text:
8/2014. (II. 17.) NGM rendelete a helyi önkormányzatok támogatásai fejezetből származó források igénybevétele, felhasználása és elszámolása szabályszerűségének kincstári felülvizsgálatáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (3)  bekezdés 3.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E  rendeletet kell alkalmazni a  központi költségvetésről szóló törvénynek az  államháztartásról szóló 2011.  évi
CXCV.  törvény (a továbbiakban: Áht.) Áht. 14.  § (3)  bekezdése szerinti fejezetéből nyújtott támogatások
igénybevétele, felhasználása és elszámolása szabályszerűségének kincstári felülvizsgálata során.
2. § A  Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) elnöke a  Kincstár által az  Áht. 58–60.  §-a szerinti helyszíni
ellenőrzések, felülvizsgálatok tapasztalatait és számszaki összegzéseit május 31-éig megküldi az államháztartásért
felelős miniszternek, az önkormányzatokért felelős miniszternek és az Állami Számvevőszék elnökének.
3. § Felülvizsgálatot, helyszíni ellenőrzést nem végezhet az a személy, aki
a) az  ügy elintézésében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény kizárásra vonatkozó szabályai alapján nem járhat el,
b) az  adott felülvizsgálatot, helyszíni ellenőrzést megelőző három naptári évben, illetve a  felülvizsgálattal,
a  helyszíni ellenőrzéssel érintett időszakban az  ellenőrzött szerv polgármestere, jegyzője, képviselő
testületének tagja, közgyűlésének tagja, az  önkormányzati hivatal vezető megbízással rendelkező
közszolgálati tisztviselője, közszolgálati tisztviselője, közalkalmazottja, munkavállalója volt, vagy
az ellenőrzött szervnél egyéb foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban állt,
c) az ellenőrzött szervnél a  felülvizsgálat, a helyszíni ellenőrzés megkezdését megelőző három naptári évben,
illetve a felülvizsgálattal, a helyszíni ellenőrzéssel érintett időszakban rendszeres vagy tartós megbízási vagy
vállalkozási jogviszonyban állt, vagy a  felülvizsgálattal, helyszíni ellenőrzéssel érintett támogatási igény,
pályázat elkészítésében részt vett,
d) a  felülvizsgált, ellenőrzött szervnél bármilyen munkavégzésre irányuló tevékenységet végez, vagy
a felülvizsgált, ellenőrzött időszakban ilyen tevékenységet végzett,
e) az ellenőrzött szerv vezetőjének a Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója,
f ) vagyonnyilatkozati kötelezettségének nem tett eleget vagy azt megtagadta.
2. A felülvizsgálat, helyszíni ellenőrzés szabályai 4. § (1) A  helyi önkormányzatok általános működéséhez és ágazati feladataihoz igénybe vett támogatások ellenőrzése
során a Kincstár a központi költségvetésről szóló törvény és az ágazati jogszabályok alapján megvizsgálja, hogy
a) a  rendelkezésére álló, illetve a  más közigazgatási szervtől átvett vagy jogszabályban meghatározott
adatszolgáltatás során birtokába került adatok, dokumentumok szerint az  ellenőrzött szerv jogosult-e
a támogatás alapjául szolgáló tevékenység ellátására, és ennek megfelelően a helyi önkormányzat jogosult-e
a támogatás igénybevételére,
b) a  támogatás évközi módosításában, az  elszámolásban közölt adatok megalapozottságát, amely során
összeveti a  helyi önkormányzat támogatás igénylésének, támogatásról való lemondásának, a  helyi
önkormányzat éves költségvetési beszámolójának adatait az  előző költségvetési évek tényleges
mutatószámainak idősorával, és feltárja a jelentős eltéréseket,
c) a  helyi önkormányzat a  felhasználási kötöttséggel járó támogatások kötelezettségvállalással terhelt
maradványával elszámolt-e.
(2) A központi költségvetésről szóló törvénynek az Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti fejezetéből nyújtott költségvetési
támogatások ellenőrzése során a  Kincstár a  költségvetési támogatásra vonatkozó jogszabályok alapján
megvizsgálja, hogy
a) a  rendelkezésére álló, illetve a  más közigazgatási szervtől átvett vagy jogszabályban meghatározott
adatszolgáltatás során birtokába került adatok, dokumentumok szerint az  ellenőrzött szerv jogosult-e
a költségvetési támogatás igénybevételére,
b) a  helyi önkormányzat által benyújtott elszámolásban szereplő adatok megfelelnek-e a  költségvetési
támogatásra vonatkozó jogszabálynak, tájékoztatónak, közleménynek, pályázati kiírásnak,
c) a helyi önkormányzat az előírt dokumentumokat, nyilatkozatokat hiánytalanul és megfelelően csatolta-e.
 (3) A Kincstár az ellenőrzések szempontjait minden év május 31-éig honlapján közzéteszi.
3. A helyszíni ellenőrzésre vonatkozó szabályok 5. § (1) Az Áht. 58. § (1) bekezdése, az 59. § (2) bekezdése és a 60. § (2) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzésre a Kincstár
területi szervének (a továbbiakban: Igazgatóság) vezetője által kiadott ellenőrzési program és az ellenőrök számára
általa kiadott megbízólevél alapján kerülhet sor.
(2) Az ellenőrzési program tartalmazza
a) a helyszíni ellenőrzésre vonatkozó jogszabályi felhatalmazást,
b) a helyszíni ellenőrzéssel érintett szerv nevét, székhelyét,
c) a helyszíni ellenőrzés során érintett intézményi kört,
d) a  helyszíni ellenőrzéssel érintett támogatások jogcímeit, az  egyes jogcímekre vonatkozó vizsgálati
szempontokat,
e) a helyszíni ellenőrzéssel érintett időszakot,
f ) a helyszíni ellenőrzés kezdő időpontját, várható időszükségletét,
g) a helyszíni ellenőrzést végzők nevét, beosztását.
(3) A  helyszíni ellenőrzés vezetőjének kezdeményezésére az  Igazgatóság vezetője dönthet az  ellenőrzési program
módosításáról, kiegészítéséről.
(4) A megbízólevél tartalmazza
a) a helyszíni ellenőrzést végzők nevét, beosztását, kincstári azonosító kártya számát,
b) a helyszíni ellenőrzés elvégzésére felhatalmazó jogszabályra történő hivatkozást,
c) az ellenőrzési program számát,
d) a helyszíni ellenőrzés tárgyát,
e) az érvényességi időszakát,
f ) a helyszíni ellenőrzés kezdő időpontját, várható időszükségletét.
(5) Az ellenőrzés vezetésére nem kaphat megbízást az, aki az Igazgatóságnál próbaidejét tölti.
6. § A  helyszíni ellenőrzés céljáról és feladatáról és az  abban érintett intézményi körről, annak megkezdése előtt
legalább nyolc nappal az  Igazgatóság értesíti a  polgármestert. A  polgármester az  Igazgatóság értesítése alapján
haladéktalanul tájékoztatja a helyszíni ellenőrzésről az érintett intézményi kör vezetőit.
7. § (1) Az ellenőr – ideértve az ellenőrzés vezetőjét is – az ellenőrzést az ellenőrzési programban meghatározottak szerint
a  helyi önkormányzatnak az  Áht. 14.  § (3)  bekezdése szerinti fejezetéből nyújtott támogatások igénybevételét,
felhasználását alátámasztó dokumentumok, szakmai nyilvántartások, számítási anyagok, továbbá egyéb,
a számviteli rendszerből nyerhető információk alapján végzi.
(2) A  helyszíni ellenőrzés során az  ellenőr jogosult a  helyi önkormányzat, az  önkormányzati hivatal és más
önkormányzati költségvetési szerv által végzett felügyeleti ellenőrzés, belső ellenőrzés és a  törvényességi
felügyeletet ellátó fővárosi és megyei kormányhivatal és más ellenőrzést végző közigazgatási szerv megállapításait
felhasználni.
8. § Az  ellenőrzött szerv vezetője jogosult a  kincstári helyszíni ellenőrzést ellátó kormánytisztviselő (a továbbiakban:
ellenőr) személyazonosságának megállapítására alkalmas okirat és megbízólevelének bemutatását kérni, ennek
hiányában az együttműködést megtagadni.
9. § (1) Az  ellenőrzött szerv vezetője a  helyszíni ellenőrzést végző személyekkel való kapcsolattartásra kapcsolattartót
(a  továbbiakban: kapcsolattartó) jelölhet ki. Ha az  ellenőrzött szerv vezetője nem jelöl ki kapcsolattartót,
az  ellenőrzött szerv vezetőjét kell kapcsolattartónak tekinteni. Az  ellenőrzött szerv vezetője felelősséggel tartozik
azért, hogy a  kapcsolattartó a  (3) és (5)  bekezdésben meghatározott kötelezettségei teljesítéséhez szükséges
jogosultságokkal rendelkezzen.
(2) A 8. §-ban foglaltakat az ellenőrzött szerv kapcsolattartója és alkalmazottai tekintetében is alkalmazni kell.
 (3) Az  ellenőrzött szerv vezetője, kapcsolattartója és alkalmazottai kötelesek az  ellenőrök számára megfelelő
munkakörülményeket biztosítani.
 (4) Az ellenőrzött szerv vezetője a (3) bekezdésben meghatározottakon túl köteles
a) az  ellenőrök rendelkezésére bocsátott dokumentáció, adatok teljességéről felhívásra nyilatkozni
(a továbbiakban: teljességi nyilatkozat),
b) a teljességi nyilatkozatot hitelesíteni.
 (5) A kapcsolattartó a (3) bekezdésben meghatározottakon túl köteles
a) az ellenőrzés vezetője által
aa) kért adatszolgáltatást, dokumentumot határidőre – az általa kért módon és formában – megküldeni,
ab) kért dokumentumok előkészítését, összegyűjtését koordinálni,
b) az ellenőrökkel folyamatosan kapcsolatot tartani. 10. § Az ellenőrzés vezetője felelős
a) a helyszíni ellenőrzés előkészítéséért, a helyszíni ellenőrzés megszervezéséért,
b) az ellenőrök – a helyszíni ellenőrzés során – írásba foglalt megállapításai alapján a jegyzőkönyv elkészítéséért,
c) az ellenőrzés megállapításainak valódiságáért és helytállóságáért, a helyszíni ellenőrzés határidőben történő
lefolytatásáért,
d) a lefoglalásról szóló jegyzőkönyv kibocsátásáért,
e) a készített iratoknak és iratmásolatoknak az ellenőrzés dokumentációjába történő elhelyezéséért.
11. § (1) Az ellenőr jogosult
a) az ellenőrzött helyi önkormányzat polgármesterétől és jegyzőjétől, továbbá az ellenőrzött szerv vezetőjétől
a  vizsgált támogatás igénybevételét megalapozó dokumentumokra vonatkozóan teljességi nyilatkozatot
kérni,
b) a helyszíni ellenőrzés során a  tényállás tisztázásához szükséges adatokat – szükség esetén segédtáblázatok
segítségével, az adatok védelmének megfelelő biztosítása mellett – írásban vagy elektronikusan rögzíteni.
(2) Az ellenőr felelős az ellenőrzési feladat végrehajtásáért, oly módon, hogy minden, az ügyhöz tartozó lényeges tény
megállapításra, feltárásra kerüljön.
(3) Az ellenőr köteles
a) a  megállapításait tárgyszerűen, a  valóságnak megfelelően írásba foglalni, és azokat elegendő és megfelelő
bizonyítékokkal alátámasztani,
b) az ellenőrzött szervnél érvényben lévő biztonsági szabályokat és a munkarendet figyelembe venni.
4. A bizonyítékok ismertetése és az eltérés jogszerűségének igazolása
12. § (1) Az  Igazgatóság az Áht. 58. § (1) bekezdése és 59. § (2) bekezdése szerinti felülvizsgálat, helyszíni ellenőrzés során
megállapított eltéréseket a  bizonyítékok ismertetésével jogcímenként megjelölve és indokolva közli a  helyi
önkormányzattal.
(2) Helyszíni ellenőrzés esetén a  bizonyítékok ismertetésének a  helyszíni ellenőrzésről készített jegyzőkönyv átadása
vagy megküldése minősül.
(3) Az  eltérés jogszerűségét a  helyi önkormányzat a  jegyzőkönyv kézhezvételétől számított nyolc napon belül
igazolhatja. A  nyitva álló határidőn belül a  helyi önkormányzat kérelmére az  Igazgatóság a  határidőt legfeljebb
egyszer tizenöt nappal meghosszabbíthatja.
(4) Az eltérés jogszerűségének igazolására elfogadható minden olyan dokumentum, amely hitelt érdemlően bizonyítja
a  helyi önkormányzat által közölt mutatószám, illetve az  Áht. 14.  § (3)  bekezdése szerinti fejezetből igényelt
támogatás jogszerűségét.
(5) A  helyi önkormányzat az  eltérés jogszerűségének bizonyítására szolgáló dokumentumokat elsősorban
elektronikusan vagy – ha az Igazgatóság megítélése szerint szükséges – papír alapon küldi meg az Igazgatóságnak.
Az  Igazgatóság papír alapon az  eredeti dokumentumokat vagy a  helyi önkormányzat polgármestere és jegyzője,
vagy az általuk meghatalmazott, aláírásra jogosult személy által hitelesített másolati példányát fogadja be. A helyi
önkormányzat az igazolni kívánt jogcímeket és a hozzájuk kapcsolódó benyújtott dokumentumok felsorolását külön
– a helyi önkormányzat képviseletére jogosult személy által aláírt – kísérőlevélen tünteti fel.
(6) Ha a  helyi önkormányzat az  eltérés helyességét a  számára nyitva álló határidőn belül hitelt érdemlően igazolja,
az Igazgatóság a helyi önkormányzat igazolásának kézhezvételét követő tizenöt napon belül, de legkésőbb az Ávr.
108. (4) bekezdésében előírt határidőig a hatósági ellenőrzést megszünteti.
5. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
14. § Ezt a rendeletet
a) a  helyi kisebbségi önkormányzatok által 2011. december 31-éig, a  helyi nemzetiségi önkormányzatok
által 2012. január 1-jétől 2013. december 31-éig az Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti fejezetből igénybe vett
támogatások, és
b) a többcélú kistérségi társulások által 2013. június 30-áig az Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti fejezetből igénybe
vett támogatások
elszámolásának e rendelet hatálybalépését követően megkezdett felülvizsgálatára is alkalmazni kell.
15. § Hatályát veszti a  helyi önkormányzatok és a  helyi kisebbségi önkormányzatok központi költségvetési
kapcsolatokból származó forrásai igénybevétele és elszámolása szabályszerűségének felülvizsgálatáról szóló
16/2002. (IV. 12.) PM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1741/2018. (XII. 20.) Korm. határozata az egyes nemzetközi pénzügyi intézményeknél a Magyarországot képviselő kormányzótanácsi tagok kinevezéséről és visszahívásáról.
1. A Kormány
a) a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank, valamint az  Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank
Kormányzótanácsában a  Magyarországot képviselő kormányzóvá a  nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért
felelős minisztert jelöli ki,
b) felhatalmazza a nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért felelős minisztert, hogy
ba) a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank, valamint az  Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank
Kormányzótanácsában a Magyarországot képviselő helyettes kormányzót, továbbá
bb) a Nemzetközi Beruházásbiztosítási Ügynökség Kormányzótanácsában a  Magyarországot képviselő
kormányzót és helyettes kormányzót
 kinevezze és visszahívja,
c) felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy szükség esetén az  a) és b)  alpontban foglaltak szerinti
kinevezésekről és visszahívásokról az érintett nemzetközi pénzügyi intézményeket tájékoztassa.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. A Kormány visszavonja
a) az egyes nemzetközi pénzügyi intézményeknél a Magyar Köztársaságot képviselő kormányzó felmentéséről
és új kormányzók kinevezéséről szóló 2214/2002. (VII. 24.) Korm. határozatot,
b) az egyes nemzetközi pénzügyi intézményeknél a Magyar Köztársaságot képviselő kormányzók és helyettes
kormányzók felmentéséről és új kormányzók és helyettes kormányzók kinevezéséről szóló 2047/2004. (III. 4.)
Korm. határozatot,
c) az egyes nemzetközi pénzügyi intézményeknél a  Magyar Köztársaságot képviselő kormányzó és
helyettes kormányzó felmentéséről, valamint új kormányzó és helyettes kormányzó kinevezéséről szóló
2285/2004. (XI. 13.) Korm. határozatot,
d) az egyes nemzetközi pénzügyi intézményeknél a  Magyar Köztársaságot képviselő kormányzó és
helyettes kormányzó felmentéséről, valamint új kormányzó és helyettes kormányzó kinevezéséről szóló
2135/2005. (VII. 8.) Korm. határozatot,
e) az egyes nemzetközi pénzügyi intézményeknél a  Magyar Köztársaságot képviselő kormányzó és
helyettes kormányzó felmentéséről, valamint új kormányzó és helyettes kormányzó kinevezéséről szóló
2208/2006. (XI. 30.) Korm. határozatot,
f ) az egyes nemzetközi pénzügyi intézményeknél a  Magyar Köztársaságot képviselő kormányzó és
helyettes kormányzó felmentéséről, valamint új kormányzó és helyettes kormányzó kinevezéséről szóló
2040/2008. (III. 29.) Korm. határozatot,
g) a Nemzetközi Beruházásbiztosítási Ügynökségnél a Magyar Köztársaságot képviselő kormányzótanácsi tagok
felmentéséről, valamint új kormányzótanácsi tagok kinevezéséről szóló 1089/2011. (IV. 13.) Korm. határozatot,
h) az egyes nemzetközi pénzügyi intézményeknél a  Magyarországot képviselő kormányzótanácsi tagok
felmentéséről, valamint új kormányzótanácsi tagok kinevezéséről szóló 1183/2013. (IV. 5.) Korm. határozat
1. pont b) és c) alpontját,
i) az egyes nemzetközi pénzügyi intézményeknél a  Magyarországot képviselő kormányzótanácsi tag
felmentéséről, valamint új kormányzótanácsi tag kinevezéséről szóló 1197/2014. (IV. 1.) Korm. határozatot és
j) a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Banknál Magyarországot képviselő kormányzótanácsi tag
felmentéséről, valamint új kormányzótanácsi tag kinevezéséről szóló 1796/2015. (XI. 10.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
500/2018. (XI. 27.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Kovács Zoltánt 2018. december 1-jei hatállyal a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. november 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
721/B/2007. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az egyes ingatlanok műemlékké,
valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról
szóló 9/2006. (IX. 25.) OKM rendelet 2. §-a alkotmányellenességének megállapítására és részbeni megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó polgármester az egyes ingatlanok műemlékké, valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról szóló 9/2006. (IX. 25.) OKM rendelet (a továbbiakban: R.) 2. §-ának alkotmányossági vizsgálatát kérte az Alkotmánybíróságtól. Indítványában előadta, hogy a Budapes
ti Agglomeráció Területrendezési Tervéről szóló 2005. évi
LXIV. törvény (a továbbiakban: Agltv.) 12. §-ában meghatározott kiemelt térségi övezetek egyike az országos és térségi ökológiai hálózat, amelyen belül védett természeti területeket, védett természeti területek védőövezetét, természeti
területeket és úgynevezett ökológiai zöldfolyosót különböztet meg. Az Agltv. 3/2. számú melléklete az önkormányzat
tulajdonában álló meghatározott ingatlanokat „természeti terület”-ként jelöli meg. Az R. indítványozó által támadott
2. §-ának (1) bekezdése műemlékké nyilvánítja az önkormányzat tulajdonában álló ott felsorolt ingatlanokat. Az indítványozó álláspontja szerint az R. azzal, hogy az Agltv. által természeti területként (és nem védett természeti területként) megjelölt 059/1 és 2946 helyrajzi számú ingatlanokat
támadott szabályával „védett területnek sorolta be”, megsértette az Alkotmány 37. § (3) bekezdésében meghatározott
jogszabályi hierarchia alkotmányos rendjét. Erre tekintettel
kéri az R. 2. §-ának részbeni megsemmisítését akként, hogy
„a Dunakeszi 2946 és 059/1. helyrajzi számú önkormányzati
utakra vonatkozó rendelkezések kerüljenek hatályon kívül.”
II. 1. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezése:
„37. § (3) A Kormány tagjai törvényben vagy kormányrendeletben kapott felhatalmazás alapján feladatkörükben
eljárva rendeletet adnak ki, amelyek törvénnyel és kormányrendelettel nem lehetnek ellentétesek. A rendeleteket
a hivatalos lapban ki kell hirdetni.”
2. Az R. indítványozó által támadott rendelkezése:
„2. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Pest megyei Duna
keszi, Nándori u. 4. szám alatti, 061/3, 058/2, 061/2,
058/1, 059/1, 060, 061/1, 063, 2945, 2946, 2947, 2948,
2949, 2950, 2951, 2952, 2953, 2954, 2971, 2976, 2977,
2978, 2979, 3168 és 3169 helyrajzi számú ingatlanokat.
(2) Műemléki környezetnek a 2941, 2953, 2955/17,
2969/2, 2970 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott 061/3, 058/2,
061/2, 058/1, 059/1, 060, 061/1, 063, 2945, 2946, 2947,
2948, 2949, 2950, 2951, 2953, 2954, 2971, 2976, 2977,
2978, 2979, 3168 és 3169 helyrajzi számú műemléki ingatlanokra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási
jog illeti meg.
(5) A védetté nyilvánítás célja az 1890-1924 között
épült Alagi Versenyló Tréningtelep építészeti és történeti
értékeinek megőrzése.”
3. Az Agltv.-nek az indítvány által hivatkozott rendelkezése:
„12. § A kiemelt térségi övezetek a következők:
a) zöldövezet,
b) az országos és térségi ökológiai hálózat, ezen belül
ba) védett természeti területek,
bb) védett természeti területek védőövezete,
bc) természeti területek,
bd) ökológiai zöldfolyosó,
c) térségi tájrehabilitációt igénylő területek,
d) kertgazdasági területek,
e) tájképvédelmi területek,
f) vizek védelme érdekében védendő területek,
g) komplex környezeti rehabilitációt igénylő területek,
h) térségi hulladékkezelő létesítmények kijelöléséhez
vizsgálat alá vonható területek,
i) kiváló termőhelyi adottságú szántóterületek,
j) honvédelmi és katasztrófavédelmi területek.”
III. Az indítvány nem megalapozott. Az indítványozó a támadott jogszabályhely alkotmányellenességét abban látja, hogy álláspontja szerint a miniszteri rendelet törvénnyel ellentétes szabályozást tartalmaz
akkor, amikor az Agltv. által természeti területként megjelölt ingatlanokat műemléki védelem alá helyezte.
Az Agltv. 11. §-a szerint az úgynevezett Övezeti Terv a
Budapesti Agglomerációban érvényesítendő sajátos területrendezési szabályok érvényesítésére kijelölt kiemelt térségi övezeteket M = 1:50 000 méretarányban határozza
meg. Az Övezeti Tervet a 3. számú (térképi) melléklet tartalmazza, amely 3/1–10. jelű övezeti tervlapokból áll.
(A 3/2. számú melléklet tartalmazza az önkormányzat tulajdonában álló ingatlanokat is.) Az Agltv. 14. §-a értelmében az „országos és térségi ökológiai hálózat” részét képező védett természeti területek övezetébe az országos és a
helyi jelentőségű védett természeti területek tartoznak. Az
övezetben a kialakult hagyományos beépítési módot megváltoztatni nem szabad.
A törvényben meghatározott ökológiai hálózat övezeteinek elsődleges rendeltetése a táji, természeti értékek fennmaradásának, illetve esetleges visszaállításának biztosítása. Általánosságban megállapítható, hogy az ökológiai hálózat egyes övezeteinek szabályait a természetvédelemről
szóló 1996. évi LIII. törvény, valamint az Országos Területrendezési Tervről szóló 2003. évi XXVI. törvény erre
vonatkozó előírásaival összhangban kell alkalmazni.
A fenti törvényekben foglaltak kiegészítéseként, az országos és a helyi jelentőségű védett természeti területek védelme érdekében az Agltv. korlátokat szab az adott terület
beépítése tekintetében úgy, hogy annak jellege nem térhet
el a már meglévő beépítési módtól.
Az Agltv. által szabályozott, illetve elrendelt védettség
különböző fokozatai tehát alapvetően természetvédelmi és
műszaki jellegű korlátozásokat és kötelezettségeket jelentenek.
Az R. által elrendelt védettség műemléki védelmet jelent, az R. kibocsátásának alapját a kulturális örökség vé
delméről szóló 2001. évi LXIV. törvény rendelkezései jelentik. A törvény szerint műemléki védelem alá a műemléki érték helyezhető, vagyis minden olyan építmény, kert,
temető vagy temetkezési hely, terület (illetve ezek maradványa), valamint azok rendeltetésszerűen összetartozó
együttese, rendszere, amely hazánk múltja és a közösségi
hovatartozás-tudat szempontjából kiemelkedő jelentőségű
történeti, művészeti, tudományos és műszaki emlék, alkotórészeivel, tartozékaival és berendezési tárgyaival együtt.
Az Agltv. által szabályozott és az R. által elrendelt védelem – mégha ugyanazon ingatlanokra vonatkozik is –
célját és funkcióját tekintve is alapvetően különbözik egymástól. Következésképp az egymástól különböző jogintézmények a védelem más-más vonatkozásait jelenítik
meg, így alapvetően egymással ellentétesek sem lehetnek.
Az a körülmény, hogy az egymástól különböző védelmi
intézmények törvényben, illetve miniszteri rendeletben jelennek meg tehát önmagában nem eredményezi a különböző szintű jogszabályok közötti ellentétet.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az R. támadott rendelkezése nem áll ellentétben az
Agltv. hivatkozott rendelkezésével, így az Alkotmány
37. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezés sérelme sem állapítható meg, ezért az indítványt a rendelkező részben
foglaltak szerint elutasította.
Budapest, 2010. április 13. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
79/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 31/2010. (I. 29.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 31/2010. (I. 29.)
OVB határozata (a továb biak ban: OVBh.) ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos
népszavazási kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő
kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvény ben mondja ki: a településrészi önkormányzati
testület vezetője, illetve tagja nem lehet a település polgármestere, alpolgármestere?”
Az OVBh. szerint a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
A népszavazásra feltenni kívánt kezdeményezés azt a téves látszatot kelti, mintha a jelenlegi szabályozás értelmében
lehetőség lenne arra, hogy a polgármester településrészi önkormányzati testület vezetője legyen. Tekintettel azonban
arra, hogy a polgármester csak a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 32. §-ában felsorolt esetekben
tekintendő képviselőnek, mely felsorolás azonban nem tartalmazza a településrészi önkormányzati testület vezetői
tisztség betöltésének esetét, az országos népszavazásra feltenni kívánt kérdés súlyosan megtévesztő lehet
a választópolgárok számára. Az OVBh. indokolása megállapította továbbá, hogy a kérdés azért sem felel meg
az egyértelműség követelményének, mert az valójában két egymástól teljesen független kérdést tartalmaz, melyek
egy kérdésben való szerepeltetése nem teremt lehetőséget a választópolgárok számára, hogy az aláírásgyűjtés és
a kezdeményezésben tartott népszavazás alkalmával azokról külön-külön véleményt nyilvánítsanak.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVBh. jogszabálysértő és a kérdést előterjesztő személyek irányában szubjektív
indíttatású. Megítélésük szerint az OVB megalapozatlanul hivatkozott az OVBh.-ban az Nsztv. 10. § c) pontjára és 13. §
(1) bekezdésére, mivel a kérdés érthető, egyértelmű, mind nyelvtani, mind jogalkotási, mind pedig a „választópolgári
megérthetőség” tekintetében. Mindezek alapján az OVBh. megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való
kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve
az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és a 31/2010. (I. 29.) OVB határozatot az abban foglalt
indokok helyességére tekintettel, ugyanazon indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
441/2013. (X. 21.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995.  évi
CXXV.  törvény 11.  § (2)  bekezdés l)  pontja alapján – a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár javaslatára –
Diczházi Gábor ezredest 2013. október 23-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2013. október 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
364/2017. (XI. 30.) Korm. rendelete a Budapest XIII. kerület, Váci út 160–168. szám alatti ingatlanon, a volt csavargyár és erőmű területén megvalósítandó barnamezős beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjaiban,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Budapest XIII. kerület
közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerint 25930 és 25935/2 helyrajzi szám alatti
ingatlanokon megvalósuló és a  25714/44, 25935/1, 25934, 25928, 25899, 25898, 25897, 25714/42, 25900/2,
25667/6, 25881/2, 26123/2, 25936, 25908/1, 25932/2, 25941, 25938, 25947, 25942, 25910/5 és 25882 helyrajzi
számú ingatlanokat is érintő, iroda- és szolgáltató központ fejlesztéséről és a  hozzá kapcsolódó infrastrukturális
beruházásokkal (a továbbiakban: Beruházás) összefüggő, az 1. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági
ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § (1) Az  1.  § szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – az  előzetes vizsgálati eljárás,
a  környezeti hatásvizsgálati eljárás, valamint a  természetvédelmi hatósági eljárás kivételével, vagy ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
(2) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(3) Az 1. § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben – a szakhatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő – ha
jogszabály rövidebbet nem állapít meg, valamint a  környezetvédelmi és természetvédelmi szakhatóság eljárása
kivételével – nyolc nap.
(4) Az 1. § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott elsőfokú határozat elleni fellebbezést legfeljebb tíz napon
belül el kell bírálni.
(5) Az 1. § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
3. § A Kormány az  1.  § szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottként
a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
4. § A Beruházással összefüggésben
a) központi építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt be kell szerezni,
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
112/2010. (II. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. február 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. N. F. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. január 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy állami tulajdonban lévő termőföld és védett természeti terület a jövőben magánszemély és
társas vállalkozás tulajdonába ne kerülhessen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben tartott eredményes népszavazást köve tően
megalkotásra kerülő jogszabály oly mértékben korlátozná a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 13. §-ában biztosított tulajdonhoz való jogot, hogy az Alkotmány
módosítása válna szükségessé. A megalkotásra kerülő jogszabály ugyanis a tulajdonformák egyenlőségének elvét
sértené, kizárólagos állami tulajdon létrehozásához vezetne. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993.
(I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB
határozatok] kifejtett következetes gyakorlatára tekintettel az Alkotmány nem módosítható választópolgári
kezdeményezésre induló népszavazással. Az Országos Választási Bizottság – az Alkotmánybíróság vonatkozó
gyakorlatára is tekintettel – megállapítja, hogy az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben a választópolgárok
által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja alapján megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, mivel
a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani.
II. A határozat az Alkotmány 13. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
18/2017. (XII. 15.) IM rendelete a hatósági letétről, valamint a közigazgatási hatósági eljárás során zár alá vett vagy lefoglalt dolgok tárolásáról és értékesítéséről.
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény 140. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A hatósági letét általános szabályai 1. § Hatósági letétbe helyezésnek
a) teljesítés (a továbbiakban: teljesítési letét) vagy
b) zár alá vett dolog megőrzése (a továbbiakban: őrzési letét)
céljából van helye.
2. § Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a hatósági letét után őrzési díj vagy kezelési költség nem számítható fel.
3. § A hatóság a pénzbeli letétet más pénzeszközeitől elkülönítetten, letéti számlán kezeli.
4. § (1) A hatóság hivatalból
a) a zár alá vételt megszüntető döntésében dönt az őrzési letét vagy a helyébe lépett pénzösszeg, valamint
b) dönt a  teljesítési letétből valamennyi, a  letevőn kívüli jogosultnak való teljesítés után fennmaradó összeg
(a továbbiakban: maradványösszeg)
kiutalásáról. (2) A hatóság minden más esetben kérelemre dönt a letét kiutalásáról.
5. § (1) A maradványösszeg a letevőt illeti.
 (2) Ha a jogosult a letétet vagy a maradványösszeget a megjelölt határnapon nem veszi át, vagy a jogosult kifejezetten
így rendelkezik, azt a hatóság
a) pénz esetében a jogosult bankszámlájára utalja,
b) 100 000 forintot meg nem haladó értékű dolog esetében, valamint 100 000 forintot meg nem haladó
pénzösszeg esetében, ha a jogosult nem rendelkezik bankszámlával, postai úton a részére továbbítja.
 (3) A 100 000 forintot meg nem haladó pénzösszeget a jogosult a hatóságnál személyesen is átveheti.
 (4) Ha a jogosult a letétet vagy a maradványösszeget a megjelölt határnapon nem veszi át, és az a (2) vagy (3) bekezdés
alkalmazásával sem utalható ki a  számára, a  hatóság azt, pénz esetén a  letéti számlán, más letét esetében
az  őrzési letét szabályai szerint kezeli azzal, hogy a  kezelés költségei a  jogosultat terhelik, továbbá a  letét és
a  maradványösszeg a  kezelés költségeinek fedezetét képezi. A  hatósági kezelésben lévő pénznek nem minősülő
dolog esetében a zár alá vett dolog értékesítésére vonatkozó szabályokat alkalmazni kell.
(5) Ha a pénzbeli letét vagy a maradványösszeg kezelésének költségei elérik a  letét vagy a maradványösszeg értékét,
a hatóság a hatósági letétet megszünteti.
6. § (1) A hatóság a hatósági letétet megszünteti, ha a személyes átvételi lehetőség határnapjától számított ötéves elévülési
határidőn belül a hatósági letétet a jogosult nem veszi át.
(2) Az elévülési határidő elteltét követően
a) a letétként kezelt pénz a hatóság bevételét képezi,
b) a  védett kulturális javak körébe tartozó, letétként kezelt dolgok elhelyezéséről a  kulturális javakkal
kapcsolatos hatósági feladatai körében eljáró kulturális örökség védelméért felelős miniszter
(a továbbiakban: kulturális javak hatósága) intézkedik,
c) az okiratot a hatóság irattárában kell elhelyezni,
d) az  egyéb dolgok értékesítéséről a  hatóság gondoskodik a  zár alá vett dolgok értékesítésére vonatkozó
szabályok alkalmazásával. 2. A teljesítési letét 7. § (1) Teljesítési letétként pénz helyezhető hatósági letétbe. A pénzt a hatóság letéti számlájára kell teljesíteni.
 (2) A letétbe helyezés iránti kérelemben fel kell tüntetni:
a) a letét rendeltetését és a letétbe helyezés okát,
b) – ha azzal rendelkezik – a letevő bankszámlaszámát,
c) annak a hatósági ügynek a számát, amelyben a letétbe helyezésre sor került.
(3) Ha a  letevő a  letét elfogadásán kívül annak kiutalását is kéri, az  erre vonatkozó kérelmet kifejezetten elő kell
terjesztenie, és a kérelemben meg kell jelölnie a természetes személy jogosult családi és utónevét, lakcímét, a nem
természetes személy jogosult megnevezését, székhelyét, valamint – ha ismert – a jogosult bankszámlaszámát.
(4) A  letevő a  kiutalási végzés közléséig rendelkezhet úgy is, hogy a  teljesítési letét kiutalását követően fennmaradt
maradványösszeget a hatóság az eljárás során felmerülő pénzfizetési vagy előlegezési kötelezettségébe beszámítsa.
(5) Ha a  letevő hiánypótlási felhívás ellenére sem pótolja a  letétbe helyezési kérelem hiányzó adatait, és azok
a rendelkezésre álló adatok alapján sem állapíthatók meg, a hatóság a pénzt a letevő részére kiutalja.
8. § (1) Ha a hatóság a  letétet elfogadja, a befizetést igazoló feladóvevény csatolása esetén a kérelem beérkezését követő
naptól számított, egyébként a  pénz beérkezését követő naptól számított öt napon belül értesíti a  letevőt. A  letét
megtagadásáról a hatóság végzést hoz.
(2) A letétbe helyezés a letétet elfogadó értesítés közlésével, a pénznek a hatóság letéti számlájára érkezése időpontjára
visszaható hatállyal jön létre.
(3) A letét megtagadása esetén, a hatóság haladéktalanul intézkedik az összegnek a letevő részére való kiutalásáról.
9. § (1) A letevő a letétet mindaddig visszakövetelheti, amíg a hatóság a jogosultat a letétbe helyezésről nem értesíti.
 (2) A jogosult a teljesítési letét kiutalását az elévülési időn belül követelheti.
10. § A letétbe helyezett pénzt, amíg a letevő azzal rendelkezhet, a letevő, ezt követően a jogosult tartozása fejében lehet
végrehajtás alá vonni.
3. Az őrzési letét 11. § (1) A zár alá vett dolgot a hatóság őrzési letétbe helyezi.
 (2) A hatóság a zár alá vett okmányt az ügyirathoz csatolja és ott kezeli.
4. A lefoglalás különös szabályai 12. § (1) Lefoglalás esetén, a  hatóság az  ügyfelet vagy az  eljárás egyéb résztvevőjét a  kötelezettségeire és jogaira
figyelmezteti.
(2) Jármű lefoglalása esetén, a  hatóság értesíti azt a  hatóságot, amely a  járművet nyilvántartja, illetve az  üzembe
helyezést engedélyező okiratot kiadta.
5. A zár alá vett dolog kezelése 13. § A zár alá vett dolgot a  hatóság vagy maga őrzi, kezeli vagy gondoskodik a  dolognak az  e  rendeletben előírt
feltételeknek megfelelő őrzéséről, kezeléséről.
14. § (1) A hatóság a zár alá vett dolgot a zár alá vételkor – ha azt a jellege lehetővé teszi – becsomagolja, és megőrzi olyan
módon, hogy a tartalma illetéktelen személy előtt rejtve maradjon. Ha a bizonyítás érdekében szükséges, a hatóság
a dolgokat külön-külön csomagolja.
(2) A  hatóság a  zár alá vett dolog csomagolására jellegének megfelelő olyan anyagot vagy tárgyat használ, amely
azt a  károsodástól megóvja, és egyben megakadályozza, hogy az  mérgezést, fertőzést, környezetszennyezést,
környezetkárosodást vagy egyéb károsodást okozzon. A  csomagot vagy a  tárolóeszközt úgy zárja le, hogy
a csomagolóanyag vagy a zár sérülése nélkül a zár alá vett dologhoz ne lehessen hozzáférni.
6. A zár alá vett vagy lefoglalt dolgok nyilvántartása
15. § A hatóság a zár alá vett vagy lefoglalt dolgokról elektronikus nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a dolog szám
és fajta szerinti megjelölését és szabatos leírását, egyedi azonosítóját, az ügyszámot, valamint a zár alá vétel vagy
lefoglalás megszüntetésének időpontját.
7. Zár alá vett dolgok előzetes értékesítése és értékesítése
16. § (1) Zár alá vett dolgok előzetes értékesítése és értékesítése esetén, a  hatóság legalább saját hirdető tábláján és
honlapján a  zár alá vett dolog kiadása iránti jogos igény bejelentésére vonatkozó felhívást jelentet meg, amely
tartalmazza:
a) a zár alá vett dolog egyedi azonosításához szükséges adatokat,
b) a zár alá vétel helyét és idejét,
c) a zár alá vett dolog megtekintésére és a jogos igény bejelentésére vonatkozó határnapot, valamint
d) figyelmeztetést arra vonatkozóan, hogy ha a zár alá vett dolog kiadása iránt senki sem jelent be jogos igényt,
azt a hatóság értékesíti.
 (2) Ha a felhívás eredménytelen, a hatóság a zár alá vett dolgot vételre ajánlja fel. Ebben az esetben a hatóság legalább
saját hirdető tábláján és honlapján ajánlati felhívást jelentet meg, amely tartalmazza
a) az értékesítendő dolog megnevezését és mennyiségét,
b) az ajánlattételre nyitva álló határidőt, és
c) a feltételeket tartalmazó részletes tájékoztató és egyéb irat átadás-átvételének a helyét és idejét.
(3) A szerződést a szabályszerűen benyújtott ajánlatok közül a legnagyobb összegű ellenértékről szóló ajánlatot tevővel
lehet megkötni.
(4) A hatóság a zár alá vett dolog helyébe lépett értéket a letéti számláján kezeli.
8. Az őrzési letét sajátos esetei 17. § (1) Élő állat zár alá vétele esetén a hatóság a tulajdonjogot igazoló vagy az állat azonosítására szolgáló vagy az állatról
kiállított egyéb okmányt helyezi őrzési letétbe.
(2) Természetvédelmi oltalom vagy nemzetközi természetvédelmi egyezmény hatálya alá tartozó állat- és növényfajok
esetében az  (1)  bekezdésben említetteken túl a  természetvédelmi hatósági engedélyt vagy bizonylatot is letétbe
helyezi.
(3) A zár alá vett élő állat, illetve növény a hatósághoz nem szállítható be, annak elhelyezéséről a  területileg illetékes
állategészségügyi, illetve növényegészségügyi hatóság, a  (2)  bekezdésben foglalt esetben a  külön jogszabály
szerinti hatóság, illetve védett állat esetén a működési terület szerinti nemzeti park igazgatóság gondoskodik.
(4) Ha a zár alá vett, hazai természetvédelmi oltalom alatt álló növény- vagy állatfaj élő egyedének jogellenes tartása
bizonyított és az egyed túlélése ily módon biztosítható, az egyed természetbe történő visszajuttatásáról a nemzeti
park igazgatóság soron kívül intézkedik.
(5) Ha a  zár alá vétel állatvédelmi vagy élelmiszerlánc-felügyelettel kapcsolatos jogszabály előírásának megszegése
miatt következik be, az állat elhelyezéséről az eljáró hatóság gondoskodik.
(6) Nem értékesíthető az  az állat, vagy növény, illetve ezek bármely része vagy származéka, amelynek eredete nem
jogszerű, illetve tartása tiltott vagy engedélyhez kötött, vagy olyan feltételhez, mely nem vizsgálható az értékesítés
során.
(7) Ha az  idegenhonos inváziós, illetve a  (2)  bekezdés hatálya alá nem tartozó veszélyes állatfaj egyede, továbbá
kísérleti vagy géntechnológiával módosított állat biztonságos elhelyezése nem biztosítható, annak életét humánus
módon ki kell oltani.
(8) A (2) bekezdés hatálya alá tartozó élő állat kivételével a zár alá vett élő állat díjazás ellenében a szakszerű kezelés
feltételeivel rendelkező szervezet őrizetébe és kezelésébe is adható.
18. § (1) Az elektronikus úton rögzített adatot a hatóság adathordozóra történő rögzítés útján veszi zár alá.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben az  adatokat olyan módon kell rögzíteni, hogy az  adatok
megváltoztatása utólag ne legyen lehetséges, illetve – ha az  adathordozó jellege ezt nem teszi lehetővé –
az  adatokat olyan adatrögzítési eljárással kell rögzíteni, amely lehetőséget biztosít az  adatok változatlanságának
utólagos ellenőrzésére.
19. § A lőfegyverekről és lőszerekről szóló törvény értelmében jogszerűen kizárólag hatósági engedély birtokában
tartható eszközt, robbanó- és robbantóanyagot, valamint haditechnikai terméket a  hatóság a  rendőrség
jelenlétében vehet zár alá, amelyet a rendőrség őriz.
20. § (1) Ha a zár alá vett dolog a kulturális javak körébe tartozik, a hatóság a dolog megvizsgálására a zár alá vételről készült
jegyzőkönyv vagy feljegyzés megküldésével lehetőséget biztosít a kulturális javak hatóságának.
(2) A kulturális javak hatósága indokolt esetben a zár alá vett védett kulturális javak közgyűjteményben való ideiglenes
elhelyezését is elrendelheti a letétbe helyezés időtartamára.
9. Záró rendelkezések 21. § (1) Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 (3) Hatályát veszti a  hatósági letétről és a  lefoglalt dolgok tárolásának és értékesítésének részletes szabályairól szóló
40/2009. (IX. 15.) IRM rendelet. Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1124/2010. (V. 13.) Korm. határozata a központi költségvetési fejezetek 2009. kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványainak átcsoportosításáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100. §-ának (4) bekezdésében foglaltak alapján
a központi költségvetési fejezetek 2009. évi kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradvány
átcsoportosítását a melléklet szerinti részletezésben.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 2. a XX. Oktatási és Kulturális Minisztérium fejezet 11. cím, 21. alcím, 4. 1. Halmozottan hátrányos helyzetű fiatalok
társadalmi integrációja (HU–9904–01) jogcím-csoport, 1. PHARE forrás (HU–9904–01) jogcímről 53 668 ezer forint
átutalását rendeli el a Pénzügyminisztérium Nemzeti Programengedélyező Iroda kezelésében lévő Környezet és
Energia Operatív Program (ERFA) vonatkozó számlájára.
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
pénzügyminiszter Határidő: az 1. pont végrehajtását köve tően azonnal
3. felhívja az oktatási és kulturális minisztert és a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert, hogy tegyék meg
a szükséges intézkedéseket a HU9904–01 számú Phare programmal kapcsolatos jogosulatlanul igénybe vett
támogatásnak a kedvezményezettektől történő behajtására, az Áht. 13/C. § (3) bekezdés szerinti visszatérítésre.
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1268/2013. (V. 17.) Korm. határozata a Közép-Magyarországi Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterv 2., 4. és 5. prioritásának megállapításáról.
A Kormány
 1. megállapítja a  Közép-Magyarországi Operatív Program 2011–2013. közötti időszakra szóló akcióterv 2., 4. és
5. prioritását az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a nemzeti fejlesztési miniszter útján a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnökét, hogy a Közép-Magyarországi
Operatív Program részeként,
a) Budapest VIII. kerület területén megvalósuló járóbeteg és alapellátási egészségügyi szolgáltatások
fejlesztését célzó projektre 970 000 000 Ft,
b) az Országos Pszichiátriai és Addiktológiai Intézet (OPAI) fejlesztését célzó projektre, 130 000 000 Ft,
c) Budapest Belváros-Lipótváros Budapest Főváros V. kerület Önkormányzatának „Északi-Lipótváros megújítása
projekt” benyújtása érdekében 1 855 000 000 Ft
elszámolható közkiadás keretösszeggel kiemelt projekt felhívást jelentessen meg,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében: 2013. június 15.
 a b) alpont tekintetében: 2013. június 15.
 a c) alpont tekintetében: azonnal
3. visszavonja a  regionális operatív programok 2011–2013. évekre szóló akcióterveinek megállapításáról és egyes
prioritásai keretének növeléséről szóló 1648/2012. (XII. 19.) Korm. határozat 7.  mellékletének az  akcióterv 2., 4. és
5. prioritására vonatkozó részeit.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
701/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 269/C. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványa alapján indult eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó a Büntető Törvénykönyvről szóló
1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 269/C. §-a alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítése
iránt fordult az Alkotmánybírósághoz. A holokauszt nyilvános tagadása bűncselekményét a Btk.-t módosító
2010. évi XXXVI. törvény 1. §-a iktatta be a törvénybe
2010. április 10-i hatállyal.
Az indítványozó álláspontja szerint az új bűncselekményi tényállás sérti az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében
biztosított szabad véleménynyilvánítás alapjogát, valamint a 70/G. §-át, amely szerint a Magyar Köztársaság
tiszteletben tartja és támogatja a tudományos és művészeti
élet szabadságát, a tanszabadságot és a tanítás szabadságát, tudományos igazságok kérdésében dönteni, kutatások
tudományos értékét megállapítani kizárólag a tudomány
művelői jogosultak.
2. Az indítvány benyújtását követően a támadott rendelkezés helyébe a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV. törvényt módosító 2010. évi LVI. törvény 7. §-a új alcímet és új tényállást iktatott be. A módosítás a törvény
8. §-ának megfelelően 2010. július 23. napján lépett hatályba.
A jogszabályváltozásra tekintettel az Alkotmánybíróság nyilatkozat tételére hívta fel az indítványozót, aki a felhívásnak a megadott határidőben nem tett eleget.
3. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 20. §-a szerint az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa alapján jár el – és
főszabályként – csak a hatályban lévő jogszabály alkotmányosságát vizsgálja. Ez alól kivétel lehet, ha az eljárás az
Abtv. 38. §-a alapján bírói kezdeményezés, vagy a 48. §-a
alapján alkotmányjogi panasz tárgyában folyik. [10/1992.
(II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.; 335/B/1990.
AB határozat, ABH 1990, 261, 262.] Ugyancsak sor kerül
a hatályon kívül helyezett rendelkezések érdemi vizsgálatára akkor is, ha az indítványozó által támadott jogszabály
az új jogszabályban is változatlan tartalommal jelenik
meg. Amennyiben az időközben hatályát vesztett jogszabály helyébe lépő új jogszabály – azonos jogi környezetben – szintén tartalmazza a vitatott normát, az Alkotmánybíróság az eljárást az új rendelkezés tekintetében folytatja
le. (137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.;
157/B/2003. AB határozat, ABH 2008, 1921, 1922.)
A jelen esetben az indítvány elbírálásának egyik feltétele sem áll fenn, annak indokolása szorosan kapcsolódott a
holokauszt tagadásának tényállási eleméhez. Ezért az Alkotmánybíróság az eljárást – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján – megszüntette.
Budapest, 2010. október 12. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke