text:
321/2015. (X. 30.) Korm. rendelete a közbeszerzési eljárásokban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának, valamint a közbeszerzési műszaki leírás meghatározásának módjáról.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 1. és 2. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET 1. Alkalmazandó szabályok 1. § (1) Az  ajánlattevőnek vagy részvételre jelentkezőnek az  ajánlatában, illetve részvételi jelentkezésében
a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a  továbbiakban: Kbt.) Második Része szerint lefolytatott
közbeszerzési eljárásban ajánlatának vagy részvételi jelentkezésének benyújtásakor a  II. Fejezetnek megfelelően,
az egységes európai közbeszerzési dokumentum benyújtásával kell előzetesen igazolnia, hogy nem tartozik a Kbt.
62. § (1) és (2) bekezdésének, valamint – ha az ajánlatkérő azt előírta – a Kbt. 63. § (1) bekezdésének hatálya alá, és
emellett megfelel a Kbt. 65. §-a alapján az ajánlatkérő által meghatározott alkalmassági követelményeknek.
(2) Az  ajánlatkérő által a  Kbt. 69.  § (4)–(8)  bekezdése alapján a  kizáró okokra és az  alkalmassági követelményekre
vonatkozó igazolások benyújtására felhívott gazdasági szereplőnek a III. és IV. Fejezetnek megfelelően kell igazolnia,
hogy nem tartozik az  eljárásban előírt kizáró okok hatálya alá és megfelel az  ajánlatkérő által meghatározott
alkalmassági követelményeknek.
(3) A  III. és IV. Fejezetben feltüntetett igazolások nem kérhetők, ha az  ajánlatkérő a  Kbt. 69.  § (11)  bekezdésében
foglaltaknak megfelelően közvetlenül hozzáfér az  érintett Fejezetekben nem említett, a  kizáró okok hiányát vagy
a gazdasági szereplő alkalmasságát igazoló adatbázisokhoz, és a gazdasági szereplő ezek elérhetőségét az egységes
európai közbeszerzési dokumentumban megjelölte.
(4) A  III. és IV. Fejezetben említett igazolási módok az V. Fejezetnek megfelelőn kiválthatók, ha az  érintett gazdasági
szereplő minősített ajánlattevői jegyzéken való szerepléssel bizonyítja, hogy megfelel a  közbeszerzési eljárásban
előírt követelményeknek.
(5) Nem Magyarországon letelepedett gazdasági szereplő esetén az  ajánlatkérő az  igazolások hitelességét
a VI. Fejezetnek megfelelően jogosult ellenőrizni.
(6) A közbeszerzési műszaki leírást a VII. Fejezetnek megfelelően kell összeállítani.
II. FEJEZET 2. Az egységes európai közbeszerzési dokumentum használata
2. § (1) Az  ajánlatkérő a  Kbt. Második Része szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban köteles a  közbeszerzési
dokumentumokkal együtt elektronikus formában rendelkezésre bocsátani az  adott eljáráshoz tartozó egységes
európai közbeszerzési dokumentum mintáját, amely tartalmazza
a) az egységes európai közbeszerzési dokumentum formanyomtatványa (a továbbiakban: formanyomtatvány)
I. részében megkövetelt, az  eljárás azonosítását szolgáló adatokat, illetve hirdetmény közzététele esetén
az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelenő hirdetmény azonosító számát,
b) az eljárás során alkalmazandó kizáró okokat,
c) az eljárás során megkövetelt alkalmassági követelményeket, kivéve, ha az ajánlatkérő az (5) bekezdés alapján
elfogadja a gazdasági szereplők egyszerű nyilatkozatát.
 (2) Az  (1)  bekezdésben foglalt kötelezettség teljesítésére az  Európai Bizottság által erre vonatkozóan létrehozott
webfelület is használható. Ilyen esetben az  ajánlatkérőnek a  közbeszerzési dokumentumokban meg kell adnia
az elektronikus formanyomtatvány minta elérhetőségét.
(3) Az  ajánlatkérő az  (1)  bekezdésben meghatározott információkon kívül kérheti, hogy az  ajánlattevő vagy
a részvételre jelentkező a formanyomtatványon tüntesse fel
a) az  ajánlat vagy részvételi jelentkezés benyújtásakor már ismert alvállalkozókat, amelyeknek a  kapacitásaira
nem támaszkodik,
b) az  eljárásban esetlegesen előírt minőségbiztosítási és környezetvédelmi vezetési szabványoknak való
megfelelés tényét és módját. (4) Az (1) bekezdés b) pontjának alkalmazásakor a Kbt. 62. § (1) bekezdés a) pont ag) alpontjában, illetve e), f ), g), k),
l) és p)  pontjában, valamint ha az  ajánlatkérő ezt előírja, a  63.  § (1)  bekezdés d)  pontjában említett kizáró okokat
a formanyomtatvány III. részének „D” szakaszában kell feltüntetni.
(5) Az  (1)  bekezdés c)  pontja esetében az  ajánlatkérő a  formanyomtatványban megjelöli, hogy az  alkalmassági
követelmények előzetes igazolására elfogadja-e az  érintett gazdasági szereplő egyszerű nyilatkozatát, vagy kéri
a formanyomtatvány IV. részében szereplő részletes információk megadását. Ha az ajánlatkérő elfogadja az egyszerű
nyilatkozatot, az alkalmassági követelményeket nem kell a formanyomtatványban feltüntetni. Részletes információk
kérése esetén a megkövetelt alkalmassági követelményeket pontosan fel kell tüntetni a formanyomtatványban.
(6) Az  ajánlatkérő az  egységes európai közbeszerzési dokumentum használatát a  Kbt. Negyedik Része szerinti
eljárásban is előírhatja. Ebben az  esetben e  Fejezet szabályait kell alkalmazni azzal, hogy az  egységes európai
közbeszerzési dokumentum végleges igazolásként felhasználható azokban az  esetekben, amikor ezt a  III. és
IV. Fejezet szabályai lehetővé teszik.
3. § (1) Az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az  ajánlatával vagy részvételi jelentkezésével együtt benyújtja
a megfelelő képviseleti jogosultsággal rendelkező személy által aláírt, a 4–7. §-nak és az ajánlatkérő által a 2. §-nak
megfelelően kért módon kitöltött formanyomtatványt. A 2. § (2) bekezdés alkalmazása esetén a gazdasági szereplő
a  formanyomtatványt az  Európai Bizottság által létrehozott webfelületen tölti ki, majd az  így kitöltött és aláírt
dokumentumot nyújtja be az  ajánlatkérőnek. Ha az  ajánlatkérő a  Kbt. 41.  § (6)  bekezdése alapján lehetővé teszi
az eljárási cselekmények elektronikus úton történő gyakorlását, a formanyomtatványt elektronikus formában, a Kbt.
41. § (4) bekezdésének megfelelően is be lehet nyújtani.
(2) Ha egy ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az előírt alkalmassági követelményeknek más szervezet vagy személy
kapacitásaira támaszkodva kíván megfelelni, az  érintett szervezetek vagy személyek mindegyike által kitöltött és
aláírt külön formanyomtatványokat is benyújtja. Ilyen esetben a kapacitásaikat rendelkezésre bocsátó szervezetek
vagy személyek az alkalmassági feltételek vonatkozásában csak azokról nyilatkoznak, amelyeket az ajánlattevő vagy
részvételre jelentkező igénybe kíván venni alkalmasságának igazolásához.
(3) Közös ajánlattétel vagy részvételi jelentkezés esetén a közös ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők mindegyike
külön formanyomtatványt nyújt be.
4. § (1) Az  ajánlattevő, részvételre jelentkező vagy az  alkalmasság igazolásában részt vevő gazdasági szereplő
a  formanyomtatvány benyújtásával a következő módon igazolja előzetesen a Kbt. 62. §-ában említett kizáró okok
hiányát:
a) a Kbt. 62. § (1) bekezdés a) pont aa)–af ) alpontokra vonatkozó nyilatkozat tekintetében a gazdasági szereplő
a formanyomtatvány III. részének „A” szakaszát tölti ki,
b) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés a)  pont ag)  alpontra vonatkozó nyilatkozatot a  gazdasági szereplő
a formanyomtatvány III. részének „D” szakaszában teszi meg,
c) a Kbt. 62. § (1) bekezdés a) pont ah) alpontjára vonatkozóan a nem Magyarországon letelepedett gazdasági
szereplő a  formanyomtatvány a) és b)  pontnak megfelelő kitöltésével egyben az  ah)  alpontban említett
személyes joga szerinti hasonló bűncselekményekről is nyilatkozik,
d) a Kbt. 62. § (1) bekezdés b) pontjára vonatkozóan a formanyomtatvány III. részének „B” szakasza kitöltésével
nyilatkozik azzal, hogy csak az egy évnél régebben lejárt adó-, vámfizetési vagy társadalombiztosítási járulék
tartozást és a tartozás lejártának időpontját kötelező feltüntetni,
e) a Kbt. 62. § (1) bekezdés c), d), h)–j) és m) pontjára vonatkozóan a formanyomtatvány III. része „C” szakaszának
vonatkozó pontjai kitöltésével nyilatkozik,
f ) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés e)–g), k), l) és p)  pontjára vonatkozóan a  formanyomtatvány III. részének
„D” szakaszában a vonatkozó pontok kitöltésével nyilatkozik,
g) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés n)–o)  pontjára vonatkozóan a  formanyomtatvány III. része „C” szakaszának
vonatkozó pontja kitöltésével azzal, hogy ha a  gazdasági szereplő bírságelengedésben részesült, vagy
az  ajánlat benyújtását megelőzően a  jogsértést a  Gazdasági Versenyhivatalnak bejelentette, ezt a  tényt
a formanyomtatványban feltünteti.
(2) Az  ajánlattevő, részvételre jelentkező vagy az  alkalmasság igazolásában részt vevő gazdasági szereplő
a formanyomtatvány benyújtásával – ha ezek alkalmazását az ajánlatkérő az adott eljárásban előírta – a következő
módon igazolja előzetesen a Kbt. 63. §-ában említett kizáró okok hiányát:
a) a Kbt. 63. § (1) bekezdés a)–c) pontjára vonatkozóan a formanyomtatvány III. rész „C” szakaszának vonatkozó
pontjai kitöltésével, b) a  Kbt. 63.  § (1)  bekezdés d)  pontjára vonatkozó nyilatkozatot a  gazdasági szereplő a  formanyomtatvány
III. részének „D” pontjában teszi meg.
(3) Ha az  érintett gazdasági szereplő a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdése a), c)–e), g)–p)  pontjai, a  Kbt. 62.  § (2)  bekezdése,
valamint a  Kbt. 63.  § (1)  bekezdése alapján kizáró ok hatálya alá esik, azonban olyan intézkedéseket hozott,
amelyek a Kbt. 64. §-a alapján igazolják megbízhatóságát és ezt a Közbeszerzési Hatóság (a továbbiakban: Hatóság)
Kbt. 188. § (4) bekezdése szerinti – vagy bírósági felülvizsgálat esetén a bíróság Kbt. 188. § (5) bekezdése szerinti –
jogerős határozatával igazolni tudja, köteles mind a kizáró ok fennállását, mind a megtett intézkedések rövid leírását
feltüntetni a  formanyomtatványon. A  formanyomtatványhoz a  Hatóság Kbt. 188.  § (4)  bekezdése szerinti – vagy
bírósági felülvizsgálat esetén a bíróság Kbt. 188. § (5) bekezdése szerinti – jogerős határozatát is csatolni kell.
(4) Az  (1)  bekezdés a)–c)  pontja alapján megtett nyilatkozat a  Kbt. 62.  § (2)  bekezdésében említett személyekre is
vonatkozik.
5. § (1) A  Kbt. 65.  § (1)  bekezdésében említett alkalmassági követelmények előzetes igazolása érdekében az  ajánlattevő,
részvételre jelentkező vagy az  alkalmasság igazolásában részt vevő gazdasági szereplő a  formanyomtatvány
IV. részét az ajánlatkérő által a 2. § (5) bekezdése szerint előírt módon köteles kitölteni.
(2) Ha az  ajánlatkérő a  több szakaszból álló eljárás részvételi szakaszában meghatározta az  ajánlattételre felhívandó
gazdasági szereplők keretszámát, és meghatározta az alkalmas jelentkezők közötti rangsorolás módját, az érintett
gazdasági szereplő a formanyomtatvány V. szakaszát is kitölti.
6. § (1) Ha az  ajánlatkérő a  Kbt. 69.  § (11)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően közvetlenül hozzáfér a  kizáró okok
hiányát, valamint az alkalmassági feltételeket igazoló adatbázisokhoz, a gazdasági szereplőknek ezen adatbázisok
elérhetőségét is fel kell tüntetniük a formanyomtatvány megfelelő részeiben.
(2) A  gazdasági szereplőknek a  formanyomtatványban fel kell tüntetniük azt is, hogy a  III. és IV. Fejezet szerinti
igazolások kiállítására mely szerv jogosult.
7. § (1) A  gazdasági szereplők az  adott eljárás során benyújtott formanyomtatványban található információkat másik
közbeszerzési eljárásban is felhasználhatják, ha az abban foglalt információk továbbra is megfelelnek a valóságnak,
és tartalmazzák az ajánlatkérő által a másik eljárásban megkövetelt információkat.
(2) A  formanyomtatvány újbóli felhasználása esetén a  gazdasági szereplő köteles a  formanyomtatvány I. részében
található adatokat az  új eljárásnak megfelelően frissíteni és nyilatkozni arról, hogy az  abban található adatok
továbbra is megfelelnek a  valóságnak. Ebben az  esetben a  gazdasági szereplő köteles a  VI. részben található
nyilatkozatokat is újból megtenni.
III. FEJEZET 3. A kizáró okok igazolása 8. § Magyarországon letelepedett ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező esetében a  Kbt. Második Része szerint
lefolytatott közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő a Kbt. 62. §-a tekintetében a következő igazolásokat és írásbeli
nyilatkozatokat köteles elfogadni, illetve a következőképpen köteles ellenőrizni a kizáró okok hiányát:
a) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés a) és e)  pontja tekintetében – amelyet kizárólag természetes személy gazdasági
szereplő köteles igazolni –, valamint a Kbt. 62. § (2) bekezdésében említett személyek esetén közjegyző vagy
gazdasági, illetve szakmai kamara által hitelesített nyilatkozatot;
b) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés b)  pontja tekintetében az  adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény
(a továbbiakban: Art.) szerinti köztartozásmentes adózói adatbázisból az ajánlatkérő ellenőrzi, ha a gazdasági
szereplő az  adatbázisban nem szerepel, az  illetékes adó- és vámhivatal igazolását vagy az  Art. szerinti
együttes adóigazolást;
c) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés c) és d)  pontja tekintetében a  céginformációs és az  elektronikus cégeljárásban
közreműködő szolgálattól (a  továbbiakban: céginformációs szolgálat) ingyenesen, elektronikusan kérhető
cégjegyzék-adatok alapján az  ajánlatkérő ellenőrzi; a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés d)  pontja tekintetében, ha
a  gazdasági szereplő a  cégnyilvánosságról, a  bírósági cégeljárásról és a  végelszámolásról szóló 2006. évi
V.  törvény értelmében nem minősül cégnek, vagy ha az  adott szervezet tevékenységének felfüggesztésére
a  cégbíróságon kívül más hatóság is jogosult, közjegyző vagy gazdasági, illetve szakmai kamara által
hitelesített nyilatkozatot;
d) a Kbt. 62. § (1) bekezdés f ) pontja tekintetében a kizáró ok hiányát a céginformációs szolgálattól ingyenesen,
elektronikusan kérhető cégjegyzék-adatok alapján az  ajánlatkérő ellenőrzi; ha a  nem természetes személy
gazdasági szereplő nem minősül cégnek, közjegyző vagy gazdasági, illetve szakmai kamara által hitelesített
nyilatkozatot;
e) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés g)  pontja tekintetében a  kizáró ok hiányát a  Hatóság honlapján elérhető
nyilvántartásból, valamint a  céginformációs szolgálattól ingyenesen, elektronikusan kérhető
cégjegyzék-adatok alapján az ajánlatkérő ellenőrzi;
f ) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés h)  pontja tekintetében az  ajánlatkérő nem kérhet külön igazolást, a  kizáró ok
hiányának igazolásaként az  ajánlatkérő köteles elfogadni az  eljárásban benyújtott egységes európai
közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatot;
g) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés i)  pontja tekintetében nem szükséges igazolás benyújtása, a  kizáró ok
megvalósulását az ajánlatkérő ellenőrzi az eljárás során;
h) a Kbt. 62. § (1) bekezdés j) pontja tekintetében az adott eljárásban a kizáró ok megvalósulását az ajánlatkérő
ellenőrzi az eljárás során; korábbi közbeszerzési eljárásra vonatkozóan pedig az ajánlatkérő köteles elfogadni
az eljárásban benyújtott egységes európai közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatot;
i) a Kbt. 62. § (1) bekezdés k) pontjára vonatkozóan
ia) a Kbt. 62. § (1) bekezdés k) pont ka) alpontja tekintetében nem szükséges igazolás vagy nyilatkozat
benyújtása, a  céginformációs szolgálattól ingyenesen, elektronikusan kérhető cégjegyzék-adatok
alapján az ajánlatkérő azt ellenőrzi, hogy valóban Magyarországon bejegyzett gazdasági szereplőről
van szó;
ib) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés k)  pont kb)  alpontja tekintetében az  ajánlattevő, illetve részvételre
jelentkező nyilatkozata arról, hogy olyan társaságnak minősül-e, melyet nem jegyeznek szabályozott
tőzsdén, vagy amelyet szabályozott tőzsdén jegyeznek; ha az  ajánlattevőt vagy részvételre
jelentkezőt nem jegyzik szabályozott tőzsdén, akkor a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása
megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007. évi CXXXVI. törvény (a  továbbiakban:
pénzmosásról szóló törvény) 3.  § r)  pont ra)–rb) vagy rc)–rd)  alpontja szerint definiált valamennyi
tényleges tulajdonos nevének és állandó lakóhelyének bemutatását tartalmazó nyilatkozatot
szükséges benyújtani; ha a gazdasági szereplőnek nincs a pénzmosásról szóló törvény 3. § r) pont
ra)–rb) vagy rc)–rd)  alpontja szerinti tényleges tulajdonosa, úgy erre vonatkozó nyilatkozatot
szükséges csatolni;
ic) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés k)  pont kc)  alpontjára vonatkozóan az  ajánlattevő vagy részvételre
jelentkező nyilatkozata arról, hogy van-e olyan jogi személy vagy személyes joga szerint jogképes
szervezet, amely az ajánlattevőben, illetve részvételre jelentkezőben közvetetten vagy közvetlenül
több, mint 25%-os tulajdoni résszel vagy szavazati joggal rendelkezik; ha van ilyen szervezet,
az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező azt nyilatkozatban megnevezi (cégnév, székhely),
továbbá nyilatkozik, hogy annak vonatkozásában a Kbt. 62. § (1) bekezdés k) pont kc) alpontjában
hivatkozott kizáró feltétel nem áll fenn;
j) a Kbt. 62. § (1) bekezdés l) pontja tekintetében a kizáró okok hiányát az ajánlatkérő ellenőrzi a munkaügyi
hatóságnak a  munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 8/C.  §-a szerint vezetett
nyilvántartásából nyilvánosságra hozott adatokból, valamint a  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal
honlapján közzétett adatokból;
k) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés m)  pontja tekintetében nem szükséges igazolás benyújtása, a  kizáró ok
megvalósulását az ajánlatkérő ellenőrzi az eljárás során;
l) a Kbt. 62. § (1) bekezdés n) pontja tekintetében a Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH) döntései,
illetve az  ezt felülvizsgáló bírósági döntések tekintetében a  jogsértés megtörténtét az  ajánlatkérő a  GVH
honlapján található, döntéseket tartalmazó adatbázisokból ellenőrzi; az  ajánlatkérő ezen felül nem kérhet
külön igazolást, a  GVH honlapján található adatbázisokban nem szereplő esetleges jogsértés hiányának
igazolásaként az  ajánlatkérő köteles elfogadni az  eljárásban benyújtott egységes európai közbeszerzési
dokumentumba foglalt nyilatkozatot;
m) a Kbt. 62. § (1) bekezdés o) pontja tekintetében az ajánlatkérő köteles elfogadni igazolásként az eljárásban
benyújtott egységes európai közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatot;
n) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés p)  pontja tekintetében az  ajánlatkérő nem kérhet külön igazolást, a  kizáró ok
hiányának igazolásaként az  ajánlatkérő köteles elfogadni az  eljárásban benyújtott egységes európai
közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatot.
9. § Magyarországon letelepedett ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező esetében a  Kbt. Második Része szerint
lefolytatott közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő a Kbt. 63. §-a tekintetében a következő írásbeli nyilatkozatokat
köteles elfogadni, illetve a következőképpen köteles ellenőrizni a kizáró okok hiányát:
a) a Kbt. 63. § (1) bekezdés a), b) és d) pontja tekintetében az ajánlatkérő nem kérhet külön igazolást, a kizáró
ok hiányának igazolásaként az  ajánlatkérő köteles elfogadni az  eljárásban benyújtott egységes európai
közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatot;
b) a Kbt. 63. § (1) bekezdés c) pontja tekintetében nem szükséges igazolás benyújtása, az ajánlatkérő a kizáró ok
hiányát a Hatóság honlapján elérhető nyilvántartásból ellenőrzi.
10. § (1) Nem Magyarországon letelepedett ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező esetében az ajánlatkérő a Kbt. Második
Része szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban a  Kbt. 62.  §-a tekintetében a  következő igazolásokat és írásbeli
nyilatkozatokat köteles elfogadni, illetve a következőképpen köteles ellenőrizni a kizáró okok hiányát:
a) a Kbt. 62. § (1) bekezdés a), e)–f ) pontja és (2) bekezdése tekintetében a gazdasági szereplő, illetve személy
tagállama vagy letelepedése szerinti országa illetékes igazságügyi vagy közigazgatási hatósága által
kibocsátott okiratot, amely igazolja az említett követelmények teljesítését;
b) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés b)  pontja tekintetében a  letelepedése szerinti ország illetékes hatóságainak
igazolását; a kizáró ok hiányát magyarországi köztartozással kapcsolatban az Art. szerinti köztartozásmentes
adózói adatbázisból az  ajánlatkérő is ellenőrzi; ha az  ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező
az  adatbázisban nem szerepel, az  illetékes adó- és vámhivatal igazolását vagy az  Art. szerinti együttes
adóigazolást is be kell nyújtani; amennyiben a  gazdasági szereplő Magyarországon nem végez adóköteles
tevékenységet, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal erről szóló igazolását;
c) a Kbt. 62. § (1) bekezdés c), d), g) pontja tekintetében a  letelepedése szerinti ország illetékes hatóságainak
igazolását; a  g)  pont tekintetében a  Közbeszerzési Döntőbizottság által alkalmazott eltiltásra vonatkozóan
a kizáró ok hiányát az ajánlatkérő a Hatóság honlapján elérhető nyilvántartásból ellenőrzi;
d) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés h)  pontja tekintetében az  ajánlatkérő nem kérhet külön igazolást, a  kizáró ok
hiányának igazolásaként az  ajánlatkérő köteles elfogadni az  eljárásban benyújtott egységes európai
közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatot;
e) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés i)  pontja tekintetében nem szükséges igazolás benyújtása, a  kizáró ok
megvalósulását az ajánlatkérő ellenőrzi az eljárás során;
f ) a Kbt. 62. § (1) bekezdés j) pontja tekintetében az adott eljárásban a kizáró ok megvalósulását az ajánlatkérő
ellenőrzi az eljárás során; korábbi közbeszerzési eljárásra vonatkozóan pedig az ajánlatkérő köteles elfogadni
az eljárásban benyújtott egységes európai közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatot;
g) a Kbt. 62. § (1) bekezdés k) pontjára vonatkozóan:
ga) a Kbt. 62. § (1) bekezdés k) pont ka) alpontja tekintetében az érintett ország illetékes hatósága által
kiállított adóilletőség-igazolást;
gb) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés k)  pont kb)  alpontja tekintetében az  ajánlattevő, illetve részvételre
jelentkező nyilatkozata arról, hogy olyan társaságnak minősül-e, melyet nem jegyeznek
szabályozott tőzsdén vagy amelyet szabályozott tőzsdén jegyeznek; ha az  ajánlattevőt, illetve
részvételre jelentkezőt nem jegyzik szabályozott tőzsdén, akkor a pénzmosásról szóló törvény 3. §
r)  pont ra)–rb) vagy rc)–rd)  alpontja szerint definiált valamennyi tényleges tulajdonos nevének és
állandó lakóhelyének bemutatását tartalmazó nyilatkozatot szükséges benyújtani; ha a  gazdasági
szereplőnek nincs a  pénzmosásról szóló törvény 3.  § r)  pont ra)–rb) vagy rc)–rd)  alpontja szerinti
tényleges tulajdonosa, úgy erre vonatkozó nyilatkozatot szükséges csatolni;
gc) a Kbt. 62. § (1) bekezdés k) pont kc) pontja tekintetében az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező
nyilatkozata arról, hogy van-e olyan jogi személy vagy személyes joga szerint jogképes szervezet,
amely az ajánlattevőben, illetve részvételre jelentkezőben közvetetten vagy közvetlenül több, mint
25%-os tulajdoni résszel vagy szavazati joggal rendelkezik; ha van ilyen szervezet, az  ajánlattevő
vagy részvételre jelentkező azt nyilatkozatban megnevezi (cégnév, székhely), továbbá nyilatkozik,
hogy annak vonatkozásában a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés k)  pont kc)  alpontjában hivatkozott kizáró
feltétel nem áll fenn;
h) a Kbt. 62. § (1) bekezdés l) pontja tekintetében a kizáró okok hiányát az ajánlatkérő ellenőrzi a munkaügyi
hatóságnak a  munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 8/C.  §-a szerint vezetett
nyilvántartásából nyilvánosságra hozott adatokból, valamint a  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal
honlapján közzétett adatokból;
i) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés m)  pontja tekintetében nem szükséges igazolás benyújtása, a  kizáró ok
megvalósulását az ajánlatkérő ellenőrzi az eljárás során;
j) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés n) és o)  pontja tekintetében az  ajánlatkérő nem kérhet külön igazolást, a  kizáró
ok hiányának igazolásaként az  ajánlatkérő köteles elfogadni az  eljárásban benyújtott egységes európai
közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatot; Magyarországon elkövetett korábbi jogsértés
tekintetében az ajánlatkérő az n) pontban található kizáró ok hiányát a GVH honlapján található, döntéseket
tartalmazó adatbázisokból ellenőrzi;
k) a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés p)  pontja tekintetében az  ajánlatkérő nem kérhet külön igazolást, a  kizáró ok
hiányának igazolásaként az  ajánlatkérő köteles elfogadni az  eljárásban benyújtott egységes európai
közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatot.
(2) Ha az  illetékes bíróság vagy hatóság nem bocsát ki az  (1)  bekezdés a)–c)  pontja, vagy g)  pont ga)  alpontja
szerinti kivonatot vagy igazolást, vagy azok nem terjednek ki az  e  pontokban hivatkozott esetek mindegyikére,
az  ajánlatkérő köteles elfogadni az  ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező eskü alatt tett nyilatkozatát, vagy ha
ilyen nyilatkozat nem ismert az  érintett országban, az  ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező által az  illetékes
bíróság, hatóság, kamara vagy szakmai szervezet előtt tett vagy közjegyző által hitelesített nyilatkozatot.
11. § Nem Magyarországon letelepedett ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező esetében az ajánlatkérő a Kbt. Második
Része szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban a  Kbt. 63.  §-a tekintetében a  következő írásbeli nyilatkozatokat
köteles elfogadni, illetve a következőképpen köteles ellenőrizni a kizáró okok hiányát:
a) a Kbt. 63. § (1) bekezdés a), b) és d) pontja tekintetében az ajánlatkérő nem kérhet külön igazolást, a kizáró
ok hiányának igazolásaként az  ajánlatkérő köteles elfogadni az  eljárásban benyújtott egységes európai
közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatot;
b) a  Kbt. 63.  § (1)  bekezdés c)  pontja tekintetében az  ajánlatkérő nem kérhet külön igazolást, a  kizáró ok
hiányának igazolásaként az  ajánlatkérő köteles elfogadni az  eljárásban benyújtott egységes európai
közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatot, azzal, hogy magyarországi ajánlatkérővel kötött
szerződés teljesítésére vonatkozóan a kizáró ok hiányát az ajánlatkérő köteles a Hatóság honlapján elérhető
nyilvántartásból ellenőrizni.
12. § Azokban az  esetekben, amelyekben a  28.  §-ban és a  36.  §-ban meghatározott minősített ajánlattevők hivatalos
jegyzéke – figyelemmel a  30.  §-ban és a  39.  §-ban foglaltakra – bizonyítja, hogy a  gazdasági szereplő nem
esik valamely kizáró ok hatálya alá, a  minősített ajánlattevők elektronikusan elérhető hivatalos jegyzékén való
szereplés tényét, illetve az Európai Unió egy másik tagállamában letelepedett gazdasági szereplő által benyújtott,
a  letelepedési helye szerinti elismert ajánlattevők hivatalos listáját vezető szervezettől származó jegyzék szerinti
igazolást is köteles az ajánlatkérő elfogadni a 8-11. §-ban foglalt egyéb igazolási módok helyett.
13. § Folyamatban lévő változásbejegyzési eljárás esetében az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező, az  ajánlathoz,
illetve a  részvételi jelentkezéshez köteles csatolni a  cégbírósághoz benyújtott változásbejegyzési kérelmet és
az annak érkezéséről a cégbíróság által megküldött igazolást.
14. § (1) A  8.  § i)  pont ic)  alpontja, valamint a  10.  § g)  pont gc)  alpontja szerint igazolt Kbt. 62.  § (1)  bekezdés k)  pont
kc)  alpontjának alkalmazásában közvetett tulajdon, illetve szavazati jog alatt az  ajánlattevő vagy részvételre
jelentkező tulajdoni hányadának, illetőleg szavazati jogának az  ajánlattevőben vagy részvételre jelentkezőben
tulajdoni részesedéssel, illetőleg szavazati joggal rendelkező más gazdasági szereplő (köztes gazdasági szereplő)
tulajdoni hányadán, szavazati jogán keresztül történő gyakorlását kell érteni. A  közvetett tulajdon, a  közvetett
szavazati jog arányának megállapításához a  közvetett tulajdonnal, szavazati joggal rendelkezőnek a  köztes
gazdasági szereplőben fennálló szavazati jogát vagy tulajdoni hányadát meg kell szorozni a  köztes gazdasági
szereplőnek az  ajánlattevőben, illetve részvételre jelentkezőben fennálló szavazati vagy tulajdoni hányada közül
azzal, amelyik a  nagyobb. Ha a  köztes gazdasági szereplőben fennálló szavazati vagy tulajdoni hányad az  ötven
százalékot meghaladja, akkor azt egy egészként kell figyelembe venni.
(2) A 8. § i)  pont ib) és ic) alpontjában, valamint a 10. § gb) és gc) alpontjában foglalt nyilatkozat benyújtása mellett
a  nyilatkozattal igazolt kizáró ok tekintetében az  ajánlatkérőt további ellenőrzési kötelezettség – hatóságok, más
szervezetek megkeresése – nem terheli és kizárólag a tudomására jutott kétséget kizáró bizonyíték esetében köteles
a hamis nyilatkozattétel tényét megállapítani.
(3) A  8.  § i)  pont ib)  alpontja, valamint a  10.  § g)  pont gb)  alpontja alkalmazásában szabályozott tőzsde alatt
a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény 5. § (1) bekezdés 114. pontjában meghatározott szabályozott piacot kell
érteni.
15. § (1) Az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az alkalmasság igazolásában részt vevő alvállalkozó vagy más szervezet
vonatkozásában csak az egységes európai közbeszerzési dokumentumot köteles benyújtani a Kbt. 62. §-ában, illetve
ha az ajánlatkérő előírta, a 63. §-ában foglalt kizáró okok hiányának igazolása érdekében.
(2) Azon alvállalkozók tekintetében, amelyek nem vesznek részt alkalmasság igazolásában az  ajánlattevő vagy
részvételre jelentkező a Kbt. 67. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatot nyújt be.
16. § (1) A  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti köztartozást nyilvántartó hatóságok igazolásának [8.  § b)  pont] azt
kell tartalmaznia, hogy az  igazolás kiállításának időpontjában van-e a  gazdasági szereplőnek a  hatóság által
nyilvántartott köztartozása, illetve ha van, milyen időpontban járt le a  gazdasági szereplő arra vonatkozó fizetési
kötelezettsége és annak megfizetésére halasztást kapott-e, illetve milyen időtartamú halasztást kapott.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hatósági igazolást – ha az igazolás egyébként bizonyítja azt, hogy a gazdasági szereplőnek
nincs egy évnél régebben lejárt köztartozása – az  ajánlatkérő köteles elfogadni akkor is, ha nem közbeszerzési
eljárásban való felhasználás céljára állították ki, vagy más közbeszerzési vagy egyéb eljárásában való felhasználás
céljából állították ki, vagy ha a kiállító hatóság egy évnél rövidebb érvényességi időt írt az igazolásra és az már lejárt.
(3) Ha jogszabály a Kbt. 62. § (1) bekezdés b) pontjának hatálya alá tartozó új közterhet állapít meg, az ezzel kapcsolatos
igazolást csak azokban az  eljárásokban kell csatolni, amelyekben az  ajánlattételi vagy részvételi határidő
a köztartozásról szóló rendelkezés hatálybalépését követő egy évnél későbbi időpontra esik.
(4) A Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal a honlapján a Kbt. 62. § (1) bekezdés l) pontja alapján érintett, a harmadik
országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerint általa közrendvédelmi bírsággal
sújtott gazdasági szereplőkről – a személyes adatok sérelme nélkül – tájékoztatást tesz közzé a határozat jogerőre
emelkedésétől számított két éves időtartamra. Ha a  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal tudomására jutott,
hogy határozatának bírósági felülvizsgálata iránt keresetet indítottak, a  kizáró okra vonatkozó adatokat a  bíróság
jogerős és végrehajtható határozatában foglalt döntésre figyelemmel teszi közzé, megjelölve a keresetet elutasító
vagy a  határozatot megváltoztató döntés jogerőre emelkedésének időpontját. Ha az  adatok nyilvánosságra
hozatalára már sor került – a  keresetindításról történő tudomásszerzéssel egyidejűleg – intézkedik a  honlapon
nyilvánosságra hozott adatok törléséről.
17. § (1) Az  ajánlattevőnek és a  részvételre jelentkezőnek ajánlatában, illetve részvételi jelentkezésében a  Kbt. Harmadik
Része szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban egyszerű nyilatkozatot kell benyújtania arról, hogy nem tartozik
a  felhívásban előírt kizáró okok hatálya alá, valamint a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés k)  pont kb)  pontját a  8.  § i)  pont
ib)  alpontja és a  10.  § g)  pont gb)  alpontjában foglaltak szerint kell igazolnia. Az  egységes európai közbeszerzési
dokumentum nem alkalmazandó, azonban az  ajánlatkérő köteles elfogadni, ha az  ajánlattevő vagy a  részvételre
jelentkező a  7.  § szerinti – korábbi közbeszerzési eljárásban felhasznált – egységes európai közbeszerzési
dokumentumot nyújt be, feltéve, hogy az  abban foglalt információk megfelelnek a  valóságnak, és tartalmazzák
az ajánlatkérő által a kizáró okok és az alkalmasság igazolása tekintetében megkövetelt információkat. Az egységes
európai közbeszerzési dokumentumban foglalt információk valóságtartalmáért az ajánlattevő felel.
(2) Az  alvállalkozó és adott esetben az  alkalmasság igazolásában résztvevő más szervezet vonatkozásában
az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező nyilatkozatot nyújt be arról, hogy az  érintett gazdasági szereplők
vonatkozásában nem állnak fenn az eljárásban előírt kizáró okok.
(3) Ha az ajánlatkérő a Kbt. 117. §-a alapján önállóan kialakított szabályok szerint jár el, a felhívásban előírt kizáró okok
igazolásának módját e rendeletben meghatározottak szerint írhatja elő.
18. § (1) A  Hatóság útmutatót ad ki a  8–11.  §-ban hivatkozott, a  Magyarországon, valamint az  Európai Unióban és
az Európai Gazdasági Térségben letelepedett gazdasági szereplők által benyújtandó igazolásokról, nyilatkozatokról,
nyilvántartásokról és adatokról.
(2) A  Hatóság a  Kbt. 69.  § (11)  bekezdésének megfelelő magyarországi hatósági elektronikus nyilvántartásokról
útmutatót ad ki.
(3) A Hatóság a Kbt. 187. § (10) bekezdése szerinti útmutató mellett a Kbt. 62. § (1) bekezdés k) pont ka) alpontjában
foglalt nemzetközi szervezetek tagállamainak és egyezmények részeseinek listáját is közzéteszi honlapján és
biztosítja annak folyamatos elérhetőségét.
IV. FEJEZET 4. A gazdasági és pénzügyi alkalmasság igazolása
19. § (1) Az  ajánlattevőnek, illetve a  részvételre jelentkezőnek a  szerződés teljesítéséhez szükséges pénzügyi és gazdasági
alkalmassága árubeszerzés, építési beruházás, valamint szolgáltatás megrendelése esetén igazolható
a) pénzügyi intézménytől származó, legfeljebb az eljárást megindító felhívás feladásától – nem hirdetménnyel
induló eljárásokban megküldésétől – visszafelé számított kettő évre vonatkozó megfelelő nyilatkozattal;
attól függően, hogy az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező mikor jött létre, illetve mikor kezdte meg
tevékenységét, ha ezek az adatok rendelkezésre állnak;
b) saját vagy jogelődje számviteli jogszabályok szerinti beszámolójának – vagy annak meghatározott
részének – benyújtásával (ha a gazdasági szereplő letelepedése szerinti ország joga előírja közzétételét); ha
az ajánlatkérő által kért beszámoló a céginformációs szolgálat honlapján megismerhető, a beszámoló adatait
az  ajánlatkérő ellenőrzi, a  céginformációs szolgálat honlapján megtalálható beszámoló beküldése nem
szükséges;
c) az  előző legfeljebb három lezárt üzleti évre vonatkozóan kérhető, teljes – általános forgalmi adó nélkül
számított – árbevételéről, illetve ugyanezen időszakban a  közbeszerzés tárgyából származó – általános
forgalmi adó nélkül számított – árbevételéről szóló – adott esetben az  egységes európai közbeszerzési
dokumentumba foglalt – nyilatkozattal, attól függően, hogy az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező mikor
jött létre, illetve mikor kezdte meg tevékenységét, ha ezek az adatok rendelkezésre állnak;
d) az  eljárást megindító felhívásban meghatározott, szakmai felelősségbiztosításának fennállásáról szóló
igazolással.
(2) Ha az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti irattal azért nem rendelkezik
az ajánlatkérő által előírt teljes időszakban, mert az időszak kezdete után kezdte meg működését, az alkalmasságát
a  közbeszerzés tárgyából származó árbevételről szóló nyilatkozattal jogosult igazolni. Az  ajánlatkérő köteles
az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező pénzügyi és gazdasági alkalmasságát megállapítani, ha működésének
ideje alatt a  közbeszerzés tárgyából származó – általános forgalmi adó nélkül számított – árbevétele eléri vagy
meghaladja az ajánlatkérő által az eljárást megindító felhívásban meghatározott értéket. Az ajánlatkérő az eljárást
megindító felhívásban – ha az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti dokumentum benyújtását írja elő – köteles
meghatározni az  e  bekezdés alkalmazásában a  később létrejött gazdasági szereplőktől megkövetelt árbevétel
mértékét.
(3) Ha az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az (1) bekezdés b) vagy c) pontja szerinti irattal azért nem rendelkezik,
mert olyan jogi formában működik, amely tekintetében a  beszámoló, illetve az  árbevételről szóló nyilatkozat
benyújtása nem lehetséges, az e pontokkal kapcsolatban előírt alkalmassági követelmény és igazolási mód helyett
bármely, az  ajánlatkérő által megfelelőnek tekintett egyéb nyilatkozattal vagy dokumentummal igazolhatja
pénzügyi és gazdasági alkalmasságát. Az  érintett ajánlattevő vagy részvételre jelentkező kiegészítő tájékoztatás
kérése során köteles alátámasztani, hogy olyan jogi formában működik, amely tekintetében a  beszámoló, illetve
az  árbevételről szóló nyilatkozat benyújtása nem lehetséges és tájékoztatást kérni az  e  pontokkal kapcsolatban
előírt alkalmassági követelmény és igazolási mód helyett az  alkalmasság igazolásának ajánlatkérő által elfogadott
módjáról.
(4) Az  (1)  bekezdés b)  pontja alkalmazásában az  eszközök és a  források aránya figyelembe vétele szempontjainak
átláthatóaknak, objektíveknek és megkülönböztetéstől menteseknek kell lenniük.
(5) Az  (1)  bekezdés c)  pontja alkalmazásában az  ajánlatkérő jogosult kizárólag a  teljes árbevételről, vagy kizárólag
a közbeszerzés tárgya szerinti árbevételről vagy mindkettőről szóló nyilatkozat benyújtását előírni.
(6) Építési beruházás közbeszerzése esetén, ha a  Magyar Kereskedelmi és Iparkamara vállalkozó kivitelezői
névjegyzékében megjelenített, (1) bekezdés előírásainak megfelelő dokumentumok bizonyítják, hogy a gazdasági
szereplő megfelel az  ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek, a  követelmény és a  megfelelést igazoló
dokumentum elérhetőségének pontos megjelölését is köteles elfogadni az  ajánlatkérő az  (1)  bekezdésben
meghatározott dokumentumok benyújtása helyett.
(7) Azokban az  esetekben, amelyekben a  28.  §-ban és a  36.  §-ban meghatározott minősített ajánlattevők hivatalos
jegyzéke – figyelemmel a  30.  §-ban és a  39.  §-ban foglaltakra – bizonyítja, hogy a  gazdasági szereplő megfelel
az adott alkalmassági követelménynek, a minősített ajánlattevők elektronikusan elérhető hivatalos jegyzékén való
szereplés tényét, illetve az Európai Unió egy másik tagállamában letelepedett gazdasági szereplő által benyújtott,
a letelepedési helye szerinti, az elismert ajánlattevők hivatalos listáját vezető szervezettől származó jegyzék szerinti
igazolást is köteles az ajánlatkérő elfogadni az (1) bekezdésben foglalt egyéb igazolási módok helyett.
(8) Ha az  ajánlatkérő a  részajánlattételt lehetővé teszi, e  §-t minden egyes különálló részre vonatkozóan alkalmazni
kell. Ha az ajánlat (részvételi jelentkezés) a Kbt. 61. § (6) bekezdése alapján több rész tekintetében is benyújtható,
az  ajánlatkérő a  gazdasági szereplőktől elvárt minimális éves árbevételt a  részek egyes csoportjaira vonatkozóan
is meghatározhatja, amennyiben a  nyertes ajánlattevőnek több, ugyanabban az  időben teljesítendő részt is
odaítélnek.
(9) Ha az  egy keretmegállapodáson alapuló szerződéseket a  verseny újbóli megindítását követően ítélik oda,
akkor a  Kbt. 65.  § (5)  bekezdésében említett, az  éves árbevételre vonatkozó maximális követelményt az  egy
időben teljesítendő külön szerződések várható nagyságrendje alapján kell kiszámítani, vagy ha ez  nem ismert,
a  keretmegállapodás becsült értéke alapján. Dinamikus beszerzési rendszer esetén a  Kbt. 65.  § (5)  bekezdésében
említett, az éves árbevételre vonatkozó maximális követelményt az említett rendszer keretében odaítélendő egyes
szerződések várható maximális nagyságrendje alapján kell kiszámítani.
(10) A  Kbt. Második Része szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban az  (1)  bekezdés b)  pontja és a  (6)  bekezdés
szerinti megfelelést igazoló dokumentum elérési helyét a  gazdasági szereplő az  egységes európai közbeszerzési
dokumentumban feltünteti.
20. § (1) Az  ajánlatkérő a  Kbt. Harmadik Része szerint folytatott eljárásban, ha a  Kbt. 117.  §-a alapján jár el – feltéve, hogy
az  eljárásban alkalmassági követelményt ír elő – a  Kbt. 117.  § (4)  bekezdésében foglaltak szerint egyéb igazolási
módot is előírhat.
(2) Az  ajánlatkérő a  Kbt. Harmadik Része szerint lefolytatott eljárásban, ha a  Kbt. 115.  §-a alapján jár el és előír
alkalmassági követelményt, a  19.  § (1)  bekezdésében foglalt igazolási módok helyett elfogadhatja az  ajánlattevő
vagy részvételre jelentkező arra vonatkozó nyilatkozatát is, hogy megfelel az  ajánlatkérő által előírt alkalmassági
követelményeknek, feltéve, hogy ezt az eljárást megindító felhívásban lehetővé tette.
(3) Az  ajánlatkérő a  (2)  bekezdésben foglalt esetben is csak olyan alkalmassági követelményt írhat elő, amely a  19.  §
(1)  bekezdésében foglalt dokumentumokkal igazolható, az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező – ahol
az ajánlatkérő lehetővé tette – választása szerint jogosult a 19. § (1) bekezdésében foglaltak helyett nyilatkozattal
igazolni alkalmasságát. Ha az  elbírálás során az  ajánlatkérőnek kétsége merül fel a  nyilatkozat valóságtartalmával
kapcsolatban, a  Kbt. 69.  § (7)  bekezdésének megfelelően előírhatja a  19.  § (1)  bekezdése szerinti igazolás
benyújtását.
5. Műszaki és szakmai alkalmasság igazolása 21. § (1) Az  ajánlattevőnek és a  részvételre jelentkezőnek a  szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki, illetve szakmai
alkalmassága árubeszerzés esetében – figyelemmel annak jellegére, mennyiségére, rendeltetésére – igazolható
a) az  eljárást megindító felhívás feladásától – nem hirdetménnyel induló eljárásokban megküldésétől –
visszafelé számított három év legjelentősebb szállításainak ismertetésével; az  ajánlatkérő köteles a  három
év teljesítését figyelembe venni, azonban ha a megfelelő szintű verseny biztosítása érdekében szükségesnek
ítéli, az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívás feladásától (megküldésétől) visszafelé számított hat évben
teljesített szállításokat is figyelembe veheti, feltéve, hogy ezt az eljárást megindító felhívásban jelezte;
b) azoknak a  szakembereknek (szervezeteknek) – különösen a  minőség-ellenőrzésért felelősöknek –
a megnevezésével, képzettségük, szakmai tapasztalatuk ismertetésével, akiket be kíván vonni a teljesítésbe;
c) műszaki-technikai felszereltségének, a minőség biztosítása érdekében tett intézkedéseinek, illetve vizsgálati
és kutatási eszközeinek leírásával;
d) azon ellátásilánc-irányítási és ellenőrzési rendszerek megjelölésével, amelyeket a  gazdasági szereplő
a szerződés teljesítése során alkalmazni tud;
e) ha az  áru összetett, vagy ha különleges célra szolgál a  termelési képességéről, illetve vizsgálati és kutatási
eszközeiről, minőségbiztosítási intézkedéseiről az ajánlatkérő vagy más szervezet által végzett vizsgálattal;
f ) az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező, vagy vezetői végzettségének vagy képzettségének ismertetésével,
és különösen azon személyek végzettségének vagy képzettségének ismertetésével, akik a  szerződés
teljesítéséért felelősek, feltéve, hogy ezeket az ajánlatok értékelése során nem értékelik;
g) indokolt esetben azoknak a  környezetvédelmi intézkedéseknek a  leírásával, amelyeket az  ajánlattevő vagy
részvételre jelentkező a teljesítés során alkalmazni tud;
h) a beszerzendő áru leírásával, mintapéldányának, illetve fényképének bemutatásával, amelynek hitelességét
az ajánlatkérő felhívására igazolni kell;
i) elismert (bármely nemzeti rendszerben akkreditált) tanúsító szervezettől származó tanúsítvánnyal, amely
tanúsítja, hogy a  leírásokra vagy szabványokra történő hivatkozással egyértelműen meghatározott áru
megfelel bizonyos leírásoknak vagy szabványoknak.
(2) Az  ajánlattevőnek és a  részvételre jelentkezőnek a  szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki, illetve szakmai
alkalmassága építési beruházás esetében igazolható
a) az  eljárást megindító felhívás feladásától – nem hirdetménnyel induló eljárásokban megküldésétől –
visszafelé számított öt év legjelentősebb építési beruházásainak ismertetésével; az ajánlatkérő köteles az öt
év teljesítését figyelembe venni, azonban ha a megfelelő szintű verseny biztosítása érdekében szükségesnek
ítéli, az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívás feladásától (megküldésétől) visszafelé számított nyolc évben
teljesített építési beruházásokat is figyelembe veheti, feltéve, hogy ezt az  eljárást megindító felhívásban
jelezte;
b) azoknak a  szakembereknek (szervezeteknek) – különösen a  minőség-ellenőrzésért felelősöknek –
a megnevezésével, végzettségük, vagy képzettségük, szakmai tapasztalatuk ismertetésével, akiket be kíván
vonni a teljesítésbe;
c) műszaki-technikai felszereltségének, a minőség biztosítása érdekében tett intézkedéseinek, illetve vizsgálati
és kutatási eszközeinek leírásával;
d) azon ellátásilánc-irányítási és ellenőrzési rendszerek megjelölésével, amelyeket a  gazdasági szereplő
a szerződés teljesítése során alkalmazni tud;
e) az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező, vagy vezetői végzettségének, vagy képzettségének ismertetésével,
és különösen azon személyek végzettségének vagy képzettségének ismertetésével, akik az építési beruházás
teljesítéséért felelősek, feltéve, hogy ezeket az ajánlatok értékelése során nem értékelik;
f ) indokolt esetben azoknak a  környezetvédelmi intézkedéseknek a  leírásával, amelyeket az  ajánlattevő vagy
részvételre jelentkező a teljesítés során alkalmazni tud;
g) az  előző legfeljebb három évre vonatkozóan kérhető, az  éves átlagos statisztikai állományi létszámáról és
vezető tisztségviselőinek létszámáról készült kimutatással;
h) a teljesítéshez rendelkezésre álló eszközök, berendezések, valamint műszaki felszereltség leírásával;
i) a  szerződés azon részének a  megjelölésével, amelyre az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező harmadik
személlyel kíván szerződést kötni;
j) ha az  építési beruházás összetett, vagy ha különleges célra szolgál a  minőségbiztosítási intézkedéseiről
az ajánlatkérő vagy más szervezet által végzett vizsgálattal.
 (3) Az  ajánlattevőnek és a  részvételre jelentkezőnek a  szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki, illetve szakmai
alkalmassága szolgáltatás megrendelése esetén – figyelemmel annak jellegére, mennyiségére, rendeltetésére,
továbbá arra, hogy az alkalmasságot különösen a szakértelemre, hatékonyságra, tapasztalatra és megbízhatóságra
tekintettel lehet megítélni – igazolható
a) az  eljárást megindító felhívás feladásától – nem hirdetménnyel induló eljárásokban megküldésétől –
visszafelé számított három év legjelentősebb szolgáltatásainak ismertetésével; az ajánlatkérő köteles a három
év teljesítését figyelembe venni, azonban ha a megfelelő szintű verseny biztosítása érdekében szükségesnek
ítéli, az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívás feladásától (megküldésétől) visszafelé számított hat évben
teljesített szolgáltatásokat is figyelembe veheti, feltéve, hogy ezt az eljárást megindító felhívásban jelezte;
b) azoknak a  szakembereknek (szervezeteknek) – különösen a  minőség-ellenőrzésért felelősöknek –
a megnevezésével, képzettségük, szakmai tapasztalatuk ismertetésével, akiket be kíván vonni a teljesítésbe;
c) a minőség biztosítása érdekében tett intézkedéseinek, illetve vizsgálati és kutatási eszközeinek leírásával;
d) azon ellátásilánc-irányítási és ellenőrzési rendszerek megjelölésével, amelyeket a  gazdasági szereplő
a szerződés teljesítése során alkalmazni tud;
e) ha a  szolgáltatás összetett, vagy ha különleges célra szolgál a  termelési képességéről, illetve vizsgálati és
kutatási eszközeiről, minőségbiztosítási intézkedéseiről az  ajánlatkérő vagy más szervezet által végzett
vizsgálattal;
f ) az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező, vagy vezetői végzettségének vagy képzettségének ismertetésével,
és különösen azon személyek végzettségének vagy képzettségének ismertetésével, akik a  szolgáltatás
teljesítéséért felelősek, feltéve, hogy ezeket az ajánlatok értékelése során nem értékelik;
g) indokolt esetben azoknak a  környezetvédelmi intézkedéseknek a  leírásával, amelyeket az  ajánlattevő vagy
részvételre jelentkező a teljesítés során alkalmazni tud;
h) az  előző legfeljebb három évre vonatkozóan kérhető, az  éves átlagos statisztikai állományi létszámáról és
vezető tisztségviselőinek létszámáról készült kimutatással;
i) a teljesítéshez rendelkezésre álló eszközök, berendezések, illetve műszaki felszereltség leírásával;
j) a szerződés (szolgáltatás) azon részének a megjelölésével, amelyre az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező
harmadik személlyel kíván szerződést kötni. 22. § (1) A  21.  § (1)  bekezdés a)  pontjának és (3)  bekezdés a)  pontjának esetét a  Kbt. Második Része szerint lefolytatott
közbeszerzési eljárásban a következő módon kell igazolni:
a) ha a  szerződést kötő másik fél a  Kbt. 5.  § (1)  bekezdés a)–c) és e)  pontja szerinti szervezet, illetve nem
magyarországi szervezetek esetében olyan szervezet, amely a  2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi
irányelv alapján ajánlatkérőnek minősül, az általa kiadott vagy aláírt igazolással;
b) ha a  szerződést kötő másik fél az  a)  pontban foglalthoz képest egyéb szervezet, az  általa adott igazolással
vagy az  ajánlattevő, a  részvételre jelentkező, illetve az  alkalmasság igazolásában részt vevő más szervezet
nyilatkozatával.
(2) Az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti igazolás, illetve nyilatkozat tartalmazza legalább a  következő
adatokat: a  teljesítés ideje, a  szerződést kötő másik fél, a  szállítás vagy szolgáltatás tárgya, mennyisége vagy
az  ellenszolgáltatás összege, továbbá nyilatkozni kell arról, hogy a  teljesítés az  előírásoknak és a  szerződésnek
megfelelően történt-e. Az ajánlatkérő a referencia igazolás, illetve nyilatkozat tartalmi elemei között jogosult előírni
az alkalmasság megállapításához szükséges további adat megadását is.
(3) A  21.  § (2)  bekezdés a)  pontjának esetét a  Kbt. Második Része szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban
a  szerződést kötő másik fél által adott igazolással kell igazolni. Az  igazolásban meg kell adni legalább az  építési
beruházás tárgyát, mennyiségét vagy az ellenszolgáltatás összegét, a teljesítés idejét és helyét, továbbá nyilatkozni
kell arról, hogy a teljesítés az előírásoknak és a szerződésnek megfelelően történt-e. Ajánlatkérő a referencia igazolás
tartalmi elemei között jogosult előírni az alkalmasság megállapításához szükséges további adat megadását is.
(4) Az  (1)–(3)  bekezdés szerinti esetekben a  szerződést kötő másik félnek az  igazolást a  szerződés tartalma alapján
szerződésszerű teljesítés esetében – építési beruházás esetén a  sikeres műszaki átadás-átvételt követően –
kötelessége a  kérés beérkezését követő két munkanapon belül, de legkésőbb a  teljesítést követő 15 napon belül
díjmentesen kiállítania.
(5) A 21. § (2) bekezdés a) pontja, valamint (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben, ha a nyertes közös ajánlattevőként
teljesített építési beruházásra, vagy szolgáltatás megrendelésére vonatkozó referencia igazolás, vagy nyilatkozat –
a  teljesítés oszthatatlansága miatt – nem állítható ki az  egyes ajánlattevők által végzett munkák, illetve teljesített
szolgáltatások elkülönítésével, úgy az ajánlatkérő a referencia igazolást, vagy nyilatkozatot bármelyik, a teljesítésben
részt vett ajánlattevő részéről az  ismertetett építési beruházás vagy szolgáltatás egésze tekintetében köteles
elfogadni, feltéve, hogy a  teljesítés a  közös ajánlattevők egyetemleges felelősségvállalása mellett történt, és
az igazolást benyújtó ajánlattevő vagy részvételre jelentkező által végzett teljesítés aránya elérte a 15%-ot.
23. § A 21.  § (1)  bekezdés a)  pontjának, valamint (3)  bekezdés a)  pontjának esetét a  Kbt. Harmadik Része szerint
lefolytatott közbeszerzési eljárásban az  ajánlattevő, a  részvételre jelentkező, illetve az  alkalmasság igazolásában
részt vevő más szervezet nyilatkozatával, vagy a  szerződést kötő másik fél által adott igazolással lehet igazolni.
A 21. § (2) bekezdés a) pontjának esetét a Kbt. Harmadik Része szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban a 22. §
(3) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kell igazolni.
24. § (1) Azokban az  esetekben, amelyekben a  28.  §-ban és a  36.  §-ban meghatározott minősített ajánlattevők hivatalos
jegyzéke – figyelemmel a  30.  §-ban és a  39.  §-ban foglaltakra is – bizonyítja, hogy a  gazdasági szereplő megfelel
az adott alkalmassági követelménynek, a minősített ajánlattevők elektronikusan elérhető hivatalos jegyzékén való
szereplés tényét, illetve az Európai Unió egy másik tagállamában letelepedett gazdasági szereplő által benyújtott,
a letelepedési helye szerinti, az elismert ajánlattevők hivatalos listáját vezető szervezettől származó jegyzék szerinti
igazolást is köteles az ajánlatkérő elfogadni a 21. § (1)–(3) bekezdésében foglalt egyéb igazolási módok helyett.
(2) Építési beruházás közbeszerzése esetén, ha a  Magyar Kereskedelmi és Iparkamara vállalkozó kivitelezői
névjegyzékében megjelenített, 21.  § (2)  bekezdés előírásainak megfelelő dokumentumok bizonyítják, hogy
a  gazdasági szereplő megfelel az  ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek, a  követelmény és
a  megfelelést igazoló dokumentum helyének pontos megjelölését is köteles elfogadni az  ajánlatkérő a  21.  §
(2) bekezdésében meghatározott dokumentumok benyújtása helyett.
(3) Ha az  ajánlatkérő az  ajánlattevő vagy a  részvételre jelentkező bizonyos minőségbiztosítási szabványoknak
való megfelelősége tanúsításához független szervezet által kiállított tanúsítvány benyújtását írja elő
–  ideértve a  fogyatékosok számára biztosított hozzáférésére vonatkozó szabványokat is –, akkor a  vonatkozó
európai szabványsorozatnak megfelelő szervezet által tanúsított, a  vonatkozó európai szabványsorozaton
alapuló minőségbiztosítási rendszerekre kell hivatkoznia. Az  ajánlatkérő köteles elfogadni az  Európai Unió
más tagállamában bejegyzett szervezettől származó egyenértékű tanúsítványt, továbbá az  egyenértékű
minőségbiztosítási intézkedések egyéb bizonyítékait, ha a  szóban forgó gazdasági szereplőnek – neki fel nem
róható okokból – nem volt lehetősége az  említett tanúsítványokat az  előírt határidőn belül megszerezni, feltéve,
hogy a  gazdasági szereplő bizonyítja, hogy a  javasolt minőségbiztosítási intézkedések megfelelnek az  előírt
minőségbiztosítási szabványoknak.
(4) Ha az  ajánlatkérő az  ajánlattevőnek vagy részvételre jelentkezőnek – a  21.  § (2)  bekezdés f )  pontja vagy a  21.  §
(3)  bekezdés g)  pontja tekintetében – bizonyos környezetvédelmi vezetési rendszereknek való megfelelősége
tanúsításához független szervezet által kiállított tanúsítvány benyújtását írja elő, akkor az uniós környezetvédelmi
vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS), a  szervezeteknek a  közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési
rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a  761/2001/EK rendelet, a  2001/681/EK és a  2006/193/EK
bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. november 25-i 1221/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 45.  cikke szerint elismert egyéb környezetvédelmi vezetési rendszerekre, illetve az  akkreditált
szervek releváns európai vagy nemzetközi szabványain alapuló egyéb környezetvédelmi vezetési szabványokra kell
hivatkoznia. Az ajánlatkérő köteles elfogadni az Európai Unió más tagállamában bejegyzett szervezettől származó
egyenértékű tanúsítványt is.
(5) A  Kbt. Második Része szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban a  (2)  bekezdés szerinti megfelelést igazoló
dokumentum helyét a gazdasági szereplő az egységes európai közbeszerzési dokumentumban feltünteti.
25. § (1) Az  ajánlatkérő a  Kbt. Harmadik Része szerint folytatott eljárásban, ha a  Kbt. 117.  §-a alapján jár el – feltéve, hogy
az  eljárásban alkalmassági követelményt ír elő – a  Kbt. 117.  § (4)  bekezdésében foglaltak szerint egyéb igazolási
módot is előírhat.
(2) Az  ajánlatkérő a  Kbt. Harmadik Része szerint lefolytatott eljárásban, ha a  Kbt. 115.  §-a alapján jár el, és előír
alkalmassági követelményt, a 21. § (1)–(3) bekezdésében foglalt igazolási módok helyett elfogadhatja az ajánlattevő
vagy részvételre jelentkező arra vonatkozó nyilatkozatát is, hogy megfelel az  ajánlatkérő által előírt alkalmassági
követelményeknek, feltéve, hogy ezt az eljárást megindító felhívásban lehetővé tette.
(3) Az  ajánlatkérő a  (2)  bekezdésben foglalt esetben is csak olyan alkalmassági követelményt írhat elő, amely a  21.  §
(1)–(3)  bekezdésében foglalt dokumentumokkal igazolható, az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező pedig
– ahol az  ajánlatkérő lehetővé tette – választása szerint jogosult a  21.  § (1)–(3)  bekezdésében foglaltak helyett
nyilatkozattal igazolni alkalmasságát. Ha az  elbírálás során az  ajánlatkérőnek kétsége merül fel a  nyilatkozat
valóságtartalmával kapcsolatban, a  Kbt. 69.  § (7)  bekezdésének megfelelően előírhatja a  21.  § (1)–(3)  bekezdése
szerinti igazolás benyújtását.
6. A szakmai tevékenység végzésére való alkalmasság igazolása
26. § (1) A Kbt. 65. § (1) bekezdés c) pontjára vonatkozóan az ajánlatkérő előírhatja, hogy
a) a  gazdasági szereplő legyen bejegyezve a  cégnyilvántartásba vagy az  egyéni vállalkozók nyilvántartásába;
nem Magyarországon letelepedett gazdasági szereplő esetén legyen bejegyezve a  2014/24/EU irányelv
XI.  melléklete szerinti hasonló nyilvántartásba, valamint teljesítse az  említett mellékletben foglalt bármely
egyéb követelményt, vagy
b) szolgáltatás megrendelésre irányuló közbeszerzési eljárás esetén rendelkezzen a  szolgáltatás nyújtásához
a letelepedése szerinti országban előírt engedéllyel, jogosítvánnyal vagy előírt szervezeti, kamarai tagsággal.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja alapján előírt követelmény tekintetében Magyarországon letelepedett gazdasági szereplő
esetén a  nyilvántartásban szereplés tényét az  ajánlatkérő ellenőrzi a  céginformációs szolgálattól ingyenesen,
elektronikusan kérhető cégjegyzék-adatok, illetve az  egyéni vállalkozók nyilvántartásának adatai alapján; nem
Magyarországon letelepedett gazdasági szereplő esetén a  2014/24/EU irányelv XI.  mellékletében felsorolt
nyilvántartások szerinti igazolást (kivonatot) vagy egyéb igazolást, vagy nyilatkozatot kell igazolásként benyújtani.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja alapján előírt követelmény tekintetében az engedély vagy jogosítvány másolatát, illetve
a szervezeti, kamarai tagságról szóló igazolást kell benyújtani.
V. FEJEZET 7. A minősített ajánlattevők hatósági hivatalos és kamarai jegyzéke
27. § (1) A  Hatóság a  Kbt. 187.  § (2)  bekezdés a)  pont ab)  alpontja, valamint a  28–35.  § rendelkezéseinek megfelelően
vezeti a  minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékét (a  továbbiakban: hatósági hivatalos jegyzék). A  Hatóság által
létrehozott hatósági hivatalos jegyzék kiterjedhet a kizáró okok hiányára és az alkalmassági követelményeknek való
megfelelésre is.
(2) A  Kbt. 69.  § (12)  bekezdése alapján gazdasági vagy szakmai kamara által létrehozott minősített ajánlattevői
jegyzéket (a  továbbiakban: kamarai jegyzék) a  Hatóság a  36.  § rendelkezéseinek megfelelően nyilvántartja.
A kamarai jegyzék csak a kamara tagjainak tevékenységi körében alkalmazandó alkalmassági feltételek igazolására
terjedhet ki a 40. §-nak megfelelően.
(3) A gazdasági szereplők a közbeszerzési eljárásban való indulás, illetve a szerződés megkötésének feltételeként nem
kötelezhetők a  hatósági hivatalos jegyzékébe vagy a  kamarai jegyzékbe való felvételre. Az  ajánlatkérő köteles
az e rendelet szerinti egyéb igazolásokat is elfogadni.
(4) A  Hatóság más uniós tagállam kérésére hozzáférhetővé tesz minden olyan információt, amely az  annak
bizonyítékaként bemutatott dokumentumokkal kapcsolatos, hogy a  gazdasági szereplők teljesítik a  hatósági
hivatalos jegyzékbe vagy a  kamarai jegyzékbe történő felvétel követelményeit, illetve, hogy egy másik tagállam
gazdasági szereplői ezzel egyenértékű tanúsítvánnyal rendelkeznek.
28. § (1) A  gazdasági szereplők hatósági hivatalos jegyzékbe vételének feltétele, hogy a  gazdasági szereplő megfeleljen
a Hatóság által meghirdetett minősítési szempontoknak.
(2) A  minősítési szempontokat a  Kbt. 187.  § (2)  bekezdés a)  pont ab)  alpontjában foglalt feladatkörében a  Hatóság
határozza meg, és a  honlapján meghirdeti. A  Hatóság a  minősítési szempontok meghatározása során az  illetékes
szakmai kamarák véleményét kérheti.
(3) A  minősítési szempontoknak történő megfelelés igazolása a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés a), c)–g), k)–l) és n)  pontja,
63. § (1) bekezdése, 65. § (1), (7)–(9) és (11) bekezdése, valamint e rendelet 8–26. §-a szerint történik. A minősítési
szempontok meghatározása során a Hatóság jogosult a nem kötelezően érvényesülő kizáró okok és az alkalmassági
követelményekre vonatkozó szempontok közül választani. Az  alkalmassági követelmények tekintetében meg kell
határoznia, hogy a Kbt. 65. § (1) bekezdésben foglaltak szerint mely körülmények megléte, illetve hiánya vagy azok
milyen mértékű fogyatékossága zárja ki, hogy a  Hatóság az  ajánlattevőt a  hatósági hivatalos jegyzékbe felvegye.
A  minősítési szempontok meghirdetésekor a  Hatóság az  e  bekezdésben foglaltaknak megfelelően feltünteti
az igazolás módját is.
(4) A  minősítési szempontok meghatározása során nem lehet különbséget tenni az  ajánlattevők között sem
letelepedési helyük szerint, sem más módon. A  minősítési szempontokat a  Hatóság jogosult tevékenységek vagy
ágazatok szerinti bontásban, illetve azokon belül is több szinten meghatározni.
(5) A  Kbt. 65.  § (7)  bekezdésének alkalmazásakor a  kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet (személy) olyan
szerződéses, vagy előszerződésben vállalt kötelezettségvállalását tartalmazó okiratot kell csatolni, amely
alátámasztja, hogy a szerződés teljesítéséhez szükséges erőforrások a hatósági hivatalos jegyzékben szereplés teljes
időtartama alatt az ajánlattevő rendelkezésére fognak állni.
29. § (1) A hatósági hivatalos jegyzéket a Hatóság a honlapján közzéteszi. A hatósági hivatalos jegyzék közhiteles, az abban
foglalt adatok valódiságát az ellenkező bizonyításig vélelmezni kell.
(2) A hatósági hivatalos jegyzék tartalmazza a minősített ajánlattevő
a) nevét, székhelyét (lakóhelyét);
b) a jegyzék szerinti besorolását;
c) a jegyzékbe bejegyzésének időpontját;
d) által igazolt minősítési szempontokat.
(3) A Hatóság, mint a hatósági hivatalos jegyzéket vezető szervezet a címét köteles megküldeni az Európai Unió többi
tagállamának és az Európai Bizottságnak.
30. § (1) A  Hatóság igazolást állít ki a  hatósági hivatalos jegyzékben való szereplésről. Az  igazolásnak tartalmaznia kell
a minősítési szempontok szerinti megfelelésre történő hivatkozást és a jegyzék szerinti besorolást.
(2) A  hatósági hivatalos jegyzék a  Hatóság honlapján elektronikusan is elérhető, ez  a  formája is közhiteles.
A közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő – a (3) bekezdés szerinti kivétellel – a kizáró okok hiányának igazolására,
továbbá – a  (4)  bekezdés figyelembevételével – az  alkalmassági követelménynek (követelményeknek) való
megfelelés igazolására köteles elfogadni a hatósági hivatalos jegyzékben szereplés tényét.
(3) A  minősített ajánlattevőnek külön kell e  rendelet szerint igazolnia, hogy nem tartozik a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés
b) pontjának hatálya alá.
(4) A  minősített ajánlattevőnek szintén külön kell igazolnia a  szerződés teljesítésére való alkalmasságát azon
alkalmassági követelmények tekintetében, amelyeknél az  ajánlatkérő a  közbeszerzési eljárásban vagy
az előminősítési rendszerében – a 28. § (3) bekezdése alapján meghatározott minősítési szempontokhoz képest –
szigorúbban állapítja meg az ajánlattevő pénzügyi és gazdasági, valamint műszaki, illetve szakmai alkalmasságának
feltételeit és igazolását. Az ajánlatkérőnek a szigorúbban meghatározott alkalmassági követelményekre kifejezetten
utalnia kell az eljárást megindító felhívásban.
31. § (1) Ha a belföldön letelepedett minősített ajánlattevő a hatósági hivatalos jegyzék szerinti igazolását az Európai Unió
egy másik tagállamának ajánlatkérője által meghirdetett közbeszerzési eljárásban nyújtja be, az  igazolás kizárólag
a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés a), c)–g), l) és n)  pontja, 63.  § (1)  bekezdése, valamint e  rendelet 19.  § (1)  bekezdés
b)–c) pontja, a 21. § (1) bekezdés a)–f ) és h)–i) pontja, (2) bekezdés a)–e) és g)–h) pontja és a (3) bekezdés a)–f ) és
g)–h) pontja tekintetében vélelmezi az ajánlattevő megfelelőségét.
(2) Az  (1)  bekezdés megfelelően alkalmazandó abban az  esetben, ha a  Kbt. szerinti ajánlatkérő közbeszerzési
eljárásában az  Európai Unió egy másik tagállamában letelepedett ajánlattevő nyújt be olyan igazolást, amely
a letelepedési helye szerinti, az elismert ajánlattevők hivatalos listáját vezető szervezettől – ideértve az erre a célra
kijelölt tanúsító szervezeteket is – származik.
32. § (1) A  hatósági hivatalos jegyzékébe történő felvételt a  Hatóságnál kell írásban kérelmezni. A  kérelmező bármikor
kérheti minősítését és a  hatósági hivatalos jegyzékbe vételét az  előírt adatok, tények bemutatása, a  szükséges
igazolások, nyilatkozatok vagy egyéb dokumentumok csatolása mellett.
(2) A  hatósági hivatalos jegyzékbe vétel érvényességi ideje a  bejegyzést követő naptól számított 12 hónap, amely
megújítható. Ha a  kérelmező január 1. és május 31. között nyújtja be kérelmét – illetve a  Hatóság bejegyző
határozatát január 1. és május 31. között hozza meg – és a  benyújtás (határozathozatal) időpontjában még nem
rendelkezik a korábbi év számviteli jogszabályok szerinti beszámolójával, a Hatóság a hatósági hivatalos jegyzékbe
vételről július 31-i érvényességi dátummal állít ki igazolást. Ha a  kérelmező július 31-ig az  előírt módon igazolja
a beszámoló elfogadását, valamint ismételten benyújtja az előírt pénzintézeti nyilatkozatokat, a Hatóság egy évre
szóló igazolást állít ki.
(3) A megújítást a Hatóságnál kell írásban kérelmezni. Ha a kérelem benyújtását megelőző fél éven belül a minősítési
szempontok változtak, nem kell a  kérelmezőt újból minősíteni és a  kérelmezőnek a  szükséges dokumentumokat
benyújtani a módosult minősítési szempontok tekintetében, ha az annak való megfelelőségét már igazolta.
(4) A  kérelmező az  alkalmasság körébe tartozó minősítési szempontoknak a  Kbt.-ben és e  rendeletben foglaltak
szerint bármely más szervezet vagy személy kapacitására támaszkodva is megfelelhet. Ebben az  esetben köteles
igazolni, hogy a minősítési szempontoknak megfelelő erőforrások rendelkezésére állnak majd a hatósági hivatalos
jegyzékben történő szereplés időtartama alatt. Az  igénybe vett erőforrások tekintetében a  rendelkezésre
állás igazolása a  28.  § (5)  bekezdése szerint történik, azzal, hogy a  kapacitások rendelkezésre bocsátása és
a  referenciák tekintetében azt is ismertetni kell, hogy a  hatósági hivatalos jegyzékben szereplés időtartama alatt
a  kapacitás – adott esetben a  Kbt. 65.  § (9)  bekezdésének megfelelő – tényleges igénybevétele, illetve a  szakmai
tapasztalat felhasználása milyen módon fog történni a  közbeszerzési eljárások eredményeként megkötendő
szerződésekben. A  Kbt. 65.  § (8)  bekezdése a  hatósági hivatalos jegyzékbe vétel esetén is irányadó, azzal, hogy
a  kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet az  ajánlattevő jegyzékben szereplésének időtartama alatt minden
olyan közbeszerzési eljárásban kezesként felel az  ajánlattevő teljesítéséért, ahol az  általa igazolt alkalmassági
követelményt előírták.
(5) A  Hatóság a  kérelemről – a  kézhezvételét követő két hónapon belül – határozattal dönt. A  határidő – indokolt
esetben – egy alkalommal, két hónappal meghosszabbítható.
(6) A  kérelmező attól az  időponttól válik minősített ajánlattevővé, amely időponttal a  hatósági hivatalos jegyzékbe
bejegyzést nyert, illetve a hatósági hivatalos jegyzékben szereplésének érvényességi idejét a Hatóság megújította.
33. § (1) A minősített ajánlattevőt a Hatóság törli a hatósági hivatalos jegyzékből, ha
a) nem felel meg a minősítési szempontoknak;
b) közbeszerzéssel kapcsolatos jogorvoslati eljárásban jogerős határozattal eltiltották közbeszerzési eljárásban
való részvételtől;
c) közbeszerzéssel kapcsolatos jogorvoslati eljárásban jogerős határozattal elrendelték a  hatósági hivatalos
jegyzékéből való törlését;
d) azt a minősített ajánlattevő kéri;
e) megújítás nélkül lejárt a hatósági hivatalos jegyzékben szereplés érvényességi ideje;
f ) a minősített ajánlattevő megszűnt, illetve meghalt.
(2) A  minősített ajánlattevő csak akkor kérheti a  hatósági hivatalos jegyzékből való törlését, ha folyamatban levő
közbeszerzési eljárásban nem vesz részt.
(3) A  minősített ajánlattevő a  hatósági hivatalos jegyzékből való törléséről szóló határozat kézhezvételét követően
köteles haladéktalanul törlését bejelenteni az  ajánlatkérőnek, ha folyamatban levő közbeszerzési eljárásban vesz
részt.
34. § A minősített ajánlattevő köteles a  Hatóságnak bejelenteni, ha a  minősítési szempontok szerinti adataiban,
körülményeiben változás állt be a  változást követően haladéktalanul, de legkésőbb a  változástól számított
öt munkanapon belül. Ha a  változás következtében a  minősített ajánlattevő nem felel meg a  minősítési
szempontoknak, a Hatóság törli a hatósági hivatalos jegyzékből.
35. § (1) Ha a  Hatóság módosítja a  minősítési szempontokat és igazolási módjait, köteles a  minősítési szempontokat újra
meghirdetni, valamint a  hatósági hivatalos jegyzékbe vett minősített ajánlattevőket és a  kérelmet benyújtókat
egyidejűleg, közvetlenül, írásban tájékoztatni.
(2) A  minősítési szempontok módosítása esetén a  hatósági hivatalos jegyzékbe vett minősített ajánlattevőknek
is igazolniuk kell az  előírt módon megfelelőségüket az  új vagy a  módosult minősítési szempont tekintetében.
Erre – az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatás során – fel kell hívni a  minősített ajánlattevőket. Benyújtott kérelem
folyamatban levő elbírálása esetén a  Hatóság a  kérelem módosítás miatt szükséges kiegészítésére hívja fel
a kérelmezőt.
36. § (1) A gazdasági vagy szakmai kamara által létrehozott kamarai jegyzéket a Hatóság veszi nyilvántartásba.
 (2) A  kamara meghatározza a  kamarai jegyzékbe történő felvétel feltételeit és a  gazdasági szereplők gazdasági és
pénzügyi, illetve műszaki és szakmai alkalmasságához a Kbt. 65. §-ával és e rendelet rendelkezéseivel összhangban
álló minősítési szempontokat, majd az erről szóló információt tartalmazó írásbeli kérelmet megküldi a Hatóságnak.
(3) A  Hatóság a  kérelem beérkezésétől számított 15 munkanapon belül dönt a  kamarai jegyzék nyilvántartásba
vételéről. A  Hatóság a  döntését az  alapján hozza meg, hogy a  kamarai jegyzékbe vétel feltételei megfelelnek-e
a Kbt., illetve e rendelet szabályainak.
(4) A Hatóság a nyilvántartásba vételről vagy ennek elutasításáról a kérelmet benyújtó kamarát a döntés meghozatalát
követően haladéktalanul írásban értesíti.
(5) A Hatóság a nyilvántartásba vétel feltételét képező szempontokat a honlapján közzéteszi.
 (6) A  Hatóság a  kamarai jegyzéket vezető kamara címét köteles megküldeni az  Európai Unió többi tagállamának és
az Európai Bizottságnak. 37. § (1) A gazdasági szereplők kamarai jegyzékbe vételének feltétele, hogy
a) a gazdasági szereplő az adott kamara tagja legyen,
b) a gazdasági szereplő megfeleljen a kamara által meghirdetett minősítési szempontoknak.
(2) A kamarai jegyzék Hatóság általi nyilvántartásba vételét követően a kamara a minősítési szempontokat honlapján
meghirdeti.
(3) A  minősítési szempontoknak történő megfelelés igazolása a  Kbt. 65.  § (1), (7)–(9) és (11)  bekezdése és e  rendelet
8–26.  §-a szerint történik. A  minősítési szempontok meghatározása során a  kamara jogosult az  alkalmassági
követelményekre vonatkozó szempontok közül választani. Az  alkalmassági követelmények tekintetében meg kell
határoznia, hogy a Kbt. 65. § (1) bekezdésben foglaltak szerint mely körülmények megléte, illetve hiánya vagy azok
milyen mértékű fogyatékossága zárja ki, hogy a kamara az ajánlattevőt a kamarai jegyzékbe felvegye. A minősítési
szempontok meghirdetésekor a kamara az e bekezdésben foglaltaknak megfelelően feltünteti az igazolás módját is.
(4) A  minősítési szempontok meghatározása során nem lehet különbséget tenni az  ajánlattevők között sem
letelepedési helyük szerint, sem más módon.
(5) A  Kbt. 65.  § (7)  bekezdésének alkalmazásakor a  kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet (személy) olyan
szerződéses, vagy előszerződésben vállalt kötelezettségvállalását tartalmazó okiratot kell csatolni, amely
alátámasztja, hogy a  szerződés teljesítéséhez szükséges erőforrások a  kamarai jegyzékben szereplés teljes
időtartama alatt az ajánlattevő rendelkezésére fognak állni.
38. § (1) A  kamarai jegyzéket a  kamara honlapján kell közzétenni. A  Hatóság a  honlapján közzéteszi a  kamarai jegyzék
internetes elérhetőségét.
(2) A kamarai jegyzék közhiteles, az abban foglalt adatok valódiságát az ellenkező bizonyításig vélelmezni kell.
 (3) A kamarai jegyzéknek legalább a 29. § (2) bekezdésében említett adatokat kell tartalmaznia.
39. § (1) A  kamara igazolást állít ki a  kamarai jegyzékben való szereplésről. Az  igazolásnak tartalmaznia kell a  minősítési
szempontok szerinti megfelelésre történő hivatkozást és a kamarai jegyzék szerinti besorolást.
(2) A közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő – a  (3) bekezdés figyelembevételével – az alkalmassági követelménynek
(követelményeknek) való megfelelés igazolására köteles elfogadni a kamarai jegyzékben szereplés tényét.
(3) A  minősített ajánlattevőnek külön kell igazolnia a  szerződés teljesítésére való alkalmasságát azon alkalmassági
követelmények tekintetében, amelyeknél az  ajánlatkérő a  közbeszerzési eljárásban vagy az  előminősítési
rendszerében – a  37.  § (3)  bekezdése alapján meghatározott minősítési szempontokhoz képest – szigorúbban
állapítja meg az ajánlattevő pénzügyi és gazdasági, valamint műszaki, illetve szakmai alkalmasságának feltételeit és
igazolását. Az ajánlatkérőnek a szigorúbban meghatározott alkalmassági követelményekre kifejezetten utalnia kell
az eljárást megindító felhívásban.
40. § (1) Ha a belföldön letelepedett minősített ajánlattevő a kamarai jegyzék szerinti igazolását az Európai Unió egy másik
tagállamának ajánlatkérője által meghirdetett közbeszerzési eljárásban nyújtja be, az  igazolás kizárólag e rendelet
19.  § (1)  bekezdés b) és c)  pontja, a  21.  § (1)  bekezdés a)–f ), h) és i)  pontja, (2)  bekezdés a)–e), g) és h)  pontja és
a (3) bekezdés a)–f ), g) és h) pontja tekintetében vélelmezi az ajánlattevő megfelelőségét.
(2) Az  (1)  bekezdés megfelelően alkalmazandó abban az  esetben, ha a  Kbt. szerinti ajánlatkérő közbeszerzési
eljárásában az  Európai Unió egy másik tagállamában letelepedett ajánlattevő nyújt be olyan igazolást, amely
a letelepedési helye szerinti, az elismert ajánlattevők hivatalos listáját vezető szervezettől – ideértve az erre a célra
kijelölt tanúsító szervezeteket is – származik.
41. § (1) A  kamarai jegyzékébe történő felvételt a  jegyzéket létrehozó kamaránál kell írásban kérelmezni. A  kérelmező
bármikor kérheti minősítését és a  kamarai jegyzékbe vételét az  előírt adatok, tények bemutatása, a  szükséges
igazolások, nyilatkozatok vagy egyéb dokumentumok csatolása mellett.
(2) A kamarai jegyzékbe vétel érvényességi ideje a bejegyzést követő naptól számított 12 hónap, amely megújítható.
Ha a kérelmező január 1. és május 31. között nyújtja be kérelmét – illetve a kamara bejegyző határozatát január 1.
és május 31. között hozza meg – és a  benyújtás (határozathozatal) időpontjában még nem rendelkezik a  korábbi
év számviteli jogszabályok szerinti beszámolójával, a kamara a kamarai jegyzékbe vételről július 31-i érvényességi
dátummal állít ki igazolást. Ha a kérelmező július 31-ig az előírt módon igazolja a beszámoló elfogadását, valamint
ismételten benyújtja az előírt pénzintézeti nyilatkozatokat, a kamara egy évre szóló igazolást állít ki.
(3) A  megújítást az  illetékes kamaránál kell írásban kérelmezni. Ha a  kérelem benyújtását megelőző fél éven belül
a  minősítési szempontok változtak, nem kell a  kérelmezőt újból minősíteni és a  kérelmezőnek a  szükséges
dokumentumokat benyújtani a  módosult minősítési szempontok tekintetében, ha az  annak való megfelelőségét
már igazolta.
(4) A  kérelmező az  alkalmasság körébe tartozó minősítési szempontoknak a  Kbt.-ben és e  rendeletben foglaltak
szerint bármely más szervezet vagy személy kapacitására támaszkodva is megfelelhet. Ebben az  esetben köteles
igazolni, hogy a minősítési szempontoknak megfelelő erőforrások rendelkezésére állnak majd a kamarai jegyzéken
történő szereplés időtartama alatt. Az igénybe vett erőforrások tekintetében a rendelkezésre állás igazolása a 37. §
(5) bekezdése szerint történik azzal, hogy a kapacitások rendelkezésre bocsátása és a  referenciák tekintetében azt
is ismertetni kell, hogy a  kamarai jegyzékben szereplés időtartama alatt a  kapacitás – adott esetben a  Kbt. 65.  §
(9)  bekezdésének megfelelő – tényleges igénybevétele, illetve a  szakmai tapasztalat felhasználása milyen módon
fog történni a  közbeszerzési eljárások eredményeként megkötendő szerződésekben. A  Kbt. 65.  § (8)  bekezdése
a  kamarai jegyzékbe vétel esetén is irányadó, azzal, hogy a  kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet
az ajánlattevő kamarai jegyzékben szereplésének időtartama alatt minden olyan közbeszerzési eljárásban kezesként
felel az ajánlattevő teljesítéséért, ahol az általa igazolt alkalmassági követelményt előírták.
(5) A  kamarai jegyzékbe történő felvételre irányuló kérelem elbírálásának határidejét és esetleges további
részletszabályait a  kamarai jegyzéket létrehozó kamara állapítja meg a  kamarai jegyzék Hatóság általi
nyilvántartásba vételi kérelem benyújtását megelőzően. A  kamarai jegyzékbe történő felvételért díj megfizetése
nem kérhető.
(6) A  kérelmező attól az  időponttól válik minősített ajánlattevővé, amely időponttal a  kamarai jegyzékbe bejegyzést
nyert, illetve a jegyzékben szereplésének érvényességi idejét a kamara megújította.
42. § (1) A minősített ajánlattevőt a kamara törli a kamarai jegyzékből, ha
a) nem felel meg a minősítési szempontoknak;
b) közbeszerzéssel kapcsolatos jogorvoslati eljárásban jogerős határozattal eltiltották közbeszerzési eljárásban
való részvételtől;
c) közbeszerzéssel kapcsolatos jogorvoslati eljárásban jogerős határozattal elrendelték a  kamarai jegyzékéből
való törlését;
d) azt a minősített ajánlattevő kéri;
e) megújítás nélkül lejárt a kamarai jegyzékben szereplés érvényességi ideje;
f ) a minősített ajánlattevő megszűnt, illetve meghalt;
g) a gazdasági szereplő kamarai tagsága megszűnt.
(2) A minősített ajánlattevő csak akkor kérheti a kamarai jegyzékből való törlését, ha folyamatban levő közbeszerzési
eljárásban nem vesz részt.
(3) A  minősített ajánlattevő a  kamarai jegyzékből való törléséről szóló határozat kézhezvételét követően köteles
haladéktalanul törlését bejelenteni az ajánlatkérőnek, ha folyamatban levő közbeszerzési eljárásban vesz részt.
43. § A minősített ajánlattevő köteles a  kamarának bejelenteni, ha a  minősítési szempontok szerinti adataiban,
körülményeiben változás állt be a  változást követően haladéktalanul, de legkésőbb a  változástól számított
öt munkanapon belül. Ha a  változás következtében a  minősített ajánlattevő nem felel meg a  minősítési
szempontoknak, a kamara törli a kamarai jegyzékből.
44. § (1) Ha a  kamara módosítja a  minősítési szempontokat és igazolási módjait, köteles a  minősítési szempontokat újra
meghirdetni, valamint a  kamarai jegyzékbe vett minősített ajánlattevőket és a  kérelmet benyújtókat egyidejűleg,
közvetlenül, írásban tájékoztatni.
(2) A minősítési szempontok módosítása esetén a kamarai jegyzékbe vett minősített ajánlattevőknek is az előírt módon
igazolniuk kell megfelelőségüket az új vagy a módosult minősítési szempont tekintetében. Az (1) bekezdés szerinti
tájékoztatás során erre fel kell hívni a  minősített ajánlattevőket. Benyújtott kérelem folyamatban levő elbírálása
esetén a kamara a kérelem módosítás miatt szükséges kiegészítésére hívja fel a kérelmezőt.
VI. FEJEZET 8. A Belső Piaci Információs Rendszer (IMI) használata
45. § (1) Nem Magyarországon letelepedett ajánlattevő, részvételre jelentkező vagy kapacitásait rendelkezésre bocsátó
szervezet esetén az  ajánlatkérő az  egységes európai közbeszerzési dokumentumban foglalt nyilatkozat, valamint
a  III–IV. Fejezet szerinti igazolások és adatbázisok valóságtartalmának ellenőrzése érdekében megkeresést küldhet
más uniós tagállam illetékes hatóságainak a  Belső Piaci Információs Rendszeren (a  továbbiakban: IMI-rendszer)
keresztül.
(2) Az (1) bekezdésben említett megkeresést a Hatóságon keresztül kell megküldeni. Ennek érdekében az ajánlatkérő
a  Hatóság honlapján található űrlap kitöltésével tájékoztatja a  Hatóságot a  megkeresés adatairól. Ezt követően
a  Hatóság a  megkeresést az  IMI-rendszerben haladéktalanul továbbítja az  illetékes tagállami hatóságnak.
A tagállami hatóság válaszát a Hatóság ennek beérkezését követően haladéktalanul megküldi a megkeresést intéző
ajánlatkérő részére.
(3) Az IMI-rendszeren keresztül érkezett választ az ajánlatkérő köteles hitelesként elfogadni.
 (4) Magyarországon letelepedett gazdasági szereplő esetén az  IMI-rendszert magyarországi ajánlatkérő nem
használhatja, ebben az esetben a Kbt. 69. § (13) bekezdése alkalmazandó.
(5) Ha a  III–IV. Fejezetben említett igazolások kibocsátásáért vagy nyilvántartások vezetéséért felelős állami szervhez
egy más uniós tagállamban található ajánlatkérő megkeresést intéz az  IMI-rendszeren keresztül, az  érintett szerv
köteles a  megkeresésben foglaltaknak az  ott meghatározott határidőn belül, a  megkeresésben meghatározott
célhoz szükséges mértékben eleget tenni.
(6) Az  IMI-rendszer használatának részletszabályait a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának
általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény és a  belső piaci információs rendszer hazai működéséről és
az  abban való részvételnek a  szabályairól, valamint a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv szerinti bejelentési kötelezettség teljesítéséről szóló 354/2013. (X. 7.) Korm. rendelet
határozza meg.
VII. FEJEZET
A KÖZBESZERZÉSI MŰSZAKI LEÍRÁSRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
9. A műszaki leírás meghatározása 46. § (1) A közbeszerzési műszaki leírásra vonatkozó rendelkezések alkalmazásában
a) közös műszaki előírás: olyan műszaki leírás az  információs és kommunikációs technológiák (IKT) területén,
amelyet az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK,
a  95/16/EK, a  97/23/EK, a  98/34/EK, a  2004/22/EK, a  2007/23/EK, a  2009/23/EK és a  2009/105/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a  87/95/EGK tanácsi határozat és az  1673/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2012. október 25-i 1025/2012/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. és 14. cikkével összhangban állapítottak meg;
b) műszaki ajánlás: európai szabványügyi szervezet által nem szabványként kiadott bármely dokumentum,
amelyet a piaci igények kielégítésére, szabályozott eljárás szerint dolgoztak ki;
c) szabvány, nemzeti szabvány, európai szabvány, nemzetközi szabvány: a  nemzeti szabványosításról szóló
törvényben meghatározott fogalmak;
d) európai műszaki értékelés: az  építési termék teljesítményének az  alapvető jellemzői vonatkozásában
a  megfelelő európai értékelési dokumentummal összhangban végzett dokumentált értékelése, az  építési
termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv
hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. március 9-i 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
2. cikkének 12. pontjában meghatározottak szerint.
(2) A  közbeszerzési műszaki leírást – az  Európai Unió jogával összeegyeztethető kötelező műszaki szabályok sérelme
nélkül – az ajánlatkérő választása szerint a következő módok valamelyikén kell meghatározni:
a) teljesítmény-, illetve funkcionális követelmények megadásával, ideértve a környezetvédelmi jellemzőket is,
b) építési beruházási munkák tervezése, számítása és kivitelezése, valamint a termék alkalmazása tekintetében
az európai szabványokat, európai műszaki engedélyt, közös műszaki előírásokat, nemzetközi szabványokat,
az  európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki ajánlásokat átültető nemzeti
szabványokra, vagy ezek hiányában nemzeti szabványokra, nemzeti műszaki engedélyre, illetve nemzeti
műszaki előírásokra történő hivatkozással; vagy
c) az  a)  pont szerinti követelmények alapján, az  e  követelményeknek való megfelelés vélelmét biztosító,
a b) pontban meghatározottakra történő hivatkozással; vagy
d) egyes jellemzők tekintetében a  b)  pontban meghatározottakra, más jellemzők tekintetében pedig
az a) pontban meghatározott követelményekre történő hivatkozással.
(3) A  szerződés tárgya által indokolt vagy jogszabályban meghatározott esetek kivételével a  műszaki leírás nem
hivatkozhat meghatározott gyártmányú vagy eredetű dologra, illetve konkrét eljárásra, amely egy adott gazdasági
szereplő termékeit vagy az általa nyújtott szolgáltatásokat jellemzi, vagy védjegyre, szabadalomra, tevékenységre,
személyre, típusra vagy adott származásra vagy gyártási folyamatra, ha az egyes gazdasági szereplők vagy termékek
előnyben részesítéséhez vagy kiszorításához vezetne. Az  ilyen hivatkozás csak kivételes esetekben engedhető
meg, ha nem lehetséges a  szerződés tárgyának (2)  bekezdés szerinti, kellően pontos és érthető leírása. Az  ilyen
megnevezés mellett a „vagy azzal egyenértékű” kifejezést kell szerepeltetni.
(4) A  (2)  bekezdés a)  pontjára való hivatkozás esetén a  követelményeket úgy kell meghatározni, hogy ezek kellően
pontosak legyenek ahhoz, hogy lehetővé tegyék az  ajánlattevők számára a  szerződés tárgyának megállapítását,
az ajánlatkérők számára pedig a szerződés odaítélését. Az említett pontra való hivatkozás esetén nem nyilvánítható
érvénytelennek az  ajánlat, amely megfelel valamely európai szabványt, európai műszaki engedélyt, közös
műszaki előírásokat, nemzetközi szabványokat vagy valamely európai szabványügyi szervezet által létrehozott
egyéb műszaki ajánlásokat átültető nemzeti szabványnak, ha ezek a  leírások az  ajánlatkérő által megállapított
teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre vonatkoznak. Az  ajánlattevő ajánlatában megfelelő módon,
bármely megfelelő eszközzel köteles bizonyítani, hogy a  szabványnak megfelelő termék, szolgáltatás vagy építési
beruházás megfelel az ajánlatkérő által meghatározott teljesítmény-, illetve funkcionális követelményeknek.
(5) A  (2)  bekezdés b)  pontja esetén az  ajánlatkérő köteles a  szabvány, műszaki engedély, műszaki előírások, műszaki
ajánlás megnevezése mellett a „vagy azzal egyenértékű” kifejezést szerepeltetni. Nem nyilvánítható érvénytelennek
az ajánlat kizárólag azon az alapon, hogy az ajánlatban szereplő építési beruházások, termékek vagy szolgáltatások
nem felelnek meg a  műszaki leírásnak, ha az  ajánlattevő ajánlatában megfelelő módon, bármely megfelelő
eszközzel bizonyítja, hogy az általa javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a közbeszerzési műszaki
leírásban meghatározott követelményeknek.
(6) A (4) és (5) bekezdés alkalmazásában megfelelő eszközök lehetnek különösen a Kbt. 60. §-ában említett bizonyítási
eszközök. Az  ajánlatkérő köteles elfogadni a  más tagállamokban székhellyel rendelkező elismert szervezet által
kiadott tanúsítványokat is.
47. § (1) A  közbeszerzési műszaki leírást valamennyi felhasználó, ezen belül, ha a  közbeszerzés tárgyára nézve
értelmezhető, a  fogyatékos emberek számára a  szolgáltatásokhoz való egyenlő esélyű hozzáférés szempontjának
figyelembevételével kell meghatározni.
(2) Minden olyan beszerzési tárgy esetében, amelyet természetes személyek – akár a  nyilvános felhasználásra, akár
az  ajánlatkérő szerv alkalmazottai – általi felhasználásra szánnak, a  megfelelően indokolt esetektől eltekintve
a műszaki leírást úgy kell meghatározni, hogy az figyelembe vegye a fogyatékossággal élő személyek számára való
hozzáférhetőség és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítás szempontjait.
(3) Ha uniós jogalkotási aktusban kötelező hozzáférhetőségi követelményeket fogadnak el, a  műszaki leírást – ha
a  fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőség vagy a valamennyi felhasználó számára alkalmas
kialakítás szempontjait érinti – e jogalkotási aktusra való hivatkozással kell megállapítani.
10. A műszaki leírás tartalma 48. § (1) A műszaki leírás tartalmát a Kbt. 58. §-ában és a (2)–(4) bekezdésben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően
kell meghatározni. A műszaki leírás meghatározhatja, hogy szükség lesz-e szellemi tulajdonjogok átruházására.
(2) A  műszaki leírás tartalmazhatja különösen a  környezetre és éghajlatra gyakorolt hatások szintjét, a  valamennyi
követelménynek – így különösen a fogyatékos emberek számára a szolgáltatásokhoz való egyenlő esélyű hozzáférés
szempontjának – megfelelő kialakításra, a  teljesítményre, a  biztonságra, és méretekre vonatkozó jellemzők
meghatározását, ideértve a  közbeszerzés tárgyára alkalmazandó, a  terminológiára, a  jelekre, a  vizsgálatra és
vizsgálati módszerekre, a  csomagolásra, a  jelölésre, a  címkézésre, a  használati utasításra, az  áru, szolgáltatás vagy
építmény teljes életciklusának egyes szakaszaiban alkalmazott gyártási folyamatokra és módszerekre vonatkozó
követelményeket.
(3) Építési beruházás esetében a  közbeszerzési műszaki leírás a  (2)  bekezdésben foglaltak mellett tartalmazhatja
különösen a  minőségbiztosításra, a  tervezésre és költségekre vonatkozó szabályokat, az  építmény vizsgálati,
ellenőrzési és átvételi feltételeit, az építési eljárásokat vagy technológiákat, valamint minden olyan egyéb műszaki
feltételt, amelyet az  ajánlatkérőnek módjában áll általános vagy különös rendelkezésekkel előírni az  elkészült
építmény és azon anyagok vagy alkatrészek vonatkozásában, amelyeket az magában foglal.
(4) Árubeszerzés vagy szolgáltatás megrendelése esetén a  közbeszerzési műszaki leírás a  (2)  bekezdésben foglaltak
mellett tartalmazhatja különösen a  minőségre, a  termék rendeltetésére, a  termék kereskedelmi nevére valamint
a megfelelőségigazolási eljárásokra vonatkozó követelményeket.
VIII. FEJEZET 11. Záró rendelkezések 49. § Ez a rendelet 2015. november 1-jén lép hatályba.
50. § (1) E rendeletet rendelkezéseit a hatálybalépése után megkezdett közbeszerzésekre kell alkalmazni.
(2) A  minősített ajánlattevők Hatóság által vezetett hivatalos jegyzékében e  rendelet hatálybalépésekor bejegyzett
gazdasági szereplők jegyzékbe vételének érvényességét e  rendelet hatálybalépése nem érinti, a  jegyzékbe vétel
érvényességi ideje a bejegyzéskor meghatározott érvényességi idő elteltével jár le. A hatósági hivatalos jegyzékbe
vétel érvényességi ideje e rendelet hatálybalépését követően e rendelet szabályai szerint újítható meg. A hatósági
hivatalos jegyzékben szereplő gazdasági szereplő számára a  Hatóság kérelemre a  Kbt. és e  rendelet szabályainak
megfelelő megújított igazolást ad ki. A 2015. november 1-je után indult közbeszerzési eljárásokban csak a Kbt. és
e  rendelet szabályinak megfelelő igazolás használható fel. Az  e  rendelet hatályba lépésekor folyamatban lévő
bejegyzési, illetve megújítási kérelmek esetében a Hatóság új, a Kbt. és e rendelet előírásainak megfelelő kérelem
benyújtására hívja fel az érintett gazdasági szereplőt.
51. § Ez a rendelet
a) a koncessziós szerződésekről szóló 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
b) közbeszerzésről és a  2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/24/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
c) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és
a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 52. § Hatályát veszti a közbeszerzési eljárásokban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának, valamint a közbeszerzési
műszaki leírás meghatározásának módjáról szóló 310/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1436/2011. (XII. 13.) Korm. határozata az Országos Rendőr-főkapitányság gazdálkodását érintő egyes kérdésekről.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 12/B. § (5) bekezdése alapján előzetesen engedélyezi az Országos
Rendőr-főkapitányságnak (a továbbiakban: ORFK) a gépjárművek flottakezeléssel kiegészített bérletére vonatkozó
hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás megkezdését, illetve kötelezettség vállalását azzal, hogy
a szerződés időbeli hatálya 2018. december 31. napja, a szerződés alapján teljesíthető kifizetés összesen legfeljebb
bruttó 14 786 millió forint, bármely évben legfeljebb bruttó 3 909 millió forint lehet;
2. felhívja a belügyminisztert, hogy az 1. pont szerinti feladatok ellátáshoz szükséges forrás fedezetét a 2012–2018. évek
költségvetési tervezése során a Belügyminisztérium fejezetbe beépülő módon az ORFK részére biztosítsa.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
153/2012. (VII. 6.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – Göbölös László ezredest 2012. július 1-jei
hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2012. június 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1189/2016. (IV. 12.) Korm. határozata a kárpátaljai gazdaságfejlesztési stratégiáról.
A Kormány
 1. egyetért a kárpátaljai magyarságot érintő gazdaságfejlesztési stratégiával (a továbbiakban: Stratégia) és a Stratégia
végrehajtásának időszakára készített akciótervben foglalt tervezett intézkedések támogatásával;
 2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a külgazdasági ügyekért való felelőssége körében gondoskodjon
a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetséggel közösen a Stratégia megvalósításának koordinációjáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter a Szabolcs-Szatmár-Bereg megye és Kárpátalja
együttműködésének és összehangolt fejlesztési feladatainak kormányzati koordinációjáért
felelős kormánybiztos bevonásával, a nemzeti fejlesztési miniszter egyidejű tájékoztatása
mellett
Határidő: folyamatos
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Stratégiában megfogalmazott célok megvalósításához 2016-ban
2 milliárd forint, 2017-ben és 2018-ban a későbbiekben rögzítésre kerülő összegű költségvetési keret biztosításáról
gondoskodjon, vissza nem térítendő költségvetési támogatás formájában;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, a külgazdasági és külügyminiszter bevonásával
Határidő: 2016-ban a felmerülés ütemében
a 2017. és 2018. évi központi költségvetés tervezése során
 4. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetséggel együttműködésben
gondoskodjon a  3.  pont szerinti költségvetési támogatások kihelyezését biztosító intézményrendszer
működtetéséről, valamint a 3. pont szerinti pénzügyi keret felhasználását felügyelő testület felállításáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter, a nemzetgazdasági miniszter és a Szabolcs-SzatmárBereg megye és Kárpátalja együttműködésének és összehangolt fejlesztési feladatainak
kormányzati koordinációjáért felelős kormánybiztos bevonásával
Határidő: azonnal
 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Stratégiában megfogalmazott célok megvalósítását szolgáló
működési jellegű kiadásokhoz 2016-ban legfeljebb 150 millió forint, 2017 és 2018-ban évente legfeljebb 200 millió
forint összegű forrás biztosításáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter a külgazdasági és külügyminiszter bevonásával
Határidő: 2016-ban azonnal
a 2017. és 2018. évi központi költségvetés tervezése során
 6. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon a  lebonyolító szerv igénybevétele lehetőségének
biztosításáról és a Stratégia megvalósításához kapcsolódó lebonyolító szervi feladatok megvalósítására vonatkozó
szerződést kösse meg;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 7. támogatja a Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság tőkéjének megemelését kárpátaljai
vállalkozásoknak szóló, 20 milliárd forint összegű kedvezményes hitelkeret biztosítása céljából, valamint felhívja
a nemzetgazdasági minisztert, hogy az ehhez szükséges költségvetési fedezetet biztosítsa.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1621/2017. (IX. 7.) Korm. határozata az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok 2016. költségvetési maradványának felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  31. Hermina Garázs előkészítésével
kapcsolatos feladatok támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban:
Ávr.) 152.  § (5)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az  1.  mellékletben részletezettek szerint, a  központi
költségvetési szervek kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványából 68  596  129  060  forint
visszahagyását engedélyezi azzal, hogy a visszahagyott maradványokból 9 233 797 079 forint további intézkedésig
nem használható fel, arra kötelezettséget vállalni nem lehet;
3. az Ávr. 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XI. Miniszterelnökség fejezetnél keletkezett
1  260  526  690  forint, a  XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezetnél keletkezett 5  118  873  358  forint,
a  XV.  Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetnél keletkezett 1  942  600  000  forint, a  XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezetnél keletkezett 36  147  247  334  forint és a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél
keletkezett 19 451 659 986 forint összegű kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradvány 2017. június 30.
utáni felhasználását;
4. az Ávr. 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  2016.  évi kötelezettségvállalással terhelt,
de meghiúsult kötelezettségvállalás miatt kötelezettségvállalással nem terheltté vált költségvetési maradványokból
az  I. Országgyűlés fejezetnél keletkezett 179  131  347  forint, a  XI.  Miniszterelnökség fejezetnél keletkezett
1  763  398  157  forint, a  XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezetnél keletkezett 1  301  284  176  forint, a  XIX. Uniós
Fejlesztések fejezetnél keletkezett 4  036  858  000  forint és a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél
keletkezett 10 850 409 forint felhasználását;
5. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök