text:
370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelete a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 17. pontjában,
a 60. § (1) bekezdése és a 2. melléklet tekintetében a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 80. § (1) bekezdés
a) pontjában, valamint a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 95. § c) pontjában,
a 60. § (2) bekezdése és a 3. melléklet tekintetében a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 80. § (1) bekezdés
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdése szerinti feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet szabályozza a (2) bekezdésben meghatározott szervezetek belső kontrollrendszerét és belső ellenőrzési
tevékenységét. (2) A rendelet hatálya kiterjed: a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 3. §-ában, felsoroltakra az állam és
a költségvetési fejezetet nem alkotó köztestületek kivételével; b) a területfejlesztésről és területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény hatálya alá tartozó jogi személyiségű
területfejlesztési tanácsokra és munkaszervezeteikre; c) a a)–b) pontban meghatározott szervek által alapított vagyonkezelő szervezetekre;
d) a külön jogszabályban meghatározottakra. 2. Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában a) belső ellenőr: a költségvetési szervnél teljes vagy részmunkaidőben foglalkoztatott, vagy polgári jogi jogviszony
keretében belső ellenőrzési tevékenységet ellátó személy; b) belső ellenőrzés: független, tárgyilagos bizonyosságot adó és tanácsadó tevékenység, amelynek célja, hogy
az ellenőrzött szervezet működését fejlessze és eredményességét növelje, az ellenőrzött szervezet céljai elérése
érdekében rendszerszemléletű megközelítéssel és módszeresen értékeli, illetve fejleszti az ellenőrzött szervezet
irányítási és belső kontrollrendszerének hatékonyságát; c) belső ellenőrzési vezető: a költségvetési szerv belső ellenőrzési egységének vezetője, ha a költségvetési szervnél
egy fő látja el a belső ellenőrzést, akkor a belső ellenőrzést ellátó személy;
d) belső kontrollrendszer: az Áht. 69. § (1) bekezdésében meghatározott fogalom;
e) bizonyosságot adó tevékenység: belső ellenőrzési tevékenység, amelynek során a belső ellenőr objektív értékelést
nyújt egy adott folyamatról, rendszerről, eljárásról, és az ellenőrzési program végrehajtása során tett
megállapításokat, következtetéseket és javaslatokat ellenőrzési jelentésbe foglalja; f) ellenőrzés lezárása: egy adott ellenőrzés akkor tekinthető lezártnak, ha az ellenőrzési jelentést (vagy annak
kivonatát) az ellenőrzést végző költségvetési szerv vezetője megküldte az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti
egység részére (illetve annak, akire vonatkozóan megállapítást vagy javaslatot tartalmaz);
g) eredményesség: annak, követelménye, hogy a kitűzött célok – az elfogadott módosításokat, változó
körülményeket figyelembe véve – megvalósuljanak, a tevékenység tervezett és tényleges hatása közötti
különbség a lehető legkisebb mértékű legyen, vagy a tényleges hatás legyen kedvezőbb a tervezettnél;
h) fejezetet irányító szerv vezetője: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti vezető;
i) gazdaságosság: annak követelménye, hogy az erőforrások felhasználásához kapcsolódó kiadás vagy ráfordítás
az elérhető legkisebb legyen, a jogszabályban meghatározott vagy általánosan elvárható minőség mellett;
j) hatékonyság: annak követelménye, hogy az előállított termékek, nyújtott szolgáltatások, az ellátott feladat más
eredményének értéke, vagy az azokból származó bevétel a lehető legnagyobb mértékben haladja meg
a felhasznált erőforrásokhoz kapcsolódó kiadásokat vagy ráfordításokat; k) intézkedési terv: az ellenőrzési javaslatok alapján az ellenőrzött szervezet, szervezeti egység által készített
intézkedések végrehajtásának ütemezése a végrehajtásáért felelős személyek és a vonatkozó határidők
megjelölésével; l) kockázatelemzés (belső ellenőrzés által alkalmazott): objektív módszer az ellenőrizendő területek kiválasztására,
mely meghatározza a költségvetési szerv tevékenységében és belső kontrollrendszerében rejlő kockázatokat;
m) kockázatkezelési rendszer: olyan irányítási eszközök és módszerek összessége, melynek elemei a szervezeti célok
elérését veszélyeztető tényezők (kockázatok) azonosítása, elemzése, csoportosítása, nyomon követése, valamint
szükség esetén a kockázati kitettség mérséklése; n) költségvetési szerv vezetője:
na) központi költségvetési szerv esetén a fejezetet irányító szerv vezetője vagy a költségvetési szerv első számú
vezetője; nb) minisztérium esetén a miniszter vagy miniszter döntése alapján a közigazgatási államtitkár;
nc) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezetéről és egyes szervek kijelöléséről szóló 273/2010. (XII. 9.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: NAV Korm. rendelet) 1. § (2) bekezdés b), c) és e) pontjában, valamint az 1. § (3) és
(4) bekezdésében meghatározott szervek vezetője; nd) helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, illetve fővárosi kerületi önkormányzat esetén
a jegyző, körjegyző; ne) fővárosi önkormányzat, megyei önkormányzat, illetve megyei jogú városi önkormányzat esetén a főjegyző;
nf) helyi önkormányzat, illetve helyi nemzetiségi önkormányzat felügyelete alá tartozó szervek esetén azok
első számú vezetője; ng) országos nemzetiségi önkormányzat esetén annak vezetője, illetve országos nemzetiségi önkormányzati
költségvetési szerv esetén annak vezetője; nh) többcélú kistérségi társulás, jogi személyiséggel rendelkező társulás, társulási tanács esetén
a munkaszervezet vezetője (vagy a székhely szerinti helyi önkormányzat jegyzője);
ni) társult képviselő-testület, intézményi társulás esetén a megállapodásban meghatározott önkormányzat
jegyzője; nj) területi fejlesztési tanács esetén a térségi fejlesztési tanács munkaszervezetének vezetője;
o) lezárt ellenőrzési jelentés: a belső ellenőr által elkészített, az ellenőrzött szervezettel egyeztetett, az elfogadott
észrevételek átvezetésével véglegezésre került és aláírt ellenőrzési jelentés;
p) magyarországi államháztartási belső ellenőrzési standardok: az államháztartásért felelős miniszter által kialakított
hazai standardok, amelyek a nemzetközi belső ellenőrzési standardokkal összhangban meghatározzák
az államháztartási belső ellenőrzés céljai eléréséhez szükséges tevékenységek és eljárások során alkalmazandó
alapelveket; q) nemzetközi belső ellenőrzési standardok: a Belső Ellenőrök Nemzetközi Szervezete által kiadott és
az államháztartásért felelős miniszter által közzétett iránymutatások, amelyek segítik meghatározni a belső
ellenőrzés céljai eléréséhez szükséges tevékenységeket és eljárásokat, valamint viszonyítási alapot adnak a belső
ellenőrzési tevékenység eredményeinek értékeléséhez; r) tanácsadó tevékenység: a költségvetési szerv vezetője részére nyújtott olyan hozzáadott értéket eredményező
szolgáltatás, amelynek jellegét és hatókörét a belső ellenőrzési vezető és a költségvetési szerv vezetője
a megbízáskor közösen írásban vagy szóban határoz meg anélkül, hogy a felelősséget magára vállalná a belső
ellenőr; s) utóellenőrzés: az intézkedések nyomon követése érdekében elrendelt ellenőrzés, amelynek célja, hogy a belső
ellenőrzés bizonyosságot szerezzen az elfogadott intézkedések végrehajtásáról, vagy arról a tényről, hogy ha
az ellenőrzött szerv, illetve az ellenőrzött szervezeti egység vezetője nem, vagy nem az elfogadott intézkedésnek
megfelelően hajtja végre az intézkedéseket, továbbá meggyőződni arról, hogy a végrehajtott intézkedésekkel
a megállapított kockázat ténylegesen megszűnt vagy a kockázati tűréshatár alá csökkent;
t) vizsgálatvezető: a belső ellenőrzési vezető által kijelölt, az adott ellenőrzés irányításáért felelős személy.
3. A költségvetési szervek belső kontrollrendszere 3. § A költségvetési szerv vezetője felelős a belső kontrollrendszer keretében – a szervezet minden szintjén érvényesülő –
megfelelő a) kontrollkörnyezet, b) kockázatkezelési rendszer, c) kontrolltevékenységek,
d) információs és kommunikációs rendszer, és e) nyomon követési rendszer (monitoring)
kialakításáért, működtetéséért és fejlesztéséért. 4. § A belső kontrollrendszer tartalmazza mindazon elveket, eljárásokat és belső szabályzatokat, melyek biztosítják, hogy
a) a költségvetési szerv valamennyi tevékenysége és célja összhangban legyen a szabályszerűséggel,
szabályozottsággal, valamint a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség követelményeivel,
b) az eszközökkel és forrásokkal való gazdálkodásban ne kerüljön sor pazarlásra, visszaélésre, rendeltetésellenes
felhasználásra, c) megfelelő, pontos és naprakész információk álljanak rendelkezésre a költségvetési szerv működésével
kapcsolatosan, és d) a belső kontrollrendszer harmonizációjára és összehangolására vonatkozó jogszabályok végrehajtásra kerüljenek
a módszertani útmutatók figyelembevételével. 5. § (1) A költségvetési szervek belső kontrollrendszerét az államháztartásért felelős miniszter által közzétett módszertani
útmutatók megfelelő alkalmazásával kell kialakítani és működtetni. (2) A belső kontrollrendszer fejlesztése során figyelembe kell venni az államháztartási külső ellenőrzést, kormányzati
szintű ellenőrzést végző szervek és a belső ellenőrzési tevékenységet végzők által megfogalmazott ajánlásokat és
javaslatokat. 6. § (1) A költségvetési szerv vezetője köteles olyan kontrollkörnyezetet kialakítani, amelyben
a) világos a szervezeti struktúra, b) egyértelműek a felelősségi, hatásköri viszonyok és feladatok,
c) meghatározottak az etikai elvárások a szervezet minden szintjén,
d) átlátható a humánerőforrás-kezelés. (2) A költségvetési szerv vezetője köteles olyan szabályzatokat kiadni, folyamatokat kialakítani és működtetni
a szervezeten belül, amelyek biztosítják a rendelkezésre álló források szabályszerű, szabályozott, gazdaságos,
hatékony és eredményes felhasználását. (3) A költségvetési szerv vezetője köteles elkészíteni és rendszeresen aktualizálni a költségvetési szerv ellenőrzési
nyomvonalát, amely a költségvetési szerv működési folyamatainak szöveges, táblázatokkal vagy folyamatábrákkal
szemléltetett leírása, amely tartalmazza különösen a felelősségi és információs szinteket és kapcsolatokat, irányítási és
ellenőrzési folyamatokat, lehetővé téve azok nyomon követését és utólagos ellenőrzését.
(4) A költségvetési szerv vezetője köteles szabályozni a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjét.
(5) A költségvetési szerv vezetőjének felelőssége érvényre juttatni a költségvetési szerv működésében a szakmai
felkészültség, a pártatlanság és elfogulatlanság, az erkölcsi fedhetetlenség értékeit, valamint biztosítani a közérdekek
előtérbe helyezését az egyéni érdekekkel szemben. 7. § (1) A költségvetési szerv vezetője köteles kockázatkezelési rendszert működtetni.
(2) Az (1) bekezdésében előírt tevékenység során fel kell mérni és meg kell állapítani a költségvetési szerv
tevékenységében, gazdálkodásában rejlő kockázatokat, valamint meg kell határozni az egyes kockázatokkal
kapcsolatban szükséges intézkedéseket, valamint azok teljesítésének folyamatos nyomon követésének módját.
8. § (1) A költségvetési szerv vezetője köteles a szervezeten belül kontrolltevékenységeket kialakítani, melyek biztosítják
a kockázatok kezelését, hozzájárulnak a szervezet céljainak eléréséhez.
(2) A kontrolltevékenység részeként minden tevékenységre vonatkozóan biztosítani kell a folyamatba épített, előzetes,
utólagos és vezetői ellenőrzést (FEUVE), különösen az alábbiak vonatkozásában:
a) a pénzügyi döntések dokumentumainak elkészítése (ideértve a költségvetési tervezés, a kötelezettségvállalások,
a szerződések, a kifizetések, a támogatásokkal való elszámolás, a szabálytalanság miatti visszafizettetések
dokumentumait is), b) a pénzügyi kihatású döntések célszerűségi, gazdaságossági, hatékonysági és eredményességi szempontú
megalapozottsága, c) a költségvetési gazdálkodás során az előzetes és utólagos pénzügyi ellenőrzés, a pénzügyi döntések
szabályszerűségi szempontból történő jóváhagyása, illetve ellenjegyzése, d) a gazdasági események elszámolása (a hatályos jogszabályoknak megfelelő könyvvezetés és beszámolás)
kontrollja. (3) Az (2) bekezdés a), c) és d) pontjában felsorolt tevékenységek feladatköri elkülönítését biztosítani kell.
(4) A költségvetési szerv vezetője köteles a költségvetési szerv belső szabályzataiban a felelősségi körök
meghatározásával legalább az alábbiakat szabályozni: a) engedélyezési, jóváhagyási és kontrolleljárások,
b) a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférés, c) beszámolási eljárások.
9. § (1) A költségvetési szerv vezetője köteles olyan rendszereket kialakítani és működtetni, melyek biztosítják, hogy
a megfelelő információk a megfelelő időben eljutnak az illetékes szervezethez, szervezeti egységhez, illetve
személyhez. (2) Az információs rendszerek keretében a beszámolási rendszereket úgy kell működtetni, hogy azok hatékonyak,
megbízhatóak és pontosak legyenek, a beszámolási szintek, határidők és módok világosan meg legyenek határozva.
10. § A költségvetési szerv vezetője köteles kialakítani a szervezet tevékenységének, a célok megvalósításának nyomon
követését biztosító rendszert, mely az operatív tevékenységek keretében megvalósuló folyamatos és eseti nyomon
követésből, valamint az operatív tevékenységektől függetlenül működő belső ellenőrzésből áll.
4. Vezetői nyilatkozat a belső kontrollrendszer működéséről 11. § (1) A költségvetési szerv vezetője köteles az 1. melléklet szerinti nyilatkozatban értékelni a költségvetési szerv belső
kontrollrendszerének minőségét. (2) A fejezetet irányító szerv vezetője a tárgyévet követő év április 30-áig megküldi az államháztartásért felelős
miniszternek a saját szervezetére vonatkozó nyilatkozatot, valamint a fejezethez tartozó költségvetési szervek
nyilatkozatai alapján összefoglaló jelentését az államháztartásért felelős miniszter által kiadott módszertannak
megfelelően. (3) Amennyiben a megtett nyilatkozat és a zárszámadással kapcsolatosan elvégzett ellenőrzések eredménye között
ellentmondás áll fenn, a költségvetési szerv vezetője az ellentmondás okairól – az ellenőrzési jelentés kézhezvételétől
számított harminc napon belül – írásban beszámol az irányító szerv vezetőjének. Az irányító szerv vezetője
– amennyiben a beszámolást nem tartja elfogadhatónak – a költségvetési szerv vezetőjét intézkedési terv készítésére
kötelezi. (4) Ha a költségvetési szervnél év közben változás történik a szerv vezetője személyében, vagy a költségvetési szerv
átalakul, megszűnik, a távozó vezető, illetve az átalakuló, megszűnő költségvetési szerv vezetője köteles az 1.
mellékletet az addig eltelt időszak vonatkozásában kitölteni, és az új vezetőnek, illetve a jogutód költségvetési szerv
vezetőjének átadni, aki azt saját nyilatkozatához mellékeli. 5. A költségvetési szervek vezetői és gazdasági vezetőinek belső kontrollrendszer témakörében előírt
továbbképzési kötelezettsége 12. § (1) A költségvetési szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt vezető állású személy – aki nem lehet a költségvetési szerv
gazdasági vezetője vagy belső ellenőrzési vezetője – kétévente köteles a belső kontrollrendszer témakörében
az államháztartásért felelős miniszter által meghatározott továbbképzésen részt venni. A költségvetési szerv vezetője
köteles a részvételt az irányító szerv vezetője felé az adott év december 31-ig igazolni.
(2) A költségvetési szerv gazdasági vezetője kétévente köteles a belső kontrollrendszerek témakörben
az államháztartásért felelős miniszter által meghatározott továbbképzésen részt venni. A részvételt a költségvetési
szerv vezetője december 31-éig igazolja. (3) Az (1)–(2) bekezdésben foglaltak nem vonatkoznak az adott évben azon személyekre, akiket július 1je után bíznak meg
vezetői feladattal. A tárgyév június 30-a után megbízott, az (1)–(2) bekezdés alapján képzésre kötelezett személyek
a kinevezésüket követő évben kötelesek első alkalommal az (1)–(2) bekezdés szerinti képzési kötelezettségüket
teljesíteni. 6. Az intézkedési tervvel kapcsolatos előírások külső ellenőrzés esetén
13. § (1) A 13–14. § vonatkozásában külső ellenőrzés az Európai Számvevőszék, az Európai Bizottság, az Állami Számvevőszék,
a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság, a Magyar Államkincstár,
az irányító szerv, illetve a felsorolt szervezetek megbízottjai által végzett ellenőrzés.
(2) Az intézkedési terv elkészítéséért, végrehajtásáért és a megtett intézkedésekről történő beszámolásért az ellenőrzött,
valamint a javaslattal érintett szerv, illetve szervezeti egység vezetője felelős.
(3) Az intézkedési terv tartalmára vonatkozóan a 45. § (2) bekezdés rendelkezései irányadóak. Irányító szerv által végzett
ellenőrzés esetén az intézkedési terv elkészítésére és egyeztetésére vonatkozóan a 45. §-ban meghatározottakat kell
megfelelően alkalmazni. (4) Az ellenőrzött, valamint a javaslattal érintett szerv, illetve szervezeti egység vezetője a külső ellenőrzést végzők részére
a külön jogszabályban vagy annak hiányában az általuk meghatározott módon és határidőre számol be az intézkedési
tervben meghatározott egyes feladatok végrehajtásáról. (5) Irányító szerv által végzett ellenőrzés esetén az ellenőrzött szerv, szervezeti egység vezetője az intézkedési tervben
meghatározott egyes feladatok végrehajtására, legfeljebb egy alkalommal – a határidő lejártát megelőzően –
határidő, illetve feladat módosítást kérhet az ellenőrzést végző költségvetési szerv vezetőjétől. A kérelem
elfogadásáról vagy elutasításáról az ellenőrzést végző költségvetési szerv vezetője – a belső ellenőrzési vezető
véleményének kikérésével – dönt, és erről tájékoztatja az ellenőrzött szerv, szervezeti egység vezetőjét, az ellenőrzött
szerv belső ellenőrzési vezetőjét és az ellenőrzést végző szerv belső ellenőrzési vezetőjét is.
14. § (1) A költségvetési szerv vezetője gondoskodik a külső ellenőrzések koordinációjáról és éves bontásban nyilvántartást
vezet a külső ellenőrzések javaslatai alapján készült intézkedési tervek végrehajtásáról a 47. § (2) bekezdése szerinti
tartalommal. A költségvetési szerv vezetője ezen feladatot átruházhatja bármely szervezeti egység vezetője részére.
(2) Az irányított költségvetési szerv vezetője az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartás alapján a tárgyévet követő
év január 31-ig beszámol a fejezetet irányító költségvetési szerv vezetőjének és a fejezetet irányító szerv belső
ellenőrzési vezetőjének. 7. A költségvetési szervek belső ellenőrzése
15. § (1) Az Áht. 70. § (1) bekezdése értelmében a belső ellenőrzés kialakításáról, megfelelő működtetéséről és
függetlenségének biztosításáról a költségvetési szerv vezetője köteles gondoskodni, emellett köteles a belső
ellenőrzés működéséhez szükséges forrásokat biztosítani. (2) A belső ellenőrzést végző személy vagy szervezet, vagy szervezeti egység jogállását, feladatait a költségvetési szerv
szervezeti és működési szabályzatában elő kell írni. (3) A fejezetet irányító szerv egyes ellenőrzési jogosítványait átruházhatja a középirányító szervre, az annak irányítása alá
tartozó költségvetési szervek tekintetében. (4) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal vezetője egyes ellenőrzési, ellenőrzéshez kapcsolódó eljárási- és nyilvántartási
jogosítványait átruházhatja a NAV Korm. rendelet 1. § (2) bekezdés c) pontjában és az 1. § (3)–(4) bekezdésben
meghatározott szervek vezetőjére. (5) Az 50 főnél nagyobb engedélyezett létszámmal rendelkező önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési
szervek esetén legalább 1 fő belső ellenőrt kell foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban alkalmazni. Ettől eltérni csak
a fejezetet irányító szerv vezetőjének írásos jóváhagyásával lehet.
(6) Az önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv belső ellenőrzési egysége megállapodás és szervezeti és
működési szabályzatban történő előírás alapján elláthatja az irányítása alá tartozó önállóan működő költségvetési
szervnél a belső ellenőrzési feladatokat. (7) Az önkormányzati költségvetési szerveknél a belső ellenőrzést elláthatja
a) a költségvetési szerv (ideértve a polgármesteri hivatalt is) által foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban
alkalmazott vagy polgári jogi szerződés keretében foglalkoztatott belső ellenőr;
b) a társulás által foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban alkalmazott vagy polgári jogi szerződés keretében
foglalkoztatott belső ellenőr. 16. § (1) A belső ellenőrzési vezető jogosult
a) ideiglenes kapacitás kiegészítés vagy b) speciális szakértelem szükségessége esetén
külső szolgáltató bevonására javaslatot tenni a költségvetési szerv vezetőjének.
(2) Ha a költségvetési szerv nem foglalkoztat belső ellenőrt, a költségvetési szerv vezetője köteles gondoskodni
a költségvetési szerv belső ellenőrzési tevékenységének külső szolgáltató bevonásával történő megszervezéséről és
ellátásáról. (3) Amennyiben a belső ellenőrzési tevékenység ellátásába részben vagy egészben külső szolgáltatót vonnak be, és
a külső szolgáltató a belső ellenőrzési tevékenység során minősített adatot is megismerhet meg, ha a külső szolgáltató
megfelel a jogszabályokban meghatározott minősített adat védelmére vonatkozó előírásoknak.
(4) A belső ellenőrzési tevékenység (2) bekezdés szerinti megszervezésére vonatkozó megállapodásban rendelkezni kell
a 22. § (1) és (2) bekezdésében foglalt tevékenységek és kötelességek ellátásának módjáról.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti megállapodás alapján belső ellenőrzést végző személynek – azon, a szolgáltatási
tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény szerint a szabad
szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező személyek kivételével, akik szakmájukat a külföldi bizonyítványok és oklevelek
elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény rendelkezéseire figyelemmel határon átnyúló szolgáltatás keretében kívánják
gyakorolni – meg kell felelnie a 24. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek.
(6) Az (5) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni akkor, ha a külső szolgáltató az (1) bekezdés szerinti bevonásának
indoka a speciális szakértelem szükségessége. (7) Amennyiben a költségvetési szerv a belső ellenőrzési tevékenység során külső szolgáltatót is igénybe vesz, úgy
a költségvetési szerv belső ellenőrei kötelesek a külső szolgáltatóval és a külső szolgáltató által rendelkezésre
bocsátott személyekkel együttműködni. A külső szolgáltató vezetője a költségvetési szerv belső ellenőrei felett
utasítási joggal nem rendelkezik. 17. § (1) A belső ellenőrzést végző személy munkáját a nemzetközi, valamint az államháztartásért felelős miniszter által
közzétett belső ellenőrzési standardok, útmutatók figyelembevételével, valamint a belső ellenőrzési vezető által
– az államháztartásért felelős miniszter által közzétett belső ellenőrzési kézikönyv minta megfelelő alkalmazásával –
kidolgozott és a költségvetési szerv vezetője által jóváhagyott belső ellenőrzési kézikönyv szerint végzi.
(2) A belső ellenőrzési kézikönyv tartalmazza: a) a bizonyosságot adó és a tanácsadó tevékenységre vonatkozó eljárási szabályokat;
b) a belső ellenőrzés hatáskörét, feladatait és céljait meghatározó belső ellenőrzési alapszabályt;
c) a tervezés megalapozásához alkalmazott kockázatelemzési módszertan leírását;
d) az ellenőrzési dokumentumok formai követelményeit, az alkalmazott iratmintákat;
e) az ellenőrzési megállapítások hasznosításának nyomon követését; f) az ellenőrzés során büntető-, szabálysértési, kártérítési, illetve fegyelmi eljárás megindítására okot adó
cselekmény, mulasztás vagy hiányosság feltárása esetén alkalmazandó eljárást.
(3) A belső ellenőrzési vezető és a belső ellenőrök a belső ellenőrzési tevékenységet az államháztartásért felelős miniszter
által kiadott etikai kódex figyelembevételével végzik. (4) A belső ellenőrzési vezető köteles a belső ellenőrzési kézikönyvet rendszeresen, de legalább kétévente felülvizsgálni,
és a – jogszabályok, módszertani útmutatók változásai, illetve egyéb okok miatt – szükséges módosításokat átvezetni.
8. A szervezeti és funkcionális függetlenség elemei, valamint az összeférhetetlenségre vonatkozó
előírások 18. § A belső ellenőrzést végző személy vagy szervezet tevékenységét a költségvetési szerv vezetőjének közvetlenül
alárendelve végzi, jelentéseit közvetlenül neki küldi meg. 19. § (1) A költségvetési szerv vezetője köteles biztosítani a belső ellenőrök funkcionális függetlenségét, különösen az alábbiak
tekintetében: a) az éves ellenőrzési terv kidolgozása, kockázatelemzési módszerek alapján és soron kívüli ellenőrzések
figyelembevételével; b) az ellenőrzési program elkészítése és végrehajtása;
c) az ellenőrzési módszerek kiválasztása; d) következtetések és ajánlások kidolgozása, ellenőrzési jelentés elkészítése;
e) a belső ellenőr bizonyosságot adó ellenőrzési és a nemzetközi, valamint az államháztartásért felelős miniszter által
közétett belső ellenőrzési standardokkal összhangban lévő tanácsadási tevékenységen kívül más tevékenység
végrehajtásába nem vonható be. (2) A belső ellenőr nem vehet részt a költségvetési szerv operatív működésével kapcsolatos feladatok ellátásában,
különösen az alábbiakban: a) a költségvetési szerv működésével kapcsolatos döntések meghozatala, ide nem értve a 21. § (4) bekezdés
a) pontjában foglaltakat; b) a költségvetési szerv bármely végrehajtási vagy irányítási tevékenységében való részvétel;
c) pénzügyi tranzakciók kezdeményezése, vagy jóváhagyása, vagy kötelezettség vállalása, a belső ellenőrzési
egységre vonatkozókon kívül; d) a szervezet bármely, nem a belső ellenőrzési egység által alkalmazott munkatársa tevékenységének irányítása,
kivéve, ha ezek a munkatársak szakértőként segítik a belső ellenőröket;
e) belső szabályzatok elkészítése, a belső ellenőrzésre vonatkozókon kívül;
f) intézkedési terv elkészítése, a belső ellenőrzésre vonatkozókon kívül.
(3) A belső ellenőrnek tevékenysége során függetlennek, külső befolyástól mentesnek, pártatlannak és tárgyilagosnak
kell lennie. (4) A belső ellenőrzést végző személy, szervezeti egység vagy szervezet tevékenységének tervezése során önállóan jár el,
ellenőrzési terveit kockázatelemzésre alapozva és a soron kívüli ellenőrzések figyelembevételével állítja össze.
(5) A vizsgálatvezető az ellenőrzési programot szakmai megítélésének megfelelően állítja össze.
(6) A belső ellenőr önállóan állítja össze a megállapításokat, következtetéseket és javaslatokat tartalmazó ellenőrzési
jelentést. 20. § (1) A belső ellenőr, illetve a belső ellenőrzési vezető tekintetében összeférhetetlenség áll fenn és ezért nem vehet részt
bizonyosságot adó tevékenységben, amennyiben a) az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetőjének vagy alkalmazottjának a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvény 685. § b) pontja szerinti közeli hozzátartozója;
b) korábban az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység – ide nem értve a belső ellenőrzési egységet – vezetőjének
munkáltatói jogköre alá tartozott, a jogviszony megszűnésétől számított egy éven belül;
c) az ellenőrizendő szakterülettel vagy szervezettel közös, illetve kapcsolódó program vagy feladat végrehajtásában
közreműködött, a program lezárását, illetve a feladat elvégzését követő egy éven belül;
d) az adott bizonyosságot adó tevékenység tárgyilagos lefolytatása tőle egyéb okból nem várható el.
(2) A belső ellenőrök olyan folyamatok tekintetében is végezhetnek tanácsadó tevékenységet, ahol korábban felelős
szerepük volt. A tanácsadó tevékenység független egy esetleg később elrendelt ellenőrzéstől.
(3) Az összeférhetetlenségről a belső ellenőrzési vezető, a belső ellenőrzési egység vezetőjének személyét érintő
összeférhetetlenség esetén a költségvetési szerv vezetője, az összeférhetetlenség okának tudomására jutásától
számított 10 napon belül határoz. A döntés meghozataláig az ellenőrt, illetve a belső ellenőrzési egység vezetőjét
az összeférhetetlenséggel összefüggésben az adott ellenőrzésben való részvétel alól fel kell menteni.
9. A belső ellenőrzés feladata 21. § (1) A belső ellenőrzés tevékenysége kiterjed az adott szervezet minden tevékenységére, különösen a költségvetési
bevételek és kiadások tervezésének, felhasználásának és elszámolásának, valamint az eszközökkel és forrásokkal való
gazdálkodásnak a vizsgálatára. (2) A belső ellenőrzés bizonyosságot adó tevékenysége körében ellátandó feladata:
a) elemezni, vizsgálni és értékelni a belső kontrollrendszerek kiépítésének, működésének jogszabályoknak és
szabályzatoknak való megfelelését, valamint működésének gazdaságosságát, hatékonyságát és
eredményességét; b) elemezni, vizsgálni a rendelkezésre álló erőforrásokkal való gazdálkodást, a vagyon megóvását és gyarapítását,
valamint az elszámolások megfelelőségét, a beszámolók valódiságát; c) a vizsgált folyamatokkal kapcsolatban megállapításokat, következtetéseket és javaslatokat megfogalmazni
a kockázati tényezők, hiányosságok megszüntetése, kiküszöbölése vagy csökkentése, a szabálytalanságok
megelőzése, illetve feltárása érdekében, valamint a költségvetési szerv működése eredményességének növelése
és a belső kontrollrendszerek javítása, továbbfejlesztése érdekében; d) nyilvántartani és nyomon követni a belső ellenőrzési jelentések alapján megtett intézkedéseket.
(3) A bizonyosságot adó tevékenységet az alábbi ellenőrzési típusok szerint kell ellátni:
a) a szabályszerűségi ellenőrzés arra irányul, hogy az adott szervezet vagy szervezeti egység működése, illetve
tevékenysége megfelelően szabályozott-e, és érvényesülnek-e a hatályos jogszabályok, belső szabályzatok és
vezetői rendelkezések előírásai; b) a pénzügyi ellenőrzés célja az adott szervezet, program vagy feladat pénzügyi elszámolásainak, valamint az ezek
alapjául szolgáló számviteli nyilvántartások ellenőrzése; c) a rendszerellenőrzés keretében az egyes rendszerek kialakításának, illetve működésének átfogó vizsgálatát kell
elvégezni; d) a teljesítmény-ellenőrzés célja annak megállapítása, hogy az adott szervezet által végzett tevékenységek,
programok egy jól körülhatárolható területén a működés, illetve a forrásfelhasználás gazdaságosan, hatékonyan
és eredményesen valósul-e meg; e) az informatikai ellenőrzés a költségvetési szervnél működő informatikai rendszerek megfelelőségére,
megbízhatóságára, biztonságára, valamint a rendszerben tárolt adatok teljességére, megfelelőségére,
szabályosságára és védelmére irányul. (4) A tanácsadó tevékenység keretében ellátható feladatok lehetnek különösen:
a) vezetők támogatása az egyes megoldási lehetőségek elemzésével, értékelésével, vizsgálatával, kockázatának
becslésével; b) pénzügyi, tárgyi, informatikai és humánerőforrás-kapacitásokkal való ésszerűbb és hatékonyabb gazdálkodásra
irányuló tanácsadás; c) a vezetőség szakértői támogatása a kockázatkezelési és szabálytalanságkezelési rendszerek és
a teljesítménymenedzsment rendszer kialakításában, folyamatos továbbfejlesztésében; d) tanácsadás a szervezeti struktúrák racionalizálása, a változásmenedzsment területén;
e) konzultáció és tanácsadás a vezetés részére a szervezeti stratégia elkészítésében;
f) javaslatok megfogalmazása a költségvetési szerv működése eredményességének növelése és a belső
kontrollrendszerek javítása, továbbfejlesztése érdekében, a költségvetési szerv belső szabályzatainak tartalmát,
szerkezetét illetően. (5) Fejezetet irányító szerv esetén az (1)–(4) bekezdésben meghatározott feladatokon túl a belső ellenőrzési szervezeti
egység ellátja: a) az irányított szervek belső ellenőrzései tevékenységének szakmai felügyeletét;
b) a fejezeten belüli ellenőrzések koordinációját; c) a 32. § (5) bekezdésében és az 49. § (4) bekezdésében foglaltakat.
10. A belső ellenőrzési vezető feladata 22. § (1) A belső ellenőrzési vezető feladata:
a) a belső ellenőrzési kézikönyv elkészítése; b) a kockázatelemzéssel alátámasztott stratégiai és éves ellenőrzési tervek összeállítása, a költségvetési szerv
vezetőjének – helyi önkormányzatok esetén képviselő-testület –jóváhagyása után a tervek végrehajtása, valamint
azok megvalósításának nyomon követése; c) a belső ellenőrzési tevékenység megszervezése, az ellenőrzések végrehajtásának irányítása;
d) az ellenőrzések összehangolása; e) amennyiben az ellenőrzés során büntető-, szabálysértési, kártérítési, illetve fegyelmi eljárás megindítására okot
adó cselekmény, mulasztás vagy hiányosság gyanúja merül fel, a költségvetési szerv vezetőjének, illetve
a költségvetési szerv vezetőjének érintettsége esetén az irányító szerv vezetőjének a haladéktalan tájékoztatása
és javaslattétel a megfelelő eljárások megindítására; f) a lezárt ellenőrzési jelentés, illetve annak kivonatának a költségvetési szerv vezetője számára történő megküldése
a 43. § (4) bekezdésének megfelelően; g) az éves ellenőrzési jelentés, illetve az összefoglaló éves ellenőrzési jelentés 48. §-ban foglaltak szerinti
összeállítása. (2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokon túl a belső ellenőrzési vezető köteles:
a) gondoskodni arról, hogy érvényesüljenek az államháztartásért felelős miniszter által közzétett módszertani
útmutatók; b) gondoskodni a belső ellenőrzések nyilvántartásáról, a költségvetési szerv vezetőjének döntésétől függően a külső
ellenőrzések nyilvántartásáról, valamint az ellenőrzési dokumentumok megőrzéséről, illetve a dokumentumok és
az adatok biztonságos tárolásáról; c) biztosítani a belső ellenőrök szakmai továbbképzését, ennek érdekében – a költségvetési szerv vezetője által
jóváhagyott – éves képzési tervet készíteni és gondoskodni annak megvalósításáról;
d) a költségvetési szerv vezetőjét az éves ellenőrzési terv megvalósításáról, és az attól való eltérésekről tájékoztatni;
e) kialakítani és működtetni az 50. §-ban meghatározott nyilvántartást;
f) a belső ellenőrzési tevékenység során kezelt adatokat illetően betartani az adatvédelmi és minősített adatok
védelmére vonatkozó előírásokat, valamint gondoskodni arról, hogy a belső ellenőrzést végzők tevékenységüket
ezek figyelembevételével végezzék. (3) A belső ellenőrzési vezető megbízatásával kapcsolatban vagy személyére nézve összeférhetetlenségi ok tudomására
jutásáról köteles haladéktalanul jelentést tenni a költségvetési szerv vezetőjének, amelynek elmulasztásáért vagy
késedelmes teljesítéséért fegyelmi felelősséggel tartozik. (4) Fejezetet irányító szerv esetén a belső ellenőrzési vezető felel a 21. § (5) bekezdésében foglaltak végrehajtásáért.
11. Fejezetet irányító szervek belső ellenőrzési vezetőinek kiválasztási eljárása
23. § (1) A fejezetet irányító szerv belső ellenőrzési vezetőjének kiválasztási eljárásában ki kell kérni az államháztartásért felelős
miniszter véleményét. (2) A fejezetet irányító szerv vezetője megküldi a jelölt szakmai önéletrajzát az államháztartásért felelős miniszternek
véleményezés céljából. (3) Az államháztartásért felelős miniszter szakmai szempontok figyelembevételével 8 napon belül megküldi megerősítő-,
vagy ellenvéleményét a fejezetet irányító szerv vezetőjének. (4) Minisztériumok esetében a belső ellenőrzési vezető jelölt szakmai önéletrajzát az (1)–(3) bekezdésben foglaltakon túl
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 6. § (7) bekezdése alapján a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökének is meg kell küldeni
véleményezés céljából. (5) Amennyiben törvény eltérően nem rendelkezik, a fejezetet irányító szerv belső ellenőrzési vezetőjét a fejezetet
irányító szerv vezetője, minisztériumok esetén a költségvetési szerv vezetője nevezi ki, menti fel, helyezi át.
(6) Amennyiben törvény eltérően nem rendelkezik, a fejezet irányítása alá tartozó szervek esetén a belső ellenőrzési
vezetőjét az irányító szerv vezetőjének egyetértésével a költségvetési szerv vezetője nevezi ki, menti fel, helyezi át.
12. A belső ellenőrre vonatkozó általános és szakmai követelmények
24. § (1) Költségvetési szervnél belső ellenőrzési tevékenységet az Áht. 70. § (4) bekezdésében meghatározott engedéllyel
rendelkező személy végezhet. Engedély annak adható, aki megfelel a (2)–(4) bekezdésben foglaltaknak.
(2) Belső ellenőrzési tevékenységet az láthat el, aki legalább két éves ellenőrzési, költségvetési, pénzügyi, számviteli, vagy
az adott költségvetési szerv tevékenységi körébe tartozó területen szerzett szakmai gyakorlattal és
a) az alábbi szakirányú szakképzettségek valamelyikével rendelkezik: aa) jogász, közgazdász, okleveles közgazdász, gazdaságinformatikus, informatikusközgazdász,
igazgatásszervező, okleveles igazgatásszervező, okleveles közigazgatási szakértő, okleveles közigazgatási
menedzser vagy ab) olyan főiskolai, vagy egyetemi végzettség, amely a könyvviteli szolgáltatást végzők nyilvántartásba
vételéről szóló 93/2002. (V. 5.) Korm. rendelet szerinti nyilvántartásba vételt lehetővé teszi,
b) más, olyan felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkezik, amely nem az a) pontban meghatározott felsőfokú
végzettség és emellett ba) okleveles pénzügyi revizori, bb) pénzügyi-számviteli szakellenőri,
bc) okleveles könyvvizsgálói, bd) költségvetési ellenőri, be) mérlegképes könyvelői,
bf) a Belső Ellenőrök Nemzetközi Szervezetének okleveles belső ellenőri (CIA),
bg) az Information Systems Audit and Control Association (ISACA) Nemzetközi Szervezetének okleveles
informatikai rendszerellenőri (CISA), bh) közigazgatási gazdálkodási és ellenőrzési szakértői,
bi) felsőfokú költségvetési, vagy bj) felsőfokú államháztartási szakképesítéssel rendelkezik.
(3) Amennyiben a költségvetési szerv belső ellenőrzési szervezeti egységgel rendelkezik, a költségvetési szerv vezetője
a felsőfokú iskolai végzettségűeknek felmentést adhat a (2) bekezdésben foglalt szakmai gyakorlati feltétel alól, illetve
2012. december 31-ig felmentést adhat a (2) bekezdés ba)–bj) pontjában foglalt szakképesítések alól, de ebben
az esetben is köteles gondoskodni arról, hogy a belső ellenőrzési szervezeti egység rendelkezzen mindazzal
a szaktudással, gyakorlattal és egyéb ismerettel, amely a feladatok elvégzéséhez szükséges.
(4) Nem lehet vizsgálatvezetőnek kijelölni azt a belső ellenőrt, aki a (2) bekezdés szerinti szakmai gyakorlat alól felmentést
kapott, addig amíg a belső ellenőrzési szervezeti egységnél a hiányzó szakmai gyakorlatot meg nem szerezte.
(5) Költségvetési szervnél belső ellenőrzési vezetőnek az nevezhető ki, aki a (2) bekezdésben foglalt két éves szakmai
gyakorlaton túl legalább további három éves szakmai gyakorlattal rendelkezik.
(6) Ha a belső ellenőrzési vezető feladatait külső szolgáltató látja el, a feladatot ellátó személynek meg kell felelnie
az (5) bekezdésben meghatározott feltételeknek. (7) A belső ellenőrök kötelesek a már megszerzett ismereteiket naprakészen tartani, fejleszteni, a változásokból eredő
követelményekkel összhangba hozni. Ennek érdekében kétévente kötelesek szakmai továbbképzésen részt venni, és
külön jogszabályban előírt esetekben vizsgát tenni. 13. A belső ellenőr jogai és kötelezettségei
25. § A belső ellenőr jogosult: a) az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység helyiségeibe belépni, figyelemmel az ellenőrzött szerv, illetve
szervezeti egység biztonsági előírásaira, munkarendjére; b) az ellenőrzött szervnél, illetve szervezeti egységnél az ellenőrzés tárgyához kapcsolódó, minősített adatot, üzleti
és gazdasági titkot tartalmazó iratokba, a közszolgálati alapnyilvántartásba és más dokumentumokba, valamint
elektronikus adathordozón tárolt adatokba betekinteni a külön jogszabályokban meghatározott adatvédelmi és
minősített adatok védelmére vonatkozó előírások betartásával, azokról másolatot, kivonatot, illetve tanúsítványt
készíttetni, indokolt esetben az eredeti dokumentumokat másolat hátrahagyása mellett jegyzőkönyvben
rögzítetten átvenni, illetve visszaadni; c) az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetőjétől és bármely alkalmazottjától írásban vagy szóban
információt kérni; d) az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység működésével és gazdálkodásával összefüggő kérdésekben
információt kérni más szervektől a belső ellenőrzési vezető jóváhagyásával;
e) a vizsgálatba szakértő bevonását kezdeményezni. 26. § A belső ellenőr köteles:
a) ellenőrzési tevékenysége során az ellenőrzési programban foglaltakat végrehajtani;
b) tevékenységének megkezdéséről az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetőjét tájékoztatni, és
megbízólevelét bemutatni; c) objektív véleménye kialakításához elengedhetetlen dokumentumokat és körülményeket megvizsgálni;
d) megállapításait, következtetéseit és javaslatait tárgyszerűen, a valóságnak megfelelően írásba foglalni, és azokat
elegendő és megfelelő bizonyítékkal alátámasztani; e) amennyiben az ellenőrzés során büntető-, szabálysértési, kártérítési, illetve fegyelmi eljárás megindítására okot
adó cselekmény, mulasztás vagy hiányosság gyanúja merül fel, haladéktalanul jelentést tenni a belső ellenőrzési
vezetőnek; f) az ellenőrzési jelentés tervezetet az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetőjével egyeztetni, ellenőrzési
jelentést készíteni, az ellenőrzési jelentés aláírását követően a lezárt ellenőrzési jelentést a belső ellenőrzési
vezetőnek átadni; g) ellenőrzési megbízatásával kapcsolatban vagy személyére nézve összeférhetetlenségi ok tudomására jutásáról
haladéktalanul jelentést tenni a belső ellenőrzési vezetőnek, amelynek elmulasztásáért vagy késedelmes
teljesítéséért fegyelmi felelősséggel tartozik; h) az eredeti dokumentumokat az ellenőrzés lezárásakor hiánytalanul visszaszolgáltatni, illetve amennyiben
az ellenőrzés során büntető-, szabálysértési, kártérítési, illetve fegyelmi eljárás megindítására okot adó
cselekmény, mulasztás vagy hiányosság gyanúja merül fel, az eredeti dokumentumokat a szükséges intézkedések
megtétele érdekében a belső ellenőrzési vezető útján az ellenőrzött költségvetési szerv vezetőjének jegyzőkönyv
alapján átadni; i) az ellenőrzött szervnél, illetve szervezeti egységnél, illetve annak részegységeiben a biztonsági szabályokat és
a munkarendet figyelembe venni; j) a tudomására jutott minősített adatot, üzleti és gazdasági titkot megőrizni;
k) az ellenőrzési tevékenységet a 22. § (1) bekezdés a) pontja szerinti kézikönyvben meghatározott módon
megfelelően dokumentálni, az ellenőrzés során készített iratokat és iratmásolatokat – az adatvédelmi és
a minősített adatok védelmére vonatkozó előírások betartásával – az ellenőrzés dokumentációjához csatolni.
14. Az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység jogai és kötelezettségei
27. § Az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetője és alkalmazottai jogosultak:
a) az ellenőr személyazonosságának bizonyítására alkalmas okiratot, illetve megbízólevelének bemutatását kérni,
ennek hiányában az együttműködést megtagadni; b) az ellenőrzés megállapításait megismerni, azokra a 42. és a 43. § szerint észrevételeket tenni, és az észrevételekre
választ kapni. 28. § Az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetője és alkalmazottai kötelesek:
a) az ellenőrzés végrehajtását elősegíteni, együttműködni; b) az ellenőr részére szóban vagy írásban a kért tájékoztatást, felvilágosítást, nyilatkozatot megadni,
a dokumentációkba a betekintést biztosítani, kérés esetén az eredeti dokumentumokat – másolat és jegyzőkönyv
ellenében – az ellenőrnek a megadott határidőre átadni;
c) a saját hatáskörébe tartozóan az ellenőrzés megállapításai, és javaslatai alapján a végrehajtásért felelősöket és
a végrehajtás határidejét feltüntető intézkedési tervet készíteni, az intézkedéseket a megadott határidőig
végrehajtani, arról a költségvetési szerv vezetőjét és a belső ellenőrzési vezetőt tájékoztatni;
d) az ellenőrök számára megfelelő munkakörülményeket biztosítani. 15. A belső ellenőrzés tervezése
29. § (1) Az ellenőrzési munka megtervezéséhez a belső ellenőrzési vezető kockázatelemzés alapján – az államháztartásért
felelős miniszter által közzétett módszertani útmutató figyelembevételével – stratégiai ellenőrzési tervet és éves
ellenőrzési tervet készít, amelyeket a költségvetési szerv vezetője hagy jóvá.
(2) A fejezetet irányító szerv belső ellenőrzési vezetője az éves ellenőrzési tervek jóváhagyását megelőzően konzultációt
kezdeményez az adott fejezet irányítása alá tartozó költségvetési szervek belső ellenőrzési vezetőivel az ellenőrzések
koordinációja érdekében. (3) Az Áht. 62. §-ában meghatározott szakmai egyeztető fórum keretében létrehozott Államháztartási Belső Kontroll
Munkacsoport (a továbbiakban: ÁBK MCS) Kormányzati Ellenőrzés Témacsoportja minden év október 31-ig egyeztető
ülést tart a kormányzati ellenőrzés koordinációja érdekében. 30. § (1) A belső ellenőrzési vezető stratégiai ellenőrzési tervet készít, amely – összhangban a szervezet hosszú távú céljaival –
meghatározza a belső ellenőrzésre vonatkozó stratégiai fejlesztéseket a következő négy évre, és az alábbiakat
tartalmazza: a) a hosszú távú célkitűzéseket, stratégiai célokat;
b) a belső kontrollrendszer általános értékelését; c) a kockázati tényezőket és értékelésüket;
d) a belső ellenőrzésre vonatkozó fejlesztési és képzési tervet;
e) a szükséges erőforrások felmérését elsősorban a létszám, képzettség, tárgyi feltételek tekintetében;
f) az a)–c) pont alapján meghatározott ellenőrzési prioritásokat és az ellenőrzési gyakoriságot.
(2) A stratégiai ellenőrzési tervet szükség szerint felül kell vizsgálni.
31. § (1) A belső ellenőrzési vezető – összhangban a stratégiai ellenőrzési tervvel – összeállítja a tárgyévet követő évre
vonatkozó éves ellenőrzési tervet. (2) Az éves ellenőrzési tervnek a stratégiai ellenőrzési tervben és a kockázatelemzés alapján felállított prioritásokon,
valamint a belső ellenőrzés rendelkezésére álló erőforrásokon kell alapulnia.
(3) Az elvégzett kockázatelemzés során magas kockázatúnak minősített területekre az éves ellenőrzési terv készítése
során kiemelt figyelmet kell fordítani, és a lehető legrövidebb időn belül ellenőrizni kell.
(4) Az éves ellenőrzési terv tartalmazza: a) az ellenőrzési tervet megalapozó elemzések és a kockázatelemzés eredményének összefoglaló bemutatását;
b) a tervezett ellenőrzések tárgyát; c) az ellenőrzések célját;
d) az ellenőrizendő időszakot; e) a rendelkezésre álló és a szükséges ellenőrzési kapacitás meghatározását;
f) az ellenőrzések típusát; g) az ellenőrzések tervezett ütemezését;
h) az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egységek megnevezését;
i) a tanácsadó tevékenységre tervezett kapacitást; j) a soron kívüli ellenőrzésekre tervezett kapacitást;
k) a képzésekre tervezett kapacitást; l) az egyéb tevékenységeket.
(5) Az éves ellenőrzési tervet a belső ellenőrzési vezető a költségvetési szerv vezetőjének egyetértésével módosíthatja.
(6) Tanácsadó tevékenységet, illetve soron kívüli ellenőrzést a költségvetési szerv vezetője, illetve a belső ellenőrzési
vezető kezdeményezésére lehet végezni. 32. § (1) A belső ellenőrzési vezető az éves ellenőrzési tervet jóváhagyásra megküldi a költségvetési szerv vezetőjének.
(2) A jóváhagyást követően a költségvetési szerv vezetője a tárgyévet követő évre vonatkozó éves ellenőrzési tervét
megküldi a fejezetet irányító költségvetési szerv belső ellenőrzési vezetője részére minden év november 15-ig.
(3) Helyi önkormányzati költségvetési szerv esetén a belső ellenőrzési vezető a tárgyévet követő évre vonatkozó éves
ellenőrzési tervét megküldi a jegyző, többcélú kistérségi társulás által ellátott belső ellenőrzéssel érintett
önkormányzati költségvetési szerv esetén a munkaszervezet vezetője részére minden év október 31-ig.
(4) Helyi önkormányzatok esetében az éves ellenőrzési tervet a képviselő testület a tárgyévet megelőző év november
15-ig hagyja jóvá. (5) A fejezetet irányító szerv belső ellenőrzési vezetője kidolgozza, és a fejezetet irányító szerv vezetője minden év
december 31-ig megküldi az államháztartásért felelős miniszternek a következő évre vonatkozó éves ellenőrzési
tervét, valamint a fejezethez tartozó költségvetési szervek éves ellenőrzési tervei alapján összeállított összefoglaló
éves ellenőrzési tervet. (6) A minisztérium belső ellenőrzési vezetője a következő évre vonatkozó, jóváhagyott éves ellenőrzési tervét minden év
december 31-ig megküldi a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökének.
16. Az ellenőrzési program 33. § (1) A belső ellenőrzési vezető – a 34. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – minden egyes ellenőrzés
lefolytatásához megbízólevél aláírásával kijelöli a vizsgálatvezetőt és az ellenőrzéseket lefolytató belső ellenőröket.
(2) A vizsgálatvezető által készített és a belső ellenőrzési vezető által jóváhagyott ellenőrzési program tartalmazza:
a) az ellenőrzést végző szerv, illetve szervezeti egység megnevezését;
b) az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység megnevezését;
c) a 21. § (3) bekezdésében meghatározott ellenőrzés típusát;
d) az ellenőrzés tárgyát és célját; e) az ellenőrizendő időszakot;
f) az ellenőrzés tervezett időtartamát, a jelentéselkészítésének határidejét;
g) az ellenőrök, szakértők, valamint a vizsgálatvezető megnevezését, megbízólevelük számát, a feladatmegosztást;
h) az ellenőrzés részletes feladatait és az alkalmazott módszereket;
i) a kiállítás keltét; j) a belső ellenőrzési vezető aláírását.
(3) Az ellenőrzési program végrehajtását a belső ellenőrzési vezető felügyeli. A programtól eltérni a belső ellenőrzési
vezető jóváhagyásával lehet, a program módosítását a vizsgálatvezető kezdeményezheti.
17. A megbízólevél 34. § (1) A belső ellenőrt – ideértve a vizsgálatban részt vevő szakértőt is – megbízólevéllel kell ellátni, amelyet a belső
ellenőrzési vezető ír alá. A belső ellenőrzési vezető megbízólevelét a költségvetési szerv vezetője írja alá.
(2) A megbízólevél – e megnevezés mellett – az alábbiakat tartalmazza:
a) az ellenőr nevét, regisztrációs számát, szolgálati igazolványának, illetve – amennyiben szolgálati igazolvánnyal
nem rendelkezik – a személyazonosító igazolványának vagy más személyazonosításra alkalmas igazolványának
számát; b) az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység megnevezését;
c) a 21. § (3) bekezdésében meghatározott ellenőrzés típusát, kivéve tanácsadó tevékenység esetén;
d) az ellenőrzés tárgyát és célját; e) az ellenőrzésre vonatkozó jogszabályi vagy egyéb felhatalmazásra történő hivatkozást;
f) a megbízólevél érvényességi idejét; g) a kiállítás keltét;
h) a kiállításra jogosult aláírását, bélyegzőlenyomatát. 18. A bizonyosságot adó és a tanácsadó tevékenység végrehajtása
35. § (1) Az ellenőrzés megkezdéséről szóban vagy írásban értesíteni kell az ellenőrzött szerv vagy szervezeti egység vezetőjét.
Ennek keretében a belső ellenőrzési vezető tájékoztatást ad az ellenőrzés céljáról és formájáról, jogszabályi
felhatalmazásról, valamint az ellenőrzés várható időtartamáról. (2) Az ellenőrzést szükség szerint a helyszínen, illetve adatbekérés útján, elsősorban az ellenőrzés tárgyához, céljához és
időszakához kapcsolódó dokumentációk alapján a belső kontrollrendszer értékelésével, valamint az ellenőrzési
programban meghatározott ellenőrzési módszerek alkalmazásával kell végrehajtani. (3) Az adatbekérés útján kapott információk valódiságát az ellenőr – a rendelkezésére álló eszközökkel – köteles vizsgálni.
(4) A helyszíni ellenőrzést annak megkezdése előtt legalább 3 nappal szóban vagy írásban be kell jelenteni az ellenőrzött
szerv, illetve szervezeti egység vezetőjének. Ennek keretében a belső ellenőrzési vezető tájékoztatást ad az ellenőrzés
során végrehajtandó feladatokról, valamint az ellenőrzés várható időtartamáról.
(5) Az (1) és a (4) bekezdés szerinti értesítések összevonhatók. Az előzetes bejelentést nem kell megtenni, ha az –
a rendelkezésre álló adatok alapján – meghiúsíthatja az ellenőrzés eredményes lefolytatását. Az előzetes bejelentés
elhagyásáról a belső ellenőrzési vezető dönt. (6) A helyszíni ellenőrzés megkezdésekor az ellenőr köteles bemutatni a megbízólevelét az ellenőrzött szerv, illetve
szervezeti egység vezetőjének vagy az őt helyettesítő személynek.
(7) A vizsgálatvezető köteles gondoskodni az ellenőrzés összehangolt, az ütemezésnek megfelelő végrehajtásáról.
36. § Az ellenőrzés során a belső ellenőr kérésére az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetője köteles teljességi
nyilatkozatot adni, amelyben az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetője igazolja, hogy az ellenőrzött
feladattal összefüggő, felelősségi körébe tartozó valamennyi okmányt, illetve információt hiánytalanul az ellenőr
rendelkezésére bocsátotta. 37. § (1) A tanácsadó tevékenységre szóló felkérésnek – amely történhet szóban vagy írásban – tartalmaznia kell:
a) a tanácsadó tevékenység tárgyát és célját; b) a beszámolás formáját és határidejét.
(2) A tanácsadó tevékenység végrehajtása során nem kell alkalmazni a 33. §-ban, a 35–36. §-ban és a 38–47. §-ban
foglaltakat. (3) Amennyiben a belső ellenőrzési tevékenységet teljes körűen külső szolgáltató látja el, akkor a tanácsadó
tevékenységre szóló felkérést minden esetben írásban kell rögzíteni.
19. Az ellenőrzés megszakítása, felfüggesztése 38. § (1) Az ellenőrzést a belső ellenőrzési vezető megszakíthatja, ha
a) soron kívüli vizsgálatot vagy az ellenőrzési tervben nem ütemezett tanácsadó tevékenységet kell lefolytatni, vagy
b) a vizsgálatvezető vagy a belső ellenőr az ellenőrzés lefolytatásában akadályoztatva van.
(2) Az ellenőrzést a belső ellenőrzési vezető felfüggesztheti, ha az ellenőrzöttnél
a) az ellenőrzést érintő személyi vagy szervezeti változás vagy elháríthatatlan ok,
b) a számviteli rend állapota, c) a dokumentáció és a nyilvántartások hiányossága, vagy
d) az ellenőrzött költségvetési szerv, illetve szervezeti egység jogsértő magatartása
az ellenőrzés folytatását akadályozza. (3) A belső ellenőrzési vezető az ellenőrzés megszakítása vagy felfüggesztése esetén arról írásban tájékoztatja
az ellenőrzött költségvetési szerv, illetve szervezeti egység vezetőjét, melyben az ellenőrzés felfüggesztése esetén
határidő megállapításával egyúttal felhívja az ellenőrzött költségvetési szerv, illetve szervezeti egység vezetőjét
az akadály megszüntetésére. Az ellenőrzés megszakításáról vagy felfüggesztéséről a belső ellenőrzési vezető
egyidejűleg írásban tájékoztatja az ellenőrzési tervét jóváhagyó vezetőt.
(4) A megszakított, illetve felfüggesztett ellenőrzést az elrendelése okául szolgáló akadály elhárulásától számított 30
napon belül folytatni kell, ennek időpontjáról a belső ellenőrzési vezető dönt és az ellenőrzés folytatásáról írásban
értesíti az ellenőrzött költségvetési szerv, illetve szervezeti egység vezetőjét.
20. Az ellenőrzési jelentés 39. § (1) A belső ellenőr a megállapításait, következtetéseit és javaslatait tartalmazó ellenőrzési jelentést, vagy több kapcsolódó
témájú ellenőrzési jelentés alapján összefoglaló ellenőrzési jelentést készít.
(2) Az ellenőrzési jelentés elkészítéséért, annak tartalmáért, a levont következtetésekért és a kapcsolódó javaslatokért
a vizsgálatvezető, a megállapítások valódiságáért és alátámasztásáért a vizsgálatot végzők felelősek.
(3) Az ellenőrzési jelentésnek tartalmaznia kell: a) az ellenőrzést végző szerv, illetve szervezeti egység megnevezését;
b) az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység megnevezését;
c) az ellenőrzésre vonatkozó jogszabályi felhatalmazás megjelölését; d) a 21. § (3) bekezdésében meghatározott ellenőrzés típusát;
e) az ellenőrzés tárgyát; f) az ellenőrzés célját;
g) az ellenőrzött időszakot; h) a helyszíni ellenőrzés kezdetét és végét;
i) az alkalmazott ellenőrzési módszereket és eljárásokat; j) vezetői összefoglalót;
k) az ellenőrzési megállapításokat, következtetéseket és javaslatokat, valamint a köztük fennálló összefüggéseket;
l) az ellenőrzött időszakban az ellenőrzött területért (vagy feladatért) felelős vezetők nevét, beosztását;
m) a jelentés dátumát és az ellenőrzésben közreműködött ellenőrök, szakértők nevét és aláírását.
40. § (1) Az ellenőrzési jelentésben foglaltakat elegendő, megbízható, érdemi és hasznos ellenőrzési bizonyítékokkal kell
alátámasztani. (2) Az ellenőrzés megállapításainak bizonyítására felhasználható különösen:
a) az eredeti okirat, amely a gazdasági esemény elsődleges okirata, bizonylata;
b) a másolat, amely az eredeti okirat szöveghű, hitelesített másolata;
c) a kivonat, amely az eredeti okirat meghatározott részének, részeinek szöveghű, hitelesített másolata;
d) a tanúsítvány, amely több eredeti okiratnak az ellenőr által meghatározott szövegrészét és számszaki adatait
tartalmazza; e) a közös jegyzőkönyv, amely olyan tényállás igazolására szolgál, amelyről nincs egyéb okirat, de amelynek
valódiságát az ellenőr és az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység illetékes vezetője, alkalmazottja közösen
megállapítja, és e tényt aláírásukkal igazolják; f) a fénykép, videofelvétel vagy más kép-, hang- és adatrögzítő eszköz, amely alkalmazható az ellenőr által
szemrevételezett helyzet, állapot hiteles igazolására; g) a szakértői vélemény, amely a speciális ismereteket igénylő szakkérdésekben felkért szakértő által adott értékelés;
h) a nyilatkozat, amely az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység alkalmazottjának olyan írásbeli vagy szóbeli
kijelentése, amely okirat hiányában vagy meglévő okirattal ellentétesen valamilyen tényállást közöl;
i) a többes nyilatkozat, amely több személynek külön-külön vagy együttesen tett nyilatkozata ugyanazon
tényállásról; j) az informatikai rendszerben rögzített, feldolgozott, onnan lekérdezéssel paraméterek, illetve szűrési feltételek
beállításával nyerhető adat. (3) A fényképet és az egyéb módon rögzített információkat az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egységnek a rögzítésnél
jelen lévő alkalmazottja jegyzőkönyvbe veszi a rögzítés időpontjának, helyének és tárgyának megjelölésével.
(4) A másolatot, a kivonatot és a tanúsítványt az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetője vagy az általa
megbízott személy hitelesíti. A hitelesítő az okiratban foglaltak valódiságát a hitelesítés időpontjának feltüntetése
mellett aláírásával igazolja. (5) Hitelesítésnél a) a „másolat” szó feltüntetése mellett utalni kell arra, hogy a másolat az eredeti okirattal mindenben megegyezik;
b) a „kivonat” szó feltüntetése mellett meg kell jelölni, hogy a kivonat mely eredeti okirat, melyik oldalának, mely
szövegrészét tartalmazza; c) a „tanúsítvány” szó feltüntetése mellett meg kell jelölni, hogy mely okiratok alapján készült.
41. § (1) A megállapításokat, következtetéseket és javaslatokat úgy kell lényegre törően és világosan megfogalmazni, hogy
a) az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység egészének működése, gazdálkodása vagy az ellenőrzött
tevékenység objektíven értékelhető legyen, b) vegye figyelembe a működéssel, gazdálkodással, tevékenységgel kapcsolatos kockázatokat,
c) azok végrehajthatóak, teljesítésük pedig ellenőrizhető és számon kérhető legyen.
(2) A belső ellenőr köteles az ellenőrzési jelentésben objektíven szerepeltetni minden olyan lényeges tényt, pozitív és
negatív megállapítást, hiányosságot és ellentmondást, amely biztosítja a vizsgált tevékenységről szóló ellenőrzési
jelentés teljességét. (3) A belső ellenőrök az ellenőrzési jelentés elkészítésénél kötelesek értékelni minden, a vizsgált szervezet, illetve egyéb
felek által rendelkezésükre bocsátott információt és véleményt, azonban ez utóbbi nem befolyásolhatja a belső
ellenőrök tényeken alapuló megállapításait, következtetéseit. (4) Az ellenőrzési jelentés vezetői összefoglalójában az ellenőrzés eredményét és a feltárt hiányosságokat összefoglaló
értékelést kell adni. 21. A jelentéstervezet egyeztetése 42. § (1) A belső ellenőrzési vezető a jelentés tervezetét, illetve annak kivonatát egyeztetés céljából megküldi az ellenőrzött
szerv, illetve szervezeti egység vezetőjének, továbbá annak, akire vonatkozóan a jelentéstervezet megállapítást vagy
javaslatot tartalmaz (a továbbiakban együttesen: érintettek). (2) Az érintettek észrevételeiket a jelentéstervezet kézhezvételétől számított 8 napon belül kötelesek megküldeni a belső
ellenőrzési vezető részére. (3) Indokolt esetben a belső ellenőrzési vezető a (2) bekezdésben meghatározottnál hosszabb, legfeljebb 30 napos
határidőt is megállapíthat. (4) Soron kívüli ellenőrzés esetén a belső ellenőrzési vezető a (2) bekezdésben meghatározottnál rövidebb határidőt is
megállapíthat. (5) A jelentéstervezet megküldésére vonatkozó kísérő levélben fel kell hívni az ellenőrzött figyelmét arra, hogy a határidő
elmulasztását egyetértésnek kell tekinteni és a nemleges választ is jelezni kell a határidőn belül, valamint
az észrevételek megküldésével egy időben lehetősége van a 43. § (1) bekezdése szerinti egyeztető megbeszélés
kezdeményezésére. (6) Amennyiben az érintettek nem tesznek érdemi észrevételt a jelentéstervezetre, akkor a nemleges válaszukkal együtt –
amennyiben a jelentéstervezet megállapításokat vagy javaslatokat tartalmaz az érintett szervezeti egység
vonatkozásában – már az intézkedési tervet is elkészíthetik és megküldhetik az ellenőrzést végző szerv vagy szervezeti
egység részére a megadott véleményezési határidőn belül. (7) Az észrevétel elfogadásáról vagy elutasításáról a vizsgálatvezető dönt, amelyről az észrevételezési határidő lejártától
számított 8 napon belül az érintetteknek írásbeli tájékoztatást ad és indokolja az el nem fogadott észrevételeket vagy
kezdeményezi a 43. § (1) bekezdése szerinti megbeszélés összehívását.
(8) Az elfogadott észrevételeket a vizsgálatvezető átvezeti az ellenőrzési jelentéstervezeten. Az érintettek észrevételeit,
illetve a vizsgálatvezető válaszát csatolni kell az ellenőrzés dokumentációjához.
43. § (1) Amennyiben az érintettek részéről a megállapításokat vitatják, akkor egyeztető megbeszélést kell tartani, bármelyik fél
kezdeményezésére. (2) Az egyeztető megbeszélésen részt vesz a vizsgálatvezető, az ellenőrzést végző belső ellenőrök, az ellenőrzést végző
szerv belső ellenőrzési vezetője, az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetője, irányított szervnél végzett
ellenőrzés esetén annak belső ellenőrzési vezetője, valamint a vizsgálatban érintett egységek vezetői és szükség
szerint más olyan személy, akinek meghívása a vizsgálat tárgya vagy megállapításai miatt indokolt. Az egyeztető
megbeszélésről jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza a megbeszélés eredményét. A jegyzőkönyvet csatolni
kell az ellenőrzési jelentéshez. (3) Indokolt esetben a belső ellenőrzési vezető az észrevételek átvezetése után a jelentéstervezetet az érintetteknek
ismételten megküldheti visszamutatás céljából 5 napos határidővel. (4) Az ellenőrzési jelentést, illetve annak kivonatát a vizsgálatvezető és a vizsgálatot végző valamennyi ellenőr aláírását
követően a belső ellenőrzési vezető hagyja jóvá és megküldi a költségvetési szerv vezetője részére.
44. § (1) A költségvetési szerv vezetője a lezárt ellenőrzési jelentést vagy annak kivonatát megküldi:
a) irányított, illetve felügyelt költségvetési szerv ellenőrzése esetén az ellenőrzött szerv vezetőjének, illetve
b) saját szervezet ellenőrzése esetén az ellenőrzött szervezeti egység vezetőjének, továbbá
c) annak, akire vonatkozóan megállapítást vagy javaslatot tartalmaz,
és szükség esetén felkéri az intézkedési terv elkészítésére.
(2) Amennyiben az ellenőrzés során büntető-, szabálysértési, kártérítési, illetve fegyelmi eljárás megindítására okot adó
cselekmény, mulasztás vagy hiányosság gyanúja merül fel, az nem befolyásolja az ellenőrzés lezárását.
(3) A költségvetési szerv vezetője – a belső ellenőrzési vezető véleményének kikérésével – dönthet úgy, hogy a lezárt
ellenőrzési jelentést vagy annak kivonatát nyilvánosságra vagy harmadik fél tudomására hozza az adatvédelemre
vonatkozó jogszabályok figyelembevételével. 22. Az intézkedési tervvel kapcsolatos előírások belső ellenőrzés esetén
45. § (1) Az intézkedési terv elkészítéséért, végrehajtásáért és a megtett intézkedésekről történő beszámolásért az ellenőrzött,
valamint a javaslattal érintett szerv, illetve szervezeti egység vezetője felelős.
(2) Az intézkedési tervet a szükséges intézkedések végrehajtásáért felelős személyek és a vonatkozó határidők
megjelölésével kell elkészíteni. Az intézkedési tervben az egyes feladatokhoz kapcsolódó határidőket úgy kell
meghatározni, hogy azok számon kérhetőek legyenek. Amennyiben a feladat jellege egy éven túl mutat, akkor
részfeladatokat, illetve részhatáridőket kell meghatározni, ahol értelmezhető. (3) Az intézkedési tervet a lezárt ellenőrzési jelentés kézhezvételétől számított 8 napon belül kell elkészíteni és
megküldeni a költségvetési szerv vezetője és a belső ellenőrzési vezetője részére. Indokolt esetben a belső ellenőrzési
vezető javaslatára a költségvetési szerv vezetője ennél hosszabb, legfeljebb 30 napos határidőt is megállapíthat.
(4) A költségvetési szerv vezetője az intézkedési terv jóváhagyásáról az intézkedési terv kézhezvételétől számított 8
napon belül – a belső ellenőrzési vezető véleményének kikérésével – dönt.
(5) Az ellenőrzött szervezeti egység vezetője az intézkedési tervben meghatározott egyes feladatok végrehajtására,
legfeljebb egy alkalommal – a határidő lejártát megelőzően – határidő, illetve feladat módosítást kérhet
a költségvetési szerv vezetőjétől. A kérelem elfogadásáról vagy elutasításáról a költségvetési szerv vezetője – a belső
ellenőrzési vezető véleményének kikérésével – dönt, és erről tájékoztatja az ellenőrzött szervezeti egység vezetőjét és
a belső ellenőrzési vezetőt is. (6) Az (5) bekezdésben meghatározott kérelem elbírálásának jogát a költségvetési szerv vezetője átruházhatja a belső
ellenőrzési vezetőre, aki rendszeresen beszámol a határidő módosítási kérelmekről és azok elfogadásáról vagy
elutasításáról. 46. § (1) Az ellenőrzött szervezeti egység vezetője az intézkedési tervben meghatározott egyes feladatok végrehajtásáról
az intézkedési tervben meghatározott legutolsó határidő lejártát követő 8 napon belül írásban beszámol a költségvetési
szerv vezetője részére, és ezen beszámolót egyúttal tájékoztatásul megküldi a belső ellenőrzési vezetője részére is.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott beszámoló tartalmazza a megtett intézkedések rövid leírását, a végre nem hajtott
intézkedések okát és esetlegesen a 45. § (5) bekezdése alapján a határidő, illetve feladat módosítási kérelmet.
(3) Amennyiben az ellenőrzött szerv, szervezeti egység vezetője az intézkedési tervben meghatározott egyes feladatok
végrehajtásáról az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem számol be és a 45. § (5) bekezdése alapján
határidő hosszabbítást sem kért, a költségvetési szerv vezetője, illetve a belső ellenőrzési vezető utóellenőrzést
kezdeményezhet a soron kívüli feladatokra tervezett kapacitásának a terhére.
47. § (1) A belső ellenőrzési vezető a 46. § (1) bekezdésében meghatározott tájékoztatás alapján éves bontásban nyilvántartást
vezet, amellyel a belső ellenőrzési jelentésekben tett megállapításokat, javaslatokat, a vonatkozó intézkedési terveket
és azok végrehajtását nyomon követi. (2) A (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartásnak – az államháztartásért felelős miniszter által közzétett módszertani
útmutató figyelembevétele mellett – tartalmaznia kell az ellenőrzési jelentésben szereplő javaslatot, az elfogadott
intézkedési tervet, az intézkedési terv alapján végrehajtott intézkedések rövid leírását, és a végre nem hajtott
intézkedések okát. 23. Az éves ellenőrzési jelentés és az összefoglaló éves ellenőrzési jelentés
48. § Az államháztartásért felelős miniszter által közzétett módszertani útmutató figyelembevételével elkészített éves
ellenőrzési jelentés, illetve összefoglaló éves ellenőrzési jelentés az alábbiakat tartalmazza:
a) a belső ellenőrzés által végzett tevékenység bemutatása önértékelés alapján az alábbiak szerint:
aa) az éves ellenőrzési tervben foglalt feladatok teljesítésének értékelése;
ab) a bizonyosságot adó tevékenységet elősegítő és akadályozó tényezők bemutatása;
ac) a tanácsadó tevékenység bemutatása; b) a belső kontrollrendszer működésének értékelése ellenőrzési tapasztalatok alapján az alábbiak szerint:
ba) a belső kontrollrendszer szabályszerűségének, gazdaságosságának, hatékonyságának és
eredményességének növelése, javítása érdekében tett fontosabb javaslatok; bb) a belső kontrollrendszer öt elemének értékelése;
c) az intézkedési tervek megvalósítása. 49. § (1) Az éves ellenőrzési jelentés elkészítéséért a belső ellenőrzési vezető felelős, amelyet jóváhagyásra megküld
a költségvetési szerv vezetőjének. (2) A költségvetési szerv vezetője az éves ellenőrzési jelentést megküldi a fejezetet irányító költségvetési szerv belső
ellenőrzési vezetője részére a tárgyévet követő év február 15-ig.
(3) Helyi önkormányzati költségvetési szerv esetén a belső ellenőrzési vezető az éves ellenőrzési jelentést megküldi
a jegyzőnek, többcélú kistérségi társulás felügyelete alá tartozó költségvetési szerv esetén a munkaszervezet
vezetőjének a tárgyévet követő év február 15-ig. (4) A fejezetet irányító szerv belső ellenőrzési vezetője kidolgozza, és a fejezetet irányító szerv vezetőjének jóváhagyását
követően megküldi a tárgyévet követő év április 15-ig az államháztartásért felelős miniszternek az előző évre
vonatkozó éves ellenőrzési jelentést, valamint a fejezethez tartozó költségvetési szervek éves ellenőrzési jelentései
alapján összeállított összefoglaló éves ellenőrzési jelentést. (5) A minisztérium belső ellenőrzési vezetője a jóváhagyott éves ellenőrzési jelentését a tárgyévet követő év április 15-ig
megküldi a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökének. 24. Az ellenőrzések nyilvántartása
50. § (1) A belső ellenőrzési vezető köteles nyilvántartást vezetni az elvégzett belső ellenőrzésekről és gondoskodni
az ellenőrzési dokumentumok megőrzéséről. (2) A nyilvántartás tartalmazza:
a) az ellenőrzés azonosítóját; b) az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egységek megnevezését;
c) az ellenőrzés tárgyát; d) az ellenőrzés kezdetének és lezárásának időpontját;
e) az ellenőrzés lefolytatásában részt vett vizsgálatvezető, a belső ellenőr és a szakértő nevét;
f) a vizsgált időszakot; g) az intézkedési terv készítésének szükségességét.
25. Központi koordináció és harmonizáció 51. § (1) Az Áht. 62. § bekezdésében meghatározott feladatkörében az államháztartásért felelős miniszter
a) koordinálja és összehangolja a költségvetési, illetve nemzetközi támogatások kontrollrendszereit, valamint
javaslatokat tesz az ezekhez kapcsolódó jogszabályok kialakítására; b) megalkotja, közzéteszi és rendszeresen felülvizsgálja a belső kontrollrendszerrel és a belső ellenőrzéssel
kapcsolatos jogszabályokat, módszertani útmutatókat, a belső ellenőrökre vonatkozó etikai kódexet, valamint
a belső ellenőrzési kézikönyv mintát; d) figyelemmel kíséri és vizsgálja a jogszabályok, módszertani útmutatók, a nemzetközi, valamint
az államháztartásért felelős miniszter által közzétett belső kontrollokra, valamint belső ellenőrzésre vonatkozó
standardok alkalmazását és végrehajtását; e) ellátja a szakmai egyeztető fórumként létrehozott ÁBK MCS elnöki tisztségét, ügyrendjének, témacsoportjainak
megalkotásával kapcsolatos feladatokat, illetve azok működtetését; f) felelős a költségvetési szervek vezetői és gazdasági vezetői, valamint a belső ellenőrök szakmai továbbképzési
rendszerének fejlesztéséért és szervezi ezen képzéseket; g) kapcsolatot tart az illetékes európai uniós intézményekkel, a tagállamokkal és szakmai szervezetekkel;
h) felelős a belső kontrollrendszerrel és a belső ellenőrzéssel kapcsolatos kommunikációért és az érintett hazai
szervezetekkel való kapcsolattartásért. (2) Az államháztartásért felelős miniszter az államháztartási belső kontrollrendszer helyzetéről és működéséről
a tárgyévet követő évben július 31-ig éves jelentést terjeszt elő a Kormány részére, melyet előzetesen az ÁBK MCS
érintett Témacsoportjai megtárgyalnak. 26. Egyéb rendelkezések 52. § (1) Ha a postai úton történő kézbesítés azért hiúsul meg, mert a címzett vagy meghatalmazottja úgy nyilatkozik, hogy
a küldeményt nem veszi át, az iratot a kézbesítés megkísérlésének napján kézbesítettnek kell tekinteni.
(2) Ha a postai úton megküldött iratok a „nem kereste” jelzéssel érkeznek vissza, akkor a postai úton megküldött iratokat
– az ellenkező bizonyításig – a postai kézbesítés második megkísérlésének napját követő ötödik munkanapon
kézbesítettnek kell tekinteni. (3) A polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter, valamint a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért
felelős miniszter feladatainak ellátását segítő szervezet által végzett ellenőrzések lefolytatására az e rendeletben
foglaltakat a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok költségvetésének és gazdálkodásának egyes speciális szabályairól
szóló kormányrendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (4) Az Országgyűlés Hivatalának belső ellenőrzési egysége a pártok parlamenti képviselőcsoportjai számára külön
jogszabály és a Magyar Köztársaság Országgyűlésének Házszabályáról szóló 46/1994. (IX. 30.) OGY határozat alapján
biztosított források felhasználására vonatkozóan szabályszerűségi és pénzügyi ellenőrzést végez.
(5) Ahol e rendelet fejezetet irányító szervet említ, ott az 1. § (2) bekezdés d) pontjában meghatározott vagyonkezelő
szervezetek esetében az alapító szervet kell érteni. (6) A 29. § (1) bekezdésében és a 48. §-ban megjelölt módszertani útmutatót az államháztartásért felelős miniszter
minden év szeptember 15-ig közzéteszi. 53. § A helyi önkormányzati, illetve települési, területi és országos nemzetiségi önkormányzati költségvetési szervek,
valamint a többcélú kistérségi társulás költségvetési szervei, továbbá a vagyonkezelő szervezetek esetében
a 11. §-ban, a 15. § (3)–(5) bekezdésében, a 21. § (5) bekezdésében, a 22. § (4) bekezdésében, a 23. §-ban, a 32. § (1)–(2)
és (5)–(6) bekezdésében, valamint az 49. § (2) és (4)–(5) bekezdésében foglaltakat nem kell alkalmazni.
54. § A központi költségvetésben fejezetet alkotó, de fejezetet irányító és a Kormány irányítási és felügyeleti jogkörébe nem
tartozó szervek vonatkozásában a 23. § (1)–(4) bekezdésében, a 32. § (5) bekezdésében, valamint az 49. §
(4) bekezdésében, 51. § (1) bekezdés d) pontjában foglaltakat nem kell alkalmazni. E fejezetet irányító szervek vezetői
a tárgyévet követő év április 15-ig tájékoztatják az államháztartásért felelős minisztert a 48. § a) pont ab) alpontjában és
b) pont ba) alpontjában foglaltakról. 27. Az országos nemzetiségi önkormányzatok költségvetési szerveire vonatkozó különös szabályok
55. § (1) Az országos nemzetiségi önkormányzati költségvetési szerv belső ellenőrzési vezetője a tárgyévet követő évre
vonatkozó éves ellenőrzési tervét megküldi az országos nemzetiségi önkormányzati hivatal vezetőjének minden év
október 31-ig. (2) Az országos nemzetiségi önkormányzati hivatal belső ellenőrzési vezetője kidolgozza, és az országos nemzetiségi
önkormányzati hivatal vezetője az országos nemzetiségi önkormányzat elnökének minden év december 31-ig
megküldi a következő évre vonatkozó éves ellenőrzési tervét, valamint a felügyelete alá tartozó országos nemzetiségi
önkormányzati költségvetési szervek éves ellenőrzési tervei alapján összeállított összefoglaló éves ellenőrzési tervet.
(3) Az országos nemzetiségi önkormányzati hivatal által az országos nemzetiségi önkormányzati költségvetési szerveknél
lefolytatott ellenőrzések esetén az ellenőrzési jelentést az országos nemzetiségi önkormányzati hivatal vezetője küldi
meg az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetőjének, és felkéri az intézkedési terv elkészítésére.
(4) Az országos nemzetiségi önkormányzat belső ellenőrzési vezetője felelős az éves ellenőrzési jelentés elkészítéséért,
amelyet jóváhagyásra megküld az országos nemzetiségi önkormányzati költségvetési szerv vezetőjének.
(5) Az éves ellenőrzési jelentést az országos nemzetiségi önkormányzati költségvetési szerv vezetője megküldi
az országos nemzetiségi önkormányzati hivatal vezetőjének a tárgyévet követő év február 15-ig.
(6) Az országos nemzetiségi önkormányzati hivatal vezetője köteles a tárgyévre vonatkozó éves ellenőrzési jelentést,
valamint a felügyelete alá tartozó országos nemzetiségi önkormányzati költségvetési szervek éves ellenőrzési
jelentései alapján készített összefoglaló éves ellenőrzési jelentést megküldeni az országos nemzetiségi önkormányzat
elnökének a tárgyévet követő év március 15-ig. 28. Az önkormányzatok társulásaival kapcsolatos különös szabályok
56. § (1) A belső ellenőrzési feladat társulás keretében történő ellátása (a továbbiakban: társult feladatellátás) esetében
az e rendeletben foglalt szabályokat – eltérő megállapodás hiányában – az e §-ban meghatározott eltérésekkel kell
alkalmazni. (2) A társult önkormányzatok stratégiai ellenőrzési tervének és éves ellenőrzési tervének összeállítása a belső ellenőrzési
feladatok és a rendelkezésre álló kapacitások összehangolásának érdekében az érintett önkormányzatok jegyzői,
főjegyzői, körjegyzői írásos véleményének figyelembevételével történik. (3) A társult feladatellátás során készített stratégiai ellenőrzési terv és éves ellenőrzési terv magába foglalja:
a) a társulásban résztvevő önkormányzatoknak a képviselő-testület által jóváhagyott stratégiai ellenőrzési terveit és
éves ellenőrzési terveit, b) a társulásra és az általa irányított költségvetési szervekre vonatkozó, a társulási tanács által jóváhagyott stratégiai
ellenőrzési tervet és éves ellenőrzési tervet. (4) A társult feladatellátásra vonatkozó, (3) bekezdés szerinti stratégiai ellenőrzési terveket és éves ellenőrzési terveket
összesítve a társulás munkaszervezeti feladatát ellátó, vagy közös feladatellátás esetén a feladatellátást végző,
intézményi társulás esetén az intézmény székhelye szerinti önkormányzat által kijelölt költségvetési szerv vezetője
tájékoztatásul a társulás vagy annak irányító szerve elé terjeszti.
(5) Az éves ellenőrzési tervben foglaltakhoz képest ellenőrzést elhagyni vagy új ellenőrzést indítani az ellenőrzési terv
módosítását követően lehet. (6) A belső ellenőrzési vezető az éves ellenőrzési terv végrehajtásáról év közben az ellenőrzések megkezdésekor és
befejezésekor tájékoztatja az érintett önkormányzatok jegyzőit, főjegyzőit, körjegyzőit.
(7) A társult feladatellátás esetén a társulás által végzett ellenőrzéseknél elegendő egy belső ellenőrzési kézikönyv
alkalmazása, amelyet a társulás munkaszervezeti feladatát ellátó, vagy közös feladatellátás esetén a feladatellátást
végző, intézményi társulás esetén az intézmény székhelye szerinti önkormányzat által kijelölt költségvetési szerv
vezetője hagy jóvá. (8) Az éves ellenőrzési jelentést a társulás munkaszervezeti feladatát ellátó, vagy közös feladatellátás esetén
a feladatellátást végző, intézményi társulás esetén az intézmény székhelye szerinti önkormányzat által kijelölt
költségvetési szerv vezetője az egyes önkormányzatok zárszámadásának határidejére, de legkésőbb március 20-ig
az érintett jegyző részére megküldi, hogy azt a polgármester a zárszámadással egyidejűleg a képviselő-testület elé
terjeszthesse. (9) Az éves ellenőrzési jelentést önkormányzatonként, illetve a társulásra külön-külön kell készíteni.
29. Záró rendelkezések 57. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 15. § (5) bekezdése 2012. július 1-jén lép hatályba.
58. § A rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ellenőrzésekre a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló
193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
59. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9–10. cikkének való megfelelést szolgálja. 60. § (1) A köztisztviselők képesítési előírásairól szóló 9/1995. (II. 3.) Korm. rendelet 1. számú melléklete a 2. melléklet szerint
módosul. (2) A köztisztviselők képesítési előírásairól szóló 9/1995. (II. 3.) Korm. rendelet 3. melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
61. § A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok költségvetésének és gazdálkodásának egyes speciális szabályairól szóló
130/2011. (VII. 18.) Korm. rendelet 6. alcíme helyébe a következő alcím lép:
„6. A fejezetet irányító szerv Szolgálatokat érintő belső ellenőrzési tevékenysége
12. § A Szolgálatokat érintő belső ellenőrzésekre vonatkozóan a fejezetet irányító szerv vezetője az éves ellenőrzési
terv, valamint az összeállított összefoglaló éves ellenőrzési terv, továbbá a belső ellenőrzési vezető az éves ellenőrzési
jelentés és összefoglaló éves ellenőrzési jelentés elkészültéről a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló
kormányrendeletben meghatározott határidőig tájékoztatja az államháztartásért felelős minisztert, valamint
a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökét. 13. § A Szolgálatok tekintetében a fejezetet irányító szerv számára költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló
kormányrendeletben előírt feladatok végrehajtása során a költségvetési szerv vezetője alatt a miniszter döntése
alapján államtitkárt vagy a közigazgatási államtitkárt kell érteni.”
62. § Hatályát veszti a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
286/2013. (VI. 4.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. engel Izolda rózát
2013. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 27. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1434/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a HIPA Nemzeti Befektetési Ügynökség Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság finanszírozásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím 34. HIPA NZrt. működési
támogatása jogcímcsoporttal történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: azonnal
 2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon a  HIPA NZrt. működéséhez szükséges 2019.  évi
forrás biztosításáról az  1.  pontban meghatározott előirányzat javára a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetésről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezeten belüli
átcsoportosítás útján, az 5. Nemzeti Befektetési Ügynökség cím megszüntetésével kapcsolatos zárlati intézkedések
megtétele előtt.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2015. (II. 20.) NGM utasítása az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdésében foglalt feladatkörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c)  pontjára, valamint az  Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóságról szóló 210/2010. (VI. 30.) Korm. rendelet 1.  §-ában
foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § Az  Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság) Szervezeti és Működési
Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az  Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
25/2012. (VIII. 31.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
389/2013. (XI. 12.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti gazdasági, üzleti és műszaki együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti gazdasági,
üzleti és műszaki együttműködésről szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„GAZDASÁGI, ÜZLETI ÉS MŰSZAKI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA
ÉS KATAR ÁLLAM KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya, a továbbiakban a „Szerződő Felek”;
felismerve azt, hogy a  gazdasági, üzleti és a  műszaki együttműködés a  szilárd, hosszú távú kétoldalú kapcsolatok
fejlesztésének, valamint a  Szerződő Felek és népeik közötti kölcsönös bizalomnak elengedhetetlen és
nélkülözhetetlen eleme;
meggyőződve arról, hogy a  jelen Megállapodás ténylegesen hozzájárul a  Szerződő Felek közötti gazdasági és
kereskedelmi kapcsolatok fejlődéséhez, különösen a  kölcsönösen előnyös gazdasági, üzleti és technológiai
együttműködés továbbfejlesztéséhez;
a Szerződő Felek kétoldalú gazdasági, üzleti és műszaki együttműködésének előmozdítását és további erősítését
óhajtva népeik javára;
az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk
A Szerződő Felek a  hatályos jogszabályok által nyújtott kereteken belül, megfelelő intézkedések meghozatalával
támogatják a kölcsönösen előnyös gazdasági, üzleti és műszaki együttműködés fejlődését.
2. Cikk
A jelen Megállapodásban említett együttműködési területek többek között az alábbiakat foglalják magukban:
1. A két ország közötti együttműködés és közös projektek létrehozásának előmozdítása gazdasági, üzleti, pénzügyi,
banki, ipari, idegenforgalmi szolgáltatási, műszaki, mezőgazdasági, fuvarozási, humánerőforrás-fejlesztési, vegyipari
és petrolkémiai ipari, csomagolástechnikai, oktatási, távközlési és információs társadalmi, valamint vízgazdálkodási
területeken.
2. A műszaki kutatással kapcsolatos információcsere előmozdítása.
 3. A konkrét együttműködési programokhoz szükséges szakemberek cseréjének és képzésének előmozdítása.
3. Cikk
A Szerződő Felek törekednek arra, hogy az  alább felsorolt eszközökkel szélesítsék és intenzívebbé tegyék
együttműködésüket:
1) elősegítik a  kapcsolatok építését és erősítik az  együttműködést a  gazdasági döntéshozók, kormányzati
intézmények, regionális és helyi szervek, a  kereskedelmi és ipari kamarák között, valamint bátorítják
ezen szervek képviselőinek kölcsönös látogatásait, így elősegítve a  gazdasági, üzleti és technológiai
együttműködés végrehajtását;
2) üzleti információkat cserélnek a  Megállapodás végrehajtásával kapcsolatban, bátorítják a  vásárokon és
kiállításokon történő részvételt, üzleti események, szemináriumok, szimpóziumok és konferenciák szervezését;
3) elősegítik a  két ország kis- és középvállalkozásainak nagyobb mértékű bevonását a  bilaterális gazdasági
kapcsolatok területén;
4) konzultációs, marketing, tanácsadói és szakértői szolgáltatások nyújtásával bátorítják az  együttműködést
a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken;
5) bátorítják a  beruházási tevékenységet, vegyesvállalatok alapítását, vállalati képviseletek és fiókirodák
létesítését a Szerződő Felek a másik fél területén alkalmazandó törvények és rendeletek szerint;
6) elősegítik a régiók közötti együttműködést és a nemzetközi szintű együttműködést a kölcsönös érdeklődésre
számot tartó kérdésekben;
7) a Szerződő Felek által a  későbbiekben elfogadott egyéb eszközök útján kiterjesztik és erősítik
együttműködésüket.
4. Cikk
A jelen Megállapodás keretein belül a  Szerződő Felek országaiban élő természetes és jogi személyek közötti
ügyletek lebonyolításakor használatos fizetési módok és pénznemek vonatkozásában a  Szerződő Felek ösztönzik
bármely nemzetközileg elfogadott fizetési mód és szabadon átváltható valuta használatát, melyek széles körűen
használtak nemzetközi tranzakciókban, és amelyben az érintett felek megállapodnak.
5. Cikk
A jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy azok valamelyik Szerződő Felet arra kötelezik,
hogy bármelyik nemzetközi, regionális vagy szubregionális megállapodásból vagy más, egészében vagy nagyrészt
az adózással, vagy a tőke mozgásával kapcsolatos megállapodásból, vagy az egészében vagy nagyrészt az adózással
kapcsolatos hazai jogszabályokból eredő bármilyen elbánás, kedvezmény vagy előjog jelenlegi vagy jövőbeni
hasznát kiterjessze a másik félre.
6. Cikk
Szükség esetén a  Szerződő Felek konkrét megállapodásokat kötnek a  jelen Megállapodás alapján a  fent
említett együttműködési területekkel és más, egymás között esetlegesen egyeztetendőn speciális projektekkel
kapcsolatban.
7. Cikk
 1. A jelen Megállapodás végrehajtásának biztosítása céljából a  Szerződő Felek képviselőinek részvételével Vegyes
Bizottság alakul. A Bizottság – közös egyetértés alapján – a Szerződő Felek országaiban felváltva ülésezik. A Katar
Állam Üzleti és Kereskedelmi Minisztérium, és a magyar nemzetközi gazdasági kapcsolatokért felelős minisztérium
kijelölt képviselői töltik be a Vegyes Bizottság elnöki tisztét.
2. A Vegyes Bizottság többek között az alábbi kérdések áttekintésére jogosult:
– a Szerződő Felek közötti gazdasági, üzleti és műszaki együttműködés ösztönzése és koordinálása;
– a jelen Megállapodás végrehajtását, valamint a jelen Megállapodásból eredő megállapodások végrehajtását
célzó javaslatok támogatása és mérlegelése;
– ajánlások kidolgozása a  jelen Megállapodással összhangban létrejövő megállapodások vagy projektek
végrehajtása során esetlegesen felmerülő akadályok megszüntetése céljából;
– a kétoldalú gazdasági kapcsolatok új fejlesztési lehetőségeinek feltárása.
8. Cikk
A jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban a  Szerződő Felek között felmerülő viták
rendezése békés úton, konzultációk és tárgyalások révén, diplomáciai csatornákon keresztül történik.
9. Cikk
A jelen Megállapodás rendelkezései nem értelmezhetők úgy, hogy azok érvénytelenítik, módosítják vagy más
módon befolyásolják Magyarországnak az Európai Unió alapját képező Szerződésekből eredő kötelezettségeit.
10. Cikk
A jelen Megállapodás rendelkezései és szövege a Szerződő Felek közötti írásos megállapodás alapján módosítható
a  felek közös megegyezése alapján. A  jelen Megállapodásra vonatkozó bármilyen módosítás a  Szerződő Felek
szokásos eljárásrendjének megfelelően lép hatályba.
11. Cikk
A jelen Megállapodás az  utolsó értesítést követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, mikor a  Szerződő Felek
diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesítik a  másik Szerződő Felet a  Megállapodás belső jogszabályok
szerinti jóváhagyásáról, és a  jelen Megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított öt (5) évig marad
hatályban, valamint automatikusan megújul újabb hasonló hosszúságú időszakokra, kivéve, ha bármely Szerződő
Fél a diplomáciai csatornákon keresztül írásban minimum hat (6) hónappal hatályának lejárta előtt arról tájékoztatja
a másik Szerződő Felet, hogy a jelen Megállapodást meg kívánja szüntetni.
A jelen Megállapodás megszüntetése nem befolyásolja a  jelen Megállapodás alapján kötött, illetve végzett
konkrét megállapodások, projektek vagy tevékenységek érvényességét vagy időtartamát az  említett konkrét
megállapodások, projektek vagy tevékenységek befejezéséig, hacsak a Szerződő Felek másképp nem döntenek.
FENTIEK HITELÉÜL, az  alulírottak Kormányuktól kapott kellő felhatalmazás birtokában kézjegyükkel látták el
a Megállapodást.
Készült Doha városában 1434 Jumada t-Tania 29-én, ami 2013. május 10-ének felel meg, két eredeti példányban,
magyar, arab és angol nyelven, mindegyik szöveg egyformán hiteles. Eltérés esetén az  angol nyelvű szöveg
az irányadó.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 11. Cikk első bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E  rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  külgazdaságért és a  Kárpát-medencei Gazdasági Övezet
gazdaságfejlesztéséért felelős miniszter gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1638/2013. (IX. 11.) Korm. határozata a Nemzeti Stadionfejlesztési Programmal kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a Nemzeti Stadionfejlesztési Programra kidolgozott koncepcióval;
 2. felhívja a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok
ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy a Magyar Labdarúgó Szövetség szakmai támogatásával készítsen
előterjesztést a Nemzeti Stadionfejlesztési Programban részt vevő labdarúgó létesítmények beruházási,
megvalósíthatósági modelljéről.
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1015/2011. (I. 19.) Korm. határozata a Végrehajtás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja a Végrehajtás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervét az 1. melléklet szerint;
2. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyenek javaslatot
a Végrehajtás Operatív Programnak a kormányzati működés rendszerébe való fokozottabb bevonásáról.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. január 31. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök