text:
146/2014. (V. 5.) Korm. rendelete a felvonókról, mozgólépcsőkről és mozgójárdákról.
A Kormány a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény 174/A.  §
(1) bekezdésében,
a termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény 30. § (1) bekezdés d) pontjában,
a 29. §, a 33. § és a 37. § b) pontja tekintetében a termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény 30. § (1) bekezdés
a) pontjában,
a 34. §, valamint a 7. melléklet tekintetében a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 88. § (3) bekezdés a) pontjában,
a 32.  § (4)  bekezdése tekintetében a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló
2009. évi LXXVI. törvény 53. § a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) E  rendeletet alkalmazni kell – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – az  építményekbe és azon kívül
állandó jelleggel létesített minden felvonóra, mozgólépcsőre és mozgójárdára, valamint az  ezek létesítésével,
áthelyezésével, használatbavételével, üzemeltetésével, üzembe helyezésével, karbantartásával, átalakításával,
elbontásával, ellenőrzésével, felülvizsgálatával összefüggő tevékenységekre, továbbá az  e  tevékenységeket
végzőkre.
(2) Nem kell alkalmazni e rendeletet
a) a bányaműveléshez szükséges,
b) a robbanásveszélyes térben működő, továbbá
c) a gyártási (technológiai) sorba beépített
berendezésekre.
(3) E rendelet rendelkezéseit
a) a  közlekedési nyomvonal jellegű építmények (így különösen vasutak, repülőterek, tömegközlekedési
mozgólépcsők) közbeiktatott vagy csatlakozó építményei tekintetében a rájuk vonatkozó jogszabályban,
b) a nukleáris létesítményben lévő felvonók tekintetében a rájuk vonatkozó jogszabályban,
c) a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásnak minősülő ügy tárgyát képező
beruházás esetében a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló
kormányrendeletben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazása szempontjából
 1. állandó jellegű: az  építmény részét képező, hosszú távú, tartós használat céljából létesített kategóriába
tartozó;
 2. általános építésügyi hatóság: az  építésügyi és az  építésfelügyeleti hatóságok kijelöléséről és működési
feltételeiről szóló 343/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. § (1)–(5) bekezdése szerinti építésügyi hatóság;
 3. bejelentett tanúsító szervezet: a  felvonók biztonsági követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról
szóló 108/2001. (XII. 23.) FVM–GM együttes rendelet (a  továbbiakban: felvonó rendelet) hatálya alá
tartozó felvonók esetében a  felvonó rendeletben meghatározott, a  gépek biztonsági követelményeiről
és megfelelőségének tanúsításáról szóló miniszteri rendelet (a  továbbiakban: gépek rendelet) hatálya alá
tartozó berendezések esetében a  gépek rendeletben meghatározott – erre a  szakterületre vonatkozóan –
a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a  továbbiakban: MKEH) által kijelölt és bejelentett tanúsító
szervezet;
4. berendezés: a 7. pontban meghatározott felvonó, a 11. pontban meghatározott mozgójárda és a 12. pontban
meghatározott mozgólépcső;
5. berendezés kivitelezési tervdokumentációja: a  berendezések kivitelezésére vonatkozó tervdokumentáció,
amely az engedélyezési terveken és adatokon túl tartalmazza az 1. mellékletben foglalt adatokat;
6. felújított berendezés: az  a  berendezés – a  fabetétes vezetősínű felvonók, valamint a  tömegközlekedési
mozgólépcsők kivételével –, amelynek legalább a meghajtógépét és vezérlését, továbbá (felvonók esetében)
fülke- és aknaajtóit az üzembehelyezéstől számított két éven belül új egységekre cserélték;
7. felvonó: e rendelet alkalmazása szempontjából felvonónak minősül:
a) az építményben vagy azon kívül létesített, állandó jellegű, szakaszos üzemű gépészeti berendezés,
amelynek fülkéje a  vízszinteshez képest 15°-nál meredekebb dőlésszögű, meghatározott pályán,
merev vezetősínek között mozog, meghatározott szinteket szolgál ki, fülkével vagy emelőlappal és
aknaajtóval rendelkezik, és a következők szállítására szolgál:
aa) személyek,
ab) személyek és teher, vagy
ac) kizárólag teher,
b) az  olyan, fülkével rendelkező berendezések, amelyek nem merev vezetősínek mentén, de
meghatározott állandó pályán mozognak (ollós felvonók stb.),
c) a személyszállításra való körforgó felvonó,
d) a mozgáskorlátozott személyek számára készült lépcsőfelvonó, ferdepályás vagy függőleges pályájú
emelőlap;
 8. felvonó leállítása: az  üzemeltető önkéntes elhatározása, illetve balesetveszély esetén a  nyilvántartott
szervezet, az  ellenőr, a  karbantartó, az  üzemügyeletes, a  fővárosi és megyei kormányhivatal mérésügyi és
műszaki biztonsági hatósága (a  továbbiakban: Hatóság) intézkedésének hatására a  berendezés legfeljebb
egy naptári évig tartó, villamos hálózatról való lekapcsolása;
9. felvonó veszélytelenítése: a felvonó villamos táphálózatról történő leválasztása, a fülke és ha van, az ellensúly,
illetve kiegyenlítősúly ütközőre ültetése, és valamennyi aknaajtó nem oldható kötéssel történő lezárása,
hidraulikus felvonók esetében a munkafolyadék teljes eltávolítása;
10. használatbavételi alkalmassági nyilatkozat:
a) új, személyszállításra is alkalmas felvonó esetében a  felvonó rendelet által meghatározott,
bejelentett szervezet által kiadott tanúsítvány, vagy a  tevékenységét a  felvonó rendelet 12. számú
vagy 13. számú melléklete szerint tanúsított felvonószerelő vállalkozás által készített végellenőrzési
jegyzőkönyv alapján kiállított megfelelőségi nyilatkozat,
b) az  új teherfelvonó, kisteherfelvonó, 0,15 m/s-nál nem nagyobb névleges sebességű,
személyszállításra is szolgáló felvonó (például az  ún. „home-lift” és a  mozgásukban korlátozottak
által használható emelőberendezés), továbbá mozgólépcső (mozgójárda), személyszállításra
szolgáló körforgó esetében a  gépek rendelet alapján a  gyártó által kiadott EK megfelelőségi
nyilatkozat,
c) a berendezés főbb műszaki adatainak megváltoztatásával járó átalakítás után, a berendezés üzembe
helyezés előtti vizsgálata alapján a nyilvántartott szervezet által kiadott alkalmassági nyilatkozat;
11. mozgójárda: vízszintes vagy legfeljebb 12°-os meredekségű pályán mozgó, személyszállításra szolgáló,
folyamatos üzemű, gépi hajtású berendezés körbe futó, lépcső nélküli szalaggal (például járólapok, heveder);
12. mozgólépcső: a vízszinteshez képest legfeljebb 35°-os meredekségű pályán mozgó, folyamatos üzemű, gépi
hajtású berendezés körbe futó lépcsőszalaggal személyek fel- és lefelé való szállítására;
13. mozgólépcső leállítása: az  üzemeltető önkéntes elhatározása, illetve balesetveszély esetén a  Hatóság,
a nyilvántartott szervezet, az ellenőr, a karbantartó, az üzemügyeletes intézkedésének hatására a berendezés
legfeljebb egy naptári évig tartó, villamos hálózatról való lekapcsolása, és mind az  alsó, mind a  felső szint
emberi behatolás ellen maradandó lezárása;
14. mozgólépcső vagy mozgójárda veszélytelenítése: a mozgólépcső vagy mozgójárda hálózatról való maradandó
leválasztása, a  lépcsőszalag nem oldható kötéssel, a  forgalmi terhelésnek legalább kétszeres biztonsággal
ellenálló, álló helyzetben tartó berendezéssel való rögzítése, és mind az  alsó, mind a  felső belépő szinten
emberi behatolás ellen, legalább 1,8 m magas maradandó akadállyal való lezárása;
15. nyilvántartott szervezet: az  e  rendelet szerinti tevékenységekre az  MKEH által nyilvántartásba vett,
tevékenységét a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló
törvény rendelkezései szerint végző szolgáltató;
16. sajátos építésügyi hatóság: az  egyes sajátos építményfajták tekintetében kijelölt hatáskörrel rendelkező
építésügyi hatóság;
17. üzemeltető: a  berendezés tulajdonosa vagy a  berendezés tulajdonosának a  berendezés üzemeltetésével
megbízott képviselője.
3. A berendezés létesítésének, használatbavételének és megszüntetésének engedélyezése
3. § (1) Ha a  felvonó vagy a  mozgólépcső létesítéséhez, áthelyezéséhez, átalakításához, használatbavételéhez vagy
bontásához az  építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az  építésügyi
hatósági szolgáltatásról szóló kormányrendelet szerinti építésügyi hatósági engedélyhez kötött építési, bontási
tevékenység is szükséges, a  létesítést, az  áthelyezést, az  átalakítást, a  használatbavételt, a  bontást az  építésügyi
hatósági engedély iránti kérelemmel egyidejűleg az  általános vagy a  sajátos építésügyi hatóságtól kell kérni.
Az építésügyi hatóság eljárásában a (2) bekezdés szerinti hatóság szakhatóságként vesz részt.
(2) Ha a  berendezés létesítése építési engedélyhez kötött építési tevékenységgel nem jár együtt, a  létesítést,
a használatbavételt, az áthelyezést, a berendezés e rendeletben felsorolt főbb műszaki adatainak megváltozásával
járó átalakítását első fokon a  Hatóság, másodfokon országos illetékességgel az  MKEH engedélyezi műszaki
biztonsági hatósági eljárásban.
(3) Ha a (2) bekezdésben meghatározott tevékenység műemlék építményben valósul meg, az engedélyezési eljárásban
az örökségvédelmi hatóság szakhatóságként részt vesz.
4. § (1) A  3.  § (2)  bekezdése szerinti engedélyezési eljárások kérelmezése során a  kérelemhez annak tartalmától függően
mellékelni kell:
a) a 2. melléklet I. pontjában hivatkozott dokumentáció részét alkotó terveket,
b) a  24.  § (3)  bekezdésében meghatározott tevékenységi körök végzésére jogosultsággal rendelkező tervező
6. melléklet szerinti nyilatkozatát.
 (2) A berendezés használatbavételi engedélyére irányuló kérelem esetében a 2. melléklet II. pontjában meghatározott
tartalmú dokumentumok mellett a  kérelemhez mellékelni kell a  3.  melléklet szerinti műszaki adatlapot és
a használatbavételi alkalmassági nyilatkozatot.
(3) A  3.  § (1)  bekezdése szerinti esetben a  jogerős használatbavételi engedélyről szóló határozatot az  általános
építésügyi hatóság, vagy a sajátos építésügyi hatóság a 3. melléklet szerinti műszaki adatlappal együtt elektronikus
úton közli az országos nyilvántartást vezető MKEH-hel.
(4) A  berendezés elbontását – amennyiben annak bontása az  építésügyi hatóság bontási engedélyéhez kötött
bontási tevékenységgel nem jár együtt – a  3.  § (2)  bekezdésében meghatározott hatóságnak kell engedélyeznie.
A kérelemhez csatolni kell:
a) a 2. melléklet III. pontjában meghatározott tartalmú bontási tervet,
b) a  24.  § (3)  bekezdésében meghatározott tevékenységi körök végzésére jogosultsággal rendelkező tervező
nyilatkozatát.
 (5) A használatbavételi alkalmassági nyilatkozat kiállítását követő 60 napon belül a  tulajdonosnak a használatbavételi
engedély kiadására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságtól kérnie kell a  használatbavételi
engedélyt. A  berendezés a  használatbavételi engedély kiadásáig ideiglenesen használható. Az  építkezés
kiszolgálására ideiglenesen használandó felvonó csak az építkezési célra (személy-teherfelvonóként vagy kizárólag
teherfelvonóként) való alkalmasság esetén, és az ideiglenes állapot tanúsítását követően vehető használatba.
4. A berendezések műszaki-biztonsági felügyelete 5. § A berendezések műszaki-biztonsági felügyeletét a Hatóság látja el.
6. § A hatósági felügyelet és ellenőrzés kiterjed:
a) az  új berendezések üzembe helyezés előtti vizsgálatával és tanúsításával kapcsolatos tevékenységekre,
továbbá az  e  rendelet hatálya alá tartozó, meglévő berendezéseknek az  e  rendelet szerinti műszaki
biztonságtechnikai felülvizsgálatok elvégzésének ellenőrzésére;
b) a panaszbejelentések és a berendezés működésével összefüggésben bekövetkezett személyi sérüléssel vagy
jelentős anyagi kárral járó balesetek kivizsgálására;
c) az e rendelet szerinti gépkönyv vezetésének formai és tartalmi ellenőrzésére;
d) az e rendeletben szabályozott ellenőri tevékenységek jogosultságának ellenőrzésére;
e) a nyilvántartott szervezet és az ellenőrök e rendelet alapján végzett tevékenységére.
7. § (1) A  veszélytelenített berendezés ismételt üzemeltetését a  Hatóság engedélyezi. Az  engedély iránti kérelemhez
csatolni kell a nyilvántartott szervezet által kiállított, újbóli használatbavételi alkalmassági nyilatkozatot.
(2) A  veszélytelenített berendezés a  nyilvántartott szervezet által kiállított, újbóli használatbavételi alkalmassági
nyilatkozat alapján – az  (1)  bekezdés szerinti engedély megadásáig, de legfeljebb 60 napig – ideiglenesen
üzemeltethető.
5. A berendezések nyilvántartása 8. § (1) Az MKEH az engedélyezett berendezésről országos nyilvántartást vezet.
 (2) A nyilvántartásnak tartalmaznia kell
a) a  berendezés azonosító számát és a  felszerelés helyét, a  9.  §-ban meghatározott főbb műszaki adatokat,
továbbá a  beszállóhelyek számát, a  felújítás időpontját és a  gyártó, illetve felvonószerelő-vállalkozás
megnevezését,
b) a berendezés tulajdonosának és – ha nem azonos – az üzemeltetőjének a nevét és címét,
c) a berendezés jogerős építési és használatbavételi engedélyének számát (ha van),
d) a berendezés műszaki biztonságtechnikai felülvizsgálatai elvégzésének időpontját, a  felülvizsgálat lényeges
megállapításait, felülvizsgálat alapján a megtett intézkedéseket,
e) az esetlegesen történt balesetekkel kapcsolatos intézkedéseket,
f ) a Hatóság által tett intézkedéseket,
g) az  üzemeltetés hat hónapnál hosszabb ideig történő leállítása, valamint a  leállítást követő ismételt
üzembevétele időpontját, valamint
h) a berendezés üzemeltető általi leállítását.
(3) A berendezések azonosító számait – növekvő sorrendben – a nyilvántartást vezető szervezet adja ki a bejelentett
tanúsító szervezetek részére az új berendezések nyilvántartásba vételéhez.
(4) A megszüntetett berendezésre vonatkozó adatokat az MKEH a berendezés megszüntetését követő egy év leteltével
– a berendezés nyilvántartási száma kivételével – törli az (1) bekezdésben említett nyilvántartásból.
(5) A  bejelentett tanúsító szervezet, továbbá a  tanúsított minőségügyi rendszert („H” vagy „E” modult) alkalmazó
szerelő- és forgalmazó vállalkozás a központi nyilvántartást vezető szervezet részére megküldi az üzembe helyezés
előtti vizsgálat jegyzőkönyvét, a  berendezés tanúsítványának másolatát, valamint a  3.  melléklet szerinti műszaki
adatlapot.
9. § A berendezések főbb műszaki adatai:
a) felvonók:
1. jellege, fajtája (például személyfelvonó),
2. teherbírása,
3. névleges sebessége,
4. emelőmagassága,
5. a szintek és a beszállóhelyek száma,
6. vezethetősége (például mindenki által vezethető),
7. a vezérlés módja (például le-fel gyűjtő),
8. a meghajtás jellege (villamos vagy hidraulikus, felsőgépes, alsógépes stb.),
9. a villamos hálózatból felvett teljesítmény-igénye;
b) mozgólépcsők, mozgójárdák:
1. az óránként szállítható utasok száma (berendezésenként),
2. névleges sebessége,
3. névleges szélessége,
4. emelőmagassága,
5. emelkedési szöge,
6. a villamos hálózatból felvett teljesítmény-igénye.
6. A berendezések ellenőrzése 10. § (1) Az üzemeltetőnek rendszeresen ellenőriztetnie kell a berendezésnek a rendeltetésszerű és biztonságos használatra
alkalmasságát.
(2) A kötelező műszaki biztonságtechnikai felülvizsgálatokat naptári évenként
a) 10 évesnél nem régebbi vagy 10 évnél nem régebben felújított berendezés esetében, valamint
kisteherfelvonó esetében egy fővizsgálatot, egyébként félévenként felváltva egy fővizsgálatot és egy
ellenőrző vizsgálatot a nyilvántartott szervezettel,
b) további két alkalommal félévenként – a  karbantartás szakszerűségének műszaki biztonságtechnikai
felülvizsgálatát – az ellenőrrel
kell elvégeztetni.
 (3) Az ellenőrzést a vonatkozó előírások és a 29. §-ban foglaltak figyelembevételével az érvényes szabványok alapján
kell elvégezni.
 (4) Az  ellenőr vagy a  műszaki biztonságtechnikai felülvizsgálatokkal megbízott nyilvántartott szervezet ellenőre
– balesetveszély esetén – jogosult és köteles a berendezést leállítani. Ezt a jogosultságot a megbízási szerződésben
rögzíteni kell. A leállítást követő egy éven belül a leállított berendezés újraindítását csak az a nyilvántartott szervezet
végezheti, amelyik a  felvonó rendszeres műszaki biztonságtechnikai vizsgálataira való megbízással a  leállítás
előtt rendelkezett. Az  ellenőr és a  nyilvántartott szervezet felelős az  általa elvégzett vizsgálatok teljességéért,
eredményéért és szakszerűségéért.
(5) Az  üzemeltető minden naptári év március 31-ig (illetve a  létesítést követő 90 napon belül) köteles a  műszaki
biztonságtechnikai vizsgálatok elvégeztetésével valamelyik nyilvántartott szervezetet – továbbá a  karbantartás
megfelelőségének ellenőrzésével egy nyilvántartott szervezetet vagy felvonóellenőrt – megbízni. Az  üzemeltető
helyett megbízást más szervezet vagy személy nem adhat. A műszaki biztonságtechnikai vizsgálatok megrendelése
annak az  üzemeltetőnek a  kötelessége, akinek a  tárgyév január 1-jén a  berendezés a  tulajdonában vagy
üzemeltetésében van. A  felvonó összes, nyilvántartott szervezet által végezhető vizsgálatát csak e  megbízott
nyilvántartott szervezet végezheti. Másik nyilvántartott szervezetet megbízni csak az esetleges biztonságtechnikai
hiányok elhárítását és ellenőrzését követően lehet.
(6) A  diszpécserrendszer üzemeltetője köteles megbízni egy nyilvántartott szervezetet a  rendszer évenként legalább
egyszeri felülvizsgálatával.
(7) A  nem rendszeres kötelező műszaki felülvizsgálatokat a  nyilvántartott szervezetek ellenőre végzi, amelyek
a következők:
a) a  felvonón, illetve a  mozgólépcsőn végzett, a  29.  §-ban foglaltak figyelembevételével a  vonatkozó
szabványok alapján lényegesnek minősülő beavatkozások, átalakítások, alkatrészcserék után lényeges
átalakítások utáni vizsgálatot, az engedélyhez kötött átalakítások, és a felújítások után üzembe helyezés előtti
vizsgálatot kell végezni,
b) balesetek után vizsgálatot kell végezni,
c) a berendezés veszélytelenítése után a veszélytelenítést ellenőrző vizsgálatot kell végezni.
(8) A  leállítást elrendelő ellenőrnek a  gépkönyvben, írásban rögzített döntése alapján, a  gépkönyvben rögzített
feltételekkel a berendezést a karbantartó, illetve az üzemeltető is újraindíthatja.
(9) A nyilvántartott szervezet a műszaki biztonságtechnikai felülvizsgálatok eredményét havonta összesítve megküldi
az MKEH-nak.
(10) Új berendezés esetében az üzembe helyezés előtti vizsgálat az első évi éves fővizsgálatot helyettesíti.
7. Az ellenőri tevékenység gyakorlásának feltételei 11. § (1) Ellenőr olyan személy lehet, aki
a) szakirányú felsőfokú (közlekedési, gépészeti vagy villamossági) szakképesítéssel,
b) három év szakmai (felvonó- vagy mozgólépcső-tervezési, vagy -szerelési, vagy -karbantartási) gyakorlattal
rendelkezik, továbbá c) a külön jogszabályban meghatározott tanfolyami és vizsgakötelezettségének eleget tett, és a fenti feltételek
alapján ellenőri engedélyt kapott.
(2) A  honvédelmi és katonai célú objektumokban történő ellenőrzés esetében az  ellenőrnek rendelkeznie kell
a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvényben meghatározott nemzetbiztonsági minősítéssel.
(3) Az e rendelet hatálybalépése előtt jogszerűen ellenőri tevékenységet folytató ellenőrökre az (1) bekezdés a) pontja
nem vonatkozik.
12. § (1) Az MKEH annak a személynek ad ellenőri tevékenységek végzésére engedélyt, aki az engedély kiadására irányuló,
a 4. mellékletben meghatározott adattartalmú, az MKEH által rendszeresített nyomtatványon benyújtott kérelméhez
eredetiben bemutatja vagy másolatban csatolja
a) az ellenőri tevékenység feltételeként meghatározott képesítés és gyakorlati idő meglétét igazoló okiratokat,
b) 60 napnál nem régebbi erkölcsi bizonyítványt.
(2) Ha a kérelem benyújtása az ellenőri vizsga letételétől számított 5 év után történik, akkor az engedély megadásának
további feltétele a 13. § (2) bekezdésében előírt továbbképzés elvégzése és a teljesítés igazolása.
(3) Az ellenőr az engedélyben meghatározott tevékenységek végzésére jogosult, felelős az általa elvégzett munkáért.
 (4) A nyilvántartott szervezetekről és az ellenőrökről az MKEH nyilvántartást vezet, amelyet a honlapján közzétesz.
13. § (1) Az ellenőri jogosultság a megadásától számított öt évig hatályos.
 (2) A jogosultság hatálya – az ellenőr kérelmére – öt évenként meghosszabbítható. Az engedély hatálya meghosszabbításának
feltétele a (4) bekezdés szerinti továbbképzés elvégzése és a teljesítés igazolása.
 (3) Az engedély hatályának meghosszabbítása iránti kérelmet a 4. melléklet szerinti adattartalommal kell benyújtani.
 (4) A  szakmai követelmények változásait figyelembe véve a  felvonó és mozgólépcső ellenőri munkakörök betöltése
továbbképzéshez kötött, amelyről továbbképzési igazolást kell kiállítani. Továbbképzési igazolást az  kaphat, aki
a szervezett továbbképzésen részt vett és eredményes vizsgát tett.
(5) A (4) bekezdésben említett munkakörök betöltéséhez öt éves periódusban kötelező a továbbképzés.
 (6) A  felkészítő tanfolyam, valamint a  továbbképzés képzési programját az  MKEH-hez kell benyújtani jóváhagyás
céljából. A felkészítő tanfolyam, valamint a továbbképzés csak az MKEH által jóváhagyott képzési program alapján
történhet. A hatósági jóváhagyás a megadásának napjától számított három évig hatályos.
(7) A  felkészítő tanfolyam, illetve a  továbbképzés képzési programjának jóváhagyása iránti kérelemhez csatolni kell
a felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény szerinti felnőttképzési tevékenység végzésére szóló engedélyt.
(8) Az (1) bekezdésben említett jogosultság meghosszabbításához szükséges felvonó- és mozgólépcső továbbképzési
program kötelező moduljai:
a) a berendezésekre vonatkozó jogszabály- és szabványváltozások,
b) a konstrukció, az üzemvitel, a karbantartás, a műszaki biztonságtechnikai ellenőrzés korszerű ismeretanyaga.
(9) A továbbképzés időtartama naptári évenként legalább 16 óra.
 (10) Az  összeférhetetlenségre vonatkozó szabályokat alkalmazni kell a  nyilvántartott szervezet ellenőre és az  ellenőr
– Polgári Törvénykönyv szerinti – közeli hozzátartozója berendezésekkel kapcsolatos további tevékenysége
tekintetében.
14. § (1) A  nyilvántartásban szereplő adatokban történt változást az  ellenőr 15 napon belül köteles bejelenteni és igazolni
az MKEH-nél.
(2) Az MKEH törli a nyilvántartásból az ellenőrt, ha az ellenőr
a) engedélyének hatálya lejárt és nem kérte meghosszabbítását,
b) bejelenti, hogy a tevékenységet nem kívánja tovább folytatni,
c) engedélye kiadásának feltételei már nem állnak fenn,
d) elhalálozik,
e) a tevékenysége során vagy mulasztásával közvetlen életveszélyes, vagy közvetlen balesetveszélyes helyzetet
okoz,
f ) ellenőri tevékenységével összefüggő jogszabályokat, szakmai előírásokat súlyosan megsérti,
g) adatszolgáltatási kötelezettségét ismételten elmulasztotta,
h) jogosulatlan ellenőri tevékenységet végez.
(3) Ha a  nyilvántartásból való törlésre a  (2)  bekezdés e)  pontjában foglaltak alapján került sor, az  ellenőri engedély
megadása iránti kérelem érdemi vizsgálat nélkül elutasítandó a  nyilvántartásból való törléstől számított öt éven
belül.
(4) Ha a  nyilvántartásból való törlésre a  (2)  bekezdés f )–h)  pontjában foglaltak alapján került sor, akkor az  ellenőri
engedély megadása iránti kérelem érdemi vizsgálat nélkül elutasítandó a  nyilvántartásból való törléstől számított
három éven belül.
(5) Az  ellenőr az  ellenőri engedélyét a  visszavonó határozat szerinti idő letelte után, az  elmaradt továbbképzések
pótlását követően kaphatja vissza. A (2) bekezdés e) és f ) pontja szerinti esetekben az ellenőr az ellenőri engedélyét
csak a 11. § (1) bekezdés c) pontja szerinti tanfolyami és vizsgakötelezettségének ismételt teljesítése után kaphatja
vissza.
8. A nyilvántartott szervezet 15. § (1) Az  e  rendelet szerinti nyilvántartásba vételt kérő szervezet a  kérelmét az  5.  mellékletben meghatározott
nyomtatványon nyújtja be az MKEH-nak.
(2) Az  e  rendelet szerinti nyilvántartásba vételt kérő szervezetnek – a  tevékenységre vonatkozóan – értékarányos
felelősségbiztosítással, a  tevékenységét szabályozó eljárási renddel kell rendelkeznie. Legalább öt ellenőri
jogosultsággal rendelkező természetes személyt kell munkaviszony keretében alkalmaznia, és vállalnia kell
az  ellenőrök rendszeres, évenkénti szakmai továbbképzését. A  nyilvántartott szervezet az  ellenőri állományának
változását nyolc napon belül bejelenti az  országos nyilvántartást vezető szervezetnek, amely kérelemre soron
kívüli eljárásban ellenőri engedélyt ad a nyilvántartott szervezethez tartozó ellenőröknek. A nyilvántartásba vételt
kérő szervezetnek a  kérelmezett tevékenységre vonatkozó Nemzeti Akkreditáló Testület általi akkreditálással kell
rendelkeznie.
(3) A nyilvántartott szervezet köteles:
a) a műszaki biztonságtechnikai vizsgálatokat – díjfizetés ellenében – elvégezni,
b) a rendeletben előírt tevékenységének végzéséhez megfelelő számú ellenőrt foglakoztatni,
c) a berendezés gépkönyvébe az elvégzett vizsgálatok eredményét bejegyezni,
d) a  berendezéssel, illetve annak vizsgálatával kapcsolatos, általa rögzített adatokat és vizsgálati
jegyzőkönyveket az MKEH-nak megadni,
e) üzemen kívül helyezett berendezés újraindításához szükséges írásbeli hozzájárulást megadni vagy
megtagadni. 9. A berendezésekkel kapcsolatos kötelezettségek, üzemeltetés 16. § (1) Az  üzemeltető a  berendezés üzemeltetése során, annak rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas
állapotáról, rendszeres és szakszerű karbantartásáról, javításáról, továbbá a  szükséges és előírt műszaki
biztonságtechnikai felülvizsgálatáról, rendszeres ellenőrzéséről, valamint az  üzemeltetés és a  használat módjának
folyamatos figyelemmel kíséréséről köteles gondoskodni.
(2) A berendezést csak a használatbavételi engedélyben meghatározott célra és a  rendeltetésének megfelelő módon
szabad használni.
(3) Aki a  berendezéssel kapcsolatos munkakörében vagy rendelkezési jogosultsága gyakorlása során közvetlen
balesetveszélyt jelentő vagy okozó hibát, hiányosságot észlel, köteles az  üzemeltetést azonnal kikapcsolással
leállítani, és a  veszélyhelyzet megszüntetéséig tartó szüneteltetése iránt intézkedni, valamint annak megtételét
az intézkedésre jogosultnál kezdeményezni.
(4) Ha az  üzemeltető a  berendezéssel kapcsolatos kötelezettségét nem teljesíti, a  Hatóság őt a  teljesítéshez
szükséges cselekmények megtételére – beleértve a  berendezés leállítását is –, valamint munkálatok elvégzésére
(elvégeztetésére) kötelezi olyan esetekben, amikor azt az  életveszély megelőzése vagy elhárítása, a  biztonság
védelme, jelentős vagy helyrehozhatatlan kár elhárítása indokolja.
17. § Az üzemeltető kötelezettségei:
a) a berendezés létesítéséhez, áthelyezéséhez, az e  rendelet szerinti, főbb műszaki adatok megváltoztatásával
járó átalakításához, használatbavételéhez, illetve megszüntetéséhez szükséges – jogerős és végrehajtható –
hatósági engedély megszerzése,
b) a  berendezés rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas, állandó üzemképes állapotáról,
rendszeres és szakszerű karbantartásáról, javításáról, szükséges felújításáról vagy cseréjéről való
gondoskodás, vagy ha az nem lehetséges, a berendezés leállítása,
c) a  berendezés rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmasságának ellenőriztetése a  10.  §
(2) bekezdésében foglaltak szerint, arányos időelosztásban,
d) a berendezés üzemeltetésének és használati módjának folyamatos figyelemmel kísérése,
e) közvetlen balesetveszélyt eredményezhető hiba, hiányosság észlelése, tudomására jutása esetén
a  berendezés azonnali leállítása és az  üzemeltetés veszélyhelyzet megszüntetéséig tartó szüneteltetése,
továbbá a  berendezés egy évet meghaladó leállítása esetén a  berendezés veszélyteleníttetése iránti
intézkedés megtétele, ezt követően a  veszélytelenítés megtörténte és szakszerűsége ellenőrzésének
megrendelése egy nyilvántartott szervezetnél,
f ) a berendezés ellenőrzését végző nyilvántartott szervezet, az ellenőr, illetve a Hatóság által a berendezéssel
kapcsolatban a helyszínen tett ideiglenes intézkedés végrehajtása,
g) a  Hatóság által a  berendezéssel kapcsolatban – végrehajtható határozattal – elrendelt kötelezettség
teljesítése,
h) a bármilyen okból leállított, illetve veszélytelenített berendezés újraindításához az ellenőrzést és a műszaki
biztonságtechnikai felülvizsgálatot végző nyilvántartott szervezet írásbeli hozzájárulásának megszerzése,
i) a  berendezés használati feltételeit – a  helyes működtetéssel kapcsolatos alapvető előírásokat, az  esetleges
veszélyforrásokat és a veszélyhelyzetben teendő intézkedéseket – ismertető tájékoztatónak az alapállomáson
és a felvonófülkében jól látható és olvasható módon történő elhelyezéséről való gondoskodás,
j) felvonó üzemügyeletes, továbbá – csak vezetővel működtethető felvonó esetében – kioktatott felvonóvezető
megbízása,
k) a gépkönyv folyamatos vezetéséről és megőrzéséről való gondoskodás,
l) a  berendezés használata során bekövetkezett személyi sérüléssel, vagy jelentős anyagi kárral járó baleset
megtörténtéről az ellenőrzésre nyilvántartott szervezet és a Hatóság haladéktalan tájékoztatása,
m) a 8. § (2) bekezdés b) és g) pontjában foglalt adatok tekintetében az MKEH tájékoztatatása,
n) változás esetén az új üzemeltető, nevének és címének közlése az MKEH-hel 15 napon belül,
o) a berendezés megszüntetésének a megszüntetés időpontját követő 15 napon belül az MKEH részére történő
bejelentése,
p) a  berendezés egy évet meghaladó kikapcsolása vagy leállítása esetén a  veszélytelenítés iránti intézkedés
megtétele, ezt követően a  veszélytelenítés megtörténte és szakszerűsége ellenőrzésének megrendelése
a nyilvántartott szervezetnél, figyelembe véve, hogy
pa) a veszélytelenített berendezésre a műszaki biztonsági vizsgálati kötelezettség nem vonatkozik, és
pb) az  építmény tervei vagy hatósági engedélyei szerint menekülési útvonalként is szolgáló
mozgólépcsők és mozgójárdák veszélytelenítése nem megengedett, azokat üzemképes állapotban
kell tartani.
18. § (1) A berendezés üzemeltetése során
a) az  üzemügyeletesi feladatokat – az  üzemeltető írásbeli megbízása alapján – olyan nagykorú személy
láthatja el, aki a  felügyeletére bízott berendezés működése során keletkező hiba esetén a  használók
szakszerű kiszabadítására, továbbá a 19. § (1) bekezdésében előírt kötelezettségek teljesítésére alkalmas és
a berendezés beépítésének helyszínén jártasságát az ellenőr előtt igazolta;
b) felvonóvezető olyan személy lehet, akit az  ellenőr az  adott felvonó vezetésére kioktatott, továbbá
a 19. § (2) bekezdésében előírt kötelezettségek teljesítésére alkalmas.
(2) Az ellenőr az (1) bekezdésben meghatározott személyek nevét a felvonó-, vagy mozgólépcső gépkönyvbe bejegyzi.
19. § (1) Az üzemügyeletes kötelezettségei:
a) a berendezés rendeltetésszerű használatra és biztonságos működésre irányuló folyamatos felügyelete,
b) az üzemkészség, üzemelés és a biztonsági berendezések (így különösen villamos ajtóérintkezők, biztonsági
reteszek, vészjelzők, aknaajtók, fülke, előtérvilágítás) üzemképes állapotának napi ellenőrzése,
c) üzemzavar esetén – a  berendezés feszültségmentesítése után – a  gyártó előírásai alapján gondoskodás
a használók kiszabadításáról, ez a feladat a bejelentett tanúsító szervezet által jóváhagyott és a nyilvántartott
szervezet által évenként ellenőrzött, szabványos vészjelzőrendszert alkalmazó diszpécserszolgálattal is
megvalósítható,
d) meghibásodás esetén a berendezés azonnali leállítása és a tulajdonos haladéktalan értesítése a gépkönyvbe
tett bejegyzés útján is az észlelt rendellenességekről és a biztonságos működést veszélyeztető hibákról,
e) az üzemeléssel kapcsolatos helyiségek kulcsainak megőrzése, és azoknak az ellenőrzést vagy karbantartást,
javítást végző személyek részére történő átadása.
(2) A kioktatott felvonóvezető kötelezettségei:
a) a felvonó szabályszerű vezetése,
b) a megengedett teherbírás, a helyes be- és kiszállás, valamint a szállítás ellenőrzése,
c) annak megakadályozása, hogy a felvonót arra jogosulatlan személyek vezessék,
d) a tulajdonos haladéktalan értesítése – a gépkönyvbe tett bejegyzés útján is – a biztonsági berendezések vagy
egyéb szerkezetek látható, vagy észlelt rendellenességéről vagy hibájáról.
20. § (1) Felvonó és mozgólépcső szerelését, karbantartását olyan személy végezheti önállóan, aki
a) felvonószerelő szakmunkás bizonyítvánnyal vagy ennél magasabb szakirányú végzettséggel rendelkezik
vagy
b) egyéb szakirányú (lakatos, gépész, villanyszerelő) szakmunkás bizonyítványa és kétéves szakmai gyakorlata
van, továbbá legalább felvonó karbantartó-szerelő szakképesítéssel rendelkezik.
 (2) A berendezések rendszeres karbantartásának tartalmát a gyártó határozza meg, és az ezt tartalmazó karbantartási
utasítást az  üzemeltető rendelkezésére bocsátja. Ennek hiányában a  karbantartás tartalmát a  29.  §-ban foglaltak
figyelembevételével a vonatkozó szabványok határozzák meg.
(3) Két egymást követő karbantartás között legfeljebb 35 naptári nap telhet el.
 (4) Egy karbantartó szerelőpár havonta legfeljebb száz felvonó vagy huszonöt mozgólépcső karbantartását végezheti
el.
 (5) A  karbantartó vállalkozás felelős az  általa végzett munkáért, és értékarányos felelősségbiztosítással kell
rendelkeznie.
 (6) A  más karbantartó vállalkozás megbízása előtt – a  felelősség egyértelművé tétele érdekében – az  üzemeltetőnek
a nyilvántartott szervezet általi ellenőrző vizsgálatot kell végeztetnie.
 (7) Ha a berendezést a karbantartó vállalkozás szerelője állította le, a berendezés ismételt üzembe helyezéséig másik
karbantartó vállalkozás nem bízható meg. 10. A gépkönyv
21. § (1) A gyártó, illetve felvonószerelő vállalkozás a műszaki terveknek megfelelően hiteles adatokkal kitöltött gépkönyvet
a berendezés leszállítása során köteles szolgáltatni. A gépkönyvbe az adott berendezés üzemeltetésével kapcsolatos
minden lényeges adatot, körülményt, megállapítást, intézkedést és beavatkozást be kell jegyezni.
(2) Elveszett, megrongálódott, hiányos gépkönyv helyett, továbbá a  berendezés főbb műszaki adatainak
megváltoztatásával járó átalakítása esetén a régit helyettesítő új gépkönyvet csak a nyilvántartott szervezet ellenőre
hitelesíthet.
(3) A  gépkönyv folyamatos vezetéséért és megőrzéséért az  üzemeltető felel. A  gépkönyvet az  üzemügyeleten, vagy
a berendezés beépítési helyén, az (5) bekezdésben foglalt személyek számára hozzáférhető helyen kell tartani.
(4) A  felvonó engedélyezett műszaki tervének és műszaki leírásának egy példányát a  gépkönyvhöz kell csatolni, egy
építménybe beépített több azonos típusú berendezés esetében típusonként csak egy-egy helyen.
(5) A gépkönyvbe bejegyzést csak a Hatóság, nyilvántartott szervezet, az ellenőr, a szerelő, a felvonó üzemügyeletese,
karbantartója és kioktatott vezetője tehetnek.
(6) A gépkönyvnek tartalmaznia kell:
a) a berendezés fő műszaki adatait, továbbá főegységeinek megnevezését, jellemzőit,
b) a  nyilvántartott szervezet, az  ellenőr által elvégzett műszaki biztonságtechnikai felülvizsgálatok
esedékességének és megtörténtének időpontját, az  esetleges lényeges megállapításokat és a  teendő
intézkedéseket, továbbá a vizsgálatot végző ellenőr nevét és engedélyének számát,
c) az üzemügyeletesi feladatokat ellátó személy, valamint a kioktatott felvonóvezető nevét, adatait.
11. A berendezésekkel kapcsolatos díjak 22. § Az engedélyezéséért és a  nyilvántartásba vételért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjak a  Magyarország
gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 29. § (2) bekezdése szerint az adópolitikáért felelős miniszter
egyetértésével kiadott rendeletben kerülnek megállapításra.
12. A Hatóság által kiszabható bírság 23. § A berendezés létesítésére, üzembe helyezésére, rendeltetésszerű használatára, alkalmasságának ellenőriztetésére,
biztonságtechnikai felülvizsgálatára vonatkozó kötelesség megszegése esetén a  Hatóság az  épített környezet
alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 60. § (4) bekezdése alapján szabhat ki bírságot.
13. Műszaki-biztonsági követelmények 24. § (1) A  rendelet hatálya alá tartozó felvonót, mozgólépcsőt, mozgójárdát úgy kell megtervezni, létesíteni, telepíteni,
üzembe helyezni, üzemeltetni és rendszeresen karbantartani, hogy az megfeleljen az e rendeletben és a 29. §-ban
foglaltak figyelembevételével a vonatkozó szabványokban meghatározott műszaki biztonsági követelményeknek.
(2) A tervkészítés során a tervező felelősséggel tartozik:
a) a tervezési cél műszaki megoldással való eléréséért,
b) a műszaki biztonsági szempontok érvényesítéséért,
c) a jogszabályokban előírtak betartásáért,
d) a 29. §-ban foglaltak figyelembevételével a vonatkozó szabványok alkalmazásáért,
e) az egészségvédelmi előírások betartásáért,
f ) a tűzvédelmi előírások betartásáért,
g) a balesetelhárítási és a munkavédelmi előírások betartásáért,
h) a környezetvédelmi követelmények kielégítéséért és betarthatóságáért,
i) a tervdokumentáció előírt tartalmi követelményeinek teljesítéséért,
j) a tervegyeztetés során tett nyilatkozatok, feltételek érvényre juttatásáért,
k) a gazdaságossági szempontok érvényesítéséért.
(3) Tervezői jogosultsággal alapképzésben vagy mesterképzésben szerzett szakképzettséggel, gépészmérnöki vagy
okleveles gépészmérnöki, villamosmérnöki vagy okleveles villamosmérnöki, közlekedésmérnöki vagy okleveles
közlekedésmérnöki oklevéllel, és legalább öt év tervezői gyakorlattal rendelkező személyek rendelkezhetnek.
A berendezések tervezésére való jogosultság – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a következőkre terjed ki:
a) felvonók és mozgólépcsők teljes körű tervezése,
b) felvonók és mozgólépcsők alkatrészeinek, biztonsági berendezéseinek, vezérlésének és hajtásának, továbbá
a  komplett berendezések tervezése és telepítéstervezése kiegészítve a  szükséges statikai és dinamikai
számításokkal, valamint a forgalomelemzéssel.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott jogosultságokat szakmai és területi illetékesség alapján a  Magyar Mérnöki
Kamara veszi névjegyzékbe és tartja nyilván.
25. § (1) A  felvonóknak és a  mozgólépcsőknek legalább a  létesítésük időpontjában érvényes szabványok és műszaki
előírások követelményeinek meg kell felelniük a  29.  §-ban foglaltak figyelembevételével. Az  egyes alkatrészek,
részegységek cseréje esetén – a  (2)  bekezdésben foglalt eltéréssel – a  csere időpontjában érvényes műszaki
előírásokat kell alkalmazni. Az eltérő megoldás egyenértékűségét egy bejelentett tanúsító szervezet tanúsítványával
kell igazolni.
(2) Ha a cserével kapcsolatos követelményeknek műszaki okok miatt nem lehetséges eleget tenni (például a kötélcsere
egyes esetei), az alkatrész cseréje előtt a bejelentett tanúsító szervezet előzetes állásfoglalását kell kérni.
(3) A  bejelentett tanúsító szervezet a  (2)  bekezdésben meghatározott előzetes állásfoglalásában feltünteti a  csere
időpontjában hatályos előírás alkalmazásának műszaki akadályát, továbbá a  csere során beépített részegység
fontosabb tulajdonságait, valamint azt, hogy mely jelenlegi előírásnak nem felel meg, továbbá azt, hogy mely
korábbi előírásnak vagy a jelenlegivel egyenértékű biztonságot nyújtó feltételnek felel meg.
(4) A  bejelentett tanúsító szervezet az  előzetes állásfoglalása egy példányát a  berendezés felvonókönyvéhez
(gépkönyv) kell csatolni.
(5) A  függesztőelemek vagy a  hajtótárcsa cseréje, felújítása esetén jogosultsággal rendelkező tervezőnek ellenőrző
számításokat kell végeznie, amelyet a  javítás utáni vizsgálat során az ellenőrzést végző részére be kell mutatni, és
a felvonókönyvhöz kell csatolni.
26. § (1) Minden, e  rendelet hatálya alá tartozó berendezést a  létesítésétől, illetve teljes felújításától számított 20 naptári
év elteltével, és ezt követően 20 évente az  éves fővizsgálat helyett szabványossági felülvizsgálatnak kell alávetni.
Ezt megelőzően a  berendezést – szükség esetén – olyan módon kell teljes felújításnak alávetni, átalakítani vagy
kicserélni, hogy az  a  felülvizsgálat időpontjában érvényes létesítési biztonságtechnikai előírásoknak megfeleljen.
Ez  az  építési vonatkozású előírásokra nem vonatkozik. A  megfelelő átalakítás vagy csere elmulasztása esetén
a berendezést le kell állítani. A műemlék épületek berendezéseinek esetében a korlátozott lehetőségekre tekintettel
az átalakítás mértékét egyedileg kell meghatározni.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezést először 2020. január 1-jét követően kell alkalmazni.
14. Vegyes és záró rendelkezések 27. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
28. § (1) A  felvonók és a  mozgólépcsők építésügyi hatósági engedélyezéséről, üzemeltetéséről, ellenőrzéséről és
az  ellenőrökről szóló 113/1998. (VI. 10.) Korm. rendelet 5.  § (2)  bekezdése alapján korábban kijelölt szervezetek
e  rendeletben meghatározott nyilvántartott szervezetek feladatait e  rendelet hatálybalépését követő 90. napig
végezhetik.
(2) Az e rendelet hatálybalépése előtt kiadott ellenőri engedély alapján az ellenőri jogosultságok az engedély időbeli
hatályának leteltéig, de legfeljebb az e rendelet hatálybalépésétől számított öt év leteltéig gyakorolhatóak.
29. § (1) Az  e  rendelet hatálya alá tartozó, szabványrendszerrel szabályozott tevékenységek során a  vonatkozó nemzeti
szabványokat, vagy azokkal egyenértékű műszaki megoldásokat kell alkalmazni.
(2) Az  e  rendeletben foglalt egyes műszaki előírásoktól a  tervező eltérhet, ha a  (3)  bekezdésben foglaltak alapján
igazolja a  Hatóság előtt, hogy az  e  rendelet előírásai szerint elérhető műszaki biztonsági szintet más módon is
biztosítani tudja. A  megfelelő műszaki biztonsági szint eléréséről, fenntartásáról a  tervezőnek a  hatósági eljárás
során írásban nyilatkoznia kell.
(3) Az e rendelet alapvető műszaki biztonsági követelményeinek teljesülését a 24. § (3) bekezdésében meghatározott
tevékenységi körök végzésére jogosultsággal rendelkező tervező igazolhatja. Az igazolás tartalmazza:
a) az eltérő műszaki megoldás dokumentációját,
b) a műszaki megoldás alkalmazásával kapcsolatos számításokat, kísérleti eredményeket,
c) az e rendelet vonatkozó előírására való hivatkozást,
d) az alapvető műszaki biztonsági követelmény teljesülésére tett intézkedéseket,
e) a tervező jogosultságának igazolását.
(4) Ha a berendezés megfelel az e rendeletben hivatkozott nemzeti szabványoknak, akkor azt úgy kell tekinteni, hogy
a berendezés egyidejűleg megfelel az e rendeletben foglalt alapvető műszaki biztonsági követelményeknek is.
30. § Az MKEH e rendelet kihirdetését követő 31. napig nyilatkozik arról, hogy a  felvonókkal és mozgólépcsőkkel
kapcsolatos szakmai felügyelet és ellenőrzés önálló végzéséhez, továbbá a  felvonókról és mozgólépcsőről szóló
központi nyilvántartás vezetéséhez szükséges, papír alapon vagy elektronikusan rögzített adatbázisoknak az  ÉMI
Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságtól történő átvétele megtörtént.
31. § (1) Ez a rendelet a felvonók és a mozgólépcsők építésügyi hatósági engedélyezéséről, üzemeltetéséről, ellenőrzéséről
és az ellenőrökről szóló 113/1998. (VI. 10.) Korm. rendelet 13. §-ában foglalt, jelen bekezdésben felsorolt, hatályos
európai uniós jogi aktusok rendelkezéseinek:
a) a  felvonókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1995. június 29-i 95/16/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek,
b) a  harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló,
2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelv 11. cikk (1) bekezdés a) pontjának és 21. cikkének,
c) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz
való jogáról, valamint az  1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a  64/221/EGK, a  68/360/EGK,
a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
24. cikkének,
d) a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek
való megfelelést szolgálja. (2) A rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti bejelentése megtörtént.
32. § (1) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról és a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságokról szóló
320/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: MKEHr.) 8. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A  piacfelügyeleti eljárás a  felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák biztonsági követelményeinek és
megfelelőség tanúsításának ellenőrzésére terjed ki.”
(2) Az MKEHr. 12. § (3) bekezdés h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kormány műszaki biztonsági hatóságként országos illetékességgel – az  alábbi ügyfajták tekintetében – első fokon
a Hivatal piacfelügyeleti és műszaki felügyeleti hatóságát, másodfokon a Hivatal központi szervét jelöli ki:)
„h) a  nyomástartó berendezés kezelője, a  nyomástartó berendezés vizsgálója és a  nyomástartó edény gépész
(ha  a  munkáltató nem elosztói, szállítói vagy tárolói engedélyes), a  tartályvizsgáló, a  tartálytisztító, valamint
a  felvonó- és mozgólépcső ellenőr, továbbá a  földgázellátásban műszaki biztonsági szempontból jelentős
munkakörök esetében szükséges felkészítő tanfolyam és továbbképzés képzési programjának jóváhagyásával,”
(kapcsolatos eljárásokban.)
(3) Az MKEHr. 12. § (3) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
(A Kormány műszaki biztonsági hatóságként országos illetékességgel – az  alábbi ügyfajták tekintetében – első fokon
a Hivatal piacfelügyeleti és műszaki felügyeleti hatóságát, másodfokon a Hivatal központi szervét jelöli ki:)
„i) a  felvonó- és mozgólépcső ellenőrök engedélyezésével és nyilvántartásba vételével, a  nyilvántartott
szervezetekkel, valamint a felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák országos nyilvántartásának vezetésével”
(kapcsolatos eljárásokban.)
(4) Az MKEHr. 12. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  Kormány a  (3)  bekezdés a)–c) és i)  pontjában megjelölt tevékenység vonatkozásában a  szolgáltatási
tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti, a  szolgáltatás
felügyeletét ellátó hatóságként a  Hivatal piacfelügyeleti és műszaki felügyeleti hatóságát, másodfokon a  Hivatal
központi szervét jelöli ki.”
33. § A műszaki biztonsági hatóságok műszaki biztonsági tevékenységének és a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési
Hivatal piacfelügyeleti eljárásának részletes szabályairól szóló 321/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése
a következő m) ponttal egészül ki:
(Törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában a  műszaki biztonsági hatóság jár el a  következő
berendezések, létesítmények tekintetében:)
„m) a  felvonókról, mozgólépcsőkről és mozgójárdákról szóló kormányrendeletben meghatározott felvonók,
mozgólépcsők és mozgójárdák.”
34. § Az Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló
150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet 1. melléklete a 7. melléklet szerint módosul.
35. § (1) Az  építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az  építésügyi hatósági
szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 6. melléklete a 8. melléklet szerint módosul.
(2) Az  építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az  építésügyi hatósági
szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 5. melléklete a 9. melléklet szerint módosul.
36. § A piacfelügyeleti tevékenység részletes szabályairól szóló 6/2013. (I. 18.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdés f ) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(A vámhatóság a  nem megfelelő vagy okmányhiányos importtermék esetén, telefaxon vagy elektronikus levélben
haladéktalanul értesíti a feladat- és hatáskörrel rendelkező piacfelügyeleti hatóságot, így különösen:)
„f ) gazdasági célfelhasználású gépek és villamossági termékek, egyes nyomástartó edények és rendszerek, egyes
szállítható nyomástartó edények, bányáktól eltérő környezetbe szánt robbanásbiztos berendezések, gázfogyasztó
készülékek, egyes kötelező hitelesítésű mérőeszközök, egyes környezetbarát tervezéssel és energiafogyasztási
címkézéssel kapcsolatos termékek, továbbá a mozgólépcsők, mozgójárdák és felvonók esetében az MKEH-t,”
37. § Hatályát veszti
a) a  felvonók és a  mozgólépcsők építésügyi hatósági engedélyezéséről, üzemeltetéséről, ellenőrzéséről és
az ellenőrökről szóló 113/1998. (VI. 10.) Korm. rendelet,
b) a  piacfelügyeleti tevékenység részletes szabályairól szóló 6/2013. (I. 18.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdés
c) pontja és 10. § (1) bekezdés c) pontja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
311/2011. (XII. 23.) Korm. rendelete a Várbazár, valamint a budavári királyi kertek rekonstrukciójához kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésében, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 2. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés m) pontjában,
a 3. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés s) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek
alapját a Várbazár, valamint a budavári királyi kertek rekonstrukciójához kapcsolódó beruházások képezik.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az 1. mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki. (3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházások megvalósítása során a külön jogszabályban meghatározott
építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni. 3. § A tervező az engedélyezési tervdokumentáció tervezése során az érintett szakhatóságokkal egyeztetni köteles, ennek
megtörténtéről és tartalmáról az építésügyi hatósági eljárásokról és az építésügyi hatósági ellenőrzésről szóló
193/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 19. §-a szerinti tervezői nyilatkozatot kiegészítve, külön nyilatkozik.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 6. § 2012. január 1-jén lép hatályba.
(3) E rendelet rendelkezéseit a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
5. § Hatályát veszti a Budai Palota kulturális, turisztikai fejlesztéséhez kapcsolódó beruházások megvalósításával
összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról 73/2008. (IV. 3.) Korm. rendelet.
6. § (1) Az 1. mellékletben foglalt táblázat D:11. és D:13. mezőjében a „Fővárosi Tűzoltó-parancsnokság” szövegrész helyébe
a „Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság” szöveg lép. (2) A 2. mellékletben foglalt táblázat B:4. mezőjében a „Fővárosi Polgári Védelmi Igazgatóság” szövegrész helyébe
a „Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság” szöveg, a 2. mellékletben foglalt táblázat B:5. mezőjében a „Fővárosi
Tűzoltó-parancsnokság” szövegrész helyébe a „Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
25/2013. (II. 21.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Libanoni Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Libanoni Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával; 2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozását követően
a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
217/2012. (IX. 4.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bánfalvi-Bottyán
Csilla Ildikót 2012. szeptember 1. napjától 2015. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. augusztus 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1678/2017. (IX. 21.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2017. júniusi és júliusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
 1. A  Kormány Hosszúhetény Községi Önkormányzat ügylete esetében az  adósságot keletkeztető ügyletekhez
történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdésében előírt
adatszolgáltatás elmulasztásának indokait elfogadja.
2. A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2017. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2014. (III. 4.) NFM rendelete a Magyar Energia Hivatal igazgatási szolgáltatási díjainak mértékéről, valamint az igazgatási szolgáltatási és a felügyeleti díj fizetésének szabályairól szóló 91/2007. (XI. 20.) GKM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84.  §
f ) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti a  Magyar Energia Hivatal igazgatási szolgáltatási díjainak mértékéről, valamint az  igazgatási
szolgáltatási és a felügyeleti díj fizetésének szabályairól szóló 91/2007. (XI. 20.) GKM rendelet.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1624/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a 2017-ben államtudományi és közigazgatási, rendészeti, katonai, nemzetbiztonsági, valamint nemzetközi és európai közszolgálati felsőoktatásban felvehető, államilag támogatott és önköltséges hallgatói létszámkeretről.
A Kormány a  Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a  közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról
szóló 2011. évi CXXXII. törvény 41.  § (2)  bekezdése alapján a  2017-ben az  államtudományi és közigazgatási,
rendészeti, katonai, nemzetbiztonsági, valamint nemzetközi és európai közszolgálati felsőoktatásban az  új belépő
létszámkeretet az alábbi létszámban határozza meg:
Képzési szint, felsőoktatási terület Támogatásban1 részesülők létszáma Önköltség fizetési
kötelezettséggel felvehető létszám 2860 fő a) alapképzésre felvehető hallgatók létszáma 1450 390
ebből államtudományi és közigazgatási
felsőoktatásban 470 200 rendészeti felsőoktatásban 720 120
katonai felsőoktatásban 120 – nemzetbiztonsági felsőoktatásban 30 –
nemzetközi és európai közszolgálati
felsőoktatásban 110 70 b)
mesterképzésre és osztatlan képzésre
felvehető hallgatók létszáma 700 320
ebből államtudományi és közigazgatási
felsőoktatásban 290 190 rendészeti felsőoktatásban 170 25
katonai felsőoktatásban 70 – nemzetbiztonsági felsőoktatásban 10 –
nemzetközi és európai közszolgálati
felsőoktatásban 160 105 1 Közszolgálati ösztöndíjas, tisztjelölt, önköltség fizetésére nem kötelezett hivatásos vagy szerződéses állományban álló hallgató.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1119/2013. (III. 8.) Korm. határozata a debreceni református oktatási-nevelési intézményrendszer infrastrukturális fejlesztése érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a debreceni református
oktatási-nevelési intézményrendszer infrastrukturális fejlesztéséhez 2013. évben 1900,0 millió forint
1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 11. A debreceni református
oktatási-nevelési intézményrendszer infrastrukturális fejlesztése jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére;
Az átcsoportosítás tekintetében Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszafizetési kötelezettség tekintetében Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. június 30. b) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, valamint a nemzetgazdasági minisztert, hogy a debreceni
református oktatási-nevelési intézményrendszer infrastrukturális fejlesztéséhez a 2014. évi központi
költségvetés tervezése során 3000,0 millió forint, a 2015. évi központi költségvetés tervezése során
2700,0 millió forint, a 2016. évi központi költségvetés tervezése során 2400,0 millió forint összegű támogatás
Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben történő biztosításáról gondoskodjanak. Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a 2014. évi, a 2015. évi és a 2016. évi központi költségvetés tervezése során
2. A rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló
1417/2012. (X. 1.) Korm. határozatban a „2013. június 30.” szövegrész helyébe a „2013. december 31.” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
69/2009. (XII. 21.) IRM rendelete a Magyar Köztársaság és Ukrajna közötti államhatár 2003. és 2008. közötti közös ellenőrzéséről szóló, Vásárosnaményban, 2009. április 9-én aláírt zárójegyzőkönyv és a kiegészítő határokmányok jóváhagyásáról.
Az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény 16. § (6) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának f) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) A Magyar Köztársaság és Ukrajna közötti államhatár 2003. és 2008. évek közötti közös ellenőrzéséről szóló,
Vásárosnaményban, 2009. április 9-én aláírt zárójegyzőkönyvet és a kiegészítő határokmányokat e rendelettel
jóváhagyom. (2) A zárójegyzőkönyvet e rendelet 1. számú melléklete, a kiegészítő határokmányokat a 2. számú melléklet tartalmazza.
2. § E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Budapest, 2009. december 11. Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
183/2014. (VII. 25.) Korm. rendelete a Nemzeti Befektetési Ügynökségről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében és az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Nemzeti Befektetési Ügynökség jogállása, vezetői 1. § (1) A  Nemzeti Befektetési Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) a  külgazdasági ügyekért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt álló központi hivatal.
(2) A  miniszter irányítási jogkörében gyakorolja az  Ügynökség irányításával összefüggő, a  központi államigazgatási
szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvényben
meghatározott hatásköröket.
2. § (1) Az Ügynökséget az elnök vezeti, akinek kinevezése határozatlan időre szól.
 (2) Az  elnök helyettesítésére, tevékenységének segítésére két elnökhelyettes nevezhető ki. Az  elnökhelyettest
határozatlan időtartamra, az Ügynökség elnökének javaslatára a miniszter nevezi ki és menti fel.
 (3) A  munkáltatói jogokat az  Ügynökség elnöke felett a  miniszter, az  elnökhelyettes felett pedig – a  kinevezés,
a jogviszony-megszüntetés és az illetmény megállapítása kivételével – az Ügynökség elnöke gyakorolja.
2. Az Ügynökség feladat- és hatásköre 3. § (1) Az Ügynökség
a) javaslatot tesz a  befektetés-ösztönzés rövid, közép- és hosszú távú céljainak kialakítására, a  célok elérését
biztosító gazdasági, szabályozási, intézményi és egyéb feltételrendszer kialakításának lehetséges irányaira;
b) részt vesz a külgazdasági politikai koncepció és a külgazdasági stratégia végrehajtásában;
c) segíti a  külgazdasági ügyekért felelős miniszter hivatali szervezetének parlamenti államtitkárát a  miniszter
külügyi és külgazdasági stratégiájából eredő feladatainak előkészítésében;
d) közreműködik a befektetés-ösztönzési szakmai anyagok összeállításában;
e) közreműködik az üzleti delegációk szakmai programjainak megvalósításában;
f ) előkészíti a külföldi befektetők magyarországi befektetéseivel kapcsolatos egyedi döntési javaslatokat;
g) részt vesz a  befektetés-ösztönzési elképzelések, programok, koncepciók kidolgozásában, azok
megvalósításában;
h) előkészíti a kiemelt beruházási projektek támogatásával kapcsolatos kormányzati döntéseket;
i) kapcsolatot tart fenn, illetve együttműködik a befektetés-ösztönzésben érintett kormányzati szervekkel;
j) szakmai háttéranyagok kidolgozásával közreműködik a  befektetés-ösztönzési szakmai kommunikáció
szervezésében;
k) segíti a két- és többoldalú nemzetközi gazdasági kapcsolatok fejlesztését;
l) kapcsolatot tart a külföldi befektetőkkel, segíti azok befektetési döntéseinek meghozatalát;
m) előkészíti és lebonyolítja a miniszter által a hatáskörébe utalt befektetés-ösztönzési tárgyalásokat, koordinálja
a vállalt kötelezettségek végrehajtását;
n) részt vesz a külgazdasági támogatási rendszerre vonatkozó javaslatok kidolgozásában;
o) feladatkörét érintően együttműködik hazai és határon túli civil szervezetekkel, érdekképviseleti és egyéb
szervezetekkel, illetve testületekkel.
 (2) Az Ügynökség a befektetés-ösztönzési tevékenysége körében
a) információkat nyújt külföldiek számára a hazai befektetési, jogi, adózási és pénzügyi környezetről;
b) egyablakos rendszert működtet, amely segíti a külföldiek tájékozódását a befektetési lehetőségeket illetően
és segítséget nyújt a külföldi befektetői döntések meghozatalához;
c) koordinálja a barna- és zöldmezős, valamint a vegyesvállalati befektetések előkészítését;
d) adatbázisok készítésével segíti és szervezi a  magyar beszállítók részvételét a  külföldi befektetések
megvalósításában;
e) tájékoztatást nyújt a Kormány befektetéseket támogató programjairól;
f ) javaslatot tesz befektetési helyszín kiválasztására;
g) működteti és koordinálja az egyedi kormánydöntéssel (EKD) biztosított támogatási rendszert;
h) felkészíti a helyi önkormányzatokat a befektetők fogadására;
i) figyelemmel kíséri, és feladatkörében eljárva gondozza a már betelepült befektetők működési körülményeit
és közreműködik a magyar hozzáadott érték-hányad növelésében;
j) feladatkörével összefüggésben részt vesz külföldi konferenciákon, rendezvényeken.
3. Záró rendelkezések 4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § (1) A  Nemzeti Külgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HITA) e  rendelet hatálybalépését követően Nemzeti Befektetési
Ügynökség néven működik tovább, a névváltozásra a költségvetési szerv folyamatos működése mellett kerül sor.
(2) A  HITA által a  Nemzeti Külgazdasági Hivatalról szóló 265/2010. (XI. 19.) Korm. rendelet 5.  § (2)  bekezdése alapján
az e rendelet hatálybalépését megelőzően ellátott feladatai tekintetében az MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház
Zártkörűen Működő Részvénytársaságot kell általános jogutódnak tekinteni.
6. § A Nemzeti Innovációs Hivatalról szóló 303/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 5.  § (1)  bekezdés d) és f )  pontjában
a „Nemzeti Külgazdasági Hivatallal” szövegrész helyébe a „Nemzeti Befektetési Ügynökséggel” szöveg lép.
7. § Hatályát veszti a Nemzeti Külgazdasági Hivatalról szóló 265/2010. (XI. 19.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2011. (V. 6.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. április 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva T. Sz. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozó 2011. április 18-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért e Ön azzal,hogy bármely magyar politikus, valamint közéleti személyiség, ha külföldön Magyarországot, vagy a
magyarságot lejáratja, rossz hírét kelti, szigorú büntetést kapjon, függetlenül a mentelmi jogától?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek a
választópolgár és a jogalkotó számára is egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség követelményét a Testület és az
Alkotmánybíróság is a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi [51/2001. (XI. 29.) AB határozat,
ABH, 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABK
2006. június, 429, 430.]. A népszavazásra feltenni kívánt kérdésnek egyértelműen eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak igennel
vagy nemmel kell tudnia válaszolni. A leírtakból következik, hogy a túl bonyolult, érthetetlen vagy félreérthető kérdés
sem tekinthető egyértelműnek. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő mind a választópolgár, mind a jogalkotó számára azért, mert nem
állapítható meg egyértelműen, hogy mit jelent a „közéleti személyiség”, „lejáratja”, „rossz hírét kelti”, „szigorú
büntetés” kifejezés, ezáltal a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre nem lehet egyértelműen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában számos kérdést,
feltételt von egységbe, amelyek külön-külön is megválaszolhatók, így a választópolgárnak nincs lehetősége
megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről.
Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben előírt
követelményeknek, ezért az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján megtagadja. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
94/2017. (IV. 12.) Korm. rendelete a Fertőszentmiklóson megvalósuló üvegipari beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Fertőszentmiklós közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti 1106/18 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleten, valamint az  ezen földrészletből
telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósuló, üveggyártó üzem és
kapcsolódó létesítményeinek elektromoshálózat-fejlesztésre, technológiai fejlesztésre, valamint ingatlanfejlesztésre
irányuló beruházás megvalósításával függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) az (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek, valamint
b) az (1)  bekezdés szerinti beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közműcsatlakozási és -fejlesztési
munkákra vonatkoznak. 2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – az előzetes vizsgálati
eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével, illetve ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – tizenöt
nap.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2017. XXXVI. törvény a Magyarország és a Vietnami Szocialista Köztársaság között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad Magyarország és a Vietnami Szocialista Köztársaság között létrejött,
az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2017. május 3-i ülésnapján fogadta el.
„A MAGYARORSZÁG ÉS A VIETNAMI SZOCIALISTA KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT LÉTREJÖTT, AZ ELÍTÉLTEK
ÁTSZÁLLÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ EGYEZMÉNY
Magyarország és a Vietnami Szocialista Köztársaság (a továbbiakban együttesen: „a Felek”);
Figyelembe véve a két állam törvényeit és rendelkezéseit;
Tekintettel az elítéltek társadalomba történő visszailleszkedésének megkönnyítésére;
Tekintettel arra, hogy ezek a  célok azáltal teljesíthetők legjobban, ha a  külföldi elítéltek lehetőséget kapnak
büntetésük saját társadalmukban történő letöltésére.
Emlékeztetve a  polgári, a  családjogi és a  bűnügyi jogsegély tárgyában Hanoiban, 1985. január 18-án aláírt
szerződésre;
Megjegyezve, hogy jelenleg mind Magyarország, mind pedig Vietnam e szerződés rendelkezéseit alkalmazza.
Az alábbiakban állapodtak meg: 1. CIKK
MEGHATÁROZÁSOK
A jelen Egyezmény alkalmazásában:
1. „állampolgár” az a személy, aki csak magyar vagy csak vietnami állampolgársággal rendelkezik;
 2. „átszállító Fél” az az állam, amelyből az elítélt átszállítható, vagy átszállításra került;
 3. „fogadó Fél” az az állam, amelybe az elítélt átszállítható, vagy átszállításra került;
 4. „elítélt” az  a  személy, akit az  átszállító Fél bírósága által bűncselekmény elkövetése miatt hozott ítélet alapján
az átszállító Fél valamely büntetés-végrehajtási vagy más intézményében fogva tartanak; és
 5. „ítélet” az  átszállító Fél bírósága által bűncselekmény elkövetése miatt elrendelt, meghatározott ideig vagy
életfogytig tartó szabadságtól megfosztással járó büntetés vagy intézkedés.
2. CIKK
ÁLTALÁNOS ELVEK 1. A  Felek a  jelen Egyezmény rendelkezéseivel összhangban, a  lehető legszorosabban együttműködnek az  elítéltek
átszállítása terén.
2. Az elítélt a jelen Egyezmény rendelkezéseivel összhangban, a rá kiszabott büntetés letöltésének folytatása céljából
az átszállító Fél területéről a fogadó Fél területére szállítható át.
3. Az elítélt kifejezheti azon kívánságát az átszállító Fél vagy a fogadó Fél felé, hogy az Egyezmény alapján átszállításra
kerüljön.
4. Az elítélt átszállítását az átszállító Fél és a fogadó Fél egyaránt kérheti.
3. CIKK
KÖZPONTI HATÓSÁGOK 1. A jelen Egyezmény végrehajtására mindkét Fél központi hatóságot jelöl ki.
a) Magyarország központi hatósága a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium;
b) Vietnam központi hatósága a Közbiztonsági Minisztérium.
2. Ha a  jelen Egyezmény másképpen nem rendeli, akkor az  elítéltek jelen Egyezmény alapján történő átszállításával
kapcsolatos mindenfajta kommunikáció a  központi hatóságokon keresztül történik. A  központi hatóságokkal
kapcsolatos változásokról a Felek diplomáciai úton értesítik egymást.
4. CIKK
AZ ÁTSZÁLLÍTÁS FELTÉTELEI
A jelen Egyezmény alapján az elítélt csak az alábbi feltételek teljesülése esetén szállítható át:
1. ha azok a  cselekmények vagy mulasztások, amelyek miatt az  ítélet kiszabásra került, a  fogadó Fél joga szerint
bűncselekmények, vagy azok lennének, ha a területén követték volna el őket;
2. az elítélt a fogadó Fél állampolgára, vagy legutóbbi lakóhelye a fogadó Fél területén volt;
 3. az átszállító és a fogadó Fél az átszállítással egyetért;
 4. az elítélt, illetve – ha az elítélt kora, fizikai vagy elmeállapota miatt a két állam valamelyike szükségesnek tartja – jogi
képviselője az átszállításhoz hozzájárult;
 5. az  átszállítás iránti kérelem kézhezvételekor az  elítéltnek még legalább egy év letöltendő büntetése van hátra;
kivételes esetben a Felek akkor is megállapodhatnak az átszállításban, ha az elítélt által letöltendő büntetésből egy
évnél rövidebb idő van hátra; és
6. az  ítélet jogerős, és az átszállító Fél államában semmilyen más, a bűncselekménnyel vagy az elítélt által elkövetett
más bűncselekménnyel kapcsolatos jogi eljárás nincs folyamatban.
5. CIKK
ÁTSZÁLLÍTÁS-MEGTAGADÁSI OKOK
A jelen Egyezmény alapján az  átszállító Fél az  alábbi körülmények bármelyikének fennállása esetén megtagadja
az ítéletét töltő személy átszállítását:
1. Okkal feltételezhető, hogy a fogadó Fél államában az elítéltet kínzás, megtorlás vagy elnyomás alá vetnék.
 2. Az átszállítás sértené az átszállító Fél szuverenitását, nemzetbiztonságát, közrendjét vagy más lényeges érdekét.
 3. Az  elítéltet a  fogadó Fél bírósága ugyanazon bűncselekmény miatt már elítélte vagy felmentette, vagy
a büntetőeljárás, illetve az ítélet végrehajtása megszüntetésre került.
 4. Az ítélet a végrehajtás elévülése vagy a fogadó Fél jogában meghatározott egyéb ok miatt a fogadó Fél államában
nem hajtható végre. 6. CIKK
AZ ÁTSZÁLLÍTÁSI ELJÁRÁS
1. Az  átszállító Fél köteles tájékoztatni az  Egyezmény lényegéről minden olyan elítéltet, akire az  Egyezmény
vonatkozhat.
2. Ha az  elítélt kifejezi azon kívánságát, hogy az  Egyezmény alapján átszállításra kerüljön, és az  átszállító Fél ehhez
hozzájárul, akkor az  átszállító Fél a  legrövidebb időn belül írásban tájékoztatja a  fogadó Felet, és közli az  alábbi
adatokat:
a) az elítélt neve, születési ideje és helye;
b) az elítélt tartózkodási helye és – amennyiben rendelkezésre áll – állandó lakcíme a fogadó Fél területén;
c) az elítélés és a kiszabott ítélet alapjául szolgáló tényállás;
d) az  ítélet jellege, tartama, megkezdésének és – amennyiben annak helye van – befejezésének időpontja,
az  elítélt által már letöltött büntetés tartama, továbbá minden olyan büntetéscsökkentés, amire elvégzett
munka, jó magaviselet, előzetes fogvatartás vagy egyéb ok alapján az elítélt jogosult;
e) az ítélet másolata, és tájékoztatás arról a jogszabályról, amelyen az ítélet alapul; és
f ) ha rendelkezésre áll, akkor bármilyen további információ, beleértve az  elítélt személlyel kapcsolatos
olyan egészségügyi vagy szociális jelentést is, amelynek jelentősége lehet az  elítélt átszállítása, és az  ítélet
végrehajtásának folytatása tekintetében.
3. Ha az  elítélt kifejezi azon kívánságát, hogy a  fogadó Félhez kerüljön átszállításra, akkor a  fogadó Fél értesíti
erről az  átszállító Felet. Ha az  átszállító Fél elvben hajlandó jóváhagyni az  átszállítási kérelmet, akkor írásban
haladéktalanul értesíti erről a fogadó Felet, és közli a jelen cikk 2. bekezdésében meghatározott adatokat.
4. Ha az  átszállító Fél által közölt információk alapján a  fogadó Fél hajlandó az  átszállításra, akkor erről írásban
haladéktalanul értesíti az átszállító Felet, és közli az alábbi információkat:
a) nyilatkozatot arról, hogy a jelen Egyezmény céljaira az elítélt a fogadó Fél állampolgára;
b) a  fogadó Állam azon releváns jogszabályait, amelyek kimondják, hogy az  átszállító Fél államában kiszabott
ítélet alapjául szolgáló cselekmények vagy mulasztások bűncselekménynek minősülnek a  fogadó Fél joga
szerint, vagy bűncselekménynek minősülnének, ha a fogadó Fél területén követték volna el őket;
c) nyilatkozatot arról, hogy az  átszállítást követő, a  fogadó Félnél történő fogvatartásra vonatkozó törvények
és rendeletek milyen hatással járnak az  elítéltre, beleértve – amennyiben annak helye van – a  10.  cikk
3. bekezdésének az elítélt átszállítására gyakorolt hatását is; és
d) nyilatkozatot az elítélt tekintetében függőben lévő bármely vádról, elítélésről vagy bűnügyi nyomozásról.
 5. Ha az  átszállító Fél hajlandó az  átszállításra, akkor haladéktalanul megküldi a  fogadó Félnek az  alábbi
dokumentumokat:
a) egy, az elítélt által tett, az átszállításhoz hozzájáruló nyilatkozatot; és
b) az átszállító Fél átszállításra vonatkozó egyetértésének írásbeli megerősítését.
6. Ha a Felek az átszállításban megállapodtak, akkor intézkednek az elítélt átszállítása iránt. Az elítélt átadására abban
az időpontban és azon a helyen kerül sor, amelyben a Felek megállapodnak.
7. Ha valamelyik Fél úgy dönt, hogy nem egyezik bele az átszállításba, akkor döntéséről haladéktalanul, írásban értesíti
a másik Felet.
8. Az  átszállító Fél írásban értesíti az  elítéltet az  átszállító Fél, illetve a  fogadó Fél által a  jelen cikk előző bekezdése
alapján tett minden intézkedésről.
7. CIKK
A HOZZÁJÁRULÁS ELLENŐRZÉSE 1. Az  átszállító Fél biztosítja, hogy az  Egyezmény alapján történő átszállításhoz hozzájáruló elítélt önként és
a  következmények teljes tudatában teszi ezt. A  hozzájárulás megadására vonatkozó eljárásra az  átszállító Fél joga
irányadó.
2. Az  átszállító Fél engedélyezi, hogy egy, a  fogadó Fél által kijelölt képviselő közvetlenül kapcsolatba lépjen
az  elítélttel abból a  célból, hogy ellenőrizze az  elítélt által az  átszállításához adott hozzájárulás jelen cikk
1. bekezdésének való megfelelését.
8. CIKK
AZ ÁTSZÁLLÍTÁS HATÁSA AZ ÁTADÓ ÁLLAMRA
Az elítélt fogadó Fél hatóságai általi átvétele azzal a  hatással jár, hogy a  büntetés átszállító Fél hatóságai általi
végrehajtása felfüggesztésre kerül.
9. CIKK
AZ ÍTÉLET FELÜLVIZSGÁLATA
Az átszállító Fél kizárólagos joghatóságot tart fenn az ítélet felülvizsgálatára.
10. CIKK
A VÉGREHAJTÁS FOLYTATÁSA 1. A végrehajtás folytatása esetén a  fogadó Fél úgy hajtja végre az  ítéletet, mintha az a  fogadó Fél államában került
volna kiszabásra.
2. Az  ítélet átszállítást követő végrehajtásának folytatására a  fogadó Fél joga és eljárásai irányadók, beleértve
a  szabadságvesztés feltételeire, az  elzárásra vagy a  szabadságtól megfosztás egyéb formáira, valamint
a  szabadságvesztés, az  elzárás vagy egyéb szabadságtól megfosztás tartamának próbára bocsátás, feltételes
szabadlábra helyezés, büntetéselengedés vagy egyéb ok miatti csökkentésére vonatkozó jogszabályokat és
eljárásokat is.
3. Ha az  ítélet természete vagy tartama összeegyeztethetetlen a  fogadó Fél jogával, akkor a  fogadó Fél átalakíthatja
a  szankciót a  hasonló bűncselekményre belső joga által előírt büntetésre vagy intézkedésre. Az  ítélet átalakítása
során a  fogadó Fél megfelelő hatóságai kötve vannak az  átszállító Fél államában hozott véleményből, elítélésből,
ítéletből vagy szankcióból kitűnő ténymegállapításhoz. Az  átalakított ítélet a  büntetés nemét és tartamát illetően
nem lehet súlyosabb az átszállító Fél által kiszabott ítéletnél, és nem haladhatja meg a fogadó Fél joga szerint előírt
maximumot. Életfogytig tartó szabadságvesztést azonban a fogadó Fél illetékes hatósága az ítélet átalakítása során
nem változtathat át más büntetésre.
4. A  fogadó Fél haladéktalanul módosítja vagy befejezi az  ítélet végrehajtását, mihelyt az  átszállító Fél által hozott,
az  elítéltet kegyelemben részesítő határozatról, illetve az  ítélet megszüntetését vagy csökkentését eredményező
döntésről vagy intézkedésről értesítést kap.
5. Az  átszállító Fél kérelmére a  fogadó Fél az  ítélet végrehajtásának folytatásával kapcsolatosan értesíti az  átszállító
Felet:
a) azon időpontról, amikor az ítélet végrehajtása befejeződött;
b) ha az elítélt az őrizetből a büntetés letöltése előtt megszökött;
c) ha az elítélt bármilyen okból nem képes letölteni az ítéletet; vagy
d) ha az átszállító Fél külön jelentést kér az ítélet végrehajtásáról.
11. CIKK
AZ ÍTÉLET ÁTALAKÍTÁSA 1. Az ítélet átalakításakor a fogadó Fél joga szerinti eljárás alkalmazandó. Az ítélet átalakításakor az illetékes hatóság:
a) kötve van az átszállító Fél államában hozott ítéletből közvetlenül vagy közvetve kitűnő ténymegállapításhoz;
b) az elítélt által már letöltött szabadságvesztés büntetés tartamát teljes egészében beszámítja; és
c) nem súlyosbíthatja az  elítélt büntetőjogi helyzetét, és nincs kötve azon büntetési minimumhoz, amit
a fogadó Fél joga az elkövetett bűncselekményre előír.
 2. Ha az átalakítási eljárásra az elítélt átszállítása után kerül sor, akkor a fogadó Fél
a) biztosítja az  átalakítási eljárás gyors lefolytatását, és a  szabadságvesztés teljes tartamának letöltése előtt
befejezi az eljárást;
b) az eljárás befejezéséig őrizetben tartja az elítéltet, vagy más módon biztosítja az elítélt jelenlétét a fogadó Fél
államában.
12. CIKK
ÁTMENŐ SZÁLLÍTÁS 1. A  Fél – nemzeti jogával összhangban – engedélyezi valamely elítélt átszállítását a  területén, ha a  másik Fél erre
irányuló kérelmet terjeszt elő, és ez a Fél egy harmadik állammal már megállapodott az elítélt ezen Fél területére
vagy területéről történő átszállításáról.
2. A Fél az átmenő szállítás engedélyezését megtagadhatja:
a) ha az elítélt saját állampolgára; vagy
b) ha az a bűncselekmény, amely miatt az ítélet kiszabásra került, nemzeti joga szerint nem bűncselekmény.
3. Nem szükséges az  átmenő szállítás engedélyezését kérni, ha a  szállítás a  Fél területe felett légi úton történik, és
leszállást nem terveznek. A Felet azonban értesíteni kell az ilyen átmenő szállításról.
13. CIKK
NYELVHASZNÁLAT ÉS KÖLTSÉGEK 1. Az  átszállítás iránti kérelmet, valamint a  dokumentumokat és a  nyilatkozatokat az  átszállító Fél nyelvén kell
benyújtani, s azokat angol nyelvű fordítással kell ellátni.
2. Az elítélt átszállításával, illetve az ítélet végrehajtásának az átszállítást követő folytatásával kapcsolatosan felmerült
összes költséget a fogadó Fél viseli, kivéve azon költségeket, amelyek kizárólag az átszállító Fél területén keletkeztek.
14. CIKK
EGYÉB MEGÁLLAPODÁSOK
A jelen Egyezmény nem érinti a  Felek azon egyezményekből vagy más nemzetközi megállapodásokból fakadó
jogait vagy kötelezettségeit, amelyekben bármelyikük részes Fél.
15. CIKK
VITARENDEZÉS
A jelen Egyezmény értelmezéséből, alkalmazásából vagy végrehajtásából eredő esetleges vitákat a  központi
hatóságok közötti tárgyalások útján kell rendezni. Ha a  központi hatóságok nem tudnak egyetértésre jutni, akkor
a vitát a Felek diplomácia úton rendezik.
16. CIKK
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 1. A jelen Egyezmény a diplomáciai úton érkezett azon utolsó írásbeli értesítés kézhezvételétől számított harmincadik
(30.) napon lép hatályba, amelyben a  Felek a  jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások
lezárulásáról értesítik egymást.
2. A jelen Egyezményt azon elítéltek átszállítására kell alkalmazni, akikre akár a jelen Egyezmény hatályba lépése előtt,
akár azt követően ítéletet szabtak ki.
3. A  jelen Egyezmény hatálybalépésével a  polgári, a  családjogi és a  bűnügyi jogsegély tárgyában Hanoiban,
1985. január 18-án aláírt szerződés 79–95. cikkei hatályukat vesztik.
4. A jelen Egyezmény határozatlan ideig marad hatályban.
 5. A  jelen Egyezményt a  másik Félnek diplomáciai úton megküldött írásbeli felmondással bármelyik Fél bármikor
felmondhatja. A felmondás a kézhezvétel időpontjától számított hat (6) hónap elteltével lép hatályba.
 6. A  jelen Egyezmény – a  felmondás ellenére – alkalmazandó marad az  olyan elítéltekkel szemben kiszabott
büntetések végrehajtására, akik ezen Egyezmény alapján a felmondás hatálybalépése előtt kerültek átszállításra.
FENTIEK HITELÉÜL, a saját nemzeti joguk szerint kellően meghatalmazott alulírottak aláírják a jelen Egyezményt.
KÉSZÜLT két eredeti példányban Budapesten, 2013. szeptember 16. napján magyar, vietnami és angol nyelven,
amelyek mindegyike egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol szöveg az irányadó.
MAGYARORSZÁG a VIETNAMI SZOCIALISTA KÖZTÁRSASÁG
 RÉSZÉRŐL RÉSZÉRŐL” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 16. cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az igazságügyért felelős miniszter gondoskodik.
 (5) Az 1986. évi 8. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a Magyar Népköztársaság és a Vietnami Szocialista Köztársaság
között a  polgári, a  családjogi és a  bűnügyi jogsegély tárgyában Hanoiban 1985. évi január hó 18. napján aláírt
szerződésnek az Egyezmény 16. cikk 3. bekezdésében található módosításoknak megfelelően egységes szerkezetbe
foglalt magyar nyelvű szövegének közzétételéről az igazságügyért felelős miniszter a külpolitikáért felelős miniszter
egyetértésével gondoskodik.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
77/2013. (VII. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. június 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az összes bírósági eljárásban az állampolgárok ügyvéd közreműködése nélkül járhassanak el?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés nem felel meg az  Nsztv. 17.  §-ában
foglaltaknak, amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem egyértelmű,
nem állapítható meg ugyanis, hogy az  milyen személyi kört érint, beadványozó az  állampolgárok kifejezés alatt
pontosan mit ért, magyar állampolgárokra vonatkozik a kérdés, vagy külföldi állampolgárokra is.
A népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés továbbá megtévesztő, mert azt a  téves látszatot kelti, mintha
a jelenleg hatályos jogszabályok szerint bírósági eljárásnak csak természetes személyek lehetnek résztvevői.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ezért ugyanezen jogszabály
18.  §-ának b)  pontja értelmében az  Országos Választási Bizottság az  aláírásgyűjtő ív mintapéldány hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
17. §-án, 18. § b) pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130. § (1) bekezdésén, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés
g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
23/2009. (HK 7.) HM VTI SZÁT intézkedése a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáit tartalmazó normafüzet kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
Magyar Honvédség irányításának és felsőszintű vezetésének rendjéről szóló 2134/2006. (VII. 27.) Korm. határozat
6. pontjában kapott felhatalmazás alapján a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáit tartalmazó
normafüzet kiadásáról az alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és
fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a
Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. A HTP/11 Csapathadtáp Szabályzat VI. rész I. függelékét, „A Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormái”-t tartalmazó 21/395 HM FLÜ nyilvántartási számú NORMAFÜZET-et kiadom.
3. A NORMAFÜZET-ben meghatározott élelmezési
normák, pénzkeretek illetményként történő felszámítását,
az igényjogosultak részére történő kifizetését, étkezési
utalványban történő kiadását 2009. április 1-jei hatállyal
kell alkalmazni.
4. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba,
rendelkezéseit 2009. április 1-jétől kell alkalmazni. Ezzel
egyidejűleg a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és
anyagnormáit tartalmazó normafüzet kiadásáról szóló
10/2008. (HK 4.) HM VTI SZÁT intézkedése és a 21/290
HM FLÜ nyilvántartási számú NORMAFÜZET hatályát
veszti.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár


text:
401/2015. (IX. 28.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Maria Fe Tanabe Pangilinan rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Fülöp-szigeteki Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2015. szeptember 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1876/2017. (XI. 29.) Korm. határozata a Magyarország 2017. központi költségvetéséről szóló 2016. XC. törvény alapján a XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Fővárosi és megyei kormányhivatalok peres ügyei alcím előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 17.  §-a, valamint a  4.  melléklet 2.  pontjában biztosított jogkörében eljárva jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Fővárosi és megyei kormányhivatalok peres
ügyei alcím kiadási előirányzatának legfeljebb 41 800 187 forint összeggel történő túllépését.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2008. (II. 21.) OGY határozata dr. Navracsics Tibor országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Navracsics
Tibor országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság 7.B. 25.385/2007/2-III. számú
megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
10/2014. (IX. 30.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló, Dubaiban, 2013. április 30. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. CLXI. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi CLXI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2013. október 21-i, 173. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről
és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló, Dubaiban, 2013. április 30. napján aláírt Egyezmény 29. Cikk
1–2. pontjai az alábbiak szerint rendelkeznek a hatálybalépésről:
„1. A Szerződő Államok diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges
belső követelményeknek eleget tettek.
2. Az Egyezmény az 1. bekezdésben említett értesítések közül a későbbinek a kézhezvételét követő 30. napon lép
hatályba, (…)”
A későbbi jegyzék kézhezvételének napja: 2014. szeptember 4.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2014. október 4.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi CLXI. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya között a jövedelemadók területén a kettős
adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló, Dubaiban, 2013. április 30. napján
aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. évi CLXI. törvény 2. és 3. §-a 2014. október 4-én, azaz kettőezer-tizennégy
október negyedikén lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter