text:
493/2017. (HK 7.) HVK SZCSF szakutasítása a honvédelmi egészségkárosodási ellátással kapcsolatos személyügyi szakfeladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény 68/A–J. §-aira, a honvédelmi egészségkárosodási ellátással kapcsolatos eljárásrendről szóló 24/2016.
(XII. 22.) HM rendeletre – a következő
szakutasítást adom ki: I. Fejezet
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A szakutasítás hatálya
1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: Honvédség) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: állományilletékes szervezetek) terjed
ki. Felkérem a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorát,
valamint a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy a szakutasításban foglaltak tekintetében
a személyügyi szakállomány felé intézkedni szíveskedjen.
2. A szakutasításban alkalmazott fogalmak tekintetében
a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvényben
(a továbbiakban: Hjt.), és a honvédelmi egészségkárosodási ellátással kapcsolatos eljárásrendről szóló 24/2016.
(XII. 22.) HM rendeletben (a továbbiakban: EKÁR rendelet) meghatározott fogalommeghatározásokat kell érteni.
II. Fejezet
A TÖRVÉNYI FELTÉTELEK FENNÁLLÁSÁNAK VIZSGÁLATA AZ ELJÁRÁST MEGELŐZŐEN
ÉS ANNAK SORÁN
2. A vizsgálati kötelezettség 3. Az állományilletékes személyügyi szerv a felülvizsgáló bizottságnak a katonai szolgálatra vagy a szolgálati
beosztása ellátására való egészségi alkalmatlanságot
megállapító – meg nem fellebbezett vagy fellebbezés esetén másodfokon elbírált – döntése (a továbbiakban: a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése) kézhezvételekor haladéktalanul megvizsgálja, hogy
fennállnak-e a honvédelmi egészségkárosodási ellátásra
jogosultság megállapításához szükséges törvényi feltételek (a továbbiakban: vizsgálati kötelezettség).
4. Az eljárás megindításához a repülőorvosi bizottság
(a továbbiakban: ROB) által kiadott alkalmassági igazolás
önmagában nem elégséges. Ha a ROB az állomány tagja
által betöltött beosztásra való alkalmatlanságot állapítja
meg, az állományilletékes szervezet személyügyi szerve
5 munkanapon belül előkészíti az érintett a katonai szolgálatra való egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságról,
valamint a felülvizsgálati eljárásról szóló 10/2015.
(VII. 30.) HM rendeletre (a továbbiakban: Alkalmassági
rendelet) 57. § (1) bekezdése szerinti felülvizsgálatára vonatkozó állományilletékes parancsnoki kezdeményezést.
3. A szolgálati viszony jellegének vizsgálata 5. Az állományilletékes személyügyi szervnek meg kell
vizsgálnia a vizsgálati kötelezettsége keretében, hogy a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott
döntése a hivatásos és a szerződéses állomány tagjára
(a továbbiakban együtt: állomány tagja), önkéntes tartalékos katonára, honvéd tisztjelöltre vagy honvéd altisztjelöltre vonatkozik-e.
6. Amennyiben a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság
tárgyában hozott döntése önkéntes tartalékos katonára,
honvéd tisztjelöltre vagy honvéd altiszt-jelöltre vonatkozik, haladéktalanul elő kell készíteni az EKÁR rendelet
5. § (1) bekezdése szerinti, az önkéntes tartalékos katonának, a honvéd tisztjelöltnek vagy honvéd altiszt-jelöltnek
szóló írásbeli parancsnoki tájékoztatást. Az ehhez alkalmazandó mintaokmányt az 1. melléklet határozza meg.
7. Az 6. pont szerinti esetben az egészségkárosodási ellátás megállapításához hiányzó objektív feltételként a Hjt.
68/A. § (1) bekezdése szerinti, a szolgálati viszony jellegéhez kötött törvényi előírásnak való meg nem felelést kell
megjelölni, indokolásként pedig azt, hogy pontosan mit
tartalmaz a Hjt. 68/A. § (1) bekezdése, és figyelemmel
arra, hogy a Hjt. 1. § (1) bekezdése szerint az állomány tagjának kizárólag a hivatásos és a szerződéses állományú katonák minősülnek, így az egészségkárosodási ellátás megállapítását az érintett szolgálati viszonyának jellege
kizárja.
4. A felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése időpontjának vizsgálata
8. Az állományilletékes személyügyi szervnek a vizsgálati kötelezettsége keretében meg kell győződnie arról,
hogy a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában
hozott döntését 2016. december 31-ét követően hozta.
9. Amennyiben a 8. pont szerinti feltételnek a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése
nem felel meg, haladéktalanul elő kell készíteni az
EKÁR rendelet 5. § (1) bekezdése szerinti, az állomány
tagjának szóló írásbeli parancsnoki tájékoztatást. Az ehhez alkalmazandó mintaokmányt a 2. melléklet határozza
meg.
10. A 9. pont szerinti esetben az egészségkárosodási
ellátás megállapításához hiányzó objektív feltételként
a Hjt. 247/N. § szerinti törvényi előírásnak való meg
nem felelést kell megjelölni, indokolásként pedig azt,
hogy pontosan mit tartalmaz e rendelkezés és a konkrét
ügyben mikor történt meg az alkalmatlanság megállapítása, amely így az egészségkárosodási ellátás megállapítását
kizárja.
5. Saját jogú nyugellátásra és szolgálati járandóságra való jogosultság vizsgálata
11. Az állományilletékes személyügyi szervnek a vizsgálati kötelezettsége keretében meg kell vizsgálnia, hogy
a rendelkezésre álló adatok alapján az állomány érintett
tagja részére megállapított szolgálati járandóság szüneteltetésre került-e. Ha a rendelkezésre álló adatok alapján az
állomány tagja szolgálati járandóságra jogosultsága már
megállapításra került, haladéktalanul elő kell készíteni az
EKÁR rendelet 5. § (1) bekezdése szerinti, az állomány
tagjának szóló írásbeli parancsnoki tájékoztatást. Az ehhez alkalmazandó mintaokmányt a 3. melléklet határozza
meg.
12. A 11. pont szerinti esetben az egészségkárosodási
ellátás megállapításához hiányzó objektív feltételként
a Hjt. 68/A. § (1) bekezdés c) pontja szerinti törvényi feltételnek való meg nem felelést kell megjelölni, indokolásként pedig azt, hogy pontosan mit tartalmaz e rendelkezés
és a konkrét ügyben a szolgálati járandóságra való jogosultság zárja ki az egészségkárosodási ellátás megállapítását.
13. Nem kell vizsgálni az állományilletékes személyügyi szervnek a nők 40 éve után megállapítható nyugellátásra, a korábban meg nem állapított szolgálati járandóságra, valamint a korkedvezmény figyelembevételével
megállapított korhatár előtti ellátásra való jogosultságot.
6. A szolgálati kötelmekkel való összefüggés vizsgálatával kapcsolatos feladatok
14. A honvédelmi egészségkárosodási ellátásra jogosultság megállapításával kapcsolatos további személyügyi
feladatok attól függnek, hogy az állomány tagjának egészségi alkalmatlansága szolgálati kötelmekkel összefüggő
balesetre vagy betegségre vezethető-e vissza vagy sem.
Ennek megállapításához a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntését kell használni, mert
annak tartalmaznia kell az egészségi alkalmatlanságot
megalapozó betegség, baleset szolgálati kötelmekkel való
összefüggésére vonatkozó adatot, valamint az állomány
tagja egészségi állapotának rehabilitációs hatóság komplex minősítése szerinti mértékét.
15. Amennyiben a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése a jogszabályi előírás ellenére
nem tartalmazza ezeket az adatokat, e körülményt haladéktalanul jelenteni kell az állományilletékes parancsnoknak a szükséges egyeztetések lefolytatása érdekében.
16. Amennyiben az állomány tagjának egészségi alkalmatlansága szolgálati kötelmekkel összefüggő balesetre
vagy betegségre vezethető vissza, akkor nem kell vizsgálni azt, hogy az állomány tagja hány év tényleges szolgálati viszonyban töltött idővel rendelkezik, mert ebben
az esetben az egészségkárosodási ellátásra való jogosultság független a szolgálati időtől. Ebben az esetben az állomány tagja egészségi állapotának rehabilitációs hatóság
komplex minősítése szerinti mértékét csak abból a szempontból kell megvizsgálni, hogy az 50%-os vagy ennél
kisebb mértékű-e. Amennyiben igen, az állomány tagja
kérheti a továbbfoglalkoztatási kötelezettség alóli mentesítését, ezért haladéktalanul végre kell hajtani a III. Fejezet
szerinti feladatokat.
17. Ha az egészségi alkalmatlanság nem szolgálati kötelmekkel összefüggő balesetre vagy betegségre vezethető
vissza, meg kell vizsgálni, hogy az állomány tagja rendelkezik-e legalább tíz év tényleges szolgálati viszonyban
töltött idővel. Tényleges szolgálati időként a szolgálati viszony kezdetétől annak megszűnéséig tartó, megszakítások nélküli, egyszeresen (kedvezményes szorzók nélkül)
számított szolgálati időt kell figyelembe venni, ideértve a
rendvédelmi feladatokat ellátó szerveknél hivatásos szolgálati jogviszonyban töltött tényleges szolgálati időt is,
feltéve, hogy a Honvédségnél a szolgálati viszony áthelyezéssel létesült. Megszakításokkal egymást követően létesített szolgálati viszonyok esetén az ezekhez tartozó szolgálati idők nem adhatók össze. Ha az állomány tagja nem
rendelkezik a szükséges szolgálati idővel, akkor haladéktalanul elő kell készíteni az EKÁR rendelet 5. § (1) bekezdése szerinti, az állomány tagjának szóló írásbeli parancsnoki tájékoztatást. Az ehhez alkalmazandó mintaokmányt
a 4. melléklet határozza meg. Ebben az esetben az egész
ségkárosodási ellátás megállapításához hiányzó objektív
feltételként a Hjt. 68/A. § (1) bekezdés b) pontja és (3) bekezdése szerinti törvényi feltételnek való meg nem felelést
kell megjelölni, indokolásként pedig azt, hogy pontosan
mit tartalmaz e rendelkezés és a konkrét ügyben a szükséges szolgálati idővel való rendelkezés hiánya zárja ki az
egészségkárosodási ellátás megállapítását.
18. Ha az egészségi alkalmatlanság nem szolgálati kötelmekkel összefüggő balesetre vagy betegségre vezethető
vissza, meg kell vizsgálni azt is, hogy az állomány tagjának egészségi állapota a rehabilitációs hatóság komplex
minősítése alapján 80%-os mértékű vagy annál kevesebb.
Ha az állomány tagjának egészségi állapota a rehabilitációs hatóság komplex minősítése alapján meghaladja
a 80%-ot, haladéktalanul elő kell készíteni az EKÁR rendelet 5. § (1) bekezdése szerinti, az állomány tagjának
szóló írásbeli parancsnoki tájékoztatást. Az ehhez alkalmazandó mintaokmányt a 5. melléklet határozza meg.
Ebben az esetben az egészségkárosodási ellátás megállapításához hiányzó objektív feltételként a Hjt. 68/A. §
(1) bekezdés b) pontja és (3) bekezdése szerinti törvényi
feltételeknek való meg nem felelést kell megjelölni, indokolásként pedig azt, hogy pontosan mit tartalmaz e rendelkezés és a konkrét ügyben az állomány tagja egészségi
állapotának a rehabilitációs hatóság komplex minősítése
szerinti mértéke zárja ki az egészségkárosodási ellátás
megállapítását.
19. Ha az egészségi alkalmatlanság nem szolgálati kötelmekkel összefüggő balesetre vagy betegségre vezethető
vissza és az állomány tagjának egészségi állapota a rehabilitációs hatóság komplex minősítése alapján 80%-os
mértékű vagy annál kevesebb, a további eljárás annak
függvényében alakul, hogy az 50%-os vagy ennél kisebb
mértékű-e. Amennyiben igen, az állomány tagja kérheti
a továbbfoglalkoztatási kötelezettség alóli mentesítését,
ezért haladéktalanul végre kell hajtani a III. Fejezet szerinti feladatokat.
7. Közrehatás vizsgálata 20. Az állományilletékes személyügyi szervnek a vizsgálati kötelezettsége keretében meg kell vizsgálnia, hogy
a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott
döntését tartalmaz-e az állomány tagjának a közrehatásra
vagy annak hiányára vonatkozó adatot.
21. Ha a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése megállapította, hogy az állomány tagja
egészségi alkalmatlansága bekövetkezésében vagy kialakulásában szándékosan vagy súlyosan gondatlanul közrehatott, haladéktalanul elő kell készíteni az EKÁR rendelet
5. § (1) bekezdése szerinti, az állomány tagjának szóló
írásbeli parancsnoki tájékoztatást. Az ehhez alkalmazandó
mintaokmányt az 6. melléklet határozza meg. Ebben az
esetben az egészségkárosodási ellátás megállapításához
hiányzó objektív feltételként a Hjt. 68/A. § (1) bekezdés
d) pontja és (4) bekezdése szerinti törvényi kizáró okok
fennállását kell megjelölni, indokolásként pedig azt, hogy
pontosan mit tartalmaznak e rendelkezések és a konkrét
ügyben milyen körülmény(ek) zárja(k) ki az egészségkárosodási ellátás megállapítását.
22. Amennyiben a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése a jogszabályi előírás ellenére
nem tartalmazza a közrehatásra vagy hiányára vonatkozó
adatot, meg kell vizsgálni, hogy alkalmazható-e az EKÁR
rendelet 22. § (1) bekezdése. Amennyiben igen, mert az alkalmatlanságot megállapító döntést 2017. január 1-jén folyamatban lévő ügyben hozták, haladéktalanul meg kell
vizsgálni az állomány tagjának közrehatásával kapcsolatban rendelkezésre álló adatokat. A vizsgálatot – szakértő
igénybevétele esetén is – a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntésének parancsnok általi
kézhezvételét követő 5 munkanapon be kell fejezni.
A vizsgálat alapján elő kell készíteni az állományilletékes
parancsnok az EKÁR rendelet 22. § (2) bekezdése szerinti
írásbeli véleményét. Amennyiben a vizsgálat során a rendelkezésre álló adatok alapján az állomány tagja közrehatása kétséget kizáróan nem állapítható meg, az írásbeli véleményben utalni kell arra, hogy az EKÁR rendelet 22. §
(3) bekezdése szerint úgy kell tekinteni, hogy az állomány
tagja nem hatott közre egészségi alkalmatlansága bekövetkezésében vagy kialakulásában.
23. Amennyiben a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése nem tartalmaz a közrehatásra
vonatkozó adatot, és nem alkalmazható az EKÁR rendelet
22. § (1) bekezdése, mert az alkalmatlanságot megállapító
döntést 2017. január 1-jét követően indított ügyben hozták, akkor az Alkalmassági rendelet 60. § (6c) bekezdése
szerinti vélelem alapján a honvédelmi egészségkárosodási
ellátásra megállapítására irányuló eljárást folytatni kell.
8. Nyugdíj előtti rendelkezési állományba tartozás vizsgálata 24. Ha az állomány tagja az egészségi alkalmatlansága
megállapításának időpontjában nyugdíj előtti rendelkezési
állományba tartozik, haladéktalanul elő kell készíteni az
EKÁR rendelet 5. § (1) bekezdése szerinti, az állomány
tagjának szóló írásbeli parancsnoki tájékoztatást. Az ehhez alkalmazandó mintaokmányt a 7. melléklet határozza
meg.
25. A 24. pont szerinti esetben az egészségkárosodási
ellátás megállapításához hiányzó objektív feltételként
a Hjt. 68/A. § (1) bekezdés d) pontja és (5) bekezdése szerinti törvényi kizáró okot kell megjelölni, indokolásként
pedig azt, hogy pontosan mit tartalmaznak e rendelkezések
és a konkrét ügyben az állomány tagja mikortól és milyen
munkáltatói döntéssel került nyugdíj előtti rendelkezési állományba áthelyezésre.
9. Felmentés iránti kérelem 26. Ha az állomány tagja a Hjt. 68/A. § (6) bekezdés szerinti kérelmet nyújt be, az állományilletékes személyügyi
szerv a kérelem másolatát megküldi a központi személyügyi szerv és a központi pénzügyi szervezet részére, majd
az egészségkárosodási ellátás megállapítására irányuló eljárás lefolytatásának mellőzésével, a szolgálati viszony
felmentéssel való megszüntetésére vonatkozó eljárást
hajtja végre azzal, hogy a szolgálati viszony megszüntetésére vonatkozó személyi javaslati lapon rögzíti, hogy a felmentésre az állomány tagjának kérelmére kerül sor.
A kérelmet a személyügyi anyaggyűjtőben kell elhelyezni.
A kérelem mintáját a 8. számú melléklet tartalmazza.
III. Fejezet MINISZTERI MENTESÍTÉS A
TOVÁBBFOGLALKOZTATÁSI KÖTELEZETTSÉG ALÓL
10. A mentesítés iránti kérelem benyújtására vonatkozó írásbeli parancsnoki tájékoztatás
27. Amennyiben a II. Fejezetben foglaltak szerint lefolytatott vizsgálat alapján fennállnak a honvédelmi
egészségkárosodási ellátáshoz szükséges törvényi feltételek, és az állomány tagjának egészségi állapota a rehabilitációs hatóság komplex minősítése alapján 50%-os mértékű vagy annál kevesebb, függetlenül attól, hogy az állomány tagjának az egészségi alkalmatlanság az szolgálati
kötelmekkel összefüggő balesetre vagy betegségre vezethető-e vissza vagy sem, elő kell készíteni az EKÁR rendelet 2. § (1) bekezdése szerinti, az állomány tagjának szóló
írásbeli parancsnoki tájékoztatást. Az ehhez alkalmazandó
mintaokmányt a 9. melléklet határozza meg.
28. Annak megállapítására, hogy meghatározható-e
olyan feladatkör, amelyet az állomány tagja nem katonai
munkakörben egészségi állapota alapján elláthat, valamint
egészségi állapota alapján elvárható-e tőle a mindennapos
rendelkezésre állási és munkavégzési kötelezettség az
írásbeli tájékoztatásban a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntését kell figyelembe venni.
Amennyiben a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése a jogszabályi előírás ellenére nem
tartalmazza ezt az adatot, e körülményt haladéktalanul jelenteni kell az állományilletékes parancsnoknak a szükséges egyeztetések lefolytatása érdekében.
11. A mentesítés iránti kérelem 29. Ha az állomány tagja a 27. pont szerinti tájékoztatás
kézhezvételét követő 5 munkanapon belül nem nyújt be
a mentesítés iránt kérelmet, haladéktalanul meg kell kezdeni IV. Fejezet szerinti feladatok végrehajtását.
30. Ha az állomány tagja határidőn belül a Hjt. 68/C. §
(1) bekezdése szerinti mentesítés iránt kérelmet (a továbbiakban: mentesítési iránti kérelem) nyújt be, a kérelmet és
a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott
döntéssel együtt fel kell terjeszteni a központi személyügyi szerv részére.
31. A kérelem benyújtása esetén az EKÁR rendelet 3. §
(3) bekezdése, illetve a 4. § (1) és (2) bekezdése szerinti,
a továbbfoglalkoztatással kapcsolatos nyilatkozatokat kizárólag akkor kell beszerezni, ha a mentesítés megadása az
eset összes körülménye alapján kétséges. Ilyen körülmény
elsődlegesen az állomány tagja egészségi állapotának a rehabilitációs hatóság komplex minősítése szerinti mértéke,
illetve az, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján meghatározható-e olyan feladatkör, amelyet az állomány tagja
nem katonai munkakörben egészségi állapota alapján elláthat, valamint egészségi állapota alapján elvárható-e tőle
a mindennapos rendelkezésre állási és munkavégzési kötelezettség.
32. Ha az állomány mentesítés iránti kérelmet benyújtó
tagjának egészségi állapota a rehabilitációs hatóság komplex minősítése alapján meghaladja az 50%-os mértéket, az
állományilletékes parancsnok haladéktalanul írásban tájékoztatja az állomány tagját, hogy a kérelme objektív törvényi feltétel hiányában nem terjeszthető fel a miniszter
részére. Ebben az esetben a mentesítés megállapításának
objektív törvényi akadályaként a Hjt. 68/C. § (1) bekezdését kell megjelölni, indokolásként pedig azt, hogy pontosan mit tartalmaznak e rendelkezések és a konkrét ügyben
milyen körülmény(ek) zárja(k) ki a mentesítés megállapítását. Ezzel egyidejűleg meg kell kezdeni a IV. fejezet
szerinti feladatok végrehajtását.
12. A mentesítés iránti kérelem elbírálása 33. A Honvéd Vezérkar főnökének és a miniszternek
a hatáskörébe tartozó döntéseket a központi személyügyi
szerv készíti elő.
34. Ha a miniszter mentesíti az állomány tagját a továbbfoglalkoztatási kötelezettség alól, a központi személyügyi szerv kézhezvételét követően haladéktalanul
megküldi a mentesítést az állományilletékes személyügyi
szerv útján az állomány mentesítés iránti kérelmet benyújtó tagja részére. Az állományilletékes személyügyi
szerv a mentesítés kézhezvételét követően haladéktalanul
intézkedik az állomány tagja szolgálati viszonyának megszűnésével kapcsolatos teendőkről, és a honvédelmi
egészségkárosodási járadék megállapításához szükséges,
az EKÁR rendelet 9. § (2) bekezdése szerinti iratokat soron kívül előkészíti, majd megküldi – a központi személyügyi szerv egyidejű tájékoztatása mellett – a központi
pénzügyi szervezet részére.
35. Ha a honvédelmi egészségkárosodási járadék megállapítása esetén felmentés helyett a törvény erejénél fogva
szűnik meg az állomány tagjának szolgálati viszonya, akkor az állományilletékes személyügyi szerv állapítja meg
az állomány tagját szolgálati viszony megszűnésével
összefüggésben megillető járandóságokat, és készíti el
a járandósági parancsot. A parancsnak a járandóságok
megállapításán túl tartalmaznia kell, hogy a szolgálati viszony a Hjt. 68. § (1) bekezdés n) pontja alapján, a Hjtvhr.
58. § (3) bekezdése szerint, egészségkárosodási járadék
megállapítása miatt szűnik meg. A személyügyi szerv a továbbiakban a Hjt. 70. § (2) bekezdése szerint jár el azzal,
hogy az utolsó munkában töltött napnak a szolgálati viszony megszűnését megelőző utolsó nap minősül.
36. Ha a miniszter a mentesítés iránti kérelmet elutasítja,
a miniszteri döntést a kézhezvételét követően a központi
személyügyi szerv haladéktalanul megküldi az állományilletékes parancsnok útján az állomány mentesítési iránti
kérelmet benyújtó tagja részére. Az állományilletékes személyügyi szerv a miniszteri döntés kézhezvételét követően haladéktalanul megkezdi IV. Fejezet szerinti feladatok
végrehajtását.
IV. Fejezet
ÁLLÁSFELAJÁNLÁS TOVÁBBFOGLALKOZTATÁS ÉRDEKÉBEN 13. Felajánlható szolgálati beosztás, munkakör
keresése 37. A törvényi feltételek fennállása esetén meg kell
vizsgálni, hogy az állomány tagja részére az egészségi állapotának megfelelő szolgálati beosztás vagy nem katonai
munkakör felajánlható-e. Ennek első lépéseként, a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése alapján meg kell állapítani, hogy az állomány tagja
a szolgálati beosztására, vagy katonai szolgálatra alkalmatlan-e. Szolgálati beosztásra való alkalmatlanság esetén
a 38–41. és 46., katonai szolgálatra való alkalmatlanság
esetén a 42–46. pont szerinti feladatokat kell végrehajtani.
38. Ha az állomány tagja szolgálati beosztás ellátására
alkalmatlan, meg kell vizsgálni, hogy a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése milyen
kizáró korlátozásokat tartalmaz a betölthető beosztásokra
vonatkozóan.
39. Ha az állományilletékes szervezetnél van olyan
szolgálati beosztás, amely a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése alapján az állomány
tagja által ellátható, és az abba való áthelyezésnek jogszabályi akadálya nincs, az érintett részére a beosztás felajánlható. A beosztás megtervezése során a képesítési és egyéb
munkaköri követelmények figyelembevétele mellett szükség szerint alkalmazni kell a beosztás ellátásához szükséges feltételek, különösen az idegennyelv-ismereti követelmény alóli mentesítést, illetve be kell szerezni a szakmai
felelős szervezet hozzájárulását.
40. Ha az állományilletékes szervezetnél nincs olyan
szolgálati beosztás, mely az állomány tagja részére felajánlható, az egészségkárosodási eljárás megindulásától,
vagy a továbbfoglalkoztatás alóli mentesítést elutasító határozat ügyviteli érkeztetésétől számított 3 munkanapon
belül, minden esetben személyi javaslati lapot kell felterjeszteni a központi személyügyi szerv részére a szolgálati
beosztás keresésére vonatkozóan. A személyi javaslati lapon fel kell tüntetni az egészségkárosodási eljárás megindulásának dátumát, az eddig megtett intézkedéseket és
azok időpontját, a felfüggesztések okát és időtartamát, valamint minden olyan információt, mely a beosztás tervezése során releváns lehet. A javaslati laphoz csatolni kell
a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott
döntésének másolatát.
41. A személyi javaslati lapon az állományilletékes személyügyi szervnek rögzíteni kell azt, ha az állományilletékes parancsnok új szolgálati beosztás, vagy nem katonai
munkakör létrehozásával, vagy meglévő nem katonai
munkakör felajánlásával biztosítani tudja-e az állomány
tagjának továbbfoglalkoztatását.
42. Ha az állomány tagja katonai szolgálatra alkalmatlan, végre kell hajtani az EKÁR rendelet 4. § (1)–(2) bekezdés szerinti nyilatkoztatást. A nyilatkoztatásra használt
dokumentum mintáját a 10. melléklet tartalmazza. A nyilatkozattételre történő felhívás átadását követően meg kell
vizsgálni, hogy a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság
tárgyában hozott döntése milyen kizáró korlátozásokat
tartalmaz a betölthető munkakörökre vonatkozóan.
43. Az EKÁR rendelet 4. § (1)–(2) bekezdése szerinti
nyilatkozattételre felhívással egyidejűleg az állomány tagjának át kell adni a honvédelmi egészségkárosodási ellátás
megállapítására irányuló eljárásnak az EKÁR rendelet 5. §
(3) bekezdése szerinti okból történő felfüggesztéséről
szóló írásbeli állományilletékes parancsnoki tájékoztatást.
Az eljárás felfüggesztéséről szóló írásbeli parancsnoki tájékoztatásnak tartalmaznia kell különösen
a) a felfüggesztés tényét,
b) a felfüggesztés jogalapjaként az EKÁR rendelet 5. §
(3) bekezdésére történő hivatkozást, c) a felfüggesztés kezdő időpontjaként a nyilatkozattételre való felhívás közlésének pontos naptári napját,
d) a felfüggesztés befejező időpontjaként azt, hogy az
az EKÁR rendelet 4. § (1)–(2) bekezdése szerinti nyilatkozattétel napja, vagy – nyilatkozattétel hiányában – az
EKÁR rendelet 4. § (1) bekezdése szerinti öt munkanapos
határidő utolsó napja,
e) az EKÁR rendelet 20. § (4) bekezdésének megfelelően azt, hogy az eljárás felfüggesztéséről szóló döntés ellen
önálló jogorvoslatnak nincs helye, az az egészségkárosodási ellátást megállapító vagy elutasító határozat elleni
jogorvoslat keretében támadható meg.
44. Ha az állományilletékes szervezetnél van olyan nem
katonai munkakör, amely a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése alapján az állomány
tagja által ellátható, az érintett részére a munkakör felajánlható. Amennyiben nem állapítható meg biztonsággal,
hogy a felajánlani tervezett nem katonai munkakör ellátására az érintett egészségi állapota alapján alkalmas, a munkakör felajánlását megelőzően a személyügyi szerv
– szükség esetén a központi személyügyi szerv bevonásával – egyeztetést kezdeményezhet a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntésének kiadmányozójával. Az egyeztetés során törekedni kell arra, hogy
az információáramlás a lehető leggyorsabb legyen, figyelembe véve azt, hogy az egészségi állapotra vonatkozó
adatok a felülvizsgáló bizottságnál rendelkezésre állnak.
Az egyeztetés célja az, hogy a személyügyi szerv előzetesen információt kapjon arról, hogy az állomány tagja
a tervezett munkakör betöltésére várhatóan alkalmas-e.
45. Ha az állományilletékes szervezetnél nincs olyan
nem katonai munkakör, mely az állomány tagja részére
felajánlható, és az utazási időre vonatkozó szabálynak
megfelel, az EKÁR rendelet 4. § (1)–(2) bekezdés szerinti
nyilatkozat kézhezvételét, vagy az EKÁR rendelet 4. §
(1) bekezdés szerinti határidő lejártát követően haladéktalanul, minden esetben személyi javaslati lapot kell felterjeszteni a központi személyügyi szerv részére megfelelő
nem katonai munkakör keresése céljából. A személyi javaslati lapon fel kell tüntetni a 40–41. pontban foglalt
információkat. A javaslati laphoz csatolni kell a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntését és
az állomány tagjának utazási időre, illetve az előnyben
részesített helyőrségekre vonatkozó nyilatkozatát. Ha az
állomány tagja nem tett az utazási időre vonatkozóan nyilatkozatot, ennek tényét is rögzíteni kell a személyi javaslati lapon.
46. Mivel az állománytábla, munkaköri jegyzék módosítását a szolgálati érdek és a felajánlható, meglévő beosztások figyelembevételével a központi személyügyi szerv
kezdeményezi, az állományilletékes személyügyi szervnek e tekintetben feladata nincs. A 39. és 44. pont szerinti
eljárásban elsősorban olyan szolgálati beosztásokat,
illetve nem katonai munkaköröket kell felajánlani, melyben az állomány tagjának szakmai tapasztalata a leginkább
érvényesül.
14. Személyi beszélgetés 47. Az EKÁR rendelet 6. § (1) bekezdés szerinti személyi beszélgetést akkor kell lefolytatni, ha
a) az érintett részére a 39. vagy a 44. pont szerint az állományilletékes szervezetnél szolgálati beosztás, vagy munkakör kerül felajánlásra,
b) a központi személyügyi szerv a 40. vagy a 45. pont
szerinti felterjesztést követően az állományilletékes személyügyi szervet
ba) az állományilletékes honvédségi szervezet a munkaköri jegyzéke vagy az állománytáblája módosításának
kezdeményezése érdekében felhívja, vagy
bb) az állományilletékes honvédségi szervezetnél, vagy
más honvédségi szervezetnél meglévő szolgálati beosztás,
vagy nem katonai munkakör kijelölésekor erről értesíti.
A személyi beszélgetésen a továbbfoglalkoztatásra tervezett szolgálati beosztás vagy nem katonai munkakör
szerinti, valamint az állományilletékes személyügyi szerv
vezetője is részt vesz.
48. A 47. pont szerinti személyi beszélgetésről a beszélgetés során jegyzőkönyvet kell felvenni, melynek elkészítéséért az állományilletékes személyügyi szerv jelen lévő
képviselője felelős. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a
személyi beszélgetésen részt vevő személyek nevét, a beszélgetés helyszínét és időpontját, azt, hogy az állomány
tagja az egészségkárosodási ellátás szabályairól a személyi beszélgetésen tájékoztatást kapott. Rögzíteni kell továbbá, hogy ismertetésre kerültek a felajánlott szolgálati
beosztás vagy nem katonai munkakör el nem fogadásának
és a nyilatkozattétel elmulasztásának jogkövetkezményei,
valamint az egészségkárosodási ellátás megállapításával
összefüggésben a szolgálati viszony megszűnésének,
megszüntetésének vagy módosításának jogkövetkezményei. A tájékoztatás során tételesen ki kell fejteni azt, hogy
az állomány tagja a jogviszony megszűnésének, valamint
az egészségkárosodási ellátás megállapításának mely eseteiben milyen járandóságokra jogosult. A szolgálati beosztás vagy nem katonai munkakör felajánlását ezt követően
kell megtenni, azzal, hogy az állomány tagja figyelmét fel
kell hívni arra, hogy a beosztás vagy munkakör elfogadásáról a Hjt. 68/B. § értelmében 5 munkanapon belül köteles írásban nyilatkozni, amennyiben ezt nem teszi meg, azt
úgy kell tekinteni, mintha a felajánlott beosztást vagy nem
katonai munkakört elutasította volna.
49. Az állomány tagjának lehetőséget kell biztosítani
arra, hogy a felajánlott beosztás vagy nem katonai munkakör elfogadására vonatkozó döntését a személyi beszélgetést követően a Hjt. 68/B. § (6) bekezdés szerinti
határidőben meghozhassa. Ha a döntés már a személyi beszélgetésen megszületik, az állomány tagjának nyilatkozatát külön írásba kell foglalni és az állomány tagjával alá
kell íratni. Amennyiben a döntés meghozatalára nem kerül
sor a személyi beszélgetésen, úgy az állomány tagja részére át kell adni a 11. melléklet szerinti tájékoztatást.
15. Az állománytábla, munkaköri jegyzék módosítása 50. A 47. b) pont ba) alpont szerinti személyi beszélgetést követően a tervezett beosztás vagy nem katonai munkakör elfogadásáról vagy elutasításáról az állományilletékes személyügyi szerv soron kívül jelentést terjeszt fel
a központi személyügyi szerv részére. Az állománytábla
vagy munkaköri jegyzék módosításával kapcsolatos további teendőket a központi személyügyi szerv végzi.
16. Beosztásba vagy nem katonai munkakörbe helyezés 51. A személyi beszélgetés lefolytatását követően a felajánlott beosztásnak, vagy nem katonai munkakörnek
megfelelően a más szolgálati beosztásba történő áthelyezés, vagy a szolgálati viszony Hjt. 59. § (2) bekezdés
c) pontja szerinti áthelyezéssel történő megszüntetése általános szabályainak megfelelően kell eljárni azzal, hogy
amennyiben a szolgálati viszony módosítására, megszüntetésére nem az állományilletékes parancsnok jogosult, az
erre vonatkozó személyi javaslati lap felterjesztésétől
kezdve a honvédelmi egészségkárosodási ellátás megállapítására irányuló eljárást fel kell függeszteni. A felfüggesztésről szóló tájékoztatásnak tartalmaznia kell különösen
a) a felfüggesztés tényét,
b) a felfüggesztés jogalapjaként az EKÁR rendelet 5. §
(4) bekezdésére történő hivatkozást,
c) a felfüggesztés kezdő időpontjaként a szolgálati vi
szony megszüntetésére, vagy módosítására vonatkozó javaslat felterjesztésének pontos naptári napját,
d) a felfüggesztés befejező időpontjaként azt, hogy az
az EKÁR rendelet 5. § (4) bekezdése szerint döntés kiadmányozásának napja,
e) az EKÁR rendelet 20. § (4) bekezdésének megfelelően azt, hogy az eljárás felfüggesztéséről szóló döntés ellen
önálló jogorvoslatnak nincs helye, az az egészségkárosodási ellátást megállapító vagy elutasító határozat elleni
jogorvoslat keretében támadható meg.
52. A 51. pontban foglaltaktól eltérően, a szolgálati viszony a törvény erejénél fogva szűnik meg, ha az állomány
tagjának továbbfoglalkoztatására munkaviszony keretében kerül sor. A munkaviszonyban történő továbbfoglalkoztatás céljából az állomány tagjával munkaszerződést
kell kötni, melyben a munkaviszony kezdőnapjaként
a munkaszerződés megkötésétől számított 31. napot kell
megjelölni. A szolgálati viszony megszűnésének napja a
munkaszerződés megkötését követő 30. nap.
17. Felajánlott szolgálati beosztás, nem katonai munkakör elutasítására tett jognyilatkozat
visszavonása 53. Az állomány tagjának a felajánlott szolgálati beosztás, vagy nem katonai munkakör elfogadásáról, illetve elutasításáról tett nyilatkozata csak addig vonható vissza,
amíg az nem került az állományilletékes parancsnok részére
érkeztetésre. Sikeresen visszavont jognyilatkozat esetén
a felajánlott beosztást, vagy nem katonai munkakört elfogadottnak kell tekinteni.
VI. Fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 54. Ez a szakutasítás a közzétételt követő napon lép hatályba.
55. Az állományilletékes szervezet személyügyi vezetője
a szakutasítás hatálybalépését követően jelentést tesz
az állományilletékes parancsnoknak a szakutasítás megjelenéséről, az egészségkárosodási ellátás megállapításával,
folyósításával kapcsolatos, a honvédségi szervezetnél jelentkező feladatokról és határidőkről, valamint kéri az állományilletékes parancsnok feladatszabását a honvédségi
szervezet ügyviteli szerve felé az e tárgyban érkezett dokumentumok soron kívüli feldolgozására vonatkozóan.
56. Az állományilletékes szervezet személyügyi vezetője a szakutasítás hatálybalépését követő 30 napon belül állománygyűlés keretében tájékoztatja az állományilletékes
szervezet szolgálati viszonyban álló állományát az egészségkárosodási ellátás megállapításának feltételeiről és szabályairól.
Zsiga Tamás ezredes s. k.,
csoportfőnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
156/2012. (VII. 6.) KE határozata bírák felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 90. §-a
alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
lemondására tekintettel
dr. Szentandrássy Ildikót 2012. július 31-ei hatállyal,
dr. Gatter Lászlót 2012. augusztus 10-ei hatállyal,
a felső korhatár elérése miatt
dr. Szabadkai Terézia Máriát 2012. szeptember 10-ei hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Kandrik Máriát 2012. szeptember 30-ai hatállyal
bírói tisztségéből felmentem. Budapest, 2012. június 5. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
65/2019. (III. 27.) Korm. rendelete sportinfrastruktúra-fejlesztések megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 3.  § tekintetében a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198.  § (1)  bekezdés 9.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 4. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  2.  mellékletben meghatározott beruházásokkal (a  továbbiakban:
Beruházások) függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek
a) a Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek,
b) a  Beruházásokhoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közműcsatlakozási és -fejlesztési munkákra
vonatkoznak,
c) a  2.  mellékletben a  Beruházások megvalósításának helyszíneként megjelölt ingatlanokból telekalakítási
eljárásban hozott, véglegessé vált döntés alapján kialakított ingatlanokat érintik.
2. § A 2. mellékletben foglalt táblázat 2. és 3. sora szerinti beruházásokkal összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § A 2.  mellékletben foglalt táblázat 2. és 3. sora szerinti beruházásra irányuló közbeszerzési eljárásoknál az  építtető
– az  építési beruházások, valamint az  építési beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások
közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R.) 14.  §
(2) bekezdés b) pontja alapján – indokolási kötelezettség nélkül dönthet az R. 14. § (1) bekezdés b) pontja szerinti
eljárási forma alkalmazása mellett.
4. § A 2.  mellékletben foglalt táblázat 2. és 3. sora szerinti beruházás járulékos közbeszerzési szolgáltatója,
beruházás-lebonyolítója és építési műszaki ellenőre kizárólagos joggal a  BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési,
Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2013. (XII. 2.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Szepessy Zsolt, az Összefogás Párt (székhely: 2000 Szentendre, Ady E. u. 1. III/14.) elnöke (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Egyetért-e Ön azzal, hogy mindaddig minden végrehajtási eljárást fel kell függeszteni, amíg a deviza, és Forint
kölcsönökkel kapcsolatos közvetlen, és közvetett károkat a károkozók meg nem fizették, és erről az Országgyűlés
mihamarabb hozzon törvényt?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. október 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem
felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség
követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája, melyet a választópolgár és a jogalkotó
aspektusából is vizsgálni szükséges. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen
tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre
igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy a
népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha
igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az alábbi okok miatt nem
felel meg az egyértelműség követelményének.
Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés valójában számos, egymástól jól elkülöníthető kérdést foglal
magában, mivel egyaránt vonatkozik deviza- és forintkölcsönökkel kapcsolatos eljárásokra, valamint a közvetlen
és közvetett kár megtérítésére, így azok külön-külön is megválaszolhatók lennének, azonban egy kérdésben való
szerepeltetésük által azokról a választópolgárnak nincs lehetősége külön-külön dönteni, illetve megkülönböztetést
tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani. A Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven szereplő
kérdésre ezért nem lehet egyértelműen válaszolni.
A Bizottság álláspontja szerint nem egyértelmű a kezdeményezésben szereplő „mindaddig minden végrehajtási
eljárást fel kell függeszteni” tagmondat, mivel nem állapítható meg, hogy pontosan milyen végrehajtási eljárások
felfüggesztésére irányul a kérdés, bíróságok vagy más szervek határozataihoz, esetleg egyes okiratokon
alapuló követelésekhez kapcsolódó eljárások felfüggesztésére, nem egyértelmű, hogy vonatkozik-e esetleg
büntetőeljárásokkal kapcsolatos végrehajtási eljárásokra is.
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kérdésben szereplő „károkozó” kifejezés nem pontosan körülhatárolható
alanyi körre vonatkozik. A megfogalmazás alapján nem egyértelmű, hogy a végrehajtási eljárás felfüggesztése
csupán magánszemélyek vagy magánszemélyek és pénzügyi intézmények, esetleg pénzügyi intézmények egymás
közötti jogviszonyával kapcsolatos eljárásra is vonatkozik.
A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 339. § (1) bekezdése kimondja, hogy aki
jogellenesen másnak kárt okoz, köteles azt megtéríteni. A kezdeményezés ennek ellenére azt a téves látszatot kelti,
mintha jogellenes károkozás esetén a károkozóra nem vonatkozna törvényi kötelezettség a kár megtérítésére, így
a kérdés ezen ok miatt sem felel meg az egyértelműség követelményének.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezésben feltenni kívánt kérdés egyes
részei, kifejezései egymással logikai összefüggésben nincsenek, mivel a beadványozó a „deviza és Forint kölcsönök”
jogszerűségének felülvizsgálatára vonatkozó döntésig „minden végrehajtási eljárás” felfüggesztését kéri, ezáltal
a kérdés pontos tartalma nem egyértelmű és az elvárt szabályozásnak csak hozzávetőlegesen adja meg a tárgyát,
így nem felel meg a jogalkotói egyértelműség követelményének.
Az Nsztv. 8. §-a szerint az érvényes és eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésre a népszavazás
megtartásától - ha a népszavazás törvényalkotási kötelezettséget keletkeztet, a törvény megalkotásától - számított
három évig kötelező. Az Országgyűlés köteles a népszavazás döntésének haladéktalanul eleget tenni. A Bizottság
véleménye szerint a kezdeményezésben szereplő „és erről az Országgyűlés mihamarabb alkosson törvényt”
tagmondat értelemzavaró, azt a téves látszatot kelti, mintha önmagában, e tagmondat nélkül a népszavazás
döntése nem keletkeztetne jogalkotási kötelezettséget az Országgyűlés számára, ezáltal nem felel meg az Nsztv.
13. §-a által támasztott követelményeknek.
A Nemzeti Választási Bizottság tekintettel arra, hogy a kérdés megfogalmazása nem felel meg a jogszabályban
foglalt követelményeknek, ezért az Nsztv. 10. § c) pontja alapján az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén, az
Nsztv. 2. §-án, 8. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a Ptk. 339. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról
szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontján, Ptk. 339. § (1) bekezdésén, a
jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990.  évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. §
(1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. november 26. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
5/2011. (II. 3.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Őrszigety Lajos Kálmánt 2011. június 30-ai hatállyal,
dr. Mucsi Gézát 2011. augusztus 31-ei hatállyal,
dr. Schäfer Annamáriát 2011. november 30-ai hatállyal,
felső korhatár elérése miatt
dr. Harmat Ede Tibort 2011. augusztus 29-ei hatállyal,
dr. Deák Évát 2011. augusztus 31-ei hatállyal
bírói tisztségéből felmentem. Dr. Gebe Zoltánt és
dr. Hadházy Karolinát
2011. február 1. napjától határozatlan időtartamra,
dr. Endrédy Zoltánt,
dr. Kántor István Zoltánt és
dr. Vida-Lukácsi Katalint
2011. február 1. napjától 2014. január 31. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2011. január 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
106/2016. (V. 13.) Korm. rendelete a Homatech Recycling Zrt. Kaposváron megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról, valamint a Homatech Recycling Zrt. Százhalombattán megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 393/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Kaposvár megyei jogú város területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerint belterület 3657/112, 3657/115, 3657/116 és 3657/121 helyrajzi számok alatt nyilvántartott
ingatlanok, illetve ezekből telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított ingatlanok területén
működő hulladékhasznosító üzem építésére, a kapcsolódó építmények létesítésére és infrastrukturális fejlesztések
megvalósítására irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
7. § Hatályát veszti a Homatech Recycling Zrt. Százhalombattán megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási
hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 393/2015. (XII. 11.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2011. (III. 21.) PSZÁF rendelete a befektetési alapkezelő és a befektetési alap adatszolgáltatási kötelezettségéről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CVLIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) A befektetési alapkezelő és a befektetési alap a rendszeres felügyeleti ellenőrzés érdekében az e rendeletben foglaltak
szerint felügyeleti jelentést készít, amelyet megküld a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban:
Felügyelet) részére. (2) A rendszeres adatszolgáltatási kötelezettséget a számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások alapján, az 1. mellékletben meghatározott táblák jelentésével kell teljesíteni, a 2. mellékletben
szereplő kitöltési útmutató figyelembevételével. 2. § (1) A befektetési alapkezelő a rendszeres adatszolgáltatást a Felügyelet által meghatározott elektronikus formában,
minősített vagy fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátva, a Felügyelet Kihelyezett Adatküldő Program
rendszerén (a továbbiakban: adatfogadó rendszer) keresztül teljesíti. (2) A Felügyelet az (1) bekezdés szerinti kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az adatszolgáltatás megfelel
a 2. melléklet II. címében foglaltaknak. (3) A befektetési alapkezelő biztosítja, hogy a (4) bekezdésben meghatározott őrzési időtartam alatt mindenkor,
ellenőrizhető módon rendelkezésre álljon a rendszeres adatszolgáltatás, a rendszeres adatszolgáltatást alátámasztó
iratok és a számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információk.
(4) Az iratokat és a számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információkat a rendszeres
adatszolgáltatás esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell megőrizni.
3. § (1) A befektetési alapkezelő a következő rendszeres adatszolgáltatást teljesíti:
a) Napi jelentés (1. melléklet szerinti 50A, 50AA és 50B jelű tábla) a nyilvánosan létrehozott befektetési alapokról,
amelyet a nyilvános alap nettó eszközértékének kiszámítását követő második munkanap 18 óráig kell teljesíteni.
b) Heti jelentés (1. melléklet szerinti 50A, 50AA és 50B jelű tábla) a nettó eszközértéket hetente vagy annál ritkábban
megállapító befektetési alapokról, amelyet minden hét első munkanapján 18 óráig kell teljesíteni. A nettó
eszközértéket az adatszolgáltatást megelőző hét utolsó munkanapjára kell megállapítani.
c) Negyedéves jelentés (1. melléklet szerinti 50C, 50D, 50F, 50G, ALAPVDN, AKVDN, AKFVDN jelű tábla) a nyilvános és
zártkörű alapokról, a befektetési alapkezelő által a portfóliókezelési tevékenység keretében kezelt portfóliókról,
a befektetési alap egyes jellemzőiről, a nyilvántartásba vett panaszbejelentésekről és a felügyeleti díj változó
részéről, amelyet a tárgynegyedévet követő hónap 15. napjáig kell teljesíteni.
d) Éves jelentés (1. melléklet szerinti 50EE, 50EF, 50ER, AKAD, AKFAD, KTAAE1, KTAAE2, KTAAE3, KTAAE4, KTAFAE1,
KTAFAE2 jelű tábla) a befektetési alapkezelő mérlegéről, eredménykimutatásáról, a felügyeleti alapdíjról és
a törzsadatokról, amelyek közül da) az 1. melléklet szerinti AKAD, AKFAD jelű táblát és az 50EE, 50EF, 50ER táblát nem auditált adatokkal
a tárgyév január 31. napjáig, db) az 1. melléklet szerinti 50EE, 50EF, 50ER jelű táblát a könyvvizsgálói záradékkal ellátott éves beszámoló
alapján június 15. napjáig, dc) az 1. melléklet szerinti KTAAE1, KTAAE2, KTAAE3, KTAAE4, KTAFAE1, KTAFAE2 jelű táblát a június 30-i
állapotot tükröző adatokkal a második negyedévre vonatkozó negyedéves jelentéssel egyidejűleg
kell teljesíteni. e) A befektetési alapkezelő törzsadatainak változásról szóló jelentés (1. melléklet szerinti KTAAE1, KTAAE2, KTAAE3,
KTAAE4, KTAFAE1, KTAFAE2 jelű tábla), amelyet a változást követő 15. napig kell teljesíteni.
(2) Ha a befektetési alapkezelő önellenőrzési vagy belső ellenőrzési tevékenysége megállapítja, hogy a már teljesített
rendszeres adatszolgáltatás módosítása szükséges, akkor a módosítást visszamenőleg attól az időszaktól kezdve kell
végrehajtani, amelyben az adat módosításra szorul. A módosított rendszeres adatszolgáltatást a hiba feltárását követő
15. napig kell teljesíteni. 4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetést követő napon lép hatályba.
(2) A napi, illetve heti jelentéseket első alkalommal 2011. május 2-án kell megküldeni a Felügyelet részére.
(3) A 2011. első negyedévre vonatkozó jelentéseket e rendeletben előírtak szerint kell teljesíteni.
(4) Hatályát veszti a befektetési alapkezelő és a befektetési alap adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 47/2008.
(XII. 31.) PM rendelet (a továbbiakban: R.). (5) A 2010. évre vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettséget az R. alapján kell teljesíteni.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
52/2013. (XII. 2.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság K. L. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság a
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendre és tárgyalja meg Magyarország Alaptörvényének módosítását
annak érdekében, hogy a miniszterelnöki tisztséget ugyanaz a személy összesen legfeljebb nyolc éven át tölthesse be.”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. november 6-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
Az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a választási
eljárásról szóló 1997.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: régi Ve.) 118.  § (3)–(5)  bekezdései, mintáját a  régi Ve. 153.  §
(1)  bekezdés e)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján a  választási eljárásról szóló 1997.  évi C.  törvénynek
az  országos népszavazási kezdeményezésen és az  országos népi kezdeményezésen történő végrehajtásáról szóló
11/2008 (III. 1.) ÖTM rendelet (a  továbbiakban: ÖTM rendelet) melléklete határozza meg. A  Nemzeti Választási
Bizottság a  hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban megállapította, hogy az  nem
felel meg a  régi Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint az ÖTM rendelet mellékletében lévő mintának.
A  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  benyújtott íven szerepel a  beadványozó saját kezű aláírása,
valamint a  táblázat sorszámozása nem folyamatos, ezért a  népi kezdeményezés aláírásgyűjtő íve a  jogszabályi
követelményeknek nem felel meg.
Az Nsztv. 17.  §-a szerint a  népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell a  megtárgyalásra
javasolt kérdést. A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a választópolgárok számára megtévesztő kérdés
az Nsztv. 17. §-ába ütközik.
A kérdésben szereplő „a miniszterelnöki tisztséget ugyanaz a  személy összesen legfeljebb nyolc éven át tölthesse be.”
kitétel nem egyértelmű a tekintetben, hogy a miniszterelnöki tisztséget érintő korlátozás a jövőre vonatkozik, vagy
azt visszamenőlegesen is alkalmazni kell olyan személyekre nézve, akik már korábban is töltöttek be miniszterelnöki
tisztséget. A kérdésből nem derül ki egyértelműen, hogy a benne szereplő nyolc éves időkorlátozásba beleszámít-e
a javasolt Alaptörvény-módosítás hatályba lépését megelőzően egy adott személy miniszterelnöki megbízatásának
időtartama. Ezen okból a feltett kérdés a választópolgárok számára nem egyértelmű, az megtévesztő.
Fentiekre tekintettel a  Nemzeti Választási Bizottság – az  Nsztv. 18.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdés
megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, valamint az aláírásgyűjtő ív nem felel meg
a jogszabályi követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI.  törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén,
az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án, 18. § b) és c) pontján, a választási eljárásról szóló 1997. évi C.  törvény (a továbbiakban:
régi Ve.) 118. § (3)–(5) bekezdésén, 131. §-án, 131/A. § b) pontján, 153. § (1) bekezdés e) pontján, az ÖTM rendelet
mellékletén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  § (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. november 26. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
33/2013. (IX. 20.) NFM utasítása a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezelésének és gazdálkodásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi XC. törvény,
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet, a kutatás-fejlesztési és technológiai
innovációs projektek közfinanszírozású támogatásáról szóló 146/2010. (IV. 29.) Korm. rendelet rendelkezéseire figyelemmel
– a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben és az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 85. §
(1) bekezdés i) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva – a következő utasítást adom ki:
I. Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya
a) a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap (a továbbiakban: Alap) előirányzataira,
b) az Alap tervezésének, kezelésének, felhasználásának, az Alappal kapcsolatos beszámolási és adatszolgáltatási
kötelezettség végrehajtására,
c) az Alapból átadott pénzeszközökre,
d) a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumra (a továbbiakban: alapkezelő) mint alapkezelő szervre
terjed ki.
2. § (1) Az Alap kezeléséért, szabályozásáért és ellenőrzéséért a fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt
közszolgáltatásokért felelős államtitkár (a továbbiakban: államtitkár) felel.
(2) Az alapkezelő szerv igazgatása által az Alap kezelésére átvett pénzeszközt az intézmény igazgatási költségvetésének
részeként, az egyéb bevételektől számvitelileg elkülönítve kell kezelni.
(3) Az Alap kezelésére, működtetésére átvett pénzeszköz elszámolását az alapkezelő a számviteli politikájában rögzíti.
II. Az Alap gazdálkodásának részletes szabályai 2. A tervezés és a költségvetési javaslat
3. § (1) Az Alap költségvetési javaslatának tervezetét – a tervezési köriratban foglaltak szerint és a nemzeti fejlesztési miniszter
(a továbbiakban: miniszter) előírásainak figyelembevételével – az alapkezelő készíti el.
(2) A költségvetési javaslatot az alapkezelő – a miniszter egyetértését követően – az államháztartásért felelős miniszter
részére küldi meg.
(3) A tervezési feladatok ellátásának az intézmény belső szervezeti egységeire irányadó határidejét és a végrehajtásért
felelős személyeket az alapkezelő belső tervezési köriratban határozza meg.
4. § (1) Az alapkezelő az Alap tárgyévi felhasználására vonatkozó tervét az érintett miniszterek, államigazgatási szervek
és a Magyar Tudományos Akadémia (a továbbiakban: MTA) bevonásával a tárgyévet megelőző évben a központi
költségvetés tervezésével összhangban készíti el.
(2) A felhasználási tervet az államtitkár javaslatára a miniszter terjeszti a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság
(a továbbiakban: Kormánybizottság) elé jóváhagyásra.
(3) Az elfogadott éves felhasználási terv év közbeni módosítása esetén a módosított felhasználási tervet az államtitkár
javaslatára a miniszter terjeszti a Kormánybizottság elé állásfoglalásra és ezt követően a Kormány elé jóváhagyásra.
3. A kincstári és az elemi költségvetés 5. § (1) Az Alap kincstári költségvetését, valamint elemi költségvetését a miniszter hagyja jóvá.
 (2) Az Alap miniszter által jóváhagyott kincstári költségvetését az alapkezelő küldi meg a Magyar Államkincstár
(a  továbbiakban: Kincstár) részére, az Alap elemi költségvetését a Kincstár és a Nemzetgazdasági Minisztérium
(a továbbiakban: NGM) részére.
4. A finanszírozási terv 6. § (1) Az Alap finanszírozási tervét miniszteri jóváhagyást követően az alapkezelő küldi meg a Kincstár részére.
 (2) Ha a finanszírozási terv havi adatai és a tárgyhavi teljesítés adatai között 10%-nál nagyobb eltérés mutatkozik, az
alapkezelő módosított finanszírozási tervet készít, amelyet a miniszter jóváhagyását követően benyújt a Kincstárnak.
5. Pénzeszközátadás 7. § (1) Az Alap kezelésével összefüggő kiadások fedezetéül szolgáló pénzeszközátadást a központi költségvetési törvényben
e célra jóváhagyott éves keretösszeg negyedéves bontásának meghatározásával a miniszter a jóváhagyott előirányzatfelhasználási terv alapján engedélyezi. Az éves keretösszeg megváltoztatását szöveges indokolással alátámasztott
kérelem alapján az államtitkár javaslatára a miniszter engedélyezi.
(2) Az Alaptól átvett pénzeszköz elszámolását legkésőbb a tárgyévet követő év március 31-ig kell elkészíteni, majd a
tárgyévi kötelezettségvállalással nem terhelt maradványt az Alap Kincstárnál vezetett bankszámlájára a tárgyévet
követő év április 30-ig visszautalni.
6. Előirányzat-módosítás, zárolás 8. § Előirányzat-módosítást és zárolást az államtitkár kezdeményezhet a miniszternél.
7. Követelésállomány nyilvántartása, kezelése 9. § (1) Az Alap követelésállományának nyilvántartását és kezelését az alapkezelő végzi. A követelésállomány alakulását, a
követeléskezelés tapasztalatait az éves költségvetési beszámolóban be kell mutatni.
(2) Az elektronikus nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie a beszámoló analitikus alátámasztására.
8. Követelés fejében kapott részvények, üzletrészek, egyéb vagyontárgyak
10. § (1) A követelés fejében történő értékpapír-, vagyon-, illetve tulajdonjog-átruházást írásbeli megállapodásban kell
rögzíteni.
(2) A megállapodás megkötését az államtitkár javaslata alapján a miniszter engedélyezi, az abból származó bevétel
– a költségvetési támogatás arányában a központi költségvetést megillető hányad kivételével – az Alapot illeti meg.
(3) A megállapodás a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. egyetértésével jön létre.
9. Könyvvezetés, beszámolás, adatszolgáltatás 11. § (1) Az Alap – az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet szerint végzett – könyvvezetését az alapkezelő által megbízott közreműködő
szervezet (a továbbiakban: Közreműködő szervezet) látja el, pénzforgalmát az alapkezelő bonyolítja.
(2) Az alapkezelő az Alap egységes számviteli rendjét a miniszter jóváhagyásával készíti el.
(3) A számviteli rend tartalmazza
a) a számviteli politikát,
b) az eszközök és források értékelési szabályzatát,
c) az eszközök és források leltárkészítési szabályzatát,
d) a pénzkezelési szabályzatot,
e) a számlarendet, számlatükröt,
f ) a bizonylati szabályzatot.
12. § (1) Az Alap féléves, illetve éves költségvetési beszámolóját az alapkezelő készíti el. A beszámolókat az államtitkár küldi
meg a miniszter részére jóváhagyásra.
(2) Az alapkezelő a miniszteri jóváhagyást követően a féléves költségvetési beszámolót a Kincstár részére, az éves
költségvetési beszámolót a Kincstár és az Állami Számvevőszék (a továbbiakban: ÁSZ) részére küldi meg.
13. § (1) Az alapkezelő az Alap eszközeinek és forrásainak alakulásáról negyedévenként mérlegjelentést, a negyedik
negyedévre vonatkozóan gyorsjelentést készít, majd megküldi a miniszter részére jóváhagyásra.
(2) A miniszter által jóváhagyott jelentéseket az alapkezelő az államtitkár útján küldi meg a Kincstár részére.
14. § (1) Az éves költségvetési beszámolót és a mérleget könyvvizsgálóval hitelesíttetni kell.
 (2) A könyvvizsgálót – az ÁSZ elnökének javaslata ismeretében – a miniszter bízza meg. A könyvvizsgálattal kapcsolatos
egyéb ügyekben az államtitkár jár el.
 (3) A könyvvizsgálat költségeit az alapkezelő az Alap működtetésével, kezelésével kapcsolatos kiadások között
számolja el.
 (4) Az éves költségvetési beszámolót a miniszter megküldi a Kormánybizottság részére.
 (5) Az éves költségvetési beszámolót a tárgyévet követő év május 31-éig kell jóváhagyni.
 (6) A hitelesített költségvetési beszámolót és mérleget meg kell küldeni az ÁSZ részére.
10. Egyéb adatszolgáltatás 15. § (1) Az Alapra vonatkozó adatszolgáltatásokat az alapkezelő az államtitkár útján küldi meg a Kincstár részére.
 (2) A Kincstári Monitoring Rendszerrel kapcsolatos adatszolgáltatást az alapkezelő a Kincstár által megadott formában és
tartalommal végzi.
 (3) Az alapkezelő a miniszter részére havi rendszerességgel, minden hónap 10. napjáig részletes tájékoztatást küld az
Alap által finanszírozott feladatok, programok, pályázatok és pályázaton kívüli támogatási konstrukciók helyzetéről és
alakulásáról, különös tekintettel az előkészítés alatt álló kötelezettségvállalásokra.
16. § (1) Az alapkezelő az Alap irányításával és ellenőrzésével összefüggésben a pályáztatás, a bírálat, a döntés-előkészítés,
a döntéshozatal, a szerződéskötés, a pénzügyi lebonyolítás nyomon követés, ellenőrzés és monitoring, valamint a
követeléskezelés és szerződésszegés esetén követendő eljárások rendjét az irányítási és ellenőrzési rendszerében és
működési kézikönyvben határozza meg.
(2) Az alapkezelő az Alap felhasználásával összefüggésben
a) a kötelezettségvállalás, ellenjegyzés, a szakmai teljesítés igazolása, az érvényesítés, az utalványozás
gyakorlásának módjával, eljárási és dokumentációs részletszabályaival, valamint az ezeket végző személyek
kijelölésének rendjével és az adatszolgáltatási feladatok teljesítésével kapcsolatos belső előírásokat,
feltételeket,
b) a belső ellenőrzés szabályait,
c) a támogatások felhasználása ellenőrzésének szabályait,
d) a belső kontrollok rendszerét
szabályzatban határozza meg.
17. § A zárszámadási törvényjavaslat előkészítéséhez szükséges – az NGM tájékoztatója és a miniszter által előírt –
számszaki és szöveges információkat az alapkezelő készíti el és az államtitkár útján küldi meg a miniszter részére.
A zárszámadáshoz szükséges adatszolgáltatást a miniszter jóváhagyását követően az alapkezelő küldi meg az NGM
részére.
11. Hatásköri szabályok 18. § Az Alap vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a nemzeti fejlesztési programokért felelős helyettes államtitkár vagy az általa írásban
kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: államtitkár vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: a Kutatás Fejlesztési Innovációs Főosztály vezetője vagy az általa írásban kijelölt
személy,
d) érvényesítő: a Kutatás Fejlesztési Innovációs Főosztály Pénzügyi-lebonyolítási Osztályának vezetője által
írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a Kutatás Fejlesztési Innovációs Főosztály Pénzügyi-lebonyolítási Osztályának vezetője.
19. § (1) Az Alap vonatkozásában kötelezettségvállalásra az 500 millió forintot meghaladó támogatási igényű projektek
esetében az államtitkár javaslatának miniszter általi előzetes írásbeli jóváhagyását követően kerülhet sor.
(2) Az Alap vonatkozásában kötelezettségvállalásra a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi
XC. törvény 8. § (3) bekezdése szerinti pályázaton kívüli támogatás nyújtására az alapkezelő javaslatának miniszteri
előzetes írásbeli jóváhagyását követően kerülhet sor.
III. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 12. Hatályba léptető rendelkezés 20. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–19. §, valamint a 22. § ezen utasítás közzétételét követő 5. napon lép hatályba.
13. Módosító rendelkezések 21. § A Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezelésének és gazdálkodásának szabályairól szóló 14/2011. (III. 4.) NFM
utasítás 7. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az Alaptól átvett pénzeszköz elszámolását legkésőbb e bekezdés hatálybalépését követő 30 napon belül kell
elkészíteni, ezzel egyidejűleg a kötelezettségvállalással nem terhelt maradványt az Alap Kincstárnál vezetett
bankszámlájára kell visszautalni.”
14. Hatályát vesztő rendelkezés 22. § Hatályát veszti a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezelésének és gazdálkodásának szabályairól szóló 14/2011.
(III. 4.) NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1522/2011. (XII. 30.) Korm. határozata a magyar–orosz gazdasági kapcsolatokért és a magyar–kínai kétoldalú kapcsolatok összehangolásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
A Kormány a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (1) bekezdése alapján – tekintettel a központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 31. § (1) és (5) bekezdésére –
a következő határozatot hozza: 1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról 2010. évi
XLIII. törvény 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, Magyarországnak az Oroszországi
Föderációval fennálló gazdasági kapcsolatai, továbbá a Kínai Népköztársasággal fennálló gazdasági kapcsolatai
elősegítésére és egyéb kétoldalú kapcsolatai összehangolására – 2012. január 1. napjával kezdődően 2 év időtartamra
– dr. Matolcsy Györgyöt kormánybiztossá nevezi ki. 2. A kormánybiztos feladatkörében
a) ellátja a Magyar–Orosz Kormányközi Gazdasági Együttműködési Bizottság és a Magyar–Kínai Gazdasági Vegyes
Bizottság magyar tagozatának elnöki feladatait, b) a magyar–orosz és a magyar–kínai gazdasági együttműködés, valamint a magyar–kínai kétoldalú kapcsolatok
bővítésére és intenzitásának növelésére irányuló intézkedéseket kezdeményez, c) összehangolja a magyar gazdasági döntéshozók, kormányzati intézmények, szakmai és üzleti szövetségek,
kamarák, regionális és helyi szervek közötti, a magyar–orosz és a magyar–kínai gazdasági kapcsolatokra
vonatkozó információcserét, d) az érintett szervektől, szervezetektől soron kívül adatokat, információkat, elemzéseket kérhet, a kapcsolódó
dokumentumokba – a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet, azokról másolatot
kérhet, a feladatkörébe tartozó tevékenységgel kapcsolatosan jelentést, beszámolót kérhet, – a kamarák
kivételével – egyedi utasítást adhat egyedi feladat elvégzésére,
e) előterjesztéseket készít a Kormány, illetve a kormányzati döntés-előkészítő testületek részére,
f) észrevételeket tehet a kormány-előterjesztésekre, a központi államigazgatási szervek vizsgálati jelentéseire,
valamint a miniszteri rendeletek tervezeteire, g) közreműködik ga) a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban a kis- és középvállalkozások szerepének növelésére,
gb) a pénzügyi intézmények közötti együttműködés erősítésére, gc) a kétoldalú beruházási tevékenység erősítésére
irányuló javaslatok előkészítésében, koncepciók kidolgozásában, h) szükség esetén a feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszter, illetve a Kormány intézkedését kezdeményezheti.
3. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja, feladata ellátásáért a miniszterelnöknek felelős.
4. A kormánybiztos e tevékenységét díjazás nélkül látja el.
5. A kormánybiztos munkáját négy-négy fős titkárság segíti, amelynek elhelyezéséről a Nemzetgazdasági Minisztérium
gondoskodik. 6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. Hatályát veszti a magyar–orosz gazdasági kapcsolatokért és a magyar–kínai kétoldalú kapcsolatok összehangolásáért
felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1269/2010. (XII. 3.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2091/2017. (XII. 28.) Korm. határozata az Egyesült Nemzetek Szervezetének tagjai által elfogadott Fenntartható Fejlődési Keretrendszer (Agenda 2030) nemzeti végrehajtásából eredő feladatok ellátásáról.
A Kormány
 1. elismeri az Egyesült Nemzetek Szervezetének tagjai által 2015. szeptember 25-én elfogadott Fenntartható Fejlődési
Keretrendszerben (a továbbiakban: Agenda 2030) foglalt kezdeményezés jelentőségét;
 2. az Agenda 2030 nemzeti végrehajtásával összefüggésben – különös tekintettel Magyarország vállalására
a  2018. évi önkéntes jelentéstételre a  nemzeti végrehajtásról – felhívja az  érintett minisztereket a  feladat- és
hatáskörükbe tartozó feladatok végrehajtására;
Felelős: belügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
földművelésügyi miniszter
honvédelmi miniszter
igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: folyamatos
 3. a 2. pontban foglaltak megvalósítása érdekében felhívja a külgazdasági és külügyminisztert az Agenda 2030 nemzeti
végrehajtásából eredő feladatok koordinálására.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
81/2014. (II. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Máténé dr. Rapport
Gyöngyi Erikát 2014. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. február 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2010. CLVII. törvény a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről.
Az Országgyűlés felismerve, hogy az állami szervek által kezelt, a nemzeti adatvagyon körébe tartozó nyilvántartások fokozott
biztonságáról való gondoskodás elengedhetetlen az állampolgárok államba vetett bizalmának visszaállítása, valamint
a közigazgatás folyamatos és zavartalan működésének biztosítása érdekében, a következő törvényt alkotja:
1. § E törvény alkalmazásában 1. nemzeti adatvagyon: a közfeladatot ellátó szervek által kezelt közérdekű adatok, személyes adatok és közérdekből
nyilvános adatok összessége; 2. elektronikus adatfeldolgozás: az elektronikus formában rögzített adatra vonatkozó adatkezelési műveletekhez
kapcsolódó technikai feladatok elvégzése, így különösen az elektronikus úton vezetett nyilvántartás létrehozásának,
működtetésének, üzemeltetésének és fejlesztésének technikai művelete. 2. § (1) A nemzeti adatvagyon részét képező adatállomány tekintetében törvény az adatfeldolgozással megbízható
személyek és szervezetek körét korlátozhatja, vagy az adatfeldolgozásnak az adatkezelőtől különböző személy vagy
szervezet általi ellátását kizárhatja. (2) Ha törvény arról rendelkezik, hogy az adatfeldolgozást csak államigazgatási szerv vagy kizárólagos állami tulajdonú
gazdálkodó szervezet láthatja el, az adatkezelő kizárólag a Kormány rendeletében az adott nyilvántartás tekintetében
meghatározott szervvel vagy szervezettel köthet adatfeldolgozási szerződést. Ha a Kormány rendelete az adott
nyilvántartás tekintetében meghatározott adatfeldolgozó igénybevételét teszi kötelezővé, az adatkezelő ezen
adatfeldolgozót bízza meg az adatfeldolgozással. (3) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a (2) bekezdés szerinti államigazgatási szerveket és kizárólagos állami tulajdonú
gazdálkodó szervezeteket, valamint azon nyilvántartásokat, amelyek tekintetében adatfeldolgozással kizárólag ezek
bízhatók meg, továbbá azon nyilvántartásokat, amelyek tekintetében a (2) bekezdés szerinti adatfeldolgozó
megbízására az adatkezelő köteles, rendeletben határozza meg. (4) A (3) bekezdés szerinti rendelet az adatfeldolgozók körének meghatározásáról – ideértve az adatfeldolgozó kötelező
megbízásának esetét – az elektronikus adatfeldolgozásra és a nem elektronikus adatfeldolgozásra külön-külön is
rendelkezhet. 3. § A 2. § (3) bekezdése szerint meghatározott nyilvántartásokhoz kapcsolódó adatfeldolgozási műveletet
az adatfeldolgozó kizárólag a Magyar Köztársaság területén végezhet.
4. § (1) A 2. § (3) bekezdése szerint meghatározott nyilvántartások közül az elektronikus úton vezetett nyilvántartások
elektronikus adatfeldolgozása során az adatfeldolgozó az elektronikus adatfeldolgozáshoz használt informatikai
rendszerek (a továbbiakban: informatikai rendszerek) személyi, fizikai, adminisztratív és elektronikus biztonságát
a (2)–(4) bekezdésben foglaltak szerint köteles biztosítani. (2) Az elektronikus adatfeldolgozást végző adatfeldolgozónak a minősített adatnak nem minősülő adatok
feldolgozásához használt informatikai rendszerre a „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű adatot kezelő
rendszerre egyébként irányadó személyi, fizikai, adminisztratív és elektronikus biztonsági követelményeket kell
alkalmaznia. (3) Az elektronikus adatfeldolgozást végző adatfeldolgozó az elektronikus adatfeldolgozás során bekövetkezett
biztonsági eseményekről köteles az érintett adatkezelőt tájékoztatni. (4) Ha meghatározott, elektronikus adatfeldolgozást végző adatfeldolgozó megbízása a 2. § (2) bekezdése szerint
kötelező, a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) az elektronikus adatfeldolgozási tevékenység ellátásának finanszírozására közszolgáltatási
szerződést köt az adatfeldolgozóval. A közszolgáltatási szerződés alapján az elektronikus adatfeldolgozási
tevékenység ellenértékét a miniszter viseli. A közszolgáltatási szerződés egyebekben nem érinti az adatkezelőnek és
az adatfeldolgozónak az adatfeldolgozással kapcsolatos jogait és kötelezettségeit, valamint az adatfeldolgozással
kapcsolatos, a személyes adatok védelmére vonatkozó törvényi szabályok szerinti felelősségét.
A törvényt az Országgyűlés a 2010. december 13-i ülésnapján fogadta el.
5. § A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény XV. fejezete a következő III/A. címmel és az azt követő
224/A. §-sal egészül ki: „III/A. cím A nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartás elleni bűncselekmény
224/A. § (1) Aki az adatkezelőnek a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartásban kezelt adathoz történő
hozzáférését vagy az adatkezelés körébe tartozó más művelet elvégzését akadályozza vagy lehetetlenné teszi,
bűntettet követ el és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
(2) A büntetés öt évig terjedő szabadságvesztés, ha a bűncselekmény jelentős érdeksérelmet okoz.
(3) E § alkalmazásában a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartás az a nyilvántartás, amelyben adat
feldolgozását törvény alapján kizárólag állami szerv vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezet
végezheti, függetlenül attól, hogy az adatfeldolgozást ténylegesen ilyen szerv vagy szervezet látja-e el.”
6. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 57/B. §-a a következő
(1a) bekezdéssel egészül ki: „(1a) Az állami foglalkoztatási szerv az adatbázissal kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak
államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.”
7. § (1) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 18/B. § (12) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(12) A családtámogatási és fogyatékossági ellátásokkal, az energiafelhasználási támogatásokkal, valamint
a lakástámogatásokkal kapcsolatos feladatai során a kincstár a magánszemélyek részére vagy jogán megállapított
jogosultságokról és támogatásokról egységes szociális nyilvántartást vezet. Az egységes szociális nyilvántartással
kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával a kincstár csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami
tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.” (2) Az Áht. a következő 124/B. §-sal egészül ki:
„124/B. § A 124. § (2) bekezdés l) pontjában foglalt felhatalmazás alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott
nyilvántartásokkal kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával az adatkezelő csak államigazgatási szervet vagy
kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.” 8. § A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 9. § (2) bekezdés f) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép: [A központi szerv]
„f) a miniszter és a közigazgatási informatikáért felelős miniszter jóváhagyásával államigazgatási szerv vagy
kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezet adatfeldolgozót bízhat meg egyes adatfeldolgozási műveletek,
technikai feladatok elvégzésével;” 9. § A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 25/C. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A földhasználati nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával az ingatlanügyi hatóság csak
államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.”
10. § A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény 4. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül
ki: „(4) Az állami földmérési alaptérképek, állami topográfiai térképek, alapponthálózatok, az államhatár földmérési
munkarészei, valamint a magyarországi hivatalos földrajzi nevek nyilvántartásával kapcsolatos adatfeldolgozási
feladatok ellátásával az adatkezelő csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó
szervezetet bízhat meg.” 11. § A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény a következő 40/A. §-sal egészül ki:
„40/A. § A nyugdíj-biztosítási nyilvántartás és az egészségbiztosítási nyilvántartás adatkezelője a nyilvántartással
kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú
gazdálkodó szervezetet bízhat meg.” 12. § Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 9. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
„(2) Az ingatlanügyi hatóság az ingatlan-nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak
államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.”
13. § (1) A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény (a továbbiakban: Utv.) a következő 25. §-sal egészül ki:
„25. § A központi adatkezelő szerv az útiokmány-nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával
csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.”
(2) Az Utv. 41. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Felhatalmazást kap a külföldre utazásért felelős miniszter – a b) és a d) pont tekintetében a külpolitikáért felelős
miniszterrel, a c) pont tekintetében a személyiadat- és lakcímnyilvántartásért felelős miniszterrel egyetértésben –, hogy
rendeletben határozza meg] „c) az úti okmányokkal összefüggő adatkezelés részletes szabályait, és kijelölje a központi adatkezelő szervet,
valamint kijelölje azokat az adatfeldolgozónak nem minősülő szerveket, amelyek az úti okmányok előállításában
közreműködhetnek;” 14. § A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 27. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A szabálysértési nyilvántartás tekintetében az adatkezelői feladatokat a Kormány által rendeletben kijelölt szerv
(a továbbiakban: szabálysértési nyilvántartó szerv) látja el. A szabálysértési nyilvántartó szerv a szabálysértési
nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos
állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.” 15. § A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 30. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„30. § A nyilvántartó technikai és szervezési intézkedésekkel, valamint ellenőrzési rendszer kialakításával gondoskodik
a kezelt adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés, azok jogosulatlan megváltoztatása, nyilvánosságra hozatala vagy
törlése, illetőleg a sérülés vagy a megsemmisülés elleni védelméről. A nyilvántartó a nyilvántartással kapcsolatos
adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó
szervezetet bízhat meg.” 16. § A szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény 21. §-a a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:
„(6a) Az adatkezelő szerv a (6) bekezdés szerinti nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával
csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.”
17. § A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 72. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A hatóság a nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy
kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.” 18. § Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 52. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az állami adóhatóság és a vámhatóság az általa kezelt adatok nyilvántartásával kapcsolatos adatfeldolgozási
feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat
meg.” 19. § (1) A Vám- és Pénzügyőrségről szóló 2004. évi XIX. törvény 34. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A Vám- és Pénzügyőrség az általa kezelt adatok nyilvántartásával kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok
ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.”
(2) A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 66. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A NAV az (1) bekezdésben meghatározottak szerint kezelt adatok nyilvántartásával kapcsolatos adatfeldolgozási
feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat
meg.” 20. § A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény a 2. Címet megelőzően
a következő 11/A. §-sal egészül ki: „11/A. § A cégbíróság és a céginformációs szolgálat a cégnyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok
ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.”
21. § (1) A szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi
I. törvény 86. § (2) bekezdés d) pontja hatályát veszti.
(2) A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény a következő 93/A. §-sal
egészül ki: „93/A. § Az idegenrendészeti hatóság a központi idegenrendészeti nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási
feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet, a bűnügyi nyilvántartási rendszerről szóló törvény szerinti szakértői
nyilvántartó szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.”
22. § A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 26. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv a nyilvántartási rendszerek működtetéséhez kapcsolódó
adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó
szervezetet bízhat meg.” 23. § A Schengeni Végrehajtási Egyezmény keretében történő együttműködésről és információcseréről szóló 2007. évi
CV. törvény a következő 3/A. §-sal egészül ki:
„3/A. § Az N.SIS Hivatal az N.SIS-szel kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet
vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.”
24. § A kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény 50. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(1) A kötvénynyilvántartásban kezelt személyes adatok tekintetében az adatkezelő a kötvénynyilvántartó szerv.
A kötvénynyilvántartó szerv a kötvénynyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak
államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.”
25. § Az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény 11. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(2) A nyilvántartást vezető szerv az egyéni vállalkozók nyilvántartásába kizárólag az e törvényben meghatározott
esetben jogosult adatokat bejegyezni, valamint a nyilvántartásból adatot törölni. A nyilvántartást vezető szerv
a nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos
állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.” 26. § (1) Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 1. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(2) E törvényt a jogszabályban meghatározott közfeladatok ellátásához szükséges olyan elektronikus hírközlő hálózat
esetén, amely nyilvános elektronikus hírközlő hálózattól fizikailag vagy logikailag elkülönített (a továbbiakban:
kormányzati célú hálózat), valamint az ilyen hálózatokkal kapcsolatos elektronikus hírközlési tevékenység
tekintetében a rájuk vonatkozó külön jogszabályokban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.”
(2) Az Eht. 10. § o) pontja hatályát veszti.
(3) Az Eht. 92. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Az elektronikus hírközlési szolgáltatónak – jogszabályban meghatározott esetekben – együtt kell működnie
a kormányzati célú hálózat működtetőjével.” (4) Az Eht. 182. § (2) bekezdés k) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendelettel állapítsa meg az elektronikus hírközlés vonatkozásában]
„k) a kormányzati célú hálózatokra és az ilyen hálózatokkal kapcsolatos elektronikus hírközlési tevékenységre
vonatkozó, e törvénytől eltérő szabályokat;” 27. § A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által a magyar állampolgárokkal
szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról
szóló 2009. évi XLVII. törvény 3. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A bűnügyi nyilvántartási rendszerben az adatokat a bűnügyi nyilvántartó szerv kezeli, a bűnügyi nyilvántartási
rendszerből adatot továbbít, valamint a bűnügyi nyilvántartási rendszerben kezelt adatokról e törvény szerinti
hatósági bizonyítványt állít ki. A bűnügyi nyilvántartó szerv a bűnügyi nyilvántartási rendszerrel kapcsolatos
adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó
szervezetet bízhat meg.” 28. § (1) Az elektronikus közszolgáltatásról szóló 2009. évi LX. törvény (a továbbiakban: Eksztv.) 4. § (2) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép: „(2) A központi rendszeren továbbított adatokból személyi profil (felhasználói szokások elemzése, közvetlen
személyes adatokhoz és érdemi ügyadatokhoz való hozzáférés) nem képezhető. Ennek betartását a központi rendszer
létrehozásáért, működtetéséért, üzemeltetéséért és fejlesztéséért felelős jogi személy vagy más szervezet
(a továbbiakban: a központi rendszer működtetője) technikai megoldással biztosítja.”
(2) Az Eksztv. 19. § (3) és (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A központi rendszerben a továbbított üzenetekről vezetett naplófájlokat úgy kell megőrizni, hogy azokhoz csak
a küldő, illetve a címzett írásos megbízásából, valamint az erre törvényben feljogosított szervezeteknek kizárólag
olvasási joggal lehessen hozzáférni. A naplófájlokat a működtető öt évig őrzi meg. Folyamatban levő eljárás esetén
az eljárás bármely résztvevőjének kérésére a tárolást az ügy lezártáig meg kell hosszabbítani.
(4) Az elektronikus közszolgáltatás nyújtója, valamint a központi rendszer működtetője köteles biztosítani, hogy
az érintettek személyes, valamint az elektronikus tárhelyen elhelyezett adataik sorsát a közhasznúság
követelményeinek megfelelő kapun keresztül nyomon tudják követni.” (3) Az Eksztv. 19. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A központi rendszert a Kormány által rendeletben kijelölt államigazgatási szerv vagy kizárólagos állami tulajdonú
gazdálkodó szervezet működteti.” 29. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 19. § (2) bekezdése 2011. január 1-jén lép hatályba.
30. § (1) Az e törvénnyel megállapított rendelkezésekben megjelölt nyilvántartás adatkezelője a nyilvántartás vonatkozásában
e törvény hatálybalépése előtt adatfeldolgozási feladattal megbízott, az e törvénnyel megállapított előírásoknak
meg nem felelő személlyel vagy szervezettel a nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási tevékenységet
2011. december 31-éig végeztethet. (2) A nyilvántartás adatkezelője az (1) bekezdésben meghatározott időpontig köteles biztosítani az adatfeldolgozás
e törvénnyel megállapított rendelkezéseknek megfelelő végzését. (3) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az adatkezelő (2) bekezdés szerinti eljárásának részletes szabályait rendeletben
állapítsa meg. Dr. Schmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1239/2018. (IV. 25.) Korm. határozata a Tiszafüred–Poroszló kerékpárút és a szükséges műtárgyak megvalósításához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány egyetért a Tiszafüred–Poroszló kerékpárút és a szükséges műtárgyak megvalósításához többletforrás biztosításával,
ennek érdekében:
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Tiszafüred–Poroszló kerékpárút és
a szükséges műtárgyak megvalósítása beruházás, valamint a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték
és kincstári díjak finanszírozása érdekében – a már rendelkezésre álló forrásokon felül – gondoskodjanak összesen
729 251 478 forint összegű többletforrás biztosításáról a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2019. évi költségvetési törvény tervezése során
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott beruházás
megvalósításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2121/2008. (IX. 9.) Korm. határozata.  a 2008. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról (kivonatos közlés)
A Kormány 1. támogatja, hogy ruszisztikai kutatási és módszertani
központ (a továbbiakban: ruszisztikai központ) elnevezéssel a ruszisztikai kutatásokat, oktatást, tanár-továbbképzést
koordináló, és közös orosz nyelvű mester (MA) képzéseket
előkészítő és szervező módszertani és kutatási központ jöjjön létre a budapesti Eötvös Loránd Tudományegyetem
Történeti Ruszisztikai Tanszékének szakmai bázisán,
amely központ az érintett oroszországi felsőoktatási intézményekkel együttműködésben alakítja ki a képzés és a kutatás szakmai-módszertani hátterét. A ruszisztika központ
beindításához szükséges egyszeri költségek fedezetéről a
2. pont alapján rendelkezik;
2. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
2148,5 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2008. évi központi költségvetés általános tartaléka
terhére.
Felelős: pénzügyminiszter
Köztársasági Elnöki Hivatal vezetője
önkormányzati miniszter
oktatási és kulturális miniszter
Határidő: azonnal Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
338/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Imre Margit Évát 2018. január 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1528/2013. (VIII. 12.) Korm. határozata a parlagfű elleni védekezést szolgáló intézkedések támogatása érdekében a Vidékfejlesztési Minisztérium és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében,
az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 24.  § (1)  bekezdés d)  pontjában
meghatározottak alapján, a  fővárosi és megyei kormányhivataloknak a  parlagfű elleni közérdekű védekezések
végrehajtása kapcsán felmerült költségei fedezetére 42,1 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a  Magyarország 2013. évi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XII.  Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok
alcím, 10. Parlagfű elleni közérdekű védekezés végrehajtásának támogatása jogcímcsoport terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet X.  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási
kormányhivatalok cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök