text:
229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelete a nemzeti köznevelésről szóló törvény végrehajtásáról.
A Kormány a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (4) bekezdés e), g), h), j), l), o) és p) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a – 10. alcím tekintetében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvény 72. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az 51. §, az 52. § és az 56. § a) pontja tekintetében
a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az 55. § és az 57. §
tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET A KÖZNEVELÉS INFORMÁCIÓS RENDSZERE 1. A köznevelés információs rendszerének létrehozása és működtetése
1. § (1) A köznevelés információs rendszere (a továbbiakban: KIR) országos, elektronikus nyilvántartási és adatszolgáltatási
rendszer. (2) A KIR részeként önálló alrendszerként kell nyilvántartani
1. a köznevelési intézmény és a köznevelési feladatot ellátó köznevelési intézmény (a továbbiakban együtt:
köznevelési intézmény), továbbá azok fenntartóinak közérdekű adatait és közérdekből nyilvános adatait
(a továbbiakban: intézménytörzs), 2. a gyermek, a tanuló, az alkalmazott és az óraadó személyes adatait (a továbbiakban: személyi nyilvántartás),
3. a köznevelési intézmény fenntartásával kapcsolatos pénzügyi és gazdálkodási adatokat,
4. a hátrányos és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekkel, tanulóval kapcsolatos statisztikai adatokat,
5. a kötelező köznevelési közfeladatot ellátó köznevelési intézmény körzethatárait,
6. a feladat-ellátási, intézményhálózat-működtetési és köznevelés-fejlesztési terveket (a továbbiakban együtt:
fejlesztési terv), a köznevelési közfeladat ellátásában részt vevő köznevelési intézményre vonatkozó adatokat,
7. a köznevelési intézmény információs tájékoztató rendszerét, 8. a köznevelési intézményt és fenntartóját ellenőrző közigazgatási hatóságok, szervek ellenőrzési munkatervét és
ellenőrzéseik eredményeit, 9. a rendkívüli szünet elrendelésével kapcsolatos jelentéseket,
10. az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program keretében a köznevelési intézményektől begyűjtött adatokat
(a továbbiakban: OSAP-jelentés), 11. a középfokú felvételi eljárás lebonyolításához szükséges adatokat, a középfokú iskolák tanulmányi területeit
(a továbbiakban: KIFIR), 12. az érettségi vizsgák lebonyolításához szükséges adatokat, az érettségi vizsgák alapján kiadott bizonyítványok
adatait, a tanúsítványok és a törzslapkivonatok adatait, 13. a diákigazolványok és a pedagógus igazolványok adatait,
14. a tankönyvjegyzékkel és a tankönyvrendeléssel kapcsolatos adatokat,
15. az adatszolgáltatásra kötelezettekkel történő kommunikációra szolgáló felületet,
16. a tanulói teljesítménymérések lebonyolításához szükséges adatokat, a tanulók teljesítményével kapcsolatos
mérési eredményeket, 17. a köznevelési intézmény székhelye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban: illetékes
kormányhivatal) által megküldött, köznevelési intézmény által felvett baleseti jegyzőkönyvek alapján készített
jelentést, 18. az országos szakértői és vizsgaelnöki névjegyzéket,
19. a pedagógus-továbbképzésben részt vevő szervezetek nyilvántartását. (3) A KIR-t úgy kell felépíteni és fejleszteni, hogy
a) az azonos adatokat csak egyszer lehessen megadni és csak egy – a (2) bekezdés szerinti – alrendszerben lehessen
megváltoztatni, b) segítse a hatósági döntéshozatalt, a szakmai feladatok ellátását, az ágazati és a fenntartói tervezés feladatait,
c) alkalmas legyen az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által engedélyezett, a köznevelési
intézmények és fenntartóik által használt vagy a közigazgatási szerv által vezetett elektronikus információs
nyilvántartásokkal való együttműködésre, d) a begyűjtött és tárolt adatokból különböző lekérdezésekkel összehasonlító elemzéseket lehessen készíteni,
e) a begyűjtött és tárolt adatokból az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában meghatározott
statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek teljesíthetők legyenek. (4) A KIR adatbázisában tárolt valamennyi adat statisztikai célra feldolgozható, és statisztikai felhasználás céljára
személyazonosításra alkalmatlan módon átadható. Az adatkérés módját, a közérdekű adatokat a KIR honlapján közzé
kell tenni. A statisztikai céllal készült adatok a KIR honlapján megjeleníthetők.
(5) A (3) bekezdés c) pontjában meghatározottak megvalósítása érdekében statisztikai adatok, valamint – a kizárólag
törvényi felhatalmazás alapján – átadható személyes adatok átadásának módját az adatkezelő és az Oktatási Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) között létrejött írásbeli szerződés határozza meg.
2. A KIR részére történő adatszolgáltatás módjai 2. § (1) Az adatokat és az okiratokat a fenntartó vagy a köznevelési intézmény képviseletére jogosult személy, a közigazgatási
szerv képviselője és a jegyző (a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) a KIR honlapján keresztül, legalább fokozott
biztonságú elektronikus aláírással küldi meg. (2) Ha a KIR valamelyik alrendszerében az elektronikus hitelesítés nem megoldott, az adatokat a Hivatal által a KIR
honlapján meghatározott módon kell rögzíteni és a KIR-ben rögzített adatokból előállított adatlapot postai úton kell
megküldeni a KIR részére. (3) Az intézményi adatszolgáltatást – ha a KIR-ben ennek technikai feltételei adottak – akkreditált intézményi
adminisztrációs rendszeren keresztül kell megvalósítani. (4) A Hivatal a KIR-hez való hozzáférést biztosítja azon köznevelési intézmények számára, amelyek a 2011/2012. tanévet
megelőzően nem voltak jogosultak az akkreditált intézményi adminisztrációs rendszernek az informatikai
normatívából történő beszerzésére, vagy jogosultak voltak, de nem szereztek be ilyen rendszert.
3. § (1) A Hivatal – a fenntartó kérelmére – a KIR valamennyi alrendszere tekintetében abban az esetben engedélyezheti
a kizárólagosan papír alapú adatküldést, ha az internet-hozzáférés sem a fenntartó, sem a köznevelési intézmény
székhelye szerinti településen nem biztosított. (2) Papír alapú adatszolgáltatás esetén fel kell tüntetni az adatszolgáltató fenntartó vagy az adatszolgáltató köznevelési
intézmény a) képviseletére jogosult személy aláírását az aláírási címpéldány alapján és a
b) körbélyegzőjének lenyomatát. (3) A Hivatal az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges formanyomtatványokat a papír alapú
adatszolgáltatásra vonatkozó engedéllyel együtt küldi meg az adatszolgáltató részére, és egyidejűleg tájékoztatást ad
az adatszolgáltatónak az adatszolgáltatási kötelezettségéről és annak határidejéről. A Hivatal az engedély
érvényességének ideje alatt megküldi az adatszolgáltatás teljesítéséhez szükséges valamennyi formanyomtatványt.
(4) Az intézménytörzsbe történő bejelentkezés papír alapon történő teljesítése esetén csatolni kell a fenntartó és
a köznevelési intézmény képviseletére jogosult személy aláírási címpéldányát, amely lehet közjegyző által hitelesített
aláírási címpéldány vagy ügyvéd által cégbejegyzési (változásbejegyzési) eljárásban ellenjegyzett aláírásminta.
(5) A papír alapú adatküldésre vonatkozó engedély annak visszavonásáig érvényes. A Hivatal a papír alapú
adatszolgáltatásra vonatkozó engedélyt évente június és július hónapban felülvizsgálja, amelynek keretében
tájékozódik a fenntartó és a köznevelési intézmény székhelye szerinti település internet-lefedettségéről, és beszerzi
a fenntartó erre vonatkozó nyilatkozatát. 3. Az intézménytörzs
4. § (1) Az intézménytörzs tartalmazza 1. a köznevelési intézmény hivatalos nevét, a tagintézmény hivatalos nevét,
2. a köznevelési intézmény székhelyét és a köznevelési feladatot ellátó telephelyeit,
3. a köznevelési intézmény székhelyén az intézményvezető, telephelyen működő tagintézmény esetén a
tagintézmény vezetőjének nevét, elérhetőségeit, 4. feladat-ellátási helyenként – az oktatás munkarendje szerinti bontásban – a köznevelési és egyéb alapfeladatokat,
az alapfokú művészetoktatás esetén a művészeti ágat, a tanszakok nevét, szakképzési feladatok esetén az OKJ
azonosítót és a szakképesítés megnevezését, az évfolyamok számát,
5. nevelési-oktatási intézmény esetén feladat-ellátási helyenként az óvodai csoportszobák, kollégiumi háló és
tantermek, a férőhelyek maximális számát, közismereti képzést nyújtó és a gyakorlati képzésben részt vevő iskola
esetén a tantermek számát, a nappali rendszerben és a gyakorlati képzésben felvehető legmagasabb
tanulólétszámot, 6. azt, hogy mely telephelyen működik tagintézmény,
7. feladat-ellátási helyenként a tornaterem, uszoda, konyha, iskolai könyvtár, természetlabor, tanműhely, sportpálya
meglétét, 8. az alapító nevét, székhelyét, típusát, 9. a fenntartó telefonszámát, e-mail címét, faxszámát (a továbbiakban együtt: elérhetőség), nevét, székhelyét,
típusát, adószámát, KSH statisztikai számjelét, valamint a fenntartó képviseletére jogosult nevét és beosztását,
10. feladat-ellátási helyenként a köznevelési feladatellátásba bevont épület működtetőjének nevét, székhelyét,
típusát, adószámát, KSH statisztikai számjelét, elérhetőségeit, valamint a működtető képviseletére jogosult nevét
és beosztását, 11. a köznevelési intézmény honlapjának címét, adószámát,
12. költségvetési szerv esetén a törzskönyvi azonosító számot (PIR szám),
13. az alapító okirat keltét, 14. a működést megalapozó jogerős működési engedélyt, a nyilvántartásba vételről szóló dokumentumot,
a működéshez szükséges határozat számát, keltét és az engedélyező hatóság nevét.
(2) Az intézménytörzsben a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 21. § (1) bekezdése
szerinti nyilvántartásból átvett adatokat és okiratokat változatlan tartalommal kell nyilvántartani.
5. § (1) Az intézménytörzsben a köznevelési intézmény hat számjegyből álló OM azonosítóval szerepel.
(2) A köznevelési intézménynek egy OM azonosítója lehet.
(3) A köznevelési intézmény OM azonosítója, hivatalos neve, címe, a képviselőjének neve és elérhetőségei a KIR
honlapjáról bárki számára térítésmentesen hozzáférhető. (4) Az intézménytörzsben az (1) bekezdés szerinti OM azonosítóval szerepel a szünetelő, a megszűnt köznevelési
intézmény, a szünetelő, a megszűnt köznevelési feladat, a szünetelő, a megszűnt feladat-ellátási hely, továbbá
a megszűnés ideje, a szünetelés időtartama, valamint a változással kapcsolatban a hatálybalépés, a változás jogcíme.
(5) Ha a köznevelési intézmény megszűnt, a Hivatal intézkedik arról, hogy az intézménytörzsből való törléssel egyidejűleg
törlésre kerüljön a KIR honlapján keresztül nyilvánosan elérhető alrendszerekből a megszűnt köznevelési intézmény
valamennyi adata. 6. § (1) A Hivatal minden év október 31-ig az intézménytörzs adatai alapján a KIR honlapján táblázatos formában közzéteszi
a köznevelési intézmények hivatalos jegyzékét. (2) A köznevelési intézmények hivatalos jegyzéke megyei bontásban tartalmazza a megszűnt, szünetelő és működő
köznevelési intézmények a) nevét, székhelyét, OM azonosítóját, b) fenntartójának nevét, székhelyét, képviselőjét, a fenntartó típusát,
c) a jegyzék közzétételekor működő ca) köznevelési intézmény és fenntartó valamennyi elérhetőségét,
cb) köznevelési intézmény esetén feladat-ellátási helyenként az ellátott köznevelési alapfeladatokat,
cc) tagintézmény címét és képviselőjét, cd) köznevelési intézmény képviselőjének nevét.
4. Bejelentkezés a KIR-be, az OM azonosító igénylése, a változás-bejelentés
7. § (1) Az újonnan létesített köznevelési intézmény számára az OM azonosító kiadását, ha a köznevelési intézmény
a) működéséhez engedély szükséges, az illetékes kormányhivatal, b) törzskönyvi nyilvántartásba vétellel kezdheti meg a működését, a Magyar Államkincstár (a továbbiakban:
kincstár), c) nemzetközi, külföldi nevelési-oktatási intézmény vagy a miniszter egyedi engedélyével rendelkezik, a miniszter
a KIR-en keresztül kezdeményezi. (2) Az állami intézményfenntartó központ által fenntartott köznevelési intézmény OM azonosítójának kiadása iránt
a Hivatal – a nyilvántartásba vételt követő öt napon belül – intézkedik.
(3) Az illetékes kormányhivatal és a miniszter a köznevelési intézmény működési engedélyét a jogerőre emelkedését
követő öt napon belül küldi meg a Hivatal számára, egyúttal csatolja
a) a köznevelési intézmény aa) jogerős nyilvántartásba vételéről szóló határozatot, költségvetési szerv esetén a törzskönyvi bejegyzésről
szóló törzskönyvi igazolást, ab) egységes szerkezetű alapító okiratát,
ac) nem köznevelési feladatát engedélyező jogerős működési engedélyét,
b) a fenntartónak a köznevelési intézmény alapítására, fenntartására jogosító okiratait, ha a fenntartó e tevékenységet
nem jogszabály felhatalmazása alapján látja el. (4) A kincstár a köznevelési intézmény egységes szerkezetű alapító okiratát a nyilvántartásba vételt követő öt napon belül
juttatja el a KIR részére. 8. § (1) Az új fenntartó a köznevelési intézmény működéséhez szükséges engedély jogerőre emelkedését követő öt napon
belül a KIR honlapján keresztül megadja a fenntartó hivatalos nevét, adószámát, KSH statisztikai számjelét, székhelyét,
képviseletére jogosult személy nevét, beosztását, elérhetőségeit, az új köznevelési intézmény hivatalos nevét és
székhelyét, elérhetőségeit. A fenntartó ezzel az adatszolgáltatással tesz eleget az Nkt.-ban előírt, a KIR-be történő
bejelentkezési kötelezettségének. (2) Ha a fenntartó az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének nem tesz eleget, a Hivatal a 7. § (3) és (4) bekezdése szerinti
adatok és okiratok közlését követő öt napon belül felhívja a fenntartó képviselőjét, hogy a KIR honlapján keresztül,
az ott meghatározott módon adja meg a fenntartó, valamint a köznevelési intézmény közérdekű és közérdekből
nyilvános, de még nem közölt adatait. A köznevelési intézmény adatait a fenntartó helyett a köznevelési intézmény
képviseletére jogosult személy is megküldheti. A fenntartó ezzel az adatszolgáltatással tesz eleget az Nkt.-ban előírt,
a KIR-be történő bejelentkezési kötelezettségének. 9. § (1) A KIR-be szolgáltatott adatokat és a 7. § (3) és (4) bekezdése szerinti okiratokat a Hivatal megvizsgálja, és ha
a bejelentés formai szempontból megfelel az e rendeletben foglaltaknak, a köznevelési intézménynek és
fenntartójának adatait az azok közlésétől számított nyolc napon belül a KIR honlapján hozzáférhetővé teszi.
(2) A Hivatal a KIR-ben nyilvántartott okiratok alapján és a köznevelési intézmény vagy fenntartójának tájékoztatása
mellett jogosult a köznevelési intézmény vagy fenntartója által közölt adatok helyesbítésére.
(3) A Hivatal a kiadott OM azonosítót megküldi a köznevelési intézménynek és fenntartójának, az illetékes
kormányhivatalnak és a kincstárnak. 10. § (1) A fenntartó vagy annak megbízásából a köznevelési intézmény képviselője a szünetelést elrendelő fenntartói döntés
kézhezvételétől számított öt napon belül köteles a KIR-en keresztül bejelenteni a köznevelési intézmény
működésének szüneteltetését. (2) A Hivatal az október 1-jei OSAP-jelentés alapján hivatalból határoz a köznevelési intézmény szüneteléséről.
(3) Ha a köznevelési intézmény az (1) bekezdés szerinti szünetelést követően a bejelentést követő nevelési évben vagy
tanévben folytatja működését, a köznevelési intézmény képviselője legkésőbb augusztus 25-ig köteles a Hivataltól az
OM azonosító visszaállítását kérni. 11. § A 7. § és a 9. § rendelkezéseit a változás-bejelentéssel kapcsolatos eljárás során is alkalmazni kell.
5. Az adatszolgáltatási kötelezettség a köznevelési intézmény átszervezése, átalakulása, megszűnése
és más változás esetén 12. § (1) A köznevelési intézmény megszüntetésekor, átszervezésekor, nevének megváltoztatásakor, átalakításakor,
a fenntartói jog átadásakor, a fenntartó átalakulásakor (a továbbiakban együtt: változás) az OM azonosítóval
kapcsolatban a Hivatal a következők szerint jár el:
a) ha a fenntartó a köznevelési intézményt jogutód nélkül szüntette meg vagy az beolvadt egy másik köznevelési
intézménybe, a Hivatal az OM azonosítót bevonja, b) a köznevelési intézmény szétválása a kiadott OM azonosító érvényességét nem érinti, a Hivatal új OM azonosítót
kizárólag abban az esetben állít ki, ha a jogelőd köznevelési intézmény mellett a kiváló köznevelési intézmény
vagy a különváló köznevelési intézmény is ellát köznevelési feladatot,
c) a Hivatal két vagy több köznevelési intézmény összeolvadásakor a jogutód köznevelési intézményt a jogutód
köznevelési intézmény székhelye szerinti jogelőd köznevelési intézmény OM azonosítóján tartja nyilván,
az összeolvadással érintett további köznevelési intézmény vagy köznevelési intézmények OM azonosítóját
bevonja, d) az a)–c) pontban nem szabályozott egyéb változás a köznevelési intézmény kiadott OM azonosítójának
érvényességét nem érinti. (2) A Hivatal az OM azonosító bevonásáról haladéktalanul értesíti a kincstárt és a minisztert. Bevont OM azonosító
ismételten nem adható ki. (3) A Hivatal az OM azonosítót – legfeljebb egy nevelési évre, tanévre – visszavonja, ha
a) az OM azonosítóval rendelkező köznevelési intézmény jogutóddal vagy anélkül megszűnt, de ennek bizonyítása
az e rendeletben előírtak szerint nem történt meg,
b) az OSAP-jelentés vagy a 10. § (1) bekezdése szerinti bejelentés alapján a köznevelési intézmény működése
szünetel. (4) Az OM azonosító visszavonásáról – a döntés jogerőre emelkedését követő öt napon belül – a Hivatal értesíti az illetékes
kormányhivatalt, a kincstárt és a minisztert. Ha az e rendeletben előírt módon az adatszolgáltatás megtörtént, a Hivatal
az (1) bekezdésben és a 13. § (3) bekezdésében meghatározottak szerint jár el, és értesíti az e bekezdésben felsorolt
szerveket az OM azonosító visszaállításáról vagy bevonásáról. 13. § (1) A köznevelési intézményt az intézménytörzsből a Hivatal
a) költségvetési szerv esetén a megszüntető okirat és a törzskönyvi nyilvántartásból való törlésről szóló határozat,
b) nem költségvetési szerv esetén a nyilvántartásból való törlésről szóló jogerős határozat, vagy
c) a működési engedély visszavonásáról szóló jogerős határozat
alapján törli. (2) A köznevelési intézmény törlését a) a kincstár az (1) bekezdés a) vagy c) pontjában meghatározott okirat,
b) az illetékes kormányhivatal az (1) bekezdés b) vagy c) pontjában meghatározott okirat,
c) a miniszter az (1) bekezdés b) vagy c) pontjában meghatározott okirat
megküldésével – a döntés jogerőre emelkedését követő öt napon belül – kezdeményezi.
(3) A köznevelési intézmény megszűnésekor, átalakításakor, megszűnés nélküli, több köznevelési intézményt érintő
átszervezésekor a Hivatal az átalakítással, megszüntetéssel, átszervezéssel érintett, egymással összefüggő ügyeket
együtt kezeli. 6. Az oktatási azonosító szám igénylése, kiadása és a változás-bejelentés
14. § (1) A köznevelési intézmény képviselője a KIR honlapján keresztül az Nkt.-ban meghatározott adatok megküldésével
a gyermek, a tanuló, az óraadó, a pedagógus-munkakörben, a pedagógiai előadói és a pedagógiai szakértői
munkakörben, valamint a nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben foglalkoztatott részére a
jogviszony létesítésének napját követő öt napon belül tizenegy jegyű azonosító szám (a továbbiakban: oktatási
azonosító szám) kiadását kezdeményezi. (2) A Hivatal az igénylés befogadása napjától számított tizenöt napon belül adja ki az oktatási azonosító számot, amelyet
a kiadással egyidejűleg a KIR zárt rendszerén keresztül a köznevelési intézmény számára elérhetővé tesz. A köznevelési
intézmény képviselője gondoskodik arról, hogy az érintett megismerje a részére kiadott oktatási azonosító számot.
(3) Az oktatási azonosító szám a KIR-ben való megjelenésének időpontjától kezdve kezelhető és használható fel.
(4) Ha az érintett tájékoztatást kér az oktatási azonosító számáról és a KIR-ben róla nyilvántartott adatokról, a köznevelési
intézmény képviselője a kérelem napján, térítésmentesen a KIR-ből nyomtatható tájékoztatást állít ki. A Hivatal
az oktatási azonosító szám kiadásával egyidejűleg a KIR-en keresztül biztosítja a tájékoztatás céljául szolgáló
formátumhoz való hozzáférést. (5) A köznevelési intézmény képviselője – az érintett kérelemére – a (4) bekezdés szerint új tájékoztatást állít ki
az elveszett, megsemmisült vagy megrongálódott tájékoztatás helyett. 15. § (1) Ha a köznevelési intézmény olyan gyermekkel, tanulóval, óraadóval vagy a 14. § (1) bekezdésében meghatározott más
alkalmazottal létesített jogviszonyt, aki rendelkezik oktatási azonosító számmal, a jogviszony létesítését követő
öt napon belül köteles a jogviszony létrejöttét bejelenteni a KIR-en keresztül. A bejelentéskor az érintett részére nem
lehet új oktatási azonosító számot kérni és kiadni.
(2) A Hivatal felel azért, hogy a természetes személynek csak egy oktatási azonosító száma legyen.
16. § A köznevelési intézmény képviselője a KIR-ben az oktatási azonosító számmal kapcsolatosan nyilvántartott adatok
változását a változást követő öt napon belül köteles bejelenteni. A 14. § (4) bekezdése szerinti tájékoztatás tartalmát
érintő adatváltozás átvezetése után a köznevelési intézmény képviselője az érintettnek a 14. § (4) bekezdése szerinti
tájékoztatást a megváltozott adatok alapján állítja ki. 17. § (1) Ha az oktatási azonosító számmal rendelkező személy jogviszonya megszűnik, a köznevelési intézmény képviselője
a jogviszony megszűnését – a megszűnés időpontjától számított – öt napon belül jelenti be a KIR-en keresztül.
(2) Ha a gyermek, tanuló jogviszonya a nevelési-oktatási intézménnyel megszűnik, a nevelési-oktatási intézmény
képviselője statisztikai céllal közli a KIR-en keresztül, hogy a jogviszony milyen jogcím alapján szűnt meg, továbbá
tanuló esetén közli, hogy az érintett az adott köznevelési alapfeladatban szerzett-e iskolai végzettséget,
szakképesítést, valamint – iskolai végzettség hiányában – hány évfolyamot végzett el.
18. § A 14–17. § alkalmazásában tanulói jogviszonyon érteni kell a magántanulói, a vendégtanulói jogviszonyt,
az externátusi, kollégiumi tagsági jogviszonyt, továbbá a fejlesztő felkészítésben, a fejlesztő nevelés-oktatásban való
részvételt is. 7. A köznevelési intézmények fenntartásával kapcsolatos pénzügyi és gazdasági adatok nyilvántartása
19. § (1) A fenntartó minden év február 1. és május 31. között a KIR honlapján keresztül köznevelési intézményenként és
feladatonként az adatszolgáltatás évét megelőző naptári évről statisztikai célra a 20. § szerinti közérdekű pénzügyi
és gazdálkodási adatokat közöl. (2) A megszűnt köznevelési intézményről a fenntartó az OM azonosító bevonása előtt közli az (1) bekezdés szerinti
adatokat. Ha a fenntartó az általa fenntartott köznevelési intézményt megszünteti vagy fenntartói tevékenységével
felhagy, a köznevelési intézmény megszüntetését vagy a fenntartói tevékenység megszűnését követő tizenöt napon
belül pénzügyi záró statisztikát szolgáltat. Ha a fenntartó e kötelezettségének nem tesz eleget, az adatszolgáltatási
kötelezettségének teljesítésére a Hivatal felhívja a fenntartót. (3) Fenntartói jog év közbeni átadása esetén az új fenntartó külön megállapodás alapján átveheti a korábbi fenntartó
(1) bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét. 20. § (1) Az adatszolgáltatás évét megelőző naptári évről a fenntartó köznevelési intézményenként rögzíti a február 1-jei és
az október 1-jei állapot szerint a) az engedélyezett álláshelyek számát,
b) a szeptemberi tanévkezdéskor szakmai alapfeladatokra számított folyó kiadások alapján az egy tanulóra jutó
térítési díj és tandíj összegét, c) köznevelési intézményenkénti és feladatok szerinti bontásban a fenntartási kifizetések (kiadások, költségek,
ráfordítások) és bevételek összegét, d) a gazdasági feladatok ellátásának módját.
(2) A teljes fenntartási költségen belül feladatonként kell rögzíteni a bevételek közül
a) az állami támogatás, költségvetési hozzájárulás összegét, állami támogatási típusok szerint,
b) a gyermek, tanuló által igénybe vett szolgáltatások után befizetett összegeket, ebből
ba) a térítési díj, bb) a tandíj, bc) az étkezési díj,
bd) az egyéb befizetések összegét, c) az a) és b) pont alá nem tartozó fenntartói hozzájárulások összegét,
d) a köznevelési intézmény más saját bevételének összegét.
(3) A teljes fenntartási kifizetésen belül feladatonként kell rögzíteni
a) a személyi jellegű kifizetéseket: aa) bérköltséget, ebből pedagógus-, nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő-, pedagógiai előadó-,
pedagógiai szakértő-munkakört, gazdasági, ügyviteli, műszaki, kisegítő munkakört betöltőkre vonatkozó
kifizetéseket, ab) munkaadókat terhelő járulékokat, ebből a pedagógusokra, valamint a nyugdíjjárulékra vonatkozó
kifizetéseket, ac) személyi jellegű egyéb kifizetéseket, ebből a pedagógusokra vonatkozó kifizetéseket,
ad) egyéb, különösen az adatszolgáltatás évét megelőző naptári évben létszámcsökkenést kimondó fenntartói
döntésekkel kapcsolatos kifizetéseket, b) az óraadó tanárok számára történő kifizetéseket,
c) a dologi, anyagi jellegű kifizetéseket, felújításokat, beruházásokat, a közoktatási feladatot ellátó épület
karbantartásával kapcsolatos kiadásokat, d) az étkezésre, a könyvtári állomány gyarapítására, a tartós tankönyvek beszerzésére fordított kifizetéseket.
(4) A dologi, anyagi jellegű kifizetéseken belül külön ki kell mutatni a közneveléssel összefüggő szakmai célú
eszközbeszerzéseket, a tanügyi nyilvántartásokkal, a nyomtatványokkal, az intézményi adminisztrációs feladatokkal
kapcsolatos kifizetéseket. (5) A KIR-ben nyilván kell tartani a feladatellátást szolgáló ingatlan tulajdoni jogviszonyát, a használat jogcímét, idejét és
egyéb köznevelési jellemzőjét. A köznevelési közfeladat-ellátás céljait szolgáló ingatlant működtető a fenntartó útján
közli az (3) bekezdés c) pontjára figyelemmel az ingatlan működtetésével kapcsolatos költségeit.
(6) A nyilvántartást úgy kell felépíteni, hogy az alkalmas legyen a korábban gyűjtött adatok tárolására, összehasonlító
elemzések készítésére, valamint a fenntartó által megadott adatok alapján megállapítható legyen az egy gyermekre,
tanulóra jutó állami támogatás összege, továbbá az, hogy az egyes köznevelési intézmények feladatainak ellátásához
igénybe vett állami támogatás intézményegységenként a teljes intézményi költségvetés hány százalékát fedezte.
8. A fejlesztési tervre épülő nyilvántartás 21. § (1) A miniszter a fejlesztési tervet a KIR honlapján dokumentum formátumban tartja nyilván.
(2) A nyilvántartásba adatot szolgáltat a települési önkormányzat jegyzője, önkormányzati társulás esetén a társulás
székhelye szerinti települési önkormányzat jegyzője arról, hogy a településen működő óvoda milyen jogcímen, milyen
időtartamban és mekkora gyermeklétszámmal vesz részt a kötelező feladatellátásban.
(3) A fejlesztési terv adatai és az intézménytörzsben nyilvántartott adatok alapján a Hivatal – az állami intézményfenntartó
központ és az illetékes kormányhivatal bevonásával – megyei és járási bontásban összesítő jelentést készít arról, hogy
a köznevelési közszolgálati feladatok megvalósításában melyik köznevelési intézmény, milyen köznevelési
alapfeladatban, milyen feladat-ellátási helyen, nevelési-oktatási intézmény esetén feladat-ellátási helyenként és
köznevelési feladatonként mekkora felvehető maximális gyermek- és tanulólétszámmal, valamint egyházi és
magánintézmény esetén milyen jogcím alapján, milyen időtartamban vesz részt. A jelentés tartalmazza, hogy mely
köznevelési intézmény, milyen közoktatási feladat vonatkozásában vesz részt a gyakorló feladatok ellátásában.
(4) A fejlesztési tervben szereplő adatok megváltozását az állami intézményfenntartó központ, az illetékes
kormányhivatal és a jegyző a változást követő tizenöt napon belül jelenti be a miniszternek. A miniszter döntése
alapján a Hivatal öt napon belül módosítja az (3) bekezdés szerinti jelentés adattartalmát.
(5) A Hivatal a KIR honlapján mindenki számára térítésmentes hozzáférést biztosít a fejlesztési tervhez és a (3) bekezdés
szerinti jelentéshez. 9. A köznevelési közszolgálati feladatok megvalósításában részt vevő köznevelési intézmények
körzethatárait tartalmazó nyilvántartás 22. § (1) Az illetékes kormányhivatal a köznevelési intézmény körzethatárai, a települési önkormányzat vagy az önkormányzati
társulás székhelye szerinti település jegyzője az óvodai felvételi körzethatárok megállapításáról vagy
megváltoztatásáról szóló döntést követő tizenöt napon belül a körzethatárokat tartalmazó döntést megküldi a KIR-be,
és megadja a következő adatokat: a) a kormányhivatal vagy polgármesteri hivatal nevét, irányítószámát, a település nevét és a közterület címét,
b) a beküldő felelős személy nevét, beosztását, elérhetőségeit.
(2) A körzethatárokkal kapcsolatban a Hivatal a KIR honlapján közzéteszi
a) az intézménytörzsből átvett és az adatszolgáltató által kijelölt köznevelési intézményi adatokat,
b) a körzethatárokat megállapító döntést tartalmazó határozatot vagy jegyzőkönyvi kivonatot, annak számát,
az elfogadás idejét, c) az adott köznevelési intézmény működési körzetét településenként, településrészenként, a közterület címével,
d) a pedagógiai szakszolgálat feladattípus szerinti, megyei, települési körzethatárait,
e) iskola és óvoda esetén a hátrányos helyzetű és halmozottan hátrányos helyzetű gyermekekkel és tanulókkal
összefüggő statisztikai adatokat, ea) a településen élő összes hátrányos helyzetű és halmozottan hátrányos helyzetű gyermek, tanuló létszámát,
külön nyilvántartva az óvodával jogviszonyban álló gyermekek, az alapfokú és középfokú iskolával tanulói
jogviszonyban álló tanulók létszámát, eb) az óvoda és az iskola felvételi körzetében élő hátrányos helyzetű és halmozottan hátrányos helyzetű
gyermekek és tanköteles tanulók létszámát, feladat-ellátási helyenként, f) a Köznevelési Hídprogramban részt vevő alap- és középfokú iskolákat.
(3) Az illetékes kormányhivatal és a jegyző az (1) és (2) bekezdés alapján megküldött adatokban bekövetkezett változást
a változást követő tizenöt napon belül jelenti be.
(4) A Hivatal a KIR honlapján mindenki számára térítésmentes hozzáférést biztosít az (1)–(3) bekezdés szerinti adatokhoz.
10. A tájékoztató rendszer és a köznevelési intézmények közzétételi listája
23. § (1) A nevelési-oktatási intézményi közzétételi lista
a) a felvételi lehetőségről szóló tájékoztatót, b) a beiratkozásra meghatározott időt, a fenntartó által engedélyezett osztályok, csoportok számát,
c) köznevelési feladatot ellátó intézményegységenként a térítési díj, a tandíj, egyéb díjfizetési kötelezettség
(a továbbiakban együtt: díj) jogcímét és mértékét, továbbá tanévenként, nevelési évenként az egy főre
megállapított díjak mértéket, a fenntartó által adható kedvezményeket, beleértve a jogosultsági és igénylési
feltételeket is, d) a fenntartó nevelési-oktatási intézmény munkájával összefüggő értékelésének nyilvános megállapításait és
idejét, a köznevelési alapfeladattal kapcsolatos – nyilvános megállapításokat tartalmazó – vizsgálatok,
ellenőrzések felsorolását, idejét, az Állami Számvevőszék ellenőrzéseinek nyilvános megállapításait, egyéb
ellenőrzések, vizsgálatok nyilvános megállapításait, e) a nevelési-oktatási intézmény nyitva tartásának rendjét, éves munkaterv alapján a nevelési évben, tanévben
tervezett jelentősebb rendezvények, események időpontjait, f) a pedagógiai-szakmai ellenőrzés megállapításait a személyes adatok védelmére vonatkozó jogszabályok
megtartásával, g) a szervezeti és működési szabályzatot, a házirendet és a pedagógiai programot tartalmazza.
(2) Az óvodai közzétételi lista az (1) bekezdésben meghatározottakon kívül tartalmazza az óvodapedagógusok számát,
iskolai végzettségüket, szakképzettségüket, a dajkák számát, a dajkák iskolai végzettségét, szakképzettségét,
az óvodai csoportok számát, az egyes csoportokban a gyermekek létszámát.
(3) Az iskolai közzétételi lista az (1) bekezdésben meghatározottakon kívül tartalmazza
a) a betöltött munkakörök alapján a pedagógusok iskolai végzettségét és szakképzettségét,
b) a betöltött munkakörök alapján a nevelő és oktató munkát segítők számát, iskolai végzettségét és
szakképzettségét, c) az országos mérés-értékelés évenkénti eredményeit, d) a tanulók le- és kimaradásával, évfolyamismétlésével kapcsolatos adatokat,
e) középiskolákban – évenként feltüntetve – az érettségi vizsgák átlageredményeit,
f) a tanórán kívüli egyéb foglalkozások igénybevételének lehetőségét,
g) a hétvégi házi feladatok és az iskolai dolgozatok szabályait,
h) az osztályozó vizsga tantárgyankénti, évfolyamonkénti követelményeit, a tanulmányok alatti vizsgák tervezett
idejét, i) az iskolai osztályok számát és az egyes osztályokban a tanulók létszámát.
(4) A kollégiumi közzétételi lista az (1) bekezdésben meghatározottakon kívül tartalmazza
a) a betöltött munkakörök alapján a pedagógusok iskolai végzettségét és szakképzettségét,
b) a szabadidős foglalkozások körét, c) az externátusi ellátás igénybevételének lehetőségét,
d) a kollégiumi csoportok számát és az egyes csoportokban a tanulói létszámát.
(5) Az alapfokú művészeti iskolai közzétételi lista az (1) bekezdésben meghatározottakon kívül tartalmazza
a) a betöltött munkakörök alapján a pedagógusok iskolai végzettségét és szakképzettségét,
b) a betöltött munkakörök alapján a nevelő és oktató munkát segítők számát, iskolai végzettségét és
szakképzettségét, c) az első minősítés évéhez viszonyítva az előképző, az alapfokú és a továbbképző évfolyamok számát,
d) az országos, nemzetközi és egyéb szakmai bemutatókon, rendezvényeken, versenyeken, fesztiválokon,
kiállításokon való részvételt, e) a megyei, területi szakmai bemutatókon, versenyeken elért eredményeket,
f) az alapfokú művészeti iskola rendezvényeit, hagyományait, g) a helyi kulturális életben történő szerepvállalást,
h) művészeti áganként a csoportok számát és a csoportok tanulói létszámát.
(6) A pedagógiai-szakmai szolgáltatói és a pedagógiai szakszolgálati közzétételi lista tartalmazza
a) az alapfeladat ellátásához létesített munkaköröket, valamint azt, hogy a munkaköröket milyen iskolai
végzettséggel, szakképzettséggel töltötték be, b) a működés rendjét,
c) a nevelési-oktatási intézményekkel, pedagógiai szakszolgálat esetén a szülőkkel való kapcsolattartás formáját és
módját, d) tanévenkénti bontásban a díjfizetés mellett igénybe vehető szolgáltatásokat, azok díjtételeit.
24. § (1) A köznevelési intézmény a tájékoztató rendszerben az október 1-jei állapotnak megfelelően közzéteszi a 23. § szerinti
adatokat és dokumentumokat. A köznevelési intézmény képviselője a közzétételi lista tartalmát szükség szerint, de
legalább nevelési évenként, tanévenként egyszer, az OSAP-jelentés megküldését követő tizenöt napon belül
felülvizsgálja. A közzétételi lista kizárólag közérdekű statisztikai adatokat tartalmazhat.
(2) Ha a közzétételi lista adata az OSAP-jelentésben vagy a KIR más alrendszerében szerepel, az adatot a Hivatal
az OSAP-jelentésből megismerhető formában és tartalommal teszi közzé.
(3) Az újonnan létrejött köznevelési intézmény képviselője a működés megkezdését követő két hónapon belül, iskola
esetében október 31-ig köteles a tájékoztató rendszerbe a közzétételi listát és dokumentumokat megküldeni.
(4) A Hivatal a közzétételi listát – a köznevelési intézmény kérelemére – elektronikus formában átadja a köznevelési
intézménynek, az intézmény saját honlapján történő megjelenítése céljából.
11. Egyes adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének rendje 25. § (1) A fenntartó minden év június 30-ig köznevelési intézményenként tájékoztatást ad arról, hogy
a) munkakör-típusonként hány álláshely létesítésére, megszüntetésére került sor,
b) hány köznevelési intézmény alapításáról, átalakításáról, jogutód nélküli megszűnéséről döntött,
c) hány köznevelési intézmény fenntartói jogát adta át, a köznevelési intézmény fenntartói jogát milyen típusú
fenntartónak adta át, és egyúttal közli az átadott intézmény OM azonosítóját is.
(2) Az illetékes kormányhivatal, a jegyző a rendkívüli szünet elrendelését, az elrendelés okát, a nevelési év, tanév várható
kezdésének idejét és a település, településrész nevét az elrendelést követő öt napon belül a KIR-ben rögzíti. Működő
nevelési-oktatási intézmény képviselője vagy annak fenntartója minden év augusztus 25. és szeptember 5. között
köteles jelezni és egyben indokolni, ha a nevelési-oktatási intézmény a nevelési évet, tanévet nem vagy a tanév
rendjéről szóló miniszteri rendeletben előírtaknál később kezdi meg.
(3) A köznevelési intézmény képviselője a köznevelési intézmény október 1-jei állapot szerinti közérdekű adatairól
minden év október 15-ig – a KIR-en keresztül és az ott meghatározott formában – statisztikai céllal az OSAP keretében
adatokat közöl. (4) A jogutóddal megszűnt vagy átalakult köznevelési intézményről a jogutód köznevelési intézmény, a jogutód nélkül
megszűnt köznevelési intézményről a volt fenntartó záró statisztikát készít. A köznevelési intézmény képviselője
– fenntartójának egyidejű értesítése mellett – október 15–31. között egy alkalommal kérheti a minisztertől a lezárt
statisztikájának módosítását. (5) A Hivatal a KIR-ben tárolt adatok megadásával segíti a köznevelési intézmény (3) és (4) bekezdésben meghatározott
kötelezettségének teljesítését. 26. § (1) A Hivatal a köznevelési intézmény és fenntartója ellenőrzésére jogosult szervek számára a KIR honlapján zárt rendszert
biztosít annak érdekében, hogy a miniszter koordinálhassa és adatokkal segíthesse a köznevelési intézményeket és
a fenntartói tevékenység jogszerűségét ellenőrző hatóságok, szervek munkáját.
(2) Az ellenőrzésre jogosult hatóság a) a munkaterve alapján az ellenőrzésre kijelölt köznevelési intézmény és fenntartójának nevét, az ellenőrzés idejét,
az ellenőrzés típusát, az ellenőrzés jogcímét minden év január 31-ig,
b) az ellenőrzés eredményét az ellenőrzés befejezését követő tizenöt napon belül, és
c) a munkaterven felüli ellenőrzéssel érintett köznevelési intézmény és fenntartójának nevét és az ellenőrzés
eredményét minden év november 15-ig rögzíti a KIR-ben.
(3) A miniszter az illetékes kormányhivatal éves munkatervét az (1) bekezdésben meghatározott rendszerben február
20-ig jóváhagyja, és szükség esetén javaslatot tesz a kincstárnak és az illetékes kormányhivatalnak az együttes
ellenőrzésre. (4) Az (1) bekezdés szerinti alrendszert úgy kell kiépíteni, hogy a miniszter statisztikai célú jelentéseket készíthessen
az ellenőrzések eredményeiről, valamint legalább öt évig tartó időszakban monitorozhassa az ellenőrzési
folyamatokat. 12. A halmozottan hátrányos helyzet megállapítása, a hátrányos helyzetű
és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek, tanulók létszámával összefüggő adatszolgáltatási
kötelezettség 27. § (1) Ha a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultság megállapítása keretében a szülő nem kérte
a gyermeke halmozottan hátrányos helyzetének megállapítását, a gyermekvédelmi kedvezmény tekintetében hozott
jogerős határozat bemutatásával a gyermek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerinti települési
önkormányzat jegyzőjétől írásban tett nyilatkozatával kérheti annak utólagos megállapítását. Ha a szülő a szülői
felügyeletet egyedül gyakorolja, a gyermeke halmozottan hátrányos helyzetének megállapítását a szülői felügyelet
gyakorlásának egyidejű igazolása mellett kérheti. (2) Az (1) bekezdés szerinti nyilatkozat tartalmazza
a) a gyermek, tanuló aa) nevét, ab) születési helyét, idejét,
ac) lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási helyét, ad) nevelési-oktatási intézményének nevét, székhelyét, OM azonosítóját, továbbá a telephelyet, ha a gyermek
a székhelyen kívül működő feladat-ellátási helyen tanul vagy jár óvodába,
ae) tankötelezettsége megkezdésének dátumát, af) óvodába lépésének dátumát;
b) a szülő ba) nevét, az édesanya születési nevét a személyazonosságot igazoló közokirat szerint,
bb) születési helyét, idejét, bc) sikeresen elvégzett évfolyamainak számát;
c) a szülő aláírásával igazoltan azt, hogy ca) megismerte a nyilatkozat aláírásának jogkövetkezményeit,
cb) az (1) bekezdés szerint tájékoztatást kapott, cc) személyesen tette meg az iskolai végzettségével kapcsolatos nyilatkozatát,
cd) hozzájárul a nyilatkozatban szereplő személyes adatainak kezeléséhez,
ce) megértette és tudomásul vette, hogy a valótlan adatközlés esetén büntető és szabálysértési eljárás
indítható ellene. (3) Ha a szülő nem kívánt nyilatkozni az iskolai végzettségével kapcsolatban, a nyilatkozat (2) bekezdés a) és b) pontja,
valamint c) pont cd) és ce) alpontja szerinti részét kitöltetlenül kell hagyni.
(4) A jegyző a szülő (1) bekezdés szerinti nyilatkozata alapján állapítja meg, hogy a hátrányos helyzetű gyermek
halmozottan hátrányos helyzetű. A jegyző az (1) bekezdés szerinti nyilatkozaton aláírásával igazolja, hogy
meggyőződött a szülő személyazonosságáról és a szülői felügyelet gyakorlásának módjáról.
(5) A jegyző az általa aláírt (1) bekezdés szerinti nyilatkozat egy példányát a szülőnek átadja, és egyidejűleg tájékoztatja
a szülőt azokról a kedvezményekről, juttatásokról, pályázati lehetőségekről, amelyek a gyermeket, tanulót
megillethetik, ha megfelel a hátrányos helyzetű és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekre, tanulóra vonatkozó
feltételeknek. A tájékoztatásban – szülői megkeresés alapján – közreműködik a nevelési-oktatási intézmény is.
(6) Az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatban közölt adatokat a jegyző kizárólag a halmozottan hátrányos helyzet
meghatározására, az óvodai, iskolai körzethatároknak a jogszabályban előírtak szerinti kialakítására használhatja fel,
kivéve, ha az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatban a szülő hozzájárult ahhoz, hogy a jegyző a nevelési-oktatási
intézmény részére a nyilatkozatot másolatban megküldje és a nevelési-oktatási intézmény a nyilatkozaton szereplő
személyes adatokat jogszabályban meghatározott módon kezelje, továbbá a jegyző a nevelési-oktatási intézményt
tájékoztassa a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultság és a halmozottan hátrányos helyzet
megszűnéséről. (7) Ha a szülő a nevelési-oktatási intézmény a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultság és a
halmozottan hátrányos helyzet megszűnéséről való tájékoztatásához hozzájárult, a jegyző az általa aláírt (1) bekezdés
szerinti nyilatkozatot másolatban a szülő részére történő átadást követő öt napon belül megküldi a nevelési-oktatási
intézménynek. A nevelési-oktatási intézmény képviselője a felvételi naplóban és a törzslapon feltünteti, hogy
a gyermek, a tanuló hátrányos helyzetű vagy halmozottan hátrányos helyzetű. A nevelési-oktatási intézmény a
nyilatkozatot a tanulói jogviszony megszűnését követő öt évig kezelheti.
28. § A halmozottan hátrányos helyzetű gyermeknek, tanulónak járó kedvezmény igénybevételének a feltétele a
nyilatkozat és a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény megállapításáról szóló jogerős határozat bemutatása.
29. § (1) A jegyző összesíti a települési önkormányzat illetékességi területén a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek és
tanulók számát, és az így előálló statisztikai adatokat – a körzethatárok megállapítása, felülvizsgálata, valamint a
fejlesztési terv elkészítése és felülvizsgálata érdekében – a minden év október 31-ig az illetékes kormányhivatal
számára továbbítja. (2) A jegyző az adott év január 15-én és október 1-jén rendelkezésre álló adatok feldolgozása után minden év január 31-ig
és október 31-ig a KIR-be rögzíti a 22. § (2) bekezdés e) pontja szerinti adatokat.
II. FEJEZET A PEDAGÓGUSOK ÁLLANDÓ HELYETTESÍTÉSI RENDSZERE 30. § (1) Az állami intézményfenntartó központ a megye munkaerő-gazdálkodási rendszerének részeként létrehozza és
működteti az állami köznevelési intézményekben folyó pedagógiai munka zavartalan megszervezése érdekében
a pedagógusok állandó helyettesítési rendszerét (a továbbiakban: helyettesítési rendszer).
(2) A helyettesítési rendszer működésével és igénybevételével kapcsolatos tájékoztatást az állami intézményfenntartó
központ a honlapján közzéteszi. (3) Az állami intézményfenntartó központ fővárosi, megyei bontásban nyilvántartja a helyettesítési rendszerben részt
vevő személyeket (a továbbiakban: helyettesítő pedagógus), és munkáltatói megkeresésre tájékoztatást ad a
helyettesítő pedagógus foglalkoztatásának lehetőségeiről. (4) A helyettesítési rendszerhez az állami intézményfenntartó központtal kötött megállapodás alapján csatlakozhatnak
az önkormányzatok, valamint az egyházi és magánintézmények fenntartói is.
31. § (1) A helyettesítési rendszerbe történő felvételét az kérheti, aki
a) rendelkezik pedagógus-munkakör betöltésére jogszabályban meghatározott felsőfokú iskolai végzettséggel
és szakképzettséggel, valamint óvodában két nevelési év, iskolában két tanév pedagógus-munkakörben szerzett
szakmai gyakorlattal, továbbá a kérelem benyújtásakor pedagógus-munkakörben vagy óraadóként
foglalkoztatják köznevelési intézményben, vagy b) rendelkezik pedagógus-munkakör betöltésére jogszabályban meghatározott felsőfokú iskolai végzettséggel és
szakképzettséggel, valamint óvodában két nevelési év, iskolában két tanév pedagógus-munkakörben szerzett
szakmai gyakorlattal, feltéve, hogy a pedagógus-munkakörben történt foglalkoztatása megszűnésének utolsó
napjától számítva legfeljebb öt év telt el, vagy
c) szakoktató, szaktanár, gyakorlati szakképzésben jártas szakember és pedagógus-munkakör betöltésére
jogszabályban meghatározott felsőfokú iskolai végzettséggel és szakképzettséggel rendelkezik, szakirányú
szakképesítésének megfelelő munkakörben tíz év szakmai gyakorlati időt igazolni tud, feltéve, ha szakirányú
szakképesítéssel betöltött munkakörben történt foglalkoztatása megszűnésének utolsó napjától számítva
legfeljebb öt év telt el. (2) A helyettesítési rendszerben történő nyilvántartás iránti kérelemben fel kell tüntetni a jelentkező
a) nevét, b) lakcímét és azt a címet, ahová az értesítést kéri, telefonszámát,
c) pedagógus-munkakör betöltésére jogosító iskolai végzettségét, szakképzettségét, d) oktatási azonosító számát,
e) pedagógus-munkakörben szerzett szakmai gyakorlatának idejét, f) pedagógus-munkakörben történő foglalkoztatásának utolsó napját,
g) munkába állásra vonatkozó igényét, így különösen azt, hogy teljes vagy részmunkaidőben, a főváros, megye mely
területein vállal munkavégzést, továbbá minden olyan adatot, amelyet a jelentkező lényegesnek tart a
helyettesítési rendszerben történő nyilvántartás céljával összefüggésben. (3) A felvétel iránti kérelemhez csatolni kell az (1) bekezdésben foglaltak igazolására szolgáló dokumentumokat és
a jelentkező arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy hozzájárul személyes adatainak az e rendeletben szabályozottak
szerinti kezeléséhez. (4) A helyettesítési rendszerben történő nyilvántartás megszűnik
a) az érintett kérelmére, b) ha a helyettesítő pedagógus a helyettesítési rendszer működtetőjének megkeresése esetén önhibájából egymást
követő három alkalommal nem vállalja a helyettesítésre a felkérést.
(5) Ha az állami intézményfenntartó központ a helyettesítő pedagógust a (4) bekezdés b) pontja szerint törli a
helyettesítési rendszerből, döntése ellen jogorvoslatért jogszabálysértésre hivatkozással a miniszterhez lehet fordulni.
32. § (1) A helyettesítő pedagógus feladata, hogy felsőfokú iskolai végzettségének és szakképzettségének megfelelő
pedagógus-munkakör ellátását elvállalja, és azt a munkáltató utasítása szerint ellássa.
(2) A helyettesítő pedagógussal a munkáltató határozott időre szóló közalkalmazotti jogviszonyt vagy munkaviszonyt
létesít, vagy az Nkt. szerinti óraadó pedagógusként foglalkoztatja.
(3) A köznevelési intézmény képviselője a (2) bekezdés szerinti foglalkoztatás megszűnését követő öt napon belül
tájékoztatja az állami intézményfenntartó központot a helyettesítő pedagógus foglalkoztatásáról. A munkáltató
tájékoztatása tartalmazza a helyettesítő pedagógus nevét, lakcímét, munkavégzésének kezdetét és annak
befejezését, a foglalkoztatás módját, valamint a munkáltató szakmai véleményét a helyettesítő pedagógus
munkavégzéséről. III. FEJEZET A KÖZNEVELÉSI INTÉZMÉNYBEN TÉRÍTÉSMENTESEN, VALAMINT TÉRÍTÉSI DÍJ, TANDÍJ ELLENÉBEN BIZTOSÍTOTT
KÖZNEVELÉSI KÖZFELADATOK 13. A térítésmentesen biztosított köznevelési közfeladatok köre
33. § (1) Az állami szerv, az állami intézményfenntartó központ, az állami felsőoktatási intézmény, a települési önkormányzat,
a nemzetiségi önkormányzat (a települési és a nemzetiség önkormányzat a továbbiakban együtt: önkormányzat) és
az önkormányzati társulás által fenntartott köznevelési intézményben térítésmentesen biztosított köznevelési
közfeladat: a) óvodában aa) az óvodai foglalkozás és a heti kötelező időkeret terhére a beilleszkedési, tanulási és magatartási
nehézséggel küzdő, a tartósan beteg és a sajátos nevelési igényű gyermek számára megszervezett
felzárkóztató foglalkozás, ab) a gyermekek – rendeletben meghatározott – egészségfejlesztése, a kötelező rendszeres egészségügyi
felügyelet, b) általános iskolában és középfokú iskolában ba) a tanórai foglalkozás, a heti kötelező időkeret terhére a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel
küzdő, a tartósan beteg és a sajátos nevelési igényű gyermek számára megszervezett felzárkóztató
foglalkozás, bb) az első szakképesítésre való felkészülés, ennek keretében a gyakorlati képzéshez biztosított munkaruha,
egyéni védőfelszerelés és tisztálkodási eszköz, a szintvizsga, a különbözeti vizsga, a javítóvizsga, a szakmai
alkalmassági vizsga, a pályaalkalmassági vizsgálat, valamint az első szakmai vizsga a tanulói jogviszony
ideje alatt, a tanulói jogviszony fennállása alatt megkezdett vizsga esetén a pótló szakmai vizsga és első
alkalommal a javító szakmai vizsga, bc) a tanköteles korú tanulót kivéve, ugyanazon évfolyam második és további alkalommal történő
megismétlése abban az esetben, ha arra nem azért van szükség, mert a tanuló a tanulmányi
követelményeket nem teljesítette, bd) az osztályok heti időkerete terhére megszervezett kötelező és a nem kötelező egyéb foglalkozás,
be) a tanulmányi és szakmai verseny, szakkör, érdeklődési kör, diáknap, az énekkari foglalkozás, más művészeti
tevékenység, az iskolai sportkör, a házibajnokság, az iskolák közötti verseny, bajnokságok,
bf) az iskola nyitva tartása és a jogszerű benntartózkodás ideje alatti, valamint az étkezés ideje alatti felügyelet,
bg) az érettségi vizsga a tanulói jogviszony ideje alatt az érettségi bizonyítvány megszerzéséig és az adott
vizsgatárgyból az érettségi bizonyítvány megszerzése előtti, tanulói jogviszonyban tett sikertelen érettségi
vizsga első javító- és a pótló vizsgája, bh) a tanulmányok alatti vizsga, kivéve a független vizsgát,
bi) a tanulók – rendeletben meghatározott – egészségfejlesztése, a kötelező rendszeres egészségügyi
felügyelet, bj) a közismereti képzés elsajátítására irányuló vagy a tartós gyógykezelés miatt létesített vendégtanulói
jogviszony, c) kollégiumban ca) a kollégiumi és az externátusi foglalkozás, a kollégiumi lakhatási feltétel biztosítása,
cb) a folyamatos pedagógiai felügyelet, a gyermekek, tanulók – rendeletben meghatározott –
egészségfejlesztése, a kötelező rendszeres egészségügyi felügyelet, d) a nevelési-oktatási intézmény létesítményeinek, eszközeinek használata a térítésmentes szolgáltatás
igénybevételekor, e) sajátos nevelési igényű gyermek, tanuló esetén az állapotának megfelelő köznevelési intézményi ellátás.
(2) Az Nkt. 2. § (2) bekezdésében meghatározottak mellett térítésmentes a gyógypedagógiai tanácsadás, a korai fejlesztés
és gondozás, a fejlesztő nevelés, a fejlesztő felkészítés és a fejlesztő iskolai oktatás.
14. Térítési díj ellenében igénybe vehető szolgáltatások 34. § (1) Az állami szerv, az állami intézményfenntartó központ, az állami felsőoktatás intézmény, az önkormányzat,
az önkormányzati társulás által fenntartott köznevelési intézményekben térítési díj ellenében igénybe vehető
szolgáltatások: a) a 33. §-ban meg nem határozott egyéb foglalkozások,
b) alapfokú művészetoktatásban a heti hat tanórai foglalkozás a főtárgy gyakorlatának és elméletének
elsajátításához, valamint tanévenkénti egy meghallgatás és egy művészi előadás, valamint e szolgáltatások
körében az iskola létesítményeinek, felszereléseinek használata, továbbá az állami vizsga és a tanulmányok alatti
vizsga, c) a nem tanköteles tanulónak az iskolában a tanulmányi követelmények nem teljesítése miatt az évfolyam második
alkalommal történő megismétlésekor a 33. § (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott köznevelési
közfeladatok, d) a független vizsga, e) az érettségi bizonyítvány megszerzése vagy a tanulói jogviszony megszűnése után az érettségi vizsga, továbbá
az adott vizsgatárgyból a tanulói jogviszony fennállása alatt az érettségi bizonyítvány megszerzése előtti
sikertelen érettségi vizsga második vagy további javító- és pótló vizsgája,
f) a tanulói jogviszony megszűnése után megkezdett szakmai vizsga (ideértve a javító- és pótló vizsgát is), továbbá
a tanulói jogviszony fennállása alatt megkezdett, de be nem fejezett szakmai vizsga esetén a második vagy
további javítóvizsga. (2) A gyermek, a tanuló a nevelési-oktatási intézményben igénybe vett étkezésért a gyermekek védelméről és a gyámügyi
igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvényben meghatározottak szerint térítési díjat fizet.
(3) Az iskolaszék, az óvodaszék, a kollégiumi szék – annak hiányában a szülői szervezet (közösség) az intézményi tanács
és iskolában az iskolai diákönkormányzat véleményének kikérésével – meghatározhatja azt a legmagasabb összeget,
amelyet a nevelési-oktatási intézmény által szervezett, nem ingyenes szolgáltatások körébe tartozó program
megvalósításánál nem lehet túllépni. 35. § (1) Az állami szerv, az állami felsőoktatási intézmény, az önkormányzat és az önkormányzati társulás által fenntartott
köznevelési intézményekben a térítési díj összege tanévenként, a tanévkezdéskor a szakmai feladatra számított folyó
kiadások egy tanulóra jutó hányadának a) tizenöt–húsz százaléka a 34. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben,
b) öt–húsz százaléka a 34. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott esetben tizennyolc éven aluli tanulóknál,
c) tizenöt–negyven százaléka a 34. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben tizennyolc éven felüli,
de huszonkettő éven aluli tanulóknál, d) húsz–negyven százaléka a 34. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott esetben.
(2) Vendégtanulói jogviszony – a 33. § (1) bekezdés b) pont bj) alpontjában foglaltakat kivéve – térítési díj fizetése mellett
létesíthető. A vendégtanulói jogviszony esetén a térítési díj mértéke legfeljebb a szakmai feladatra a tanévkezdéskor
számított folyó kiadások egy tanulóra jutó hányadának három–harminc százaléka lehet.
(3) A térítési díjat – a fenntartó által meghatározottak szerint – a tanulmányi eredménytől függően csökkenteni kell,
azonban egy tanítási évben a térítési díj összege nem lehet kevesebb az (1) bekezdésben meghatározott alsó
határértéknél. (4) A 33. § (1) bekezdés b) pont bg) alpontjában meghatározott vizsgák körén túl az érettségi vizsga az alábbiak szerint
díjköteles: a) a vizsgázónak a középszintű érettségi vizsgáért – ha a vizsgázó a jelentkezését nem egy adott középiskolába
nyújtja be – az adott évre érvényes kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) 15%-ának megfelelő,
b) a vizsgázónak az emelt szintű érettségi vizsgáért az adott évre érvényes kötelező legkisebb munkabér
(minimálbér) 25%-ának megfelelő, ezer forintra kerekített összeget kell fizetnie a Hivatal számára.
(5) A 34. § (1) bekezdés e) pontja szerinti érettségi vizsgára jelentkező esetén, ha a vizsgaszervező nevelési-oktatási
intézménybe nyújtja be a jelentkezési lapját, a (4) bekezdésben meghatározottakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni,
hogy a térítési díj összegét a vizsgaszervező nevelési-oktatási intézmény számára fizeti meg.
(6) A 34. § (1) bekezdés f) pontja szerinti szakmai vizsga térítési díja a szakmai vizsgadíj és a vizsgáztatási díjak kereteiről
szóló, szakképzésért felelős miniszter által kiadott rendeletben meghatározott vizsgadíj és vizsgáztatási díj együttes
összege egy tanulóra jutó hányadának mértékével azonos. (7) A 34. § (1) bekezdés d) pontja szerinti független vizsga díját tantárgyanként kell megállapítani úgy, hogy
tantárgyanként a vizsgadíj összege nem lehet magasabb, mint az adott évre érvényes kötelező legkisebb munkabér
(minimálbér) 3,75%-a. 15. Tandíj megfizetése mellett igénybe vehető szolgáltatások
36. § (1) Az állami szerv, az állami intézményfenntartó központ, az állami felsőoktatási intézmény, az önkormányzat és az
önkormányzati társulás által fenntartott köznevelési intézményekben tandíj megfizetése mellett igénybe vehető
szolgáltatások: a) alapfokú művészetoktatásban a heti hat tanórát meghaladó tanórai foglalkozás, a tanulmányi követelmények
nem teljesítése miatt az évfolyam második vagy további alkalommal történő megismétlése, továbbá minden
tanórai foglalkozás annak, aki nem tanköteles, feltéve, hogy nem áll tanulói jogviszonyban a nappali rendszerű
vagy nappali oktatás munkarendje szerinti oktatásban, valamint annak, aki a huszonegyedik életévét betöltötte,
b) a nevelési-oktatási intézményben a pedagógiai programhoz nem kapcsolódó nevelés és oktatás, valamint
az ezzel összefüggő más szolgáltatás, c) középfokú iskolában a tanulmányi követelmények nem teljesítése miatt az évfolyam harmadik és további
alkalommal történő megismétlése, d) a tanulói jogviszony keretében a második vagy további szakképesítésre való felkészülés, beleértve a második vagy
további szakmai vizsgát, annak javító- és pótló vizsgáit is.
(2) A tandíj mértéke – a kötelező feladatellátásban részt nem vevő, a külföldi nevelési-oktatási intézmény és a nemzetközi
iskola kivételével – tanévenként nem haladhatja meg a tanévkezdéskor a szakmai feladatra számított folyó kiadások
egy tanulóra jutó hányadát. A tandíj a tanulmányi eredménytől függően vagy a tanuló szociális helyzete alapján
csökkenthető. (3) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti esetben az egy tanulóra jutó tandíj mértékét a nevelési-oktatási intézmény vezetője
a (2) bekezdésre és a 34. § (6) bekezdésére figyelemmel állapítja meg.
(4) A fenntartó határozhatja meg azokat a szabályokat, amelyek alapján a nevelési-oktatási intézmény vezetője dönt az
e rendeletben meghatározottakon kívüli további térítésmentes ellátásról, a térítési díj és a tandíj összegéről,
a tanulmányi eredmények alapján járó és a szociális helyzet alapján adható kedvezményekről és a befizetés módjáról.
16. Az egyházi és a magánintézmény által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó sajátos szabályok
37. § (1) Az egyházi és a magánintézmény szolgáltatásainak igénybevételét tandíj fizetéséhez kötheti, kivéve, ha az egyházi
vagy a magánintézmény közoktatási megállapodás, köznevelési szerződés vagy egyoldalú nyilatkozat alapján részt
vesz a köznevelési közszolgálati feladatok ellátásában, ebben az esetben a kötelező feladatellátásban érintettek
vonatkozásában a 33–36. §-ban foglaltakat kell alkalmazni. (2) A külföldi nevelési-oktatási intézmény és a nemzetközi iskola szolgáltatásainak igénybevételét tandíjfizetéshez
kötheti. Ha az Nkt. 90. § (7) bekezdése alapján a miniszter köznevelési szerződést kötött a külföldi nevelési-oktatási
intézmény vagy a nemzetközi iskola fenntartójával, a fenntartó a megállapodásban rögzítettek szerint csökkenteni
köteles a tandíj mértékét. (3) Az egyházi és a magánintézmény fenntartója – az (1) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – meghatározza azokat
a szabályokat, amelyek alapján a köznevelési intézmény vezetője dönt a tandíj mértékéről, az adható
kedvezményekről és a befizetés módjáról. IV. FEJEZET AZ ILLETÉKES KORMÁNYHIVATAL ÁLTAL FOLYTATOTT HATÓSÁGI ELLENŐRZÉS TÁRGYKÖREI
38. § (1) Az illetékes kormányhivatal a köznevelési intézményben hatósági ellenőrzés keretében vizsgálja
a) az egyenlő bánásmód követelményére, b) a kötelező felvételre vonatkozó feladatok ellátására,
c) az osztály-, csoportlétszámra, a gyermek- és tanulói balesetvédelemre, a tanulói óraterhelésre,
d) a tanulmányok alatti és az állami vizsgák megszervezésére, lebonyolítására,
e) az alkalmazási feltételekre, a kötelező tanügyi nyilvántartások vezetésére és valódiságára,
f) a minimális (kötelező) eszközök és felszerelések meglétére,
g) a köznevelési feladatok ingyenességére, a tankönyvek és más tanulói felszerelések biztosítására
vonatkozó rendelkezések megtartását. (2) Az illetékes kormányhivatal a hatósági ellenőrzési feladatait – a 26. § (1)–(3) bekezdésében meghatározottakra
figyelemmel – a miniszter által jóváhagyott munkaterv alapján rendszeresen végzi.
V. FEJEZET A KÖZNEVELÉSI INTÉZMÉNY MŰKÖDTETÉSI KÖTELEZETTSÉGE VÁLLALÁSÁRA VONATKOZÓ NYILATKOZAT
ÉS A MŰKÖDTETÉSI KÖTELEZETTSÉG ALÓLI MENTESÜLÉS IRÁNTI KÉRELEM BENYÚJTÁSÁNAK
ÉS ELBÍRÁLÁSÁNAK SZABÁLYAI 39. § (1) A települési önkormányzat a köznevelési intézmény feladatait szolgáló ingatlan Nkt. 74. § (4) bekezdése szerinti
működtetési kötelezettsége alóli mentesülésre irányuló kérelmét az erre a célra létrehozott honlapon történő
kitöltésével és a lezárt rögzítés alapján nyomtatott adatlap egy eredeti és egy hitelesített másolati példányban
a kincstár települési önkormányzat székhelye szerint illetékes területi szerve (a továbbiakban: Igazgatóság) részére
postai úton történő megküldésével nyújthatja be. (2) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez a települési önkormányzat csatolja
a) az 1–3. melléklet szerinti – a miniszter által az államháztartásért felelős miniszterrel és a helyi önkormányzatokért
felelős miniszterrel közösen kiadott és közzétett útmutatónak megfelelően kitöltött – adatlapokat, és
b) a mentesülési szándékot alátámasztó 4. melléklet szerinti nyilatkozatot.
(3) A települési önkormányzat által önállóan vagy intézményi társulás székhelyeként fenntartott köznevelési
intézményhez tartozó, a települési önkormányzat tulajdonában álló ingatlanok adatait az (1) bekezdés szerinti
kérelemben összevontan kell szolgáltatni. A települési önkormányzat tulajdonában lévő azon ingatlanról, amely másik
települési önkormányzat, másik települési önkormányzat székhelyén működő intézményi társulás vagy többcélú
kistérségi társulás fenntartásában van, önállóan szolgáltat adatot. 40. § (1) Az Igazgatóság a 39. § (1) bekezdése szerinti kérelmet a rendelkezésére álló adatokkal és információkkal összevetve
felülvizsgálja. (2) Az Igazgatóság a 39. § (1) bekezdése szerinti kérelemben szereplő hiányok pótlására és a hibás adatok pontosítására
legfeljebb 3 napos határidőt szab a települési önkormányzatnak. Ha a települési önkormányzat a hiánypótlási
felhívásnak a számára megállapított határidőn belül nem tesz eleget vagy azt nem megfelelően teljesíti,
az Igazgatóság a kérelmet a rendelkezésére álló adatokról és információkról szóló tájékoztatásával együtt továbbítja
a miniszternek. (3) Ha az Igazgatóság a felülvizsgálat során a 39. § (1) bekezdése szerinti kérelemben rögzített adatok alátámasztására
további tájékoztatást, illetve dokumentumok megküldését tartja szükségesnek, ezeket a települési önkormányzat
– külön felhívásra – köteles teljesíteni. (4) A felülvizsgált kérelem egy eredeti példányát az Igazgatóság a felülvizsgálat lezárását követően haladéktalanul
megküldi a miniszter részére. 41. § (1) A 39. § (1) bekezdése szerinti kérelem alapján a miniszter, a helyi önkormányzatokért felelős miniszter és az
államháztartásért felelős miniszter – a miniszter által létrehozott és működtetett tárcaközi bizottság javaslata alapján –
a 39. § (1) bekezdése szerinti kérelem miniszterhez történő megküldésétől számított 10 napon belül együttesen
a) dönt arról, hogy működtetési képesség hiányában a települési önkormányzatot nem terheli az Nkt. 74. §
(4) bekezdése szerinti kötelezettség, vagy b) meghatározza a települési önkormányzat hozzájárulási kötelezettségének mértékét, ha a működtetési képesség
hiánya nem vagy csak részben állapítható meg. (2) Az (1) bekezdés szerinti döntés során figyelembe kell venni
a) a települési önkormányzat kötelező feladataihoz kapcsolódó kiadások és bevételek egymáshoz viszonyított
arányát, b) a települési önkormányzat önként vállalt feladatai kiadásainak és bevételeinek mértékét és arányát,
c) az érintett köznevelési intézményre, illetve a köznevelési feladat ellátását szolgáló helyre jutó működési és
felújítási kiadások és bevételek különbözetét, d) az érintett köznevelési intézmény, illetve a köznevelési feladat ellátását szolgáló hely nettó üzemeltetési kiadásai
és az önkormányzati saját bevételek arányát, e) a települési önkormányzat adósságtörlesztési kötelezettségének mértékét.
(3) A tárcaközi bizottság 6 tagból áll, tagjait a miniszter, a helyi önkormányzatokért felelős miniszter és az
államháztartásért felelős miniszter egyenlő arányban delegálják. (4) Az (1) bekezdés szerinti döntés során a 39. § (1) bekezdése szerinti kérelemben rögzített adatok alátámasztására
vonatkozó további tájékoztatásra, illetve dokumentumok megküldésére a 40. § (3) bekezdését kell alkalmazni azzal,
hogy az Igazgatóság alatt a minisztert kell érteni.
42. § (1) A 41. § (1) bekezdése szerinti döntésről – a döntést követő munkanapon – a miniszter postai úton értesíti a települési
önkormányzatot. (2) A települési önkormányzat a 41. § (1) bekezdés b) pontja szerinti döntés esetén – az üzemeltetési feladatok vállalása
mellett – az erről szóló értesítés kézhezvételétől számított 8 napon belül az 5. mellékletnek megfelelő adatlapnak
az erre a célra létrehozott honlapon történő kitöltésével és a lezárt rögzítés alapján nyomtatott adatlap egy eredeti
és egy hitelesített másolati példányban az Igazgatóság részére postai úton történő megküldésével a 38. §
(1) bekezdése szerinti kérelmét visszavonhatja. (3) A (2) bekezdés szerinti adatlap eredeti példányát az Igazgatóság a benyújtástól számított 5 napon belül továbbítja
a miniszter részére. 43. § (1) A települési önkormányzat az Nkt. 74. § (5) bekezdése szerinti vállalási szándékát a 6. és 7. mellékletnek megfelelő
adatlapnak az erre a célra létrehozott honlapon történő kitöltésével és a lezárt rögzítés alapján nyomtatott adatlap egy
eredeti és egy hitelesített másolati példányban az Igazgatóság részére postai úton történő megküldésével jelzi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatlap eredeti példányát az Igazgatóság a benyújtástól számított 5 napon belül továbbítja
a miniszter részére. 44. § E rendelet alkalmazásában a lakosságszám meghatározása során a 39. § (1) bekezdése és 43. § (1) bekezdése szerinti
kérelem benyújtása évének első napján fennálló, a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala
által kezelt adatokat kell figyelembe venni. VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 17. Hatályba léptető rendelkezések 45. § (1) Ez a rendelet – (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivételekkel – 2012. szeptember 1-jén lép hatályba.
(2) A 7. § (2) bekezdése 2013. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 25. § (5) bekezdése 2012. október 2-án lép hatályba.
(4) Az V. Fejezet az Nkt. 74. § (6) bekezdésének hatálybalépésével egyidejűleg lép hatályba.
18. Átmeneti rendelkezések 46. § (1) A III. Fejezetet a 2012/2013. nevelési évtől, tanévtől kell alkalmazni azzal, hogy a fenntartó 2012. szeptember 5-éig
köteles a díjfizetéssel kapcsolatos fenntartói és intézményi dokumentációkat felülvizsgálni és e rendeletnek
megfelelően módosítani, egyúttal a fizetési kötelezettségről az érintetteket értesíteni.
(2) A fenntartó a közneveléssel összefüggő szakmai célú eszközbeszerzésekre fordított, a 20. § (4) bekezdése szerinti
kifizetéseket, továbbá a köznevelési közfeladat-ellátás céljait szolgáló ingatlant működtető települési önkormányzat
az ingatlan működésével kapcsolatos költségeit az állami intézményfenntartó központ útján első alkalommal
2014-ben közli. 47. § (1) Az illetékes kormányhivatal 2013. augusztus 31-éig a Hivatal által meghatározott módon továbbítja a 7. § (3) és
(4) bekezdése és a 13. § (1) bekezdése szerinti okiratokat, a bejelentés és a változás-bejelentés okát, valamint
a 4. § (1) és (4) bekezdése szerinti adatok közül a változással érintett adatokat.
(2) Az illetékes kormányhivatal és a jegyző a 25. § (2) bekezdése szerinti kötelezettségét első alkalommal
2012. szeptember 5–15. között teljesíti. (3) Az illetékes kormányhivatal és a fővárosban a főjegyző 2012. december 31-éig ellátja a 8. alcímben meghatározott
feladatokat és a II. Fejezetben meghatározottak szerint működteti a pedagógusok helyettesítésére létrehozott
helyettesítési rendszert. Az illetékes kormányhivatal és a főjegyző 2012. december 15-éig átadja az állami
intézményfenntartó központnak a helyettesítési rendszerben nyilvántartott adatokat és okiratokat, továbbá a
hatáskör megváltozásáról értesíti a helyettesítő pedagógusokat, egyidejűleg a záró jelentést készít a helyettesítés
rendszer működtetéséről, amelyet legkésőbb 2013. január 5-éig megküld a miniszter részére.
48. § (1) A köznevelési intézmény képviselője a köznevelési intézménnyel 2012. szeptember 1-jén jogviszonyban álló és az Nkt.
44. § (3) bekezdése szerinti személy vonatkozásában 2012. október 31-éig az 5. alcím szerint változás-bejelentést tesz.
(2) Az óvoda vezetője valamennyi óvodás gyermek számára oktatási azonosító számot igényel, vagy ha a gyermek
már rendelkezik oktatási azonosító számmal, a jogviszony létrejöttének idejére visszamenőleg a jogviszonyt az
(1) bekezdés szerint bejelenti. (3) A nevelési-oktatási intézmény képviselője az óraadó pedagógussal fennálló jogviszonyt az (1) bekezdés szerint
bejelenti. (4) E rendelet a hatálybalépése előtt kiadott OM azonosító és oktatási azonosító szám érvényességét nem érinti.
49. § Ha a helyettesítési rendszerbe felvételét kérő személy – törvényi rendelkezés hiányában – nem rendelkezik oktatási
azonosító számmal, az oktatási azonosító szám helyett a 31. § (2) bekezdése szerinti kérelemben közölni kell annak
a köznevelési intézmény OM azonosítóját és a foglalkoztatásának idejét, ahol pedagógus-munkakörben vagy
óraadóként foglalkoztatták. 50. § A Hivatal 2013. május 31-ig kialakítja a KIR minőségfejlesztési és minőségbiztosítási rendszerét.
19. Módosító rendelkezések 51. § (1) Az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról szóló 100/1997. (VI.13.) Korm. rendelet módosításáról szóló
106/2012. (VI. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) 2. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) Az R. 9. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Szintemelő érettségi vizsga egyes vizsgatárgyból a középszinten sikeresen befejezett érettségi vizsgának az emelt
szintű érettségi vizsgán első alkalommal történő megismétlése. A tanulói jogviszony fennállása alatt, a középiskolai
tanulmányok teljes befejezése előtt szintemelő érettségi vizsgát a 12. § (1) bekezdésében meghatározott idegen
nyelvekből, továbbá informatikából lehet tenni.”” (2) Az R1. 3. § (1) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(1) Az R. 12. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Érettségi vizsga a tanulói jogviszony keretében, az érettségi bizonyítvány megszerzése előtt abból a
vizsgatárgyból tehető, amelynek a helyi tantervben a jelentkező számára az adott tantárgyra vonatkozóan
meghatározott követelményeit az érettségi vizsgára jelentkező teljesítette, tudását osztályzattal értékelték, és ezt
bizonyítvánnyal igazolni tudja. Az érettségi bizonyítvány megszerzése, továbbá a tanulói jogviszony megszűnése
utáni érettségi vizsgán bármely vizsgatárgyból – idegen nyelv esetén a magyarországi középiskolában tanított
nyelvekből – tehető érettségi vizsga.”” (3) Az R1. 10. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) E rendelet 2. §-a, 3. § (1)–(3) és (5) bekezdése, 6. §-a, 9. § e) pontja, 11. § d) pontja 2014. január 1-jén lép hatályba.”
52. § Az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról szóló 100/1997. (VI.13.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.)
a) 36. § (5) bekezdésben a „10” szövegrész helyébe a „12” szöveg,
b) 54. § (2) bekezdés a) pontjában a „20–59” szövegrész helyébe a „25–59” szöveg
lép. 53. § (1) A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról szóló 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
R3.) 13. § (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(10) A (9) bekezdésben felsorolt okiratok másolatát közjegyző vagy – az eredeti okiratok alapján – az Igazgatóság
hitelesíti. Ha a fenntartó több fizetési számlával rendelkezik, meg kell jelölnie azt a fizetési számlát, amelyre a normatív
hozzájárulás és támogatás folyósítását kéri. Az OM azonosítót az Igazgatóság ellenőrzi, az igénylésekkel összefüggő új
és módosított adatokat a KIR-ből átveszi. Ha a fenntartó a KIR-ben tárolt okiratokat nem küldi meg, azt az Igazgatóság
a KIR adatkezelőjétől megkéri.” (2) Az R3. 14. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) Az Igazgatóság a határozatában a gyermekek, tanulók számát úgy állapítja meg, hogy az feladat-ellátási
helyenként, intézményenként ne haladja meg a működési engedélyben meghatározott létszámot. Az Igazgatóság
normatív hozzájárulás és támogatás megállapításával kapcsolatos döntése ellen benyújtott fellebbezést az oktatásért
felelős miniszter bírálja el. (3) A Magyar Államkincstár az október 1-jei tényleges létszámadatokról december 15-ig, a február 1-jei tényleges
létszámadatokról május 5-ig fenntartónkénti, intézményfenntartó típusonkénti bontásban, egyházi intézmények
esetében egyházanként összesítve, fővárosi, megyei összesítésben, jogcím szerinti részletezéssel tájékoztatja
az oktatásért felelős minisztert. A Magyar Államkincstár biztosítja az oktatásért felelős miniszter, valamint az iskolai
rendszerű szakképzést folytató intézmények adatai tekintetében a szakképzésért felelős miniszter részére is
az adatbázis adataihoz való hozzáférést, a statisztikai célú adatok lekérdezésének lehetőségét.”
(3) Az R3. 16. § (1)–(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A fenntartó a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott normatív hozzájárulás és támogatás
igénybevételének jogosságáról és felhasználásáról a Magyar Államkincstár és az oktatásért felelős miniszter által
közösen meghatározott és az Igazgatóság által a fenntartó részére megküldött adatlapon intézmény feladat-ellátási
helyenkénti, valamint összesített adatokkal, a tárgyévet követő év január 31-ig számol el.
(2) Az elszámoló adatlap benyújtásával egyidejűleg a fenntartó az intézménnyel jogviszonyt létesítő alkalmazottak
és tanulók oktatási azonosító számát (székhelyenkénti és telephelyenkénti, valamint összesített táblázatban)
az Igazgatóság rendelkezésére bocsátja. (3) Az elszámolás során a fenntartót megillető normatív hozzájárulás és támogatás 1/12, 7/12, illetve 4/12 részekben
kerül kiszámításra. A 14. § (4) bekezdése szerinti esetben elszámoláskor a változással érintett időszaktól függően az
október 1-jei vagy a február 1-jei létszám helyett a változással érintett időszakban a hó végi létszámadatok átlagát
kell figyelembe venni. (4) Ha a fenntartó az elszámolási kötelezettségének nem tesz eleget, az Igazgatóság nyolc napos határidő kitűzésével
felhívja az elszámolási kötelezettség teljesítésére. Ha a fenntartó a felhívásnak határidőben nem tesz eleget, a
normatív hozzájárulás és támogatás folyósítását az Igazgatóság felfüggeszti és az elszámolással érintett évben,
valamint a tárgyévben folyósított támogatás visszafizetésére és a 16/A. § (2) bekezdés b) pontja szerinti kamat
megfizetésére kötelezi.” (4) Az R3. 17. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Ha a fenntartónak az Állami Számvevőszék által lefolytatott ellenőrzése során visszafizetési kötelezettsége
keletkezik, annak a döntés kézhezvételét követő tizenhatodik naptól a visszafizetés napjáig a döntés időpontjában
érvényes jegybanki alapkamat kétszeres mértékének megfelelő kamattal növelt összegben való megfizetésére az
Igazgatóság kötelezi a fenntartót.” (5) Az R3. 17/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„17/B. § (1) A köznevelési feladatot ellátó egyház számára a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott
kiegészítő támogatás megállapítását az egyházi intézményfenntartók részére az Igazgatóságok által megállapított
normatív hozzájárulás és támogatás igénylése és elszámolása alapján a Magyar Államkincstár Budapesti és Pest
Megyei Igazgatósága (a továbbiakban: Budapesti és Pest Megyei Igazgatóság) országos illetékességgel végzi.
(2) A Budapesti és Pest Megyei Igazgatóság az egyházi intézményfenntartó székhelye szerinti Igazgatóság
adatszolgáltatása alapján figyelembe vehető gyermek-, tanulólétszám alapján az októberi igénylés alapján
szeptember–december hónapokra határozatban – feladatonkénti, egyházi fenntartónkénti bontásban – állapítja meg
a köznevelési feladatot ellátó egyház részére járó kiegészítő támogatás mértékét.
(3) A Budapesti és Pest Megyei Igazgatóság a kiegészítő támogatást havi részletekben tárgyhó ötödik napjáig
folyósítja a köznevelési feladatot ellátó egyház részére. (4) Ha a köznevelési feladatot ellátó egyház első alkalommal válik jogosulttá az (1) bekezdés szerinti kiegészítő
támogatásra, köteles megküldeni: a) a nyilvántartásba vett adatait igazoló hatósági bizonyítványt, ha az egyház a kért hatósági bizonyítványt nem
csatolja, a Budapesti és Pest Megyei Igazgatóság a szükséges adatokat helyette beszerzi,
b) képviselőjének aláírási címpéldányát, adószámát, valamennyi, a kiegészítő támogatással összefüggő
bankszámlaszerződésének hiteles másolatát, bankszámlaszámát. (5) A köznevelési feladatot ellátó egyház nyilvántartást vezet arról, hogy az egyházi intézményfenntartó mely
települési önkormányzattal, milyen feladatra, mennyi időre és hány főre kötött köznevelési szerződést, tett egyoldalú
nyilatkozatot. A nyilvántartást a Budapesti és Pest Megyei Igazgatóság a kiegészítő támogatás megállapítása,
elszámolása és ellenőrzése során bekérheti a nyilvántartásban szereplő adatok ellenőrzése céljából.
(6) Az elszámolás és ellenőrzés során a normatív hozzájárulás és támogatás elszámolására és ellenőrzésére vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni.” (6) Az R3. 17/E. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az elszámolás és az ellenőrzés során a normatív hozzájárulás és támogatás elszámolására és ellenőrzésére
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.” (7) Az R3. 17/G. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„17/G. § (1) Az intézményt fenntartó országos nemzetiségi önkormányzat számára a központi költségvetésről szóló
törvényben meghatározott kiegészítő támogatás megállapítását az országos nemzetiségi önkormányzati
intézményfenntartó részére megállapított normatív hozzájárulás és támogatás igénylése és elszámolása alapján
a Budapesti és Pest Megyei Igazgatóság országos illetékességgel végzi.
(2) A Budapesti és Pest Megyei Igazgatóság az országos nemzetiségi önkormányzatok székhelye szerinti
Igazgatóságok adatszolgáltatása alapján figyelembe vehető gyermek-, tanulólétszám alapján az októberi igénylés
alapján szeptember–december hónapokra határozatban – feladatonkénti bontásban – állapítja meg az országos
nemzetiségi önkormányzati intézményfenntartó (1) bekezdés szerinti jogosultságát. (3) Ha az országos nemzetiségi önkormányzat települési önkormányzattól vett át intézményt és a fenntartói jog
átadásáról szóló megállapodás eltérően nem rendelkezik, az átadás évében a települési önkormányzat által
összeállított és hitelesített, valamint az országos nemzetiségi önkormányzat által az átvett intézmény működési
engedélyének jogerőre emelkedését követően megküldött normatív hozzájárulásonkénti és támogatásonkénti
létszámadatokat tartalmazó, a Magyar Államkincstár honlapján közzétett, tárgyév márciusi igénylési adatlapnak
megfelelő adatsorokat tartalmazó kimutatás alapján – a július–augusztus hónapokra megállapított összeg kerül
előlegként folyósításra. (4) A Budapesti és Pest Megyei Igazgatóság a (2) bekezdés szerinti kiegészítő támogatást havi részletekben tárgyhó
ötödik napjáig folyósítja az országos nemzetiségi önkormányzati intézményfenntartó számára.
(5) Az országos nemzetiségi önkormányzati intézményfenntartó köteles nyilvántartást vezetni arról, hogy mely
önkormányzattal, milyen feladatra, mennyi időre és hány főre vett át intézményt. A nyilvántartást a Budapesti és Pest
Megyei Igazgatóság a kiegészítő támogatás megállapítása, elszámolás és ellenőrzése során bekérheti a
nyilvántartásban szereplő adatok ellenőrzése céljából. (6) Az elszámolás és az ellenőrzés során a normatív hozzájárulás és támogatás elszámolására és ellenőrzésére
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.” (8) Az R3. 18/C. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„18/C. § (1) Az Igazgatóság a közoktatási intézményt július 1-jei időponttól átvevő országos nemzetiségi
önkormányzat számára a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 127. §-ára és 39. § (5) bekezdésére
figyelemmel, a közoktatási intézményt átadó települési önkormányzat által megküldött normatív hozzájárulásonkénti
és támogatásonkénti létszámadatokat tartalmazó 17/G. § (3) bekezdése szerinti kimutatás alapján július–augusztus
hónapokra megállapított előleget egy összegben folyósítja. (2) Ha 2011/2012-es tanévet követően az országos nemzetiségi önkormányzat, egyházi- és magánintézmény
fenntartója nevelési-oktatási intézmény fenntartói jogát vagy közoktatási feladatot vett át, az Igazgatóság a fenntartó
kérelmére szeptember–november hónapokra előleget folyósít, ha a fenntartónak nincs köztartozása. A fenntartó
az előleg megállapításához csatolja a) az intézményt vagy közoktatási feladatot átadó fenntartó által összeállított és hitelesített 17/G. § (3) bekezdése
szerint összeállított és közzétett kimutatást és b) a 13. § (9) bekezdése szerinti új dokumentumokat.
(3) Az október 1-jei igénylés alapján határozatban megállapított normatív hozzájárulás és támogatás, továbbá a
folyósított előleg közötti korrekcióra tárgyév december hónapjában kerül sor.
(4) A fenntartó az (1)–(2) bekezdés szerinti előleg iránti igényét 2012. szeptember 15-ig nyújthatja be az
Igazgatósághoz. Az Igazgatóság a megállapított előleget, annak utalványozását követő 5 munkanapon belül
folyósítja.” 54. § Az R3. a) 13. § (9) bekezdés a) pontjában a „pénzforgalmi számlaszerződésének” szövegrész helyébe a
„bankszámlaszerződésének” szöveg, b) 13. § (9) bekezdés b) pontjában a „pénzforgalmi számlájának” szövegrész helyébe a „fizetési számlájának” szöveg,
c) 13. § (9) bekezdés c) pontjában a „pénzforgalmi számlára” szövegrész helyébe a „fizetési számlára” szöveg,
d) 14. § (1) bekezdés b) pontjában a „szeptember 15-ei” szövegrész helyébe az „október 1-jei” szöveg,
e) 14. § (7) bekezdésében a „régi” szövegrészek helyébe a „korábbi” szöveg,
f) 15. § (1) bekezdésében és a 17/B. § (3) bekezdésében a „10.” szövegrész helyébe az „5.” szöveg,
g) 16. § (8) bekezdésében „pénzforgalmi számlája ellen” szövegrész helyébe a „fizetési számlájára” szöveg,
h) 16. § (9) bekezdésében az „a Minisztérium és az államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztérium
által” szövegrész helyébe az „általuk” szöveg, i) 17/C. § (2), (5) és (7) bekezdésében az „a Minisztérium” szövegrész helyébe az „az oktatásért felelős miniszter”
szöveg, j) 17/C. § (3) bekezdésében az „a Minisztérium a fejezeti” szövegrész helyébe az „az oktatásért felelős miniszter
az által vezetett minisztérium költségvetési fejezetének fejezeti kezelésű” szöveg,
k) 17/F. § (3) bekezdésében az „a Minisztérium” szövegrészek helyébe az „az oktatásért felelős miniszter” szöveg
lép. 55. § (1) A Klebelsberg Intézményfenntartó Központról szóló 202/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R4.) 2. §
(3) és (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A tankerületek székhelye és illetékességi területe megegyezik a járási hivatalok székhelyével és illetékességi
területével. (4) A megyeközponti tankerület a megye székhelyén működő tankerület, amelynek illetékességi területe a szakképző
iskolák, a kollégiumok, a pedagógiai szakszolgálati feladatokat ellátó intézmények, valamint a pedagógiai-szakmai
szolgáltatásokat ellátó intézmények tekintetében azon megyére terjed ki, amelynek székhelyén működik. Pest
megyében a megyeközponti tankerület Cegléd székhellyel működik.” (2) Az R4. 9. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) A 3. § (1) bekezdése, a 8. § és a 10. § 2013. január 1-jén lép hatályba.”
(3) Az R4. 10. §-a a „központ jelöli ki” szövegrész helyett a „központot jelöli ki” szöveggel lép hatályba.”
20. Hatályon kívül helyező rendelkezések 56. § Hatályát veszti
a) az R2. 11. § (9) bekezdése, b) az R3. 8–12/H. §-a, 17/D. §-a, 17/F. § (6)–(8) bekezdése, 18/A. §-a, 18/B. §-a, 18/D. §-a, 18/E. §-a, 2. számú melléklete
és 4–7. számú melléklete. 21. Hatályba nem lépésről szóló rendelkezések
57. § Nem lép hatályba az R4. 3. § (2) bekezdése és a 9. § (3) és (4) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
48/2012. (II. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
Noszkó-Horváth Péter rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet felmentem a Magyar Köztársaság vilniusi
nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. március 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
385/2013. (IX. 5.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Cséri zoltán
büntetés-végrehajtási ezredest 2013. szeptember 8-ai hatállyal büntetés-végrehajtási dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2013. augusztus 29. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
126/2016. (XI. 29.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló kötött segélyhitel megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi
együttműködési keretprogram kialakításáról szóló kötött segélyhitel megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
82/2006. (MK 94.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény
97. § (1) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a
központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 65. § (2) bekezdésére a következő
utasítást
adom ki: 1. §
Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, valamint a honvédelmi mi
niszter alárendeltségébe tartozó szervezetekre terjed ki. 2. §
Ezen utasítás mellékleteként kiadom a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti
és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: HM SZMSZ). 3. §
(1) A HM szervek, valamint a honvédelmi miniszter alárendeltségébe tartozó
szervezetek az irányítási, vezetési rendjükben, szervezetükben és feladatrendszerükben
bekövetkezett változásokkal, a jelen utasítással kiadott HM SZMSZ-ben foglaltakkal összhangban kidolgozzák, illetve módosítják a saját szervezeti és működési szabályzatukat,
amelyet a Honvédelmi Minisztérium átalakításával, szervezeti korszerűsítésével kapcsolatos feladatokról szóló 74/2006. (HK 17.) HM utasítás 7. § (6) bekezdésében, illetve a HM
SZMSZ-ben meghatározottak szerint jóváhagyásra felterjesztik.
(2) A HM szervek, a honvédelmi miniszter alárendeltségébe tartozó szervezetek a jóváhagyott szervezeti és működési szabályzatuk, illetve a módosításának
egy példányát és annak elektronikus változatát – a jóváhagyást követő 8 napon
belül – a HM Tervezési és Koordinációs Főosztályra megküldik.
4. §
Ez az utasítás 2006. augusztus 1-jén lép hatályba, ezzel egyidejűleg a
36/2005. (HK 9.) HM utasítással kiadott HM SZMSZ, továbbá a Honvédelmi Minisztérium Hatásköri Jegyzéke, valamint ezeknek a 48/2005. (HK 11.) HM utasítással, a
62/2005. (HK 12.) HM utasítással, a 119/2005. (HK 1/2006.) HM utasítással, a
16/2006. (HK 6.) HM utasítással, a 38/2006. (HK 9.) HM utasítással, valamint a
42/2006. (HK 10.) HM utasítással kiadott módosításai hatályukat vesztik.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1749/2013. (X. 24.) Korm. határozata a Magyar Posta Zrt. tevékenységének áttekintéséről és kisebbségi részesedés értékesítésének előkészítéséről.
A Kormány
 1. megtárgyalta a  Magyar Posta Zrt. vezetésének 2013 első háromnegyed évére vonatkozó tevékenységét, az  általa
végrehajtott stratégiai lépéseket és azokat tudomásul vette;
 2. megtárgyalta a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. Magyar Posta Zrt.-ben fennálló 25%-ot el nem érő – 25%–1
szavazatnyi tulajdoni hányadot jelentő – kisebbségi részesedésének a  Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs
Szervezete számára történő értékesítésére vonatkozó előterjesztést;
3. megállapítja, hogy fontos társadalompolitikai célok érhetőek el közvetve azáltal, ha a  2.  pontban meghatározott
kisebbségi részesedést a  magyar állam a  Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Szervezete számára, és közvetve
ezen keresztül a szövetkezeti hitelintézetek számára értékesíti;
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. bevonásával a Magyar Posta Zrt.
nemzetközi értékbecslő által készített értékbecslésében meghatározott vételáron készítse elő a  2.  pontban
meghatározott kisebbségi részesedés értékesítését a Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Szervezete számára.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2011. (VI. 30.) NGM utasítása a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 71. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki: 1. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ)
ezen utasítás mellékleteként adom ki. 2. § (1) A Szabályzatot, valamint a Hivatal belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételt követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2011. január 1-jével kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszti az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 6/2010. (X. 25.)
NGM utasítás és a Vám- és Pénzügyőrség Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 1074/2010. (VIII. 23.)
VPOP utasítás. Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
248/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Lendvai Máriát 2017. december 11-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
329/2011. (XII. 23.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a nemzetgazdasági miniszter előterjesztésére
Varga Antalnak, az Országos Takarékszövetkezeti Szövetség ügyvezetőjének és
Varga Juliannának, a Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetsége nemzetközi és oktatási igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. november 23. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
67/2012. (XII. 15.) NFM rendelete az egyetemes postai szolgáltatás keretében küldeményenkénti díjszabás szerint feladott, 50 grammot meg nem haladó tömegű, belföldi levélküldemények, valamint a hivatalos iratokra vonatkozó belföldi postai szolgáltatás díjának meghatározási módszeréről.
A postai szolgáltatásokról szóló 2012. évi. CLIX. törvény 78. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § h) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el: 1. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató az egyetemes postai szolgáltatás keretében küldeményenkénti díjszabás szerint
feladott, 50 grammot meg nem haladó tömegű, belföldi levélküldemények, továbbá a hivatalos iratokra vonatkozó
belföldi postai szolgáltatás (a továbbiakban: hatósági árformába tartozó postai szolgáltatások) díjait 0%-nál magasabb
fogyasztói árindex előrejelzés esetében jogosult növelni, míg 0%-nál alacsonyabb mértékű fogyasztói árindex
előrejelzés esetében – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – köteles csökkenteni.
(2) A hatósági árformába tartozó postai szolgáltatások átlagos díjváltozása éves szinten nem haladhatja meg a Magyar
Nemzeti Bank által kiadott, a díjváltozást megelőzően rendelkezésre álló legutolsó „Jelentés az infláció alakulásáról”
című dokumentumban szereplő, a következő évre előre jelzett belföldi fogyasztói árindex-változás (éves átlagos
infláció) alap-előrejelzésének a (3) bekezdésben meghatározott korrekciós tényezővel korrigált mértékét.
(3) Amennyiben a tárgyévi fogyasztói árindex alakulása eltér a (2) bekezdésben meghatározott előrejelzésben szereplő
értéktől, az eltérés mértéket a következő évi árváltozáskor – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – inflációs korrekciós
tényezőként számításba kell venni. Az inflációs korrekciós tényező számításának módját az 1. melléklet tartalmazza.
(4) Amennyiben a hatósági árformába tartozó postai szolgáltatások azok hatékony nyújtása esetén is veszteséget
eredményeznek, az egyetemes postai szolgáltató 0%-nál alacsonyabb mértékű fogyasztói árindex előrejelzés
esetében sem köteles díjat csökkenteni, illetve a (3) bekezdésben foglalt esetben sem köteles inflációs korrekciós
tényezőt alkalmazni. (5) A hatósági árformába tartozó postai szolgáltatások nyújtásából származó veszteséget az egyetemes postai szolgáltató
a postai szolgáltatások bevételei és költségei elkülönítésének és kimutatásának részletes szabályairól, valamint
az egyetemes postai szolgáltatások költségszámítására és az egyetemes postai szolgáltatási kötelezettség nettó
költsége számítására vonatkozó elvekről és szabályokról szóló miniszteri rendeletben foglaltak szerint köteles
bemutatni a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: hatóság) számára.
(6) A hatósági árformába tartozó postai szolgáltatások éves díjváltozása a 2. mellékletben meghatározott képlet szerint
számítható ki. 2. § Amennyiben az egyetemes szolgáltató díjai nem felelnek meg az 1. §-ban foglalt, a 3. mellékletben szereplő képlettel
leírható feltételeknek, a hatóság határozatot hoz a beszámoló benyújtását követő évre a hatósági árformába tartozó
postai szolgáltatások vonatkozásában a jogszabálynak megfelelő árszintet biztosító hatósági korrekciós tényező
alkalmazásáról. A korrekciós tényező számítási módját a 4. melléklet tartalmazza.
3. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
4. § (1) Az 1. § (3) bekezdésében meghatározott inflációs korrekciós tényezőt az egyetemes szolgáltató a hatósági árformába
tartozó postai szolgáltatások esetében először a 2014. évi árkialakítás során veszi figyelembe.
(2) A 2. §-ban meghatározott hatósági korrekciós tényező előírására szükség esetén először a 2015. évre vonatkozóan
kerül sor. 5. § Hatályát veszti a belföldi fenntartott postai szolgáltatások legmagasabb hatósági díjairól szóló 85/2006. (XII. 15.)
GKM rendelet. Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
13/2017. (I. 24.) Korm. rendelete a Vidékfejlesztési Program keretében megvalósuló, jégesőkár megelőzésére szolgáló beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 3. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 3. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  2014–2020 Vidékfejlesztési
Program keretében a  VP3-5.1.1.2-16 kódszámú, a  „Jégesőkár megelőzésére szolgáló beruházás” című felhívás
alapján megvalósuló beruházásokkal (a  továbbiakban: Beruházás) összefüggő, az  1.  mellékletben meghatározott
közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához, valamint
b) a Beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közmű-csatlakozási és -fejlesztési munkák
megvalósításához
szükségesek. 2. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg, valamint a  környezetvédelmi és természetvédelmi
szakhatóság eljárása kivételével – tíz nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg, valamint az  1.  melléklet 3.  pontjába tartozó előzetes vizsgálati eljárás kivételével –
harminc nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
3. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök