text:
345/2008. (XII. 30.) Korm. rendelete a közúti járművek típusjóváhagyásával kapcsolatos egyes rendelkezések megsértése esetén kiszabható bírságokról.
A Kormány a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I.
törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 5. és 17. alpontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a
következőket rendeli el:
1. § (1) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
(a továbbiakban: Kkt.) 22/A. § (1) bekezdésében meghatá
rozott rendelkezések megsértőjével szemben a közigazgatási hatósági eljárásban a 2–6. §-ban meghatározott bírság
szabható ki.
(2) E rendelet alkalmazásában:
a) gyártó: az a személy vagy szervezet, aki vagy amely
– függetlenül attól, hogy a típus-jóváhagyási eljárás tárgyát képező jármű, jármű-tulajdonság, alkatrész vagy tartozék összes gyártási fázisában közvetlenül részt vesz-e –
a jóváhagyó hatósággal szemben felelős a típus-jóváhagyási eljárásért, valamint a jóváhagyottal egyező kivitelű
gyártásért; e tekintetben gyártónak kell tekinteni a gyártó
képviselőjét is;
b) adat: szennyezőanyag-kibocsátással összefüggő, azt
befolyásoló műszaki jellemző.
2. § (1) A Kkt. 22/A. § (1) bekezdés a) pontjához kapcsolódóan, ha a gyártó a típusjóváhagyás kiadása során
a) az adatközlő lapon valótlan adatot
tüntet fel: 500 000 forint,
b) valótlan adattartalmú jóváhagyási
okmányt nyújt be: 700 000 forint,
c) a megfelelőségi nyilatkozaton
valótlan adatokat tüntet fel: 700 000 forint,
d) elmulasztja a szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából való jóváhagyás kiterjesztésének kérelmezését valamely általa forgalomba hozott járműtípus-változatra: 500 000 forint,
e) a típusjóváhagyás szennyezőanyag-kibocsátással összefüggő kiterjesztéséhez valótlan adatot
közöl: 800 000 forint
összegű bírságot köteles fizetni. (2) A Kkt. 22/A. § (1) bekezdés a) pontjához kapcsolódóan, ha a gyártó az általa kezdeményezett jármű szennyezőanyag-kibocsátással összefüggő visszahívása indokaként
hamis okot jelöl meg, 300 000 forint összegű bírságot
köteles fizetni.
3. § (1) A Kkt. 22/A. § (1) bekezdés b) pontjához kapcsolódóan, ha a gyártó a típus-jóváhagyási eljárásban hamis
adattartalmú vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be, 500 000
forint összegű bírságot köteles fizetni.
(2) Ha a gyártó azonos típus-jóváhagyási eljárásban követi el az (1) bekezdésben és a 2. § (1) bekezdésében foglaltakat, 1 000 000 forint összegű bírságot köteles fizetni.
4. § A Kkt. 22/A. § (1) bekezdés c) pontjához kapcsolódóan,
ha a gyártó a típusjóváhagyás visszavonását vagy a gyártói
visszahívást eredményező adatokat vagy műszaki előírásokat visszatartja, vagy az adatváltozás-bejelentési kötelezettségét elmulasztja, 500 000 forint összegű bírságot
köteles fizetni.
5. § A Kkt. 22/A. § (1) bekezdés d) pontjához kapcsolódóan,
ha a gyártó a jóváhagyottól eltérő, az adatok romlását okozó, a kibocsátás-csökkentő berendezések hatásfokát csökkentő hatástalanító berendezést szerel be a járműbe, 900
000 forint összegű bírságot köteles fizetni.
6. § A Kkt. 22/A. § (1) bekezdés e) pontjához kapcsolódóan,
ha a gyártó a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási
információk elérhetőségéről szóló 2007. június 20-i
715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
7. cikk (2) bekezdésében foglalt járműjavítási és -karbantartási információhoz való hozzáférés-biztosítási
kötelezettségét oly módon nem teljesíti, hogy
a) az információhoz történő hozzáférést megtagadja vagy korlátozza: 1 000 000 forint,
b) az információhoz történő napi
hozzáférést nem biztosítja: 100 000 forint,
c) az információhoz történő havi hozzáférést nem biztosítja: 300 000 forint
összegű bírságot köteles fizetni. 7. § A bírságolással kapcsolatos eljárás lefolytatására a
Nemzeti Közlekedési Hatóság Kiemelt Ügyek Igazgatósága jogosult.
8. § (1) A bírság összegét a bírságot kiszabó határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül, az eljáró hatóság részére, annak a Magyar Államkincstárnál vezetett
előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell befizetni.
(2) A bírság kiszabásáról szóló határozatban rendelkezni
kell arról a számlaszámról, amelyre a bírságot be kell fizetni.
9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekinteté
ben történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 2007. június
20-i 715/2007/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet
13. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapítja meg.
(3) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti
járművek üzemben tartásáról szóló 89/1988. (XII. 20.) MT
rendelet 5. § (2) bekezdés cb) pontja, 5. § (4) bekezdése és
19. § (1) bekezdése.
(5) A közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti
járművek üzemben tartásáról szóló 89/1988. (XII. 20.) MT
rendelet 6. § (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(3) Az igazolvány rendszámra szólóan, legfeljebb 5
évre szóló érvényességgel adható ki.”
(6) A (4)–(6) bekezdés a rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
12/2011. (IX. 6.) MNB rendelete az érmék feldolgozásáról, forgalmazásáról, valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai feladatokról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: MNB tv.) 60. § (1) bekezdés e) pontjában, valamint a 60. §
(2) bekezdés b) és c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az MNB tv. 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el: 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § E rendeletet kell alkalmazni a) az MNB által kibocsátott, forgalomban lévő, továbbá a forgalomból bevont, de törvényes fizetőeszközre még
átváltható forintérmék (a továbbiakban: forintérme), valamint b) a 3. § (1) bekezdése, a 3. § (2) bekezdés b) pontja, a 3. § (2) bekezdés d) pont db) alpontja, az 5–9. § tekintetében
– az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001. június 28-i
1338/2001/EK tanácsi rendeletben (a továbbiakban: Tanácsi rendelet) nem szabályozott kérdésekben –
a pénzkibocsátásra jogosult külföldi intézmény által kibocsátott, forgalomban lévő, továbbá a forgalomból
bevont, de törvényes fizetőeszközre még átváltható külföldi érmék (a továbbiakban: külföldi érme)
[a továbbiakban az a) és b) pont alatti érmék együtt: érme] feldolgozására, forgalmazására, valamint hamisítás
elleni védelmére. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. átváltási határnap: azon – az MNB 2004. május 1. előtt közzétett hirdetményében (a továbbiakban: MNB hirdetmény)
vagy az MNB tv. 31. § (3) bekezdésében foglalt határidők figyelembevételével, illetve a pénzkibocsátásra jogosult
külföldi intézmény jogi aktusában vagy hivatalos közleményében meghatározott – időpont, ameddig a forgalomból
bevont érme törvényes fizetőeszközre átváltható; 2. bevonási határnap: azon – MNB hirdetményben vagy MNB rendeletben, illetve a pénzkibocsátásra jogosult külföldi
intézmény jogi aktusában vagy hivatalos közleményében meghatározott – időpont, amikortól a forgalomból bevont
érme elveszti törvényes fizetőeszköz jellegét; 3. érme-visszaforgatás: a készpénzforgalmazás keretében teljesített
a) érmekifizetés, b) érmekiadás, c) érmeátadás; 4. érmevizsgáló gép: olyan gép, amelyet a pénzfeldolgozó és a pénzforgalmazó az érmék valódiságának, illetve
forgalomképességének – a gép működtetőjének beavatkozása nélküli – ellenőrzésére működtet;
5. forgalomból bevont érme: törvényes fizetőeszköznek már nem minősülő, MNB hirdetményben vagy MNB rendeletben,
illetve a pénzkibocsátásra jogosult külföldi intézmény jogi aktusában vagy hivatalos közleményében ilyenként
meghatározott érme; 6. forgalomképes érme: olyan, törvényes fizetőeszköznek minősülő, valódi
a) forintérme, amely az 1. mellékletben foglalt kritériumok,
b) külföldi érme, amely a kibocsátó forgalomképességre vonatkozó rendelkezései
alapján érme-visszaforgatásra alkalmas; 7. forgalomképtelen érme: a) a forgalomból bevont valódi érme,
b) olyan, törvényes fizetőeszköznek minősülő, valódi ba) forintérme, amely az 1. mellékletben foglalt kritériumok,
bb) külföldi érme, amely a kibocsátó forgalomképességre vonatkozó rendelkezései
alapján érme-visszaforgatásra nem alkalmas; 8. hamis érme: a valódi érme technikai jellemzőinek (pl. anyagának, méretének, súlyának) vagy címletértékének
felhasználásával, illetve a valódi érme képének utánzásával vagy módosításával, megtévesztési szándékkal készített
hamisítvány; 9. hamisgyanús érme: olyan – akár törvényes fizetőeszköznek minősülő, akár már forgalomból bevont – érme, amelynek
valódiságát illetően – a pénzfeldolgozó és a pénzforgalmazó által a 4. § (1) és (2) bekezdése, illetve az 5. § szerint
elvégzett valódiságvizsgálat alapján, szakmailag megalapozott – kétség merül fel;
10. készpénzforgalmazás: a) a bankjegyek forgalmazása körében végzett alábbi műveletek:
aa) a pénzforgalmazó pénztárában lebonyolított bankjegy ki- és befizetés,
ab) a pénzfeldolgozó által a pénzfeldolgozást követően – a megbízó rendelkezése szerint – teljesített
bankjegyátadás, ideértve a bankjegykiadásra, illetve -befizetésre fizikailag alkalmas berendezés
feltöltését is, ac) a pénzforgalmazók egymás közötti bankjegykereskedelme,
ad) bankjegykiadás, illetve -befizetés arra fizikailag alkalmas berendezéseken keresztül,
ae) a forgalomképes és a törvényes fizetőeszköznek minősülő forgalomképtelen forintbankjegyek
címletváltása, af) a forgalomból bevont, valamint a nehezen felismerhető és sérült forintbankjegy átváltása;
b) az érmék forgalmazása körében végzett alábbi műveletek:
ba) a pénzforgalmazó pénztárában lebonyolított érme ki- és befizetés,
bb) a pénzfeldolgozó által a pénzfeldolgozást követően – a megbízó rendelkezése szerint – teljesített
érmeátadás, ideértve az érmekiadásra, illetve befizetésre fizikailag alkalmas berendezés feltöltését,
bc) a pénzforgalmazók egymás közötti érmekereskedelme, bd) érmekiadás, illetve -befizetés arra fizikailag alkalmas berendezéseken keresztül,
be) a forgalomképes és a törvényes fizetőeszköznek minősülő forgalomképtelen forintérmék címletváltása,
bf) a forgalomból bevont, valamint a nehezen felismerhető és sérült forintérme átváltása;
11. pénzfeldolgozás: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.)
2. számú melléklet I. 8. pontjában meghatározott tevékenység;
12. pénzfeldolgozó: a Hpt. 3. § (2) bekezdés c) pontja szerinti pénzfeldolgozási tevékenységet végző szervezet;
13. pénzforgalmazó: a) a Hpt. 5. § (1) bekezdése szerinti hitelintézet, ideértve a külföldi székhelyű hitelintézet magyarországi fióktelepét
is (a továbbiakban együtt: hitelintézet), b) a Hpt. 6/A. § (1) bekezdése szerinti pénzforgalmi intézmény,
c) a Hpt. 3. § (2) bekezdés a) pontja szerinti pénzváltási tevékenységet közvetítő,
d) a postáról szóló 2003. évi CI. törvény 3. § 38. pontja szerinti Posta Elszámoló Központot működtető intézmény
(a továbbiakban: posta), valamint e) a postáról szóló 2003. évi CI. törvény 4. § (1) bekezdés d) pontja szerinti nemzetközi postautalvány-szolgáltatást
nyújtó postai szolgáltató; 14. törvényes fizetőeszköz: az MNB tv. 4. § (2) bekezdése szerinti, illetve a pénzkibocsátásra jogosult külföldi intézmény jogi
aktusában vagy hivatalos közleményében ilyenként meghatározott érme; 15. ügyfél: a készpénzforgalmazás keretében a pénzfeldolgozó vagy a pénzforgalmazó szolgáltatását igénybe vevő
természetes és jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet.
3. Az érmék forgalmazására vonatkozó szabályok 3. § (1) A pénzfeldolgozó és a pénzforgalmazó – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – csak azt követően forgathatja vissza
az érméket, ha azok valódiságát és forgalomképességét teljes körűen vagy mintavétellel megvizsgálta, és azokat
valódinak és forgalomképesnek minősítette. (2) A valódiság- és forgalomképességi vizsgálatot ismételten nem kell elvégezni
a) az MNB-től átvett forintérme vonatkozásában, b) az eurót törvényes fizetőeszközként bevezető tagállam nemzeti központi bankjától átvett euroérme
vonatkozásában, c) a b) pontban nem szabályozott, pénzkibocsátásra jogosult külföldi intézménytől átvett külföldi érme
vonatkozásában, valamint d) a más pénzfeldolgozótól, pénzforgalmazótól átvett azon érme vonatkozásában, amelynek valódiság- és
forgalomképességi vizsgálatát valamely pénzfeldolgozó, pénzforgalmazó da) forintérme esetén a 4. §-ban
db) euroérme esetén az 5. §-ban, dc) a db) alpontban nem szabályozott külföldi érme esetén az 5. § (2) és (3) bekezdésében
foglaltak szerint már igazoltan elvégezte. 4. § (1) A forintérme valódiság- és forgalomképességi vizsgálatát érmevizsgáló géppel vagy kézi ellenőrzéssel kell elvégezni.
(2) A forintérme valódiságvizsgálatát a kibocsátásáról rendelkező MNB hirdetményben, illetve MNB rendeletben,
valamint az MNB-nek az adott címlet leírását tartalmazó kiadványában foglaltak figyelembevételével,
forgalomképességi vizsgálatát az 1. mellékletben foglalt szempontok szerint kell elvégezni.
(3) Teljes körűen kell megvizsgálni az ötvenforintos és annál magasabb címletű forintérmék valódiságát és
forgalomképességét. (4) Mintavétellel is elegendő megvizsgálni az ötvenforintosnál alacsonyabb címletű forintérmék valódiságát és
forgalomképességét azzal, hogy a valódiság- és forgalomképességi vizsgálatot a pénzforgalmazó által évente
kifizetett, illetve a pénzfeldolgozó által évente feldolgozott forintérmék címletenkénti mennyiségének legalább
10%-a tekintetében el kell végezni. 5. § (1) Az euroérme valódiság-vizsgálatát a Tanácsi rendelet 6. cikkében foglaltak szerint kell elvégezni.
(2) Az (1) bekezdésben nem szabályozott külföldi érme valódiság- és forgalomképességi vizsgálatát, valamint az
euroérme forgalomképességi vizsgálatát érmevizsgáló géppel vagy kézi ellenőrzéssel kell elvégezni.
(3) A külföldi érme tekintetében az (1) és (2) bekezdés szerinti vizsgálatok során igazodni kell a kibocsátó ilyen irányú
rendelkezéseihez, jogi aktusában vagy hivatalos közleményében szereplő leíráshoz, illetve az ilyen leírás alapján – az
erre szakosodott információszolgáltató szervezet által – az érmékről készített kiadványokban foglaltakhoz.
4. A hamisgyanús érme kezelésére vonatkozó előírások 6. § (1) A természetes és a jogi személy, valamint a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet – a (2) bekezdésben foglalt
kivétellel – az érme valódisága iránti legcsekélyebb kétsége esetén köteles az érmét a fellelést követően szakértői
vizsgálat céljából a hitelintézetnek, a postának vagy az MNB-nek átadni. A hitelintézet és a posta köteles az érmét
átvenni, valódiságát megvizsgálni, és az általa hamisgyanúsnak minősített érmét – az átvételre vonatkozó
jegyzőkönyvvel, az átvételtől számított 20 munkanapon belül – továbbítani az MNB-nek.
(2) A pénzfeldolgozó és a pénzforgalmazó köteles a valódiság- és forgalomképességi vizsgálat során fellelt és az általa
elvégzett valódiságvizsgálat alapján is hamisgyanúsnak minősített érmét – az átvételre vonatkozó jegyzőkönyvvel,
a felleléstől számított 20 munkanapon belül – átadni vagy megküldeni az MNB-nek.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti jegyzőkönyv tartalmi elemeit a 2. melléklet határozza meg.
7. § (1) A hamisgyanús érme szakértői vizsgálatát az MNB végzi.
(2) Az MNB szakértői vizsgálata szerint hamis érme ellenértékének megtérítése sem az azt fellelő vagy szakértői vizsgálat
céljából továbbító pénzfeldolgozótól, illetve pénzforgalmazótól, sem az MNB-től nem igényelhető.
(3) Az MNB a szakértői vizsgálat eredményéről a vizsgálat kezdeményezőjét vagy annak MNB-nél eljárt megbízottját
értesíti, és a szakértői vizsgálat szerint valódi forintérme ellenértékét, illetve a valódi külföldi érmét – a szakértői
vizsgálat eredményéről szóló értesítéssel egyidejűleg – visszajuttatja a szakértői vizsgálat kezdeményezőjének vagy
annak MNB-nél eljárt megbízottjának. (4) A hamis érme őrzését és kezelését – uniós jogi aktus vagy jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – az MNB végzi.
(5) Az MNB a pénzhamisítás megelőzése és felderítése érdekében együttműködik a bűnüldöző szervekkel, és kérésükre
– a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvényben és az
MNB tv. 31/A. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – pénzhamisításra vonatkozó adatokat ad át részükre.
8. § (1) A pénzfeldolgozó a 7. § (3) bekezdése szerint részére visszajuttatott valódi forintérme ellenértékét, illetve a valódi
külföldi érmét a megbízójával kötött megállapodásban foglalt, ilyen megállapodás hiányában a (2) bekezdés szerinti
határidőn belül köteles a megbízó részére átadni, megküldeni vagy köteles vele elszámolni.
(2) A pénzforgalmazó a 7. § (3) bekezdése szerint részére visszajuttatott valódi forintérme ellenértékét, illetve a valódi
külföldi érmét – annak kézhezvételét követő 10 munkanapon belül – köteles az érme befizetőjének (birtokosának)
átadni, megküldeni vagy köteles vele elszámolni. (3) Az MNB szakértői vizsgálata szerint hamis érme esetén a pénzfeldolgozó és a pénzforgalmazó az MNB szakértői
vizsgálatának eredményéről köteles – az erről szóló értesítés kézhezvételét követő 10 munkanapon belül – az érme
befizetőjét (birtokosát) értesíteni. (4) A hitelintézet és a posta a 6. § (1) bekezdése alapján átvett, de általa valódinak minősített érmét köteles
forgalomképtelennek minősíteni, és annak ellenértékét köteles az általa elvégzett vizsgálatot követő 10 munkanapon
belül az érme befizetőjének (birtokosának) átadni, megküldeni vagy köteles vele elszámolni.
5. Az MNB-nek az euroérmék hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai feladatai
9. § Az MNB az euroérmék hamisítás elleni védelme érdekében ellátja
a) a hamispénz-figyelő rendszerhez (CMS) való csatlakozás egyes feltételeiről szóló, 2001. november 8-i
EKB/2001/11 európai központi banki határozat szerinti nemzeti készpénzszakértői központi,
b) a Tanácsi rendelet 3. cikk (1) bekezdésében az euroérmékre vonatkozóan meghatározott, valamint
c) a Tanácsi rendelet 5. cikk (1)–(3) bekezdése szerinti nemzeti érmeszakértői központi
feladatokat. 6. A forgalomképes és a törvényes fizetőeszköznek minősülő forgalomképtelen forintérmék
címletváltásának szabályai 10. § (1) A hitelintézet és a posta a forgalomképes, valamint a törvényes fizetőeszköznek minősülő forgalomképtelen
forintérmékből egy alkalommal összesen legfeljebb 50 darabot köteles más címletű forgalomképes forintérmére,
illetve forintbankjegyre átváltani. (2) A hitelintézet és a posta címletváltás keretében nem köteles átváltani a szándékosan megcsonkított (pl. félbevágott,
átlyukasztott, esztergált) forintérmét, valamint azt a forintérmét, amelynek a valódisága, illetve névértéke nem
állapítható meg egyértelműen. A nem egyértelműen valódi forintérme tekintetében a hitelintézet és a posta köteles
valódiságvizsgálatot végezni, és az általa hamisgyanúsnak minősített forintérmét a 6. § (2) bekezdésben foglaltaknak
megfelelően az MNB-nek átadni vagy megküldeni. 11. § (1) A hitelintézet és a posta a 10. § szerinti címletváltásért díjat számíthat fel, amelynek maximális mértéke – ideértve
az átváltással összefüggésben egyéb címeken esetleg felszámítandó külön díjakat is – az átváltott forintérme
névértékének 10%-a. (2) A hitelintézet és a posta a 10. § szerinti címletváltást a nála vezetetett fizetési számla meglétéhez, illetve az általa
nyújtott szolgáltatás igénybevételéhez kötheti. (3) A hitelintézet és a posta a 10. § szerinti címletváltást ténylegesen végző fiókjai számát korlátozhatja. A fővárosban,
illetve az adott megyében fiókkal rendelkező hitelintézetnek és postának azonban biztosítania kell, hogy a fővárosban,
illetve az adott megyében – elsősorban a megyeszékhelyen – legalább 1-1 fiókja ténylegesen végezze a 10. § szerinti
címletváltást. 12. § (1) A hitelintézet és a posta a 10. § szerinti címletváltást ténylegesen végző fiókjában jól látható helyen, hirdetményben
köteles közzétenni a címletváltás ügyfél általi igénybevételének feltételeit és díját.
(2) A hitelintézet és a posta a 10. § szerinti címletváltást ténylegesen nem végző fiókjában jól látható helyen,
hirdetményben köteles közzétenni a címletváltást ténylegesen végző legközelebbi fiókjának címét, valamint az
(1) bekezdésben meghatározott információkat. (3) A hitelintézet és a posta internetes honlap működtetése esetén köteles azon folyamatosan és könnyen hozzáférhető
módon elérhetővé tenni a 10. § szerinti címletváltást ténylegesen végző fiókjainak listáját, valamint az (1) bekezdésben
meghatározott információkat. 7. A pénzfeldolgozóra vonatkozó speciális előírások
13. § A pénzfeldolgozó a Hpt. 19/B. § f) pontjában előírt belső ügyviteli szabályzatot az e rendeletben foglaltak
figyelembevételével köteles kidolgozni.
8. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő második hónap első napján lép hatályba.
15. § (1) E rendelet 9. § a) pontja – az MNB tv. 31/A. § (1) bekezdésével, továbbá a bankjegyek feldolgozásáról, forgalmazásáról,
valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai feladatokról szóló 11/2011. (IX. 6.) MNB rendelet 17. §
a) pontjával együtt – a hamispénz-figyelő rendszerhez (CMS) való csatlakozás egyes feltételeiről szóló, 2001.
november 8-i EKB/2001/11 európai központi banki határozatnak való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet 3. § (1) bekezdése, 3. § (2) bekezdés b) pontja, 3. § (2) bekezdés d) pont db) alpontja, 5. § (1) és (3) bekezdése,
6–8. §-a, valamint 9. § b) és c) pontja – az MNB tv. 29.–29/D. §-ával és 31/A. § (2)–(4) bekezdésével, valamint
a bankjegyek feldolgozásáról, forgalmazásáról, valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai
feladatokról szóló 11/2011. (IX. 6.) MNB rendelet 3. § (1) bekezdésével, 3. § (2) bekezdés b) pontjával, 3. § (2) bekezdés
d) pont db) alpontjával, 3. § (4) bekezdésével, 7. §-ával, 14–16. §-ával, valamint 17. § b) és c) pontjával együtt –
1. az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001. június 28-i
1338/2001/EK tanácsi rendelet és az azt módosító 44/2009/EK tanácsi rendelet,
2. az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK rendelet
hatásainak az eurót közös valutaként el nem fogadó tagállamokra történő kiterjesztéséről szóló, 2001. június 28-i
1339/2001/EK tanácsi rendelet és az azt módosító 45/2009/EK tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. 16. § E rendelet tervezetének a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekről folytatott
konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat 2. cikk (1) bekezdés első, második és harmadik
francia bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
17. § Hatályát veszti az érmék feldolgozásáról, forgalmazásáról, valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai
feladatokról szóló 3/2009. (I. 23.) MNB rendelet.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
2014. XCIV. törvény a dohányipari vállalkozások 2015. egészségügyi hozzájárulásáról.
Az Országgyűlés figyelemmel arra, hogy
– a magyarországi egészségügyi ellátás színvonalának növelése kiemelt közpolitikai cél, amelyhez a szükséges anyagi forrásokat
biztosítani kell;
– a dohányzás számos megbetegedés kialakulásában játszik kiemelt szerepet, és a hazai elhalálozási mutatókban az okok között
közvetlenül vagy közvetve tekintélyes mértékben jelenik meg továbbra is;
– a dohánytermékek egészségkárosító hatása jelentős mértékben hozzájárul a  megnövekedett egészségügyi kiadásokhoz;
és ehhez képest, illetve gazdasági erejükhöz mérten a  dohánygyártó vállalkozások maguk nem arányosan járulnak hozzá
a közkiadásokhoz
a következő törvényt alkotja:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  e  törvényben meghatározott dohányipari gazdálkodó szervezetek rendkívüli egészségügyi hozzájárulás
(a továbbiakban: hozzájárulás) fizetésére kötelezettek.
(2) A hozzájárulásból befolyó összeg a központi költségvetés bevétele, amely kizárólag az államháztartás egészségügyi
alrendszereinek finanszírozására fordítható.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában
1. dohánytermék: cigaretta, szivar, szivarka, pipadohány és más fogyasztási dohány, vagy egyéb jogszabály
szerint dohányzásra szánt, dohány alapanyagú termék;
2. dohánytermék gyártására és kereskedelmére irányuló tevékenység: az  a  vállalkozási tevékenység, amelyet
a  jövedéki adóról és a  jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi
CXXVII. törvényben (a továbbiakban: Jöt.) meghatározott dohánytermék
a) adóraktár engedélyese,
b) importálója, vagy
c) bejegyzett kereskedője
e minőségében végzett, vagy végez, feltéve, hogy a  dohánytermék gyártására, a  Jöt.-ben meghatározott
szabadforgalomba bocsátásra, vagy magyarországi forgalomba hozatalára, kereskedelmére irányuló
tevékenységéből származó nettó árbevétele a  2014. évben elérte, vagy meghaladta az  összes nettó
árbevétele 50%-át;
3. nettó árbevétel: a számvitelről szóló törvényben meghatározott értékesítés nettó árbevétele;
4. vállalkozási tevékenység: jövedelem- és nyereségszerzésre irányuló, üzletszerű gazdasági tevékenység.
A törvényt az Országgyűlés a 2014. december 16-i ülésnapján fogadta el.
3. A hozzájárulás fizetésére való kötelezettség 3. § A hozzájárulás fizetésére az  a  jogi személy köteles, amely Magyarországon dohánytermék gyártására és
kereskedelmére irányuló tevékenységet folytat, vagy a  2014. évben folytatott (a továbbiakban: hozzájárulásra
kötelezett).
4. A hozzájárulás alapja 4. § A hozzájárulás alapja a  hozzájárulásra kötelezettnek a  2014. adóévben elért nettó árbevétele; ha a  hozzájárulásra
kötelezett a naptári évtől eltérő üzleti évet választott, úgy a 2014. naptári évben beszámolóval lezárt utolsó üzleti
évében elért nettó árbevétele.
5. A hozzájárulás mértéke 5. § A hozzájárulás mértéke
a) az adóalap 30 milliárd forintot meg nem haladó része után 0,2%, de legalább harmincmillió forint,
b) az adóalap 30 milliárd forintot meghaladó, de 60 milliárd forintot meg nem haladó része után 2,5%,
c) az adóalap 60 milliárd forintot meghaladó része után 4,5%.
6. Eljárási rendelkezések 6. § (1) A hozzájárulásra kötelezett a fizetési kötelezettségének mértékét 2015. június 30. napjáig állapítja meg és vallja be
az e célra rendszeresített nyomtatványon az állami adóhatósághoz.
(2) A  hozzájárulásra kötelezett a  fizetési kötelezettségét a  bevallás benyújtására előírt határnapot követő 30 napon
belül teljesíti.
(3) A hozzájárulással kapcsolatos hatósági feladatokat az állami adóhatóság látja el.
 (4) Az  e  törvényben nem szabályozott eljárási kérdésekben az  adózás rendjéről szóló törvény előírásai megfelelően
alkalmazandók.
 (5) A  hozzájárulásra kötelezett az  e  törvény alapján megállapított hozzájárulást az  adózás előtti eredmény terhére
számolja el.
 (6) Az  adófizetési kötelezettség – legfeljebb a  fizetendő adó 80%-áig – csökkenthető a  számvitelről szóló 2000. évi
C. törvény 3.  § (4)  bekezdésének 7.  pontja alapján a  2014. évben beruházásként elszámolt összeg 30%-ának és
a beruházás megvalósításához igénybevett állami vagy uniós támogatások összegének különbözetével.
7. Záró rendelkezések 7. § Ez a törvény 2015. február 1-jén lép hatályba és 2015. december 31-én hatályát veszti.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
218/2011. (IX. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
az erdélyi magyarság kitartó, hűséges és áldozatos szolgálatáért, életútja elismeréseként
Bíró János Antal ferences atyának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. szeptember 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
3/2018. (VI. 27.) KKM rendelete a külpolitikáért felelős miniszter által a külföldi felhasználásra szánt közokiratok tanúsítvánnyal történő ellátásának szabályairól szóló 1/2009. (I. 9.) KüM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 138.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti a  külpolitikáért felelős miniszter által a  külföldi felhasználásra szánt közokiratok tanúsítvánnyal
történő ellátásának szabályairól szóló 1/2009. (I. 9.) KüM rendelet.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1281/2010. (XII. 15.) Korm. határozata a nyugdíjreform végrehajtásának koncepcionális irányairól és a szabad nyugdíjpénztár-választással összefüggő feladatokról.
1. A Kormány megtárgyalta a nyugdíjreform végrehajtásának koncepcionális kérdéseit, áttekintette a szabad
nyugdíjpénztár-választással összefüggő feladatokat és egyetért a nyugdíjrendszer olyan átalakításával, amely
a) a rövid-, közép- és hosszú távú finanszírozhatóság megteremtése érdekében a hárompilléres rendszerből
visszatér az Európai Unió 18 országa által működtetett munkafedezeti (szolidaritási) és önkéntes tőkefedezeti
alapú kétpilléres rendszerbe;
b) az állami pillér mellett fenntartja és erősíti az önkéntes befizetésen alapuló önkéntes kölcsönös nyugdíjbiztosító
pénztárakat;
c) tehermentesíti a Nyugdíjbiztosítási Alapot a nem-nyugdíj, hanem szociális alapú kifizetésektől és azokat
a központi költségvetés keretei között kezeli;
d) törvényben rögzített módon biztosítja, hogy nyugdíjat csak a nyugdíj céljára befizetett összegekből lehet
finanszírozni, a költségvetés egyéb bevételei terhére nyugdíj nem fizethető, egyúttal a társadalombiztosítási
nyugdíjalapba befizetett járulékokat kizárólag nyugdíj kifizetésekre lehet fordítani;
e) a reform költségét az állami és a félállami pillérek egyesítéséből finanszírozza azzal, hogy egyéb költségvetési
forrás erre a célra nem használható fel.
2. A Kormány egyetért azzal, hogy
a) a magánnyugdíjpénztár-választás szabadságának végrehajtása érdekében a magánnyugdíjpénztári tagoknak
2011. január 31. napjáig legyen lehetőségük nyilatkozni arra vonatkozóan, hogy továbbra is fenntartják
a magánnyugdíjpénztári tagságukat;
b) 2011. december 31. napját követően, a magánnyugdíjpénztári tagság fenntartását választó személyek által
befizetésre kerülő nyugdíjjárulék a pénztártag magánnyugdíjpénztári számlájára kerüljön átutalásra azzal, hogy
ezen időpontot követő időszakra vonatkozóan a pénztártag a Nyugdíjbiztosítási Alapból további
társadalombiztosítási ellátási jogosultságot nem szerez, ugyanakkor e személyek részére az állam a szociális
biztonsághoz fűződő jog érvényesítése érdekében a szociális intézmények útján – törvényben meghatározott
feltételek szerint – ellátást biztosít;
c) a magánnyugdíjpénztári tagság fenntartását választó személynek az öngondoskodás elve
alapján – a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerben és a magánnyugdíjpénztári rendszerben azonos
mértékű – munkavállalói nyugdíjjárulékot kell fizetnie, amely 2011. december 31. napját követően
a pénztártag magánnyugdíjpénztári számlájára kerül átutalásra;
d) a kötelező magánnyugdíjpénztárakból a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe átlépő tagok által magukkal
hozott nyugdíjcélú felhalmozás összege (a pénztárak eszköz portfoliójának megfelelő összetételben)
a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alapba kerüljön befizetésre. A Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap
így létrejött vagyonát képező eszközök értékesítéséből származó bevételt a Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnek és
a központi költségvetésnek a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló törvényben meghatározott előirányzata
javára kell befizetni, vagy azt az államadósság csökkentésére kell fordítani;
e) a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe átlépő magánnyugdíjpénztári tag egyéni számlán nyilvántartott
felhalmozott nyugdíj célú megtakarítása az átlépést követően egyéni számlán kerüljön nyilvántartásra;
f) a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe átlépő magánnyugdíjpénztári tag halála esetén az átlépést követően
az e) pont szerinti egyéni számlán nyilvántartott nyugdíj célú megtakarítása – jogszabályban meghatározott
módon – a házastárs, élettárs nyugállományba vonulását követően a nyugdíj-járadékszámítás során beszámításra
kerüljön, biztosítva ezzel a járadék-szolgáltatásra vonatkozó jogutódlást;
g) a magánnyugdíjpénztár, tagjának a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe történő átlépése esetén, az újonnan
felállításra kerülő Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap részére a tag nominális befizetésének éves inflációval
növelt összegét fizesse be, az ezt meghaladó tagi követelést (pozitív reálhozam) a tag rendelkezése szerint
ga) bocsássa – személyi jövedelemadó alapját képező, de egyéb köztehertől mentes jövedelemként – az átlépő
magánnyugdíjpénztári tag rendelkezésére, vagy
gb) az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári számláján – adókedvezmény igénybevétele mellett – kerüljön
jóváírásra, vagy
gc) a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerben létrejövő egyéni számlájára kerüljön átvezetésre;
h) ha a g) pont szerinti tagi követelés nem éri el a nominális befizetés éves inflációval növelt összegét (negatív
reálhozam), akkor az átlépő magánnyugdíjpénztári tag társadalombiztosítási nyugdíjrendszerben létrehozott
egyéni számláján az éves inflációval megegyező mértékben növelt összeg kerüljön átvezetésre;
i) a magánnyugdíjpénztárba önkéntesen teljesített tagdíj-kiegészítés összege a tag rendelkezése szerint
ia) személyi jövedelemadó alapját képező, de egyéb köztehertől mentes jövedelemként a társadalombiztosítási
nyugdíjrendszerbe átlépő magánnyugdíjpénztári tagot illesse meg, vagy
ib) az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári számláján – adókedvezmény igénybevétele mellett – kerüljön
jóváírásra, vagy
ic) a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerben létrejövő egyéni számlájára kerüljön átvezetésre.
3. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse elő
a magánnyugdíjpénztári átalakítás kapcsán a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerre vonatkozó nyugellátási összeg
számítására, a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerben történő egyéni számlavezetés módjára és feltételeire,
valamint a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe átlépő magánnyugdíjpénztári tag halála esetén a házastárs,
élettárs javára történő járadék-szolgáltatás módjára és feltételeire vonatkozó szabályozást.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2011. május 31.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1300/2013. (V. 30.) Korm. határozata a Fegyverkereskedelmi Szerződés szövegének végleges megállapításáról és aláírásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Fegyverkereskedelmi Szerződés (a továbbiakban: Szerződés) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külügyminisztert, vagy az  általa kijelölt személyt a  Szerződés bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  Szerződés szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1673/2015. (IX. 22.) Korm. határozata a felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák ellenőrzésének nonprofittá tételéhez kapcsolódó kormányzati feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával vizsgálja meg az  árak
megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény olyan tartalmú módosításának lehetőségét, mely a  társasházak
által elvégeztetett felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák éves fővizsgálatát és ellenőrző vizsgálatát hatósági
árassá teszi;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. november 30.
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter és az  igazságügyi miniszter
bevonásával vizsgálja meg, hogy a felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák éves fővizsgálata és ellenőrző vizsgálata
az ENKSZ Első Nemzeti Közműszolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság keretei között célszerűen, továbbá
az  európai versenyjogi előírásokkal összhangban elláthatók-e, és szükség esetén kezdeményezze az  ENKSZ Első
Nemzeti Közműszolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság tevékenységi körének kiterjesztését.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: 2015. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1489/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján 15,0 millió forint 1. melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény
1. melléklet, XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 8. Nemzetközi
kulturális és oktatási kapcsolatok programjai alcím, 10. Kulturális és oktatási szakdiplomáciai feladatok jogcímcsoport,
2. Kulturális szakdiplomáciai feladatok jogcím javára a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
53/2011. (HK 8/2012.) MH LVIK intézkedése az MH Légi Vezetési és Irányítási Központ csapatkarjelzéseinek, csapatjelvényének, valamint csapatérméjének rendszeresítéséről.
A Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK.20.) HM
utasítás 4. §-ban kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a csapatkarjezések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasítás (a továbbiakban: Utasítás), valamint a Magyar
Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló
9/2005. (III. 30.) HM rendelet rendelkezéseire – az MH
Légi Vezetési és Irányítási Központ (a továbbiakban: MH
LVIK) csapatkarjelzéseinek, csapatjelvényének és csapatérméjének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya
a) az MH LVIK teljes személyi állományára, valamint
b) a korábban az MH LVIK valamely beosztásába kine
vezett, de jelenleg a Magyar Honvédség hadrendjébe tartozó katonai szervezetknél hivatásos és szerződéses szolgálatot teljesítő katonákra terjed ki.
2. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és jóváhagyott MH LVIK csapatkarjelzéseket, csapatjelvényt
és csapatérmét rendszeresítem.
3. A 2. pontban rendszeresített csapatkarjelzések, csapatjelvény, valamint csapatérme szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés mellékletei tartalmazzák.
4. A csapatkarjelzések viselését az 1. a) alpontban meghatározott személyi állománynak engedélyezem. A köznapi csapatkarjelzés viselését az 1. b) alpontban meghatározott személyi állománynak engedélyezem. Az 1. a) és
b) alpontok alapján az ellátandók tervezett köre 130 fő.
5. A csapatjelvény viselését az 1. a) alpontban meghatározott személyi állománynak engedélyezem. Az 1. a) és
b) alpontok alapján az ellátandók tervezett köre 130 fő. Ez
az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
6. A csapatérme adományozásának joga MH LVIK parancsnoki jogkörébe tartozik.
7. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint az MH Összhaderőnemi Parancsnokság gondoskodik a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről,
beszerzéséről, gyártásáról és az MH LVIK személyi állományának csapatkarjelzéssel való ellátásáról, az MH
LVIK parancsnok megkeresése alapján a központi költségvetés terhére.
8. Az intézkedést a Honvédelmi Közlönyben történt
közzétételt követően az MH LVIK állománya teljes terjedelemben ismerje meg.
9. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba, és
a hatálybalépést követő 5. év december 31-én nem veszíti
hatályát.
Szücs József mérnök ezredes s.k.,
parancsnok 1. számú melléklet
az 53/2011. (HK 8/2012.) MH LVIK intézkedéshez
A csapatkarjelzések, csapatjelvény és csapatérme szöveges leírása 1. Az MH Légi Vezetési és Irányítási Központ köznapi
csapatkarjelzése
1.1. A csapatkarjelzés szöveges leírása:
A karjelzés befogadó formája egy nyolc centiméter át
mérőjű szabályos kör. Alapszíne fehér, a 10 mm széles
külső szegély kék, amelyet egy 2 mm-es aranyszínű szegély övez.
A karjelzés tetején (É-rész) a kék sávban sötétkék betűkkel a LÉGTERÜNKET VÉDELMEZZÜK, alján (D-i
rész) VESZPRÉM felirat húzódik. A VESZPRÉM felirat
jobb és bal oldalán egy-egy NATO csillag látható, utalván
arra, hogy a központ hadműveleti készenléti szolgálata folyamatosan NATO alárendeltségben hajtja végre feladatait.
A karjelzés közepén, a fokhálós rajzolatú alapon aranyszínű, sötétkék kontúrú kard, mint a védelem jelképe, és
sas szárnyak találhatóak, amely a légi figyelő és jelző szolgálat két világháború között alkalmazott jelképe volt.
A kard hegye egy aranyszínű, sötétkék kontúrú koronába
fúródik. A korona megjelenítése utalás a helyőrségre, mivel Veszprémet történelmi múltja miatt a királynék városának nevezik. A korona közepén az alakulat nevének rövidítése (MH LVIK) olvasható sötétkék színben.
A karjelzés összképében visszautal az egykori MH Légierő Vezérkar / Parancsnokság karjelzésére. Mivel az MH
LVIK feladatkörében és diszlokációjában szorosan kötődik ezekhez a szervezetekhez, jelképeiben is meg kívánja
jeleníteni a kapcsolatot a jogelőddel. A karjelzés jelképrendszere már közismert a város civil lakossága körében
is, így a szervezet társadalmi elfogadtatását, megismertetését szolgálja ezek felelevenítése.
1.2. Színkódok: Színkódok R G B Kard markolat 208 146 43
lap
bal 208 146 43 jobb 207 145 42
Korona
külső 207 145 42 belső 51 51 111
Sas
szárny 207 145 42 kontúr 51 51 111
Kör külső 208 145 42 Háttér alap 255 255 255
Fokháló, betűk 55 54 88 NATO csillag 55 54 88
MH LVIK felirat 51 51 114 1.3. A csapatkarjelzéssel ellátandók száma: 130 fő
2. Az MH Légi Vezetési és Irányítási Központ gyakorló csapatkarjelzése
2.1. Leírása:
A karjelzés befogadó formája egy nyolc centiméter át
mérőjű szabályos kör. Alapszíne világoszöld, a 10 mm
széles külső szegély zöld, amelyet egy 2 mm-es világoszöld (alapszínnel megegyező) szegély övez.
A karjelzés tetején (É-rész) fekete betűkkel a LÉGTERÜNKET VÉDELMEZZÜK, alján (D-i rész) VESZPRÉM felirat húzódik. A VESZPRÉM felirat jobb és bal oldalán egy-egy NATO csillag látható.
A karjelzés közepén, a fokhálós rajzolatú alapon zöld,
fekete kontúrú kard, és ugyanolyan színben sas szárnyak
találhatóak. A kard hegye egy koronába fúródik. A korona
színe megegyezik a kardéval, kontúrja és a rajta olvasható
felirat (MH LVIK) fekete színű. A gyakorló karjelzés
szimbolikája megegyezik a köznapi csapatkarjelzésével.
2.2. Színkódok: Színkódok R G B Kard markolat 154 149 85
lap
bal 154 149 85 jobb 138 134 70
Sas
szárny 154 149 85 kontúr 0 0 0
Korona
külső 154 149 85 belső 0 0 0
Háttér alap 185 195 161 Színkódok R G B
Külső szegély 116 129 85 Fokháló, betűk 0 0 0
NATO csillag 0 0 0 2.3. A csapatkarjelzéssel ellátandók száma: 130 fő
3. Az MH Légi Vezetési és Irányítási Központ csapatjelvénye
3.1. Leírása:
A csapatjelvény befogadó formája egy 35 mm átmérőjű
szabályos kör. Alapanyaga fém, alapszíne fehér. A 10 mm
széles külső szegély kék, amelyet egy 2 mm-es aranyszínű
szegély övez.
A csapatjelvény tetején (É-rész) a kék sávban sötétkék
betűkkel a LÉGTERÜNKET VÉDELMEZZÜK, alján
(D-i rész) VESZPRÉM felirat húzódik. A VESZPRÉM
felirat jobb és bal oldalán egy-egy NATO csillag látható,
utalván arra, hogy a központ hadműveleti készenléti szolgálata folyamatosan NATO alárendeltségben hajtja végre
feladatait.
A csapatjelvény közepén, a fokhálós rajzolatú alapon
aranyszínű, sötétkék kontúrú kard, mint a védelem jelképe, és sas szárnyak találhatóak, amely a légi figyelő és jelző szolgálat két világháború között alkalmazott jelképe
volt. A kard hegye egy aranyszínű, sötétkék kontúrú koronába fúródik. A korona megjelenítése utalás a helyőrségre,
mivel Veszprémet történelmi múltja miatt a királynék városának nevezik. A korona közepén az alakulat nevének
rövidítése (MH LVIK) olvasható sötétkék színben.
A jelvény bőralátétre van szerelve. 3.2. Színkódok: Színkódok R G B
jobb 207 145 42 Korona
külső 207 145 42
belső 51 51 111 Sas
szárny 207 145 42
kontúr 51 51 111 Kör külső 208 145 42
Háttér alap 255 255 255 Fokháló, betűk 55 54 88
NATO csillag 55 54 88 MH LVIK felirat 51 51 114
3.3. A csapatjelvénnyel ellátandók száma: 280 fő 4. Az MH Légi Vezetési és Irányítási Központ köznapi
csapatérméje
A csapatérme alakja kerek, két oldalból áll. A csapatérme alapanyaga fém, domború nyomatos, ezüstszínű. Átmérője 6 cm.
A csapatérme „A” oldala tetején a LÉGTERÜNKET
VÉDELMEZZÜK, alján VESZPRÉM felirat húzódik.
A VESZPRÉM felirat jobb és bal oldalán egy-egy NATO
csillag látható.
A karjelzés közepén, a fokhálós rajzolatú alapon kard,
mint a védelem jelképe, és sas szárnyak találhatóak.
A kard hegye egy koronába fúródik. A korona közepén az
alakulat nevének rövidítése (MH LVIK) olvasható.
A csapatérme „B” oldalán balról felfelé körbeindulva a
MAGYAR HONVÉDSÉG LÉGI VEZETÉSI ÉS IRÁNYÍTÁSI KÖZPONT, lefelé a VESZPRÉM felirat olvasható.
2. számú melléklet
az 53/2011. (HK 8/2012.) MH LVIK intézkedéshez
A csapatkarjelzések, csapatjelvény és csapatérme képi ábrázolása eredeti méretben
1. Az MH Légi Vezetési és Irányítási Központ köznapi
csapatkarjelzése
2. Az MH Légi Vezetési és Irányítási Központ gyakorló csapatkarjelzése
3. Az MH Légi Vezetési és Irányítási Központ csapatjelvénye
4. Az MH Légi Vezetési és Irányítási Központ csapatérméje
SZERZŐDÉSEK MH 86. Szolnok Helikopter Bázis Szerződés
megnevezése (típusa)
Szerződés tárgya Szerződő felek neve, azonosítója Szerződés értéke
Szerződéskötés
időpontja A szerződés
hatálybalépésének dátuma A szerződés
lejártának dátuma
Szállítási
szerződés Eldobható felszerelés MH 86. SZHB,
azonosító: 15713801-2-51,
Csupor ’97 Kft.,
adószám: 11501718-2-16 7 125 000 Ft 2011. 11. 28. 2011. 11. 28. 2011. 12. 31.
Szállítási
szerződés Tisztítószer MH 86. SZHB,
azonosító: 15713801-2-51,
HYGEN 2004 Kft.,
adószám: 11912778-2-03 6 250 000 Ft 2011. 12. 14. 2011. 12. 14. 2011. 12. 31.
Szállítási
szerződés Konyhai kisgépek MH 86. SZHB,
azonosító: 15713801-2-51,
READ Kft.,
adószám: 11500315-2-16 9 999 998 Ft 2011. 12. 15. 2011. 12. 15. 2011. 12. 31.
MH Veszélyesanyag Ellátó Központ Szerződés
megnevezése (típusa) Szerződés tárgya Szerződő felek neve, azonosítója Szerződés értéke
Szerződéskötés
időpontja A szerződés
hatálybalépésének dátuma A szerződés
lejáratának dátuma
Vállalkozási
keretszerződés A(z) MH állományában lévő
üzemanyag töltőgépkocsik
szakfelépítményének tartályainak és
átfolyás-mérőinek hitelesítése 2012-ben MH Veszélyesanyag Ellátó Központ
(adószám: 157018886-2-51)
TANK SZER Kft.
(adószám: 12997596-2-14) Bruttó
10 158 730 Ft
2012. 04. 30. 2012. 04. 30. 2012. 12. 31.
Vállalkozási
keretszerződés A(z) MH állományában lévő
üzemanyag töltőgépkocsik
szakfelépítményének tisztítása és
felülvizsgálata 2012-ben MH Veszélyesanyag Ellátó Központ
(adószám: 157018886-2-51)
TANK SZER Kft.
(adószám: 12997596-2-14) Bruttó:
10 158 730 Ft
2012. 04. 30. 2012. 04. 30. 2012. 12. 31.
Vállalkozási
keretszerződés A(z) MH állományában lévő
üzemanyag töltőgépkocsik
szakfelépítményének javítása 2012-ben MH Veszélyesanyag Ellátó Központ
(adószám: 157018886-2-51)
SCHWARZMÜLLER Kft.
(adószám: 10303720-2-44)
L
M I
K Ö
Z L
Ö
N
Y 8.szám MH 54. Veszprém Radarezred Szerződés
megnevezése
(típusa)
Szerződés tárgya Szerződő felek neve, azonosítója Szerződés értéke
(nettó)
Szerződéskötés
időpontja A szerződés
hatálybalépésének dátuma A szerződés
lejártának dátuma
Szolgáltatási
szerződés Személyszállítás Balaton Volán Zrt.,
8200 Veszprém Pápai út 30.
Asz.: 11324203-2-19
Cgjsz.: 19-10-500060 7 503 000 2012. 03. 30. 2012. 03. 30. 2012. 06. 30.
Szolgáltatási
szerződés SEL villamos rendszer karbantartása Viv Zrt.
1077 Budapest, Bethlen Gábor u.
21–23.
Asz.:12199341-2-42
Cgjsz.: 01-10-043275 7 822 003 2012. 04. 23. 2012. 04. 23. 2012. 12. 31.
Szállítási
szerződés SEL és KORK karbantartó-, rezsi
és egyéb anyag beszerzése
Mészi-Ker Kft.
8200 Veszprém, Rózsa u. 65. Asz.: 13329792-2-19
Cgjsz.: 19-09507762
7 870 000 2012. 04. 12. 2012. 04. 12. 2012. 12. 31.
MH 5. Bocskai István Lövészdandár Szerződés
megnevezése (típusa)
Szerződés tárgya Szerződő felek neve, azonosítója
Szerződés értéke
(bruttó) Szerződéskötés
időpontja A szerződés
hatálybalépésének
dátuma A szerződés
lejártának dátuma Vállalkozási
szerződés Autóbuszok javítása, karbantartása
(Debrecen)
Hajdú Volán Zrt. 6 350 000 Ft 2012. 04. 05. 2012. 04. 05. 2012. 12. 31.
Szállítási
szerződés Közúti gépjárművekhez
alkatrész-beszerzés (Debrecen)
Pannon Armada Kft. 5 080 000 Ft 2012. 04. 03. 2012. 04. 03. 2012. 12. 31.
Vállalkozási
szerződés Ingatlanok karbantartása
(Hódmezővásárhely) Bauvill Plusz Kft. 10 072 253 Ft 2012. 01. 23. 2012. 01. 23. 2012. 05. 31.
8.szám
H O
N V
É D
E
L
M I
K Ö
Z L
Ö
N
Y 809 Magyar Honvédség 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámogató Ezred
A szerződés
megnevezése (típusa)
A szerződés tárgya (száma) A szolgáltató neve (azonosítója) A szerződés értéke
A szerződés
létrejöttének dátuma A szerződés
hatálybalépésének dátuma
A szerződés
lejártának dátuma Szolgáltatás Személygépjármű alkatrész beszerzése
Pannon Armada Kft. MH 43. Nagysándor József Híradó
és Vezetéstámogató Ezred
7 999 E Ft 2012. május 14. 2012. május 14. 2012. december 31.
Szolgáltatás
Járművek villamos berendezései, karosszériák, műszerek beszerzése Pannon Armada Kft.
MH 43. Nagysándor József Híradó
és Vezetéstámogató Ezred
7 999 E Ft 2012. május 14. 2012. május 14. 2012. december 31.
Szolgáltatás
Technikai kiszolgálások, karbantartásokhoz szükséges anyagok
beszerzése SZUNA Fehérvár Kft.
és Pannon Armada Kft.
MH 43. Nagysándor József Híradó
és Vezetéstámogató Ezred
7 999 E Ft 2012. május 14. 2012. május 14. 2012. december 31.
HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal A szerződés
megnevezése
(típusa)
A szerződés tárgya A szerződést kötő fél neve, azonosítója
A szerződés értéke
(bruttó) A szerződés
létrejöttének dátuma
A szerződés hatályba
lépésének dátuma A szerződés
lejártának dátuma
Vállalkozási
szerződés KEOP Ócsa mérnöki felügyelet
Rex Terra Kft.
(adósz.: 12505715-2-03)
20 942 300 Ft 2012. 05. 09. 2012. 05. 09. 2015. 06. 30.
Szállítási
szerződés Érprotézisek szállítása
Hoszplant Kft. (adósz.: 12400689-2-43)
10 121 900 Ft 2012. 04. 27. 2012. 04. 27. 2012. 05. 31.
Szállítási
szerződés Nagyteljesítményű tábori víztisztító
állomások kizárólagosságot érintő
vegyszereinek beszerzése GEzenon System Kft.
(adósz.: 10840649-2-11) 61 574 804 Ft 2012. 04. 20. 2012. 04. 20. 2014. 12. 31.
Szállítási
szerződés Irodai papír
I-COM Kft. (adósz.: 11991425-2-41)
55 118 101 Ft 2012. 05. 10. 2012.05.15 2012. 05. 16.
Szállítási
szerződés Avatási szablya
SETTLEMENT Bt. (adósz.: 21456066-2-15)
8 686 800 Ft 2012. 05. 03. 2012.05.03 2012. 07. 30.
Gazdálkodó szervezet esetén cégjegyzékszán, ennek hiányában egyéb azonosító.
 Határozatlan idejű szerződés esetén ennek jelzése.
L
M I
K Ö
Z L
Ö
N
Y 8.szám Magyar Honvédség Honvédkórház A szerződés
megnevezése
(típusa)
A szerződés tárgya Szerződést kötő fél neve, azonosítója
(cégjegyzékszám)
A szerződés értéke
(nettó E Ft) A szerződés létrejöttének
és hatálybalépésének
dátuma A szerződés
lejáratának dátuma Szolgáltatási
szerződés Csőpostarendszer folyamatos
üzemeltetésének biztosítása
Szolgáltatási
szerződés Robottargonca rendszer karbantartása
Zarges Gyártó és Kereskedelmi Kft.
01-09-672019
7916 2012. 01. 01. 2012. 12. 31.
Szolgáltatási
szerződés Elhunyt személyek szállítása
Nivis Assistance Zrt.
01-10-045876
7999 2012. 04. 17. 2012. 12. 31.
8.szám
H O
N V
É D
E
L
M I
K Ö
Z L
Ö
N
Y 811 SZERVEZETI HÍREK A Magyar Honvédség Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság
t á j é k o z t a t ó j a
számadásköteles okmányok érvénytelenítéséről Hivatásos Ssz. Név Rendfokozat Igazolványszám
1. Bagi Éva Andrea törzszászlós H 040302 2. Dr. Hódos László főhadnagy H 037215
3. Horváth Balázs őrmester H 039345 4. Horváth Gábor főtörzsőrmester H 038897
5. Nagy László törzszászlós H 036893 Szerződéses Ssz. Név Rendfokozat Igazolványszám
1. Bogdán Krisztina tizedes S 019561 2. Jakab Csaba szakaszvezető S 036061
3. Szporny Richárd szakaszvezető S 025243 Nyugállományú Ssz. Név Rendfokozat Igazolványszám
1. Adorján Árpád Lipót ezredes N 023847 2. Fazekas Mihály százados N 024456
3. Horváth Józsefné őrnagy N 026484 4. Tóth Tibor törzszászlós N 010686
Közalkalmazott Ssz. Név Rendfokozat Igazolványszám 1. Makádi Istvánné – K 017498
Önkéntes Védelmi Tartalékos Ssz. Név Rendfokozat Igazolásszám 1. Filyó Dániel szakaszvezető OVT 01022
Bérczi Béla Richárd mk. százados s.k.,
irodavezető Az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság
t á j é k o z t a t ó j a
bélyegzőérvénytelenítésről A GYŐRI KATONAI ÜGYÉSZSÉG feliratú címeres, nagyméretű, sorszám nélküli hivatalos körbélyegző elvesztés miatt érvénytelen.
Vanyur Tibor mk. ezredes s. k.,
parancsnok


text:
1724/2018. (XII. 18.) Korm. határozata Magyarország konzuli szolgálatának igénybe vétele esetén felmerülő ügyfél-várakozási idő csökkentése, illetve a schengeni vízumeljárás versenyképességet javító fejlesztése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja azon célkitűzést, hogy Magyarország konzuli feladatokat ellátó külképviseletein (a  továbbiakban:
külképviseletek) kezdeményezett hatósági és egyéb ügyek számának állandósult tartósan magas szintje mellett
is biztosítani kell a  magyar állampolgárok számára, hogy az  egyes – jogszabály alapján konzuli tisztviselőnél is
kezdeményezhető – közigazgatási ügyek megindítására legfeljebb három héten belül sor kerüljön;
2. támogatja továbbá azon célkitűzést is, hogy Magyarország versenyképességének növelése érdekében
a  külképviseletek által lefolytatott elsőfokú schengeni vízumeljárás időtartama a  V4 tagországok körében
– a jogszabályok és a fogadó országbeli viszonyok függvényében – a lehető leggyorsabb legyen;
3. az 1. és 2. pontban meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében egyetért:
a) a Külgazdasági és Külügyminisztérium konzuli létszámának összesen 13 fővel, a  munkájukat támogató
rész- vagy teljes munkaidőben konzuli ügyintézők, illetve konzuli titkársági feladatkörben foglalkoztatottak
létszámának összesen 41 fővel, a  konzuli feladatok ellátását segítő, külképviselet által foglalkoztatott
munkavállalók létszámának 8 fővel történő növelésével,
b) Magyarország konzuli szolgálatot ellátó külképviseletei rendelkezésére álló biztonságtechnikai és
informatikai infrastruktúra fejlesztésével,
c) Magyarország konzuli szolgálatot ellátó külképviseleteinek helyet biztosító ingatlanok ügyintézés gyorsítását
elősegítő fejlesztésével,
d) azzal, hogy 2019. folyamán történő teljes körű előkészítés alapján a  külképviseletekről és a  tartós
külszolgálatról szóló 2016.  évi LXXIII.  törvény 3.  § (2)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően legkésőbb
2020. év végéig nem önálló külképviselet nyíljon:
da) Genfben (Svájci Államszövetség),
db) Lyonban (Francia Köztársaság),
dc) Luxembourgban (Luxemburgi Nagyhercegség),
dd) Nürnbergben (Németországi Szövetségi Köztársaság),
de) Harareban (Zimbabwei Köztársaság),
df ) Xiamenben (Kínai Népköztársaság),
dg) Szczecinben (Lengyel Köztársaság);
4. felhatalmazza a külgazdasági és külügyminisztert a 3. pont d) alpontjában felsorolt külképviseletek megnyitásához
szükséges diplomáciai lépések megtételére és az  érintett országok külügyminisztériumainak tájékoztatására,
továbbá megbízza a nem önálló külképviseletek megnyitásával összefüggő feladatok végrehajtásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2020. december 31.
5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1. és 2.  pontban meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében
gondoskodjon a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény 1.  melléklet
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek Igazgatása cím javára az  alábbi források
biztosításáról:
a) 1 546 729 936 forint beépülő jelleggel, valamint
b) 453 270 064 forint egyszeri jelleggel
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében 6. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1. és 2.  pontban meghatározott célkitűzések megvalósításához szükséges
informatikai infrastruktúra fejlesztése érdekében gondoskodjon a  XIV. Belügyminisztérium fejezet javára egyszeri
jelleggel 2 172 970 000 forint forrás biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. költségvetési év tervezése során
7. felhívja a pénzügyminisztert, valamint a külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon az 1. és 2. pontban
meghatározott célkitűzések megvalósításával kapcsolatos kiadásoknak a  2020.  évben a  XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet költségvetésében az alábbi források biztosításáról:
a) az 1. Külgazdasági és Külügyminisztérium Központi Igazgatása cím javára 706 835 386 forint beépülő
jelleggel;
b) a 2. Külképviseletek Igazgatása cím javára 1 433 763 087 forint beépülő jelleggel, valamint 1 410 597 710
forint egyszeri jelleggel;
Felelős: pénzügyminiszter külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a 2020. költségvetési év tervezése során
8. felhívja a belügyminisztert és a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a külgazdasági és külpolitikai szempontokat
figyelembe véve vizsgálják felül a  schengeni vízumeljárás során alkalmazott nemzeti konzultációs listát, szükség
esetén kezdeményezzék annak módosítását;
Felelős: belügyminiszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: 2019. március 31.
 9. felhívja a  belügyminisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert az  1. és 2.  pontban meghatározott célkitűzések
megvalósításához kapcsolódó feladatok teljesítéséhez szükséges beszerzések lefolytatására azzal, hogy
a beszerzések mentesülnek a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről
szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési tilalom alól;
Felelős: belügyminiszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: folyamatos 10. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy készítsen jelentést a  Kormány részére a  jelen határozatban
foglaltak végrehajtásának állapotáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2021. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
166/2019. (V. 8.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Rothermel Erikát 2019. október 26-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. április 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
249/2012. (HK 11.) HVKF intézkedése a 2012–2013-as tanévben megkötésre kerülő honvéd tisztjelölti és honvéd altiszt-jelölti ösztöndíjszerződés-mintákról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
p) pontja alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról
szóló 2001. évi XCV. törvény 229/A.–29/V. §-ára-a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökségre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Ludovika Zászlóaljra, az MH Altiszti Akadémiára, a honvéd tisztjelöltre és honvéd altiszt-jelöltekre
terjed ki.
2. Az intézkedés 1. mellékleteként kiadom a katonai
alapképzésre felvételt nyert honvéd tisztjelölttel kötendő
ösztöndíjszerződés mintáját.
3. Az intézkedés 2. mellékleteként kiadom a katonai
szakképzésre felvételt nyert honvéd altiszt-jelölttel kötendő
ösztöndíjszerződés mintáját.
4. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
5. Az intézkedéssel kiadott ösztöndíjszerződéseket a
2012/2013-as tanévtől kezdődően kell alkalmazni.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
63/2009. (XII. 17.) IRM rendelete a közvetítői szakmai képzésről és továbbképzésről.
A közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. törvény 40. § d) pontjában, valamint a 10. § tekintetében a jogi segítségnyújtásról
szóló 2003. évi LXXX. törvény 75. § a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § A közvetítői névjegyzékbe (a továbbiakban: névjegyzék) történő felvételhez szakmai képzésként a 2–5. §-okban foglalt
követelményeknek megfelelő, közvetítői tárgyú, csoportos formában tartott képzés elvégzése (a továbbiakban:
képzés) fogadható el. 2. § (1) A képzés során egy csoportban legfeljebb 25 tag vehet részt.
(2) A képzésnek tematikájában egymásra épülő elméleti és gyakorlati részből kell állnia.
3. § (1) A képzés legalább 60 órás (óránként 45 perces időtartamú) elméleti részének a következő ismereti és készségelemeket
kell magában foglalnia: a) konfliktuselméleti alapismeretek és készségek,
b) tárgyalási alapismeretek és készségek, c) közvetítői technikai, módszertani ismeretek és készségek,
d) folyamatvezetési, dinamikai ismeretek és készségek, e) kérdezéstechnikai ismeretek és készségek,
f) különféle konfliktus-szintekhez illeszkedő közvetítői technikai ismeretek és készségek,
g) problémás szereplők kezelésével kapcsolatos közvetítői technikai ismeretek és készségek,
h) pszichológiai ismeretek és készségek, valamint i) a közvetítői tevékenységre vonatkozó jogszabályi ismeretek.
(2) Az elméleti képzési rész két, legalább 30 órás időtartamú modulra bontható.
(3) Egy modul a képzés részét képező ismereti és készségelemek közül azoknak az együttese, amelyek a többi ismereti és
készségelemhez képest önállóan kezelhetők, és a modul elsajátítását követően a kérelmező képes az abban foglalt
ismereteket, készségeket egyénileg alkalmazni. 4. § (1) A képzés gyakorlati része során a gyakorlatszerzést – legalább egy befejezett, teljes közvetítői ügy vonatkozásában –
a következő módozatok valamelyikével kell biztosítani: a) szimulált esetgyakorlat,
b) mentorált esetgyakorlat, c) esetmegbeszélő csoportban való részvétel,
d) esettanulmány készítése, e) módszerspecifikus szupervízió. (2) A szimulált esetgyakorlat célja egy megtörtént közvetítői ügy rekonstruálása, ennek során a közvetítő és a felek
szerepének kiértékelése a képzés során szervezett csoport oktatójának és tagjainak részvételével.
(3) A mentorált esetgyakorlat során egy valós közvetítői eljárás tényleges lefolytatására kerül sor. A közvetítői eljárás
lefolytatása, valamint a közvetítő és a felek szerepének kiértékelése folyamatos oktatói irányítás mellett valósul meg.
(4) A módszerspecifikus szupervízió oktató irányításával megvalósuló gyakorlatszerzési módozat, mely egy megtörtént
közvetítői ügy elemzésére, az annak során történt hibák és legjobb módszerek feltárására szolgál, csoportos vagy
konzultációs formában. A módszerspecifikus szupervízió során kizárólag az alkalmazott módszerek helyessége, és
nem a közvetítés tartalma, eredménye alapján történik meg a közvetítői ügy vizsgálata.
5. § (1) A képzés szakmai irányításában és megtartásában olyan oktatónak is közre kell működnie, aki a képzés megindításakor
legalább hároméves közvetítői oktatói gyakorlattal rendelkezik. (2) Közvetítői oktatói gyakorlatnak a 3. § (1) bekezdés szerinti ismeretek, készségek, valamint a 4. § (1) bekezdés szerinti
gyakorlatszerzési módozatok tárgyában oktatóként szerzett gyakorlat minősül. (3) Az oktatók számának a képzésben szervezett csoport tagjainak számához kell igazodnia úgy, hogy a csoportban
15 főig legalább egy, 15 fő felett legalább két, az (1) bekezdés szerinti gyakorlattal rendelkező oktató részvételét kell
biztosítani. 6. § (1) A képzés teljesítését a kérelmezőnek a képzést szervező intézmény által a képzés elvégzéséről kiállított igazolással
(oklevéllel, bizonyítvánnyal) kell igazolnia. (2) A kérelmezőnek az (1) bekezdés szerinti igazoláshoz csatolnia kell a képző intézmény nyilatkozatát
a) annak a csoportnak a létszámáról, amelyben a kérelmező a képzés során részt vett,
b) az a) pont szerinti csoportban közreműködő oktatók számáról,
c) a közreműködő oktatók 5. § (1) bekezdés szerinti gyakorlatának tartalmáról, továbbá időtartamáról,
d) a képzés elméleti részének időtartamáról, valamint e) a képzésben oktatott 3. § (1) bekezdés szerinti ismeretekre és készségekre vonatkozó tematikáról és a gyakorlati
rész során alkalmazott gyakorlatszerzési módozatokról. (3) Külföldön elvégzett képzés esetében az (1) és (2) bekezdésben foglalt iratok magyar nyelvű fordítását is csatolni kell.
(4) A (2) bekezdésben foglalt adatok közül nem kell az intézmény nyilatkozatát csatolni azokról, amelyek a képzésről vagy
a képzési programról vezetett hatósági nyilvántartásban rendelkezésre állnak. Ilyenkor a kérelmezőnek a képzés,
képzési program azonosításához szükséges adatokat (a nyilvántartó hatóság megnevezése, a képzés, képzési program
megnevezése és nyilvántartási száma) kell megadnia, melyek alapján a szükséges adatok közlése iránt az igazságügyi
és rendészeti miniszter (a továbbiakban: miniszter) hivatalból keresi meg a nyilvántartást vezető hatóságot.
7. § (1) A továbbképzési kötelezettség továbbképzési kreditpontok megszerzésével teljesíthető.
(2) A közvetítői névjegyzékben szereplő természetes személynek (a továbbiakban: közvetítő) egy továbbképzési időszak
folyamán 50 továbbképzési kreditpontot kell elérnie a következő továbbképzési formák közül legalább kétféle
továbbképzési forma elvégzésével: a) a 3. §-ban meghatározottak szerinti valamely elméleti képzési modul,
b) a 4. §-ban meghatározottak szerinti gyakorlati képzés valamely gyakorlatszerzési módozata,
c) a képzést szervező intézmény oktatójával együtt közvetítői eljárás lefolytatása, vagy
d) közvetítői tárgyú szakmai konferencián való részvétel. (3) Közvetítői tárgyú szakmai konferenciaként olyan konferencia vehető figyelembe, amelyen legalább három előadás
tárgya a polgári jogi közvetítés. A továbbképzési kötelezettség teljesítéséhez legfeljebb három szakmai konferencia
vehető figyelembe. (4) Egy továbbképzési forma elvégzéséért 10 továbbképzési kreditpont jár.
8. § (1) A közvetítő a továbbképzési kötelezettség teljesítését
a) a 7. § (2) bekezdés a)–c) ) pontjai esetében a képzést szervező intézmény,
b) a 7. § (2) bekezdés d) pontja esetében a részvételről és a konferencia programjáról a konferencia szervezője
által kiállított okirattal igazolja. (2) Az igazolásokat a továbbképzési időszak utolsó napjáig, az 50 kreditpont elérését követően összegyűjtve kell
megküldeni a miniszter részére. 9. § (1) E rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet 1–6. §-ait a hatálybalépése után indult névjegyzékbe való felvételi eljárások során kell alkalmazni.
10. § (1) A jogi segítségnyújtás igénybevételének részletes szabályairól szóló 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelet (a továbbiakban:
Jst. vhr.) a) 39. § (1) bekezdésében a „lejártát” szövegrész helyébe a „lejártát is megállapítja” szöveg,
b) 46. § (1) bekezdésében a „45. § (2) bekezdése szerinti értesítés kézhezvételét követően” szövegrész helyébe
a „visszatérítési kötelezettség elmulasztása esetén” szöveg lép. (2) A Jst. vhr. 2. mellékletének helyébe e rendelet 1. melléklete lép.
(3) A Jst. vhr. 3. melléklete e rendelet 2. melléklete szerint módosul.
(4) Ez a §, valamint e rendelet 1. és 2. mellékletei a hatálybalépést követő napon hatályukat vesztik.
11. § E rendelet az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes
szempontjairól szóló 2008/52/EK irányelve (2008. május 21.) 4. cikk (2) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
Budapest, 2009. december 11. Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
4/2004. (III. 24.) KüM rendelete a ,,Magyar Köztársaság Nemzetközi Kapcsolataiért’’ elismerés alapításáról.
A Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 7. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Köztársaság külpolitikai érdekeinek érvényesítésében, a magyar diplomáciai és konzuli szolgálat
működésének fejlesztésében, az euro-atlanti integráció
elmélyítésében, illetve a Magyar Köztársaság és egyes külállamok kétoldalú kapcsolatai fejlesztésének valamely
területén kiemelkedő tevékenységet végzett személyek
elismerésére a külügyminiszter ,,A Magyar Köztársaság
Nemzetközi Kapcsolataiért’’ elnevezésű elismerést
(a továbbiakban: Elismerés) alapít.
(2) A kitüntetett elismerő oklevelet és emléktárgyat
kap.
(3) Az emléktárgy Lánchidat formázó, bronzból készült,
15 cm hosszúságú kisplasztika, amely 20 cm átmérőjű fehér
márvány alapzaton áll, az alapzaton — A Magyar Köztár
saság külügyminiszterétől — A Magyar Köztársaság Nemzetközi Kapcsolataiért — vésett felirattal.
2. § (1) Az Elismerést a külügyminiszter évente legfeljebb 3 fő
részére a (3) bekezdés szerinti Elismerési Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) javaslata alapján adományozza.
(2) Az Elismerés adományozását a Bizottság elnökénél
a kitüntetésre javasolt személy elismerését megalapozó
tevékenységének írásos ismertetésével bárki kezdeményezheti.
(3) A Bizottság elnöke a Külügyminisztérium közigazgatási államtitkára. A Bizottság tagjai a Külügyminisztérium helyettes államtitkárai, az integrációval és a külgazdasággal foglalkozó államtitkárság vezetője és helyettese,
valamint a humánpolitikai feladatokat ellátó főosztály
vezetője. A Bizottság elnöke további tagokat kérhet fel. A
Bizottság titkári teendőit a humánpolitikai feladatokkal
foglalkozó főosztály vezetője tagi minőségben látja el.
(4) A Bizottság javaslata tartalmazza a jelölt személyi
adatait és hozzájáruló nyilatkozatát személyes adatai kezeléséhez, továbbá az elismerést megalapozó tevékenység
ismertetését.
(5) A Bizottság javaslatát évente július 1-jéig terjeszti fel
a külügyminiszternek.
3. § Az Elismerés adományozásával kapcsolatos költségeket
a Külügyminisztérium költségvetésében kell biztosítani.
4. § Az Elismerés átadására évente augusztus 24-én, a Lánchíd 1842. évi alapkőletételi ünnepségének évfordulóján
kerül sor.
5. § A miniszter a díjazottak névsorát — az érintettek hozzájárulása esetén — a Magyar Közlönyben közzéteszi.
6. § Ez a rendelet a kihirdetést követő 5. napon lép hatályba.
Kovács László s. k.,
külügyminiszter


text:
109/2010. (X. 28.) OGY határozata a Közszolgálati Közalapítvány, a Magyar Rádió Zrt., a Magyar Televízió Zrt., a Duna Televízió Zrt. és a Magyar Távirati Iroda Zrt. vagyona meghatározott körének a Műsorszolgáltatás Támogató és Vagyonkezelő Alap részére történő átadásáról.
Az Országgyűlés a rádiózásról és a televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a továbbiakban: Rttv.) 149/C. §-ának és a nemzeti
hírügynökségről szóló 1996. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Nhtv.) 36/B. §-ának felhatalmazása alapján a Közszolgálati
Közalapítvány, a Magyar Rádió Zrt., a Magyar Televízió Zrt., a Duna Televízió Zrt. és a Magyar Távirati Iroda Zrt. tulajdonában álló
vagyon hatékonyabb kezelése és hasznosítása, továbbá a vagyonnal történő ésszerű gazdálkodás érdekében – a közszolgálati
műsor- és hírszolgáltatás függetlenségének biztosítása és védelme, illetve színvonalának emelésének szándékával – az alábbi
határozatot hozza:
1. A Közszolgálati Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) tulajdonában álló Magyar Rádió Zrt., Magyar Televízió
Zrt., Duna Televízió Zrt. és Magyar Távirati Iroda Zrt. (a továbbiakban: közszolgálati részvénytársaságok) vagyona
– a közszolgálati feladataik ellátásához szükséges vagyon, valamint a jogi személyiségükhöz közvetlenül kapcsolódó
vagyoni értékű jogosultságok kivételével – teljes egészében, térítésmentesen, az Rttv. 149/C. § (1) bekezdése, illetve
az Nhtv. 36/B. § (1) bekezdése alapján kerül a hivatkozott bekezdések szerinti tulajdonba, mely vagyon
A határozatot az Országgyűlés a 2010. október 25-i ülésnapján fogadta el.
  A határozatot az Országgyűlés a 2010. október 25-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2010. október 25-i ülésnapján fogadta el.
vonatkozásában a tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét a Műsorszolgáltatás Támogató és Vagyonkezelő
Alap (a továbbiakban: Alap) – az alábbiakban kifejtett elvek mentén – gyakorolja.
2. A közszolgálati részvénytársaságok tulajdonában marad mindazon vagyon, amely a közszolgálati részvénytársaságok
műsorszerkezetének, továbbá műsorainak, illetve műsorszámai tartalmának a – közszolgálati részvénytársaságok által
történő, törvényben szabályozott – meghatározásához, megtervezéséhez, a műsorok elkészíttetéséhez és a műsor
szolgáltatásához, valamint a nemzeti hírügynökségi feladatok ellátásához szükséges feltételrendszer fennállását
biztosítja. Ezen vagyon pontos körének meghatározására az Rttv. 149/C. § (1) bekezdésében, illetve az Nhtv. 36/B. §
(1) bekezdésében rögzített felhatalmazás szerint az adott közszolgálati részvénytársaság vezérigazgatójának
a javaslata alapján a Közalapítvány jogosult és köteles.
3. Az Országgyűlés elhatározza, hogy a Közalapítványnak a közszolgálati részvénytársaságokon kívüli egyéb vagyona
– a Közalapítvány feladatainak ellátásához szükséges vagyonrész kivételével – térítésmentesen, az Rttv. 149/C. §
(1) bekezdése, illetve az Nhtv. 36/B. § (1) bekezdése alapján kerül a hivatkozott bekezdések szerinti tulajdonba, mely
vagyon vonatkozásában a tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét az Alap – az alábbiakban kifejtett elvek
mentén – gyakorolja.
4. Az Országgyűlés elhatározza, hogy a közszolgálati részvénytársaságok és a jogelődeik fennállása során, az általuk
készített, sugárzott, illetve egyéb módon közreadott hang-, mozgókép-, valamint fényképfelvételek, továbbá a műsorés hírszolgáltatás kapcsán keletkezett egyéb dokumentumok (a továbbiakban: Archívum) és a közszolgálati
részvénytársaságok tulajdonában álló jelmez-, díszlet-, valamint kottatár – a jövendő generációk számára történő
megőrzésük céljából – térítésmentesen, az Rttv. 149/C. § (1) bekezdése, illetve az Nhtv. 36/B. § (1) bekezdése alapján
kerül a hivatkozott bekezdések szerinti tulajdonba, amely vagyon vonatkozásában a tulajdonosi jogok és
kötelezettségek összességét az Alap – az alábbiakban kifejtett elvek mentén – gyakorolja.
5. Az Országgyűlés felkéri a Médiatanácsot, mint az Alap kezelőjét, hogy intézkedjen az átadott Archívum és a védelem
alatt álló jelmez-, díszlet-, valamint kottatár elidegenítésének tilalmát biztosító szabályzat létrehozásáról.
6. Az Országgyűlés kötelezettséget vállal arra, hogy a jelen országgyűlési határozat hatálybalépését követő hat hónapon
belül törvényt hoz, melyben biztosítja az Archívum és a védelem alatt álló jelmez-, díszlet-, valamint kottatár
elidegenítésének tilalmát, annak érdekében, hogy ezen közkincsek a jövendő generációk számára is megőrzésre
kerüljenek.
7. Az Országgyűlés elhatározza, hogy a közszolgálati részvénytársaságok, valamint a Közalapítvány tulajdonában álló
ingatlanok térítésmentesen, az Rttv. 149/C. § (1) bekezdése, illetve az Nhtv. 36/B. § (1) bekezdése alapján kerülnek
a hivatkozott bekezdések szerinti tulajdonba, mely ingatlanok vonatkozásában a tulajdonosi jogok és kötelezettségek
összességét az Alap – az alábbiakban kifejtett elvek mentén – gyakorolja.
8. A Közalapítvány tulajdonában maradó vagyon pontos körének – az előző pontokban foglaltak figyelembevétele
mellett történő – meghatározása érdekében a Közalapítvány jogosult és köteles döntést hozni. A Közalapítvány anyagi
függetlenségének megőrzését az Rttv. 84. §-ában tett kötelezettségvállalás garantálja.
9. Az Országgyűlés kötelezi a Közalapítványt, hogy eljárjon a közszolgálati részvénytársaságok szerződéses
jogviszonyaiból származó azon kötelezettségeknek az Alap által történő átvállalása érdekében, amely kötelezettségek
átvállalása az átadott vagyonra tekintettel szükségessé válik.
10. Az Országgyűlés felkéri a Médiatanácsot, mint az Alap kezelőjét, hogy a közszolgálati részvénytársaságok
vezérigazgatóival együttműködve gondoskodjon arról, hogy a jelen országgyűlési határozat 9. pontja szerinti
kötelezettségeknek az Alap által történő átvállalása érdekében az Alap mindazon intézkedéseket megtegye, amelyek
az átadott vagyonra tekintettel szükségessé válnak.
11. Az Országgyűlés kötelezi a Közalapítványt, hogy működjön közre a jelen országgyűlési határozat végrehajtásában,
egyben kötelezi, hogy a végrehajtáshoz szükséges tulajdonosi döntéseket, beleértve a közszolgálati
részvénytársaságok alaptőkéjének a vagyonátadás miatt történő leszállítása tárgyában szükségessé váló
intézkedéseket tegye meg, továbbá működjön közre a jelen országgyűlési határozat alapján átadott vagyon
kezeléséhez, hasznosításához szükséges személyi feltételeknek az Alap szervezetrendszerén belül történő biztosítása
érdekében.
12. Az Országgyűlés felkéri a Médiatanácsot, mint az Alap kezelőjét, hogy gondoskodjon arról, hogy a jelen országgyűlési
határozat végrehajtása érdekében az Alap a Közalapítvánnyal és a közszolgálati részvénytársaságokkal
együttműködésben megtegye a szükséges intézkedéseket.
13. Az Országgyűlés az Rttv. 54. § (4) bekezdésére tekintettel felkéri a Médiatanácsot, mint az Alap kezelőjét, hogy
az átadott vagyon hasznosítása, a vagyonnal történő gazdálkodása kapcsán az alábbiakban meghatározott irányelvek
alapján határozza meg az átadott vagyon hasznosításának, a vagyonnal történő gazdálkodásnak a részletes szabályait,
ideértve, hogy az egyes vagyonelemeket, vagyontárgyakat, eszközöket – közszolgálati feladataik teljesítése céljából –
milyen feltételekkel vehetik igénybe a közszolgálati részvénytársaságok.
14. A vagyongazdálkodás részletes szabályainak meghatározása során a következő irányelveket kell figyelembe venni:
a) a vagyongazdálkodás elsődleges célja a vagyon hatékony működtetése, állagának védelme, értékének
megőrzése, illetve gyarapítása a közszolgálati műsorszolgáltatás és a nemzeti hírügynökségi szolgáltatás
ellátásának elősegítése érdekében;
b) a vagyongazdálkodási szabályok a vagyonnal kapcsolatos eljárásokra, jogügyletekre, jogviszonyokra, valamint
a közszolgálati részvénytársaságokra és az Alapra terjednek ki;
c) a vagyongazdálkodás során az Alap ingyenesen nyújt szolgáltatást a közszolgálati részvénytársaságoknak,
ideértve a közszolgálati részvénytársaságok folyamatos működőképességét biztosító szolgáltatásokat is;
d) a vagyongazdálkodás során a vagyon hasznosítására, értékesítésére irányuló eljárásokban, amennyiben a vagyon
hasznosítása, értékesítése a jelen országgyűlési határozat 14/b) pontjában meghatározott személyeken kívüli
személyek részére történik, a kiíró valamennyi résztvevő számára egyenlő esélyt köteles biztosítani az ajánlat
megtételéhez szükséges információhoz jutás és az alkalmazott versenyfeltételek tekintetében;
e) a vagyongazdálkodás során a vagyonnak a jelen országgyűlési határozat 14/d) pontja szerinti hasznosítására
irányuló szerződés nem köthető azzal, aki
ea) csőd- vagy felszámolási eljárás, végelszámolás, önkormányzati adósságrendezési eljárás alatt áll,
eb) tevékenységét felfüggesztette, vagy akinek tevékenységét felfüggesztették,
ec) az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. §-ának 20. pontja szerinti, hatvan napnál régebben
lejárt esedékességű köztartozással rendelkezik,
ed) a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény XV. fejezet VI. címében meghatározott közélet
tisztasága elleni vagy XVII. fejezetében meghatározott gazdasági bűncselekmény elkövetése miatt
büntetett előéletű, aki gazdálkodó szervezetben vagy gazdasági társaságban vezető tisztség betöltését
kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll, illetve akinek tevékenységét a jogi személlyel szemben
alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001. évi CIV. törvény 5. § (2) bekezdése alapján a bíróság
jogerős ítéletében korlátozta,
ee) állami vagyon hasznosítására irányuló korábbi – három évnél nem régebben lezárult – eljárásban hamis
adatot szolgáltatott és ezért az eljárásból kizárták;
f) a vagyon hasznosítására irányuló szerződést írásba kell foglalni.
15. A jelen országgyűlési határozatban meghatározott vagyon 2011. január 1. napjával kerül átadásra. A vagyon átadása
érdekében szükséges intézkedéseket a hatálybalépést követően haladéktalanul meg kell kezdeni.
16. Jelen országgyűlési határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke