text:
1792/2017. (XI. 8.) Korm. határozata az Árpád-ház Program részét képező „Az ország bölcsője” kiemelt székesfehérvári alprogram második szakasz további elemeinek előzetes koncepciójáról.
A Kormány kiemelt célnak tekinti a  székesfehérvári királyi koronázó- és temetkezési templom, valamint az  azt befogadó
koronázóváros legkiemelkedőbb kulturális örökségi értékeit egységben kezelő, az Árpád-ház Program részét képező, „Az ország
bölcsője” kiemelt székesfehérvári alprogram (a  továbbiakban együtt: „Az ország bölcsője” alprogram) megvalósítását, melynek
érdekében
 1. egyetért „Az ország bölcsője” alprogram második szakasz Nemzeti Emlékhely komplex fejlesztését érintő előzetes
koncepciójával, melynek továbbfejlesztése és véglegesítése érdekében felhívja a  Miniszterelnökséget vezető
minisztert, hogy gondoskodjon további megalapozó feltárások, műszaki felmérések, vizsgálatok elvégzéséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. december 31.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával gondoskodjon
az 1. pontban meghatározott feladat megvalósítása érdekében 65 000 000 forint költségvetési forrás biztosításáról,
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet, XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 43. Kulturális örökségvédelmi szakmai
feladatok jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy „Az ország bölcsője” alprogram második szakaszának részletes
koncepcióját és ütemezett projekttervét a kapcsolódó forrásigényekkel terjessze a Kormány elé.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1454/2014. (VIII. 1.) Korm. határozata az egészségügyi intézmények infrastrukturális fejlesztését támogató uniós projektek megvalósítása érdekében szükséges többletforrások biztosításáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  1.  mellékletben foglalt táblázatban felsorolt projektek elszámolható
összköltségének az  1.  mellékletben foglalt táblázat G oszlopában meghatározottak szerinti, mindösszesen
legfeljebb 1 852 867 345 forinttal történő növelését,
2. jóváhagyja
a) az  1.  pontban meghatározott projektekkel összefüggésben a  kedvezményezettek önerejének
az  1.  mellékletben foglalt táblázat H oszlopában meghatározottak szerinti, mindösszesen legfeljebb
205 874 149 forint,
b) az  1.  pontban meghatározott projektek európai uniós támogatásra el nem számolható költségeinek
az  1.  mellékletben foglalt táblázat I oszlopában meghatározottak szerinti, mindösszesen legfeljebb
207 577 461 forint
Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 1.  melléklet XIX. Uniós
fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 7. Szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, 8. Állami
költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása jogcímcsoport terhére történő finanszírozását,
3. hozzájárul az 1. mellékletben felsorolt projektek támogatási szerződésének 1. és 2. pont szerinti módosításához,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  TIOP-2.2.6-12/1B-2013-0002 azonosító számú,
„Csongrád Megyei Dr. Bugyi István Kórház struktúraváltása a hatékony járó-fekvőbeteg ellátás fejlesztésével” című
projekt támogatási szerződésének felbontásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
51/2017. (XII. 13.) MvM utasítása a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján Kandra Ildikót a Lakitelek Népfőiskola épületeinek
rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2018. január 1-jétől 2018. június 30-áig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
2. § (1) A  miniszteri biztos feladata a  Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő
koordinációs feladatok ellátása, melynek során a miniszteri biztos
a) figyelemmel kíséri a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével kapcsolatos hazai és
európai uniós források felhasználását,
b) közreműködik a  szükséges forrás biztosításában, amelynek keretében a  miniszteri biztos tesz javaslatot
a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciója és fejlesztése fejezeti kezelésű előirányzat felhasználására,
c) felügyeli a Lakitelek Népfőiskola épületei rekonstrukciójának és fejlesztésének megvalósítását,
d) képviseli a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  Miniszterelnökséget a  feladatköréhez kapcsolódó
egyeztetéseken, megbeszéléseken.
 (2) A miniszteri biztos a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök előkészítésében,
b) gondoskodik az (1) bekezdés szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
3. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6)–(7) bekezdései alapján helyettes államtitkári illetménynek
megfelelő összegű díjazásra jogosult.
4. § A miniszteri biztos munkáját – a Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontjára figyelemmel – az általa kijelölt szakértők segítik.
5. § Ez az utasítás 2018. január 1-jén lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős
miniszteri biztos kinevezéséről szóló 24/2017. (VII. 6.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
155/2019. (IV. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Csete Zsófiát
a 2019. április 15. napjától 2022. április 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. április 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
124/2018. (III. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bozsó Pétert
2018. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. március 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
307/2019. (VII. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Grajczárik Tündét
2019. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. július 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2011. (II. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. január 26-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F.-Sz. A. magánszemély által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-795-0143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. január 20-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy ingatlanfedezetű banki hitel „bedőlése” esetén a fedezetül szolgáló ingatlan elárverezését
követően az esetleg fennmaradó tartozás kerüljön elengedésre a gazdasági válságra való tekintettel?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést. Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés megfogalmazása megtéveszti a választópolgárokat.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/D. §-a szerint
az országos népi kezdeményezés arra irányul, hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére.
A beadványozó által feltett kezdeményezés azonban konkrét jogszabályi rendelkezések megváltoztatására irányul,
nem napirendre tűzésre. Így a kezdeményezés megfogalmazása a választópolgár számára azt a téves látszatot kelti,
mintha az aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási kezdeményezést támogatna.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem
egyértelmű továbbá azért sem, mert nem állapítható meg, hogy beadványozó mit ért a „bedőlése” kifejezés alatt.
Ezáltal a kezdeményezés sem a választópolgár sem a jogalkotó számára nem egyértelmű, hiszen a kérdés
megfogalmazásából nem derül ki, hogy az ingatlanfedezetű banki hitelekkel kapcsolatos milyen esemény
bekövetkezésének esetére vonatkozik a kezdeményezés.
Nem egyértelmű továbbá az sem, hogy beadványozó mit ért „gazdasági válság” kifejezés alatt, a kérdés
megfogalmazásából ugyanis nem állapítható meg, hogy pontosan mely esetekben kerülne elengedésre a fedezetül
szolgáló ingatlan elárverezését követően az esetleg fennmaradó tartozás. Ezáltal a kezdeményezés nem egyértelmű
sem a jogalkotó, sem a választópolgár számára.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án, 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
215/2011. (IX. 14.) KE határozata szolgálati nyugállományba helyezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére dr. Lenkey László Zoltán
mérnök dandártábornok szolgálati viszonyát 2011. szeptember 1-jén kezdődő felmentéssel 2011. december 29-én megszüntetem
és 2011. december 30-ai hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2011. augusztus 26. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
257/2010. (III. 31.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. március 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy aki nagy nyilvánosság előtt – a kommunisták által
vezetett Kínai Népköztársaságban 1989. június 3–4-én a Tienanmen téren elkövetett mészárlás – áldozatának méltóságát
azáltal sérti, hogy – a kommunisták által vezetett Kínai Népköztársaságban 1989. június 3–4-én a Tienanmen téren
elkövetett mészárlás – tényét tagadja, kétségbe vonja, vagy jelentéktelen színben tünteti fel, bűntettet követ el és három
évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie.
A testület álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása a nyelvtani szabályoknak nem
felel meg, továbbá oly mértékben bonyolult, hogy az sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára nem lenne
egyértelmű.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1730/2014. (XII. 12.) Korm. határozata az afganisztáni Eltökélt Támogatás Műveletben (RSM) történő magyar katonai szerepvállalásról.
A Kormány az  Alaptörvény 47.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott hatáskörében eljárva – Magyarország szövetségesi
kötelezettségeinek teljesítése és az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban: NATO) katonai képességének fokozása
érdekében, tekintettel az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők (a továbbiakban: ISAF) műveletek befejezésére
és az  Eltökélt Támogatás Művelet (a továbbiakban: RSM) 2015. évi elindítására, figyelemmel a  NATO és Afganisztáni Iszlám
Köztársaság között 2014. szeptember 30-án kötött megállapodásra
 1. engedélyezi, hogy az eddig az ISAF keretében működő különleges műveleti erők kötelékében a Magyar Honvédség
állományából egy legfeljebb 50 fős (váltási időszakban 100 fős) Különleges Műveleti Kontingens az RSM vagy az azt
felváltó NATO vezetésű műveletbe tartozó feladatok ellátása érdekében részt vegyen;
2. engedélyezi, hogy az  RSM vagy az  azt felváltó, NATO vezetésű támogató művelet feladatrendszerében egy
legfeljebb 13 fős (váltási időszakban 26 fős), Mi–17 szállító helikopter légi kiképzés-támogató csoport részt vegyen;
3. engedélyezi, hogy a Magyar Honvédségnek az RSM vagy az azt felváltó NATO vezetésű műveletben részt vevő erői
logisztikai támogatásának biztosítására egy 30 fős (váltási időszakban 60 fős) Nemzeti Támogató Elem kerüljön
kitelepítésre Afganisztánba;
4. engedélyezi, hogy a  Magyar Honvédség állományából legfeljebb 30 fős (váltási időszakban 60 fő) Biztosító
Szakasz az  RSM vagy az  azt felváltó, NATO vezetésű támogató műveletben, a  közreműködő erők védelmében és
biztosításában részt vegyen.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
58/2012. (V. 16.) ME határozata minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló nemzetközi szerződések előkészítéséről és létrehozásáról a Magyarország Kormánya, valamint az Amerikai Egyesült Államok Kormánya, a Belga Királyság Kormánya, az Egyesült Királyság Kormánya, az Észt Köztársaság Kormánya, a Francia Köztársaság Kormánya, a Lett Köztársaság Kormánya, a Litván Köztársaság Kormánya, a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya, az Olasz Köztársaság Kormánya, az Osztrák Köztársaság Kormánya, valamint a Svéd Királyság Kormánya között.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közigazgatási és igazságügyi miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló nemzetközi szerződések előkészítésével és
létrehozásával a Magyarország Kormánya, valamint az Amerikai Egyesült Államok Kormánya, a Belga Királyság
Kormánya, az Egyesült Királyság Kormánya, az Észt Köztársaság Kormánya, a Francia Köztársaság Kormánya, a Lett
Köztársaság Kormánya, a Litván Köztársaság Kormánya, a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya, az Olasz
Köztársaság Kormánya, az Osztrák Köztársaság Kormánya, valamint a Svéd Királyság Kormánya között
(a továbbiakban: szerződések); 2. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon résztvevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződések létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratokat adja ki;
5. felhívom a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződések létrehozását követően
a szerződések szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozatok tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
94/2018. (VII. 16.) ME határozata helyettes államtitkárok megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX.  törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
megállapítom, hogy
– 2018. május 21-ei hatállyal – az Agrárminisztériumban
dr. Feldman Zsolt és
dr. Rácz András,
az Emberi Erőforrások Minisztériumában
Fülöp Attila, az Innovációs és Technológiai Minisztériumban
dr. Juhász Edit és
dr. Mosóczi László,
a Külgazdasági és Külügyminisztériumban
Menczer Tamás, valamint a Pénzügyminisztériumban
Izer Norbert és
– 2018. június 12-ei hatállyal – dr. Sors László
helyettes államtitkárok e  megbízatása a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 221.  §
(1) bekezdés d) pontja alapján, politikai vezetővé történt kinevezésükre tekintettel megszűnt.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2004. (I. 22.) FVM rendelete az Európa terv Agrár-hitel programjáról.
Az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV.
törvény 10. § (2) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján — 2016/2004. (I. 22.) Korm. határozatban
foglaltakra is figyelemmel — a következőket rendelem el:
I. Fejezet Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) mezőgazdasági termelő: a gazdasági Tevékenységek
Egységes Ágazati Osztályozási Rendszeréről szóló
9003/2002. (SK. 6) KSH közlemény (a továbbiakban:
TEÁOR) szerinti növénytermelési, állattenyésztési,
vegyes-gazdálkodási, termék-előállítási (TEÁOR
01.1—01.3), növénytermelési, állattenyésztési szolgáltatási (TEÁOR 01.4), erdőgazdálkodási termék-előállítási,
erdészeti szolgáltatási (TEÁOR 02), vadgazdálkodási
(TEÁOR 01.50 kivéve a vadgazdálkodási szolgáltatást),
illetve halgazdálkodási (TEAOR 05.0 kivéve halászati
szolgáltatást) tevékenységet folytató belföldi illetőségű
magánszemély, őstermelő, egyéni vállalkozó, valamint belföldi székhelyű jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, amennyiben eleget tett az Európai Unió
Közös Agrárpolitikája magyarországi végrehajtásában,
illetve a nemzeti agrártámogatási rendszerben érintett ügyfelekkel összefüggő ügyfélregiszter létrehozásáról és az
ezzel kapcsolatos nyilvántartásba vételről szóló 141/2003.
(IX. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: regisztrációs rendelet) szerinti regisztrációs kötelezettségének;
b) integrátor: külön jogszabály alapján az illetékes megyei földművelésügyi hivatal nyilvántartásában szereplő
igénylő;
c) termelői szerveződés: a zöldség-, gyümölcstermelői,
-értékesítő szervezetekről szóló 25/1999. (III. 5.) FVM
rendelet alapján létrehozott, előzetesen elismert vagy elismert termelői értékesítő szervezet (a továbbiakban:
TÉSZ), a szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény alapján és az új szövetkezetekről szóló 2000. évi CXLI. törvény
előírásainak megfelelően alakított vagy átalakult, egyes
termékek beszerzését, értékesítését, szolgáltatást nyújtó
szövetkezés és egyéb gazdálkodó szervezet (a továbbiakban: BÉSZ), a termelői csoportokról szóló 85/2002.
(IX. 18.) FVM rendelet alapján létrehozott termelői csoport (a továbbiakban: termelői csoport);
d) élelmiszeripari vállalkozás: a TEÁOR 15 tevékenységet végző termelő szervezet;
e) mikro-, kis- és középvállalkozás: olyan mezőgazdasági
termelő, integrátor, termelői szerveződés, élelmiszeripari
vállalkozás, amely megfelel a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 1999. évi XCV. törvény
2. és 3. §-ában foglalt feltételeknek;
f) BUBOR: Budapesti Bankközi Forint Hitelkamatláb;
g) EURIBOR: a frankfurti bankközi piacon az EURO
betétekre jegyzett és a megfelelő kamatperiódushoz mérhető időszakra vonatkozó, éves százalékban kifejezett kamatláb;
h) kezességvállaló intézmény: Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány, Hitelgarancia Rt.;
i) beruházás: a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény
3. § (4) bekezdés 7. pontja szerinti, illetve a személyi jövedelemadóról szóló módosított, 1995. évi CXVII. törvény
3. § 32. pontja szerinti beruházás;
j) termőföld: a 2001. évi CXVII. törvénnyel módosított,
a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 3. § a) pontja
szerinti földrészlet, amelyet a település külterületén az
ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert,
legelő, (gyep), nádas, erdő, fásított terület művelési ágban
vagy halastóként tartanak nyilván;
k) telephely: külterületen lévő, a mezőgazdasági termelést (növénytermesztés és állattenyésztés, továbbá az ezekkel kapcsolatos termékfeldolgozás és tárolás) céljára létesített épület, épületcsoport — lakóépületet nem beleértve
— és az azonos helyrajzi szám alatt hozzátartozó, legfeljebb 6000 m2 területű föld együttese;
l) Európa hitel: olyan éven túli lejáratú hitel, amelyhez
az e rendeletben meghatározott kezességvállaló intézmények, illetőleg a Magyar Fejlesztési Bank Rt. által nyújtott
készfizető kezességvállalás kapcsolódhat;
m) refinanszírozott hitel: a Magyar Fejlesztési Bank
Rt.-től a kereskedelmi bankok saját forrásának biztosítására igénybe vett hitel.
2. § Az e rendelet szerinti támogatások igénybevételére, elszámolására
a) az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvényben,
b) az Európai Unió közös forrásaiból származó agrár
támogatások, az azokhoz kapcsolódó, nemzeti költségvetésből nyújtott kiegészítő támogatások, valamint a nemzeti
hatáskörben nyújtott agrártámogatások igénybevételének
általános feltételeiről szóló 6/2004. (I. 22.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.),
c) az államháztartás működéséről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendeletben,
d) a regisztrációs rendeletben foglaltakat az e rendeletben foglalt kiegészítésekkel kell
alkalmazni.
3. § Az e rendelet alapján biztosított kedvezmények igénybevételére az 1. § a)—d) pontjaiban meghatározott igénylők jogosultak.
II. Fejezet Európa hitel, amelyhez kezességvállaló intézmények
kezességvállalása igényelhető
4. § (1) Az e fejezet alapján az Európa terv Agrár-hitel programjának keretében felvett Európa hitel
a) a mezőgazdasági termelés fejlesztését szolgáló beruházások (beleértve az ültetvénytelepítéseket, a környezetvédelmet szolgáló beruházásokat, a tenyészállat-vásárlást
és a meglévő létesítmények korszerűsítését is),
b) a saját termelésű, valamint a termelői szerveződések,
illetve integrátorok által a tagoktól és az integrált termelőktől felvásárolt mezőgazdasági termékek feldolgozását,
tárolását, csomagolását célzó beruházások,
c) a birtok összevonási célú termőföldvásárlást, az
osztatlan közös tulajdon megszüntetését elősegítő termőföld-, valamint telephelyvásárlás,
d) öntözésfejlesztést szolgáló beruházások,
e) az Európai Unió által előírt állatjóléti követelmé
nyek teljesítését célzó beruházások,
f) a meglévő állati termékfeldolgozó kapacitások élel
miszerhigiéniai előírások teljesítését célzó korszerűsítése,
g) az élelmiszerbiztonsági és minőségbiztosítási rend
szerek kiépítésének, földrajzi árujelző lajstromozásának és
hagyományos különleges tulajdonság tanúsításának költségei,
h) a tevékenység folytatásához szükséges, tárgyi eszköznek nem minősülő anyag- és eszközvásárlás,
i) a korábbi szerződésekben szereplő, ügyfél által felajánlott biztosíték rendszer új hitelek mögötti fenntartásával a pénzügyi intézményektől korábban felvett hitelek és
pénzügyi lízingek előtörlesztése
céljára igényelhető. (2) Az Európa hitelt a 3. § szerinti igénylők közül
a) a mezőgazdasági termelők az (1) bekezdésben meg
jelölt valamennyi célra,
b) az integrátorok az (1) bekezdés b) és h) — valamint
az integrátori hitelek törlesztése céljából — az i) pontokban megjelölt célokra,
c) a termelői szerveződések (TÉSZ, BÉSZ, termelői
csoport) az (1) bekezdésben a b), f)—i) pontokban megjelölt célokra,
d) az élelmiszeripari vállalkozások az (1) bekezdés f),
g) pontokban, valamint — abban az esetben, ha az f) pontban megjelölt célra részesülnek hitelben — a h) és i) pontban megjelölt célokra
vehetik igénybe. 5. § (1) Az Európa hitel összege
a) az 1. § a), d) pontjaiban meghatározott igénylők ese
tében igénylőnként összesen legalább 2,0 millió Ft, de
legfeljebb 350,0 millió Ft,
b) az integrátorok és termelői szerveződések esetében
igénylőnként összesen legfeljebb 750,0 millió Ft
lehet. (2) Az Európa hitel futamideje
a) a 4. § (1) bekezdés a)—g) pontok esetében legalább
5 év, de legfeljebb 10 év, ezen belül legalább 1 év, de
legfeljebb 2 év türelmi idő biztosításával;
b) a 4. § (1) bekezdés h) és i) pontok esetében legfeljebb 5 év, ezen belül 1 év türelmi idő biztosításával.
(3) Az integrátor igénylő esetében
a) a hitel 4. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
célok szerinti felhasználása esetén a hitelhez kapcsolódó
kedvezményeket nem kell tovább adni az integrált termelők felé, amennyiben a hitelből igazolhatóan olyan fejlesztések kerülnek megvalósításra, amelyek az integrátori szerződésekben rögzített mezőgazdasági termékek tárolásához, feldolgozásához, csomagolásához kapcsolódnak;
b) a hitel 4. § (1) bekezdés h) pontjában meghatározott
célok szerinti felhasználása esetén az igénybe vett kamattámogatást és kezességvállalási díjtámogatást az integrált
termelők felé az elszámolások során érvényesíteni kell.
6. § (1) A 3. §-ban meghatározott igénylők az Európa hitelt
a 4. § (1) bekezdésének b) és f) pontjaiban meghatározott
célok esetében csak az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó Római Szerződés I. számú mellékletében meghatározott termékek (2) bekezdésben részletezett TEÁOR
szerinti feldolgozása, tárolása, csomagolása, valamint feldolgozásának korszerűsítése céljára vehetik igénybe.
(2) Az Európa hitel
a) húsfeldolgozás, tartósítás (TEÁOR 15.11),
b) baromfihús feldolgozása, tartósítása (TEÁOR
15.12),
c) hús, baromfihús készítmény gyártása (TEÁOR 15.13),
d) gyümölcslé, zöldséglé gyártása (TEÁOR 15.32),
e) egyéb gyümölcs, zöldségfeldolgozás (TEÁOR
15.33), f) nyers olaj gyártása (TEÁOR 15.41),
g) finomított olaj gyártása (TEÁOR 15.42),
h) tejtermék gyártása (TEÁOR 15.51),
i) malomipari termék gyártása (TEÁOR 15.61),
j) haszonállat eledel gyártása (TEÁOR 15.71),
k) fűszer, ételízesítő gyártása (TEÁOR 15.87),
l) máshova nem sorolt egyéb élelmiszer gyártása
(15.89),
m) bortermelés (TEÁOR 15.93) tevékenység végzéséhez kapcsolódhat, a tevékenységeken
belül nem támogatható termékek e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott kivételével.
7. § (1) Az Európa hitel
a) a pénzügyi intézmények saját forrásainak, valamint
b) a Magyar Fejlesztési Bank Rt. által biztosított re
finanszírozott forrás terhére vehető igénybe. (2) Az Európa hitel az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott forrás terhére külön közleményben meghatározott pénzügyi intézményektől vehető igénybe.
8. § (1) A 3. § szerinti termelők és vállalkozások (beleértve
az őstermelőket is) a 4. § (1) bekezdés szerinti hitelcélokra
a pénzügyi intézmények saját forrásai terhére igénybe vett
Európa hitelhez a kamat terhelésének időpontjában érvényes három havi BUBOR alapján számított kamat 70 százalékának megfelelő összegű kamattámogatást vehetnek
igénybe, amennyiben a hitelhez legfeljebb a kamatperiódusonkénti kamatmegállapítás időpontjában érvényes három
havi BUBOR + 2 százalékpontnak megfelelő kamat kapcsolódik. A hitelszerződés megkötését követően a pénzügyi intézmény a kamaton kívül az üzletszabályzatának
megfelelően rendelkezésre tartási jutalékot, késedelmi kamatot és a követelés érvényesítésével kapcsolatos költségeket számolhatja fel.
(2) A 3. § szerinti termelők és vállalkozások közül a
mikro-, kis- és középvállalkozásoknak minősülő igénylők
a 4. § (1) bekezdés a)—h) pontjai szerinti célokra a 7. §
(1) bekezdés b) pontja szerinti forrás terhére felvett
Európa hitelt legfeljebb a kamatperiódusonkénti kamatmegállapítás időpontjában érvényes három havi
EURIBOR + 4 százalékpontnak megfelelő kamat mellett
vehetik igénybe. A hitelszerződés megkötését követően a
pénzügyi intézmény a kamaton kívül az üzletszabályzatának megfelelően rendelkezésre tartási jutalékot, késedel
mi kamatot és a követelés érvényesítésével kapcsolatos
költségeket számolhatja fel.
9. § Az Európa hitelekhez az igénylők — a hitelt folyósító
pénzügyi intézmény kezdeményezése, valamint az előírt
feltételek fennállása esetén — kezességvállaló intézmény
által nyújtott készfizető kezességvállalást vehetnek igénybe az alábbiak szerint:
a) a kezességvállalási díj évenként nem haladhatja meg
a szerződéskötéskor a hitelszerződés szerinti hitelösszegre
és annak egy éves ügyleti kamatára, illetve az ezt követő
években a megelőző év december 31-én fennálló tőke és
annak egy éves ügyleti kamatára vonatkoztatva a 1,5 százalékos mértéket,
b) a Hitelgarancia Rt., valamint az Agrár-Vállalkozási
Hitelgarancia Alapítvány kezességvállaló intézmények által e program keretében nyújtott készfizető kezesség legfeljebb 80 százalék lehet,
c) a készfizető kezességvállalásért az igénylő által fizetett a) pont szerinti kezességvállalási díj 50 százalékát a
költségvetés megtéríti.
10. § (1) Az Európa hitel, valamint ahhoz a 8. § (1) bekezdésében és a 9. §-ban biztosított kedvezmények igénybevételének feltétele, hogy az igénylő
a) a felvett hitelt a 4. § (1) bekezdésében és a hitelszerződésben meghatározott célokra használja, és eleget tesz a
6. §-ban meghatározott feltételeknek,
b) vállalja, hogy a vállalkozását legalább a felvett hitel
futamidejének időszakában, a hitellel megvalósított beruházást pedig a létesítmény üzembe helyezését követően
legalább 5 évig rendeltetésszerűen működteti,
c) pénzintézeti igazolással vagy egyéb módon bizonyítja, hogy beruházási célú hiteligénylés esetén rendelkezik a
fejlesztés megvalósításához szükséges, az áfát nem tartalmazó költségek legalább 25 százalékának megfelelő mértékű saját forrással,
d) beruházási célú felhasználás esetén a beruházás
üzembe helyezését követően, de legkésőbb 60 napon belül
a területileg illetékes földművelésügyi hivatal — a 4. §
f) pont szerinti beruházások esetén a Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Minisztérium — felé beszámol a hitelszerződésben vállalt beruházás megvalósításáról.
e) a 4. § (1) bekezdés e) és f) pontok esetében a területileg illetékes állategészségügyi és élelmiszerellenőrző
állomás nyilatkozatával igazolja, hogy a tervezett beruházás megvalósítását követően az adott létesítmény megfelel
a vonatkozó állatjóléti, illetve élelmiszerhigiéniai előírásoknak,
f) beruházási célú felhasználásnál — a pénzügyi intézmény erre vonatkozó kérése esetén — hozzájárul ahhoz,
hogy a hitel teljes visszafizetéséig biztosíték (jelzálog) terhelje meg a megvalósult fejlesztést.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazolásokat, illetve nyilatkozatokat a hitelkérelemhez csatolni kell.
III. Fejezet Európa hitel, amelyhez a Magyar Fejlesztési
Bank Rt. kezességvállalása igényelhető
11. § (1) Az e fejezet alapján az Európa terv Agrár-hitel programjának keretében felvett Európa hitel
a) a mezőgazdasági termelés fejlesztését szolgáló beruházások (beleértve a környezetvédelmet szolgáló beruházásokat, a tenyészállat-vásárlást és a meglévő létesítmények korszerűsítését is),
b) a saját termelésű, valamint a termelői szerveződések,
illetve integrátorok által a tagoktól és az integrált termelőktől felvásárolt mezőgazdasági termékek feldolgozását,
tárolását, csomagolását célzó beruházások,
c) öntözésfejlesztést szolgáló beruházások,
d) az a)—c) pontok szerinti beruházásokhoz kapcsoló
dó, a tevékenység folytatásához szükséges, tárgyi eszköznek nem minősülő anyag- és eszközvásárlás
céljára igényelhető. (2) Az Európa hitelt a 3. § szerinti igénylők közül
a) a mezőgazdasági termelők — a magánszemélyek és
az őstermelők kivételével — az (1) bekezdésben megjelölt
valamennyi célra,
b) az integrátorok és a termelői szerveződések az
(1) bekezdés b) és — amennyiben erre a célra hitelben
részesülnek — a d) pontban megjelölt célokra is
vehetik igénybe. 12. § (1) Az Európa hitel összege
a) a 11. § (2) bekezdés a) pontja szerinti igénylők ese
tében igénylőnként összesen legalább 5,0 millió Ft, de
legfeljebb 350,0 millió Ft,
b) a 11. § (2) bekezdés b) pontja szerinti igénylők esetében igénylőnként összesen legalább 5,0 millió Ft, de
legfeljebb 750,0 millió Ft
lehet.
(2) A 11. § (1) bekezdés a)—d) pontja szerinti célokra
felvett hitelösszegen belül a d) pontban meghatározott cél
ra szolgáló hitelösszeg nem haladhatja meg a teljes hitelösszeg 30 százalékát.
(3) Az Európa hitel futamideje
a) a 11. § (1) bekezdés a)—c) pontok esetében leg
alább 5 év, de legfeljebb 10 év, ezen belül legalább 1 év, de
legfeljebb 2 év türelmi idő biztosításával,
b) a 11. § (1) bekezdés d) pontja esetében legfeljebb
5 év, ezen belül 1 év türelmi idő biztosításával.
(4) Az integrátor igénylő esetében
a) a hitel 11. § (1) bekezdés b) pontjában meghatáro
zott célok szerinti felhasználása esetén a hitelhez kapcsolódó kedvezményeket nem kell tovább adni az integrált
termelők felé, amennyiben a hitelből igazolhatóan olyan
fejlesztések kerülnek megvalósításra, amelyek az integrátori szerződésekben rögzített mezőgazdasági termékek
tárolásához, feldolgozásához, csomagolásához kapcsolódnak;
b) a hitel 11. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott célok szerinti felhasználása esetén az igénybe vett
kamattámogatást és kezességvállalási díjtámogatást az integrált termelők felé az elszámolások során érvényesíteni
kell.
13. § (1) Az Európa hitel
a) a pénzügyi intézmények saját forrásainak, valamint
b) a Magyar Fejlesztési Bank Rt. által biztosított refi
nanszírozott forrás
terhére vehető igénybe. (2) Az Európa hitel az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott forrás terhére külön közleményben meghatározott pénzügyi intézményektől vehető igénybe.
14. § (1) A 3. § szerinti termelők és vállalkozások (a magánszemélyek és az őstermelők kivételével) a 11. § (1) bekezdés szerinti hitelcélokra a pénzügyi intézmények saját
forrásai terhére igénybe vett Európa hitelhez a kamat terhelésének időpontjában érvényes három havi BUBOR-ral
számított kamat 50 százalékának megfelelő összegű kamattámogatást vehetnek igénybe, amennyiben a hitelhez
legfeljebb a kamatperiódusonkénti kamatmegállapítás
időpontjában érvényes három havi BUBOR + 0,3 százalékpontnak megfelelő kamat kapcsolódik. A hitelszerződés megkötését követően a pénzügyi intézmény a kamaton
kívül az üzletszabályzatának megfelelően rendelkezésre
tartási jutalékot, késedelmi kamatot és a követelés érvényesítésével kapcsolatos költségeket számolhatja fel.
(2) A 3. § szerinti termelők és vállalkozások közül a
mikro-, kis- és középvállalkozásoknak minősülő igénylők
a 11. § (1) bekezdés a)—d) pontjai szerinti célokra a 13. §
(1) bekezdés b) pontja szerinti forrás terhére felvett Európa hitelt legfeljebb a kamatperiódusonkénti kamatmegállapítás időpontjában érvényes három havi EURIBOR +
2,75 százalékpontnak megfelelő kamat mellett vehetik
igénybe. A hitelszerződés megkötését követően a pénzügyi
intézmény a kamaton kívül az üzletszabályzatának megfelelően rendelkezésre tartási jutalékot, késedelmi kamatot és a követelés érvényesítésével kapcsolatos költségeket
számolhatja fel.
15. § (1) A hitelek igénybevételéhez a hitelt folyósító pénzügyi intézmény kezdeményezése, valamint az előírt feltételek fennállása esetén a hitelszerződés szerinti hitelösszegre
és annak egyéves ügyleti kamatára az igénylők a Magyar
Fejlesztési Bank Rt. egyedi döntése alapján nyújtott
100 százalékos mértékű készfizető kezességvállalást vehetnek igénybe.
(2) A kezességvállalásért a hiteligénylő a hitelszerződés
megkötésekor a hitelszerződés szerinti hitelösszegre és
annak 1 éves ügyleti kamatára egyszeri kezességvállalási
díjat fizet, amelynek mértéke 2 százalékpont.
16. § (1) Az Európa hitel, valamint ahhoz a 14. § (1) bekezdésében biztosított kedvezmények igénybevételének feltétele, hogy az igénylő
a) a felvett hitelt a 11. § (1) bekezdésében és a hitelszerződésben meghatározott célokra használja, és eleget
tesz a 6. §-ban meghatározott feltételeknek,
b) vállalja, hogy a vállalkozását legalább a felvett hitel
futamidejének időszakában, a hitellel megvalósított beruházást pedig az üzembe helyezéstől számított legalább
5 évig rendeltetésszerűen működteti,
c) pénzintézeti igazolással vagy egyéb módon bizonyítja, hogy beruházási célú hiteligénylés esetén rendelkezik a
fejlesztés megvalósításához szükséges, az áfát nem tartalmazó költségek 25 százalékának megfelelő mértékű saját
forrással,
d) beruházási célú felhasználás esetén a beruházás
üzembe helyezését követően, de legkésőbb 60 napon belül
a területileg illetékes földművelésügyi hivatal felé beszámol a hitelszerződésben vállalt beruházás megvalósításáról, ideértve a felvett hitel rendeltetésszerű felhasználásának igazolását is;
e) beruházási célú felhasználás esetén — a pénzügyi
intézmény erre vonatkozó kérése esetén — hozzájárul ah
hoz, hogy a hitel teljes visszafizetéséig biztosíték (jelzálog)
terhelje meg a megvalósult fejlesztést.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazolásokat, illetve nyilatkozatokat a hitelkérelemhez csatolni kell.
IV. Fejezet Egyéb rendelkezések 17. § (1) A hitelkérelmeket 2004. február 1-jétől kezdődően
folyamatosan lehet benyújtani a pénzügyi intézményekhez
az általuk előírt példányban és tartalommal. A pénzügyi
intézmények csak olyan hitelkérelmet fogadhatnak be,
amelyet a hitelcéloknak és kedvezményekre való jogosultságnak való megfelelés igazolása céljából a területileg illetékes földművelésügyi hivatal — a 4. § f) pontja esetében a
Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium — előzetesen nyilvántartásba vett és egy példányban záradékolt.
(2) A hitelkérelmeket az igénylők két eredeti példányban kötelesek záradékolásra benyújtani, amelyek egy példánya záradékolásra és 6 munkanapon belül az igénylőnek
postázásra, egy példánya pedig a záradékoló szervnél letétbe helyezésre kerül. A záradékoláshoz az igénylőnek csatolnia kell
a) a gazdálkodási formát igazoló okmányt (őstermelői
igazolvány; vállalkozói igazolvány; 30 napnál nem régebbi
cégkivonat),
b) a vállalkozás főbb adatairól szóló dokumentumot
vagy nyilatkozatot,
c) igazolás a regisztrációs kötelezettség teljesítéséről,
d) integrátor igénylő esetén az integrációs szerződések
ről készített összesítő kimutatást,
e) termőföld telephelyvásárlás esetén adóérték-bizo
nyítványt, valamint 30 napnál nem régebbi tulajdoni lapot,
osztatlan közös tulajdon vásárlása esetén valamennyi tulajdonostárs hozzájáruló nyilatkozatát,
f) beruházás esetén legalább tervezői vagy árajánlati
költségkalkulációt,
g) a 4. § (1) bekezdés i) pontja szerinti hitelek esetében
a kiváltandó hitelt nyújtó pénzügyi intézmény igazolását a
fennálló és a törlesztésre kerülő hitelállományról.
(3) Amennyiben az 1. § a) pontja szerinti termelő nem
rendelkezik a regisztrációs rendelet szerinti regisztrációs
számmal, abban az esetben hitelkérelme a mezőgazdasági
termelők agrártámogatás igénybevételével összefüggő
adatszolgáltatásáról és nyilvántartásba vételéről szóló
236/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján kapott regisztrációs szám figyelembevételével is záradékolható.
(4) A 3. §-ban meghatározott igénylők a záradékolt hitelkérelmek alapján a legkésőbb 2004. április 30-ig megkö
tött hitelszerződés és készfizető kezességvállalás esetén
eddig az időpontig megkötött kezességvállalási szerződés
alapján válnak jogosulttá a 8. § (1) bekezdésében, a
9. §-ban, illetőleg a 14. § (1) bekezdésében és a 15. § (1) bekezdésében meghatározott kedvezmények igénybevételére.
(5) A területileg illetékes földművelésügyi hivatalok a
rendelet 7. §-a és 13. §-a szerinti bontásban a záradékolt
hitelkérelmek darabszámáról és hitelösszegéről, a pénzügyi intézmények a rendelet 7. §-a és 13. §-a szerinti bontásban a befogadott, az engedélyezett, valamint a megkötött hitelszerződések összesített adatairól és a hitelek mindenkori állományáról 2004. február 1-jétől hetente a hét
utolsó munkanapján tájékoztatást adnak a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium és a Pénzügyminisztérium részére.
(6) A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter a
2016/2004. (I. 22.) Korm. határozatban rögzített hitelkeret
betartása érdekében szükség esetén intézkedik a hitelkérelmek záradékolásának felfüggesztéséről.
18. § (1) Az Európa hitelhez kapcsolódó 8. § (1) bekezdése,
a 9. § c) pontja és a 14. § (1) bekezdése szerinti támogatások a 0411. számú ,,Bevallás az államháztartással szembeni
egyes juttatások igényléséről’’ nyomtatvány felhasználásával igényelhetők a XII. FVM fejezet 10. cím, 5. alcím
,,Folyó kiadások és jövedelemtámogatások’’ előirányzat
terhére a 10032000-01905616 APEH Agrárfinanszírozás
támogatása lebonyolítási számláról az illetékes adóhatóságtól.
(2) A kamattámogatást igénylőnek az (1) bekezdés szerinti nyomtatványhoz csatolnia kell a pénzügyi intézménynek az esedékes kamatmegfizetéséről szóló igazolását,
valamint első igényléskor a záradékolt hitelkérelem eredeti példányát. A kamattámogatás kiszámításának módját
e rendelet 2. számú melléklete tartalmazza. Integrátor igénylő
esetében az előzőeken túlmenően csatolni kell az integrációs
szerződésekről készített összesítő kimutatást is.
(3) A kezességvállalási díjtámogatás a kezességvállalási
szerződés szerinti díjfizetés gyakoriságának megfelelően
igényelhető. Az igényléshez csatolni kell a pénzügyi intézmény díjfizetési igazolását.
19. § (1) Az Európa hitel rendeltetésszerű felhasználásának
ellenőrzésére az illetékes adóhatóság által — az adózás
rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény szerint — végzett
ellenőrzés keretében kerül sor.
(2) Amennyiben a 3. §-ban meghatározott igénylő nem
a 4. § (1) bekezdésében, illetve a 11. § (1) bekezdésében és
a hitelszerződésben feltüntetett célokra használja fel a
hitelt, vagy nem tesz eleget a 10. § (1) bekezdésben, illetőleg a 16. § (1) bekezdésben foglalt feltételeknek
a) a hitelszerződést a hitelt folyósító pénzügyi intézmény felmondja,
b) az igénybe vett kamattámogatás és kezességvállalási
díjtámogatás jogosulatlan támogatásnak minősül. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését az illetékes adóhatóság rendeli el.
(3) A jogosulatlanul igénybe vett támogatást az R.-ben
meghatározott büntetőkamattal növelt összegben a 18. §
szerinti folyósítási számlára kell visszafizetni.
20. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1182/2013. (IV. 5.) Korm. határozata az első világháború centenáriumi rendezvénysorozatáról.
A Kormány
 1. kifejezi azon szándékát, hogy a XX. század egyik legfontosabb, a magyar és az egyetemes történelemnek is
meghatározó, hatásaiban legmesszebbre nyúló eseménye, az első világháború kirobbanásának 100. évfordulója
alkalmából 2013 és 2020 között centenáriumi keretprogramtervben meghatározott megemlékezések kerüljenek
megszervezésre és lebonyolításra;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a centenáriumi keretprogramtervben meghatározott programok
előkészítési, tervezési, szervezési és lebonyolítási munkáihoz szükséges források biztosításáról – legfeljebb
1000,0 millió forint erejéig, ide értve a 3. pontban foglalt kiadásokat is – lehetőség szerint az államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. §-ában foglaltak szerint gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a feladatok végrehajtásának ütemében
3. az Áht. 21. § (6) bekezdése alapján a centenáriumi feladatok előkészítését végző Programiroda működésére és
a működéshez szükséges egyszeri eszközbeszerzésekre 165 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013.
évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási
és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 1. KIM
felügyelete alá tartozó szerveztek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2009. (XII. 23.) KHEM utasítása a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter felügyelete alá tartozó egyes szervekre vonatkozó a cafeteriajuttatáshoz kapcsolódó rendelkezésekről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 49/F. §-ának (1), (3) és (4) bekezdése alapján a következő utasítást
adom ki: 1. § A Közlekedésbiztonsági Szervezetre vonatkozó szabályok
(1) A Közlekedésbiztonsági Szervezet tekintetében a cafeteriajuttatás egy főre eső éves összegét – amely összeg
magában foglalja a munkáltatót terhelő közterheket is – a 2010. évre 500 000 Ft-ban, azaz ötszázezer forintban
határozom meg. (2) A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 49/F. § (1) bekezdésében felsorolt kötelező elemeken
(a továbbiakban: kötelező elemek) felül további választható juttatásokat nem határozok meg.
(3) A kedvezményes adókulccsal rendelkező cafeteriaelemeknél a kedvezményes adósávnál magasabb összegű választás
lehetőségét nem engedélyezem. (4) A cafeteriaelemek év közbeni módosításának lehetőségét – kivéve a november 30-ai írásbeli nyilatkozatot a
tárgyévben igénybe nem vett összeg felhasználásáról – nem engedélyezem.
2. § A Nemzeti Közlekedési Hatóságra vonatkozó szabályok
(1) A Nemzeti Közlekedési Hatóság tekintetében a cafeteriajuttatás egy főre eső éves összeget – amely összeg magában
foglalja a munkáltatót terhelő közterheket is – a 2010. évre 510 000 Ft-ban, azaz ötszáztízezer forintban határozom
meg. (2) A kötelező elemeken felül a következő választható juttatásokat határozom meg:
a) lakásbérleti támogatás, b) a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja törvény) 70. § (2) bekezdés
c) pontja szerinti iskolarendszerű képzés. (3) A kedvezményes adókulccsal rendelkező cafeteriaelemeknél a kedvezményes adósávnál magasabb összegű választás
lehetőségét nem engedélyezem. (4) A cafeteriaelemek év közbeni módosításának lehetőségét – kivéve a november 30-ai írásbeli nyilatkozatot, a
tárgyévben igénybe nem vett összeg felhasználásáról – nem engedélyezem.
3. § A Magyar Bányászati és Földtani Hivatalra vonatkozó szabályok
(1) A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal tekintetében a cafeteriajuttatás egy főre eső éves összeget – amely összeg
magában foglalja a munkáltatót terhelő közterheket is – a 2010. évre 966 250 Ft-ban, azaz kilencszázhatvanhatezer
kettőszázötven forintban határozom meg. (2) A kötelező elemeken felül a következő választható juttatásokat határozom meg:
a) az SZJA törvény 3. § 72. pontjának t) alpontjában megfogalmazottak szerint a munkáltató által lakáscélú
felhasználásra hitelintézet vagy MÁK útján nyújtott vissza nem térítendő támogatás,
b) az SZJA törvény 3. § 27. pontjában megfogalmazott művelődési intézményi szolgáltatás,
c) az SZJA törvény 69. § (1) bekezdés ec) pontja alapján ajándékutalvány.
(3) A kedvezményes adókulccsal rendelkező cafeteriaelemeknél – a cafeteriajuttatás egy főre eső éves bruttó összegén
belül – a kedvezményes adósávnál magasabb összegű választás lehetőségét engedélyezem.
(4) A cafeteriaelemek év közbeni módosításának lehetőségét – kivéve a november 30-ai írásbeli nyilatkozatot, a
tárgyévben igénybe nem vett összeg felhasználásáról – nem engedélyezem.
4. § (1) Ez az utasítás 2010. január 1-jén lép hatályba – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2010. december 31-én hatályát
veszti. (2) Az utasítás 4. §-ának (2)–(4) bekezdése 2010. január 2-án hatályát veszti.
(3) A Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium választható béren kívüli juttatási rendszeréről szóló 7/2009.
(II. 20.) KHEM utasítás „II. A CAFETERIA RENDSZER MŰKÖDÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK” fejezet „1. A juttatásokra
felhasználható éves keretösszeg megállapítása” alcímének (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A juttatásokra igénybe vehető éves keretösszeget a minisztériumi költségvetési lehetőségek, az Szja. törvény és
egyéb irányadó jogszabályok figyelembevételével évente – a Humánigazgatási Főosztály és a Költségvetési Főosztály
közös előterjesztése alapján, az érdek-képviseleti szervekkel történt egyeztetést követően – kell megállapítani. Az éves
keretösszeget és a cafeteriajuttatáshoz kapcsolódó egyéb rendelkezéseket az utasítás melléklete tartalmazza.”
(4) A Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium választható béren kívüli juttatási rendszeréről szóló 7/2009.
(II. 20.) KHEM utasítás a jelen utasítás melléklete szerinti melléklettel egészül ki.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
248/2011. (XII. 1.) Korm. rendelete a Nemzetgazdasági Tervezési Hivatal létrehozásáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében és az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Nemzetgazdasági Tervezési Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) a gazdaságpolitikáért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt működő központi hivatal.
(2) A Hivatal önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. A Hivatal székhelye Budapest.
2. § (1) A Hivatalt elnök vezeti, akit munkájában elnökhelyettes segíti.
(2) A Hivatal elnökének megbízatása határozatlan időtartamú.
(3) Az elnökhelyettest határozatlan időtartamra, a Hivatal elnökének javaslatára a miniszter nevezi ki és menti fel.
Az egyéb munkáltatói jogokat az elnökhelyettes felett a Hivatal elnöke gyakorolja.
3. § A Hivatal alkalmazásában álló kormánytisztviselők tekintetében az illetménykiegészítés mértéke a felsőfokú iskolai
végzettségű kormánytisztviselő esetében a kormánytisztviselő alapilletményének 50%-a.
4. § (1) A Hivatal általános feladata
a) gazdaságpolitikát megalapozó elemzések, gazdaságpolitikai tervezési feladatok ellátásának támogatása és
gazdaságpolitikai elemzési módszertani kézikönyvek elkészítése;
b) gazdaságstratégiai és makrogazdasági elemzési, modellezési és értékelési feladatok ellátása;
c) nemzetközi és hazai trendkutatási, elemzési, modellezési feladatok ellátása, nemzetközi makrogazdasági
előrejelzési és jövőkutatási projekt-feladatok ellátása;
d) nemzetközi, nemzeti és területi gazdaságstratégiai tervezési és monitoring háttérintézeti feladatok ellátása;
e) nemzetközi területfejlesztési stratégiai tervezési, kapcsolattartói, szakmai együttműködési feladatok, projektek
eseti ellátása;
f) a miniszter hatáskörébe tartozó kiemelt iparági stratégiai elemzési, értékelési és monitoring feladatok ellátása;
g) a nemzetgazdasági és területi szinteken elfogadott tervek elemzése, továbbá a területfejlesztés stratégiai
tervezéséhez kapcsolódó elemzési módszertani anyagok elkészítése;
h) egyes gazdasági és területfejlesztési stratégiai tervezéshez tervezési, elemzési, értékelési és szakértői feladatok
támogatása;
i) emberi erőforrás tervezésével összefüggő feladatok szakmai támogatása;
j) valamint az a)–i) pontokban felsorolt feladatok tekintetében kormányzati tanácsadás és adatszolgáltatás,
a Kormány tájékoztatása a miniszteren keresztül.
(2) A Hivatal a makrogazdasági, gazdaságstratégiai, nemzeti és nemzetközi tervezési és elemzési tevékenysége körében
a) szakmailag támogatja a makrogazdasági stratégiai tervezési feladatok és központi módszertanok kialakítását,
a Kormány és a minisztérium rövid- és középtávú makrogazdasági előrejelzési és a gazdaságpolitika
makrogazdasági szabályozásával kapcsolatos feladatait és az európai uniós integrációból adódó
gazdaságpolitikai programok, elsősorban az aktualizált konvergencia program elkészítését;
b) gazdaságstratégiai és makrogazdasági elemzési és értékelési feladatokat lát el, közgazdasági elemzési
eszközökkel megalapozza a minisztérium gazdaságstratégiai döntéseit;
c) folyamatosan figyelemmel kíséri és értékeli a hazai és világgazdasági folyamatokat, ez alapján elemzéseket,
tájékoztató anyagokat készít, javaslatokat fogalmaz meg;
d) folyamatosan figyelemmel kíséri, értékeli a külső intézmények, nemzetközi szervezetek gazdaságpolitikai
szempontból releváns elemzéseit, jelentéseit, felméréseit, ezek alapján elemzéseket, tájékoztató anyagokat
készít, javaslatokat fogalmaz meg;
e) szakmai kapcsolatot tart és együttműködik a Kormány és a minisztérium tevékenysége szempontjából
meghatározó hazai és nemzetközi közgazdasági elemző intézményekkel, műhelyekkel és vezető szakértőkkel;
f) ellátja a tudományos-szakmai műhelyekkel történő konzultációk szakmai megalapozásával, előkészítésével
kapcsolatos feladatokat;
g) ellátja a gazdasági elemzések, értékelések módszertani megújítását és a gazdasági monitoring rendszer
fejlesztését szolgáló módszertani, kutatási és szakmai, valamint gazdasági értékelési és elemzési
minőségbiztosítási feladatokat;
h) elemzéseket készít az államháztartás finanszírozási politikájához és stratégiájához;
i) háttérelemzésekkel támogatja és segíti az állami pénzügyi intézkedéseknek és a költségvetési javaslatoknak az
összehangolását, támogatja a hazai és közösségi közpénzek felhasználásának költségvetési, gazdálkodási és
monitoringjával járó feladatok végrehajtását;
j) közreműködik az európai uniós és egyéb nemzetközi gazdaság- és területfejlesztési célú támogatások
felhasználásához kapcsolódó javaslatok kidolgozásában;
k) közreműködik a gazdaságstratégiai döntések megalapozását, valamint a mikro- és makrogazdasági folyamatok
vizsgálatát szolgáló modellezési, hatásvizsgálati és értékelési tevékenységben;
l) szakmai háttérelemzésekkel segíti a gazdasági versenyképesség általános javítására irányuló minisztériumi
kezdeményezések és átfogó keretprogramok szakmai előkészítésével és elemzői támogatásával kapcsolatos
feladatokat;
m) szakmai háttérelemzésekkel segíti a magyar gazdaság megújítását szolgáló nemzetközi iparági és ágazati
projekt-együttműködési, koncepció-készítési, módszertani, kutatási és egyéb szakmai feladatok ellátását;
n) ellátja Magyarország külgazdasági kapcsolatait érintő stratégiai elemzési, tervezési és előrejelzési feladatait.
(3) A Hivatal feladata előrejelzési, trendkutatási tevékenységi körében
a) nemzeti iparági és nemzetgazdasági előrejelzési és szcenárióalkotási feladatok és módszertani anyagok készítése;
b) nemzeti iparági és nemzetgazdasági trend- és jövőkutatási értékelési és monitoring feladatok és módszertani
anyagok készítése;
c) trendkutatás terén nemzetközi és nemzeti partnerségi, szakértői és kutatási együttműködések koordinációja,
előrejelzési, trend- és jövőkutatási stratégiai értékelési, elemzési, minőségbiztosítási és monitoring feladatok
ellátása;
d) vállalati, vállalatcsoporti területi és településszintű kutatások, előrejelzések készítése;
e) a minisztérium vezetése számára rendszeres és eseti jellegű tájékoztatás nyújtása a gazdaságstratégiai döntések
szempontjából releváns közép- és hosszú távú hazai és globális gazdasági trendek alakulásáról, rendszeres
összefoglalók készítése az aktuálisan megjelenő gazdasági adatokból kirajzolódó trendekről, folyamatokról és
azok mozgatórugóiról;
f) a szakmai sajtó és a szakirodalom, a releváns hazai és külföldi gazdasági hírforrások rendszeres figyelemmel
kísérése és értékelése, a minisztérium rendelkezésére álló nyilvános és államigazgatáson belüli nem nyilvános,
közgazdasági elemzési szempontból releváns adatforrások feltérképezésével, összesítésével és rendszerezésével
kapcsolatos feladatok ellátása, ez alapján a közgazdasági elemzési és tájékoztatási tevékenységet támogató
adatbázis kialakítása.
(4) A Hivatal nemzeti és nemzetközi területi elemzési, területfejlesztési stratégiaalkotó tevékenységi körében
a) közreműködik a minisztériumok, a kormányhivatalok és a megyei önkormányzatok, térségek nemzeti területi
tervezési feladatainak koordinációjában és a térségi tervezési módszertanok készítésében;
b) közreműködik a minisztériumok területfejlesztési stratégiai tervezéséhez kapcsolódó szabályozási és szakmai
koordinációs feladatai ellátásában;
c) ellátja a területi elemzési, értékelési munka szakmai szintű koordinációját, módszertani támogatását,
háttérelemzésekkel támogatja a nemzeti, illetve ágazati stratégiák területi szempontjainak, valamint
a monitoring, értékelési és indikátorrendszer területi szempontjainak kidolgozását;
d) közreműködik a területpolitikához kapcsolódó tervezetek előkészítésében és szakmai tanácsadásban;
e) ellátja az országos területi folyamatok értékeléséhez kapcsolódó feladatokat;
f) feladatkörének keretei között felel a területi tervezés és a területi elemzések, értékelések módszertani
megújításáért és a területi monitoring rendszer fejlesztését szolgáló módszertani feladatok ellátásáért;
g) közreműködik a nemzetközi tervezési és területi kohézióhoz kapcsolódó feladatok koordinációjában;
h) megbízás esetén fókuszponti, illetve kontaktponti szolgáltatásokat biztosít nemzetközi programokhoz,
nemzetközi projekt-együttműködéseket előkészít és megvalósít; i) nemzetközi tervezési együttműködéseket szakmailag támogat;
j) közreműködik a város-vidék együttműködéséhez, a határon túli és kiemelt térségekhez kapcsolódó
területfejlesztési stratégiai feladatokban;
k) közreműködik az egyes területi szintek stratégiai tervezési feladataiban;
l) közreműködik a területi programok megvalósulásának értékelésében;
m) közreműködik a területfejlesztési tervezés szakmai rendszerének kidolgozásában, a jogosultsági rendszerre és
képzésre is kiterjedően.
(5) A Hivatal feladata nemzetgazdasági tervezési és program-koordinációs tevékenységi körében
a) nemzeti iparági és nemzetgazdasági ágazati stratégiai tervezési értékelési és monitoring feladatok háttérintézeti
segítése;
b) a hosszú távú gazdaságpolitikai stratégiák előkészítésében történő közreműködés;
c) feladatkörének keretei között a turizmusfejlesztéssel és egészségiparral, az iparstratégiával és hálózati
gazdaságfejlesztéssel, a tudás intenzív, kreatív és high-tech iparral, otthonteremtéssel és az építőiparral, helyi és
közösségi gazdaságfejlesztéssel, kereskedelemmel és élelmiszeriparral, foglalkozáspolitikával,
tranzitgazdasággal, pénzügyi és gazdasági szolgáltatások fejlesztésével kapcsolatos feladatok végrehajtásának
támogatása és ennek érdekében az egyes feladatokban érintett társtárcákkal történő együttműködés;
d) a miniszter iparügyekért, belkereskedelemért és fogyasztóvédelemért való felelősségével kapcsolatos feladatai
végrehajtásának háttérelemzésekkel, versenyképességi programokkal történő megalapozása;
e) a gazdaságfejlesztéshez kapcsolódó háttérintézeti feladatok ellátása;
f) egyes stratégiai programokhoz és kiemelt gazdaságfejlesztési területekhez kapcsolódó szakmai, információ
beszerzési feladatok ellátása, elemzések, értékelések készítése;
g) a minisztérium feladatkörébe tartozó szakpolitikák érvényesülésének és gazdasági versenyképességre gyakorolt
hatásainak elemzése;
h) egyes kiemelt stratégiai fejlesztési területekhez kapcsolódó szakmai feladatok, információ beszerzési feladatok,
elemzések, értékelések koordinációja;
i) a Magyarországon tervezett külföldi nagyberuházások ágazati hatásvizsgálatának elvégzése, a támogatási
döntések (EKD) megalapozása. 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
54/2009. (X. 9.) KHEM rendelete a bányászat területén munkabiztonsági szaktevékenységnek minősülő feladatok ellátására jogosult személyek szakképesítési követelményeiről.
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a közlekedési,
hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § c) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el.
A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya a bányászati tevékenységet folytató vállalkozásra és az általa munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatott, a bányászat területén munkabiztonsági
szaktevékenységet ellátó személyekre terjed ki.
Szakmai képesítések 2. § (1) Szakmai képesítésnek az adott bányászati szakterületnek megfelelő középfokú szakképesítés vagy a felsőfokú alapvagy mesterképzésben vagy egyetemi szintű alapképzésben szerzett, a szakterületnek megfelelő szakirányú
szakképzettség minősül.
(2) Abban a bányaüzemben, ahol föld alatti bányászati tevékenységet folytatnak, kőolaj- és földgáz-bányászati
tevékenységet (beleértve a szén-dioxid gáz bányászatát is) végeznek, föld alatti gáztárolót alakítanak ki vagy tartanak
üzemben, külfejtéses módszerrel évenként 500 000 m3-t meghaladó mennyiségű termelvényt (haszon- és
meddőanyag) terveznek kitermelni, a munkabiztonsági szaktevékenységnek minősülő feladatokat
a) alapképzésben szerzett földtudományi mérnök (bánya- és geotechnikai, földtudományi, olaj- és gázmérnöki vagy
előkészítéstechnikai szakirány),
b) mesterképzésben szerzett ba) okleveles bánya és geotechnika mérnök,
bb) okleveles előkészítés-technikai mérnök,
bc) okleveles olaj- és gázmérnök,
bd) okleveles hidrogeológus mérnök,
be) okleveles földtudományi mérnök,
c) az egyetemi szintű alapképzési szakon szerzett
ca) bánya- és geotechnikai mérnök,
cb) előkészítés-technikai mérnök,
cc) műszaki földtudományi mérnök,
cd) olaj- és gázmérnök
szakképzettséggel rendelkező személy jogosult végezni.
(3) A (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó bányaüzemben a munkabiztonsági szaktevékenységnek minősülő
feladatokat a (2) bekezdésben meghatározott, valamint
a) bányaipari aknász-technikusi,
b) külszíni bányaipari technikusi,
c) geológus-geofizikus technikusi,
d) geológiai technikusi,
e) mélyművelési bányaipari technikusi,
f) bányagépész technikusi,
g) bányavillamossági technikusi,
h) gázipari technikusi,
i) fluidumkitermelő technikusi,
j) mélyfúró technikusi
szakképesítéssel rendelkező személy jogosult végezni.
Záró rendelkezések 3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor bányászati tevékenységet folytató vállalkozásnál munkabiztonsági
szaktevékenységet ellátó személy ugyanazon vállalkozásnál, e minőségében, az e rendelet hatálybalépését követő
három évig a 2. §-ban foglalt feltételek hiányában is tovább foglalkoztatható.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
493/2017. (XII. 21.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Györe Viktort
a 2018. január 1. napjától 2020. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. december 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1240/2011. (VII. 15.) Korm. határozata a Svájci–Magyar Együttműködési Program 8. prioritási területén belül projekt beazonosításáról.
1. A Kormány a) a kibővült Európai Unió gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségei csökkentését célzó, a Svájci Szövetségi Tanács
és a Magyar Kormány között létrejött Svájci–Magyar Együttműködési Program végrehajtásáról szóló
Keretmegállapodás kihirdetéséről szóló 348/2007. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. melléklet 2.1. pontja alapján
a következő projektet azonosítja be: Program címe Projekt Végrehajtó Projekt forrása
Projekt tervezett
támogatási összege
Projekt tervezett összköltsége Az Észak-alföldi és az
Észak-magyarországi régió
leghátrányosabb helyzetű
kistérségeinek, azon belül a roma
közösségek egészségi állapotának
javítása a Svájci–Magyar Együttműködési
Program 8. prioritás (Humánerőforrásés társadalomfejlesztés/Egészségügy)
forrásainak felhasználásával –
Népegészségügyi fókuszú
alapellátás-szervezési modellprogram
Virtuális Ellátó Központ támogatásával
Gyógyszerészeti,
Egészségügyi
Minőség- és
Szervezetfejleszt
ési Intézet
(GYEMSZI)
Svájci–Magyar
Együttműködési
Program 13 000 000 CHF 15 294 118 CHF
A projekt beazonosítása nem eredményezi a Projekt Megállapodás és a Végrehajtási Megállapodás megkötésének
kötelezettségét. b) elrendeli, hogy az a) pontban beazonosított program vonatkozásában készüljön meghívásos pályázati kiírás.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzeti erőforrás miniszter Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
Határidő: e határozat közzétételétől számított 75. nap 2. A Kormány egyetért azzal, hogy a Nemzeti Koordinációs Egység a Svájci–Magyar Együttműködési Program
végrehajtási rendjéről szóló 237/2008. (IX. 26.) Korm. rendelet szerinti, a magyar és a svájci fél által lefolytatott
értékelést követően – ha a pályázatot mindkét fél támogatásra javasolja – gondoskodjon a Projekt Megállapodás és a
Végrehajtási Megállapodás megkötéséről. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
Határidő: a végleges svájci döntés meghozatalát követő 3 hónap
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1494/2015. (VII. 21.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
300,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Rákóczi Szövetség támogatására elszámolási, a  fel nem
használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló
2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
3. Határon túli magyarok programjainak támogatása alcím, 1. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása
jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
486/2017. (XII. 21.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Iftekhar Aziz rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Pakisztáni Iszlám Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2017. december 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1175/2013. (IV. 5.) Korm. határozata a Szépművészeti Múzeum felújítási és működési célú kiadásaihoz szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében
a  Szépművészeti Múzeum és a  Magyar Nemzeti Galéria épületeinek és kiállítótereinek megújításához 200,0 millió
forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. február 28.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyen javaslatot – lehetőség szerint az Áht. 33.  §-ában foglaltakra
figyelemmel, legfeljebb 450,0 millió forint erejéig – a  Szépművészeti Múzeumban 2013 őszén megrendezendő
„Caravaggiótól Canalettóig – Két évszázad itáliai festészetének remekművei” című kiállításhoz szükséges források
biztosítására.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. július 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2011. (VIII. 24.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya, az Osztrák Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya közötti, Hosszúfaluban (Dolga Vas) Rendészeti Együttműködési Központ működtetéséről szóló, Brüsszelben, 2007. november 8-án aláírt Megállapodásnak a Horvát Köztársaság vonatkozásában történő hatálybalépéséről.
A 318/2007. (XI. 23.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2007. évi 160. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya,
az Osztrák Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya közötti, Hosszúfaluban (Dolga Vas) Rendészeti
Együttműködési Központ működtetéséről szóló, Brüsszelben, 2007. november 8-án aláírt Megállapodás 12. cikke az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről: „(1) A jelen Megállapodás csatlakozásra nyitva áll a Szlovén Köztársasággal szomszédos országok előtt.
A csatlakozásról a Szerződő Felek egyhangúan döntenek. A csatlakozással az adott napig a jelen Megállapodás 8. cikke
alapján megalkotott működési szabályzat a csatlakozó állam számára is kötelezővé válik.
(2) A csatlakozási okmányt a letéteményesnél kell letétbe helyezni, aki a csatlakozási okmány letétbe helyezéséről
értesíti a többi Szerződő Felet. A csatlakozó állam vonatkozásában a jelen Megállapodás a csatlakozási okmány letétbe
helyezésének napját követő 90. napon lép hatályba.” A csatlakozási okmány letétbe helyezésének napja: 2011. 04. 07.
A Megállapodásnak a csatlakozó állam vonatkozásában történő hatálybalépése: 2011. 07. 06.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 1215/2010. (X. 19.) Korm. határozat 3. pontjával megállapítom, hogy a Magyar
Köztársaság Kormánya, az Osztrák Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya közötti, Hosszúfaluban
(Dolga Vas) Rendészeti Együttműködési Központ működtetéséről szóló, Brüsszelben, 2007. november 8-án aláírt
Megállapodás a Horvát Köztársaság vonatkozásában 2011. július 6-án, azaz kettőezer-tizenegy július hatodikán lépett
hatályba. Dr. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
56/2012. (XII. 28.) KIM rendelete az értesítési címnek a polgárok személyi és lakcím adatait tartalmazó nyilvántartásba vétele igényléséért, a bejelentett értesítési cím megújításáért, megváltoztatásáért és törléséért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékéről és megfizetésének szabályairól.
A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 47. § (2) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § Az értesítési címnek a polgárok személyi és lakcím adatait tartalmazó nyilvántartásba történő bejelentéséért,
a bejelentett értesítési cím megváltoztatásáért, megújításáért és törléséért 300 Ft igazgatási szolgáltatási díjat
(a továbbiakban: díj) kell fizetni. 2. § E rendelet alkalmazásában eljáró hatóság a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló
1992. évi LXVI. törvény szerinti központi szerv. 3. § (1) A díjat az értesítési címét bejelentő, a bejelentett értesítési címét megváltoztató, megújító vagy bejelentett értesítési
címe törlését kérő személynek (a továbbiakban együtt: ügyfél) kell megfizetnie.
(2) A díjat az eljáró hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett 10023002-01451935-00000000 számlájára, átutalás vagy
fizetési számlára történő készpénzbefizetés útján kell megfizetni. (3) A fizetési megbízás közlemény rovatában fel kell tüntetni a hatósági eljárás megnevezését.
(4) A díjat az értesítési cím bejelentésével egyidejűleg kell megfizetni, vagy a befizetés megtörténtét annak igazolására
alkalmas dokumentummal kell igazolni. (5) Ha az ügyfél a díjat az értesítési cím bejelentésével egyidejűleg nem, vagy nem teljes mértékben fizeti meg, az eljáró
hatóság hiánypótlási felhívásának kézhezvételétől számított tizenöt napon belül köteles a befizetést teljesíteni, és
a fizetési megbízás közlemény rovatában az (1) bekezdésben foglalt adaton túl a hiánypótlási felhívás ügyazonosító
számát is feltüntetni. 4. § (1) Ha az ügyfél a díjnál többet fizetett meg, a többletet az eljáró hatóság visszatéríti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti visszatérítést hivatalból a többletbefizetés megállapítását követő nyolc napon belül, ha
a többletfizetést az ügyfél jelzi az eljáró hatóságnak, a visszatérítésre vonatkozó kérelem beérkezését követő nyolc
napon belül kell elrendelni, és a visszatérítés teljesítése iránt a visszatérítés elrendelését követő harminc napon belül
intézkedni kell. 5. § (1) A megfizetett díj az eljáró hatóság bevétele.
(2) A díj vonatkozásában az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
a) 28. § (2) és (3) bekezdését a díjfizetési kötelezettség keletkezése és fennállása,
b) 31. §-át a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítása,
c) 32. §-át a díj visszatérítése tekintetében azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy adóhatóságon eljáró hatóságot, illetéken a díjat kell érteni.
(3) A díjak nyilvántartására és elszámolására az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló jogszabály előírásait kell alkalmazni. 6. § Ez a rendelet 2013. március 1-jén lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1214/2018. (IV. 6.) Korm. határozata a Budapest II. Kerületi Szabó Lőrinc Kéttannyelvű Általános Iskola és Gimnázium tornacsarnoka megvalósításához szükséges ingatlanvásárlásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Budapest II. Kerületi Szabó Lőrinc Kéttannyelvű Általános Iskola és Gimnázium tornacsarnoka
megvalósítására alkalmas, Budapest II. kerület belterület 11660/6 helyrajzi számú, természetben Budapest II. kerület,
Pasaréti út 199. szám alatt elhelyezkedő ingatlan állam javára történő megvásárlásával;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján – gondoskodjon az  1.  pont szerinti ingatlan legfeljebb
a független ingatlanforgalmi szakértő általi értékbecslésben meghatározott vételáron történő megvásárlásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon az  1.  pont
szerinti ingatlan megvásárlásához szükséges többletforrás rendelkezésre bocsátásáról a  Magyarország 2018.  évi
központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és
kiadások fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az ingatlanforgalmi értékbecslés rendelkezésre állását követően azonnal
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az MNV Zrt. útján és az emberi erőforrások minisztere mint oktatásért
felelős miniszter bevonásával − tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  1.  pontban meghatározott ingatlan
a Közép-Budai Tankerületi Központ részére történő vagyonkezelésbe adása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az ingatlan állami tulajdonba kerülését követően azonnal
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere mint oktatásért felelős miniszter
bevonásával − készítsen előterjesztést az  1.  pontban nevesített ingatlanon megvalósuló tornacsarnok kialakítása
érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az ingatlan állami tulajdonba kerülését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2009. (II. 25.) ÖM rendelete az Európai Parlament tagjai 2009. választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 153. §
(1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az
önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló
132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az Országos Választási Iroda (a továbbiakban: OVI)
vezetője felelős az Európai Parlament tagjai 2009. évi választása (a továbbiakban: választás) pénzügyi feladat- és
költségtervének elkészítéséért. A feladat- és költségtervet
a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továbbiakban: KEKKH) elnökének
egyetértésével kell elkészíteni. A feladat- és költségterv
jóváhagyásáról az önkormányzati miniszter (a továbbiakban: miniszter) dönt.
(2) A helyi választási iroda (a továbbiakban: HVI), az
országgyűlési egyéni választókerületi iroda (a továbbiakban: OEVI) és a területi választási iroda (a továbbiakban:
TVI) vezetője, továbbá a regionális államigazgatási hivatal vezetője és a KEKKH elnöke választási feladatai tekintetében
a) felelős a választás pénzügyi tervezéséért, lebonyolításáért, elszámolásáért,
b) felelős a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért és ellenőrzéséért,
c) gyakorolja a választás pénzeszközei feletti kötelezettségvállalási és utalványozási jogot, valamint felhatalmazást ad az ellenjegyzési jog gyakorlására,
d) gondoskodik a választás céljára szolgáló pénzeszközöknek az elkülönített számviteli kezeléséről.
(3) A miniszter megállapodást köt a külügyminiszterrel
a külképviseleti szavazás pénzügyi lebonyolítása, elszámolása és ellenőrzése rendjéről.
(4) A külügyminiszter által kijelölt szerv vezetője a külképviseleti szavazás tekintetében a 2. mellékletben felsorolt normatívák és a (3) bekezdésben foglalt megállapodás
alapján felelős a választás pénzügyi tervezéséért, lebonyolításáért, elszámolásáért, a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért, valamint belső ellenőrzéséért.
2. § (1) A választás helyi és területi feladatai előkészítésének és lebonyolításának pénzügyi fedezetéül az 1. mellékletben felsorolt tételek, normatívák szolgálnak. A külképviseleti szavazás előkészítésének és lebonyolításának
pénzügyi fedezetéül a 2. mellékletben felsorolt tételek,
normatívák, valamint a nem normatív kiadások tekintetében a külügyminiszterrel kötött megállapodás alapján
megállapított költségvetési fedezet szolgál.
(2) A pénzügyi fedezet számításánál a népességre, a választópolgárok számára vonatkozó adatokat a KEKKH által megállapított, a központi személyiadat- és lakcímnyilvántartásból a névjegyzék összeállításához használt, valamint a névjegyzékhez összeállított adatállomány alapján
kell figyelembe venni. Az egyéb adatokat a KEKKH-nak a
választás pénzügyi tervezésére vonatkozó belső szabályzata alapján kell figyelembe venni.
3. § Az Önkormányzati Minisztérium a költségvetési fejezetében a választás lebonyolítására rendelkezésre álló összeget – a regionális államigazgatási hivatalokat és a külügyminiszter által kijelölt szervet megillető összeg, továbbá a
központi személyi kiadások fedezete kivételével – megállapodás alapján fejezetek közötti költségvetési előirányzat-átcsoportosítással biztosítja a KEKKH részére.
4. § (1) Az Önkormányzati Minisztérium a külügyminiszter
által kijelölt szerv részére, megállapodás alapján fejezetek
közötti költségvetési előirányzat-átcsoportosítással, a regionális államigazgatási hivatal részére fejezeten belüli
előirányzat-átcsoportosítással, a megfelelő kiemelt előirányzaton biztosítja a választás pénzügyi fedezetét.
(2) A KEKKH a választások pénzügyi fedezetének a
HVI-t, az OEVI-t és a TVI-t megillető részét a TVI részére, az illetékes fővárosi, megyei közgyűlés hivatalának
bankszámlájára folyósítja. A TVI a választások pénzügyi
fedezetének a HVI-t és az OEVI-t megillető részét a települési önkormányzat polgármesteri hivatala (körjegyzőség esetén a körjegyzőség) bankszámlájára folyósítja. A
választások pénzügyi fedezete az átadónál támogatásértékű működési kiadásként, az átvevő szervnél támogatásértékű működési bevételként kerül biztosításra.
(3) A választás dologi kiadásainak fedezetére rendelkezésre álló, az 1. és 2. mellékletben meghatározott normatívák szerinti összeg a szavazás napját megelőző 20. munkanapig előlegként kerül folyósításra, illetve átadásra. A TVI
a választások pénzügyi fedezetének a HVI-t és az OEVI-t
megillető részét a szavazás napját megelőző 15. munkanapig folyósítja.
(4) A választás alábbi személyi normatíváinak folyósítására, illetve átadására csak utólag, a pénzügyi elszámolás
elfogadását követően kerül sor az alábbiak szerint:
a) a HVI és OEVI vezetők személyi juttatásainak kifizetéséről a TVI vezetője dönt, és haladéktalanul intézkedik a folyósításáról,
b) a TVI vezetők személyi juttatásainak kifizetéséről az
OVI vezetőjének javaslatára a miniszter dönt; a személyi
juttatások fedezetét a KEKKH elnöke a döntést követő
8 banki napon belül folyósítja,
c) a regionális államigazgatási hivatalok és kirendeltségek vezetői személyi juttatásainak kifizetéséről az OVI vezetőjének javaslatára a miniszter dönt, és intézkedik a fedezet rendezéséről.
(5) A külképviseleti választási irodák (a továbbiakban:
KüVI) vezetői és tagjai személyi juttatásai a miniszter és a
külügyminiszter megállapodásában rögzítetteknek megfelelően kerülnek kifizetésre.
(6) A miniszter dönt az OVI vezetője, tagjai és a
KEKKH elnöke választással kapcsolatos célfeladatainak
meghatározásáról, a célfeladat elvégzéséért járó céljuttatásról, és intézkedik annak kifizetéséről.
5. § (1) Az 1. és 2. mellékletben meghatározott normatív
pénzeszközök felhasználása a következők szerint történik:
a) a feladat végrehajtásához biztosított pénzeszközöket
(személyi juttatások, a munkaadókat terhelő járulékok és a
dologi kiadások) az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvényben és az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben
meghatározottak figyelembevételével kell felhasználni,
azonban személyi kiadásra e rendelet 1. és 2. melléklete
szerinti normatívákat kell biztosítani,
b) többlettámogatást különösen a szavazatszámláló bizottságba bevont póttagok számának növekedése, a külképviseleten szavazók értesítésének tényleges postai kiadása, valamint a választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény 21. § (4) bekezdése szerinti kiadások miatt
lehet igényelni,
c) feladatelmaradás esetén az erre a feladatra biztosított, a normatívák szerint számolt összeget, illetve – ha a
feladatelmaradás ismertté válása előtt indokolt kifizetés
vagy kötelezettségvállalás történt – annak maradványát
vissza kell utalni,
d) többletköltségként, illetve feladatelmaradásként kell
elszámolni a téves adatszolgáltatásból származó különbözeteket,
e) a HVI, az OEVI, illetve a TVI többletkiadásainak és
a c) pont szerinti indokolt kifizetéseinek, illetve kötelezettségvállalásainak az elszámolásban való érvényesítését a
TVI vezetője kezdeményezi az OVI vezetőjénél, aki annak
szakmai megalapozottságát megvizsgálja, és véleményével együtt 3 munkanapon belül megküldi a KEKKH elnökének; a KEKKH elnöke dönt a kérelem elfogadásáról,
amennyiben a kérelmet nem fogadja el, döntéséről – az
OVI vezetőjének egyidejű tájékoztatásával – 3 munkanapon belül értesíti a TVI vezetőjét; amennyiben a kérelem
elbírálására a fenti határidőn belül nem kerül sor, a határidő leteltét követő napon az egyetértést megadottnak kell
tekinteni,
f) a külképviseleti szavazással kapcsolatban felmerült
többletkiadásoknak és a c) pont szerinti indokolt kifizetéseknek, illetve kötelezettségvállalásoknak az elszámolásban való érvényesítését a külügyminiszter által kijelölt
szerv vezetője kezdeményezi az OVI vezetőjénél; az OVI
vezetője dönt a kérelem elfogadásáról, amennyiben a kérelmet nem fogadja el, döntéséről 3 munkanapon belül értesíti a külügyminiszter által kijelölt szerv vezetőjét;
amennyiben a kérelem elbírálására a fenti határidőn belül
nem kerül sor, a határidő leteltét követő napon az egyetértést megadottnak kell tekinteni.
(2) A külügyminiszter által kijelölt szerv a nem normatív kiadásaira biztosított támogatását a miniszter és a külügyminiszter megállapodásában rögzítettek szerint használja fel.
(3) A KEKKH a jóváhagyott feladat- és költségterv központi forrásainak feladatok közötti átcsoportosítását a miniszter jóváhagyásával végezheti.
6. § (1) A választás céljára biztosított pénzeszközöket számvitelileg elkülönítetten kell kezelni. A költségvetési szerv
a számvitelében a pénzeszközök felhasználásáról – ezen
belül a többletköltségekről és a feladatelmaradásról – feladatonként számol el, és a tényleges pénzforgalomról (bevétel, kiadás) főkönyvében a választási feladatokkal kapcsolatos szakfeladaton nyilvántartást vezet. A szakfeladaton meg kell jeleníteni mind a kapott támogatásértékű bevételt, mind a saját forrás terhére teljesített kiadásokat.
(2) A feladattípusú elszámolást e rendelet 1. és 2. mellékletében feltüntetett normatívák tekintetében a
3–10. mellékletek szerint kell elkészíteni. A költségvetési
szervet megillető pénzügyi fedezet összegét a választás
tényadatai alapján, az 5. § figyelembevételével kell megállapítani.
(3) A külügyminiszter által kijelölt szerv tételes elszámolást készít. Az elszámolást az alapbizonylatok másolatával kell alátámasztani. A külképviseleti szavazással kapcsolatos elszámolást a külügyminiszter által kijelölt szervre és valamennyi KüVI-re el kell készíteni.
(4) A KEKKH a részére átadott előirányzat felhasználásáról az államháztartás szervezetei beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet szerinti határidőben
és módon számol el a választással kapcsolatos szakfeladaton.
7. § (1) A HVI és az OEVI vezetője – a 3. melléklet szerinti
adattartalommal – feladattípusú elszámolást készít a TVI
vezetője részére a szavazás napját követő 10 naptári napon
belül. Az okmányirodával rendelkező HVI vezetője az elszámolás elkészítéséhez a pénzügyi elszámolást segítő
programot veszi igénybe.
(2) A TVI vezetője – a pénzügyi elszámolást segítő
program igénybevételével – a KEKKH elnöke részére, a
szavazás napját követő 45 naptári napon belül
a) elszámolást készít – a 4. melléklet szerinti adattartalommal – a TVI részére biztosított pénzügyi fedezetről,
b) összesítő elszámolást készít – az 5. melléklet szerinti
adattartalommal – a HVI-vezetők, OEVI-vezetők és a saját
elszámolása alapján.
(3) A regionális államigazgatási hivatal vezetője – a
pénzügyi elszámolást segítő program igénybevételével, a
6. és 7. melléklet szerinti adattartalommal – feladattípusú
elszámolást készít a KEKKH elnöke részére a szavazás
napját követő 45 naptári napon belül.
(4) A külügyminiszter által kijelölt szerv vezetője a
8. melléklet szerinti adattartalommal KüVI-nkénti, illetve
a 9. melléklet szerinti adattartalommal összesítő elszámolást készít a KEKKH elnöke részére a szavazás napját követő 60 naptári napon belül.
(5) Az Önkormányzati Minisztérium elszámolást készít
a KEKKH elnöke részére a központi személyi kiadások fedezetének felhasználásáról a szavazás napját követő
45 naptári napon belül.
(6) A KEKKH elnöke az (1)–(5) bekezdésben foglalt elszámolások alapján a 10. melléklet szerinti adattartalommal összesítő elszámolást készít a miniszter részére a szavazás napját követő 70 naptári napon belül.
(7) A HVI, az OEVI és a TVI elszámolásának elfogadásáról a KEKKH elnöke, a külügyminiszter által kijelölt
szerv és a regionális államigazgatási hivatal elszámolásának, továbbá a választás összesítő elszámolásának az elfogadásáról a miniszter dönt.
(8) A többletköltségek fedezete az elszámolás elfogadását követő 8 banki napon belül kerül biztosításra a külügyminiszter által kijelölt szerv, a regionális államigazgatási
hivatal és a TVI részére. A többletköltségek fedezetét a
TVI vezetője további 8 banki napon belül folyósítja a HVI
és az OEVI részére.
(9) Az elszámolást készítő szerv vezetője az elszámolása elfogadását követő 8 banki napon belül tesz eleget
visszafizetési, illetve előirányzat-átadási kötelezettségének.
8. § (1) A HVI és az OEVI pénzügyi ellenőrzését a TVI végzi a szavazás napját követő 45 naptári napon belül. A TVI
pénzügyi ellenőrzését a KEKKH végzi. A KEKKH, a regionális államigazgatási hivatal és a külügyminiszter által
kijelölt szerv pénzügyi ellenőrzését az Önkormányzati Minisztérium végzi a miniszter által jóváhagyott ellenőrzési
terv alapján.
(2) A KEKKH a gazdálkodásról szóló szabályzataiban
foglaltak szerint hajtja végre a központi feladatokhoz kapcsolódó megrendeléseket és pénzügyi elszámolásokat.
(3) A HVI és a TVI vezetője a választás pénzügyi kiadásainak elszámolására és utóellenőrzésére a választási iroda
tagjának ad megbízást.
(4) Az ellenőrzés során a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet előírásait kell alkalmazni.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba
és 2009. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter