text:
2012. LXXXVIII. törvény a termékek piacfelügyeletéről.
Az Országgyűlés annak biztosítása érdekében, hogy a forgalomba hozatalra szánt és a már forgalomban lévő, az európai uniós jog
hatálya alá tartozó termékek megfeleljenek az egészségre, a biztonságra, a fogyasztóvédelemre és más közérdekre vonatkozó
követelményeknek, garantálva egyúttal a belső piac zavartalan működését, továbbá egységes keretet biztosítva a piacfelügyelet
számára, az alábbi törvényt alkotja: I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. A törvény hatálya 1. § (1) E törvényt a Magyarországon gyártott vagy forgalomba hozott, valamint forgalmazott termékek magyarországi
székhelyű gyártójára, importőrére, forgalmazójára, valamint a gyártó magyarországi székhelyű meghatalmazott
képviselőjére kell alkalmazni. (2) E törvény rendelkezéseit alkalmazni kell a szolgáltatás nyújtása során, azzal összefüggésben forgalmazott termékre is.
(3) E törvény hatálya nem terjed ki azon termékre, amely esetében a forgalmazó a termék forgalmazásakor egyértelműen
közli a fogyasztóval és felhasználóval, hogy a) a termék régiség, vagy
b) a terméket használat előtt meg kell javítani, vagy helyre kell állítani.
(4) E törvény előírásait abban az esetben kell alkalmazni, ha jogszabály nem tartalmaz e törvénytől eltérő rendelkezéseket.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában:
1. biztonságos termék: minden olyan termék, amely a szokásos vagy ésszerűen előrelátható használati feltételek
mellett nem jelent veszélyt, vagy kizárólag a termék használatával összeegyeztethető, elfogadhatónak
tekinthető, és a személyek biztonsága és egészsége magas szintű védelmének megfelelő legkisebb veszélyt
jelenti, 2. CE megfelelőségi jelölés: a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak
megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 765/2008/EK Rendelet) 2. cikk 20. pontjában meghatározott
jelölés, 3. felhasználó: az önálló foglalkozási és gazdasági tevékenységi körébe eső célok érdekében eljáró személy, aki
terméket vesz, rendel, kap, használ, igénybe vesz, vagy a termékkel kapcsolatos kereskedelmi kommunikáció,
ajánlat címzettje, A törvényt az Országgyűlés a 2012. június 18-i ülésnapján fogadta el.
4. fogyasztó: a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.) 2. § a) pontjában
meghatározott fogalom, valamint az, akinek – önálló foglalkozása és gazdasági tevékenysége körén kívül –
fogyasztás vagy használat céljából a terméket forgalmazzák, 5. forgalmazás: a 765/2008/EK Rendelet 2. cikk 1. pontjában meghatározott fogalom,
6. forgalmazó: a 765/2008/EK Rendelet 2. cikk 6. pontjában meghatározott természetes vagy jogi személy, valamint
a jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, ideértve az értékesítés, fogyasztás vagy használat
céljára akár ingyenesen, akár ellenérték fejében rendelkezésre bocsátó természetes vagy jogi személyt, valamint
a jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságot, 7. forgalomba hozatal: a 765/2008/EK Rendelet 2. cikk 2. pontjában meghatározott fogalom,
8. forgalomból való kivonás: a 765/2008/EK Rendelet 2. cikk 15. pontjában meghatározott intézkedés,
9. forgalomból való visszahívás: a 765/2008/EK Rendelet 2. cikk 14. pontjában meghatározott intézkedés,
10. gazdasági szereplő: a 765/2008/EK Rendelet 2. cikk 7. pontjában meghatározott fogalom,
11. gyártó: a 765/2008/EK Rendelet 2. cikk 3. pontjában meghatározott fogalom,
12. harmonizált szabvány: a 765/2008/EK Rendelet 2. cikk 9. pontjában meghatározott szabvány, amelynek
hivatkozását az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik, 13. használati és kezelési útmutató: maradandó formában a fogyasztó vagy a felhasználó számára a gyártó által
rendelkezésre bocsátott tájékoztatás a termék rendeltetésszerű és biztonságos használatának, felhasználásának,
eltarthatóságának és kezelésének módjáról, 14. honosított harmonizált szabvány: a nemzeti szabványként közzétett harmonizált szabvány,
15. importőr: a 765/2008/EK Rendelet 2. cikk 5. pontjában meghatározott fogalom,
16. kereskedelmi kommunikáció: az Fgytv. 2. § q) pontjában meghatározott fogalom,
17. Közösségi Gyors Tájékoztatási Rendszer: az Európai Bizottság veszélyes termékek bejelentésére létrehozott
információs rendszere, 18. Központi Piacfelügyeleti Információs Rendszer: a piacfelügyeleti hatóságok által végzett piacfelügyeleti
ellenőrzéssel kapcsolatos adatok és beszerzett dokumentumok feldolgozására és nyilvántartására szolgáló
adatbázis, 19. megfelelőséget igazoló dokumentum: a megfelelőségértékelési eljárás lefolytatását igazoló dokumentumok,
20. megfelelőségértékelés: a 765/2008/EK Rendelet 2. cikk 12. pontjában meghatározott eljárás,
21. megfelelőségértékelő szervezet: a 765/2008/EK Rendelet 2. cikk 13. pontjában meghatározott szervezet,
22. meghatalmazott képviselő: a 765/2008/EK Rendelet 2. cikk 4. pontjában meghatározott fogalom,
23. nem megfelelő termék: az általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó európai uniós jogi aktusok vagy
a jogszabályok be nem tartásával gyártott vagy forgalmazott termék,
24. okmányhiányos termék: minden olyan termék, amely nem rendelkezik európai uniós harmonizációs jogi
aktusokban előírt nyomtatott vagy elektronikus dokumentációval, 25. piacfelügyelet: a 765/2008/EK Rendelet 2. cikk 17. pontjában meghatározott fogalom,
26. piacfelügyeleti hatóság: a 765/2008/EK Rendelet 2. cikk 18. pontjában meghatározott fogalom,
27. súlyos veszély: a piacfelügyeleti hatóság gyors beavatkozását igénylő veszély, amely érinti vagy érintheti
a fogyasztók vagy a felhasználók életét, testi épségét és egészségét,
28. szabad forgalomba bocsátás: az a vámeljárás, amelynek eredményeként a nem közösségi áru elnyeri a közösségi
áru vámjogi helyzetét, 29. szolgáltatás: az Fgytv. 2. § g) pontjában meghatározott fogalom,
30. termék: minden olyan ingó dolog, amelyet fogyasztóknak és felhasználóknak szántak, és üzleti tevékenység
folyamán ellenszolgáltatás fejében vagy anélkül, új, használt vagy újra feldolgozott állapotban szállítottak vagy
bocsátottak rendelkezésre, kivéve az élelmiszer, a takarmány, az élő növény vagy állat, az emberi eredetű
készítmény vagy a közvetlenül a növények vagy állatok reprodukciójához kapcsolódó növényi vagy állati eredetű
készítmény, továbbá a villamos energiáról, a földgázellátásról és a távhőszolgáltatásról szóló törvény hatálya alá
tartozó termékek és szolgáltatások, 31. veszélyes termék: a biztonságos termék meghatározásának nem megfelelő termék.
II. FEJEZET
A TERMÉKEK FORGALOMBA HOZATALÁNAK ÉS FORGALMAZÁSÁNAK ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEI
3. A termék biztonságossági és megfelelőségi követelményei 3. § (1) Csak biztonságos és az általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó európai uniós jogi aktusokban és
a jogszabályokban foglalt követelményeknek megfelelő termék hozható forgalomba, forgalmazható, üzemeltethető,
vagy bocsátható a fogyasztók és felhasználók rendelkezésére. (2) A gyártó köteles gondoskodni a termék biztonságosságáról.
(3) Az importőr és a forgalmazó nem hozhat forgalomba és nem forgalmazhat olyan terméket, amelyről tudja vagy
a rendelkezésére álló tájékoztatás vagy szakmai ismeret alapján tudnia kellene, hogy nem biztonságos.
(4) Ahol jogszabály üzemeltetést, rendelkezésre bocsátást vagy használatba vételt említ, ott e törvény alkalmazásában
a forgalmazásra előírt követelményeket kell alkalmazni. 4. § (1) A termék biztonságosságát elsősorban a következők alapján kell megítélni:
a) a termék alapvető ismérvei, különösen összetétele, csomagolása, valamint összeszerelésére, beszerelésére és
karbantartására, felhasználására vonatkozó előírások, b) a terméknek más termékre, valamint az egészségre és környezetre gyakorolt – az együttes használat során
ésszerűen várható – hatásai, c) a termék külső megjelenítése, címkézése, használati és kezelési útmutatója, hulladékkezelési vagy más
tájékoztatója, d) a termék használatának hatása a fokozott veszélynek kitett – különösen a gyermek- és az időskorú, valamint
a fogyatékkal élő – fogyasztókra. (2) Ha jogszabály vagy közvetlenül alkalmazandó európai uniós jogi aktus a termék meghatározott tulajdonságai
tekintetében biztonságossági követelményeket határoz meg, az e követelményeknek megfelelő terméket az ilyen
tulajdonságok tekintetében biztonságosnak kell tekinteni. (3) A honosított harmonizált szabványban meghatározott biztonságossági követelményeknek megfelelő termék
biztonságosságát a szabványban meghatározott tulajdonságok tekintetében vélelmezni kell.
(4) A termék biztonságosságának megítélését nem befolyásolja önmagában az a tény, hogy később nagyobb biztonságot
nyújtó termék kerül forgalomba. (5) Ha a kockázat figyelmeztetés nélkül nem észlelhető azonnal, a gyártó köteles a fogyasztót és a felhasználót írásban
figyelmeztetni olyan módon, hogy a fogyasztó és a felhasználó felmérhesse a termék rendeltetésszerű vagy ésszerűen
várható használatával járó veszélyt, illetve megtehesse a veszély elleni óvintézkedéseket. A figyelmeztetés nem
mentesíti a gazdasági szereplőt a termék biztonságosságával kapcsolatos kötelezettségei alól.
(6) Az importőr és a forgalmazó a jogszabályban meghatározottak szerint köteles elősegíteni az általa forgalmazott
termék biztonságosságának ellenőrzését, és a veszélyek elkerülése érdekében a gyártókkal és a hatóságokkal
együttműködni. Ennek során köteles különösen a) a termék által jelentett veszélyekre vonatkozó tájékoztatás továbbadására,
b) a termék származási helyének megállapításához és forgalmazásának nyomon követéséhez szükséges
dokumentáció megőrzésére és rendelkezésre bocsátására, valamint c) annak biztosítására, hogy a gyártó a forgalmazott termék biztonságosságát ellenőrizhesse.
4. Megfelelőségértékelési eljárás 5. § (1) Amennyiben jogszabály egy termékre megfelelőségértékelési eljárás lefolytatását írja elő, úgy e termék csak
a megfelelőségértékelési eljárás lefolytatását követően hozható forgalomba és forgalmazható.
(2) A megfelelőségértékelési eljárást a jogszabályban meghatározott módon a gyártó köteles elvégezni vagy
elvégeztetni. (3) Ha jogszabály egy termék forgalmazásához megfelelőséget igazoló dokumentumot ír elő, úgy e termék csak
megfelelőséget igazoló dokumentummal hozható forgalomba. Jogszabály meghatározhatja azon termékek körét,
amelyek csak megfelelőséget igazoló dokumentummal együtt forgalmazhatók. 5. A CE megfelelőségi jelölés
6. § (1) Amennyiben jogszabály előírja, hogy a terméket CE megfelelőségi jelöléssel kell ellátni, akkor a termék csak
a CE megfelelőségi jelölés feltüntetését követően hozható forgalomba, valamint forgalmazható.
(2) A termék csak akkor látható el CE megfelelőségi jelöléssel, ha a termék az általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó
európai uniós jogi aktusokban és a jogszabályokban foglalt követelményeknek megfelel.
(3) A CE megfelelőségi jelölést a gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének jól láthatóan és olvashatóan kell
feltüntetni. Tilos olyan egyéb jelölés, jel vagy felirat elhelyezése, amely összetéveszthető a CE megfelelőségi jelölés
jelentése vagy formája tekintetében. (4) Tilos a CE megfelelőségi jelölés feltüntetése azon termékek esetében, ahol a jogszabály a CE megfelelőségi jelölés
feltüntetését nem követeli meg. III. FEJEZET
A GAZDASÁGI SZEREPLŐ KÖTELEZETTSÉGEI
6. A gyártó kötelezettségei 7. § (1) A gyártó a terméket akkor hozhatja forgalomba, amennyiben azt az általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó
európai uniós jogi aktusokkal, e törvény előírásaival összhangban és a jogszabályokban meghatározott
követelmények szerint tervezte és gyártotta. (2) A gyártó feladata elkészíteni a termékre a jogszabályban előírt műszaki dokumentációt, elvégezni vagy elvégeztetni az
alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat. (3) Amennyiben jogszabály előírja, a CE megfelelőségi jelölés feltüntetését megelőzően a gyártó vagy
a megfelelőségértékelő szervezet kiállítja a megfelelőséget igazoló dokumentumot.
(4) A gyártó a (2) bekezdésben meghatározott műszaki dokumentációt, valamint az 5. § (3) bekezdése szerinti
megfelelőséget igazoló dokumentumokat jogszabályban meghatározott ideig vagy amennyiben ezt jogszabály nem
határozza meg, akkor a termék forgalomba hozatalától számított 5 évig köteles megőrizni.
(5) A gyártó folyamatosan köteles biztosítani a termék megfelelőségét a sorozatgyártás folyamán.
(6) Amennyiben jogszabály előírja, a gyártó köteles a forgalomba hozatal előtt a terméket bejelenteni.
8. § (1) A gyártó, ha szükségesnek ítéli, a fogyasztók és a felhasználók egészségének és biztonságának érdekében elvégzi
a forgalmazott termék mintájának felülvizsgálatát, amelynek keretében kivizsgálja a termékre vonatkozó panaszokat,
a nem megfelelő termékeket nyilvántartásba veszi, intézkedik az esetleges termékvisszahívásokról, és minden ilyen
jellegű intézkedéséről haladéktalanul tájékoztatja a forgalmazókat és a piacfelügyeleti hatóságot.
(2) A gyártó köteles a terméket azonosításra alkalmas jelöléssel ellátni. Az azonosító jelölésnek olyannak kell lennie, hogy
az alapján a termék pontosan beazonosítható legyen. A termék azonosító jelölése lehet a termék típus-, tétel-, modell
vagy sorozatszáma, vagy más egyedi jelölése, amely megfelel ezen bekezdés követelményeinek.
(3) A gyártó köteles a terméken feltüntetni a nevét, kereskedelmi nevét vagy bejegyzett kereskedelmi védjegyét és
a székhelyét. (4) Amennyiben a termék mérete, kialakítása vagy egyéb sajátossága miatt az azonosító jelölés és a (3) bekezdésben
meghatározott adatok nem tüntethetők fel magán a terméken, azokat jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában
a termék csomagolásán vagy a termék kísérő dokumentációján kell megadni.
(5) Amennyiben általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó európai uniós jogi aktus vagy az Európai Unió egyes
termékek forgalmazásának feltételeit harmonizáló kötelező jogi aktusa rendelkezéseinek átültetése céljából
elfogadott jogszabály előírja, a gyártó köteles mellékelni az ott meghatározott formában, módon és tartalommal
használati és kezelési útmutatót, valamint a biztonságot érintő figyelmeztetéseket a termékhez. A használati és
kezelési útmutatónak közérthetőnek és egyértelműnek kell lennie. 9. § (1) A gyártó, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a termék nem felel meg az általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó
európai uniós jogi aktusokban vagy a jogszabályokban foglalt előírásoknak, a szükséges intézkedéseket
haladéktalanul köteles megtenni. A veszélyes terméket köteles a forgalomból kivonni, visszahívni, valamint
egyidejűleg tájékoztatni a piacfelügyeleti hatóságot az intézkedések szükségességének okáról, a megtett
intézkedésekről és azok eredményéről. (2) A gyártó köteles a piacfelügyeleti hatóság felhívására 8 napon belül megküldeni a megfelelőséget igazoló
dokumentumot, a hatóság kérésére annak hiteles, magyar nyelvű fordítását. A hatóság indokolt esetben ennél
hosszabb határidőt is megállapíthat. (3) Amennyiben a gyártó a piacfelügyeleti hatóság felhívására nem küldi meg a megfelelőséget igazoló dokumentumot,
a piacfelügyeleti hatóság jogosult e törvényben és más jogszabályokban meghatározott intézkedéseket elrendelni.
(4) A gyártó köteles együttműködni a piacfelügyeleti hatósággal a termék által jelentett veszély elhárítása érdekében tett
azonnali intézkedések végrehajtásában. (5) Amennyiben egy terméket az importőr vagy a forgalmazó saját neve, védjegye vagy kereskedelmi neve alatt hoz
forgalomba vagy forgalmaz, vagy a terméken olyan módosítást hajt végre, amely a termék biztonsági és megfelelőségi
jellemzőit befolyásolja, úgy e fejezet alkalmazásában gyártónak kell tekinteni, és a gyártóra vonatkozó kötelezettségek
terhelik. 7. A meghatalmazott képviselő kötelezettségei 10. § (1) A gyártó írásban meghatalmazott képviselőt bízhat meg. A megbízás nem terjedhet ki gyártásra, tervezésre, valamint
a műszaki dokumentáció összeállítására. (2) A meghatalmazott képviselő megbízásának legalább az alábbi kötelezettségekre kell kiterjednie:
a) a piacfelügyeleti hatóság számára átadja a megfelelőséget igazoló dokumentumot és a műszaki dokumentációt,
b) a piacfelügyeleti hatósággal együttműködik a termék által jelentett veszély elhárítása érdekében tett azonnali
intézkedések végrehajtásában. (3) A meghatalmazott képviselő a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott dokumentumokat jogszabályban
meghatározott ideig vagy amennyiben ezt jogszabály nem határozza meg, akkor a termék forgalomba hozatalától
számított 5 évig köteles megőrizni. (4) A meghatalmazott képviselő köteles a piacfelügyeleti hatóság felhívására 8 napon belül megküldeni a megfelelőséget
igazoló dokumentumot vagy kérésre annak hiteles, magyar nyelvű fordítását. A hatóság indokolt esetben ennél
hosszabb határidőt is megállapíthat. 8. Az importőr kötelezettségei
11. § (1) Az importőr kizárólag a 7. § (1) bekezdésében meghatározott követelmények szerint tervezett és gyártott terméket
hozhat forgalomba. (2) Az importőr a termék forgalomba hozatala előtt köteles meggyőződni arról, hogy a gyártó elvégezte
a megfelelőségértékelési eljárást, összeállította a műszaki dokumentációt, a terméken elhelyezte a jogszabály által
előírt megfelelőségi jelölést és egyéb jelöléseket, mellékelte hozzá a jogszabály által előírt dokumentumokat, valamint
eleget tett a 8. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(3) Az importőr köteles a terméken feltüntetni a nevét, kereskedelmi nevét vagy bejegyzett kereskedelmi védjegyét és
a székhelyét. Az importőr által feltüntetett adatok nem takarhatják el a gyártó 8. § (3) bekezdése alapján feltüntetett
adatait. (4) Amennyiben a termék mérete, kialakítása vagy egyéb sajátossága miatt a (3) bekezdésben meghatározott adatok nem
tüntethetők fel magán a terméken, azokat jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában a termék csomagolásán vagy
a termék kísérő dokumentációján kell megadni. (5) Amennyiben általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó európai uniós jogi aktus vagy az Európai Unió egyes
termékek forgalmazásának feltételeit harmonizáló kötelező jogi aktusa rendelkezéseinek átültetése céljából
elfogadott jogszabály előírja, az importőr a termékhez mellékeli a használati és kezelési útmutatót, valamint
a biztonságot érintő figyelmeztetéseket magyar nyelven. A mellékelt használati és kezelési útmutatónak
közérthetőnek és egyértelműnek kell lennie, valamint tartalmaznia kell mindazt az információt, amelyet a gyártó által
csatolt idegen nyelvű használati és kezelési útmutató tartalmaz.
(6) Amennyiben jogszabály előírja, az importőr köteles a forgalomba hozatal előtt a terméket bejelenteni.
12. § (1) Az importőr, ha szükségesnek ítéli, a fogyasztók és a felhasználók egészségének és biztonságának érdekében elvégzi
a forgalmazott termék mintájának felülvizsgálatát, amelynek keretében kivizsgálja a termékre vonatkozó panaszokat,
a nem megfelelő termékeket nyilvántartásba veszi, intézkedik az esetleges termékvisszahívásokról, és minden ilyen
jellegű intézkedéséről haladéktalanul tájékoztatja a forgalmazókat és a piacfelügyeleti hatóságot.
(2) Az importőr, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a termék nem felel meg az általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó
európai uniós jogi aktusoknak, e törvény előírásainak és más jogszabályoknak, a szükséges intézkedéseket
haladéktalanul köteles megtenni, adott esetben a veszélyes terméket a forgalomból kivonni, visszahívni, valamint
veszélyes termék esetén egyidejűleg tájékoztatni a gyártót és a piacfelügyeleti hatóságot az intézkedések
szükségességének okáról, a megtett intézkedésekről és azok eredményéről.
(3) Az importőr a műszaki dokumentációt, valamint az 5. § (3) bekezdése szerinti megfelelőséget igazoló
dokumentumokat jogszabályban meghatározott ideig vagy amennyiben ezt jogszabály nem határozza meg, akkor
a termék forgalomba hozatalától számított 5 évig köteles megőrizni.
(4) Az importőr köteles a piacfelügyeleti hatóság felhívására 8 napon belül megküldeni a megfelelőséget igazoló
dokumentumot vagy kérésre annak hiteles, magyar nyelvű fordítását. A hatóság indokolt esetben ennél hosszabb
határidőt is megállapíthat. (5) Amennyiben az importőr a piacfelügyeleti hatóság felhívására nem küldi meg a megfelelőséget igazoló
dokumentumot, a piacfelügyeleti hatóság jogosult e törvényben és más jogszabályokban meghatározott
intézkedéseket elrendelni. (6) Az importőr köteles együttműködni a piacfelügyeleti hatósággal a termék által jelentett veszély elhárítása érdekében
tett azonnali intézkedések végrehajtásában. 9. A forgalmazó kötelezettségei
13. § (1) A forgalmazó a termék forgalmazása során a szakmai gondosság követelményeit betartva jár el.
(2) A forgalmazó a termék forgalmazása előtt köteles meggyőződni arról, hogy a terméken elhelyezték a jogszabály által
előírt megfelelőségi jelölést és egyéb jelöléseket, mellékelték hozzá a jogszabály által előírt megfelelőséget igazoló
dokumentumot, és amennyiben általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó európai uniós jogi aktus vagy az Európai
Unió egyes termékek forgalmazásának feltételeit harmonizáló kötelező jogi aktusa rendelkezéseinek átültetése
céljából elfogadott jogszabály előírja, a használati és kezelési útmutatót, valamint arról, hogy a gyártó és az importőr
eleget tett a 8. § (2) és (3) bekezdésében és a 11. § (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(3) Ha a gyártó a 8. § (5) bekezdésében vagy az importőr a 11. § (5) bekezdésében foglalt kötelezettségeinek nem tett
eleget, akkor azt a forgalmazó köteles pótolni. (4) A forgalmazó a terméket addig nem forgalmazhatja, amíg meg nem győződött arról, hogy a termék megfelel
az általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó európai uniós jogi aktusoknak, e törvény előírásainak és más
jogszabályoknak. 14. § (1) A forgalmazó, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a termék nem felel meg az általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó
európai uniós jogi aktusoknak, e törvény előírásainak és más jogszabályoknak, a szükséges intézkedéseket
haladéktalanul köteles megtenni, adott esetben a veszélyes terméket a forgalomból kivonni, visszahívni, továbbá
veszélyes termék esetében egyidejűleg köteles erről haladéktalanul tájékoztatni a gyártót, az importőrt, továbbá
tájékoztatnia kell a piacfelügyeleti hatóságot is, megjelölve az intézkedések szükségességének okát, a megtett
intézkedéseket, valamint azok eredményét. (2) A forgalmazó köteles a piacfelügyeleti hatóság felhívására 8 napon belül megküldeni a megfelelőséget igazoló
dokumentumot vagy kérésre annak hiteles, magyar nyelvű fordítását. A hatóság indokolt esetben ennél hosszabb
határidőt is megállapíthat. (3) Amennyiben a forgalmazó a piacfelügyeleti hatóság felhívására nem küldi meg a megfelelőséget igazoló
dokumentumot, a piacfelügyeleti hatóság jogosult e törvényben és más jogszabályokban meghatározott
intézkedéseket elrendelni. (4) A forgalmazó köteles együttműködni a piacfelügyeleti hatósággal a termék által jelentett veszély elhárítása
érdekében tett azonnali intézkedések végrehajtásában. IV. FEJEZET
A PIACFELÜGYELETI HATÓSÁG ELJÁRÁSÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
10. Piacfelügyeleti ellenőrzés és az annak során alkalmazható jogkövetkezmények
15. § (1) Piacfelügyeleti eljárása keretében a piacfelügyeleti hatóság felhívására a gazdasági szereplő és felhasználó köteles
hitelt érdemlően igazolni azt, hogy kitől szerezte be a terméket, és azt mely gazdasági szereplőnek értékesítette
tovább. A piacfelügyeleti hatóság jogosult bármely termék biztonságosságát, egészségre gyakorolt hatását,
megfelelőségét és dokumentációját ellenőrizni, továbbá jogosult a helyszínen méréssel ellenőrizni a termék
megfelelőségét vagy laboratóriumi vizsgálat, megfelelőségértékelő szervezet általi vizsgálat vagy a hatóság mérése
céljából ingyenes mintát és ellenmintát venni. A súlyos veszélyt jelentő terméket a piacfelügyeleti hatóság
a jogszabályban meghatározottak szerint jogosult lefoglalni, és azt a jogsértést elkövető gazdasági szereplő
költségére megsemmisíteni. (2) Ha a piacfelügyeleti hatóság a piacfelügyeleti ellenőrzés során megállapítja, hogy a termék nem felel meg
e törvényben, európai uniós jogi aktusokban vagy jogszabályokban foglalt követelményeknek, jogosult:
a) a termék használatából származó veszélyre vonatkozó figyelmeztető tájékoztatás elhelyezését előírni,
b) széles körű tájékoztatást elrendelni úgy, hogy a termék használatából származó veszélyről időben és megfelelő
módon – szükség esetén a rádiós vagy audiovizuális lineáris médiaszolgáltatásban vagy sajtótermékben –
a fogyasztók vagy a felhasználók értesüljenek, c) a termék forgalomba hozatalát, reklámozását korlátozni vagy megtiltani, és a tilalom betartásához szükséges
kísérő intézkedéseket bevezetni, d) a már forgalomba hozott termék forgalomból való kivonását elrendelni, és előírni az erről való tájékoztatást
a b) pontban meghatározott módon, e) elrendelni a termék visszahívását, vagy – ha ez indokolt – a gazdasági szereplőkkel együttműködve megszervezni
a termék fogyasztóktól vagy felhasználóktól történő visszahívását és környezetvédelmi szempontok
figyelembevételével történő megsemmisítését, valamint ellenőrizni ezek végrehajtását, f) határidő tűzésével a feltárt hibák, hiányosságok megszüntetésére kötelezni a gazdasági szereplőt azzal, hogy
a gazdasági szereplő a hibák, hiányosságok megszüntetése érdekében tett intézkedéséről köteles értesíteni
a piacfelügyeleti hatóságot, g) a jogszerű állapot helyreállításáig feltételhez kötni vagy megtiltani a termék forgalmazását, értékesítését,
h) bírságot kiszabni. (3) Jogszabály az abban meghatározott rendelkezés megsértése esetére további jogkövetkezményeket állapíthat meg.
(4) A (2) és (3) bekezdés szerinti jogkövetkezmények együttesen is megállapíthatóak.
16. § (1) A piacfelügyeleti hatóság által alkalmazott jogkövetkezményeknek hatékonynak, arányosnak és kellően visszatartó
erejűnek kell lenniük. A bírság összegének meghatározásakor figyelembe kell venni, ha a gazdasági szereplő 3 éven
belül megsértette e törvény, valamint más jogszabályok ugyanazon rendelkezéseit.
(2) A bírság összege 15 ezer forinttól a) 500 millió forintig,
b) ha a jogsértés a fogyasztók vagy felhasználók életét, testi épségét, egészségét sérti vagy veszélyezteti, 2 milliárd
forintig terjedhet. (3) A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a piacfelügyeleti hatóság minden esetben bírságot szab ki, ha
a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény eltérően nem rendelkezik.
(4) Ha a laboratóriumi vizsgálat, a megfelelőségértékelő szervezet általi vizsgálat vagy hatóság mérése céljából
mintavételezett termék nem megfelelőnek bizonyul, akkor a vizsgálat költségeit a gyártó, az importőr vagy az
a forgalmazó, amelynél a terméket vizsgálat alá vonták, köteles megfizetni.
(5) A piacfelügyeleti hatóság együttműködik a gazdasági szereplőkkel annak érdekében, hogy megakadályozzák
a veszélyes termékek használatából eredő károk bekövetkezését, valamint csökkentsék annak mértékét.
A piacfelügyeleti hatóság hivatalból köteles minden olyan, a fogyasztók és felhasználók tájékoztatására és védelmére
irányuló ideiglenes intézkedést megtenni, amely a fogyasztók és felhasználók életének, egészségének és
biztonságának megóvásához szükséges. (6) Amennyiben a piacfelügyeleti hatóság az Európai Unió más tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes más államban gyártott termék forgalomból történő kivonásáról dönt, úgy köteles
a rendelkezésre álló elérhetőségen az eljárás során ismertté vált gyártót a döntés meghozatalát követő 3 napon belül
írásban tájékoztatni. (7) A piacfelügyeleti hatóság a fogyasztók, felhasználók testi épségének, egészségének védelme érdekében, továbbá
a fogyasztók, felhasználók széles körét érintő kárral fenyegető veszély elhárítása érdekében az ügydöntő határozat
meghozataláig terjedő időtartamra fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható végzésben elrendelheti a 15. §
(2) bekezdés a), b), c) és g) pontjában foglalt jogkövetkezmények alkalmazását.
17. § (1) A piacfelügyeleti hatóság határozatának és a 16. § (7) bekezdése szerinti végzésének kivonatát – jogorvoslatra tekintet
nélkül – honlapján közzéteszi, ha eljárása során megállapítja, hogy a vizsgált termék nem felel meg a biztonságossági
követelményeknek. (2) A közétett kivonatnak tartalmaznia kell: a) a közzététel napját,
b) a közzététel e törvény szerinti jogcímét, c) a jogerő beálltára vagy annak hiányára történő utalást,
d) az eljáró hatóság megnevezését, e) az ügy számát és tárgyát,
f) a jogsértő gazdasági szereplő nevét és székhelyét,
g) a vizsgált termék nem megfelelőségére vonatkozó megállapításokat,
h) a megsértett jogszabályi rendelkezések megjelölését, i) a döntés rendelkező részét, ide nem értve jogerős döntés esetén a jogorvoslatról szóló rendelkezést, valamint
j) a döntéssel szembeni jogorvoslati eljárás tényét. (3) A piacfelügyeleti hatóság az (1) bekezdés alapján közzétett kivonatot a közzétételtől számított hat hónap elteltével
vagy annak okafogyottá válásakor honlapjáról eltávolítja. (4) A piacfelügyeleti hatóság piacfelügyeleti eljárásában az ügyintézési határidő 90 nap, amelyet az eljáró hatóság
vezetője annak letelte előtt indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthat. Az
ügyintézési határidőbe nem számít bele a 18. § szerinti tárgyalás időtartama.
(5) A piacfelügyeleti hatóság eljárása során – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
11. Korlátozó intézkedésekre vonatkozó különös előírások 18. § (1) A 15. § (2) bekezdés c)–e) pontja szerinti döntés meghozatalát megelőzően a piacfelügyeleti hatóság a gazdasági
szereplő kérésére tárgyalást tart, kivéve, ha erre a meghozandó intézkedés sürgőssége, az egészségügyi vagy
biztonsági előírások betartása, az élet, testi épség, egészség vagy egyéb közérdek védelme miatt nincs lehetőség.
A tárgyalás lehetőségéről a piacfelügyeleti hatóság az első kapcsolatfelvétel alkalmával, vagy a (3) bekezdésben
meghatározott esetben a döntés közlésével egyidejűleg tájékoztatja az érintett gazdasági szereplőt.
(2) Amennyiben a gazdasági szereplő a döntés meghozatalát megelőzően kérte tárgyalás keretében történő
meghallgatását, és azt az (1) bekezdés nem zárja ki, akkor a tárgyalásra a vonatkozó kérelem beérkezésétől számított
10 napot meghaladó időtartamon túl kell lehetőséget biztosítani. A gazdasági szereplő kérésére a tárgyalás ennél
rövidebb időtartamon belül is megtartható. A gazdasági szereplő az (1) bekezdésben meghatározott tájékoztatás
kézhezvételét követő 5 napon belül jogosult tárgyalás tartását kérni.
(3) Amennyiben a döntés meghozatalára az (1) bekezdés alapján tárgyalás tartása nélkül került sor, akkor a gazdasági
szereplő a döntés kézhezvételét követő 5 napon belül jogosult tárgyalás tartását kérni és a döntés felülvizsgálatát
kezdeményezni. A piacfelügyeleti hatóság a tárgyalás megtartásáról, valamint a döntés felülvizsgálatáról
haladéktalanul intézkedik. A piacfelügyeleti hatóság és a gazdasági szereplő a tárgyalás időpontjáról a közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény kapcsolattartásra vonatkozó általános szabályai
útján egyeztet. (4) A (3) bekezdés szerinti esetben a tárgyalást az erre irányuló kérelem beérkezését követő 15 napon belül kell
megtartani. A tárgyalás során lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a gazdasági szereplő álláspontját előadja, továbbá
bizonyítékait bemutathassa. A tárgyalásról és annak eredményéről a piacfelügyeleti hatóság köteles jegyzőkönyvet
felvenni, amelynek egy példányát a meghallgatott vagy képviselője részére át kell adni, vagy meg kell küldeni részére.
(5) Az (1) bekezdés szerinti döntést a piacfelügyeleti hatóság – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a tárgyalás
megtartását követő 5 napon belül módosítja vagy visszavonja, ha a gazdasági szereplő a tárgyalás során hitelt
érdemlően igazolja azt, hogy a korlátozó intézkedések okai megszűntek, a termék használatából fellépő esetleges
veszélyeket valamennyi általa forgalomba hozott, forgalmazott, üzemeltetett és rendelkezésre bocsátott termék
tekintetében elhárította, valamint a korlátozó intézkedéssel egyenértékű eredményes lépéseket tett.
(6) Amennyiben az (5) bekezdés alkalmazásának feltételei nem állnak fenn, az érintett gazdasági szereplő a tárgyalás
megtartását követő 8 napon belül akkor is előterjesztheti az (1) bekezdés szerinti döntés elleni fellebbezését, ha
a fellebbezési határidő már eltelt. V. FEJEZET
AZ IMPORTTERMÉKEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
12. A harmadik országok illetékes hatóságaival folytatott együttműködés
19. § (1) A piacfelügyeleti hatóság tevékenysége hatékonyabb ellátása, továbbá az információk és tapasztalatok megosztása
céljából együttműködhet az Európai Unió tagállamain kívüli harmadik országok (a továbbiakban: harmadik ország)
illetékes hatóságaival. (2) Az importtermékek hatékony ellenőrzése érdekében a piacfelügyeleti hatóság és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
vámszerve (a továbbiakban: vámhatóság) együttműködési megállapodást köthetnek. 13. Az importtermékek piacfelügyeleti ellenőrzésére vonatkozó előírások
20. § (1) A harmadik országból érkező termékek az Európai Unió belső piacára irányuló forgalom számára szabad forgalomba
bocsátásra történő vámeljáráskor a 765/2008/EK Rendelet szerinti ellenőrzést is el kell végezni.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés nem alkalmazható arra a termékre, amelynek az Európai Unió belső piacára
irányuló forgalom számára történő vámkezeléséhez szükség van az Európai Unió általános hatályú és közvetlenül
alkalmazandó európai uniós jogi aktusa vagy jogszabály szerint előírt hatósági ellenőrző vizsgálat elvégzésére.
(3) Ha a szabad forgalomba bocsátást a vámhatóság felfüggeszti, akkor a jogszabályban meghatározott piacfelügyeleti
hatóságot telefaxon vagy elektronikus úton haladéktalanul értesíti. 14. Az importtermékek szabad forgalomba bocsátása
21. § (1) A vámhatóság a felfüggesztést megszünteti és a vámkezelést lefolytatja, ha a szabad forgalomba bocsátás
felfüggesztését követő 3 munkanapon belül a piacfelügyeleti hatóság által indított eljárásról vagy a termék
jogszabályi előírásoknak való megfelelősége tárgyában hozott döntésről nem értesül.
(2) A vámhatóság az importterméket szabad forgalomba bocsátja, ha a piacfelügyeleti hatóság a vámhatóság 20. §
(3) bekezdése szerinti értesítését követően döntésében megállapítja, hogy a termék megfelel a jogszabályi
előírásoknak. 15. A piacfelügyeleti hatóság intézkedései vámriasztás során
22. § (1) Amennyiben a piacfelügyeleti hatóság jelzi a vámhatóságnak a veszélyes importtermékeket, akkor a vámhatóság
a kísérő okmányokkal kapcsolatosan a 765/2008/EK Rendeletben foglaltak szerint jár el.
(2) Amennyiben a piacfelügyeleti hatóság az okmányhiányos, valamint a nem megfelelő importtermékeket jelzi
a vámhatóságnak, akkor a vámhatóság a kísérő okmányokkal kapcsolatosan a 765/2008/EK Rendeletben foglaltak
szerint jár el. (3) A súlyos veszélyt jelentő terméket a piacfelügyeleti hatóság a jogszabályban foglaltak szerint a vámkezelést kérő
költségén megsemmisítheti, elrendelheti a megsemmisítést vagy egyéb módon működésképtelenné teheti.
(4) A piacfelügyeleti hatóság megadja a vámhatóságnak azokat az információkat, amelyek az importtermékekkel
kapcsolatos súlyos veszélyre vagy meg nem felelésre vonatkoznak, és kérheti bizonyos termékkörök fokozott
figyelését a vámhatóságtól. VI. FEJEZET
KÖLCSÖNÖS TÁJÉKOZTATÁS 16. Központi Piacfelügyeleti Információs Rendszer
23. § A piacfelügyeleti programokkal és a veszélyes termékekkel kapcsolatban a piacfelügyeleti hatóság együttműködik az
Európai Unió más tagállamának megfelelő hatóságaival és az Európai Bizottsággal információk vagy dokumentumok
nyújtása, vizsgálatok vagy más megfelelő intézkedés elvégzése, valamint a tagállamokban kezdeményezett
vizsgálatokban való részvétel útján. 24. § (1) A piacfelügyeleti hatóság – figyelembe véve a jogszabályban meghatározott információszolgáltatási
kötelezettségeket is – köteles a tudomására jutott tények vagy körülmények alapján a Központi Piacfelügyeleti
Információs Rendszeren (a továbbiakban: KPIR) keresztül haladéktalanul tájékoztatni a KPIR működtetéséért felelős
fogyasztóvédelmi hatóságot mindazon termékekről, amelyek nem felelnek meg a biztonságossági
követelményeknek. (2) A KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóság a termékek biztonságosságára vonatkozóan tudomására
jutott adatok alapján haladéktalanul tájékoztatja a piacfelügyeleti hatóságot, az országos gazdasági kamarát és
a vámhatóságot, vagy ha az ügy más szerv hatáskörébe tartozik, megkeresi az eljárásra jogosult hatóságot.
25. § (1) Mindazon termékekre, amelyek forgalmazására a piacfelügyeleti hatóság döntésében rendelkezést hoz, a KPIR-ben
adatbázis létesül. Az adatbázis tartalmazza a termék azonosítására alkalmas adatokat, így különösen a termék pontos
megnevezését, származási helyét, a gyártás időpontját, a gyártó, forgalmazó nevét, címét, a jogerős közigazgatási
határozat számát, keltét. Ezen termék tekintetében a KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóság és
a piacfelügyeleti hatóság információcseréje kölcsönös és kötelező. (2) A természetes személyek esetében a személyes adatok nyilvántartásba vételéhez, valamint azok nyilvánosságra
hozatalához szükséges az érintett az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény
szerinti hozzájárulása. (3) Az információk cseréjének megvalósításához szükséges technikai feltételekről és azok működtetéséről a KPIR
működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóság gondoskodik. 26. § (1) A megfelelőségértékelő szervezet – a jogszabályban meghatározott intézkedések megtétele mellett – köteles
a piacfelügyeleti hatóságot tájékoztatni, ha a megfelelőség tanúsításához szükséges vizsgálat alapján megállapítja,
hogy a termék a) csak meghatározott feltételek teljesítése esetén hozható forgalomba,
b) a fogyasztó életét, egészségét vagy testi épségét súlyosan és közvetlenül veszélyezteti, vagy
c) nem felel meg az általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó európai uniós jogi aktusokban vagy
a jogszabályokban meghatározott követelményeknek. (2) Az országos és a területi gazdasági kamarák, a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezetek,
a forgalmazók, továbbá a fogyasztók a) tájékoztathatják a KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóságot a termék biztonságosságának
követelményeivel kapcsolatos észrevételeikről, b) tájékoztatást kérhetnek a KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóságtól a KPIR-ben nyilvántartott
adatokról, amelyet a KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóság az információs önrendelkezési jogról
és az információszabadságról szóló törvény rendelkezéseinek betartása mellett adhat meg.
17. Közösségi Gyors Tájékoztatási Rendszer 27. § (1) A KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóság vesz részt a termékbiztonsággal kapcsolatos ügyekben
illetékes piacfelügyeleti hatóságok európai hálózatában. (2) Magyarország a KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóságon keresztül kapcsolódik a Közösségi Gyors
Tájékoztatási Rendszerhez (a továbbiakban: RAPEX). (3) Amennyiben a piacfelügyeleti hatóság a termék forgalomba hozatalát korlátozó, illetve kivonását vagy visszahívását
elrendelő intézkedést hoz, vagy a gazdasági szereplőkkel olyan intézkedésekben állapodik meg, amelyek egy
terméknek az értékesítését vagy használatát súlyos veszély miatt megakadályozzák, korlátozzák vagy különleges
feltételekhez kötik, tájékoztatnia kell a KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóságot. A KPIR
működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóság a hivatalos értesítési formanyomtatvány felhasználásával
a RAPEX-en keresztül tájékoztatja az Európai Bizottságot az intézkedésekről, megjelölve azok okát is. A KPIR
működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóság az intézkedések módosításáról vagy a termék visszahívásáról
haladéktalanul tájékoztatja az Európai Bizottságot. (4) Amennyiben a veszély hatásai Magyarország határain nem terjednek túl, a KPIR működtetéséért felelős
fogyasztóvédelmi hatóság az intézkedésekről olyan mértékben nyújt tájékoztatást az Európai Bizottság részére,
amennyiben azok termékbiztonsági szempontból információkat tartalmaznak, és olyan új veszéllyel kapcsolatosak,
amelyek más értesítésekben még nem szerepeltek. (5) Súlyos veszély esetén a KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóság értesíti az Európai Bizottságot
a gazdasági szereplők által hozott önkéntes intézkedésekről. Amennyiben a KPIR működtetéséért felelős
fogyasztóvédelmi hatóság az Európai Bizottság útján az Európai Unió más tagállamából származó, a fentieknek
megfelelő értesítést kap, tájékoztatja az Európai Bizottságot a részéről megtett intézkedésekről.
(6) Amennyiben az Európai Bizottság a fogyasztók egészségére és biztonságára az Európai Unió több tagállamában is
súlyosan veszélyes termékről szerez tudomást és az Európai Unió érintett tagállamaival folytatott tanácskozást,
valamint a veszély tekintetében illetékes tudományos bizottsággal folytatott konzultációt követően a 2001/95/EK
irányelv 13. cikkének (1) bekezdése alapján határozatot hoz, a határozat tárgyát képező veszélyes terméknek az
Európai Unió területéről történő kivitele – a határozat eltérő rendelkezése hiányában – tilos. A KPIR működtetéséért
felelős fogyasztóvédelmi hatóság az Európai Bizottság határozata alapján haladéktalanul értesíti a piacfelügyeleti
hatóságot, és az a határozatban megjelölt más határidő hiányában legfeljebb 20 napon belül meghoz minden
szükséges intézkedést a határozat végrehajtása érdekében. A határozat végrehajtásáért felelős piacfelügyeleti
hatóságnál az érintettek a határozat közzétételét követő 30 napon belül észrevételeket tehetnek.
(7) A piacfelügyeleti hatóság az észrevételekről a KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóságon keresztül
tájékoztatja az Európai Bizottságot. 28. § (1) A KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóság az Európai Bizottság számára nyújtott tájékoztatása az
alábbi információkat tartalmazza: a) a termék azonosítását lehetővé tevő információk, ideértve a termék gyártóját is,
b) a fennálló veszély leírása, ideértve a veszély szintjének értékelése szempontjából jelentős vizsgálatok
eredményeinek és az azokból levont következtetések összefoglalását, c) a meghozott vagy elhatározott intézkedések, lépések jellege és időbeni hatálya,
d) a termék értékesítési láncára és forgalmazására vonatkozó információk, különös tekintettel a rendeltetési
országokra, e) a gazdasági szereplő által hozott önkéntes intézkedések.
(2) A KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóság az információkat az Európai Bizottság által kiadott
iránymutatásokban foglaltak szerint a hivatalos értesítési formanyomtatvány kitöltésével továbbítja.
(3) Amennyiben az értesítés tárgyát képező intézkedés vegyi anyag vagy készítmény forgalmazásának vagy
használatának korlátozására irányul, akkor a KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóság értesíti
a piacfelügyeleti hatóságot a szükséges értékelés és intézkedések megtétele érdekében. A piacfelügyeleti hatóság
a lehető legrövidebb időn belül a KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóság rendelkezésére bocsátja
a szóban forgó vegyi anyaggal vagy készítménnyel, valamint annak ismert és rendelkezésre álló helyettesítőivel
kapcsolatos lényeges adatokra vonatkozó összegzést vagy tájékoztatást. A KPIR működtetéséért felelős
fogyasztóvédelmi hatóság közli az intézkedésnek a fogyasztók egészségére és biztonságára gyakorolt várható
hatásait, valamint a veszély értékelését. (4) Amennyiben a KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóság az intézkedések elfogadásáról szóló határozat
hozatalát megelőzően súlyos veszélyről tájékoztatta az Európai Bizottságot, 45 napon belül ismételten tájékoztatnia
kell az Európai Bizottságot arról, hogy megerősíti vagy módosítja ezt az információt.
(5) Az Európai Bizottság által – a termékbiztonság értékelése érdekében saját kezdeményezésére – végzett vizsgálat
esetén a KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóság az Európai Bizottság rendelkezésére bocsátja a kért
információkat. (6) Az Európai Bizottságon keresztül a RAPEX-ből érkező értesítés kézhezvétele után a KPIR működtetéséért felelős
fogyasztóvédelmi hatóság a piacfelügyeleti hatóság bevonásával az Európai Bizottság által kidolgozott
iránymutatásokban meghatározott határidőn belül értesíti az Európai Bizottságot arról, hogy:
a) a terméket Magyarország területén forgalomba hozták-e, b) milyen, a kérdéses terméket érintő intézkedéseket hoztak vagy hoznak a Magyarországon érvényesülő sajátos
termékbiztonsági körülményekre tekintettel, beleértve a veszély bármiféle eltérő értékelését vagy egyéb más
körülményt, amely igazolja döntésüket, hogy az intézkedésről lemondanak, vagy további lépéseket tesznek,
c) a fennálló veszéllyel összefüggésben lényeges kiegészítő információkkal rendelkezik-e, ideértve az elvégzett
vizsgálatok vagy elemzések eredményeit is. (7) A rendelkezésre bocsátott információk tartalmáért a KPIR működtetéséért felelős fogyasztóvédelmi hatóságot értesítő
piacfelügyeleti hatóság felel. VII. FEJEZET
PIACFELÜGYELETI PROGRAMOK ÉS JELENTÉSEK
29. § (1) A piacfelügyeleti hatóság megalkotja, végrehajtja és évente frissíti piacfelügyeleti programját, amelyet megküld
a fogyasztóvédelemért felelős miniszternek, valamint honlapján közzéteszi. (2) A fogyasztóvédelemért felelős miniszter a piacfelügyeleti hatóságok által megküldött piacfelügyeleti programokat
összegyűjti, és megküldi az Európai Bizottság számára. (3) A piacfelügyeleti hatóság négyévente felülvizsgálja és értékeli piacfelügyeleti tevékenységének működését, amelyről
jelentést készít, és megküldi a piacfelügyeleti hatóság felügyeletét ellátó miniszternek.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 18. Felhatalmazó rendelkezések 30. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) a piacfelügyeleti hatóságok körét, valamint a termékek piacfelügyeleti ellenőrzésére vonatkozó részletes
szabályokat; b) az importtermékek ellenőrzésével kapcsolatos részletes szabályokat;
c) a megjelenésükben másnak látszó és ezáltal a fogyasztó egészségét vagy biztonságát veszélyeztető termékek
forgalmazására és ellenőrzésére, továbbá az alkalmazható jogkövetkezményekre vonatkozó részletes
szabályokat, valamint d) a felvonók és mozgólépcsők létesítésével összefüggő engedélyezésre, üzemeltetésére, ellenőrzésére, az eljáró
hatóság kijelölésére, feladataira és eljárására, a felvonó szakértői és ellenőri tevékenységre, a felvonók és
mozgólépcsők (mozgójárdák), valamint az ezekhez kapcsolódó intézkedések nyilvántartására vonatkozó
részletes szabályokat rendeletben határozza meg. (2) Felhatalmazást kap a termék tekintetében szabályozási feladatkörrel rendelkező miniszter, hogy
a) a termék forgalmazásával összefüggő egyes követelményekkel, telepítésével, üzembe helyezésével,
alkalmazásával és használatával összefüggő követelményeket, b) a feladat- és hatáskörébe tartozó termékek forgalmazására alkalmazandó követelményeket, biztonságossági
előírásokat, címkézésre vonatkozó külön előírásokat, az egyes termékek megfelelőségértékelésének módját,
valamint a megfelelőségi tanúsítványokat kiadó szervezetek körét vagy az ilyen szervezetek köre
meghatározásának szabályait, c) az a) pontban meghatározott egyes követelményekhez kapcsolódó piacfelügyeleti eljárásra vonatkozó különös
szabályokat, d) az a) pontban meghatározott követelmények megsértése esetén alkalmazandó különös jogkövetkezményeket
rendeletben határozza meg. 19. Hatálybalépés 31. § Ez a törvény 2012. szeptember 1-jén lép hatályba.
20. Átmeneti rendelkezés 32. § E törvény rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
21. Módosító rendelkezések 33. § A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 43. §-a a következő (11) bekezdéssel egészül ki:
„(11) A bányafelügyelet a piacfelügyeleti feladat- és hatáskörét e törvény, a termékek piacfelügyeletéről szóló törvény,
valamint külön jogszabály alapján gyakorolja.” 34. § (1) A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Ttv.)
13. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Forgalomba hozni, forgalmazni, beépíteni, használni és készenlétben tartani csak megfelelőségi igazolással
rendelkező építési terméket, tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítvánnyal rendelkező tűzoltó-technikai terméket, tűz
vagy robbanásveszélyes készüléket, gépet, berendezést (a továbbiakban együtt: termék) lehet.”
(2) A Ttv. 13/A. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A megfelelőségi igazolással, tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítvánnyal vagy a 13. § (2) bekezdésében
meghatározott hatósági engedéllyel nem rendelkező termék forgalomba hozatalát, forgalmazását a piacfelügyeleti
hatóság megtiltja, és piacfelügyeleti bírságot szabhat ki.” (3) A Ttv. 13/A. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A piacfelügyeleti hatóság a piacfelügyeleti feladat- és hatáskörét e törvény, a termékek piacfelügyeletéről szóló
törvény, valamint jogszabály alapján gyakorolja.” 35. § (1) Az Fgytv. 16. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A csomagolásra vonatkozó rendelkezések megtartására a gyártó, az ár feltüntetésére vonatkozó rendelkezések
megtartására a forgalmazó, illetve a szolgáltatást értékesítő vállalkozás köteles.”
(2) Az Fgytv. 16. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az eljáró hatóság felhívására a vállalkozás köteles igazolni, hogy a csomagolásra, illetve az árfeltüntetésre
vonatkozó kötelezettségeinek eleget tett.” (3) Az Fgytv. 16. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A (2) bekezdésben foglalt rendelkezések nem érintik a forgalmazónak a gyártóval szemben érvényesíthető
igényeit.” (4) Az Fgytv. 46. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A fogyasztóvédelmi hatóság a termék biztonságosságával és megfelelőségével kapcsolatos piacfelügyeleti
feladat- és hatáskörét e törvény, a termékek piacfelügyeletéről szóló törvény, valamint külön jogszabály alapján
gyakorolja.” (5) Az Fgytv. 47. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Külön jogszabály az abban meghatározott fogyasztóvédelmi rendelkezés megsértése esetére további
jogkövetkezményeket határozhat meg. A fogyasztóvédelmi hatóság a piacfelügyeleti feladat- és hatáskörét e törvény,
a termékek piacfelügyeletéről szóló törvény, valamint külön jogszabály alapján gyakorolja.”
36. § A kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény 32. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az e törvény és a végrehajtását szolgáló jogszabályok, valamint a REACH és a CLP betartásának hatósági ellenőrzését)
„e) a tárolás szabályai tekintetében, ha azok megsértése a fogyasztóvédelemről szóló törvény 1997. évi CLV. törvény
(a továbbiakban: Fgytv.) 2. § a) pontjában meghatározott fogyasztó biztonságát, egészségét, testi épségét sérti vagy
veszélyezteti, továbbá a csomagolás, zárás szabályainak fogyasztóval szembeni megsértése esetén
a fogyasztóvédelmi hatóság az Fgytv. és a termékek piacfelügyeletéről szóló törvény szabályai szerint,”
(végzi, és hatáskörében eljár a rendelkezések megsértése esetén.)
37. § Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 54. §-a a következő (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) Az Elnök és a Hivatal a piacfelügyeleti feladat- és hatáskörét e törvény, valamint külön jogszabály alapján
gyakorolja.” 22. Hatályon kívül helyező rendelkezések 38. § Hatályát veszti az Fgytv.
b) II. fejezete, c) 12. §-át megelőző alcíme és 12. §-a,
d) 13. §-át megelőző alcíme és 13. §-a,
e) 16. § (5) bekezdése, f) 45/A. § (3) bekezdés b) pontjában a „megfelelőségértékelésére, megfelelőségi jelölésére” szövegrész,
g) 47. § (1) bekezdés e) és f) pontja,
h) 47. § (10) bekezdésében a „biztonságosságának” szövegrész,
i) 47/C. § (5) bekezdés b) pontjában az „a fogyasztók életét, testi épségét, egészségét sérti vagy veszélyezteti, vagy”
szövegrész, j) 49. § (2) bekezdés c) és d) pontja,
k) 51. § (1) bekezdés b) és c) pontja,
l) 55. § (1) bekezdés a) pontja, m) 56. §-a,
n) 56/A. § (3) és (4) bekezdése, o) 57. § (1) bekezdés d) pontja.
23. Az Európai Unió jogának való megfelelés 39. § (1) Ez a törvény az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 1., 2., 3., 5., 8., 9., 11., 12., 13. és 18. cikkének való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a törvény a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és
a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. (3) Ez a törvény a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat R2.–R7. cikkeivel
összhangban álló szabályozást tartalmaz. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
50/2016. (II. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország vadgazdálkodásának nemzetközi elismertetése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Meran Fülöp vadászíró, muzeológus részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. február 15.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
39/2011. (VI. 30.) NEFMI rendelete a látvány-csapatsportok támogatásával összefüggő sportfejlesztési program jóváhagyására és a támogatási igazolás kiadására irányuló hatósági eljárásban fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról.
A sportról szóló 2004. évi I. törvény 79. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § k) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet szerinti igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni a látvány-csapatsport támogatását
biztosító támogatási igazolás kiállításáról, felhasználásáról, a támogatás elszámolásának és ellenőrzésének, valamint
visszafizetésének szabályairól szóló 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.) meghatározott
támogatás igénybevételére jogosult szervezetnek
a) a sportfejlesztési program jóváhagyására – ideértve az abban meghatározott szakmai program módosítására,
valamint a sportfejlesztési program alapján megvalósuló fejlesztés meghosszabbítására – irányuló kérelme
elbírálásáért és
b) a támogatási igazolás kiadásáért. 2. § Az R.-ben meghatározott egyes támogatási jogcímekkel összefüggő, 1. §-ban meghatározott kérelmekkel kapcsolatos
díj mértékét az 1. melléklet tartalmazza.
3. § (1) Ha az 1. §-ban meghatározott kérelem benyújtója
a) a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége vagy
b) a sport stratégiai fejlesztését szolgáló, a költségvetési törvényben meghatározott állami sportcélú támogatás
felhasználásában döntéshozatali jogkörrel rendelkező és a támogatást folyósító sportköztestület, akkor az
igazgatási szolgáltatási díjat a Nemzeti Sport Intézet, mint a díj beszedésére jogosult szervezet 1003200000294762-00000000 számú fizetési számlája javára kell megfizetni.
(2) Ha az 1. §-ban meghatározott kérelem benyújtója
a) a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr sportszervezet – ideértve
a sportról szóló törvényben meghatározott szabályok szerint a szakszövetség tagjaként működő sportiskolát is –,
b) a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő hivatásos sportszervezet vagy
c) látvány-csapatsport fejlesztése érdekében létrejött közhasznú alapítvány,
az igazgatási szolgáltatási díjat annak a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége, mint a díj beszedésére
jogosult szervezet 2. mellékletben meghatározott számú fizetési számlája javára kell megfizetni, amelyik a kérelem
elbírálásáról a határozatot meghozza és azt közli a kérelmezővel.
(3) E rendelet alkalmazásában jóváhagyást végző szervezet a Nemzeti Sport Intézet vagy a látvány-csapatsport országos
sportági szakszövetsége.
4. § (1) A díj megfizetését az 1. §-ban meghatározott kérelem benyújtásakor a fizetési számla megterhelését tartalmazó napi
kivonattal, a postai készpénz-átutalási megbízás feladását igazoló szelvényrészével vagy ezek másolatával igazolni
kell.
(2) Ha a kérelem alapján az R. 2. § (1) bekezdés 2. pontjában meghatározott jóváhagyást végző szervezetnél több,
egymástól a támogatási jogcímek alapján elkülönült hatósági eljárás indul, az egyes eljárásokra megállapított díjat
minden eljárásra külön meg kell fizetni.
(3) Ismételten benyújtott kérelem esetén a díjat ismételten meg kell fizetni. A hiánypótlásra visszaadott kérelem újbóli
benyújtása esetén a díjat még egyszer nem kell megfizetni.
5. § (1) Túlfizetés esetén a díjtöbbletet hivatalból vagy kérelemre harminc napon belül vissza kell téríteni.
(2) Ha a visszatérítés kérelemre történik, a kérelemben meg kell jelölni a visszatérítés okát, a számlatulajdonos nevét,
a fizetési számlaszámot vagy a postai címet, ahová a kérelmező a visszatérített összeg utalását kéri. A díj visszatérítését
a jóváhagyást végző szervezet a kérelmező által megjelölt fizetési számlaszámra átutalással, vagy a postai címre
kiutalással teljesíti.
(3) Hivatalból történő visszatérítés esetén a jóváhagyást végző szervezet a fizetési számla megterhelését tartalmazó napi
kivonaton, a postai készpénz-átutalási megbízás feladását igazoló szelvényrészen vagy ezek másolatán feltüntetett
fizetési számlaszámra átutalással, vagy az azon feltüntetett címre történő kiutalással teljesíti.
6. § Ez a rendelet 2011. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter