text:
19/2009. (VIII. 14.) NFGM rendelete a Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz Határon Átnyúló Együttműködési Programból származó, az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó állami támogatások felhasználásának szabályairól és egyes támogatási jogcímeiről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló
2008. évi CII. törvény 51. § (6) bekezdésében, valamint
a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter feladat- és ha
tásköréről szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §
h) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya és célja, általános rendelkezések 1. §
(1) E rendelet hatálya a Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz Határon Átnyúló Együttműködési Program
2007–2013. (a továbbiakban: operatív program) keretében
meghirdetendő támogatási konstrukciókra rendelt források terhére a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában
a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban:
800/2008/EK bizottsági rendelet), a Szerződés 87. és
88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági
rendelet (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet), az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 86. cikk
(2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatásért járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 2005.
november 28-i 2005/842/EK bizottsági határozat (a továbbiakban: 2005/842/EK bizottsági határozat), az Európai
Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló 2006. október 24-i 2006/1638/EK európai parlamenti és tanácsi rendelete, valamint e rendelet alapján
nyújtható támogatások, valamint a Magyar Köztársaság
2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény
XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Területi Együttműködés alcím,
10. ENPI HU–SK–RO–UA Együttműködési program jogcímcsoport felhasználására, kezelésére, működtetésére
terjed ki.
(2) Az operatív program keretében megvalósuló projektekhez állami támogatás az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés 87. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási
térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelettel
(a továbbiakban: 85/2004. Korm. rendelet) összhangban
nyújtható.
(3) A (2) bekezdésben meghatározottakon túl az adott
támogatási kategóriára vonatkozóan az alábbi előírásokat,
az ott meghatározottak szerint kell alkalmazni, figyelemmel a 2–8. §-ban foglaltakra:
a) regionális beruházási támogatás és foglalkoztatási
támogatás esetében e rendelet 10–15. §-ban, a 85/2004.
Korm. rendelet 30. §-ában, illetve a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. fejezetében, valamint a II. fejezet 1. szakaszában foglaltak az irányadók,
b) környezetvédelmi támogatás esetében, a 29–34. §-ban
foglaltak, valamint a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. fejezetében, valamint a II. fejezet 4. szakaszában foglaltak az
irányadók,
c) hátrányos helyzetű, illetve fogyatékossággal élő
munkavállalók foglalkoztatásához nyújtott támogatás esetében a 16–18. §-ban, valamint a 800/2008/EK bizottsági
rendelet I. fejezetében, valamint a II. fejezet 9. szakaszában foglaltak az irányadók,
d) kutatás-fejlesztési és innovációs támogatás (a továbbiakban: kutatási-fejlesztési és innovációs támogatás) esetében, a 22–28. §-ban foglaltak, illetve a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. fejezetében, valamint a II. fejezet
7. szakaszában foglaltak az irányadók,
e) képzési támogatások esetében a 19. §-ban, illetve
a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. fejezetében, valamint
a II. fejezet 8. szakaszában foglaltak az irányadók,
f) csekély összegű támogatások esetében a 8. §-ban, valamint az 1998/2006/EK bizottsági rendeletben foglaltak
az irányadók,
g) pénzügyi válság kapcsán nyújtandó átmeneti támogatások (a továbbiakban: átmeneti támogatás) esetében
a 9. §-ban, valamint a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet
23/A. és 23/D. §-aiban foglaltak az irányadók,
h) közszolgáltatások ellentételezése formájában támogatás a 35. §-ban foglaltakkal, valamint a 85/2004. Korm.
rendelet 30/A.–30/C. §-okban foglaltakkal, illetve
a 2005/842/EK bizottsági határozat szabályaival összhangban nyújtható,
i) KKV-k részére tanácsadáshoz és a KKV-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatások esetében
a 20–21. §-ban, valamint a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. fejezetében, valamint a II. fejezet 5. szakaszában foglaltak az irányadók.
(4) A kedvezményezetteknek és a támogatást nyújtó
szervnek a támogatás igénylését, felhasználását, ellenőrzését alátámasztó bizonylatokat, dokumentumokat és nyilvántartásokat, valamint minden olyan nyilvántartást,
amely az elszámolható költségeket és a megengedhető maximális támogatási intenzitás betartására vonatkozó információkat tartalmazza, a támogatás odaítélésétől számított
10 évig – illetve amennyiben más jogszabály ennél
hosszabb megőrzési időt rendel, annak megfelelő ideig –
meg kell őrizniük.
2. § (1) E rendelet alapján nem nyújtható támogatás:
a) a 800/2008/EK rendelet 1. cikk (2) bekezdésében
foglaltakra,
b) a 800/2008/EK rendelet 1. cikk (3) bekezdés a) pont
jában foglalt tevékenységekhez az alábbi kivételekkel: ba) képzési támogatás,
bb) kutatási-fejlesztési és innovációs támogatás,
bc) hátrányos helyzetű és fogyatékossággal élő munka
vállalóknak nyújtott támogatás,
c) a 800/2008/EK rendelet 1. cikk (3) bekezdés b) pont
jában foglalt tevékenységekhez az alábbi kivételekkel:
ca) képzési támogatás,
cb) kutatási-fejlesztési és innovációs támogatás,
cc) környezetvédelmi támogatás,
cd) hátrányos helyzetű és fogyatékossággal élő munka
vállalóknak nyújtott támogatás,
d) a 800/2008/EK rendelet 1. cikk (3) bekezdés c) pont
jában foglalt tevékenységekhez,
e) a 800/2008/EK rendelet 1. cikk (3) bekezdés d) pont
jában foglalt tevékenységekhez az alábbi kivételekkel:
ea) képzési támogatás,
eb) kutatási-fejlesztési és innovációs támogatás,
ec) környezetvédelmi támogatás,
f) a 800/2008/EK rendelet 1. cikk (3) bekezdés
e)–g) pontjában foglalt tevékenységekhez regionális támogatás, g) a 800/2008/EK rendelet 1. cikk (4) bekezdésében
meghatározott célra, kivéve a turisztikai tevékenységekre
irányuló programok esetében,
h) a 800/2008/EK rendelet 1. cikk (6) bekezdésében
meghatározott támogatásokra.
(2) E rendelet alapján nem nyújtható csekély összegű
(de minimis) támogatás az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 1. cikkében meghatározottakra.
(3) E rendelet alapján nem nyújtható átmeneti támogatás a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 23/A. § (2) bekezdésében foglaltakra.
(4) E rendelet alapján nem lehet támogatást kifizetni
olyan vállalkozás részére, amely a vele szemben egy támogatást jogellenesnek és a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító bizottsági határozaton alapuló visszafizetési kötelezettségnek nem tett eleget.
(5) E rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető
meg, ha a kedvezményezett a projekttel kapcsolatos munkálatok vagy tevékenységek megkezdése előtt a támogatás
iránti kérelmét benyújtja. Egyedi támogatás megítélését
megelőzően nagyvállalkozások esetében a fentieken kívül
a kedvezményezettek kötelesek bizonyítani azt, hogy az
alábbiak közül egy vagy több kritérium teljesül:
a) a támogatás segítségével lényegesen megnövekszik
a projekt mérete,
b) kiszélesedik a tevékenység köre,
c) növekszik a kedvezményezett által a projektre fordí
tandó összeg,
d) lényegesen felgyorsult a projekt végrehajtási üteme,
e) regionális beruházási támogatás esetében a projekt
a támogatás hiányában nem az érintett támogatott régióban
valósult volna meg.
Nem nyújtható támogatás e rendelet alapján azon projektekhez, amelyek esetében a támogatási program interneten történő, a 2. § (7) bekezdése szerinti közzététele előtt
merültek fel költségek.
(6) Az e rendeletben szereplő, a 800/2008/EK bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatás különböző elszámolható költségek esetén nyújtható
más, a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatással együtt. Azonos,
vagy részben azonos elszámolható költségek esetében
a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatás abban az esetben halmozható más a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatással, illetve csekély
összegű támogatással, ha az nem vezet a 800/2008/EK bizottsági rendelet szerinti legmagasabb támogatási intenzitás,
illetve támogatási összeg túllépéséhez.
(7) Az (5) bekezdéstől eltérően fogyatékossággal élő
munkavállalóknak nyújtott támogatás az ugyanazon elszámolható költségek vonatkozásában halmozható
a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott egyéb támogatással, amennyiben az nem vezet az érintett munkavállalók alkalmazási
idejének bármely időszakában a vonatkozó költségek
100%-át meghaladó támogatási intenzitáshoz.
(8) A támogatások átláthatóságának növelése céljából
e rendelet 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatásokra vonatkozó előírásai a Nemzeti Fejlesztési
Ügynökség honlapján is közzétételre kerülnek. A támogatási
programot nem lehet az interneten való közzététel előtt elindítani.
3. § (1) E rendelet szerint kell eljárnia az 1. § (1) bekezdésben meghatározott Európai Szomszédsági és Partnerségi
Támogatási Eszköz végrehajtásában jogszabály vagy felhatalmazás alapján eljáró természetes vagy jogi személyeknek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaságoknak, valamint az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 1. § (2) bekezdés a)–f) és m) pontjában
meghatározott szervezeteknek.
(2) E rendelet hatálya kiterjed mindazokra, akik az 1. §
(1) bekezdésben meghatározott Európai Szomszédsági és
Partnerségi Támogatási Eszközből közösségi támogatási,
illetve hazai társfinanszírozásból hazai társfinanszírozási
szerződés alapján vissza nem térítendő támogatásban vagy
társfinanszírozásban részesül. A rendelet hatálya alá tartozó források terhére támogatás – a pályázati konstrukció
tartalmától függően – a közbeszerzésekről szóló 2003. évi
CXXIX. törvény 22. § (1) bekezdés b)–d), f) és g)–j) pontjaiban meghatározott személyek részére nyújtható.
Értelmező rendelkezések 4. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. alapkutatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet
30. cikk 2. pontjában meghatározott fogalom; 2. állami támogatás: az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés (a továbbiakban: EK Szerződés) 87. cikk (1) bekezdése és az 1998/2006/EK bizottsági rendelet szerinti
csekély összegű (de minimis) támogatás;
3. általános képzés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet
38. cikk 2. pontjában meghatározott fogalom;
4. bérköltség: a 800/2008/EK bizottsági rendelet
2. cikk 15. pontjában meghatározott fogalom;
5. bioüzemanyagok: a 800/2008/EK bizottsági rendelet
17. cikk 5. pontjában meghatározott fogalom;
6. diszkont kamatláb: a 85/2004. Korm. rendelet 1. §
36. pontjában meghatározott fogalom;
7. egyedi támogatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 3. pontjában meghatározott támogatás;
8. energiamegtakarítási intézkedések: a 800/2008/EK
bizottsági rendelet 17. cikk 2. pontjában meghatározott fogalom;
9. fenntartható bioüzemanyagok: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 6. pontjában meghatározott fogalom;
10. fogyatékossággal élő munkavállaló: a 800/2008/EK
bizottsági rendelet 2. cikk 20. pontjában meghatározott
fogalom;
11. hátrányos helyzetű munkavállaló: a 800/2008/EK
bizottsági rendelet 2. cikk 18. pontjában meghatározott fogalom;
12. immateriális javak: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontjában meghatározott fogalom;
13. ipari kutatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet
30. cikk 3. pontjában meghatározott fogalom;
14. ideiglenes átadás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 6. pontjában meghatározott fogalom;
15. kísérleti fejlesztés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 4. pontjában meghatározott fogalom;
16. kis- és középvállalkozás (a továbbiakban együttesen: KKV): az a vállalkozás, amely a támogatási kérelem
benyújtásának időpontjában megfelel a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. mellékletében meghatározott vállalkozások valamelyikének;
17. környezetvédelem: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 1. pontjában meghatározott fogalom;
18. környezetvédelmi támogatások nyújtása esetén tárgyi eszközök: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk
12. pontjában meghatározott fogalom;
19. közösségi szabvány: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 3. pontjában meghatározott fogalom;
20. közszolgáltatás: az EK Szerződés 86. cikk (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás;
21. közvetlenül a beruházási projekt által teremtett
munkahelyek: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk
14. pontjában meghatározott fogalom;
22. kutatási szervezet: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 1. pontjában meghatározott fogalom;
23. K+F projekttámogatás: alapkutatásra, ipari kutatásra vagy kísérleti fejlesztésre irányuló projekthez nyújtott támogatás;
24. magasan képzett munkaerő: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 5. pontjában meghatározott fogalom;
25. megújuló energiaforrások: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 4. pontjában meghatározott fogalom;
26. megújuló energiaforrásokból származó energia:
a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 7. pontjában
meghatározott fogalom;
27. mezőgazdasági termék: a 800/2008/EK bizottsági
rendelet 2. cikk 22. pontjában meghatározott fogalom;
28. mezőgazdasági termék feldolgozása:
a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 23. pontjában
meghatározott fogalom;
29. nagyberuházás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet
2. cikk 12. pontjában meghatározott fogalom;
30. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: a 85/2004.
Korm. rendelet 8. mellékletében meghatározott vállalkozás;
31. referencia alapkamatláb: a 85/2004. Korm. rendelet 1. § 20. pontjában meghatározott fogalom;
32. saját forrás: a kedvezményezett által a fejlesztési
programhoz biztosított forrás, amelybe az államháztartás
alrendszereiből kapott támogatás nem számítható be;
33. súlyosan hátrányos helyzetű munkavállaló:
a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 19. pontjában
meghatározott fogalom;
34. szakképzés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet
38. cikk 1. pontjában meghatározott fogalom;
35. támogatási intenzitás: a 85/2004. (IV. 19.) Korm.
rendelet 1. § 24. pontjában meghatározott fogalom;
36. támogatási program: a 85/2004. (IV. 19.) Korm.
rendelet 1. § 26. pontja szerint értelmezendő fogalom;
37. támogatástartalom: a 85/2004. (IV. 19.) Korm.
rendelet 1. § 31. pontjában meghatározott fogalom;
38. támogatás szempontjából elszámolható költség
(a továbbiakban: elszámolható költség): a támogatás alapjának meghatározásakor figyelembe vett, a támogatás tárgyával összefüggésben közvetlenül felmerült vagy ahhoz
közvetett módon hozzárendelhető költségek, ráfordítások
és beszerzett eszközök bekerülési értéke, amelyek finanszírozására a támogatás felhasználható;
39. támogatott területek:
– az EK Szerződés 87. cikk (3) bekezdés a) pontja sze
rint támogatott régiók: Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld, Dél-Dunántúl, Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl;
– az EK Szerződés 87. cikk (3) bekezdés c) pontja szerint támogatott régió: Közép-Magyarország;
40. tárgyi eszköz: a 800/2008/EK bizottsági rendelet
2. cikk 10. pontjában meghatározott fogalom;
41. védett munkahely: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 21. pontjában meghatározott fogalom.
(2) Az (1) bekezdésben meg nem határozott fogalmak
a 2007–2013. programozási időszakban az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközből társfinanszírozott Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna
ENPI Határon Átnyúló Együttműködési Program végrehajtásáról szóló 228/2008. (IX. 12.) Korm. rendeletben
foglaltak szerint értelmezendők.
A támogatások jogcímei 5. § Az operatív program esetében az alábbi prioritási tengelyekhez kapcsolódó tevékenységekhez nyújthatók támogatások:
a) A gazdasági és társadalmi fejlődés ösztönzése, különös tekintettel a KKV-k fejlesztésére és a határmenti idegenforgalomra:
aa) A turizmus harmonikus fejlesztése,
ab) A gazdasági fejlődés elősegítése és kedvezőbb fel
tételek megteremtése a KKV-k számára.
b) A Környezet minőségének javítása: a levegő, a vi
zek, a talaj és az erdészeti erőforrások minőségének javítása, valamint a természeti környezet károsodásával kapcsolatos kockázatok csökkentése:
ba) Környezetvédelem, természeti források fenntartható használata és menedzsmentje.
c) A határok hatékonyságának növelése: A határon áthaladó forgalom infrastukturális és felszereltségi fejlesztése a határátkelőhelyeken.
d) Az emberek közötti közvetlen együttműködés ösztönzése: a közszolgálatok hatékonyságának javítása, és
a társadalom különböző csoportjai közötti kölcsönös megértés javítása:
da) Intézmények közötti együttműködés, különösen az
oktatás, egészségügy, kultúra és kutatás területén,
db) Emberek közötti kisléptékű kapcsolatépítés. A támogatási kategóriák
6. § (1) Az 5. § alapján – tekintettel az 1. § (3) bekezdés
f) pontjára és a 2. § (4) bekezdésére – csekély összegű
(de minimis), továbbá átmeneti támogatás is nyújtható.
(2) Az 5. § a) pontja, b) pont ba) alpontja alapján regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás nyújtható.
(3) Az 5. § a) pont ab) alpontja, a d) pont da) alpontja
alapján K+F projekttámogatás, műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz támogatás, kis- és középvállalkozások részére iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatban
felmerülő költségekhez nyújtott támogatás, mezőgazdasági és halászati ágazatban nyújtott kutatás-fejlesztési és innovációs támogatás, fiatal innovatív vállalkozások részére
nyújtott támogatás, a magasan képzett munkaerő
ideiglenes átadásához nyújtott támogatás nyújtható.
(4) Az 5. § b) pont ba) alpontja alapján vállalatok számára a közösségi környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási
támogatás, közösségi szabványok túlteljesítését, illetve
közösségi szabványok hiányában a környezetvédelem
szintjének emelését lehetővé tevő, új szállítóeszközök be
szerzéshez nyújtott támogatás, energiamegtakarítási intézkedésekhez nyújtott környezetvédelmi beruházási támogatás, megújuló energiaforrásokból származó energia előmozdítására irányuló környezetvédelmi beruházási támogatás, környezetvédelmi tanulmányokra nyújtott támogatás, a KKV-k jövőbeni közösségi szabványokhoz idő előtt
történő alkalmazkodáshoz nyújtott támogatás nyújtható.
(5) Az 5. § a) pont ab) alpontja alapján fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatásához bértámogatás
formájában nyújtott támogatás, fogyatékossággal élő
munkavállalók foglalkoztatása többletköltségeinek ellentételezésére nyújtott támogatás, hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez bértámogatás formájában nyújtott
támogatás nyújtható.
(6) Az 5. § b) pont ba) alpontja, c) pontja, d) pont
da) és db) alpontjai alapján közszolgáltatások ellentételezése formájában nyújtható támogatás.
(7) Az 5. § a) pont aa) és ab) alpontjai, b) pont ba) alpontja, d) pont da) és db) alpontjai alapján képzési támogatás nyújtható.
(8) Az 5. § a) pont aa) és ab) alpontjai, b) pont ba) alpontja, d) pont da) alpontja alapján KKV-k részére tanácsadáshoz és KKV-k vásárokon való részvételéhez nyújtható támogatás.
(9) Az 5. § a) pont aa) alpontja, d) pont da) és db) alpontjai alapján kulturális támogatás nyújtható.
A támogatások formái 7. § Az 5. §-ban meghatározott jogcímek alapján támogatásban részesíthetők részére visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás (vissza nem térítendő támogatás)
nyújtható.
A csekély összegű (de minimis) támogatás 8. §
(1) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik arról, hogy az előző három pénzügyi évben általa igénybe vett csekély
összegű támogatások támogatástartalma nem haladja meg
a 200 000 eurónak, közúti szállítási ágazatban
a 100 000 eurónak megfelelő forint összeget.
(2) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése
időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(3) Minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két
pénzügyi év alatt odaítélt csekély összegű támogatás teljes
összegét figyelembe kell venni.
(4) Az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk
1. pontja szerinti kötelezettséget, a támogatást nyújtó köteles teljesíteni.
Átmeneti támogatások 9. § (1) Az átmeneti támogatásként nyújtott összes támogatás támogatástartalma vállalkozásonként nem haladhatja
meg az ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra.
(2) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése
időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(3) Egy vállalkozásnak 2008. január 1-je és 2010. december 31-e között odaítélt átmeneti támogatás és csekély
összegű támogatás támogatástartalma együttesen nem haladhatja meg az ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget.
(4) Azonos elszámolható költségek tekintetében az átmeneti támogatás nem halmozható csekély összegű támogatással.
(5) Azonos elszámolható költségek tekintetében az átmeneti támogatás nem halmozható állami támogatással, ha
az ilyen jellegű kumuláció olyan támogatási intenzitást
eredményezne, amely túllépi az adott állami támogatásra
vonatkozóan rögzített támogatási intenzitást.
(6) Átmeneti támogatással csak olyan vállalkozás támogatható, amely 2008. július 1-jén nem minősült nehéz
helyzetben lévő vállalkozásnak.
(7) A támogatás nyújtását megelőzően a vállalkozás
írásban tájékoztatja a támogatást nyújtót az átmeneti támogatás, illetve csekély összegű támogatás formájában 2008.
január 1-jét követően neki odaítélt támogatásokról és
a még el nem bírált támogatási kérelmeiről.
(8) A támogatást nyújtó kötelessége, hogy felhívja
a kedvezményezett figyelmét arra, hogy pénzügyi válság
kapcsán nyújtandó átmeneti támogatásban részesült, és
egy vállalkozásnak 2008. január 1-je és 2010. december
31-e között odaítélt átmeneti támogatás és csekély összegű
támogatás támogatástartalma együttesen nem haladhatja
meg az ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget.
Regionális támogatás A beruházási és foglalkoztatási támogatásokra vonatkozó
szabályok
10. § (1) E rendelet alapján beruházási támogatás csak abban
az esetben nyújtható, ha a beruházás az alábbi célt szolgálja:
a) tárgyi eszközbe vagy immateriális javakba történő
beruházás, amely új létesítmény létrehozásához, meglévő
létesítmény bővítéséhez, egy létesítmény termelésének további új termékekkel történő diverzifikációjához vagy egy
meglévő létesítmény termelési folyamatának alapvető
megváltoztatásához kapcsolódik, vagy
b) egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó befektetett eszközök beszerzése, amennyiben a létesítmény bezárásra került vagy bezárásra került volna, ha nem vásárolták
volna fel és az eszközöket független beruházó vásárolja
meg.
(2) A támogatási intenzitást a tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházás elszámolható költségeinek hányadaként százalékos formában kifejezve, illetve – közvetlenül a beruházási projekttel létrehozott munkahelyek esetén – az új munkavállaló két éves becsült bérköltségének hányadaként, vagy e fenti két módszer együttes alkalmazásával kell kiszámítani, feltéve, hogy a támogatás nem lépi túl a kétfajta számítás alkalmazásából eredő
kedvezőbb értéket.
(3) Az egyes (azonos elszámolható költségekkel rendelkező) projektekhez nyújtható támogatás intenzitása nem
haladhatja meg a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 30. §
(1) bekezdésében meghatározott mértékeket.
(4) Nagyberuházás esetén a támogatási intenzitás a
(3) bekezdés alapján meghatározott támogatási intenzitás
a) 100%-a, jelenértéken 50 millió eurónak megfelelő
forintösszegig,
b) 50%-a, jelenértéken 50 és 100 millió eurónak megfelelő forintösszeg közötti részre,
c) 34%-a, a jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő
forintösszeg feletti részre.
(5) Amennyiben a pályázó a pályázat benyújtásakor
a) kisvállalkozásnak minősül, akkor – szállítási ágazat
és nagyberuházás kivételével – a támogatási intenzitás
20 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak minősül, akkor – szállítási ágazat és nagyberuházás kivételével – 10 százalékponttal növelt értéke a (3) bekezdésben meghatározott mértéknek,
c) a mezőgazdasági termékek feldolgozásához, illetve
forgalmazásához kapcsolódó beruházások esetén a maximális támogatási intenzitások az alábbiak:
ca) amennyiben a kedvezményezett KKV, az EK Szerződés 87. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján támogatott
területek esetében a támogatási intenzitás 50%, az
EK Szerződés 87. cikk (3) bekezdés c) pontja alapján támogatott területek esetében 40%,
cb) amennyiben a kedvezményezett által
a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. mellékletének megfelelően számított foglalkoztatottainak száma kevesebb,
mint 750 fő vagy árbevétele kevesebb, mint 200 millió
euró az EK Szerződés 87. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján támogatott területek esetében a támogatási intenzitás
25%, az EK Szerződés 87. cikk (3) bekezdés c) pontja
alapján támogatott területek esetében 20%.
A támogatott beruházás elszámolható költségei
és a beruházás által indukált elszámolható költségek
11. § (1) A támogatást a tárgyi vagy immateriális beruházási
költségek, illetve létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás költségei alapján kell kiszámítani, vagy a beruházás
üzembe helyezését követő harmadik év végéig újonnan
létrehozott munkakörökben foglalkoztatott munkavállalók bérköltsége alapján kell kiszámítani.
a) Elszámolható költségek:
aa) a beruházás célját szolgáló tárgyi eszköznek
a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) szerinti bekerülési értéke,
ab) a tárgyi eszköz vételára létesítmény felvásárlásakor, ac) immateriális javak közül a találmány, a szabadalom, a licenc és a know-how Sztv. szerinti bekerülési értéke (a továbbiakban: támogatható immateriális javak),
ad) pénzügyi lízinggel kapcsolatos költségek,
ae) ingatlan bérletének költségei, vagy
b) a beruházás üzembe helyezését követő harmadik év
végéig újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott munkavállalók – az Sztv. 79. §-a szerint elszámolható – személyi jellegű ráfordításának 24 havi összege,
a munkakör létrehozásának napjától számítva.
(2) Az (1) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott elszámolható költségek részletes felsorolását a pályázati dokumentáció tartalmazza. A pályázati dokumentáció az elszámolható költségek körét az (1)–(2) bekezdésben meghatározottaknál szűkebben is meghatározhatja.
(3) A támogatott projekt kapcsán beszerzett eszköznek
újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét, vagy
amennyiben KKV részesül támogatásban. Felvásárlás, illetve KKV által vásárolt használt eszköz támogatása esetén az ügylet, vagy az eszköz vásárlása kizárólag piaci értéken történhet.
(4) A földterülettől és épülettől eltérő eszközök lízingjével kapcsolatos költségeket csak akkor lehet figyelembe
venni, ha az pénzügyi lízing formájában valósul meg, és
a szerződés tartalmazza az eszköznek a futamidő lejárta
utáni megvásárlására vonatkozó kötelezettséget. Földterület és épületek bérlése esetén a beruházási projekt befejezésének várható időpontját követően a bérletnek nagyvállalatok esetében még legalább öt évig, míg KKV-k esetében három évig kell folytatódnia.
A beruházási támogatás igénybevételének alapvető
feltételei 12. §
(1) A támogatás akkor vehető igénybe, amennyiben
a kedvezményezett kötelezettséget vállal arra, hogy a be
ruházást annak befejezésétől (üzembe helyezés időpontjától) számított legalább öt évig – kis- és középvállalkozások esetében legalább három évig – fenntartja (kötelező
üzemeltetési időszak) az érintett régióban.
(2) Az (1) bekezdésben megfogalmazott követelmény
nem akadályozza a gyors technológiai változások miatt
a meghatározott fenntartási időszak alatt korszerűtlenné
vált eszköz cseréjét, amennyiben a fenntartási időszak
alatt a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A korszerűtlenné vált üzem, illetve eszköz
és cseréjét követő fenntartási időszakban a kedvezményezett az üzem vagy a fejlesztés cseréjére támogatásban nem
részesülhet.
(3) A támogatás akkor vehető igénybe, ha a kedvezményezett a tárgyi eszközök és az immateriális javak beszerzésekor, illetve felvásárlás esetén az elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból biztosítja.
(4) Az elszámolható költséget szokásos piaci áron kell
figyelembe venni, ha az a kedvezményezett és a vele kapcsolt vállalkozási viszonyban lévő személy között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján merült
fel.
(5) Az immateriális eszközök költségként csak akkor
számolhatóak el, ha
a) kizárólag a regionális támogatásban részesülő létesítményben használják fel,
b) amortizálható eszköznek minősülnek,
c) piaci feltételek mellett olyan társaságtól szerezték
be, amely felett a kedvezményezettnek külön jogszabály
szerinti sem közvetlen, sem közvetett befolyása nincs,
d) a kedvezményezett immateriális eszközként tartja
nyilván azokat, a kedvezményezett tulajdonát képezik
nagyvállalatok esetén legalább öt, KKV-k esetében legalább három éven keresztül.
Nagyvállalatok esetében az immateriális javak aránya
nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(6) A beruházáshoz kapcsolódóan csak az annak megvalósításához feltétlenül szükséges ingatlan megvásárlásának költsége számolható el.
(7) A vissza nem térítendő támogatás igénybevételével
beszerzett tárgyi eszközök a zárójegyzőkönyv felvételéig
(a fenntartási időszak végéig) kizárólag a támogatási szerződésben és a pályázatban meghatározott céloknak megfelelően hasznosíthatók, az Ámr. 89. §-ában meghatározott feltételek szerint.
(8) Amennyiben a támogatás kiszámítása a bérköltségek alapján történik, a támogathatóság feltétele, hogy
a munkahelyeket közvetlenül a beruházási projekt hozza
létre, valamint a munkahelyeket a beruházás befejezésétől
számított 3 éven belül létre kell hozni és a munkahelyeket
legalább öt évig, KKV-k esetén 3 évig fenn kell tartani.
(9) Munkahelyteremtést szolgáló beruházás esetén a támogatás igénybevételének feltétele, hogy a beruházási
projekt eredményeként újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott nettó munkavállalói létszám a kérelem
(pályázat) benyújtását megelőző 12 hónap átlagában
a kedvezményezett adott székhelyén, telephelyén, fióktelepén közvetlenül teljes munkaidőben alkalmazott személyek számához képest növekedjen. Az újonnan létrehozott
munkakörök számának megállapításakor a részmunkaidős
és az idénymunkás alkalmazottak a teljes munkaidőben alkalmazottak arányos törtrészének felelnek meg.
13. § (1) Beruházási támogatás nem nyújtható e rendelet alapján azon projektekhez, amelyek esetében (az előkészítő tanulmányok kivételével) a támogatási program interneten
történő, a 2. § (6) bekezdése szerinti közzététele előtt merültek fel költségek.
(2) Nem nyújtható támogatás továbbá az alábbi költségekre:
a) a szinten tartást szolgáló tárgyi eszközök bekerülési
értéke, illetve vételára létesítmény felvásárlásakor,
b) a korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz
bekerülési értéke, amelynek alapján a kedvezményezett,
más gazdasági társaság vagy egyéni vállalkozó támogatást
vett igénybe,
c) olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelyet a kedvezményezett csődeljárás vagy felszámolás alatt álló társaságtól szerzett be,
d) személygépkocsi bekerülési értéke,
e) szállítási ágazatban a szállító berendezések (gördülő
eszközök) bekerülési értéke. 14. § (1) A támogatott projektek megkezdése időpontjának az
alábbi időpontok minősülnek:
a) építési tevékenységet tartalmazó projekt esetén:
aa) az építési naplóba történt első bejegyzés időpontja
(építési naplóval igazolva),
ab) olyan építési jellegű munkák esetében, ahol építési
napló vezetése nem kötelező, ott a kivitelezői szerződés
alapján a kivitelező nyilatkozata a munkálatok megkezdésére vonatkozóan,
b) gép, berendezés, anyag, termék beszerzését tartalmazó projekt esetén az első beszerzendő gép, berendezés,
anyag, termék stb. megrendelése,
c) egyéb tevékenységhez kapcsolódó projekt esetén,
amennyiben a szerződéskötést megelőzően megrendelésre
kerül sor, ennek időpontja, előzetes megrendelés hiányában pedig a megvalósításra megkötött első szerződés létrejöttének napja,
d) amennyiben a pályázatban ismertetett projektet több
célterületre (építés, gépbeszerzés vagy egyéb) kiterjedően
valósítják meg, a projekt megkezdésének időpontja az
egyes célterületeknek megfelelő tevékenységek kezdési
időpontjai közül a legkorábbi időpont.
(2) A projekt előkészítő tanulmányok megrendelése, elkészítése nem minősül a fejlesztés, beruházás (1) bekezdésben meghatározott megkezdésének.
Újonnan létrehozott kisvállalkozások részére nyújtott
támogatásokra vonatkozó szabályok
15. § (1) E rendelet alapján:
a) az EK Szerződés 87. cikk (3) bekezdés a) pontja
alapján támogatott területeken újonnan létrehozott kisvállalkozások részére 2 millió euró,
b) az EK Szerződés 87. cikk (3) bekezdés c) pontja
alapján támogatott területeken újonnan létrehozott kisvállalkozások részére pedig 1 millió euró támogatás nyújtható.
(2) A támogatás éves összege nem haladhatja meg a fenti összegek 33%-át.
(3) A támogatási intenzitás az (1) bekezdés a) pontjában
szabályozott esetben a vállalkozás megalakulását követő
három évben nem haladhatja meg az elszámolható költségek 35%-át, az azt követő két évben pedig 25%-át. Az
(1) bekezdés b) pontjában szabályozott esetben a támogatási intenzitás a vállalkozás megalakulását követő három
évben nem haladhatja meg az elszámolható költségek
25%-át, az azt követő két évben 15%-át.
(4) A fenti támogatási intenzitások 5%-kal növelhetőek,
amennyiben az EK Szerződés 87. cikk (3) bekezdés
a) pontja alapján támogatott azon területeken, ahol az egy
főre jutó GDP kevesebb, mint az Európai Unió 27 tagállama alapján meghatározott átlag 60%-a, illetve ahol a népsűrűség alacsonyabb, mint 12,5 lakos négyzetkilométerenként.
(5) Elszámolható költségek a kisvállalkozás létrehozásához közvetlenül kapcsolódó jogi, tanácsadói, konzultációs és adminisztratív költségek, valamint – amennyiben
a kisvállalkozás létrehozását követő öt évben merülnek
fel – az alábbi költségek:
a) a külső finanszírozás kamata és a saját tőkére jutó
osztalék, amennyiben referencia-kamatlábbal számolt
osztalékot nem haladja meg,
b) termelési létesítmény, illetve felszerelés bérleti díja,
c) energia-, víz és fűtési díj, valamint adók – kivéve az
általános forgalmi adó és a társasági adó – és adminisztratív díjak,
d) értékcsökkenés, a termelési létesítmény, illetve felszerelés bérleti díja, valamint a bérköltségek, amennyiben
a beruházás vagy munkahely-teremtési intézkedés egyéb
támogatásban nem részesült.
A fogyatékossággal élő munkavállalók
foglalkoztatásához bértámogatás formájában nyújtott
támogatás 16. § (1) A fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatásához bértámogatás formájában nyújtott támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg a bármely adott
időszak – amely alatt a fogyatékossággal élő munkavállaló
foglalkoztatásban van – bérköltségének 75%-át. Ha a foglalkoztatás 12 hónapnál rövidebb, a támogatást arányosan
csökkenteni kell.
(2) A fogyatékossággal élő munkavállaló felvételének
az érintett vállalkozás munkavállalói létszámának nettó
növekedését kell eredményeznie az előző 12 hónap átlagához viszonyítva, kivéve, ha a munkahely megüresedése
önkéntes kilépés, munkaképtelenné válás, öregségi nyugdíjazás, önkéntes munkaidő csökkentés vagy kötelezettségszegés miatti jogszerű elbocsátás és nem létszámleépítés következtében történt.
A fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása
többletköltségeinek ellentételezésére nyújtott támogatás
17. § (1) A fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása többletköltségeinek ellentételezésére nyújtott támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100%-át.
(2) Elszámolható költségnek minősülnek a bérköltségek, kivéve azok a költségek, amely a nem fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatásának költségein felül
merülnek fel.
(3) Az elszámolható költségek a következők:
a) a helyiségek átalakításának költségei,
b) a fogyatékossággal élő munkavállalók segítésével
foglalkozó személyek alkalmazáshoz kapcsolódó költségek, c) a fogyatékossággal élő munkavállalók által használt
berendezések átalakításának vagy beszerzésének, vagy
a szoftverek beszerzésének és érvényesítésének költségei
– beleértve az átalakított vagy segítség nyújtására alkalmas technológiai felszerelések költségeit is,
d) amennyiben a kedvezményezett védett munkahelyeket biztosít, az érintett létesítmény létrehozásának, üzembe helyezésének vagy kibővítésének költségei, továbbá
minden a fogyatékossággal élő munkavállalók alkalmazásából közvetlenül eredő adminisztrációs és szállítási költség.
A hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez
bértámogatás formájában nyújtott támogatásokra
vonatkozó szabályok 18. § (1) A hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez
bértámogatás formájában nyújtott támogatás támogatási
intenzitása nem haladhatja meg a felvételt követő legfeljebb 12 hónap, súlyosan hátrányos helyzetű munkavállalók esetében 24 hónap bérköltségének 50%-át. Ha a foglalkoztatás a fenti időszakoknál rövidebb, a támogatást arányosan csökkenteni kell.
(2) A hátrányos helyzetű munkavállaló felvételének az
érintett vállalkozás munkavállalói létszámának nettó növekedését kell eredményeznie az előző 12 hónap átlagához
viszonyítva, kivéve, ha a munkahely megüresedése önkéntes kilépés, munkaképtelenné válás, öregségi nyugdíjazás,
önkéntes munkaidő csökkentés vagy kötelezettségszegés
miatti jogszerű elbocsátás és nem létszámleépítés következtében történt.
Képzési célú támogatások 19. § (1) Képzési támogatást általános és szakképzéshez lehet
nyújtani.
(2) E rendelet alapján képzési támogatás a kedvezményezettel munkaviszonyban álló munkavállalók képzéséhez nyújtható.
(3) Elszámolható költségek:
a) az oktatók személyi jellegű költségei,
b) az oktatók és képzésben részt vevők utazási költsé
gei, beleértve a szállásköltségeket is,
c) egyéb folyó költségek, úgymint a projekthez közvet
lenül kapcsolódó anyagok, fogyóeszköz,
d) az eszközök és berendezések amortizációja, olyan
mértékben, amennyire azokat kizárólag a képzési projekt
céljaira használják,
e) a képzési projekttel kapcsolatos tanácsadói szolgáltatások költségei,
f) a képzésben részt vevők személyes költségei az
a)–e) pontban felsorolt egyéb elszámolható költségek
összegével egyező összegig. Csak a képzésben ténylegesen eltöltött idő vehető számításba, az ebből termelésben
eltöltött idő vagy annak megfelelője levonása után.
(4) Az elszámolható költségeket dokumentált bizonyítékokkal kell alátámasztani, áttekinthetően és tételesen
részletezve.
(5) Az egyes (azonos elszámolható költségekkel rendelkező) projektekhez nyújtható, bármely államháztartási
forrásból származó összes támogatás – beleértve a projekthez nyújtott csekély összegű támogatásokat is – intenzitása nem haladhatja meg a (6)–(7) bekezdésben meghatározott mértékeket.
(6) A maximális támogatási intenzitás
a) általános képzés esetén az elszámolható költségek
60%-a,
b) szakképzés esetén az elszámolható költségek 25%-a.
(7) A (6) bekezdésben meghatározott maximális támogatási intenzitás az elszámolható költségek 80%-ának
megfelelő maximális támogatási intenzitásig növelhető
a következők szerint:
a) 10 százalékponttal, a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállalóknak nyújtott képzés esetén,
b) 10 százalékponttal, ha a támogatást középvállalkozásoknak, és 20 százalékponttal, ha a támogatást kisvállalkozásnak nyújtják.
(8) Ha valamely támogatási projektben mind szakképzési, mind általános képzési összetevők szerepelnek, amelyek a képzés támogatási intenzitásának a kiszámítása céljából egymástól nem választhatók el, vagy ha a támogatási
projektben szereplő képzés szakosított, illetve általános
jellege nem állapítható meg, a (6) bekezdés b) pontja szerinti szakképzésre vonatkozó támogatási intenzitásokat
kell alkalmazni.
A KKV-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás 20. §
(1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) Az elszámolható költségek a külső tanácsadók által
nyújtott szolgáltatások tanácsadói költségei. Az érintett
szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan
visszatérő tevékenység, és nem kapcsolódhat a vállalkozás
szokásos működési költségeihez, úgymint folyamatos
adótanácsadáshoz, rendszeres jogi szolgáltatáshoz vagy
hirdetéshez.
A KKV-k vásárokon való részvételéhez nyújtott
támogatás 21. §
(1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) Az elszámolható költségek a vállalkozásnak valamely kiállításon vagy vásáron való első részvétele esetén
a kiállító helyiség bérletével, felállításával és működtetésével kapcsolatos költségei.
Kutatás-fejlesztési és innovációs támogatás 22. § E rendelet alapján kutatás-fejlesztési és innovációs támogatás az alábbi kategóriák szerint nyújtható:
a) K+F projekttámogatás.
b) A műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz
nyújtott támogatás.
c) A mezőgazdasági és halászati ágazatban nyújtott ku
tatási és fejlesztési támogatás.
d) Fiatal innovatív vállalkozások részére nyújtott támo
gatás.
e) A magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyúj
tott támogatás. K+F projekttámogatás 23. § (1) A K+F projekttámogatás esetén a támogatott résznek teljes egészében a következő kutatás-fejlesztés adott
fajtájának egyikébe kell tartoznia:
a) alapkutatás,
b) ipari kutatás,
c) kísérleti fejlesztés.
(2) Abban az esetben, ha egy projekt több feladatot foglal magában, az egyes feladatokat minősíteni kell aszerint,
hogy az (1) bekezdésben felsorolt kutatásfajták valamelyikébe beletartoznak-e, vagy nem.
(3) A támogatási intenzitást külön kell megállapítani az
egyes kedvezményezettekre, ideértve az (5) bekezdés
b) pont ba) alpontja szerinti együttműködési projektben
résztvevőket. Amennyiben olyan kutatási-fejlesztési projekt részesül támogatásban, amely kutatási szervezetek és
vállalkozások együttműködésében valósul meg, az adott
projekthez nyújtott közvetlen kormányzati hozzájárulás és
– amennyiben támogatásnak minősül – a kutatási szervezetek projekthez nyújtott hozzájárulása nem haladhatja
meg az egyes kedvezményezettre alkalmazandó támogatási intenzitást.
(4) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg:
a) alapkutatásnál az elszámolható költségek 100%-át,
b) ipari kutatásnál az elszámolható költségek 50%-át,
c) kísérleti fejlesztésnél az elszámolható költségek
25%-át. (5) Az ipari kutatásra és kísérleti fejlesztésre a (4) bekezdésben megállapított támogatási intenzitások a következők szerint növelhetők:
a) amennyiben a támogatást KKV-nak nyújtják, a maximális támogatási intenzitás 10 százalékponttal növelhető a középvállalkozások és 20 százalékponttal a kisvállalkozások esetében,
b) az elszámolható költségek 80%-ának megfelelő támogatási intenzitásig további 15 százalékpontos növelés
adható, ha:
ba) a projekt legalább két, egymástól független vállalkozás tényleges együttműködésével valósul meg, és a következő feltételek teljesülnek:
baa) egyik vállalkozás sem viseli az együttműködésen
alapuló projekt elszámolható költségeinek több mint
70%-át, és
bab) a projekt legalább egy KKV-val folytatott együttműködésben valósul meg, vagy legalább két különböző
tagállamban végzik, vagy
bb) a projekt egy vállalkozás és egy kutatási szervezet
tényleges együttműködésével valósul meg, és a következő
feltételek teljesülnek:
bba) a kutatási szervezet az elszámolható projektköltségek legalább 10%-át viseli, és
bbb) a kutatási szervezet jogosult a kutatási projektek
eredményeinek közzétételére, amennyiben azok a szervezet által végzett kutatásból származnak, vagy
bc) ipari kutatás esetében a projekt eredményeit széles
körben technikai és tudományos konferenciák keretében
vagy tudományos és műszaki folyóiratokban vagy szabadon hozzáférhető adattárakban (adatbankok, amelyekben
bárki hozzáférhet a kutatási nyersadatokhoz) vagy nyílt és
szabad forráskódú szoftvereken keresztül terjesztik.
A b) pont ba) és bb) pontjának alkalmazása szempontjából az alvállalkozásba adás nem minősül tényleges együttműködésnek.
(6) Elszámolható költségnek minősülnek:
a) a projekttel összefüggésben közvetlenül felmerült
személyi jellegű ráfordítások – az Sztv. szerint –, ideértve
kizárólag a kutatók, fejlesztők, technikusok és egyéb kisegítő személyzethez kapcsolódóan felmerült személyi jellegű ráfordítások a támogatott projektben való foglalkoztatásuk arányában,
b) a projekttel összefüggésben közvetlenül felmerült
anyagjellegű ráfordítások, ideértve
ba) az anyagköltséget,
bb) az igénybevett szolgáltatásokat (beleértve a szerző
déses kutatás-fejlesztés költségét, valamint a tanácsadás és
hasonló szolgáltatások igénybevétele, valamint épület és
földhasználattal összefüggésben igénybevett szolgáltatások miatti költségeket),
bc) egyéb szolgáltatásokat,
c) az általános költségeknek a projekthez – a kuta
tás-fejlesztést megfelelően jellemző – vetítési alap arányában, a számviteli politikában meghatározott módon, hozzárendelt összege,
d) a projekttel összefüggésben használt épület – Sztv.
szerinti – értékcsökkenési leírásának a támogatott projektben való használat mértékében meghatározott összege, valamint a projekttel összefüggésben használt földterület beszerzése esetén annak bekerülési értéke, valamint az adásvétellel összefüggésben felmerülő egyéb költségei,
e) a műszaki berendezések, gépek és egyéb berendezések, felszerelések – Sztv. szerinti – bekerülési értéke
a támogatott projektben való használatuk mértékéig és idejére,
f) a harmadik féltől piaci áron megvásárolt, illetve pénzügyi lízingbe vett tudás és szabadalmak – Sztv. szerinti – bekerülési értéke, illetve a lízingdíjak tőketörlesztő része.
A bb) pont szerinti szerződéses kutatás-fejlesztés költsége, valamint az f) pont szerint vásárolt, illetve pénzügyi
lízingbe vett tudás és szabadalom bekerülési értéke, illetve
lízingdíjának tőketörlesztő összege abban az esetben vehető figyelembe az elszámolható kiadások között, ha a szerződéskötésre a piaci feltételeknek megfelelően került sor.
(7) Valamennyi elszámolható költségnek a kutatás-fejlesztés adott fajtájához kell kapcsolódnia.
Műszaki megvalósíthatósági tanulmányok támogatása 24. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg:
a) KKV-k esetében az ipari kutatási tevékenységeket
előkészítő tanulmányok esetében az elszámolható költségek 75%-át és a kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében az elszámolható költségek
50%-át,
b) nagyvállalkozásoknál az ipari kutatási tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében az elszámolható
költségek 65%-át, és a kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében az elszámolható költségek 40%-át.
(2) Elszámolható költségek a tanulmánnyal összefüggésben felmerült anyagjellegű és személyi jellegű ráfordítások.
A kis- és középvállalkozások részére iparjogvédelmi
jogokkal kapcsolatban felmerülő költségekhez nyújtott
támogatásokra vonatkozó szabályok 25. § (1) A kis- és középvállalkozások részére iparjogvédelmi
jogokkal kapcsolatban felmerülő költségekhez nyújtott támogatások esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja
meg a 23. § (4) bekezdése alá tartozó kutatás-fejlesztési és
innovációs támogatás azon intenzitását, amely az érintett
ipari tulajdonjogokhoz elsőként vezető kutatási tevékenységekre vonatkozna.
(2) Az elszámolható költségek a következők:
a) az oltalomnak az első iparjogvédelmi hatóság által
történő megítélését megelőzően felmerülő valamennyi
költség, beleértve a bejelentés előkészítéséhez, benyújtásához és a vizsgálatához kapcsolódó költségeket, valamint
az oltalom megadása előtt az iparjogvédelmi oltalom megszerzése iránti eljárásban felmerülő költségeket,
b) fordítási és egyéb költségek, amelyek az oltalomnak –
az a) pontban szereplő iparjogvédelmi hatóságtól eltérő –
másik iparjogvédelmi hatóság előtt, az oltalom megszerzésével vagy érvényesítésével kapcsolatban merülnek fel,
c) az oltalom megadása iránti hivatalos eljárásban, illetve az esetleges felszólalási eljárás során az oltalom érvényességének védelme érdekében felmerülő költségek,
abban az esetben is, ha ezek a költségek az oltalom megadását követően merülnek fel.
A mezőgazdasági és halászati ágazatban nyújtott
kutatás-fejlesztési és innovációs támogatás
26. § (1) A mezőgazdasági és halászati ágazatban nyújtott kutatási és fejlesztési támogatásoknál a támogatást valamely
ágazat vagy alágazat valamennyi gazdálkodójának érdekeit figyelembe véve kell nyújtani.
(2) A kutatás megkezdése előtt az interneten közzé kell
tenni a kutatás elvégzésére és annak céljára vonatkozó információt. A közzétételnek tartalmaznia kell a várható
eredmények hozzávetőleges időpontját és az interneten
való közzétételének helyét, valamint utalást arra, hogy az
eredmények ingyenesen állnak majd rendelkezésre. A kutatás eredményeit legalább 5 éves időszakon keresztül
hozzáférhetővé kell tenni az interneten. Ezen eredményeket legkésőbb abban az időpontban kell közzétenni, amikor azokat közlik bármely szervezet tagjai részére.
(3) A támogatást közvetlenül a kutatási szervezet részére kell nyújtani, és az nem foglalhat magában mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával vagy forgalomba hozatalával foglalkozó vállalat részére nyújtott,
a kutatással össze nem függő közvetlen támogatást, és nem
jelenthet ártámogatást az ilyen termékek előállítói részére.
(4) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100%-át.
(5) Az elszámolható költségek a 23. § (6) bekezdésében
említett költségek.
Fiatal innovatív vállalkozások részére nyújtott támogatás 27. §
(1) A fiatal innovatív vállalkozások részére nyújtott támogatásról akkor van szó, ha a kedvezményezett olyan
kisvállalkozás, amely a támogatás odaítélésének időpontjában hat évnél rövidebb ideje létezik.
(2) A kedvezményezett kutatási és fejlesztési költségeinek az összes működési költség legalább 15%-át kell kitennie a támogatás odaítélését megelőző három év legalább egyikében.
(3) Az egy teljes üzleti évvel nem rendelkező induló
vállalkozás esetén a (2) bekezdésben foglalt százalékos
arányt a pályázat benyújtásáig felmerülő költségek alapján
kell megvizsgálni, és azt független könyvvizsgáló véleményével kell alátámasztani.
(4) A támogatási összeg azonban nem haladhatja meg
az 1,5 millió eurót a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés
a) pontja szerinti, eltérésre jogosult régiókban, illetve az
1,25 millió eurót a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés
c) pontja szerinti, eltérésre jogosult régiókban.
(5) A kedvezményezett csak egyszer részesülhet a támogatásban azon időszak alatt, amikor fiatal innovatív
vállalkozásnak minősül.
A magasan képzett munkaerő ideiglenes átadásához
nyújtott támogatás
28. § (1) A magasan képzett munkaerő ideiglenes átadásához
nyújtott támogatás csak akkor nyújtható, ha az ideiglenesen átadott munkatárs nem helyettesít más munkaerőt, hanem új munkahelyet tölt be a kedvezményezett vállalkozásnál, a kirendelő kutatási szervezetnél vagy nagyvállalatnál pedig azt megelőzően kétéves munkaviszonnyal
rendelkezett. A ideiglenesen átadott munkavállalóknak
kutatás-fejlesztési vagy innovációs tevékenységet kell
folytatniuk a támogatásban részesülő KKV-nál.
(2) Az elszámolható költségek a magasan képzett munkaerő ideiglenes átadásának és foglalkoztatásának
KKV-knál felmerült költségei, beleértve a közvetítő ügynökség igénybevételének költségeit és a kirendelt munkatárs munkába járási juttatásait.
(3) A magasan képzett munkavállalók ideiglenes átadására vonatkozó támogatás esetén a KKV részére nyújtott
tanácsadás költségei nem minősülnek elszámolható költségnek.
(4) A magasan képzett munkaerő ideiglenes átadásához
nyújtott támogatás maximális támogatási intenzitása nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át, legfeljebb 3 éves időszakra, vállalkozásonként és kölcsönzött
személyenként.
A környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó szabályok A vállalatok számára a közösségi környezetvédelmi
szabványok túlteljesítését, illetve közösségi szabványok
hiányában a környezetvédelem szintjének emelését
lehetővé tevő beruházási támogatás
29. § (1) A támogatott beruházásnak meg kell felelnie a következő feltételek egyikének:
a) a beruházás a közösségi szabványok túlteljesítése révén lehetővé teszi a kedvezményezett számára a tevékenységeiből eredő környezetvédelmi szint emelését, függetlenül az alkalmazandó közösségi szabványoknál szigorúbb
kötelező nemzeti szabványok meglététől,
b) a beruházás lehetővé teszi a kedvezményezett számára a tevékenységeiből eredő környezetvédelmi szint
emelését a közösségi szabványok hiányában.
(2) Nem nyújtható támogatás, ha a tervezett fejlesztések
annak biztosítására irányulnak, hogy a társaság megfeleljen a már elfogadott, de még hatályban nem lévő közösségi
szabványoknak.
(3) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 35%-át. A támogatási intenzitás
azonban 20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozásoknak, illetve 10 százalékponttal a középvállalkozásoknak
nyújtott támogatások esetén.
(4) Az elszámolható költségek a vonatkozó közösségi
szabványok által előírtnál magasabb szintű környezetvédelem eléréséhez szükséges többletköltségek, a működési
előnyök és működési költségek figyelembevétele nélkül.
(5) A (4) bekezdés alkalmazása szempontjából a beruházásnak a környezetvédelemhez közvetlenül kapcsolódó
költségeit az alternatív helyzetből kiindulva kell meghatározni:
a) amennyiben beruházás összköltségén belül a környezetvédelmi beruházás költsége egyszerűen meghatározható, a környezetvédelemhez szorosan kapcsolódó
e költség az elszámolható költség,
b) minden más esetben úgy kell megállapítani a beruházás többletköltségeit, hogy a beruházást össze kell hasonlítani az állami támogatás nélküli alternatív helyzettel,
az alternatív helyzet egy, műszaki szempontból hasonló,
alacsonyabb környezetvédelmi szintet képviselő beruházás (amely megfelel a kötelező közösségi szabványoknak,
ha vannak ilyenek), amely hitelt érdemlően megvalósítható lenne támogatás nélkül (a továbbiakban: referencia-beruházás); a műszaki szempontból hasonló beruházás olyan beruházást jelent, amelynek termelőkapacitása és minden egyéb műszaki jellemzője azonos a beruházáséval (kivéve azon jellemzőket, amelyek közvetlenül
a környezetvédelmi többletberuházáshoz kapcsolódnak),
az ilyen referencia-beruházásnak továbbá üzletileg hiteles
alternatívát kell jelentenie az értékelés tárgyát képező beruházáshoz képest.
(6) A támogatható beruházást tárgyi eszközökbe
és/vagy immateriális javakba történő beruházás formájában kell megvalósítani.
(7) A közösségi szabványok által előírt szintnél magasabb környezetvédelmi szint megvalósítását célzó beruházások esetében az alternatív helyzetet az alábbiak szerint
kell meghatározni:
a) ha a vállalkozás a közösségi szabványok hiányában
elfogadott nemzeti szabványokhoz igazodik, az elszámol
ható költségek a nemzeti szabványok által előírt szintű
környezetvédelem megvalósításához szükséges beruházási többletköltséget foglalják magukban,
b) ha a vállalkozás olyan nemzeti szabványokhoz igazodik vagy olyanokat teljesít túl, amelyek szigorúbbak
a közösségi szabványoknál, vagy túlteljesítik a közösségi
szabványokat, az elszámolható költségek a közösségi
szabványok által előírt szintnél, magasabb környezetvédelmi szint megvalósításához szükséges beruházási többletköltséget foglalják magukban. A közösségi szabványok
által előírt szintű környezetvédelem megvalósításához
szükséges beruházások költségei nem számolhatók el,
c) szabványok hiányában az elszámolható költségek
azon beruházási költségek, amelyek szükségesek ahhoz,
hogy magasabb környezetvédelmi szintet valósítsanak
meg annál, mint amelyet a környezetvédelmi támogatás
hiányában az érintett vállalkozás vagy vállalkozások elérnének.
(8) Más vállalkozás hulladékának gazdálkodásával kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás nem adható.
A közösségi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi
szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének
emelését lehetővé tevő, új szállítóeszközök beszerzéshez
nyújtott támogatás
30. § (1) A támogatott beruházásnak meg kell felelnie a 29. §
(1) bekezdésében foglalt feltételek valamelyikének.
(2) Az elfogadott közösségi szabványoknak megfelelő
közúti, vasúti, belvízi hajóutakon és tengeren történő szállítást szolgáló új járművek beszerzéséhez abban az esetben
nyújtható támogatás, ha a beszerzés a közösségi szabványok hatálybalépése előtt történik, és kötelezővé válásukkor azok nem alkalmazhatók visszamenőleges hatállyal
a már megvásárolt járművekre.
(3) A környezetvédelmi visszamenőleges műveletekhez
támogatás abban az esetben nyújtható, amennyiben a meglévő szállítási eszközöket a szállítási eszköz forgalomba helyezésekor még nem hatályos környezetvédelmi szabványoknak
megfelelően átalakították, vagy ha e szállítási eszközökre
nem vonatkoznak környezetvédelmi szabványok.
(4) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 35%-át. A támogatási intenzitás kisvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetében 20 százalékponttal, közepes vállalkozásoknak nyújtott támogatások esetében 10 százalékponttal növelhető.
(5) Az elszámolható költségek a közösségi szabványok
által előírt környezetvédelmi szint meghaladását lehetővé
tevő beruházási többletköltségek. Az elszámolható költségek kiszámításához a 29. § (5) és (6) bekezdésében rögzített módszert kell alkalmazni, a működési előnyöket és
a működési költségeket pedig figyelmen kívül kell hagyni.
Az energiamegtakarítási intézkedésekhez nyújtott
környezetvédelmi beruházási támogatás 31. §
(1) Energiamegtakarítási intézkedésekhez nyújtott környezetvédelmi beruházási támogatást a (2) és (3) bekezdésben rögzített feltételek vagy a (4) és (5) bekezdésben
rögzített feltételek alapján lehet nyújtani.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 60%-át. A támogatási intenzitás
azonban 20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozásoknak, illetve 10 százalékponttal a középvállalkozásoknak
nyújtott támogatások esetén.
(3) Az elszámolható költségek a közösségi szabványok
által előírtnál magasabb szintű energiamegtakarítás megvalósításához szükséges beruházási többletköltségek. Az
elszámolható költségek kiszámításához a 29. § (5) és
(6) bekezdésében rögzített módszert kell alkalmazni. Az
elszámolható költségek kiszámítása során figyelmen kívül
kell hagyni az energiamegtakarításhoz szükséges többletberuházáshoz kapcsolódó költségeket és működési előnyöket, amelyek KKV-k esetében e beruházás első három
éve alatt, az EU széndioxid-kibocsátás-kereskedelmi rendszerében részt nem vevő nagyvállalatok esetében a beruházás első négy éve alatt, az EU széndioxid-kibocsátás-kereskedelmi rendszerében részt vevő nagyvállalatok esetében pedig a beruházás első öt éve alatt jelentkeztek. Nagyvállalkozások esetén ez az időszak csökkenthető e beruházás élettartamának első három évére, amennyiben bizonyítható, hogy a beruházás értékcsökkenés-leírási ideje
nem haladja meg a három évet. Az elszámolható költségek
számítását független könyvvizsgálóval kell hitelesíttetni.
(4) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 20%-át. A támogatási intenzitás
azonban 20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozásoknak, illetve 10 százalékponttal a középvállalkozásoknak
nyújtott támogatások esetén.
(5) Az elszámolható költségek kiszámításához 29. § (5)
és (6) bekezdésében rögzített módszert kell alkalmazni,
a működési előnyöket és működési költségeket pedig figyelmen kívül kell hagyni.
A megújuló energiaforrásokból származó energia
előmozdítására irányuló környezetvédelmi beruházási
támogatás 32. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 45%-át. A támogatási intenzitás
azonban 20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozásoknak, illetve 10 százalékponttal a középvállalkozásoknak
nyújtott támogatások esetén.
(2) Az elszámolható költségek azok a többletköltségek,
amelyek a kedvezményezettet terhelik egy hagyományos,
a tényleges energiatermelés szempontjából ugyanolyan
kapacitású erőműhöz vagy fűtőrendszerhez képest. Az elszámolható költségek kiszámításához a 29. § (5) és (6) bekezdésében rögzített módszert kell alkalmazni, a működési előnyöket és működési költségeket pedig figyelmen kívül kell hagyni.
(3) A bioüzemanyag előállításához nyújtott környezetvédelmi beruházási támogatás csak annyiban mentesül,
amennyiben a támogatott beruházásokat kizárólag fenntartható bioüzemanyagok előállítására használják fel.
Környezetvédelmi tanulmányokra nyújtott támogatás 33. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át. A támogatási intenzitás
azonban 20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozásoknak készített, illetve 10 százalékponttal a középvállalkozásoknak készített tanulmányok esetén.
(2) Az elszámolható költségek a tanulmány költségei. A KKV-k jövőbeni közösségi szabványokhoz idő előtt
történő alkalmazkodásához nyújtott támogatás
34. § (1) Jelen § által nyújtott támogatás lehetővé teszi
a KKV-k számára, hogy megfeleljenek a környezetvédelem szintjét emelő, de még nem hatályos új közösségi
szabványoknak.
(2) A közösségi szabványok hatálybalépése előtt legalább egy évvel kell a szabványokat elfogadni és a beruházást végrehajtani és befejezni.
(3) A támogatási intenzitás a kisvállalkozások esetében
nem haladhatja meg az elszámolható költségek 15%-át,
a középvállalkozások esetében pedig az elszámolható
költségek 10%-át, ha a végrehajtás és a befejezés több
mint három évvel a szabvány hatálybalépése előtt történik,
kisvállalkozások esetében, pedig az elszámolható költségek 10%-át, ha a végrehajtás és a befejezés egy–három évvel a szabvány hatálybalépése előtt történik.
(4) Az elszámolható költségek a közösségi szabvány hatálybalépése előtti környezetvédelmi szinthez viszonyítva,
a közösségi szabvány által előírt környezetvédelmi szint
megvalósításához szükséges beruházási többletköltségek.
Az elszámolható költségek kiszámításához a 29. cikk (5)
és (6) bekezdésében rögzített módszert kell alkalmazni,
a működési előnyöket és működési költségeket pedig figyelmen kívül kell hagyni.
A közszolgáltatások ellentételezése formájában
nyújtható támogatás 35. §
(1) Kizárólag a közszolgáltatás ellátásával megbízott
vállalkozás részére nyújtható.
(2) A közszolgáltatások ellátásáért nyújtott támogatás
csak olyan mértékben korlátozhatja a versenyt, amely mindenképpen szükséges a feladat hatékony ellátásához.
(3) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatás ellátásának nettó költségét, azaz a közszolgáltatás
működtetésével kapcsolatban felmerült költségek és az ezzel összefüggésben keletkezett bevételek különbségét,
figyelembe véve egy, a közszolgáltatás ellátásához kapcsolódó sajáttőke-rész alapján várható ésszerű profitot is.
(4) A kedvezményezett a kapott támogatásról külön elszámolást köteles vezetni, amely elszámolás alapján
a (2)–(3) bekezdésekben foglaltak teljesülése ellenőrizhető.
Egyéb rendelkezések 36. § A 2007–2013. programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz pénzügyi alapok egyes, a területi együttműködéshez kapcsolódó programjaiból származó állami
támogatások felhasználásának szabályairól és egyes támogatási jogcímeiről szóló 5/2009. (III. 18.) NFGM rendelet
(a továbbiakban: Rendelet) 2. § (1) bekezdése a következő
h) ponttal egészül ki:
[E rendelet alapján nem nyújtható támogatás:]
„h) a 800/2008/EK rendelet 1. cikk (2) bekezdésében
meghatározott tevékenységhez.” 37. § A Rendelet 2. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) E rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető
meg, ha a kedvezményezett a projekttel kapcsolatos munkálatok vagy tevékenységek megkezdése előtt a támogatás
iránti kérelmét benyújtja. Egyedi támogatás megítélését
megelőzően nagyvállalkozások esetében a fentieken kívül
a kedvezményezettek kötelesek bizonyítani, hogy a támogatás segítségével lényegesen növekszik a projekt mérete,
vagy kiszélesedik a tevékenység köre, vagy növekszik
a kedvezményezett által a projektre fordítandó összeg,
vagy lényegesen felgyorsul a projekt végrehajtási üteme,
vagy regionális beruházási támogatás esetében a projekt
a támogatás hiányában nem az érintett támogatott régióban
valósult volna meg. Nem nyújtható támogatás e rendelet
alapján azon projektekhez, amelyek esetében a támogatási
program interneten történő, a 2. § (6) bekezdése szerinti
közzététele előtt merültek fel költségek.”
38. § A rendelet 2. §-a a következő (7) és (8) bekezdéssel egészül ki:
„(7) E rendelet alapján nem nyújtható csekély összegű
(de minimis) támogatás az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 1. cikkében meghatározottakra.
(8) E rendelet alapján nem nyújtható átmeneti támogatás a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 23/A. § (2) bekezdésében foglaltakra.”
39. § A Rendelet 5. § (1) bekezdése a következő 51–52. ponttal egészül ki:
[E rendelet alkalmazásában:]
„51. egyedi támogatás: a csoportmentességi rendelet
2. cikk 3. pontjában meghatározott támogatás,
52. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: a 85/2004.
Korm. rendelet 8. mellékletében meghatározott vállalkozás.” 40. §
A Rendelet 6. §-a a következő (8) és (9) bekezdéssel
egészül ki:
„(8) A Közép Európai Transznacionális Együttműködési Program esetében az alábbi prioritási tengelyekhez
nyújthatók támogatások:
a) Az innováció erősítése Közép-Európában,
b) Közép-Európa külső és belső elérhetőségének javí
tása,
c) A környezet felelős használata,
d) A városok és régiók versenyképességének és vonz
erejének növelése.
(9) Az INTERREG IV C interregionális Együttműkö
dés Program keretében az alábbi prioritási tengelyekhez
nyújthatók támogatások:
a) Innováció és tudásalapú gazdaság ösztönzése,
b) Környezetvédelem és kockázatkezelés fejlesztése.”
41. § A Rendelet 7. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A 6. § (1)–(9) bekezdése alapján csekély összegű
(de minimis) támogatás nyújtható.”
42. § A Rendelet 7. §-a a következő (9) bekezdéssel egészül
ki:
„(9) A 6. § (1)–(9) bekezdése alapján a pénzügyi válság
kapcsán átmeneti támogatás (a továbbiakban: átmeneti támogatás) nyújtható.”
43. § A Rendelet a következő alcímmel és a következő
9/A. §-sal egészül ki:
„Az átmeneti támogatásokra vonatkozó szabályok 9/A. § (1) Az átmeneti támogatásként nyújtott összes támogatás támogatástartalma vállalkozásonként nem haladhatja meg az ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget,
figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra.
(2) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése
időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(3) Egy vállalkozásnak 2008. január 1-je és 2010. december 31-e között odaítélt átmeneti támogatás és csekély
összegű támogatás támogatástartalma együttesen nem haladhatja meg az ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget.
(4) Azonos elszámolható költségek tekintetében az átmeneti támogatás nem halmozható csekély összegű támogatással.
(5) Azonos elszámolható költségek tekintetében az átmeneti támogatás nem halmozható állami támogatással, ha
az ilyen jellegű kumuláció olyan támogatási intenzitást
eredményezne, amely túllépi az adott állami támogatásra
vonatkozóan rögzített támogatási intenzitást.
(6) Átmeneti támogatással csak olyan vállalkozás támogatható, amely 2008. július 1-jén nem minősült nehéz
helyzetben lévő vállalkozásnak.
(7) A támogatás nyújtását megelőzően a vállalkozás
írásban tájékoztatja a támogatást nyújtót az átmeneti támogatás, illetve csekély összegű támogatás formájában 2008.
január 1-jét követően neki odaítélt támogatásokról és
a még el nem bírált támogatási kérelmeiről.
(8) A támogatást nyújtó kötelessége, hogy felhívja
a kedvezményezett figyelmét arra, hogy pénzügyi válság
kapcsán nyújtandó átmeneti támogatásban részesült, és
egy vállalkozásnak 2008. január 1-je és 2010. december 31-e között odaítélt átmeneti támogatás és csekély
összegű támogatás támogatástartalma együttesen nem
haladhatja meg az ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget.
(9) A kedvezményezett köteles, az átmeneti támogatáshoz kapcsolódó minden iratot az odaítélést követő 10. évig
megőrizni és a támogatást nyújtó ilyen irányú felhívása
esetén köteles azokat bemutatni.”
44. § A rendelet 16. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„16. § (1) A fogyatékkal élő munkavállalók foglalkozta
tásához bértámogatás formájában nyújtott támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg a bármely adott
időszak – amely alatt a fogyatékkal élő munkavállaló foglalkoztatásban van – bérköltségének 75%-át. Ha a foglalkoztatás 12 hónapnál rövidebb, a támogatást arányosan
csökkenteni kell.
(2) A fogyatékkal élő munkavállaló felvételének az
érintett vállalkozás munkavállalói létszámának nettó növekedését kell eredményeznie az előző 12 hónap átlagához
viszonyítva, kivéve, ha a munkahely megüresedése önkéntes kilépés, munkaképtelenné válás, öregségi nyugdíjazás,
önkéntes munkaidő csökkentés vagy kötelezettségszegés
miatti jogszerű elbocsátás és nem létszámleépítés következtében történt.”
45. § A rendelet 36. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) E rendelet alapján támogatási döntést csekély
összegű (de minimis), valamint a 800/2008/EK rendelet
hatálya alá tartozó támogatások tekintetében 2013. december 31-ig, valamint az átmeneti támogatások tekintetében
2010. december 31-ig lehet hozni.”
Átmeneti és záró rendelkezések 46. § (1) E rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép
hatályba.
(2) A hatálybalépést követő napon e rendelet
36–45. §-ai hatályukat vesztik.
(3) E rendelet alapján támogatási döntést csekély összegű (de minimis), valamint a 800/2008/EK rendelet hatálya
alá tartozó támogatások tekintetében 2013. december
31-ig, valamint átmeneti támogatások tekintetében 2010.
december 31-ig lehet hozni.
(4) E rendelet
a) az EK Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában
a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)
(HL L 214/3 2008. 08. 09. 3–47. o.),
b) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006. 12.
28., 5–10. o.), valamint
c) az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 86. cikk
(2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatásért járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló
2005/842/EK bizottsági határozat (HL L 312., 2005. 11.
29., 67–73. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
(5) E rendeletben megjelenő euróban meghatározott
összegek forintra való átszámolásakor a támogatási döntés
napját megelőző hónap utolsó napján érvényes Magyar
Nemzeti Bank által közzétett két tizedes jegy pontossággal
meghatározott deviza középárfolyam alkalmazandó.
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
120/2010. (IV. 16.) Korm. rendelete a helyi esélyegyenlőségi program elkészítésének szempontjairól.
A Kormány az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 63/A. §
(15) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el: 1. A helyi esélyegyenlőségi program elkészítésének eljárása
1. § (1) A helyi önkormányzat, illetve a többcélú kistérségi társulás az Országos Esélyegyenlőségi Szakértői Névjegyzékből
kijelölt esélyegyenlőségi szakértőt (a továbbiakban: szakértő) vonja be a helyi esélyegyenlőségi program
elkészítésébe. (2) A szakértő e rendeletben meghatározott feladatainak ellátásához a helyi önkormányzat, illetve a többcélú kistérségi
társulás segítséget nyújt. 2. § (1) A szakértő helyzetelemzés során a település, a többcélú kistérségi társulás és – az adott közfeladat társulási formában
történő ellátása esetén – más társulás, illetve a megye sajátosságaihoz igazodó módszerrel megállapítja, hogy
a településen, a társulásban részt vevő településeken, illetve a megyében élő hátrányos helyzetű társadalmi csoportok,
különösen a mélyszegénységben élők, romák, fogyatékos személyek és nők, a teljes lakossághoz viszonyítva milyen
foglalkoztatási, képzettségi, szociális, lakhatási, területi, egészségügyi mutatókkal rendelkeznek és ezek alapján
az adott település, a társulás, illetve a megye milyen esélyegyenlőtlenségi problémákkal küzd.
(2) A helyzetelemzés elkészítése során az esélyegyenlőségi szakértő felhasználja a Központi Statisztikai Hivatal,
a Foglalkoztatási Szolgálat, a település, a társulás, illetve a megye rendelkezésére álló nyilvántartások anonimizált
adatait, valamint más rendelkezésére álló nyilvántartásokat. (3) A szakértői helyzetelemzés ismeretében a helyi önkormányzat, illetve a többcélú kistérségi társulás helyzetelemzést
fogad el. 3. § (1) Az elfogadott helyzetelemzés alapján a szakértő intézkedési tervjavaslatot készít az esélyegyenlőtlenségek
csökkentésére. (2) A szakértő által előkészített tervjavaslat ismeretében a helyi önkormányzat, illetve a többcélú kistérségi társulás
elfogadja a helyi esélyegyenlőségi programot. (3) A helyi önkormányzat, illetve a többcélú kistérségi társulás dönthet úgy, hogy a szakértő a helyzetelemzését és
az intézkedési tervjavaslatát együtt készíti el. (4) A szakértő az elfogadott helyi esélyegyenlőségi programot abból a szempontból véleményezi, hogy az alkalmas-e
az esélyegyenlőtlenségek csökkentésére. 4. § (1) A többcélú kistérségi társulás esélyegyenlőségi programja tekintetében e rendeletet azzal kell alkalmazni, hogy
a társulási megállapodásban rögzített feladatok tekintetében kell feltárni a problémákat és meghatározni a szükséges
intézkedéseket. (2) Ha a települési önkormányzat valamely közszolgáltatást többcélú kistérségi társulási megállapodás alapján lát el,
az adott közszolgáltatásra vonatkozó helyzetelemzést és intézkedéseket a települési önkormányzat helyi
esélyegyenlőségi programjának nem kell tartalmaznia. (3) Ha a települési önkormányzat valamely közszolgáltatást többcélú kistérségi társulási megállapodástól eltérő társulási
megállapodás alapján lát el, azon közszolgáltatás tekintetében a helyi esélyegyenlőségi programot a társulásban részt
vevő valamennyi település lakosságára vonatkozóan, a társulásban érintett településekkel a társulási tanácsban
egyeztetett tartalommal kell elkészíteni. 5. § A helyi esélyegyenlőségi program elkészítésének elősegítésére az esélyegyenlőségért felelős miniszter módszertani
segédletet ad ki. 6. § A helyi önkormányzat, illetve a többcélú kistérségi társulás az Egyenlő Bánásmód Hatóság honlapján és saját
honlapján a helyi esélyegyenlőségi programot, valamint a szakértő által készített véleményt közzéteszi.
2. A helyi esélyegyenlőségi program elkészítésének szempontjai 7. § (1) A helyi esélyegyenlőségi programban a nők és férfiak esélyegyenlőtlenségének, a mélyszegénységben élők, romák
esélyegyenlőtlenségének, valamint a fogyatékos személyek esélyegyenlőtlenségének csökkentésére irányuló
intézkedések csak akkor mellőzhetők, ha egyértelműen megállapítható, hogy
a) ilyen esélyegyenlőtlenség nincs jelen, vagy b) az ilyen esélyegyenlőtlenség a helyi önkormányzat, illetve a többcélú kistérségi társulás hatáskörébe tartozó
intézkedésekkel tovább nem csökkenthető. (2) A nők és férfiak esélyegyenlőtlenségének csökkentésénél különös tekintettel kell lenni
a) a társadalmi problémák nemek szerinti értelmezésének, a nemek eltérő szükségletei ismeretének és
elismerésének hiányára, b) a nők gazdasági függésére, kiszolgáltatottságára,
c) a nőket érő erőszakra, d) arra, hogy a reprodukciós jogok sérülésének elkerülése érdekében van-e megfelelő tájékoztatás és hatékony
segítségnyújtás a településen a családtervezés, anya- és gyermekgondozás területén,
e) a nők közéletben, gazdasági életben való aránytalan részvételére.
(3) A mélyszegénységben élők, romák esélyegyenlőtlenségének csökkentésénél különös tekintettel kell lenni
a) a foglalkoztatási, egészségügyi, szociális helyzet tekintetében aa) a saját fenntartású intézményekben való foglalkoztatottság növelésére,
ab) a szűrőprogramokon történő részvételi arány növelésére, az egészségügyi szolgáltatások elérhetőségének
javítására, valamint a gyermekek alultápláltságának csökkentésére, b) a lakhatási szegregáció tekintetében
ba) a területi szegregáció mértékére, bb) a megfelelő minőségű közszolgáltatásokhoz való egyenlő esélyű hozzáférés biztosítására,
bc) a lakosság integrációját támogató közösségfejlesztő programokra, bd) a tervezett beavatkozások és a településfejlesztési dokumentumok összhangjára,
c) a halmozottan hátrányos helyzetű gyerekek közoktatási esélyegyenlősége tekintetében
ca) az intézmények között és az egyes intézményeken belüli szegregáció mértékére,
cb) az intézmények között az oktatás hatékonyságában mutatkozó eltérésekre,
cc) a tanulók iskolai eredményességében mutatkozó eltérésekre, cd) a halmozottan hátrányos helyzetű gyerekek óvodai ellátására.
(4) A fogyatékos személyek esélyegyenlőtlenségének csökkentésénél különös tekintettel kell lenni
a) a közszférában és a versenypiacon a fogyatékos személyek teljes lakossághoz viszonyított arányuknak megfelelő
mértékű foglalkoztatására, b) az egészségügyi ellátások elérhetőségére, c) az egészségügyi ellátórendszer és rehabilitációs intézmények közti információáramlásra és együttműködésre,
d) a szociális szolgáltatások szerepére a fogyatékos személyek rehabilitációjában,
e) a közoktatási intézmények elérhetőségére, hozzáférhetőségére, f) az egyenlő esélyű hozzáférés biztosítása érdekében
fa) az önkormányzati közszolgáltatásokat nyújtó épületek akadálymentesítésére, fb) az önkormányzati közszolgáltatások információs és kommunikációs akadálymentesítésére,
fc) az építésügyi hatóságok felkészültségére az akadálymentesítés építészeti szempontjainak vizsgálatában,
fd) a helyi tömegközlekedés akadálymentesítésére. 8. § (1) Az intézkedési tervben meghatározott intézkedések célja különösen:
a) a lakhatási és oktatási szegregáció felszámolása, integrált lakókörnyezet kialakítása,
b) a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok képzettségi és foglalkoztatottsági szintjének növelése,
c) az oktatásban, képzésben megjelenő sztereotipikus pályaorientáció megváltoztatása,
d) a közszolgáltatásokhoz, egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való egyenlő esélyű hozzáférés
megteremtése, e) az egyenlő bánásmód követelményének érvényesítése a helyi önkormányzat döntéshozatalában, az általa
fenntartott vagy támogatott intézményekben, és az önkormányzat által ellenőrzött szolgáltatások körében,
f) a hátrányos helyzetű csoportok tagjai részvételének elősegítése a döntéshozatalban és a közügyek irányításában.
(2) Az egyes intézkedésekhez kapcsolódóan meg kell határozni a végrehajtás felelősét, határidejét és a költségek forrását.
3. Felülvizsgálat 9. § Felül kell vizsgálni a helyi esélyegyenlőségi programot,
a) ha a helyzetelemzés alapjául szolgáló adatok lényegesen megváltoztak, és emiatt az intézkedési terv átdolgozása
szükséges, b) az elfogadását, vagy az a) pont szerinti felülvizsgálatát követő két év elteltével.
10. § (1) A felülvizsgálatnak ki kell terjednie
a) arra, hogy a helyzetelemzés továbbra is helytálló-e,
b) a lejárt határidejű intézkedések teljesülésére és eredményeinek felmérésére.
(2) A felülvizsgálatra az Országos Esélyegyenlőségi Szakértői Névjegyzékből kijelölt, a helyi esélyegyenlőségi program
előkészítésében közre nem működött esélyegyenlőségi szakértő tesz javaslatot.
(3) A helyi önkormányzat, illetve a többcélú kistérségi társulás a felülvizsgálati javaslat alapján
a) módosítja a helyi esélyegyenlőségi programot, b) új helyi esélyegyenlőségi programot fogad el.
4. Záró rendelkezések 11. § (1) E rendelet 2010. május 1. napján lép hatályba.
(2) E rendelet rövidítése: Hepr. (3) Ha a helyi önkormányzatok vagy az önkormányzati társulás 2010. április 30-áig az egyenlő bánásmódról és
az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 2010. április 30-áig hatályos 63. § (5) bekezdése szerinti
önkormányzati esélyegyenlőségi programot fogadott el, ezt a programot e rendelet felülvizsgálatra vonatkozó szabályai
szerint 2011. június 30-ig kell felülvizsgálni és módosítani, vagy új esélyegyenlőségi programot kiadni.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök