text:
2016. LXXIII. törvény a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról.
A magyar külpolitika elsődleges feladata kedvező külső feltételek megteremtése Magyarország társadalmi és gazdasági
fejlődéséhez. A  nemzeti érdekek külföldön történő megjelenítésében, a  kedvező Magyarország-kép kialakításában, a  magyar
álláspontok megjelenítésében, valamint a magyar gazdaság külső forrásból történő fejlesztésének elősegítésében Magyarország
külképviseletei, a  magyar diplomácia jelentős szerepet játszanak. Az  Országgyűlés erre tekintettel a  külképviseleti hálózat
hatékonyságának, rugalmasságának és reagálóképességének fokozása, a  Magyarország és más államok közötti gazdasági,
társadalmi és politikai együttműködés további erősítése, az Európai Unióban a nemzeti érdekek hatékony képviselete, valamint
egy átlátható, egységes és stabil tartós külszolgálati rendszer megteremtése érdekében, ezáltal a  magyar diplomácia kiemelt
jelentőségének elismeréseképpen a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. § (1) E törvény hatálya
a) Magyarország diplomáciai és konzuli képviseleteire, a  nemzetközi szervezetek mellett működő állandó
képviseleteire, Magyarország kereskedelmi képviseleteire, továbbá az oda kihelyezett kormánytisztviselőkre
és kormányzati ügykezelőkre,
A törvényt az Országgyűlés a 2016. június 13-i ülésnapján fogadta el.
b) a III. fejezetben meghatározott eltérésekkel Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére,
továbbá az oda kihelyezett kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre, valamint
c) a 4. § és 9. § tekintetében a külképviselet által foglalkoztatott munkavállalókra
terjed ki.
(2) E törvényt a  honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó külképviseleti szervezeti
egységeknél tartós külszolgálatot ellátó kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre akkor kell alkalmazni,
ha jogszabály másként nem rendelkezik. A  honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
külképviseleti szervezeti egységeknél tartós külszolgálatot ellátó kormánytisztviselőknek és kormányzati
ügykezelőknek e törvényben biztosított garanciális jogait elvonni, csorbítani vagy azok gyakorlását korlátozni nem
lehet.
(3) Az  e  törvényben nem szabályozott kérdésekben a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény rendelkezéseit kell
megfelelően alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában
 1. adminisztratív és technikai személyzet tagja: az  a  kihelyezett, aki a  külképviselet funkcionális feladatainak
ellátásában vesz részt;
 2. állomáshely: az a külföldi település, amelyen a külképviselet földrajzilag található;
 3. biztonsági szolgálat: – a  Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére (a  továbbiakban:
EU ÁK) kihelyezettek kivételével – a  kihelyezett munkaköri leírásában meghatározott olyan szolgálat,
amely a  külképviselet személyzete és a  személyzet családtagjai életének, testi épségének és egészségének
védelmét, a  külképviselet működőképességének fenntartását, valamint a  külképviselet vagyonának
megóvását, biztonságának védelmét biztosítja;
4. diplomata: az  a  diplomáciai rangot viselő kormánytisztviselő, aki a  külpolitikáért felelős miniszter vagy
az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó feladatokat
belföldön a kihelyező szervnél vagy Magyarország külképviseletén végzi;
5. ENSZ-szorzó: az Egyesült Nemzetek Szervezete Nemzetközi Közszolgálat Bizottsága által közzétett arányszám,
amely – a  helyi fizetőeszköz és az  USD közötti átváltási arányok változását és az  infláció mértékét is alapul
véve – a megélhetés költségeit hasonlítja össze egy adott állomáshely és New York tekintetében;
6. élhetőség: az  állomáshelyre vonatkozó, különösen éghajlati, biztonsági, légszennyezettségi, egészségügyi,
terrorfenyegetettségi, infrastrukturális szempontok összessége;
7. hivatali érdek: a külpolitikáért felelős miniszter vagy az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter,
valamint a szakmai irányítást ellátó központi államigazgatási szerv vezetőjének feladat- és hatásköréről szóló
jogszabályban megállapított feladatok végrehajtásával kapcsolatos érdek;
8. hozzátartozó: a kihelyező okiratban szereplő, a kihelyezett írásbeli nyilatkozata alapján a kihelyezettel közös
háztartásban, életvitelszerűen a  tartós külszolgálat helyén tartózkodó házastársa, közjegyző által vezetett
Élettársi Nyilatkozatok Elektronikus Nyilvántartásába vett élettársa vagy bejegyzett élettársa (a továbbiakban
együtt: házastárs), valamint kiskorú vagy középiskolai tanulmányokat folytató nagykorú gyermeke, örökbe
fogadott, mostoha- és nevelt gyermeke (a továbbiakban együtt: gyermeke);
9. kihelyezett: kihelyező okirat alapján tartós külszolgálatot ellátó kormánytisztviselő és kormányzati ügykezelő;
10. kihelyezés: munkáltatói intézkedés, amellyel a  kihelyező vezető a  kormánytisztviselőt vagy a  kormányzati
ügykezelőt határozott időre tartós külszolgálat ellátására rendeli;
11. kihelyező szerv: a  külpolitikáért, illetve az  EU ÁK esetében az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős
miniszter által vezetett minisztérium, amely az  általa foglalkoztatott kormánytisztviselőt vagy kormányzati
ügykezelőt tartós külszolgálat ellátására, kihelyező okirattal kihelyezi;
12. kihelyező vezető: a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium hivatali szervezetének vezetője,
az EU ÁK tekintetében az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter;
13. konzuli személyzet: ágazati jogszabályok alapján, külképviseleten konzuli tevékenységet végző – adott
esetben hivatásos konzuli ranggal is bíró – diplomata, valamint kormányzati ügykezelő, továbbá
külképviselet által foglalkoztatott munkavállaló;
14. külképviselet: a külpolitikáért – az EU ÁK esetében az európai uniós ügyek koordinációjáért – felelős miniszter
által vezetett minisztérium hivatali szervezetének – a  Kormány döntése alapján létrehozott – külföldön,
a 3. § (1) bekezdésében meghatározott formákban működő önálló szervezeti egysége, amelynek jogállását,
feladat- és hatáskörét általános jelleggel a nemzetközi jog és a magyar jog normái határozzák meg.
15. külképviselet által foglalkoztatott munkavállaló: a fogadó államban állandó lakóhellyel rendelkező és a fogadó
államban munkavállalásra jogosult, a  külképviselet által munkaszerződéssel foglalkoztatott természetes
személy, akinek elsődleges feladata a  külképviselet funkcionális működésében való közreműködés, és akit
az e törvényben szabályozott jogok nem illetnek meg és kötelezettségek nem terhelnek;
16. szakdiplomata: az  a  diplomata, akit központi államigazgatási szerv egy ágazati szakmai feladat
külképviseleten történő ellátására, határozott időre helyez át a kihelyező szervhez;
17. tartós külszolgálat: a  külpolitikáért felelős miniszter, illetve az  európai uniós ügyek koordinációjáért
felelős miniszter által vezetett minisztérium kormánytisztviselője, kormányzati ügykezelője – ideértve
az  ágazati szakmai feladat ellátására e  szervhez meghatározott időre áthelyezett kormánytisztviselőt
is – által a  kihelyező vezető döntése alapján külképviseleten teljesített, határozott időre szóló speciális
közszolgálat, amely a közigazgatás általános munkafeltételeitől eltérő, a diplomáciai tevékenység nemzetközi
gyakorlatának és normáinak megfelelő körülmények és feltételek közt végzett tevékenységre irányul, és
amelynek időtartama 90 napnál hosszabb;
18. válsághelyzet: az  állomáshelyet is magában foglaló földrajzi térségben bekövetkező közvetlen életveszélyt
okozó természeti vagy ipari katasztrófa, súlyos járvány, terrorfenyegetettség, fegyveres zavargás,
polgárháború vagy háború, illetve ezek közvetlen veszélye.
II. FEJEZET
A KÜLKÉPVISELET, VALAMINT A KORMÁNYTISZTVISELŐK ÉS KORMÁNYZATI ÜGYKEZELŐK TARTÓS
KÜLSZOLGÁLATA
3. A külképviselet jogállása, személyzete, vezetése 3. § (1) Külképviselet
a) Magyarország diplomáciai képviseleteként,
b) Magyarország konzuli képviseleteként,
c) Magyarország nemzetközi szervezet mellett működő állandó képviseleteként, valamint
d) Magyarország kereskedelmi képviseleteként
működhet.
(2) A  külképviselet részeként – a  Kormány erre irányuló külön döntése esetén, a  fogadó állam egyetértésével –
alkonzulátus, valamint konzuli iroda működhet. Az  alkonzulátus és a  konzuli iroda önálló költségvetéssel és
vezetéssel nem rendelkezik.
(3) A külképviselet részeként – a Kormány erre irányuló külön döntése esetén a  (2) bekezdésben meghatározottakon
túl – külföldi magyar kulturális intézet vagy kulturális szolgálat működhet. A kulturális intézet és a kulturális szolgálat
szakmai vezetője tanácsosi rangot viselő diplomata (a  továbbiakban: kulturális tanácsos). A  kulturális tanácsos
munkáját kulturális attasék segíthetik.
(4) A  külképviseletek működtetésének pénzügyi fedezetét a  mindenkori költségvetési törvényben a  külpolitikáért
felelős miniszter által vezetett minisztérium „külképviseletek igazgatása” elnevezésű címe tartalmazza.
4. § A külképviselet tagjai:
a)  a külképviselet vezetője,
b)  a diplomáciai és hivatásos konzuli személyzet tagjai,
c)  a szakdiplomáciai személyzet tagjai,
d)  az adminisztratív és technikai személyzet tagjai, valamint
e)  a külképviselet által foglalkoztatott munkavállalók.
5. § A külképviselet irányítását a külpolitikáért felelős miniszter, vezetését
a) a rendkívüli és meghatalmazott nagykövet,
b) a főkonzul,
c) az állandó ügyvivő, valamint
d) a kereskedelmi képviselet-vezető
(a továbbiakban együtt: külképviselet-vezető) látja el.
4. A külképviselet tagjának funkcionális feladatai, munkaköre 6. § (1) A külképviselet vezetője
a) a külképviselet személyzete tekintetében gondoskodik a nemzetközi jogi normák, valamint a fogadó állam és
Magyarország jogszabályai és egyéb normái betartásáról és az azoknak megfelelő külképviseleti működésről,
továbbá azok megsértése esetén gondoskodik a  jogsértés kivizsgálásáról és megteszi a  jogkörébe tartozó
egyéb szükséges intézkedéseket,
b) írásban – a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvénnyel, valamint a  Munka Törvénykönyvéről szóló
törvénnyel és a  fogadó állam munkajogi szabályozásával összhangban – meghatározza a  külképviselet
munkarendjét és a  munkavégzés különleges szabályait, gyakorolja a  külpolitikáért felelős miniszter által
vezetett minisztérium hivatali szervezetének vezetője által átruházott munkáltatói jogokat,
c) a  külpolitikáért felelős miniszter által meghatározott körben dönt a  külképviselet feladatkörébe tartozó
ügyekben,
d) felel a külképviselet eszközeivel és pénzügyi forrásaival való jogszerű gazdálkodásért,
e) a külképviselet tevékenységéről és működéséről folyamatosan beszámol a külpolitikáért felelős miniszternek,
f ) ellátja a  jogszabályban és a  kihelyezési okiratban, valamint a  munkaköri leírásban meghatározott további
feladatokat.
 (2) A  diplomáciai képviselet vezetője – a  nemzetközi szervezet mellett működő állandó képviselet kivételével –
az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl összehangolja a  fogadó államban működő valamennyi magyar külképviselet
diplomáciai tevékenységét.
(3) A  külképviselet-vezető feladata az  általa kezelt előirányzatok vonatkozásában az  általa szükségesnek vélt
takarékossági intézkedések megtétele, azok következetes végrehajtása, a  vezetése alá tartozó külképviselet
személyzete munkavégzésének folyamatos ellenőrzése.
7. § (1) Külképviselet-vezető távollétében vagy akadályoztatása esetén a  külképviselet-vezető jogkörében és
feladatkörében a  külképviselet-vezető eltérő utasítása hiányában helyettesként az  első beosztott diplomata,
konzuli képviselet esetében az első beosztott konzul jár el. Ha a külképviselet-vezető munkaköre átmenetileg nincs
betöltve, a  külképviselet-vezető jogkörében és feladatkörében a  kihelyező szerv hivatali szervezete vezetőjének
eltérő utasítása hiányában helyettesként az első beosztott diplomata, konzuli képviselet esetében az első beosztott
konzul jár el. A  külképviselet-vezető helyettesére a  külképviselet-vezetőre vonatkozó szabályok megfelelően
alkalmazandóak.
(2) Ha a külképviselet-vezető helyettese az (1) bekezdésben meghatározott helyettesítési rend alapján – váratlan, külső
körülmények miatt – nem állapítható meg, az eljáró helyettest a kihelyező szerv hivatali szervezetének vezetője jelöli
ki. A kijelölésig a külképviselet rangban soron következő diplomatája jár el.
(3) A 3. § (1) bekezdése a) és b) pontja szerinti külképviselet külképviselet-vezetője a döntési jogkörébe tartozó ügyekre
nézve – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – az első beosztott diplomatát, illetve az első beosztott konzult döntési
jogkörrel ruházhatja fel.
(4) Ha nemzetközi szerződés, nemzetközi szokásjogi szabály, jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz,
protokolláris norma vagy a  fogadó állam joga a  külképviselet vezetőjének személyes eljárását írja elő,
a külképviselet-vezető nem helyettesíthető.
8. § (1) A  külképviseleten diplomataként foglalkoztatott kormánytisztviselő a  kihelyezési okiratában és a  munkakörében
meghatározott feladatok, továbbá a  külképviselet-vezető által feladatkörébe rendelt egyéb feladatok ellátására
a megszabott hivatali út betartásával köteles.
(2) Vezető konzul azon diplomáciai képviseletre nevezhető ki, ahol – a  vezető konzult is beleértve – legalább két
konzul vagy legalább öt, konzuli feladatokat ellátó kihelyezett vagy külképviselet által foglalkoztatott munkavállaló
tevékenységének összehangolása céljából szükséges. Vezető konzullá nem önálló alkonzulátus vagy konzuli iroda
vezetője is kinevezhető.
(3) A szakdiplomáciai személyzet tagjainak feladatköre elsősorban az adott szakágazati feladatok ellátása, ugyanakkor
munkakörük és a külképviselet-vezető utasítása alapján egyéb feladatot is elláthatnak.
(4) Az adminisztratív és technikai személyzet tagjainak alapvető feladata a külképviselet funkcionális működtetésének
elősegítése, valamint az  azzal összefüggő, kihelyezési okiratukban és a  munkaköri leírásukban meghatározott
feladatok ellátása.
9. § (1) A külképviselet a 2. § 15. pontja szerinti természetes személyt foglalkoztathat.
 (2) A  külképviselet által foglalkoztatott munkavállalókkal a  külképviselet-vezető a  külpolitikáért felelős miniszter
által vezetett minisztérium hivatali szervezetének vezetője által átruházott hatáskörben munkaszerződést köt.
A  külképviselet által foglalkoztatott munkavállalóval kötendő munkaszerződésre vonatkozó részletes szabályokat
miniszteri rendelet tartalmazza.
5. A kihelyezésre kerülő személyek felkészítése, irányítása 10. § (1) A  diplomata-álláshelyet a  külpolitikáért felelős miniszter – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – pályázat
útján meghirdeti.
(2) A  kihelyező szerv vezetője külpolitikai szempontok alapján, hivatali érdekből kivételesen az  (1)  bekezdés szerinti
pályázati út mellőzésével, kijelölés útján is dönthet diplomata, valamint adminisztratív és technikai álláshely
betöltéséről.
(3) A pályáztatással összefüggő részletes szabályokat a külpolitikáért felelős miniszter rendeletben határozza meg.
11. § (1) A  kihelyezésre kerülő személy – alapvető európai uniós elemeket is tartalmazó – diplomáciai felkészítését
a  külpolitikáért felelős miniszter, az  európai uniós szakpolitikai munkakörök betöltéséhez szükséges átfogó
európai uniós felkészítését az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter irányítja. Külföldi magyar
kulturális intézetet és kulturális szolgálatot vezető kulturális tanácsos, az intézetekben tartós külszolgálatot teljesítő
diplomata, a kulturális és oktatási szakdiplomaták szakmai felkészítése, valamint szakmai irányítása a szakminiszter
bevonásával történik. A  kihelyezésre kerülő személy diplomáciai, illetve európai uniós felkészítésének időtartama
– a kihelyező vezető döntése alapján – legalább egy, legfeljebb hat hónap.
(2) A kihelyező vezető az (1) bekezdés szerinti döntés meghozatala során mérlegeli az adott külképviselet politikai és
gazdasági jelentőségét, az ellátandó feladatok összetettségét, valamint a diplomata felkészültségét.
(3) A  diplomata irányítását a  külképviselet-vezető útján – a  szakdiplomata tekintetében a  szakminiszter feladat- és
hatáskörébe tartozó kérdésben a szakminiszterrel egyeztetve – a kihelyező szerv vezetője végzi.
(4) A  diplomata, valamint az  adminisztratív és technikai személyzet (1)  bekezdés szerinti felkészítésének és szakmai
irányításának, valamint a szakdiplomata és a feladat- és hatáskörében érintett miniszter, illetve a Nemzeti Kutatási,
Fejlesztési és Innovációs Hivatal vezetője (a  továbbiakban együtt: szakminiszter) által vezetett tárca vagy hivatal
(a továbbiakban együtt: szaktárca) közötti kapcsolattartás részletes szabályait a Kormány rendeletben szabályozza.
6. Rangadományozás, ranghasználat 12. § (1) A külképviseleten diplomáciai vagy hivatásos konzuli feladatokat ellátó kormánytisztviselőnek tartós külszolgálatát
megelőzően – amennyiben ilyen ranggal még nem rendelkezik – a  külpolitikáért felelős miniszter diplomáciai
rangot adományoz.
(2) A szaktárcától a kihelyező szerv állományába határozott időre áthelyezett kormánytisztviselő esetében az első rang
adományozására – a  külpolitikáért felelős miniszter a  rangadományozás és a  ranghasználat részletes szabályairól
szóló rendeletében foglaltak alapján – a szakminiszter tesz javaslatot.
(3) A  diplomata rangját, valamint a  kihelyezés időpontját – szakdiplomata esetén a  szakminiszter javaslata alapján
a külpolitikáért felelős miniszter által rendeletben meghatározott kereteken belül – a kihelyező vezető állapítja meg.
13. § (1) A  köztársasági elnök a  külpolitikáért felelős miniszter javaslatára a  kormánytisztviselőnek rendkívüli követ és
meghatalmazott miniszteri, valamint rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti rangot adományozhat.
(2) A külpolitikáért felelős miniszter a kormánytisztviselő részére
a) segédattasé,
b) attasé,
c) III., II. vagy I. osztályú titkár,
d) II. vagy I. osztályú tanácsos
diplomáciai rangot adományozhat.
(3) A külpolitikáért felelős miniszter a konzuli feladatokat ellátó kormánytisztviselőnek, diplomáciai rangja megtartása
mellett,
a) alkonzul,
b) konzul vagy
c) főkonzul
hivatásos konzuli rangot adományozhat.
(4) A kihelyezett e törvény szerinti díjazásának megállapítása során diplomáciai rangját kell figyelembe venni.
14. § (1) Diplomáciai vagy konzuli rangját a  kormánytisztviselő hivatalos tevékenysége során a  protokolláris szabályoknak
megfelelően külföldön és belföldön egyaránt szabadon használhatja. A kormánytisztviselő diplomáciai vagy konzuli
rangját hivatalos tevékenységén kívül csak akkor használhatja, ha az a rang rendeltetésével és a kormánytisztviselő
hivatali funkciójával összhangban történik.
(2) Az első diplomáciai rang adományozásának általános feltételei:
a) felsőfokú iskolai végzettség,
b) miniszteri rendeletben szabályozott külügyi szakmai alapvizsga legalább „megfelelt” eredménnyel történő
letétele,
c) egy felsőfokú általános, „C” típusú és egy középfokú általános „C” típusú állami – vagy jogszabály alapján azzal
egyenértékű – nyelvvizsga, amelyekből az egyik minden esetben angol nyelvből szükséges.
 (3) Az  első diplomáciai vagy konzuli rangot – ide nem értve a  13.  § (1)  bekezdésében meghatározottakat –
a  külpolitikáért felelős miniszter adományozza az  (2)  bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő
kormánytisztviselőnek.
(4) A  kihelyező szerv vezetője – kivételesen indokolt esetben, hivatali érdekből – a  (2)  bekezdésben meghatározott
feltételek hiányában is adományozhat diplomáciai rangot a külszolgálat idejére, illetve indokolt esetben magasabb
ranghasználatot biztosíthat.
(5) A rangadományozás és a ranghasználat részletes szabályait a külpolitikáért felelős miniszter – az EU ÁK tekintetében
az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter egyetértésével – rendeletben szabályozza.
7. A tartós külszolgálat létesítése és megszüntetése, tartalma, ideiglenes hazarendelés
15. § (1) A  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium kormánytisztviselője és kormányzati ügykezelője
– ideértve az ágazati szakmai feladat ellátására e szervhez meghatározott időre áthelyezett kormánytisztviselőt és
kormányzati ügykezelőt is – a kihelyező vezető döntése szerint kihelyezhető tartós külszolgálatra.
(2) A  munkakörébe tartozó feladatai alapján kizárólag európai uniós kérdésekért felelős diplomata az  európai uniós
ügyek koordinációjáért felelős miniszter egyetértésével helyezhető ki tartós külszolgálatra. Külföldi magyar
kulturális intézetet és kulturális szolgálatot vezető kulturális tanácsos és az  intézetekben tartós külszolgálatot
teljesítő diplomata a kultúráért felelős miniszter egyetértésével helyezhető ki tartós külszolgálatra.
(3) A  szakdiplomata felett a  munkáltatói jogokat felkészítése és tartós külszolgálatának ideje alatt a  kihelyező vezető
gyakorolja.
(4) A  kormánytisztviselő és kormányzati ügykezelő tartós külszolgálatra való kihelyezéséhez a  kihelyezendő személy
hozzájárulása szükséges.
16. § (1) Tartós külszolgálat ellátására az a kormánytisztviselő és kormányzati ügykezelő helyezhető ki, aki
a) Magyarországon állandó lakóhellyel rendelkezik és életvitelszerűen Magyarországon él,
b) a tartós külszolgálat során ellátott munkakörhöz jogszabályban, továbbá a kihelyező szerv által előírt iskolai
végzettséggel, valamint szakképesítéssel rendelkezik,
c) a kihelyező szervnél működő foglalkozás-egészségügyi szolgálat által elvégzett orvosi vizsgálat eredménye
alapján a kijelölt állomáshelyen tartós külszolgálatra alkalmas,
d) a kihelyező szerv által előírt, a tartós külszolgálat során ellátandó munkakörének megfelelő szintű, az adott
külképviselet vonatkozásában releváns idegennyelv-ismerettel, valamint – diplomata munkakörök
vonatkozásában – a 14. § (2) bekezdés c) pontja szerinti nyelvvizsgával rendelkezik,
e) a kihelyező szerv által jogszabályban előírt szakmai vizsgakövetelményeknek eleget tett,
f ) érvényes és kockázatmentes nemzetbiztonsági szakvéleménnyel rendelkezik,
g) nem állampolgára a fogadó államnak, valamint
h) egyéb módon nem biztosított házastársa részére – amennyiben a  kihelyezett családi állapota indokolja –
a  társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről
szóló törvény szerinti, nyugellátásra jogosító szolgálatiidő- és nyugdíjalapot képező jövedelem szerzését
célzó megállapodás megkötésére kötelezettséget vállal.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott feltételek alól kizárólag az  e  bekezdésben foglaltak szerint meghatározott
halasztás és felmentés adható. Az  (1)  bekezdés d)  pontjában foglalt, az  adott külképviselet vonatkozásában
releváns idegennyelv-ismeret teljesítésére – indokolt esetben – a  kihelyező vezető legfeljebb egy év halasztást
engedélyezhet. Külképviselet-vezető esetében az  (1)  bekezdés a) és g)  pontjában foglalt feltétel alól indokolt
esetben – a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok és a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszter
egyetértésével – a kihelyező szerv vezetője felmentést adhat.
(3) A  kihelyező vezető a  tartós külszolgálatra történő kihelyezés feltételeként a  külképviseleti munkakörre vonatkozó
pályázati kiírásban – az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl – további szakmai, valamint az  adott külképviselet
viszonyaival összefüggő, illetve a  tartós külszolgálat során ellátandó munkakörhöz szükséges egyéb feltételeket
írhat elő.
(4) A  tartós külszolgálati munkakörök vonatkozásában a  kihelyező vezető a  pályázatban az  orvosi alkalmasságon túl
pszichológiai alkalmasságot is előírhat feltételként.
17. § (1) A tartós külszolgálat időtartama legfeljebb négy év. A tartós külszolgálat várható időtartamát a pályázati kiírásban
meg kell jelölni. A  pályázati kiírásban foglalt tájékoztatás tartalmazza különösen a  kihelyezés várható kezdő
időpontját és a tartós külszolgálat befejezésének naptári évét.
(2) A kihelyező vezető – szakdiplomaták esetében a szakminiszter egyetértésével – a  tartós külszolgálat (1) bekezdés
szerint megállapított időtartamát hivatali érdekből, valamint különös méltánylást érdemlő ok miatt, a  kihelyezett
egyetértésével, egy alkalommal, legfeljebb egy évvel meghosszabbíthatja.
18. § (1) A  tartós külszolgálat időtartama alatt a  kihelyezett a  fogadó államot – hivatalos és magáncélból egyaránt –
a  külképviselet-vezető engedélyével hagyhatja el. A  külképviselet-vezető az  állomáshely egyedi körülményeinek
megfelelően a  hivatali érdek figyelembevételével határozza meg a  fogadó állam magáncélú elhagyása
engedélyezésének rendjét. A külképviselet-vezető tekintetében az engedélyt a kihelyező vezető adja meg.
(2) A kihelyező vezető a kihelyezettet
a) válsághelyzetben vagy a kihelyező szerv működési körén kívül eső egyéb elháríthatatlan okból;
b) hazai gyógykezelése vagy soron kívüli munkaköri alkalmassági vizsgálat elvégzése miatt, valamint
c) hivatali érdekből
ideiglenesen – legfeljebb 90 napos időtartamra – hazarendelheti (a továbbiakban: ideiglenes hazarendelés).
(3) Az  ideiglenesen hazarendelt kihelyezett tartós külszolgálatának folytatásáról vagy megszüntetéséről az  ideiglenes
hazarendelés időtartama alatt a  kihelyező vezető a  (2)  bekezdésben meghatározott esetek fennállásának alapos
mérlegelésével dönt.
(4) A  (2)  bekezdés a)  pontjában foglalt esetben a  kihelyező vezető az  ideiglenes hazarendelés időtartamát egy
alkalommal, legfeljebb 90 napos időtartammal hosszabbíthatja meg.
(5) Ha az  ideiglenes hazarendelésre a  (2)  bekezdés b)  pontja alapján került sor, a  munkaköri alkalmassági vizsgálat
eredményéről, valamint a  hazai gyógykezelés – tartós külszolgálat folytatása vagy megszüntetése szempontjából
lényeges – körülményeiről a kihelyezett a kihelyező vezetőt a hazaérkezéstől számított 60 napon belül tájékoztatja.
(6) Ha a  tartós külszolgálatot a  kihelyező vezető a  (3)  bekezdés alapján megszünteti, a  kihelyezett az  állomáshelyen
folytatott életvitelének megszüntetéséről, így különösen lakhatására vonatkozó szerződéses viszonyok rendezéséről
és ingóságainak hazaszállításáról a kihelyező szerv saját költségére gondoskodik.
19. § (1) A kihelyezett a kihelyező vezető döntése alapján – hivatali érdekből, a döntés közlésétől számított 30 napon belül
közölt egyetértésével – más külképviseletre helyezhető át. Az  áthelyezésre vonatkozó döntés meghozatala során
a kihelyező vezető mérlegeli és figyelembe veszi a kihelyezett szakmai kompetenciáit, az általa ellátott munkakör
jellegét és külképviseletének körülményeit. A  kihelyezett hivatali érdekből történő áthelyezése esetén a  tartós
külszolgálatot folyamatosnak kell tekinteni.
(2) A kihelyezett más külföldi külképviseletre történő áthelyezéséről és annak időpontjáról a kihelyezettet a kihelyező
vezető lehetőleg hat hónappal, de legkésőbb két hónappal az áthelyezés időpontját megelőzően írásban értesíti.
(3) A kihelyezett a tartós külszolgálata alatt harmadik országban ideiglenes kiküldetést teljesíthet, amelynek részletes
szabályait a külpolitikáért felelős miniszter rendeletben határozza meg.
20. § (1) A tartós külszolgálat
a) a  kihelyező okiratban megállapított naptári évben, a  kihelyező vezető által a  naptári évben írásban adott
tájékoztatás szerinti napon, b) a kihelyező okiratban meghatározott feltétel bekövetkeztével,
c) a kormányzati szolgálati jogviszony megszűnésével vagy 90 napot meghaladó szünetelésével,
d) a 33. § (3) bekezdésében meghatározott esetben, valamint
e) a kihelyezett halálával
szűnik meg.
(2) A  kihelyezés (1)  bekezdés a)  pontja szerinti megszűnésének évéről – a  kihelyező okiratban foglaltakkal
megegyezően, emlékeztető jelleggel – a kihelyező vezető a kihelyezettet a megszűnés évének kezdetét megelőző
legkésőbb hat hónappal, a  megszűnés pontos dátumáról pedig az  azt megelőző legkésőbb két hónappal
tájékoztatja.
(3) A tartós külszolgálat
a) a kihelyezett és a kihelyező vezető közös megegyezésével,
b) a kihelyezés visszavonásával,
c) a kihelyezett kérelmére,
d) nemzetközi jogi ok fennállása esetén,
e) a 18. § (3) bekezdése szerinti esetben, valamint
f ) a 32. § (1) bekezdése szerinti esetben,
szüntethető meg.
(4) A  (3)  bekezdés d)  pontjában foglalt nemzetközi jogi ok fennállása tekintetében a  külpolitikáért felelős miniszter
dönt.
(5) A tartós külszolgálatot a kihelyezés visszavonásával a kihelyező vezető megszünteti, ha a kihelyezett
a) a 16. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek már nem felel meg, vagy
b) az  illetékes foglalkozás-egészségügyi szolgálat által végzett kötelező időszaki, illetve soron kívüli orvosi
vizsgálaton – neki felróhatóan – nem jelenik meg,
c) a (7) bekezdésében foglaltak alapján ezt kéri.
(6) Ha a  tartós külszolgálatra kihelyezés visszavonására vonatkozó döntés közlésétől számított öt napon belül
a  kormánytisztviselő vagy kormányzati ügykezelő írásban úgy nyilatkozik, hogy nem kíván a  megváltoztatott
feltételek szerint munkát végezni, a  nyilatkozatát a  kormányzati szolgálati jogviszonyról történő lemondásnak
kell tekinteni azzal, hogy a  lemondási idő tartamára a  munkavégzés alól mentesíteni kell. A  lemondási időre járó
illetmény összegének, valamint az  egyéb kifizetések összegének meghatározása szempontjából a  munkakör
megváltoztatása előtti devizailletményt kell figyelembe venni.
(7) A  kihelyezett írásban kérheti a  kihelyezés megszüntetését és a  külképviseletről történő hazarendelését. Az  erre
vonatkozó kérelmet a  kihelyező vezető annak kézhezvételétől számított 30 napon belül elbírálja és a  kihelyezett
hazarendelését elrendeli.
(8) A  kihelyezett tartós külszolgálatát a  kihelyező vezető rendkívüli esetben, hivatali érdekből, azonnali hatályú
hazarendeléssel is visszavonhatja.
21. § (1) A  tartós külszolgálat megszűnésével a  kihelyező vezető – a  szakdiplomata kivételével – gondoskodik
a  kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő eredeti vagy más, a  végzettségének megfelelő munkakörbe történő
helyezéséről, ide nem értve a  kizárólag a  külszolgálat idejére, határozott időre kinevezett kormánytisztviselőt,
kormányzati ügykezelőt.
(2) A kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő a kihelyező szerv vagy a kihelyező szerv irányítása vagy felügyelete alá
tartozó központi államigazgatási szerv állományába is visszahelyezhető, annak vezetője egyetértésével.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti esetben a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény kinevezés-módosításra vonatkozó
rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
8. A kihelyező, a kihelyezést módosító, az áthelyező és az értesítő okirat
22. § (1) A  kihelyezésről, a  kihelyezés módosításáról, a  tartós külszolgálat megszűnéséről vagy megszüntetéséről, továbbá
a más külföldi állomáshelyre történő áthelyezésről szóló munkáltatói intézkedést írásba kell foglalni.
(2) A kihelyezésre és a más külföldi állomáshelyre történő áthelyezésre vonatkozó okiratnak tartalmaznia kell a tartós
külszolgálattal kapcsolatos minden lényeges adatot, így különösen a kihelyezett
a) 1. melléklet szerinti rangját, munkakörét, munkaköri szorzóját,
b) állomáshelyét,
c) deviza-alapilletmény összegét, a deviza-illetménypótlékát,
d) átalány-költségtérítésének összegét,
e) költségtérítés-kiegészítésre jogosító személyek nevét, családi jogállását,
f ) állomáshelyére és visszautazásához, valamint a  szabadságra történő hazautazásához biztosított utazási
napok számát,
g) tartós külszolgálatának kezdő időpontját (kihelyezés napja), valamint a tartós külszolgálat megszüntetésének
naptári évét, vagy a más külföldi állomáshelyre történő áthelyezés napját,
h) biztonsági szolgálat ellátására vonatkozó kötelezettségét,
i) egyéb jogosultságait és kötelezettségeit, valamint
j) tartós külszolgálata ellátásával kapcsolatos egyéb feltételeket.
(3) A kihelyezés megszűnéséről vagy megszüntetéséről szóló okiratnak tartalmaznia kell
a) a külszolgálat megszűnésének napját,
b) a szolgálat átadásával, valamint a hazautazással kapcsolatos kötelezettségeket.
(4) A  kihelyező okirathoz csatolni kell a  kihelyezett részletes munkaköri leírását, amely tartalmazza a  helyettesítés
rendjét is.
(5) A kihelyezett tartós külszolgálatának megszűnéséről vagy megszüntetéséről értesítő okiratban értesül. Az értesítő
okiratban meg kell határozni a végleges hazautazás napját.
(6) A  kihelyezett kihelyezési okirata – a  (7)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  kihelyezett egyetértésével
módosítható. A  kihelyező okirat tartalmának módosítására a  kihelyezésre és a  kihelyezéshez való hozzájárulásra
vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(7) Nem szükséges a kihelyezett beleegyezése a kinevezés módosításához, ha a kihelyezett
a) munkakörének megváltoztatását a tartós külszolgálatra történő kihelyezés visszavonása indokolja,
b) a 25. § (5)–(8) bekezdésében meghatározott személy után költségtérítés-kiegészítésre válik jogosulttá,
c) rangemelésben részesül,
d) személyi adatai módosulnak.
9. Járandóságok 23. § (1) A  kihelyezett a  tartós külszolgálatának időtartama alatt havonta devizailletményre és átalány-költségtérítésre
(a  továbbiakban: díjazás) jogosult. A  díjazás euróban kerül megállapításra, majd átváltással száz forintra kerekítve
számfejtésre, ezt követően euróban kerül folyósításra a  kihelyezett részére. A  kerekítés nem minősül munkáltatói
intézkedésen alapuló, az  általánostól eltérő devizailletmény-megállapításnak. A  kihelyezett részére a  tartós
külszolgálata idejére a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti besorolása alapján megállapított belföldi
illetménye – 1.  § (2)  bekezdésében foglalt kivétellel – nem jár, azonban tartós külszolgálatának időtartama alatti,
a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti besorolási fokozatban bekövetkezett változásokról folyamatosan
értesítésre kerül.
(2) A  kihelyezett munkaköri osztályokba (a  továbbiakban: fizetési fokozat) kerül besorolásra. Az  egyes fizetési
fokozatokhoz rang és a munkakör szerint növekvő szorzószámok tartoznak, amelyeket az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Több munkakör tartós, egyidejű betöltése esetén az  1.  melléklet szerinti fizetési fokozatokhoz tartozó magasabb
szorzót kell alapul venni a  kihelyezett devizailletményének megállapítása során. Több adminisztratív-technikai
munkakör tartós, egyidejű ellátása esetén az  azokat ellátó kihelyezett számára a  kihelyező vezető az  1.  melléklet
szerinti, magasabb fizetési fokozathoz tartozó szorzónál – a  létrejött munkakör összetettségét figyelembe véve –
0,1 vagy 0,2 értékkel magasabb szorzót állapíthat meg.
(4) A devizailletmény
a) illetményből, valamint
b) deviza-illetménypótlékból
áll.
(5) Az illetményt
a) az adott állomáshelyre megállapított deviza-alapilletmény, valamint
b) a fizetési fokozathoz tartozó szorzó
szorzata határozza meg.
(6) Az adott állomáshelyre vonatkozó deviza-alapilletményt
a) a deviza-illetményalap, valamint
b) az adott állomáshelyre megállapított ENSZ-szorzó
szorzata határozza meg.
(7) A  deviza-illetményalap összegét évente a  központi költségvetésről szóló törvény állapítja meg úgy, hogy az  nem
lehet alacsonyabb, mint az előző évi deviza-illetményalap.
(8) Az  egyes állomáshelyekre vonatkozó, a  következő költségvetési évre vonatkozó deviza-alapilletményt
a külpolitikáért felelős miniszter a költségvetési törvény elfogadásától számított 45 napon belül rendeletben teszi
közzé, az ENSZ által utoljára közzétett szorzószámok figyelembevételével.
(9) A kihelyező szerv – a kihelyezett kérelmére, a külképviseletre történő első kiutazást megelőzően – egy alkalommal,
a  külpolitikáért felelős miniszter által megállapított rendelet szerinti mértékben és feltételekkel kamatmentes
illetményelőleget nyújt.
(10) Külföldi magyar kulturális intézetet és kulturális szolgálatot vezető kulturális tanácsos és az  intézetekben tartós
külszolgálatot teljesítő diplomata rangjának megfelelő illetmény megállapításához a  kultúráért felelős miniszter
egyetértése szükséges.
24. § (1) A kihelyezett devizailletményében megjelenő deviza-illetménypótlékok mértéke
a) a külképviselet külpolitikai viszonyrendszerben elfoglalt helyétől,
b) az állomáshely élhetőségétől, valamint
c) a kihelyezett családi állapotától
függ.
(2) A külképviseleteket a külpolitikáért felelős miniszter rendeletben a külpolitikai viszonyrendszerben elfoglalt helyük,
valamint élhetőségük szempontjából kategóriákba sorolja.
(3) A kihelyezett az adott külképviselet külpolitikai viszonyrendszerben elfoglalt helye szerinti besorolásától függően
a) „A plusz” kategória esetén a deviza-alapilletménye 30%-ának
b) „A” kategória esetén a deviza-alapilletménye 15%-ának
c) „B” kategória esetén a deviza-alapilletménye 5%-ának
d) „C” kategória esetén a deviza-alapilletménye 0%-ának
megfelelő deviza-illetménypótlékra jogosult.
(4) „A plusz” kategóriába legfeljebb húsz, kiemelt fontosságú külképviselet sorolható.
 (5) A  kihelyezett a  (3)  bekezdésben meghatározott deviza-illetménypótlékon túl az  adott külképviselet élhetőségi
besorolásától függően
a) „A” kategória esetén a deviza-alapilletménye 0%-ának,
b) „B” kategória esetén a deviza-alapilletménye 5%-ának,
c) „C” kategória esetén a deviza-alapilletménye 15%-ának,
d) „C mínusz” kategória esetén a deviza-alapilletménye 40%-ának
megfelelő deviza-illetménypótlékra jogosult.
(6) „C mínusz” kategóriába azon külképviseletek kerülnek besorolásra, amelyek háborús vagy polgárháborús
helyzetben lévő államban vagy mindennapi és közvetlen terrorfenyegetés alatt működnek.
(7) Ha írásbeli nyilatkozata alapján a  kihelyezett házastársa is a  kihelyezettel tartózkodik, és nem folytat
jövedelemszerző tevékenységet, a kihelyezett illetménye 12,5%-ának megfelelő deviza-illetménypótlékra jogosult.
A nyilatkozatra vonatkozó részletes szabályokat a külpolitikáért felelős miniszter rendeletben szabályozza.
25. § (1) A  kihelyezettet a  devizailletményén túl a  maga és hozzátartozói külföldi életvitelével kapcsolatos kiadásainak
fedezésére, minden külképviselet vonatkozásában eltérő mértékben megállapított, havonta euróban folyósított
átalány-költségtérítés (a  továbbiakban: átalány-költségtérítés) illeti meg, kivéve, ha a  16.  § (1)  bekezdés a)  pontja
szerinti feltételnek nem felel meg és a kihelyező vezető őt e feltétel alól a 16. § (2) bekezdése alapján mentesítette.
(2) Az átalány-költségtérítés
a) lakhatási költségtérítésből,
b) vegyes költségtérítésből, valamint
c) a kihelyezett családi élethelyzetére tekintettel megállapított
ca) óvodáztatási és iskoláztatási költségtérítésből (a továbbiakban: iskoláztatási költségtérítés), valamint
cb) az a) és b) pontokhoz kapcsolódó költségtérítés-kiegészítésekből
áll.
 (3) A (2) bekezdés a) és b) pontja, valamint c) pont ca) alpontja szerinti költségtérítés mértékét az egyes költségtérítések
vonatkozásában megállapított költségtérítés-alapok, valamint az  adott állomáshely tekintetében megállapított
költségtérítés-szorzók szorzata adja.
(4) A  (2)  bekezdés a) és b)  pontja, valamint c)  pont ca)  alpontja szerinti költségtérítéshez kapcsolódó
költségtérítés-alapok összegét évente a központi költségvetésről szóló törvény állapítja meg úgy, hogy az nem lehet
alacsonyabb, mint az előző évi költségtérítés-alap.
(5) A kihelyezettet a kihelyezettel közös háztartásban, életvitelszerűen a tartós külszolgálat állomáshelyén tartózkodó,
a 2. § 8. pont szerint hozzátartozónak minősülő minden
a) gyermek után a (2) bekezdés a) pont szerinti költségtérítés 10%-ának, fogyatékkal élő vagy sajátos nevelési
igényű gyermek esetén 15%-ának megfelelő költségtérítés-kiegészítés,
b) gyermek után a  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti költségtérítés 100%-ának, fogyatékkal élő vagy sajátos
nevelési igényű gyermek esetén 150%-ának megfelelő költségtérítés-kiegészítés, valamint
c) az  alap- és középfokú tanulmányait folytató, harmadik életévét meghaladó, de huszonegyedik életévét be
nem töltött gyermek után iskoláztatási költségtérítés
illeti meg.
(6) A  kihelyezettet a  kihelyezettel közös háztartásban, életvitelszerűen a  tartós külszolgálat helyén tartózkodó
nagykorú, tartósan beteg vagy súlyosan fogyatékos gyermeke után, aki a  családok támogatásáról szóló
törvény alapján saját jogán emelt összegű családi pótlékra jogosult, vagy a  fogyatékos személyek jogairól és
esélyegyenlőségük biztosításáról szóló törvény alapján fogyatékossági támogatásban vagy a  vakok személyi
járadékában részesül,
a) a (2) bekezdés a) pont szerinti költségtérítés 15%-ának megfelelő költségtérítés-kiegészítés,
b) a (2) bekezdés b) pontja szerinti költségtérítés 150%-ának megfelelő költségtérítés-kiegészítés, valamint
c) iskoláztatási költségtérítés
illeti meg.
(7) Ha a  kihelyezett részére az  (5)  bekezdés c)  pontja és (6)  bekezdés c)  pontja szerint megállapított iskoláztatási
költségtérítés egy évre vonatkoztatott összegének másfélszerese nem éri el az  adott állomáshelyen elérhető
– a magyar átlagszínvonalnak megfelelő – angol, francia, német vagy spanyol nyelvű és oktatási rendszerű óvoda,
illetve alap- és középfokú képzési intézmények tandíjának éves mértékét, a  kihelyezett részére a  kihelyező szerv
vezetője mérlegelési jogkörben az  iskoláztatási költségtérítés összegét kiegészítheti. A kihelyezett a  tanév közben
történő kihelyezést követő harminc napon belül, illetve minden tanév kezdetekor iskolalátogatási igazolással
igazolja, hogy gyermeke iskolalátogatási kötelezettségének az állomáshelyen tesz eleget.
(8) Ha írásbeli nyilatkozata alapján a kihelyezett házastársa is a kihelyezettel tartózkodik, a kihelyezett a  (2) bekezdés
b) pontja szerinti költségtérítés 100%-ának megfelelő költségtérítés-kiegészítésre jogosult.
(9) Az egyes külképviseletekhez tartozó lakhatási, vegyes, valamint iskoláztatási költségtérítés-szorzókat a külpolitikáért
felelős miniszter rendeletben állapítja meg, amelynek mértékét szükség szerint, de legalább évente felülvizsgálja.
(10) Az  átalány-költségtérítés összege a  kihelyezett által tetszőlegesen meghatározott arányban és mértékben
használható fel bárminemű költségének fedezésére, ilyen különösen az állomáshelyén való lakhatás, Magyarország
és a  külképviselet közötti utazások, ingóságainak szállítása, mobiltelefon-költsége, gépjármű-használattal
kapcsolatban felmerülő költségek, valamint más jogszabályokban a  kormányzati szolgálati jogviszonyban álló
személyekre nézve juttatott egyéb munkáltatói kedvezmények.
(11) A  kihelyezett lakásbérleti szerződése a  külképviselet-vezető hozzájárulásával köthető meg, amennyiben
az a külképviselet-vezető megítélése szerint a reprezentációs, valamint biztonsági szempontoknak megfelel.
(12) A külképviselet-vezető lakhatási költségtérítésre nem jogosult, a külképviselet-vezető részére a külpolitikáért felelős
miniszter által vezetett minisztérium biztosítja a lakhatásra szánt rezidenciát.
(13) Ha a  külképviselet rendelkezik olyan lakóingatlannal, amely a  kihelyezett és hozzátartozói számára méretben
megfelelő, és a kihelyezett munkaköre indokolja, a külképviselet-vezető döntése értelmében a kihelyezett köteles
a rendelkezésre álló, a számára lakhatás céljából felajánlott lakóingatlant elfogadni. Ebben az esetben a kihelyezett
lakhatási költségtérítésre nem jogosult.
(14) A kihelyező szerv a kihelyezett kérelmére – kizárólag gépkocsivásárlás céljára – a külpolitikáért felelős miniszter által
kiadott rendeletben megállapított feltételekkel kölcsönt nyújthat, a kihelyezéstől számított egy éven belül.
26. § (1) A kihelyezettet megillető díjazás kifizetése főszabály szerint a kihelyezett által választott fizetési számlára euróban
történő utalással, vagy több fizetési számla esetén az  általa meghatározott arányban több számlára euróban
történő átutalással történik. A kihelyezett forintszámlát is megjelölhet. Ha az adott állomáshely szerinti országban
nincs, vagy olyan alacsony fejlettségű bankrendszer működik, ami a  számlamozgásokat veszélyezteti, a  kifizetés
pénzforgalmi számláról történő készpénzkifizetés útján történik. A  munkáltató viseli a  díjazás fizetési számlára
történő átutalásának vagy készpénzben történő kifizetésének a költségét.
(2) A külpolitikáért felelős miniszter
a) rendeletben határozza meg a  devizailletmény, valamint a  költségtérítés számításának e  törvényben nem
rendezett részletes szabályait, valamint
b) szükség szerint, de legalább évente felülvizsgálja az  egyes külképviseletek külpolitikai viszonyrendszerben
elfoglalt helye, továbbá életminőség szerinti besorolását, és ennek alapján a  devizailletmény és
a költségtérítés mértékét.
10. A kihelyezettre vonatkozó különleges munkajogi, biztonsági és a külképviselet működését érintő
egyéb szabályok
27. § (1) A kihelyezett a külképviselet-vezető írásbeli utasítása alapján és a kihelyező vezető jóváhagyásával 15 naptári napot
meghaladóan eredeti munkaköre helyett vagy eredeti munkaköre mellett ideiglenesen más munkakörbe tartozó
feladatokat is elláthat (a továbbiakban: helyettesítés).
(2) Az (1) bekezdés szerinti helyettesítéssel az adott munkakör legfeljebb egy évig látható el. Egy éven túl a munkakört
pályázat vagy kijelölés útján be kell tölteni vagy meg kell szüntetni.
(3) Külön díjazás kizárólag a  90 napot meghaladó helyettesítési időre jár, amelynek mértéke legfeljebb a  kihelyezett
devizailletményének 20%-a. A helyettesítésre egyebekben a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény átirányításra
vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
28. § (1) A tartós külszolgálat ellátásának idején a kihelyezett biztonsági szolgálatot is ellát, amelyért külön díjazás nem jár.
A biztonsági szolgálat részletes szabályait a külpolitikáért felelős miniszter rendeletben határozza meg.
(2) A külképviselet vezetője válsághelyzet esetén biztonsági okból elrendelheti a kihelyezett és hozzátartozói, valamint
a  kihelyezettel együtt tartózkodó egyéb személyek a  külképviselet hivatalos helyiségeibe történő azonnali
berendelését és ellenkező utasításig való ott tartózkodását vagy biztonságos helyre történő menekítését.
(3) A válsághelyzetben a kihelyező vezető dönt a (2) bekezdésben meghatározott személyek hazaszállításáról. Az ebből
eredő, előre nem tervezett többletköltségeket a kihelyező szerv viseli.
29. § (1) A  kihelyezett munkarendjét a  külképviselet-vezető határozza meg, valamint szükség esetén rendkívüli
munkavégzést, ügyeletet és készenlétet rendelhet el. A  munkarendre, a  rendkívüli munkavégzésre, az  ügyeletre,
a  készenlétre, valamint ezek nyilvántartására és elszámolására, továbbá a  szabadság kiadására vonatkozó
szabályokat a külpolitikáért felelős miniszter rendeletben állapítja meg.
(2) A  külképviseleten a  munkaidő beosztása a  külképviselet-vezető által a  közszolgálati tisztviselőkről szóló
törvény szerint megállapított általános munkarendtől és munkaidő-beosztástól eltérően is megállapítható.
A  külképviseleten a  munkaszüneti napok megegyeznek a  belföldön jogszabályban meghatározott munkaszüneti
napokkal. A  munkaszüneti napot más napon kiadni vagy összevonni csak különösen indokolt esetben lehet.
A  kihelyezettet hetenként két egymást követő pihenőnap illeti meg, amelyeket a  külképviselet-vezető a  helyi
viszonyokra tekintettel állapít meg.
30. § (1) A kihelyezett és hozzátartozói a tartós külszolgálat alatt a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvény és
kapcsolódó jogszabályok külföldön történő gyógykezelésre vonatkozó szabályai szerint jogosultak az állomáshelyen
egészségügyi ellátás igénybevételére, amelynek részletszabályait – az  egészségügyért felelős miniszterrel
egyetértésben – a külpolitikáért felelős miniszter rendeletben szabályozza.
(2) A  hozzátartozó a  fogadó államban – a  kihelyező vezető előzetes hozzájárulásával – szabadon vállalhat munkát.
A kihelyező vezető a mérlegelés során különösen nemzetbiztonsági szempontokat mérlegel.
(3) A kihelyezett és hozzátartozói a  tartós külszolgálat időtartamára a külföldre utazásról szóló törvény rendelkezései
alapján jogosultak diplomata- vagy külügyi szolgálati útlevél igénybevételére.
31. § (1) A  kihelyezett a  tartós külszolgálatának időtartama alatt a  kihelyezését megelőzően meglévő szabadságaival nem
rendelkezhet. A tartós külszolgálat időtartamára járó alap- és pótszabadságot a kihelyezettnek tartós külszolgálata
időtartama alatt igénybe kell vennie. A tartós külszolgálat kezdetét megelőzően fennálló szabadnapokat a kihelyező
szervnek a  tartós külszolgálat megszűnését követően, közvetlenül egybefüggően kell kiadnia. A  kihelyező szerv
szakdiplomaták esetében csak a tartós külszolgálat időtartama alatt keletkező, időarányos szabadságot adja ki.
(2) A  tartós külszolgálat idejére a  kihelyezett részére a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti besorolása
alapján, a  tárgyévben időarányosan megállapított mennyiségű alap- és pótszabadság kerül megállapításra.
A  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben foglaltaktól eltérően a  külképviselet-vezetőt 10, helyettesét 5 nap
pótszabadság illeti meg.
(3) A (2) bekezdésen túl a kihelyezettet évente összesen
a) Európán belüli állomáshely esetében két, Európán kívüli állomáshely esetében négy, Ausztrália és Óceánia
esetében hat utazási nap, valamint
b) állomáshelytől függetlenül két, egészségügyi vizsgálat céljából igénybe vehető szabadnap illeti meg.
(4) A  szabadság kiadásának időpontját – a  kihelyezett előzetes meghallgatása után – az  éves szabadságolási terv
alapján a  külképviselet-vezető határozza meg. A  külképviselet-vezető tekintetében a  szabadság kiadásának
időpontját a kihelyező szerv határozza meg.
(5) Az  éves szabadságolási tervet – a  kihelyezett igényének megismerése után – a  külképviselet-vezető készíti el,
amelyről a kihelyezettet tájékoztatja.
(6) Ha a  kihelyezett kormányzati szolgálati jogviszonya tartós külszolgálata időtartama alatt szűnik meg, számára
a  végkielégítés, továbbá a  szabadságmegváltás összege a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti
besorolása szerinti mértékben kerül megállapításra.
32. § (1) A  külképviselet vezetője a  tárgyévet megelőző három év teljesítményértékelése alapján a  tárgyévre vonatkozóan
javasolhatja a  kihelyező vezetőnek a  kihelyezett rangban történő előléptetését. A  külképviselet vezetője
kezdeményezheti továbbá a kihelyező vezetőnél a kihelyezett idő előtti végleges hazarendelését, ha a kihelyezett
kihelyezés időtartama alatti minősítése átlag alatti teljesítményszintet ér el.
(2) A  kihelyező vezető az  (1)  bekezdésben foglaltak alapján mérlegelési jogkörben eljárva – szakdiplomata esetén
a  szakminiszterrel való egyeztetést követően – dönt a  kihelyezett rangban történő előléptetése vagy idő előtti
berendelése tárgyában.
33. § (1) A  kihelyezett a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti jubileumi jutalomra tartós külszolgálatának
időtartama alatt besorolás szerinti illetménye alapulvételével megállapított mértékben jogosult.
(2) A  kihelyezettet a  keresőképtelenséggel járó betegsége időtartamára legfeljebb 90 napig, állomáshelyén a  havi
devizailletmény 60%-a, belföldön 30%-a illeti meg. A 90. napot követően a kihelyezettet – ha szállítható állapotban
van – további gyógykezelésre haza kell szállítani. A 90. napot meghaladó – további legfeljebb 90 nap – időtartamra
a kihelyezett a devizailletménye 30%-ára jogosult függetlenül a tartózkodás helyétől.
(3) A  kihelyezett tartós külszolgálata a  keresőképtelensége kezdetét követő 180. napot követő napon megszűnik,
a  külszolgálat időtartamára létesített határozott idejű kormányzati szolgálati jogviszonya azonban
keresőképtelensége fennállásáig, de legfeljebb 365 napig továbbra is fennáll.
(4) A  kihelyezettet beteg gyermekének ápolása miatti keresőképtelenségének időtartamára – legfeljebb 90 napig –
az (4) bekezdésben meghatározott mértékű devizailletmény illeti meg.
(5) A kihelyezett halála esetén a halál bekövetkeztéig járó díjazásán felül a kihelyezettel az állomáshelyen tartózkodó
hozzátartozói együttesen a kihelyezett további egyhavi díjazására jogosultak.
34. § Az  a  külképviselet, amelynek keretében a  3.§ (3)  bekezdése szerinti kulturális intézet vagy kulturális szolgálat
működik, kulturális, oktatási és tudományos tevékenysége körében a  fogadó ország előzetes hozzájárulása
– amennyiben arra szükség van –, és a külpolitikáért felelős miniszter előzetes engedélye alapján, a hozzájárulásban,
illetve az  engedélyben meghatározott keretek között vállalkozási tevékenységet folytathat. A  vállalkozási
tevékenységhez kapcsolódó bevételekkel és kiadásokkal a  külképviselet-vezető az  előirányzatok felhasználásának
általános szabályai alapján számol el a  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium hivatali
szervezetének vezetője felé.
35. § A  külképviselet-vezető indokolt esetben, az  állami vagyonnal és költségvetési előirányzatokkal való felelős
gazdálkodás elvének tiszteletben tartásával, a  külképviselet a  kiadási előirányzatai terhére a  külpolitikáért felelős
miniszter által vezetett minisztérium hivatali szervezetének vezetője előzetes engedélyével, az engedélyben foglalt
feltételek szerint támogatást, adományt és más ellenérték nélküli kötelezettséget vállalhat és kifizetést teljesíthet.
11. A szakdiplomatákra vonatkozó különös rendelkezések 36. § (1) A szakdiplomatára a diplomatára vonatkozó rendelkezéseket az e szakaszban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Szakdiplomata-álláshely létesítése érdekében a  külpolitikáért felelős miniszter a  szakminiszterrel történő
egyeztetést követően együttes előterjesztést nyújt be (a továbbiakban: előterjesztés) a Kormánynak. A Kormánynak
benyújtandó előterjesztésre vonatkozó részletes szabályokat a Kormány rendeletben állapítja meg.
(3) A  szakdiplomata-álláshelyre vonatkozó pályázatot a  szakminiszter hirdeti meg és bírálja el. A  szakdiplomata
személyére a  pályázat eredménye vagy kivételesen kijelölés alapján a  szakminiszter tesz javaslatot a  kihelyező
vezetőnek. Kihelyezésre akkor kerül sor, ha a szakminiszter személyi javaslatával a kihelyező vezető egyetért.
(4) A  kihelyezésre kerülő személy a  felkészülés, valamint a  tartós külszolgálat idejére – a  közszolgálati tisztviselőkről
szóló törvény szerinti határozott idejű áthelyezéssel – a kihelyező szerv állományába kerül.
(5) A szakdiplomata munkaköri leírását a szakminiszterrel egyeztetve a kihelyező szerv készíti el.
 (6) A szakdiplomata a külképviselet munkájában a külképviselet-vezető utasításai szerint vesz részt, szakmai irányítását
a  szakminiszter feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésben a  szakminiszterrel egyeztetve, a  külképviselet-vezetőn
keresztül a kihelyező vezető végzi.
(7) A  (6)  bekezdés rendelkezéseitől eltérően az  EU ÁK Kül- és Biztonságpolitikai Hivatalánál külszolgálatot teljesítő
szakdiplomata szakmai irányítását a szakminiszter feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésben a szakminiszter végzi,
az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter által vezetett minisztérium egyidejű tájékoztatása mellett.
(8) A  szakdiplomata tartós külszolgálata a  kihelyező vezető kezdeményezésére csak a  szakminiszter egyetértésével
szüntethető meg. A  szakdiplomata tartós külszolgálatának megszüntetését a  szakminiszter is kezdeményezheti
a kihelyező vezetőnél azzal, hogy a szakminiszter döntése a kihelyező szervre nézve kötelező.
(9) A  szakdiplomata kihelyezésének meghiúsulása vagy tartós külszolgálatának megszűnése vagy megszüntetése
esetén a szakdiplomata a szaktárca vagy a szaktárca irányítása vagy felügyelete alá tartozó központi államigazgatási
szerv állományába is visszahelyezhető, annak vezetője egyetértésével. A  visszahelyezésről a  kihelyező szerv
vezetője, a szakminiszterrel egyeztetve intézkedik.
(10) A  szakdiplomata ideiglenes hazarendelésének a  kihelyező szerv mellett a  szaktárca működési körén kívül eső
elháríthatatlan ok is alapját képezheti.
(11) Szakdiplomata tartós külszolgálatának a  kihelyezés visszavonásával történő megszüntetéséről a  kihelyező szerv
haladéktalanul értesíti a szakminisztert.
III. FEJEZET
AZ EU ÁK-RA VONATKOZÓ ELTÉRŐ RENDELKEZÉSEK
37. § A 19. § és a 28. § (1) bekezdése az EU ÁK tekintetében nem alkalmazható.
12. Az EU ÁK jogállása, irányítása, működtetése 38. § (1) Az  EU ÁK az  Európai Unió melletti, a  3.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti, az  Európai Uniós tagságból eredő jogok
gyakorlása, kötelezettségek teljesítése, a  magyar érdekek hatékony képviselete szempontjából központi
külképviselet, amelynek elsődleges feladata az  Európai Unió döntéshozatali eljárásai tekintetében a  magyar
álláspont kialakításában és képviseletében való részvétel.
(2) Az EU ÁK az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter által vezetett minisztérium jogi személyiséggel
rendelkező szervezeti egységeként működik, költségvetése az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős
miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetében önálló címet képez. Az  EU ÁK költségvetésének
tervezésével, az  előirányzatok átcsoportosításával és a  beszámoló jóváhagyásával kapcsolatos feladatokat
az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter látja el.
(3) Az 5. §-tól eltérően az EU ÁK irányítását – beleértve az EU ÁK funkcionális működtetését is – az európai uniós ügyek
koordinációjáért felelős miniszter látja el.
(4) Az  EU ÁK szervezetére és működésére vonatkozó szabályokat a  külképviselet-vezető javaslatára az  európai uniós
ügyek koordinációjáért felelős miniszter utasításban állapítja meg.
13. A külképviselet vezetőjének feladatai, helyettesítésének rendje 39. § A 6. §-tól és a 9. § (2) bekezdésétől eltérően a külképviselet vezetője
a) a  külképviselet tagjai tekintetében gondoskodik a  nemzetközi jogi normák, valamint a  fogadó állam és
Magyarország jogszabályai és egyéb normái betartásáról és az azoknak megfelelő külképviseleti működésről,
továbbá azok megsértése esetén gondoskodik a  jogsértés kivizsgálásáról és megteszi a  jogkörébe tartozó
egyéb szükséges intézkedéseket,
b) írásban – a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvénnyel, valamint a  munka törvénykönyvéről szóló
törvénnyel és a  fogadó állam munkajogi szabályozásával összhangban – meghatározza a  külképviselet
munkarendjét és a munkavégzés különleges szabályait,
c) gyakorolja a diplomaták és szakdiplomaták, valamint az adminisztratív és technikai személyzet tekintetében
az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter által átruházott munkáltatói jogokat,
d) az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter által átruházott hatáskörben munkaszerződést köt
a külképviselet által foglalkoztatott munkavállalóval és gyakorolja felette a munkáltatói jogokat,
e) az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter által meghatározott körben dönt a  külképviselet
feladatkörébe tartozó ügyekben,
f ) a  kihelyező vezető által meghatározott keretek között irányítja, ellenőrzi a  külképviselet működését,
felelősséggel tartozik, különösen a  külképviselet eszközeivel és pénzügyi forrásaival való jogszerű
gazdálkodásért a  rendelkezésre álló költségvetési kereteken belül, valamint a  folyamatba épített, illetve
időszakonkénti ellenőrzésért
g) folyamatosan ellenőrzi a külképviselet tagjainak munkavégzését,
h) a  külképviselet tevékenységéről és működéséről folyamatosan beszámol az  európai uniós ügyek
koordinációjáért felelős miniszternek, a  közös kül- és biztonságpolitika tekintetében a  külpolitikáért felelős
miniszternek,
i) ellátja a  jogszabályban és a  kihelyezési okiratban, valamint a  munkaköri leírásban meghatározott további
feladatokat.
40. § (1) A  7.  § (1)  bekezdésétől eltérően a  képviselet-vezető COREPER II. nagykövet távollétében, vagy akadályoztatása
esetén a  COREPER I. nagykövet jár el. A  COREPER I. nagykövet hiányában, távollétében, illetve akadályoztatása
esetén helyettesként az  EU ÁK Kül- és Biztonságpolitikai Hivatalát rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti
rangban vezető diplomatája jár el. Ha a  COREPER II. nagykövet-munkakör átmenetileg nincs betöltve, a  COREPER
II. nagykövet jogkörében és feladatkörében – a  kihelyező vezető eltérő utasítása hiányában – helyettesként
a COREPER I. nagykövet jár el.
(2) Az EU ÁK helyettesítési rendjének részletes szabályairól az EU ÁK szervezetére és működésére vonatkozó szabályok
rendelkeznek.
14. Kihelyezésre kerülő személyek felkészítése, irányítása 41. § (1) A  10.  § (1)  bekezdésétől eltérően az  EU ÁK tekintetében a  diplomata-álláshelyet az  európai uniós ügyek
koordinációjáért felelős miniszter hirdeti meg pályázat útján.
(2) A miniszter hivatali érdekéből kivételesen az  (1) bekezdés szerinti pályázat mellőzésével, kijelölés útján is dönthet
diplomata-álláshely betöltéséről.
(3) A  10.  § (3)  bekezdésétől eltérően a  pályáztatással összefüggő részletes szabályokat az  európai uniós ügyek
koordinációjáért felelős miniszter határozza meg.
15. Rangadományozás, ranghasználat 42. § (1) A 12. § (1) bekezdésétől eltérően az EU ÁK-n diplomáciai feladatokat ellátó kormánytisztviselőnek az európai uniós
ügyek koordinációjáért felelős miniszter adományozza a  diplomáciai rangot, a  külpolitikáért felelős miniszterrel
történő egyeztetést követően.
(2) A 13. § (1) bekezdésétől eltérően az EU ÁK-ra nagykövetként kihelyezésre kerülő kormánytisztviselők tekintetében
az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter tesz javaslatot a  köztársasági elnöknek a  rendkívüli és
meghatalmazott nagyköveti rang adományozására, illetve a nagykövetek helyettesei (az Antici-, Mertens-, Nicolaidis
diplomaták) tekintetében a rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter rang adományozására.
(3) Az (1) bekezdés alapján az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter a kormánytisztviselő részére
a) segédattasé,
b) attasé,
c) III., II. vagy I. osztályú titkár,
d) II. vagy I. osztályú tanácsos
diplomáciai rangot adományozhat.
(4) A 14. § (3) bekezdésétől eltérően az első diplomáciai rangot – ide nem értve a (2) bekezdésben meghatározottakat –
az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter adományozza a  14.  § (2)  bekezdésében meghatározott
feltételeknek megfelelő kormánytisztviselőnek.
16. A tartós külszolgálat létesítése, megszüntetése 43. § A 15. § (1) bekezdésétől eltérően az EU ÁK-ra az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter által vezetett
minisztérium kormánytisztviselője és kormányzati ügykezelője – ideértve az  ágazati szakmai feladat ellátására
e  szervhez meghatározott időre áthelyezett kormánytisztviselőt – helyezhető ki tartós külszolgálatra a  kihelyező
vezető döntése szerint. A kihelyezett felett a munkáltatói jogokat a kihelyező vezető gyakorolja.
44. § A 17. § (2) bekezdésétől eltérően, az EU ÁK-ra kihelyezettek esetében, a tartós külszolgálat megállapított időtartama
hivatali érdekből, valamint különös méltánylást érdemlő ok miatt, a kihelyezett egyetértésével meghosszabbítható.
45. § A  19.  § (3)  bekezdését azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  EU ÁK-ra kihelyezettek ideiglenes kiküldetésére
vonatkozó szabályokat az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter állapítja meg rendeletben.
46. § A  20.  § (4)  bekezdését azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  EU ÁK-ra kihelyezettek esetében a  20.  §
(3)  bekezdés d)  pontjában foglalt nemzetközi jogi ok fennállása tekintetében az  európai uniós ügyek
koordinációjáért felelős miniszter dönt.
17. Kihelyező okirat 47. § A  22.  § (2)  bekezdésétől eltérően a  kihelyezésre vonatkozó okiratnak nem kell tartalmaznia a  biztonsági szolgálat
ellátására vonatkozó kötelezettséget.
18. Járandóságok 48. § (1) A  23.  § (7)  bekezdésétől eltérően az  EU ÁK tekintetében a  központi költségvetésről szóló törvény magasabb
deviza-illetményalapot is megállapíthat.
(2) A  23.  § (8)  bekezdését azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  EU ÁK tekintetében a  következő költségvetési
évre vonatkozó deviza-alapilletményt – a 23. § (8) bekezdés szabályainak alkalmazásával – az európai uniós ügyek
koordinációjáért felelős miniszter teszi rendeletben közzé.
49. § A 24. § (2) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az EU ÁK-t a külpolitikai viszonyrendszerben elfoglalt
helye, valamint az  élhetőség szempontjából az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter sorolja be
rendeletben kategóriába, amely az EU ÁK-ra kihelyezettek deviza-illetménypótlékának meghatározása tekintetében
irányadó.
50. § (1) A kihelyező vezető az EU ÁK kimagasló teljesítményt nyújtó, illetve jelentős diplomáciai, vagy európai uniós szakmai
tapasztalattal rendelkező diplomatája és szakdiplomatája részére a  23–24.  § szerinti deviza-illetmény helyett,
a 23–24. § szerinti számított deviza-illetménynél magasabb összegű deviza személyi illetményt állapíthat meg.
(2) A deviza személyi illetmény határozott időre, legfeljebb egy naptári évre kerül megállapításra, amely a határozott
idő letelte előtt is visszavonható, illetve a határozott idő letelte után ismét megállapítható.
(3) A 22. § (7) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a deviza személyi illetmény megállapításához, illetve
visszavonásához nem szükséges a kihelyezett beleegyezése.
(4) A  27.  § (3)  bekezdése és a  33. § (2)  bekezdése alkalmazásában a  kifizetés alapja akkor is a  kihelyezett havi
devizailletménye, ha a kihelyező vezető a kihelyezett részére deviza személyi illetményt állapított meg.
51. § (1) Az  EU ÁK diplomatája és szakdiplomatája részére – tevékenysége kiemelt jelentőségére, összetettségére
tekintettel – a 23–24. § szerinti devizailletményen felül állandó képviseleti devizapótlék fizethető.
(2) Az  állandó képviseleti devizapótlék megállapításának további feltételeire, mértékére vonatkozó részletes
szabályokat az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter rendeletben állapítja meg.
52. § (1) A  25.  § (1)–(6)  bekezdésétől eltérően az  EU ÁK-ra kihelyezett lakhatási költségtérítésre és ahhoz kapcsolódó
költségtérítés-kiegészítésre nem jogosult.
(2) A 25. § (9) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az EU ÁK-ra vonatkozó vegyes, valamint iskoláztatási
költségtérítés szorzókat az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter állapítja meg rendeletben,
amelynek mértékét szükség szerint, de legalább évente felülvizsgálja.
(3) A  25.  § (10)–(13)  bekezdésétől eltérően a  kihelyező szerv köteles a  kihelyezett számára a  feladatkörének, a  vele
együtt élő hozzátartozói összetételének, létszámának, valamint a  reprezentációs és biztonsági követelményeknek
megfelelő berendezett lakást, a külképviselet-vezető esetében rezidenciát biztosítani.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti lakás, rezidencia bérleti díját, illetve – ideiglenes szállodai elhelyezés esetén – a  szállodai
elhelyezés költségeit a kihelyező szerv viseli.
(5) A  (3)  bekezdés szerinti lakás, rezidencia fenntartásával kapcsolatos valamennyi számlázott vagy a  bérleti
szerződésben szereplő költség (többek között a  közös költség, a  közüzemi és telekommunikációs szolgáltatások
díja) megfizetése, továbbá az  igénybe vett, de számla ellenében nem fizethető szolgáltatások, költségek
ellentételezése – a kapott átalány-költségtérítés terhére – a kihelyezettet terheli.
(6) A  25.  § (14)  bekezdését azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  EU ÁK-ra kihelyezettek esetében
a  gépkocsivásárlás céljára nyújtható kölcsön feltételeit az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter
állapítja meg rendeletben.
53. § A  26.  § (2)  bekezdését azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti szabályokat
az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter állapítja meg rendeletben, illetve a (2) bekezdés b) pontja
szerinti felülvizsgálatot az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter végzi el.
19. Sajátos munkajogi szabályok 54. § A  29.  § (1)  bekezdését azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  EU ÁK esetében a  munkarendre, a  rendkívüli
munkavégzésre, az ügyeletre, a készenlétre, valamint ezek nyilvántartására és elszámolására, továbbá a szabadság
kiadására vonatkozó szabályokat az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter állapítja meg
rendeletben.
55. § A  35.  §-t azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  EU ÁK külképviselet-vezetője az  európai uniós ügyek
koordinációjáért felelős miniszter engedélyével és az  abban foglaltak feltételek szerinti vállalhat támogatást,
adományt és más ellenérték nélküli kötelezettséget és teljesíthet kifizetést, a 35. §-ban foglalt egyéb szempontok
betartása mellett.
56. § (1) A  36.  § (2)  bekezdését azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  EU ÁK-n létesítendő szakdiplomata-álláshely
tekintetében az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter nyújt be előterjesztést a  Kormányhoz
a szakminiszter kezdeményezését, illetve a szakminiszterrel való egyeztetést követően.
(2) A  36.  § (7)  bekezdését azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  EU ÁK-n foglalkoztatott szakdiplomata tartós
külszolgálata a  kihelyező vezető kezdeményezésére megszüntethető. A  szakdiplomata tartós külszolgálatának
megszüntetésére vonatkozó szakminiszteri kezdeményezés a  javaslatról a  szakminiszter és a  kihelyező vezető
együttesen dönt.
IV. FEJEZET
A DIPLOMÁCIAI, A KONZULI ÉS A KERESKEDELMI KÉPVISELETEK EGYÜTTMŰKÖDÉSE
57. § (1) A  diplomáciai képviselet vezetője összehangolja a  fogadó államban működő konzuli és kereskedelmi
képviseleteknek a fogadó állammal fennálló politikai kapcsolatokra kiható tevékenységét.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti hatáskör megfelelő gyakorlása érdekében, ha a  konzuli, vagy kereskedelmi képviseletnél
a  fogadó állammal fennálló politikai kapcsolatokat lényegesen érintő ügyben jár el, a  konzuli vagy kereskedelmi
képviselet vezetője egyeztet a diplomáciai képviselet vezetőjével.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével, a  konzuli képviselet vezetője a  konzuli kerületen belül
önállóan jár el a  kereskedelmi, gazdasági, kulturális, tudományos és baráti kapcsolatok fejlesztésével összefüggő,
valamint a  kihelyező szerv által közvetlenül rá bízott egyéb feladatok teljesítése és az  ezekkel kapcsolatos
jelentőmunka során.
(4) A  diplomáciai, konzuli vagy kereskedelmi képviselet közötti hatásköri összeütközés esetén – ha az  egyeztetés
nem vezet eredményre – az  eljáró külképviseletet a  külpolitikáért felelős miniszter az  összeütközésről való
tudomásszerzéstől számított 24 órán belül kijelöli.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 20. Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések
58. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben foglal kivétellel – 2016. augusztus 1-jén lép hatályba.
 (2) Az 1. § (1) bekezdés a) pontja és (2) bekezdése, a 23–26. §, a 18. alcím, a 58. § (4) bekezdése, a 59. § (2) bekezdés e)–f )
és k) pontja, a 59. § (3) bekezdés c)–d) és f ) pontja, a 63. §, a 64. § a) pont aa) alpontja, ac)–ae) alpontja és b) pontja,
valamint az 1. és a 2. melléklet 2017. augusztus 1-jén lép hatályba.
(3) E  törvény rendelkezéseit a  törvény hatálybalépésekor tartós külszolgálatot ellátó kormánytisztviselők és
kormányzati ügykezelők esetében is alkalmazni kell.
(4) Ha az  e  törvény szerint megállapított pénzbeli és nem pénzbeli juttatás és a  jogviszonyból eredő egyéb
jogosultságok a  törvény hatálybalépésekor tartós külszolgálatát töltő kihelyezettre nézve kedvezőtlenebbek
a  kihelyezés időpontja szerint megállapított pénzbeli és nem pénzbeli juttatásainál és a  jogviszonyból eredő
egyéb jogosultságainál, akkor a  folyamatban lévő tartós külszolgálatának befejezéséig a  kihelyezett a  kihelyezése
időpontjában megállapított juttatásokra és a jogviszonyból eredő egyéb jogosultságokra jogosult.
(5) A  14.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti feltételnek meg nem felelő diplomáciai vagy konzuli rangú
kormánytisztviselőnek e  törvény hatálybalépését követő két éven belül meg kell szereznie az  előírt szintnek
megfelelő nyelvvizsgát.
(6) Az  e  törvény hatálybalépésekor munkaviszony keretében tartós külszolgálatot teljesítő kihelyezett tekintetében
e  törvény rendelkezéseit munkakörének megfelelően kell alkalmazni azzal, hogy jogviszonya nem alakul át
kormányzati szolgálati jogviszonnyá.
(7) A kihelyező vezető az EU ÁK kimagasló teljesítményt nyújtó, illetve jelentős diplomáciai vagy európai uniós szakmai
tapasztalattal rendelkező diplomatája és szakdiplomatája részére 2017. július 31-ig személyi illetményt állapíthat
meg.
(8) A  (7)  bekezdés szerinti személyi illetmény bármikor visszavonható, ami nem minősül a  kihelyező okirat
módosításának.
(9) Az  EU ÁK diplomatája és szakdiplomatája részére – tevékenysége kiemelt jelentőségére, összetettségére
tekintettel – állandó képviseleti devizapótlék fizethető.
21. Felhatalmazó rendelkezések 59. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) a  szakdiplomata, valamint az  adminisztratív és technikai személyzet felkészítése és szakmai irányítása,
továbbá a szakdiplomata és a szaktárca közötti kapcsolattartás, valamint
b) a szakdiplomata-álláshely létesítésére vonatkozó, a Kormánynak benyújtandó előterjesztés, továbbá
c) a külképviselet költségvetése tervezésének, pénzellátásának, előirányzat-felhasználásának, gazdálkodásának
és nyilvántartásának az  államháztartásról szóló törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott
rendjétől, illetve az államháztartási számvitel általános előírásaitól eltérő
részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.
 (2) Felhatalmazást kap a külpolitikáért felelős miniszter, hogy
a) a kihelyezettel életvitelszerűen a tartós külszolgálat helyén tartózkodó, jövedelemszerző tevékenységet nem
folytató házastárssal kapcsolatos nyilatkozat és annak megtételének,
b) az  EU ÁK tekintetében az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszterrel egyetértésben
a rangadományozás és ranghasználat,
c) a kihelyező szerv által támasztott szakmai követelmények és azok teljesítésének,
d) a kihelyezett tartós külszolgálata alatt harmadik országban történő ideiglenes kiküldetés teljesítésének,
e) a külképviseletek külpolitikai viszonyrendszerben elfoglalt helyük, valamint élhetőségük szempontjából való
besorolásának, valamint a devizailletmény és a költségtérítés számításának e törvényben nem rendezett,
f ) az egyes külképviseletekhez tartozó költségtérítés-szorzók,
g) a külképviselet által foglalkoztatott munkavállalóval kötött munkaszerződés,
h) az egészségügyért felelős miniszterrel egyetértésben a kihelyezett és hozzátartozói tartós külszolgálata alatt
az állomáshelyen való egészségügyi ellátás igénybevételének,
i) a biztonsági szolgálat,
j) a pályáztatás,
k) a költségvetésről szóló törvény kihirdetésétől számított 45 napon belül az egyes állomáshelyekre vonatkozó,
az  ENSZ-szorzóval korrigált, a  következő költségvetési évre vonatkozó, az  ENSZ által utoljára közzétett
szorzószámok figyelembevételével, állomáshelyenként megállapított deviza-alapilletmények,
l) a kihelyezett munkarendjének, valamint a rendkívüli munkavégzés, az ügyelet és a készenlét elrendelésének,
nyilvántartásának és elszámolásának, továbbá a szabadság kiadásának,
m) kihelyezett részére nyújtható kamatmentes illetményelőlegnek és nyújtásának, valamint
n) kizárólag gépkocsi vásárlás céljára nyújtható kölcsön
részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.
(3) Felhatalmazást kap az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter, hogy az EU ÁK tekintetében
a) a kihelyező szerv által támasztott szakmai követelmények és azok teljesítésének,
b) a tartós külszolgálata alatt harmadik országban történő ideiglenes kiküldetés teljesítésének,
c) az  EU ÁK külpolitikai viszonyrendszerben elfoglalt helye, az  élhetőség szempontjából való besorolása,
valamint a devizailletmény és a költségtérítés számításának e törvényben nem rendezett,
d) a költségtérítés-szorzók,
e) a pályáztatás,
f ) a  költségvetésről szóló törvény kihirdetésétől számított 45 napon belül az  ENSZ-szorzóval korrigált,
a következő költségvetési évre vonatkozó, az ENSZ által utoljára közzétett szorzószámok figyelembevételével
megállapított deviza-alapilletmények,
g) a kihelyezett munkarendjének, valamint a rendkívüli munkavégzés, az ügyelet és a készenlét elrendelésének,
nyilvántartásának és elszámolásának, továbbá a szabadság kiadásának,
h) a kizárólag gépkocsi vásárlás céljára nyújtható kölcsön, valamint
i) az állandó képviseleti devizapótlék megállapításának további feltételeire, mértékére vonatkozó
részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.
(4) Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy – a külpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben –
a  közvetlen alárendeltségébe tartozó külképviseleti szervezeti egységeknél tartós külszolgálatot ellátó
kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre vonatkozó, e törvénytől eltérő szabályokat rendeletben állapítsa
meg.
60. § (1) E  törvény alapján az  EU ÁK funkcionális működtetésével kapcsolatos, az  európai uniós ügyek koordinációjáért
felelős miniszterhez kerülő feladat- és hatáskörök tekintetében 2016. augusztus 1-jével a  Miniszterelnökség
a Külgazdasági és Külügyminisztérium jogutódja.
(2) A  feladat ellátásához kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a  költségvetési megállapodás hatálybalépésének
napjával a  Miniszterelnökség a  Külgazdasági és Külügyminisztérium jogutódja azzal, hogy amennyiben ezen
időpont e törvény hatálybalépésének napjánál későbbi, úgy az átmeneti időszakban a feladatot a Külgazdasági és
Külügyminisztérium látja el.
(3) Az (2) bekezdés szerinti jogutódlás kiterjed különösen az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszterhez
kerülő feladat- és hatáskörök tekintetében a következő jogviszonyokra:
a) a vagyoni jogok és kötelezettségek,
b) a feladatokhoz tartozó ingó és ingatlan eszköz- és infrastruktúra-állomány,
c) az  EU ÁK-ra kihelyezett adminisztratív és technikai személyzet, illetve az  EU ÁK által foglalkoztatott
munkavállalók kormányzati szolgálati jogviszonya, illetve munkaviszonya,
d) a  c)  pontban foglaltakon kívüli azon kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők és munkavállalók
kormányzati szolgálati jogviszonya, illetve munkaviszonya, akik az  (1) bekezdés szerinti feladatot, e  törvény
hatálybalépéséig a Külgazdasági és Külügyminisztériumban ellátták, valamint
e) a d) pontban megjelölt kormánytisztviselőkkel, kormányzati ügykezelőkkel, és munkavállalókkal összefüggő
funkcionális feladatokat ellátó kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők és munkavállalók kormányzati
szolgálati jogviszonya, illetve munkaviszonya.
22. Módosító és hatályon kívül helyező rendelkezések 61. § (1) A  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény (a  továbbiakban: Kttv.) 6.  § 14.  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(6. § E törvény alkalmazásában)
„14. kormányzati vagy közszolgálati ügykezelő: az, aki a  közigazgatási szervnél közhatalmi, irányítási, ellenőrzési és
felügyeleti tevékenység gyakorlásához kapcsolódó ügyviteli feladatot lát el, valamint a külképviseletekről és a tartós
külszolgálatról szóló törvény szerinti adminisztratív és technikai személyzet tagja, kivéve, ha ezt a  tevékenységet
az  1.  § c)  pontja szerinti rendvédelmi feladatokat ellátó szervnél vagy a  Honvédségnél közalkalmazotti
jogviszonyban álló személy végzi;”
(2) A Kttv. 54/C. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A  Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére (a  továbbiakban: EU ÁK) diplomataként,
szakdiplomataként tartós külszolgálatra való kihelyezés céljából az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős
miniszter által vezetett minisztériumba kormánytisztviselőként kinevezett vagy az  ágazati szakmai feladat
ellátására e  szervhez meghatározott időre áthelyezett kormánytisztviselő, az  EU ÁK-ra kihelyezésre kerülő további
kormánytisztviselő és kormányzati ügykezelő felett a munkáltatói jogokat az európai uniós ügyek koordinációjáért
felelős miniszter gyakorolja.”
(3) A Kttv.
a) 57.  §-át megelőző alcím címében az „Európai Unió Intézményeiben” szövegrész helyébe az „Európai Unió
Intézményeiben és nemzetközi szervezeteknél” szöveg,
b) 57.  § (2)  bekezdésében az „európai uniós intézmény” szövegrész helyébe „európai uniós intézmény vagy
nemzetközi szervezet” szöveg
lép. (4) A Kttv. 186. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  tartós külszolgálatot teljesítő kormánytisztviselő esetében a  2.  mellékletben meghatározott adatokon túl
a  közszolgálati alapnyilvántartásban kell nyilvántartani a  külképviselet megnevezését, a  diplomáciai vagy konzuli
rangot, valamint az átalány-költségtérítésre vonatkozó adatokat is.”
62. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló  2010.  évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 63. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A külképviselet törvényben meghatározottak szerint minisztériumba tagozódik.”
(2) A Ksztv. 63. § (3) bekezdésében az „e törvény” szövegrész helyébe a „törvény” szöveg lép.
63. § A  személyi jövedelemadóról szóló 1995.  évi CXVII.  törvény 3. számú melléklete e  törvény 2.  melléklete szerint
egészül ki.
64. § Hatályát veszti
a) a Kttv. aa) 54/A.–54/B. §-a,
ab) 54/C. § (1)–(6) bekezdése,
ac) 126. § (6) bekezdése,
ad) 259. § (1) bekezdés 3. pont d) alpontja és
ae) 259. § (4)–(4a) bekezdése, valamint
b) a  tartós külszolgálatról és az  ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet I. és
II. Fejezete.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
25/2013. (XI. 22.) VM utasítása a Nemzeti Környezetügyi Intézet Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A Nemzeti Környezetügyi Intézet (a továbbiakban: NeKI) szervezetét és működésének rendjét meghatározó Szervezeti
és Működési Szabályzatot (a továbbiakban: Szabályzat) az utasítás mellékleteként kiadom.
(2) A munkáltatói jogok gyakorlásának részletes szabályait külön – főigazgatói utasítással közzétett – Közalkalmazotti
Szabályzat állapítja meg. A  NeKI szervezetével és működésével összefüggő egyéb rendelkezéseket a  főigazgató
főigazgatói utasítással közzétett szabályzattal állapítja meg.
(3) A főigazgató és az  igazgatók közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeti egységek vezetői a  Szabályzat
rendelkezéseivel összhangban a  Szabályzat hatálybalépésétől számított 15 munkanapon belül elkészítik a  nekik
alárendelt szervezeti egységek ügyrendjét, és azt a  főigazgató, illetve az  igazgató részére jóváhagyás végett
felterjesztik.
(4) A főigazgató és az igazgatók elkészítik a nekik alárendelt vezetők munkaköri leírását, ezen vezetők pedig elkészítik
a  nekik alárendelt valamennyi közalkalmazott munkaköri leírását a  Szabályzattal és a  vonatkozó ügyrenddel
összhangban az ügyrendek jóváhagyását követő 15 napon belül.
(5) A Szabályzatot, valamint a NeKI egyéb belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
 (6) Az (5) bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről, annak eredményének egyidejű továbbításával a titkárságvezető
tájékoztatja a főigazgatót. 2. § A Szabályzatban nem vagy nem kellően szabályozott szervezeti, valamint közalkalmazotti jogviszonnyal kapcsolatos
kérdésekben a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvényt, a  munka törvénykönyvéről szóló
2012. évi I. törvényt (a továbbiakban: Mt.), valamint az ezekhez kapcsolódó jogszabályok vonatkozó rendelkezéseit
kell alkalmazni.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter