetbe hoz.
Zaklatás, jogellenes elkülönítés, megtorlás 10. § (1) Zaklatásnak minősül az az emberi méltóságot
sértő magatartás, amely az érintett személynek a 8. §-ban
meghatározott tulajdonságával függ össze, és célja vagy
hatása valamely személlyel szemben megfélemlítő, ellenséges, megalázó, megszégyenítő vagy támadó környezet kialakítása.
(2) Jogellenes elkülönítésnek minősül az a magatartás,
amely a 8. §-ban meghatározott tulajdonságai alapján
egyes személyeket vagy személyek csoportját másoktól
— tárgyilagos mérlegelés szerinti ésszerű indok nélkül —
elkülönít.
(3) Megtorlásnak minősül az a magatartás, amely az
egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatt kifogást emelő, eljárást indító vagy az eljárásban közreműködő
személlyel szemben ezzel összefüggésben jogsérelmet okoz,
jogsérelem okozására irányul vagy azzal fenyeget.
Előnyben részesítés 11. § (1) Nem jelenti az egyenlő bánásmód követelményének megsértését az a rendelkezés, amely egy kifejezetten megjelölt társadalmi csoport tárgyilagos értékelésen
alapuló esélyegyenlőtlenségének felszámolására irányul,
ha az
a) törvényen vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeleten, illetve kollektív szerződésen
alapul, és határozott időre vagy határozott feltétel bekövetkeztéig szól, vagy
b) a párt ügyintéző és képviseleti szervének megválasztása, valamint a pártnak a választási eljárásról szóló törvényben meghatározott választásokon történő jelöltállítása során a párt alapszabályában meghatározott módon
érvényesül.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott rendelkezés nem
sérthet alapvető jogot, nem biztosíthat feltétlen előnyt, és
nem zárhatja ki az egyéni szempontok mérlegelését.
II. Fejezet AZ EGYENLŐ BÁNÁSMÓD KÖVETELMÉNYÉNEK
MEGSÉRTÉSE MIATT INDÍTOTT ELJÁRÁSOK
12. § Az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatti igények az e fejezetben, valamint külön jogszabályokban meghatározott eljárások során — így különösen
személyiségi jogi per, munkaügyi per, fogyasztóvédelmi,
munkaügyi vagy szabálysértési hatóságok eljárása során —
érvényesíthetőek.
Eljárás e törvény megsértése esetén 13. § (1) Az egyenlő bánásmód követelményének érvényesülését országos hatáskörű közigazgatási szerv
(a továbbiakban: hatóság) ellenőrzi.
(2) A hatóság a Kormány irányítása alatt működik, felügyeletét a Kormány kijelölt tagja látja el.
(3) A hatóság az e törvényben meghatározott feladatkörében nem utasítható.
(4) A hatóság fejezeti jogosítványokkal felhatalmazott
költségvetési szerv, amelynek költségvetése a Miniszterelnöki Hivatal költségvetési fejezetén belül önálló címet
képez.
14. § (1) A hatóság
a) kérelem alapján, illetve az e törvényben meghatáro
zott esetekben hivatalból vizsgálatot folytat annak megállapítására, hogy megsértették-e az egyenlő bánásmód követelményét, a vizsgálat alapján határozatot hoz;
b) a közérdekű igényérvényesítés joga alapján pert indít
a jogaikban sértett személyek és csoportok jogainak védelmében;
c) véleményezi az egyenlő bánásmódot érintő jogszabályok tervezeteit;
d) javaslatot tesz az egyenlő bánásmódot érintő kormányzati döntésekre, jogi szabályozásra;
e) rendszeresen tájékoztatja a közvéleményt és a Kormányt az egyenlő bánásmód érvényesülésével kapcsolatos
helyzetről;
f) feladatainak ellátása során együttműködik a társadalmi és érdek-képviseleti szervezetekkel, valamint az
érintett állami szervekkel;
g) az érintettek számára folyamatos tájékoztatást ad és
segítséget nyújt az egyenlő bánásmód megsértése elleni
fellépéshez;
h) közreműködik az egyenlő bánásmód követelményével kapcsolatban nemzetközi szervezetek, így különösen az
Európa Tanács számára készülő kormányzati jelentések
elkészítésében;
i) közreműködik az Európai Unió Bizottsága számára
az egyenlő bánásmódra vonatkozó irányelvek harmonizációjáról szóló jelentések elkészítésében;
j) évente jelentést készít a Kormánynak a hatóság tevékenységéről és e törvény alkalmazása során szerzett tapasztalatairól.
(2) A hatóság az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazása során az e törvényben szabályozott eltérésekkel az
államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló
1957. évi IV. törvény rendelkezései szerint jár el.
(3) A hatóság az (1) bekezdés c)—j) pontjaiban megjelölt feladatait az emberi jogok védelme és az egyenlő bánásmód követelményének érvényesítése területén kiemelkedő tapasztalatokkal rendelkező, a miniszterelnök által
felkért tagokból álló tanácsadó testülettel együttműködve
látja el.
15. § (1) Az egyenlő bánásmód követelménye e törvény hatálya alá tartozó megsértésének vizsgálatát a sérelmet szenvedett fél választása szerint
a) a hatóság, vagy
b) az egyenlő bánásmód követelménye megsértésének
elbírálására külön törvény alapján hatáskörrel rendelkező
más közigazgatási szerv
folytatja le.
(2) Az eljárás megindításáról a hatóság a külön törvény
alapján hatáskörrel rendelkező közigazgatási szervet, illetve e közigazgatási szerv a hatóságot értesíti.
(3) Ha az (1) bekezdés alapján valamely közigazgatási
szerv előtt eljárás indult, úgy más közigazgatási szerv
ugyanazon ügyben
a) azonos személy ellen elkövetett törvénysértés esetén
nem járhat el,
b) más személy ellen elkövetett törvénysértés esetén
megindult eljárását az ügy jogerős elbírálásáig felfüggeszti.
(4) Ha az ügyet valamely közigazgatási szerv elbírálta,
úgy más közigazgatási szerv ugyanazon ügyben
a) azonos személy ellen elkövetett törvénysértés esetén
nem járhat el,
b) más személy ellen elkövetett törvénysértés esetén
megindult eljárásában a jogerős határozatban megállapított tényállást alapul véve jár el.
(5) A hatóság hivatalból is eljár az egyenlő bánásmód
követelményének a 4. § a)—d) pontjaiban meghatározott
szervek általi megsértésével kapcsolatban, ha az adott
ügyben más közigazgatási szerv előtt nincs folyamatban
eljárás.
(6) A hatóság nem vizsgálhatja az Országgyűlés, a köztársasági elnök, az Alkotmánybíróság, az Állami Számvevőszék, az állampolgári jogok országgyűlési biztosa, a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosa és az
adatvédelmi biztos, valamint a bíróságok és az ügyészség
közhatalmi döntéseit és intézkedéseit.
(7) A hatóság a más közigazgatási szerv által az egyenlő
bánásmód követelményével kapcsolatban hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata során a perben
beavatkozóként részt vehet.
16. § (1) Ha a hatóság megállapította az e törvényben
foglalt, az egyenlő bánásmód követelményét biztosító rendelkezések megsértését
a) elrendelheti a jogsértő állapot megszüntetését,
b) megtilthatja a jogsértő magatartás további foly
tatását,
c) a jogsértést megállapító határozatát nyilvánosságra hozhatja,
d) bírságot szabhat ki,
e) külön törvényben meghatározott jogkövetkezményt
alkalmazhat. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott jogkövetkezményeket az eset összes körülményeire — így különösen a
sérelmet szenvedettek körére, a sérelem következményeire, a jogsértő állapot időtartamára, a jogsértő magatartás
ismételt tanúsítására és a jogsértő teljesítőképességére —
tekintettel kell meghatározni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott jogkövetkezmények együttesen is alkalmazhatóak.
(4) Az (1) bekezdés d) pontja alapján kiszabott bírság
összege ötvenezer forinttól hatmillió forintig terjedhet. A
bírság a Köztársasági Esélyegyenlőségi Program költségvetési előirányzatát illeti.
17. § (1) A hatóság határozata ellen közigazgatási eljárás keretében fellebbezésnek nincs helye.
(2) A hatóságnak az egyenlő bánásmód követelményének megsértése tárgyában hozott határozatát felügyeleti
jogkörben megváltoztatni vagy megsemmisíteni nem lehet.
(3) A hatóság határozata ellen a közigazgatási határozatokra vonatkozó általános szabályok szerint bírósági
felülvizsgálatnak van helye. A per a Fővárosi Bíróság hatáskörébe és kizárólagos illetékességébe tartozik.
(4) A Fővárosi Bíróság három hivatásos bíróból álló
tanácsban jár el.
Képviselet 18. § (1) Az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatt indult eljárásokban a társadalmi és érdekképviseleti szervezet, valamint a hatóság a jogsérelmet
szenvedett fél meghatalmazása alapján — törvény eltérő
rendelkezése hiányában — képviselőként járhat el.
(2) Az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatt indult közigazgatási eljárásban a társadalmi és
érdek-képviseleti szervezetet megilletik az ügyfél jogai.
A bizonyítás szabályai 19. § (1) Az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatt indított eljárásokban a jogsérelmet szenvedett félnek vagy a közérdekű igényérvényesítésre jogosultnak kell bizonyítania, hogy
a) a jogsérelmet szenvedő személyt vagy csoportot hátrány érte, és
b) a jogsérelmet szenvedő személy vagy csoport a jogsértéskor — ténylegesen vagy a jogsértő feltételezése szerint — rendelkezett a 8. §-ban meghatározott valamely
tulajdonsággal.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak bizonyítása esetén a
másik felet terheli annak bizonyítása, hogy
a) megtartotta, vagy
b) az adott jogviszony tekintetében nem volt köteles
megtartani az egyenlő bánásmód követelményét. (3) Az (1)—(2) bekezdésben foglalt rendelkezések
nem alkalmazhatóak a büntetőeljárásokban, illetve a szabálysértési eljárásokban.
Közérdekű igényérvényesítés 20. § (1) Az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatt bíróság előtt személyiségi jogi pert, valamint
munkaügyi pert indíthat
a) az ügyész,
b) a hatóság, c) a társadalmi és érdek-képviseleti szervezet,
ha az egyenlő bánásmód követelményének megsértése
olyan tulajdonságon alapult, amely az egyes ember személyiségének lényegi vonása, és a jogsértés személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érinti.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásával indult perben megállapított kártérítés, illetve közérdekű bírság a központi
költségvetést illeti.
III. Fejezet AZ EGYENLŐ BÁNÁSMÓD KÖVETELMÉNYÉNEK
ÉRVÉNYESÍTÉSE EGYES TERÜLETEKEN
Foglalkoztatás 21. § Az egyenlő bánásmód követelményének sérelmét
jelenti különösen, ha a munkáltató a munkavállalóval
szemben közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést alkalmaz, különösen a következő rendelkezések
meghatározásakor, valamint azok alkalmazásakor:
a) a munkához való hozzájutásban, különösen nyilvános álláshirdetésben, a munkára való felvételben, az alkalmazási feltételekben;
b) a foglalkoztatási jogviszony vagy a munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszony létesítését megelőző, azt elősegítő eljárással összefüggő rendelkezésben;
c) a foglalkoztatási jogviszony vagy a munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszony létesítésében és megszüntetésében;
d) a munkavégzést megelőzően vagy annak folyamán
végzett képzéssel kapcsolatosan;
e) a munkafeltételek megállapításában és biztosításában;
f) a foglalkoztatási jogviszony vagy a munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszony alapján járó juttatások, így különösen a munkabér megállapításában és biztosításában;
g) a tagsággal vagy részvétellel kapcsolatban a munkavállalók szervezeteiben;
h) az előmeneteli rendszerben;
i) a kártérítési, valamint a fegyelmi felelősség érvénye
sítése során. 22. § Nem jelenti az egyenlő bánásmód követelményének megsértését
a) a munka jellege vagy természete alapján indokolt, az
alkalmazásnál számba vehető minden lényeges és jogszerű
feltételre alapított arányos megkülönböztetés,
b) a vallási vagy más világnézeti meggyőződésen, illetve
nemzeti vagy etnikai hovatartozáson alapuló, a szervezet
jellegét alapvetően meghatározó szellemiségből közvetlenül adódó, az adott foglalkozási tevékenység tartalma vagy
természete miatt indokolt, arányos és valós foglalkoztatási
követelményen alapuló megkülönböztetés.
23. § Törvény, törvény felhatalmazása alapján kormányrendelet, illetve kollektív szerződés a munkavállalók
meghatározott körére — a foglalkoztatási jogviszonnyal
vagy a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonnyal összefüggésben — előnyben részesítési kötelezettséget írhat elő.
Szociális biztonság és egészségügy 24. § Az egyenlő bánásmód követelményét a szociális
biztonsággal összefüggésben érvényesíteni kell különösen
a) a társadalombiztosítási rendszerekből finanszírozott, valamint b) a szociális, illetve gyermekvédelmi pénzbeli és természetbeni, valamint személyes gondoskodást nyújtó
ellátások igénylése és biztosítása során.
25. § (1) Az egyenlő bánásmód követelményét az
egészségügyi ellátással összefüggésben érvényesíteni kell
különösen az egészségügyi szolgáltatásnyújtás, ezen belül
a) a betegségmegelőző programokban és a szűrővizsgálatokon való részvétel,
b) a gyógyító-megelőző ellátás,
c) a tartózkodás céljára szolgáló helyiségek használata,
d) az élelmezési és egyéb szükségletek kielégítése
során. (2) Törvény, illetőleg törvény felhatalmazása alapján
kormányrendelet e törvény rendelkezéseivel összhangban
az egészségi állapot vagy fogyatékosság, illetve a 8. §-ban
meghatározott tulajdonság alapján a társadalom egyes csoportjai részére a szociális és az egészségügyi ellátórendszer
keretein belül többletjuttatásokat állapíthat meg.
Lakhatás 26. § (1) Az egyenlő bánásmód követelményének megsértését jelenti különösen a 8. §-ban meghatározott tulajdonságok szerint egyes személyeket
a) közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetéssel sújtani a lakhatást segítő állami vagy önkormányzati
támogatások, kedvezmények vagy kamattámogatás nyújtásával kapcsolatosan,
b) hátrányos helyzetbe hozni az állami vagy önkormányzati tulajdonú lakások és építési telkek értékesítése
vagy bérbeadása feltételeinek meghatározása során.
(2) A használatbavételi és egyéb építési hatósági engedély kiadásának megtagadása, illetve feltételhez kötése
sem közvetlenül, sem közvetve nem alapulhat a 8. §-ban
meghatározott tulajdonságokon.
(3) A lakáshoz jutási feltételek meghatározása nem irányulhat arra, hogy a 8. §-ban meghatározott tulajdonságok
szerint egyes csoportok valamely településen, illetve településrészen mesterségesen, nem a csoport önkéntes elhatározása alapján elkülönüljenek.
Oktatás és képzés 27. § (1) Az egyenlő bánásmód követelménye kiterjed
minden olyan nevelésre, oktatásra, képzésre,
a) amely államilag jóváhagyott vagy előírt követelmények alapján folyik, vagy
b) amelynek megszervezéséhez az állam
ba) közvetlen normatív költségvetési támogatást nyújt,
vagy
bb) közvetve — így különösen közterhek elengedése,
elszámolása vagy adójóváírás útján — hozzájárul (a továbbiakban együtt: oktatás).
(2) Az egyenlő bánásmód követelményét az (1) bekezdésben meghatározott oktatással összefüggésben érvényesíteni kell különösen
a) az oktatásba történő bekapcsolódás feltételeinek
meghatározása, a felvételi kérelmek elbírálása,
b) az oktatás követelményeinek megállapítása és a követelménytámasztás,
c) a teljesítmények értékelése,
d) az oktatáshoz kapcsolódó szolgáltatások biztosítása
és igénybevétele,
e) az oktatással összefüggő juttatásokhoz való hozzá
férés,
f) a kollégiumi elhelyezés és ellátás,
g) az oktatásban megszerezhető tanúsítványok, bizo
nyítványok, oklevelek kiadása,
h) a pályaválasztási tanácsadáshoz való hozzáférés, va
lamint
i) az oktatásban való részvétellel összefüggő jogviszony
megszüntetése
során. (3) Az egyenlő bánásmód követelményének megsértését jelenti különösen valamely személy vagy csoport
a) jogellenes elkülönítése egy oktatási intézményben,
illetve az azon belül létrehozott tagozatban, osztályban
vagy csoportban,
b) olyan nevelésre, oktatásra való korlátozása, olyan
nevelési, oktatási rendszer vagy intézmény létesítése, fenntartása, amelynek színvonala nem éri el a kiadott szakmai
követelményekben meghatározottakat, illetve nem felel
meg a szakmai szabályoknak, és mindezek következtében
nem biztosítja a tanulmányok folytatásához, az állami vizsgák letételéhez szükséges, az általában elvárható felkészítés és felkészülés lehetőségét.
(4) Az oktatási intézményekben nem működhetnek
olyan szakkörök, diákkörök és egyéb tanulói, hallgatói,
szülői vagy más szervezetek, amelyek célja más személyek
vagy csoportok lejáratása, megbélyegzése vagy kirekesztése.
28. § (1) Nem sérti az egyenlő bánásmód követelményét, ha az oktatást csak az egyik nembeli tanulók részére
szervezik meg, feltéve, hogy az oktatásban való részvétel
önkéntes, továbbá emiatt az oktatásban résztvevőket semmilyen hátrány nem éri.
(2) Nem sérti az egyenlő bánásmód követelményét, ha
a) közoktatási intézményben a szülők kezdeményezé
sére és önkéntes választása szerint,
b) felsőoktatási intézményben a hallgatók önkéntes
részvétele alapján olyan vallási vagy más világnézeti meggyőződésen alapuló,
továbbá kisebbségi vagy nemzetiségi oktatást szerveznek,
amelynek célja vagy tanrendje indokolja elkülönült osztályok vagy csoportok alakítását; feltéve, hogy emiatt az oktatásban résztvevőket semmilyen hátrány nem éri, továbbá
ha az oktatás megfelel az állam által jóváhagyott, államilag
előírt, illetve államilag támogatott követelményeknek.
(3) A 27. § (2) bekezdésének a) pontjától a nyelvi vagy
kulturális önazonosság megőrzését szolgáló, illetve egyházi, kisebbségi vagy nemzetiségi oktatási intézmény tekintetében jogszabály eltérően rendelkezhet.
29. § Törvény vagy törvény felhatalmazása alapján
megalkotott kormányrendelet az iskolarendszeren belüli,
valamint az iskolarendszeren kívüli oktatásban részt vevők
meghatározott körére — az oktatással, képzéssel összefüggésben — előnyben részesítési kötelezettséget írhat elő.
Áruk forgalma és szolgáltatások igénybevétele 30. § (1) Az egyenlő bánásmód követelményének megsértését jelenti különösen — a 8. §-ban meghatározott tulajdonság alapján az ügyfélforgalom számára nyitva álló
helyiségben, így különösen a vendéglátó-ipari, kereskedelmi, valamint a művelődés és a szórakozás céljára létrehozott intézményekben —
a) megtagadni vagy mellőzni szolgáltatások nyújtását
vagy áru forgalmazását,
b) az adott helyen rendelkezésre álló szolgáltatásoktól,
illetve áruktól eltérő minőségben szolgáltatást nyújtani,
illetve árut forgalmazni,
c) olyan feliratot vagy jelzést elhelyezni, amely azon
következtetés levonását teszi lehetővé, hogy az ott nyújtott
szolgáltatásból vagy áruforgalmazásból valakit vagy valakiket kizárnak.
(2) A 8. §-ban meghatározott tulajdonságok alapján
meghatározható csoport tagjai részére létrehozott, a hagyományápolás, a kulturális és az önazonosság fenntartását szolgáló, a szűkebb közönség számára nyitva álló létesítménybe a belépés korlátozható, tagsághoz, illetőleg külön feltételekhez köthető.
(3) A (2) bekezdés szerinti korlátozásnak ki kell tűnnie
a létesítmény elnevezéséből, a szolgáltatás igénybevételének körülményeiből; az nem történhet az adott csoporthoz
nem tartozó személyekkel szemben megalázó, illetőleg a
becsület csorbítására alkalmas módon, továbbá nem adhat
alkalmat a joggal való visszaélésre.
IV. Fejezet KÖZTÁRSASÁGI ESÉLYEGYENLŐSÉGI PROGRAM 31. § (1) A Köztársasági Esélyegyenlőségi Program
(a továbbiakban: Program) célja, hogy az élet valamennyi
területén megelőzze a hátrányos megkülönböztetést és
elősegítse egyes társadalmi csoportok tagjainak esélyegyenlőségét.
(2) A Program magában foglalja valamennyi, az (1) bekezdés szerinti célt szolgáló kormányzati intézkedést.
(3) A Program központi költségvetési fedezetét a
Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló törvény biztosítja.
32. § (1) A Programot a Kormány — a társadalmi és
érdek-képviseleti szervezetekkel, valamint a munkáltatói
és munkavállalói érdek-képviseleti szervezetekkel való
egyeztetést követően, az esélyegyenlőségi ügyek koordinációjáért felelős miniszter előterjesztése alapján — javaslatára az Országgyűlés kétévenként hagyja jóvá.
(2) A Program az országgyűlési határozat mellékletét
képezi.
33. § (1) A Program elemzi az érintett társadalmi csoportok helyzetének alakulását, és meghatározza az esélyegyenlőséget elősegítő célokat.
(2) A Program tartalmazza
a) a társadalmi szemlélet kedvező irányú megváltozta
tásához szükséges intézkedéseket,
b) a jogsértésekkel szembeni fellépés lehetőségeire vo
natkozó felvilágosító intézkedéseket,
c) a hátrányos helyzetű csoportok munkaerő-piaci
helyzetének javításához, valamint a munkaerő-piaci aránytalanságok csökkentéséhez szükséges intézkedéseket,
d) a hátrányos helyzetű csoportok részvételének növeléséhez szükséges intézkedéseket a döntéshozatal valamennyi szintjén,
e) a munkáltatóknak a Program eredményességében
való érdekeltségét növelő állami intézkedéseket,
f) a hátrányos helyzetű csoportoknak az információs
társadalommal összefüggő szolgáltatásokhoz való hozzáférésének elősegítéséhez szükséges intézkedéseket,
g) a hátrányos helyzetű csoportok részvételének növeléséhez szükséges intézkedéseket a köz- és felsőoktatásban, valamint
h) a kitűzött célok megvalósításához szükséges jogalkotási feladatok meghatározását.
34. § A Program teljesítéséről a Kormány a tárgyidőszakot követő egy éven belül tájékoztatást ad az Országgyűlésnek.
35. § A települési önkormányzat — a Programban meghatározott célokkal összhangban — helyi esélyegyenlőségi
programot fogadhat el, amelyben elemzi a településen élő
hátrányos helyzetű csoportok helyzetének alakulását, és
meghatározza az e csoportok esélyegyenlőségét elősegítő
célokat. Az önkormányzati esélyegyenlőségi program tartalmazza különösen a helyi közügyekkel és a települési
önkormányzat által ellátott feladatokkal kapcsolatos célokat, megvalósításuk forrásigényét és végrehajtásuk tervezett ütemezését.
36. § Az ötven főnél több munkavállalót foglalkoztató
költségvetési szervek és többségi állami tulajdonban álló
jogi személyek kötelesek a Munka Törvénykönyvéről szóló
1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 70/A. §-a
szerinti esélyegyenlőségi tervet elfogadni.
V. Fejezet MÓDOSULÓ RENDELKEZÉSEK 37. § A Ptk. 76. §-a az alábbiak szerint módosul:
,,76. § A személyhez fűződő jogok sérelmét jelenti külö
nösen az egyenlő bánásmód követelményének megsértése,
a lelkiismereti szabadság sérelme és a személyes szabadság
jogellenes korlátozása, a testi épség, az egészség, valamint
a becsület és az emberi méltóság megsértése.’’
38. § A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról
szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet 2. § (3) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(3) Az elítéltek tekintetében az egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartani.’’
39. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 2. §-ának első
mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
,,A foglalkoztatás elősegítése és a munkanélküliek ellátása során az egyenlő bánásmód követelményét meg kell
tartani.’’
40. § A szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény 42. §
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) A nyitott tagság elvének megfelelően a tagok felvételénél, továbbá a tagok jogainak és kötelességeinek meghatározásánál az egyenlő bánásmód követelményét meg
kell tartani.’’
41. § (1) Az Mt. 5. §-a, valamint az azt megelőző alcím
helyébe a következő rendelkezés lép:
,,Az egyenlő bánásmód követelménye 5. § (1) A munkaviszonnyal kapcsolatban az egyenlő
bánásmód követelményét meg kell tartani.
(2) Az egyenlő bánásmód követelménye megsértésének következményeit megfelelően orvosolni kell, amely
nem járhat más munkavállaló jogainak megsértésével,
illetve csorbításával.’’
(2) Az Mt. 68. § (2) bekezdésében ,,a hátrányos megkülönböztetés szabályainak’’ szövegrész helyébe ,,az
egyenlő bánásmód követelményének’’ szöveg lép.
(3) Az Mt. az alábbi új alcímmel és 70/A. §-sal egészül ki:
,,Esélyegyenlőségi terv 70/A. § (1) A munkáltató és a munkáltatónál képviselettel rendelkező szakszervezet — szakszervezet hiányában
az üzemi tanács — együttesen, meghatározott időre szóló
esélyegyenlőségi tervet fogadhat el.
(2) Az esélyegyenlőségi terv tartalmazza a munkáltatóval munkaviszonyban álló, hátrányos helyzetű munkavállalói csoportok, így különösen
a) a nők,
b) a negyven évnél idősebb munkavállalók,
c) a romák,
d) a fogyatékos személyek, valamint
e) a két vagy több, tíz éven aluli gyermeket nevelő mun
kavállalók vagy tíz éven aluli gyermeket nevelő egyedülálló
munkavállalók
foglalkoztatási helyzetének — így különösen azok bérének, munkakörülményeinek, szakmai előmenetelének,
képzésének, illetve a gyermekneveléssel és a szülői szereppel kapcsolatos kedvezményeinek — elemzését, valamint
a munkáltatónak az esélyegyenlőség biztosítására vonatkozó, az adott évre megfogalmazott céljait és az azok
eléréséhez szükséges eszközöket, így különösen a képzési, munkavédelmi, valamint a munkáltatónál rendszeresített, a foglalkoztatás feltételeit érintő bármely programokat.
(3) Az esélyegyenlőségi terv elkészítéséhez szükséges
különleges személyes adatok csak a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
1992. évi LXIII. törvény rendelkezései szerint, az érintett
önkéntes adatszolgáltatása alapján az esélyegyenlőségi
terv által érintett időszak utolsó napjáig kezelhetőek.’’
(4) Az Mt. 100. § (3) bekezdés a) pontjában ,,a hátrányos megkülönböztetés tilalmába’’ szövegrész helyébe
,,az egyenlő bánásmód követelményébe’’ szöveg lép.
(5) Az Mt. 106/A. § (1) bekezdés g) pontjában a ,,a férfiak és a nők egyenlő elbírálásának elve, illetve hátrányos
megkülönböztetésének tilalma’’ szövegrész helyébe
,,az egyenlő bánásmód követelménye’’ szöveg lép.
(6) Az Mt. 142/A. §
a) (1) bekezdésében a ,,tilos a munkavállalók között
indokolatlan megkülönböztetést tenni’’ szövegrész helyébe ,,az egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartani’’
szöveg,
b) (4) bekezdésében ,,a munkavállalók között hátrányos megkülönböztetést (5. §) ne eredményezhessen’’ szö
vegrész helyébe ,,az egyenlő bánásmód követelményének
(5. §) megfeleljen’’ szöveg
lép. (7) Az Mt. 193/G. § (5) bekezdés c) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
(A munkavégzés időtartama alatt a kölcsönvevő minősül
munkáltatónak)
,,c) az egyenlő bánásmód követelményére,’’
(illetve ezek nyilvántartására vonatkozó szabályok betartása
tekintetében.)
(8) Az Mt. 212. § (2) bekezdése a következő új
h)—j) pontokkal egészül ki:
(E törvény a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek, és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló,
Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető 1994. évi
I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek
következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást
tartalmaz)
,,h) a Tanács 75/117/EGK irányelve a tagállamok jogszabályainak közelítéséről a férfiak és nők egyenlő díjazása
elvének alkalmazására vonatkozóan,
i) a Tanács 92/85/EGK irányelve a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről,
j) a Tanács 96/34/EK irányelve az UNICE, a CEEP és
az ETUC által megkötött, a szülői szabadságról szóló
keretegyezményről.’’
42. § (1) A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 60. § (3) bekezdés
a) pontjában ,,a hátrányos megkülönböztetés tilalmába
[Mt. 5. § (1)—(2) és (4) bekezdés],’’ szövegrész helyébe ,,az
egyenlő bánásmód követelményébe (Mt. 5. §),’’ szöveg lép.
(2) A Ktv. 71. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Munka Törvénykönyve rendelkezéseit az alábbiak szerint kell megfelelően alkalmazni:)
,,a) 3. §-ának (1)—(4) bekezdését, 4. §-át, 5—12. §-át,
15—19/A. §-át, 21—28. §-át, 70/A. §-át, 74. §-át, 77. §-át,
84/A. §-át, 85. §-át, 86/B—86/D. §-át, 97. §-át, 102. §-ának
(1)—(3) bekezdését, 103. §-ának (1)—(2) és (4) bekezdését, 104. §-ának (4)—(5) bekezdését, 107. §-át, 117. §-ának
(1) bekezdését, 117/B. §-ának (5) bekezdését, 118. §-ának
(2) bekezdését, 118/A. §-ának (4)—(5) bekezdését,
119. §-ának (1)—(2) bekezdését és az (5) bekezdését,
120—121. §-át, 123—126. §-át, 127. §-ának (1)—(2) és
(6)—(7) bekezdését, 128. §-ának (1) bekezdését, 129. §-át,
130. §-ának (2) bekezdését, 132. §-ának (1)—(3) bekezdését, 133. §-át, 135—140/A. §-át, 142/A. §-át, 144. §-ának
(1) bekezdését, 151. §-ának (2)—(4) bekezdését,
152—153. §-át, 154. §-a (1) bekezdésének első és harmadik mondatát, 155—157. §-át, 159—164. §-át, 165. §-ának
(2) bekezdését, 166. §-ának (2) bekezdését, 167. §-ának
(1) és (3) bekezdését, 168—169. §-át, 171—172. §-át,
174. §-át, 176—183. §-át, 184. §-ának (1)—(2) bekezdését,
185—187. §-át, 204—205. §-át, 207. §-át;’’
43. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény 34. § (3) bekezdés a) pontjában ,,a hátrányos megkülönböztetés tilalmába (Munka Törvénykönyve
5. §),’’ szövegrész helyébe ,,az egyenlő bánásmód követelményébe (Munka Törvénykönyve 5. §),’’ szöveg lép.
44. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
szóló 1993. évi III. törvény 94/E. § (2) bekezdés első mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
,,A szociális szolgáltatások biztosítása során az egyenlő
bánásmód követelményét meg kell tartani.’’
45. § (1) A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 4. § (7)—(14) bekezdése hatályát veszti, egyben a (15) bekezdés számozása (7) bekezdésre változik.
(2) A Kötv. a következő új 4/A. §-sal egészül ki:
,,4/A. § (1) A közoktatás szervezésében, irányításában,
működtetésében, feladatainak végrehajtásában közreműködők a gyermekkel, tanulóval kapcsolatos döntéseik, intézkedéseik meghozatalakor az egyenlő bánásmód követelményét kötelesek megtartani.
(2) Az egyenlő bánásmód követelménye alapján a közoktatásban minden gyermeknek, tanulónak joga, hogy vele
összehasonlítható helyzetben levő más személyekkel azonos feltételek szerint részesüljön velük azonos színvonalú
ellátásban.
(3) Az egyenlő bánásmód követelménye megsértésének következményeit orvosolni kell, amely azonban nem
járhat más gyermek, tanuló jogainak megsértésével, csorbításával.
(4) Az egyenlő bánásmód követelménye megsértésének orvoslására az e törvényben szabályozott eljárás keretében kerülhet sor. Az e törvényben szabályozott eljárás
lefolytatása — függetlenül annak eredményétől — nem
zárja ki a személyhez fűződő jogok bíróság előtt történő
érvényesítésének lehetőségét, illetőleg más, a felelősség és
jogkövetkezményeinek megállapítására alkalmas eljárás
megindítását.
(5) E § alkalmazása során az egyenlő bánásmódról
szóló törvény rendelkezéseit is alkalmazni kell.’’
(3) A Kötv. 81. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ha a nevelési-oktatási intézményt nem helyi önkormányzat, illetve nem állami szerv tartja fenn)
,,a) a nevelési-oktatási intézmény vallási, illetve világnézeti tekintetben elkötelezett intézményként is működhet,
és ennek megfelelően a gyermekek vagy a tanulók felvételének előfeltételeként kikötheti valamely vallás, világnézet
elfogadását, a nevelési, illetve pedagógiai programjába beépítheti a vallási, világnézeti elkötelezettségnek megfelelő
filozófiai, etikai, kulturális ismereteket, és korlátozhatja,
kizárhatja az e törvény 19. § (1) bekezdés d) pontjában
szabályozott jog gyakorlását, a házirendben a gyermekekre, a tanulókra a vallásgyakorlással összefüggésben jogokat
és kötelezettségeket állapíthat meg;’’
(4) A Kötv. 84. § (7) bekezdésének ,,a hátrányos megkülönböztetés tilalmába ütköző’’ szövegrésze helyébe ,,az
egyenlő bánásmód követelményét sértő’’ szöveg, a 95/A. §
(4) bekezdésében ,,a hátrányos megkülönböztetés tilalmára’’ szövegrész helyébe ,,az egyenlő bánásmód követelményére’’ szöveg lép.
46. § Az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény 6. §
(1) bekezdésében ,,a hátrányos megkülönböztetés tilalmára’’ szövegrész helyébe ,,az egyenlő bánásmód követelményére’’ szöveg lép.
47. § A közbeszerzésekről szóló 1995. évi XL. törvény
40. § (5) bekezdésében a ,,más módon indokolatlan és hátrányos megkülönböztetésüket okozza’’ szövegrész helyébe
a ,,sérti az egyenlő bánásmód követelményét’’ szöveg lép.
48. § (1) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) 6. §-a, valamint az azt megelőző
alcím helyébe a következő rendelkezés lép:
,,Az egyenlő bánásmód követelménye 6. § (1) A szolgálati viszonnyal kapcsolatban az egyenlő
bánásmód követelményét meg kell tartani.
(2) A fegyveres szerv megkülönböztetés nélkül biztosítja — kizárólag a szakmai képességek, a gyakorlat és a
teljesítmény, továbbá a szolgálatban eltöltött idő alapján a
rendfokozati és a beosztási kötöttségekre figyelemmel —
a hivatásos állomány tagjának előmeneteli lehetőségét.’’
(2) A Hszt. 197. § (7) bekezdésében ,,a hátrányos megkülönböztetés tilalmába’’ szövegrész helyébe ,,az egyenlő
bánásmód követelményébe’’ szöveg lép.
49. § (1) A hadköteles katonák szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIV. törvény (a továbbiakban: Hkt.)
16. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,(4) A lelki gondozáson és vallási szertartáson való
részvétel vagy az attól való távolmaradás nem eredményezheti az egyenlő bánásmód követelményének megsértését.’’
(2) A Hkt. 30. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) A hadköteles katonával szemben érdekvédelmi
tagsága vagy annak hiánya nem eredményezheti az egyenlő
bánásmód követelményének megsértését.’’
50. § (1) A munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi
LXXV. törvény (a továbbiakban: Met.) 1. § (2) bekezdés
a) pontjában ,,a hátrányos megkülönböztetés tilalma’’ szö
vegrész helyébe ,,az egyenlő bánásmód követelménye’’
szöveg lép.
(2) A Met. 3. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
,,d) az egyenlő bánásmód követelménye,’’ (3) A Met. 8. § (4) bekezdése hatályát veszti.
51. § Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény
61. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,61. § E fejezet rendelkezéseinek alkalmazása során az
egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartani.’’
52. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 3. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) A gyermekek védelme során az egyenlő bánásmód
követelményét meg kell tartani.’’
53. § A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári
ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 2. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,2. § Az e törvényben meghatározott jogok érvényesítése során az egyenlő bánásmód követelményét meg kell
tartani.’’
54. § (1) Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 7. § (1) bekezdésének ,,megkülönböztetés nélküli’’ szövegrésze helyébe ,,az egyenlő
bánásmód követelményének megfelelő’’ szöveg lép; egyben a 7. § (4) bekezdése hatályát veszti.
(2) Az Eütv. 9. § (4) bekezdésének első mondatában a
,,hátrányos megkülönböztetés’’ szövegrész helyébe a ,,az
egyenlő bánásmód követelményének megsértése’’ szöveg
lép.
(3) Az Eütv. 30. §-ának (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(5) A betegjogi képviselő különös figyelmet fordít az
életkoruk, testi vagy szellemi fogyatékosságuk, egészségi
állapotuk, illetve társadalmi-szociális helyzetük miatt kiszolgáltatott helyzetben lévők betegjogi védelmére, valamint az egyenlő bánásmód követelményének érvényesítésével kapcsolatos panaszokra, meghatalmazás alapján képviseli a beteget a követelmény megsértésének megállapítására irányuló hatósági eljárás során.’’
55. § A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény 25. §
(6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(6) A fogyatékos személyek jogszabályban biztosított
jogait megsértővel szemben az Országos Fogyatékosügyi
Tanács, illetve a fogyatékos személyek országos érdek-képviseleti szervezetei pert indíthatnak a fogyatékos személyeket megillető jogok érvényesítése érdekében abban az esetben is, ha a jogsértés személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érinti.’’
56. § (1) A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999.
évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 1. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) A tisztességes és méltó temetés, valamint a halottak nyughelye előtt a tiszteletadás joga mindenkit megillet.’’
(2) A Ttv. 17. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) Az üzemeltető a temetkezési szolgáltatók tekintetében köteles megtartani az egyenlő bánásmód követelményét.’’
57. § (1) A szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szjt.) 90. § (1) bekezdésében a
,,szintén indokolatlan különbségtétel nélkül érvényesülő’’
szövegrész helyébe ,,az egyenlő bánásmód követelményének megfelelő’’ szöveg lép.
(2) Az Szjt. 90. § (4) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(4) A díjszabás alkalmazása során az egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartani.’’
58. § Az új szövetkezetekről szóló 2000. évi CXLI. törvény 46. § (2) bekezdésének utolsó mondata hatályát
veszti, egyidejűleg az 51. § a következő (3) bekezdéssel
egészül ki:
,,(3) A tagok felvétele, továbbá a tagok jogainak és
kötelességeinek meghatározása során az egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartani.’’
59. § A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses
állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV.
törvény 6. §-a, valamint az azt megelőző alcím helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,Az egyenlő bánásmód követelménye 6. § A szolgálati viszonnyal kapcsolatban az egyenlő
bánásmód követelményét meg kell tartani.’’
60. § (1) A villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvény (a továbbiakban: Vet.) preambulumának ,,hátrányos
megkülönböztetéstől mentes’’ szövegrésze helyébe
,,az egyenlő bánásmód követelményének megfelelő’’ szöveg lép.
(2) A Vet. 33. § (1) bekezdésének ,,hátrányos megkülönböztetés alkalmazása nélkül’’ szövegrésze helyébe
,,az egyenlő bánásmód követelményének sérelme nélkül’’
szöveg lép.
(3) A Vet. 43. § (3) bekezdésének ,,nem alkalmazhat
hátrányos megkülönböztetést’’ szövegrésze helyébe
,,az egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartania’’
szöveg lép.
(4) A Vet. 50. § (2) bekezdésének helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(2) Az engedélyezési eljárás során az egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartani.’’
61. § (1) A tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény
(a továbbiakban: Tpt.) 69. § (3) bekezdésében a ,,bármilyen hátrányos megkülönböztetést tartalmaz vagy ilyen
megkülönböztetést eredményezne’’ szövegrész helyébe
,,sérti az egyenlő bánásmód követelményét’’ szöveg lép.
(2) A Tpt. 74. § (4) bekezdésében a ,,hátrányos megkülönböztetést tenni’’ szövegrész helyébe ,,az egyenlő bánásmód követelményét megsérteni’’ szöveg lép.
(3) A Tpt. 225. § (2) bekezdésének második mondata
helyébe a következő rendelkezés lép:
,,A szabályzat az Alap egyes tagjaira vonatkozóan nem
sértheti az egyenlő bánásmód követelményét, és nem veszélyeztetheti az Alap biztonságos kezelését.’’
(4) A Tpt. 317. § (5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(5) A tőzsde szabályzatának az egyes tőzsdei kereskedőre, illetve kibocsátóra nézve meg kell tartania az egyenlő
bánásmód követelményét.’’
(5) A Tpt. 345. § (4) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(4) Az üzletszabályzatnak és a szabályzatoknak az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet ügyfeleire nézve biztosítania kell az egyenlő bánásmód követelményének
megtartását.’’
62. § A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény
30. § (3) bekezdésében a ,,hátrányos megkülönböztetéstől
mentes’’ szövegrész helyébe ,,az egyenlő bánásmód követelményének megfelelő’’ szöveg, 30. § (5) bekezdésében a
,,nem tartalmazhatnak indokolatlan megkülönböztetést’’
szövegrész helyébe a ,,nem sérthetik az egyenlő bánásmód
követelményét’’ szöveg, 33. § (15) bekezdésében az ,,és a
hátrányos megkülönböztetés tilalmának figyelembevételével’’ szövegrész helyébe a ,,figyelembevételével és az
egyenlő bánásmód követelménye szerint’’ szöveg lép.
VI. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 63. § (1) E törvény — a (2)—(3) bekezdésben meghatározott kivétellel — a kihirdetését követő 30. napon lép
hatályba.
(2) E törvény 13—17. §-ai, 18. § (1) bekezdésének
,, , valamint a hatóság’’ szövegrésze, valamint a 20. § (1) bekezdés b) pontja 2005. január 1-jén lép hatályba.
(3) E törvény 31—34. §-ai 2004. január 1-jén lépnek
hatályba.
(4) A Programot a Kormány első ízben úgy terjeszti az
Országgyűlés elé, hogy az 2005. január 1-jén hatályba léphessen. A 2004. évre szóló Programot — a 33. § (2) bekezdésének megfelelő alkalmazásával, az esélyegyenlőségi
ügyek koordinációjáért felelős miniszter előterjesztése
alapján — a Kormány hagyja jóvá. A 2004. évre szóló
Program vonatkozásában a 31. § (2) bekezdését nem kell
alkalmazni.
(5) Az e törvény 36. §-a szerinti esélyegyenlőségi terveket első ízben legkésőbb 2004. december 31-ig kell elfogadni.
64. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
határozza meg a hatóság szervezetére és eljárására vonatkozó részletes szabályokat.
65. § Ez a törvény a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt és az
1994. évi I. törvénnyel kihirdetett Európai Megállapodás
jogközelítésére vonatkozó rendelkezéseivel összhangban
az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 76/207/EGK irányelve a nőkkel és a férfiakkal való egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a
szakképzés és az előmenetel lehetőségei, valamint a munkafeltételek terén történő végrehajtásáról és az azt módosító 2002/73/EK irányelv,
b) a Tanács 79/7/EGK irányelve a férfiakkal és a nőkkel
való egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról,
c) a Tanács 86/378/EGK irányelve a férfiakkal és a nőkkel való egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerekben történő megvalósításáról,
d) a Tanács 86/613/EGK irányelve valamely tevékenységet, beleértve a mezőgazdaságot, önálló vállalkozást
folytató férfiakkal és nőkkel való egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról, valamint az önálló vállalkozó nők terhességi és anyasági védelméről,
e) a Tanács 97/80/EK irányelve a bizonyítási kötelezettségről a nemi hovatartozás alapján történő diszkriminációs esetekben,
f) a Tanács 2000/43/EK irányelve a személyek közötti,
faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő
bánásmód elvének végrehajtásáról,
g) a Tanács 2000/78/EK irányelve a foglalkoztatási és
munkahelyi egyenlő bánásmód általános kereteinek a létrehozásáról.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
56/2010. (VII. 8.) ME határozata az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság főigazgatójának felmentéséről.
Az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságról szóló 289/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. § (4) bekezdése alapján,
a nyugdíjpolitikáért felelős miniszter javaslatára
dr. Barát Gábort, az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság főigazgatóját e tisztségéből
– 2010. július 7-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök