text:
3/2012. (I. 13.) HM utasítása a honvédelmi tárca általános elektronikus információbiztonsági követelményeinek meghatározásáról és a védelmi rendszabályok pontosításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja és 2. § (5) bekezdés f) pontja alapján
az elektronikus adatkezelés védelmi szintjének emelése
érdekében a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) adatgazda: a meghatározott elektronikus adatkezelő
rendszerbe kerülő adatok előállításáért felelős szervezet
vezetője, aki az adatok kezelésének szabályozásáért, valamint a szabályok érvényre juttatásáért felel, meghatározza
a bizalmasság, sértetlenség és rendelkezésre állás követelményeit.
b) alkalmazó szervezet: honvédelmi vagy egyéb szolgáltató szervezet által nyújtott elektronikus adatkezelő
szolgáltatást igénybe vevő szervezet.
c) általános elektronikus információbiztonsági követelmények: a honvédelmi tárca információbiztonsági politikája szerinti, a honvédelmi tárcánál központilag meghatározott, elektronikus adatok kezelésére meghatározott biztonsági követelmények.
d) elektronikus információbiztonsági szabályzat: a vonatkozó biztonsági követelmények alapján a szükséges védelmi rendszabályokat meghatározó rendszer-specifikus
szabályozó.
e) hálózatgazda: meghatározott elkülönített hírközlő,
elektronikus adatkezelő szolgáltatási tevékenység végzésre jogosult, vagy több szervezet által alkalmazott szolgáltatások felügyeletével felhatalmazott vezető.
f) rendszer-specifikus biztonsági követelmények: az általános elektronikus információbiztonsági követelmények
alapján egy elektronikus adatkezelő szolgáltatásra, szolgáltatás elemre vagy azok egy csoportjára meghatározható
biztonsági követelmények.
g) szolgáltatásgazda: meghatározott elektronikus adatkezelő szolgáltatás tervezéséért, fejlesztéséért felelős,
szolgáltatásainak teljes körű felügyeletével felhatalmazott
vezető.
h) üzemeltető szervezet: más honvédelmi szervezet, és
saját szervezeti elemek részére elektronikus adatkezelő
szolgáltatást biztosító szervezet, amely felelős a követelmények alapján a szolgáltatás biztosításáért, az erőforrások felhasználásáért valamint a műszaki és logisztikai biztosítás igényléséért.
3. § (1) Az utasítás 1. mellékletében meghatározott általános
biztonsági követelményeket a honvédelmi szervezeteknél
alkalmazott valamennyi, továbbá az egyéb (nem honvédelmi) szervezet által alkalmazott, de honvédelmi szervezet által üzemeltetett, vagy szolgáltatott, elektronikus
adatkezelő rendszerek és eszközök esetében kötelezően
érvényesíteni kell.
(2) A rendszer-specifikus biztonsági követelmények
meghatározása: a) az MH Kormányzati Célú Elkülönített Hírközlő Hálózat (a továbbiakban: MH KCEHH) esetében az MH
KCEHH hálózatgazdájának feladata;
b) az egyéb – egy szervezet által alkalmazott – elektronikus adatkezelő rendszer esetében az adatkezelésért felelős honvédelmi szervezet vezetőjének kötelezettsége;
c) az egyéb – több szervezet által alkalmazott – elektronikus adatkezelő rendszer esetében a szolgáltatásgazda
szervezet, érvényesítése az alkalmazó honvédelmi szervezet vezetőjének kötelezettsége.
4. § (1) Az MH KCEHH rendszer-specifikus biztonsági követelményeit az MH KCEHH hálózatgazdája 2012. március 15-ig meghatározza.
(2) A Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat elektronikus
adatkezelő szolgáltatásaira vonatkozó rendszer-specifikus
biztonsági követelményeket a szolgáltatásgazdák 2012.
március 15-ig meghatározzák.
(3) Az egyéb elektronikus adatkezelő rendszerekre vonatkozó rendszer-specifikus biztonsági követelmények kiadási határidejét:
a) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) szolgálati alárendeltségében található katonai szervezetek részére az MH ÖHP parancsnoka;
b) az MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD)
esetében az MH TD parancsnoka;
c) az a) és b) pontban fel nem sorolt szervezetek esetében a HM közigazgatási államtitkára és a HVKF közösen
határozza meg.
5. § (1) A biztonsági követelményeket meghatározott védelmi rendszabályokon és kialakított eljárásokon keresztül
kell érvényesíteni, amelyeket Elektronikus Információbiztonsági Szabályzat (a továbbiakban: EIBSZ) formájában
kell megfogalmazni, jóváhagyatni és alkalmazni.
(2) Az üzemeltető szervezetek vezetői jelen utasítás hatályba lépésétől számított 90 napon belül az általános biztonsági követelmények alapján pontosítják, szükség szerint kiegészítik a Magyar Honvédség Informatikai Szabályzata 199. pontja szerinti Számítástechnikai Védelmi
Szabályzatban megfogalmazott rendszabályokat.
(3) Az EIBSZ-t a honvédelmi szervezet vezetője hagyja
jóvá.
(4) Az MH KCEHH-re vonatkozó EIBSZ-t az üzemeltető szervezetek a hálózatgazdához terjesztik fel jóváhagyásra.
(5) A (2) bekezdés alapján módosított rendszabályokról
az érintett üzemeltetői állomány jóváhagyást követő
30 napon belül oktatás keretein belül tájékoztatást kap.
A tájékoztatás hiányában a rendszerekhez történő hozzáférés nem engedélyezett.
(6) Az alkalmazó szervezet üzemeltető szervezete
EIBSZ-ének jóváhagyását követő 90 napon belül – a
(2) bekezdésben foglaltak alapján – kiadja a felhasználókra vonatkozó biztonsági szabályokat.
(7) A (6) bekezdés alapján módosított rendszabályokról
az érintett alkalmazói állomány a jóváhagyást követően
60 napon belül oktatás keretein belül tájékoztatást kap.
A tájékoztatás hiányában a rendszerekhez történő hozzáférés nem engedélyezett.
6. § Új elektronikus adatkezelő rendszer kialakítása vagy
üzemelő rendszer üzemeltetési és biztonsági szabályozásának pontosítása csak jelen utasítás szerint meghatározott
rendszer-specifikus biztonsági követelményeknek megfelelően történhet.
7. § (1) Az utasítás 1. mellékletét képező általános elektronikus biztonsági követelményeket a honvédelmi szervezetek elosztó szerint kapják meg.
(2) Az általános elektronikus biztonsági követelmények
naprakészen tartása az információvédelmi szakirányítást
támogató HM szerv feladata.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2007. XCIX. törvény az európai területi együttműködési csoportosulásról.
Az Országgyűlés a gazdasági és társadalmi kohézió
megerősítése érdekében, és a határokon átnyúló, transznacionális, illetve régiók közötti együttműködés előmozdítása érdekében – összhangban az Európai Közösség jogszabályaival – a következő törvényt alkotja:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Hatály 1. § (1) A magyarországi székhelyű európai területi
együttműködési csoportosulás (a továbbiakban: csoportosulás) alapítására, szervezetére, működésére és megszűnésére az európai területi együttműködési csoportosulásról
szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i
1082/2006/EK rendeletét (a továbbiakban: Rendelet) és az
e törvényben meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
(2) E törvény szabályait kell alkalmazni a külföldi székhelyű csoportosulásban magyar jog szerinti tag részvételének jóváhagyására irányuló eljárásban.
(3) A Rendelet 3. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában Magyarország tekintetében a közbeszerzésekről szóló
2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 22. §
(1) bekezdésének a)–j) pontja szerinti szervezeteket kell
érteni (magyar jog szerinti tagok). A csoportosulásban a
Kbt. 22. § (1) bekezdésének d) pontja szerinti helyi önkormányzat társulása akkor vehet részt, ha jogi személyiséggel rendelkezik.
Tevékenység 2. § (1) Csoportosulás elsődlegesen gazdasági tevékenység folytatása céljából nem alapítható, közhatalmi
tevékenységet nem végezhet.
(2) A helyi önkormányzat
a) költségvetési szerve csoportosulásban való részvéte
léhez történő hozzájárulás a képviselő-testület át nem
ruházható hatásköre,
b) csoportosulásban való részvételéről szóló képviselőtestületi döntés a jogi személyiséggel rendelkező társulásra ruházható át.
(3) A csoportosulásban a helyi önkormányzat, a helyi
önkormányzat jogi személyiséggel rendelkező társulása és
a helyi önkormányzat költségvetési szerve felelőssége
A törvényt az Országgyűlés a 2007. június 25-i ülésnapján fogadta el.
nem haladhatja meg vagyoni hozzájárulásának mértékét
(korlátolt felelősség).
II. Fejezet A CSOPORTOSULÁS ALAPÍTÁSA Alapítás 3. § A csoportosulás neve az „európai területi együttműködési csoportosulás” elnevezést tartalmazza. A Rendelet
12. cikkének (2) bekezdése ötödik albekezdése szerinti
esetben a csoportosulás neve a „korlátolt felelősségű európai területi együttműködési csoportosulás” elnevezést tartalmazza.
Jóváhagyás 4. § (1) A Rendelet 4. cikkének (3) és (6) bekezdésében
meghatározott jóváhagyásról nemperes eljárás keretében a
Fővárosi Bíróság dönt.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell a (6) bekezdés
a)–c) pontjaiban meghatározott adatokat. A jóváhagyás
iránti kérelemhez a Rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében
foglaltakon kívül csatolni kell:
a) a Kbt. 22. § (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti
tagok esetében – az állam kivételével – azok felettes szervének hozzájárulását arra vonatkozóan, hogy az egyezmény- és az alapszabály-javaslat szerinti csoportosulásban
tagként részt vehetnek,
b) az országos kisebbségi önkormányzati költségvetési
szerv, a helyi önkormányzati költségvetési szerv, és a helyi
kisebbségi önkormányzati költségvetési szerv tag esetében a képviselő-testület (közgyűlés) hozzájárulását arra
vonatkozóan, hogy az egyezmény- és az alapszabályjavaslat szerinti csoportosulásban tagként részt vehet,
c) helyi önkormányzat esetében a csoportosulásban való részvételről szóló képviselő-testületi döntést tartalmazó
jegyzőkönyv kivonatot,
d) ha azok nem magyar nyelven készültek, az egyezmény- és az alapszabály-javaslatot magyar fordításban.
(3) A jóváhagyásra irányuló kérelem hiányos benyújtása esetén a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon belül postára adott vagy a kérelmezőnek átadott végzésben a bíróság hiánypótlásra hívja fel a kérelmezőt.
A hiánypótlásra megfelelő – legfeljebb tizenöt napos – határidőt kell biztosítani, amely kérelemre, indokolt esetben
tizenöt nappal meghosszabbítható. A hiánypótlás késedelmes vagy hiányos teljesítése miatt igazolási kérelemnek
nincs helye.
(4) A jóváhagyás iránti kérelem az ügy érdeméről döntő
végzés meghozataláig visszavonható. Ebben az esetben a
bíróság az eljárást megszünteti.
(5) A jóváhagyás iránti kérelemnek a bírósághoz érkezésétől számított harminc napon belül a bíróság a kérelmet
megvizsgálja, és ha a kérelmet nem az arra jogosult terjesztette elő, a kérelmezőnek a csoportosulásban való részvétele törvénybe ütközne, a hiánypótlási határidőt elmulasztották, vagy a hiánypótlást hiányosan, illetve hibásan
terjesztették elő, a bíróság a kérelmet végzéssel elutasítja,
egyébként a jóváhagyást végzéssel megadja. E határidő
számításakor a hiánypótlásra felhívó végzés postára adásától (átadásától) a hiányok pótlásáig, illetőleg a hiánypótlás elmaradása esetén a hiánypótlásra biztosított határidő
lejártáig eltelt idő nem vehető figyelembe.
(6) A Fővárosi Bíróság az (1) bekezdés szerinti jóváhagyással rendelkező szervezetek adatairól számítógépes
nyilvántartást vezet. A nyilvántartásban az alábbi adatok
szerepelnek:
a) a kérelmező neve, székhelye,
b) a csoportosulás neve, székhelye,
c) a csoportosulás célkitűzése és feladatai,
d) a jóváhagyás megadásáról rendelkező végzés jog
erőre emelkedésének időpontja. (7) A (6) bekezdés szerinti nyilvántartás fennálló, illetve törölt adatai, valamint az alapszabály- és az egyezményjavaslat nyilvánosak, azokat bárki megtekintheti és
azokról feljegyzést készíthet.
Nyilvántartásba vétel 5. § (1) A csoportosulás bírósági nyilvántartásba vétellel jön létre. A nyilvántartásba vételi eljárás nemperes eljárás, melyre a Fővárosi Bíróság kizárólagosan illetékes. Az
eljárásban a jogi képviselet kötelező.
(2) A nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez az egyezmény és az alapszabály eredeti példányát, amennyiben az
nem magyar nyelven készült, annak magyar nyelvű hiteles
fordítását, valamint a Rendelet 4. cikkének (3) bekezdése
szerinti jóváhagyások eredeti példányát és magyar nyelvű
hiteles fordítását kell csatolni.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell a 6. § (2) bekezdés
a)–f) pontjaiban meghatározott adatokat.
(4) A csoportosulás nyilvántartásba vételére irányuló
hiányos kérelem benyújtása esetén a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon belül postára adott, vagy a kérelmezőnek átadott végzésben a bíróság megfelelő határidő megjelölése és a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett hiánypótlásra hívja fel a kérelmezőt. A hiánypótlásra megfelelő – legfeljebb harminc
napos – határidőt kell biztosítani, amely kérelemre, indokolt esetben tizenöt nappal meghosszabbítható.
A hiánypótlás késedelmes vagy hiányos teljesítése miatt
igazolási kérelemnek nincs helye. Ha a hiánypótlási határidőt elmulasztották, vagy a hiánypótlást hiányosan, illetve
hibásan terjesztették elő, a bíróság a kérelmet végzéssel elutasítja.
(5) A bíróság az eljárást megszünteti, ha a nyilvántartásba vétel iránti kérelmet az ügy érdeméről döntő végzés
meghozataláig a kérelmező visszavonja.
(6) A bíróság a kérelem érkezésétől számított harminc
napon belül dönt a nyilvántartásba vételről vagy a kérelem
elutasításáról. E határidő számításakor a hiánypótlásra felhívó végzés postára adásától (átadásától) a hiányok pótlásáig, illetőleg a hiánypótlás elmaradása esetén a hiánypótlásra biztosított határidő lejártáig eltelt idő nem vehető
figyelembe.
(7) A nyilvántartásba vétel nem tagadható meg, ha az
egyezmény és az alapszabály a Rendeletben és az e törvényben foglaltaknak megfelel, valamint valamennyi tag
rendelkezik a Rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerinti
jóváhagyással.
(8) Ha a bíróság a (6) bekezdés szerinti döntési kötelezettségének határidőn belül nem tesz eleget, a bíróság
vezetőjének a határidő lejártát követő nyolc napon belül
meg kell tennie a szükséges intézkedéseket a kérelem elbírálása érdekében.
(9) Ha a kérelem elbírálására a (8) bekezdésben foglaltak alapján nem került sor, a nyilvántartásba vétel a (6) bekezdésben meghatározott határidő leteltét követő kilencedik napon a kérelem szerinti tartalommal létrejön.
(10) A bíróság a nyilvántartásba vételről szóló határozatát az ügyésznek is kézbesíti.
(11) A csoportosulás tevékenységét a nyilvántartásba
vételről szóló határozat jogerőre emelkedése után kezdheti
meg.
(12) A nyilvántartásba bejegyzett adatok változását – a
változástól számított harminc napon belül – a bíróságnak
be kell jelenteni, a bejelentésre és a változásnak a nyilvántartásban történő átvezetésére az (1)–(11) bekezdésben
foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
Nyilvántartás 6. § (1) A Fővárosi Bíróság a csoportosulás adatairól
számítógépes nyilvántartást vezet.
(2) A nyilvántartásban a csoportosulás alábbi adatai
szerepelnek:
a) a csoportosulás neve, székhelye,
b) a csoportosulásban tagként részt vevők neve, szék
helye,
c) a csoportosulás célkitűzése és feladatai,
d) a csoportosulás működésének időtartama,
e) a csoportosulás igazgatójának neve, lakóhelye, a kép
viseleti jog gyakorlásának módja (önálló vagy együttes),
f) az alapszabály, egyezmény kelte,
g) a csoportosulás nyilvántartásba vételének időpontja,
h) a csoportosulás nyilvántartási száma,
i) ha a csoportosulás csőd, felszámolási, végelszámo
lási, adósságrendezési eljárás, valamint a Rendelet 14. cikke szerinti megszüntetés hatálya alatt áll, akkor erre a tényre utalás, és az eljárás kezdő időpontja,
j) a csoportosulás megszűnésének időpontja. (3) A nyilvántartás fennálló, illetve törölt adatai, valamint az alapszabály és az egyezmény nyilvánosak, azokat
bárki megtekintheti és azokról feljegyzést készíthet.
III. Fejezet A CSOPORTOSULÁS GAZDÁLKODÁSA Gazdálkodás, számvitel 7. § (1) A csoportosulás az egyezményben meghatározott cél megvalósítása érdekében önállóan gazdálkodik.
(2) A csoportosulás az alapszabályban meghatározottak
szerint vállalkozási tevékenységet végezhet, amennyiben
az a csoportosulás célját nem veszélyezteti.
8. § (1) A csoportosulás – mint külön jogszabályban
meghatározott, jogi személynek minősülő egyéb szervezet – beszámolókészítési, könyvvezetési és számviteli kötelezettségeire a számvitelről szóló törvény, és a felhatalmazásán alapuló jogszabályokban előírtak vonatkoznak.
(2) A csoportosulás beszámolóját a Magyar Közlöny
mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben az adott
üzleti év mérlegfordulónapjától számított 150 napon belül
közzéteszi.
IV. Fejezet JOGORVOSLAT, FELÜGYELET ÉS ELLENŐRZÉS 9. § A csoportosulás vagy annak szervezeti egysége
által hozott határozatot az a tag, amelynek jogát vagy jogos
érdekét a határozat sérti, annak meghozatalától számított
harminc napos jogvesztő határidőn belül a Fővárosi Bíróságnál megtámadhatja. A perre a polgári perrendtartásról
szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) általános
szabályait kell alkalmazni. A keresetlevél benyújtásának
a határozat végrehajtására nincs halasztó hatálya, a bíróság
azonban a határozat végrehajtását felfüggesztheti.
10. § (1) A csoportosulás működése felett az ügyész a
reá irányadó szabályok szerint törvényességi felügyeletet
gyakorol. Ha a csoportosulás működésének törvényessége
másképp nem biztosítható, az ügyész a Fővárosi Bírósághoz fordulhat.
(2) A Fővárosi Bíróság az ügyész keresete alapján:
a) megsemmisítheti a csoportosulás vagy annak szer
vezeti egysége törvénysértő határozatát, és szükség szerint
új határozat hozatalát rendelheti el,
b) a működés törvényességének helyreállítása céljából
összehívhatja a csoportosulás közgyűlését.
(3) Amennyiben a csoportosulás az ítélet jogerőre emelkedését követő három hónapon belül nem tesz eleget az
ítéletben foglaltaknak, és nem állítja helyre a működés törvényességét, az ügyész pert indíthat a Fővárosi Bíróság
előtt a csoportosulás megszüntetése iránt.
11. § (1) A Rendelet 6. cikke alkalmazásában illetékes
hatóság – amennyiben törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – az Állami Számvevőszék.
(2) A csoportosulás gazdálkodása törvényességének
ellenőrzésére az Állami Számvevőszék jogosult.
12. § Az Állami Számvevőszék ellenőrzések lefolytatása céljából megkeresheti a létrehozás helye szerinti tagállam illetékes hatóságát, amennyiben külföldi székhelyű
csoportosulásban magyar jog szerinti tag vesz részt.
13. § Ha az Állami Számvevőszék azt észleli, hogy a
csoportosulás gazdálkodása körében jogellenesen jár el,
felhívja a törvényes állapot helyreállítására. Súlyosabb
törvénysértés esetén, vagy ha a csoportosulás nem tesz eleget a felhívásnak, az Állami Számvevőszék elnökének
megkeresésére az ügyész a csoportosulás megszüntetése
iránt pert indíthat a Fővárosi Bíróság előtt.
V. Fejezet A CSOPORTOSULÁS MEGSZŰNÉSE 14. § (1) A csoportosulás csak jogutód nélkül szűnhet
meg.
(2) A csoportosulás megszűnése esetén – a felszámolási
eljárást kivéve – végelszámolásnak van helye.
(3) A (2) bekezdés szerinti eljárást kell kezdeményezni,
ha
a) az egyezményben meghatározott időtartam eltelt,
vagy más, az egyezményben meghatározott megszűnési
feltétel bekövetkezett, ideértve azt is, ha a csoportosulás a
jogutód nélküli megszűnésről dönt,
b) a bíróság a csoportosulásnak a Rendelet 14. cikke
szerinti megszüntetéséről határoz,
c) a bíróság az erre irányuló perben a csoportosulás
megszüntetéséről határoz.
(4) A végelszámolás lefolytatására a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló
2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) VIII. fejezetének rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni. A csopor
tosulás végelszámolása esetén a Ctv. szerinti változásbejegyzési (törlési) eljárás alatt e törvény 5. §-ának (12) bekezdése szerinti bejelentést kell érteni. A cégbíróság feladatait a Fővárosi Bíróság látja el, és az eljárással összefüggő valamennyi közzétételi kötelezettség a Magyar
Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben
teljesítendő.
(5) A csoportosulás fizetésképtelensége esetén a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX.
törvény (a továbbiakban: Cstv.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
15. § (1) A Rendelet 13. cikk alkalmazásában a csoportosulás tevékenységének megtiltására az adott tevékenység hatósági ellenőrzésére hatáskörrel rendelkező szerv
jogosult.
(2) Amennyiben a 4. § szerinti jóváhagyás feltételei már
nem állnak fenn, a Fővárosi Bíróság – hivatalból, vagy az
ügyész, illetve a 4. § (2) bekezdésének a) és b) pontja szerinti hozzájárulást megadó szerv kérelmére – nemperes
eljárásban elrendeli a magyar jog szerinti tag kilépését a
csoportosulásból.
(3) A Fővárosi Bíróság által nyilvántartott csoportosulás esetén a bíróság (2) bekezdés szerinti határozatának
jogerőre emelkedésével a tag tagsági jogviszonya megszűnik.
(4) Amennyiben a csoportosulást nem a Fővárosi Bíróság vette nyilvántartásba, a bíróság a (2) bekezdés szerinti
határozatának megküldésével a határozat jogerőre emelkedésétől számított tizenöt napon belül értesíti a nyilvántartásba vételre jogosult szervet.
16. § A Rendelet 14. cikke szerinti megszüntetést a Fővárosi Bíróság nemperes eljárásban rendeli el. A bíróság a
megszüntetés elrendelése előtt a csoportosulás részére a
helyzet kiigazításához szükséges intézkedések megtételére legfeljebb három hónapos határidőt szabhat.
17. § A csoportosulás a nyilvántartásból való törléssel
szűnik meg.
VI. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Értelmező rendelkezések 18. § E törvény alkalmazásában:
helyi önkormányzat: a község, a város, a megyei jogú
város, a főváros, a fővárosi kerület, a megyei önkormányzat.
19. § (1) Az e törvény II. és V. fejezetében szabályozott,
a Fővárosi Bíróság által lefolytatott eljárásban – ha e törvény másként nem rendelkezik – a Pp. általános szabályait
a nemperes eljárás sajátosságaiból fakadó eltérésekkel kell
alkalmazni.
(2) Az e törvényben szabályozott peres és nemperes eljárásokban felülvizsgálatnak nincs helye.
Hatálybalépés 20. § E törvény 2007. augusztus 1-jén lép hatályba.
21. § (1) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. §
c) pontjának első mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
„c) gazdálkodó szervezet: az állami vállalat, az egyéb
állami gazdálkodó szerv, a szövetkezet, a lakásszövetkezet, az európai szövetkezet, a gazdasági társaság, az európai részvénytársaság, az egyesülés, az európai gazdasági
egyesülés, az európai területi együttműködési csoportosulás, a közhasznú társaság, az egyes jogi személyek vállalata, a leányvállalat, a vízgazdálkodási társulat, az erdőbirtokossági társulat, a végrehajtói iroda, továbbá az egyéni
vállalkozó.”
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény 2. §-ának
(1) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
[2. § (1) Közhasznú szervezetté minősíthető a Magyarországon nyilvántartásba vett]
„i) európai területi együttműködési csoportosulás.” (3) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a Cstv. 3. §
(1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„a) gazdálkodó szervezet: az állami vállalat, a tröszt, az
egyéb állami gazdálkodó szerv, a szövetkezet, a lakásszövetkezet, az európai szövetkezet, a gazdasági társaság, az
európai részvénytársaság, a közhasznú társaság, az egyes
jogi személyek vállalata, a leányvállalat, a vízgazdálkodási társulat (a víziközmű-társulat kivételével), az erdőbirtokossági társulat, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a magánnyugdíjpénztár, az egyesülés, ideértve az
európai gazdasági egyesülést is, az európai területi együttműködési csoportosulás, a végrehajtói iroda, a sportegyesület, valamint mindazon jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok, amelyek
fő érdekeltségeinek központja a Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján az
Európai Unió területén található;”
(4) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 57. § (1) bekezdésének e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Illetékmentes a polgári ügyekben:] „e) az alapítvány, a közalapítvány, a társadalmi szervezet, a közhasznú társaság, a köztestület, az európai területi
együttműködési csoportosulás, továbbá a Munkavállalói
Résztulajdonosi Programról szóló 1992. évi XLIV. törvény alapján létrehozott MRP szervezet nyilvántartásba
vételére irányuló eljárás, valamint az európai területi
együttműködési csoportosulásban történő részvétel jóváhagyására irányuló eljárás;”
(5) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a társasági
adóról és osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény
(a továbbiakban: Taotv.) 2. §-ának (2) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
„i) európai területi együttműködési csoportosulás.” (6) A Taotv. 9. §-a a következő (10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) Az európai területi együttműködési csoportosulás
az adóalapot az (1)–(7) bekezdések megfelelő alkalmazásával állapítja meg.”
(7) A Taotv. 6. számú melléklete a következő F) fejezettel egészül ki:
„F) Európai területi együttműködési csoportosulás által
végzett kedvezményezett tevékenységek
Az európai területi együttműködési csoportosulás 1. §
(1) bekezdése szerinti jövedelem- és vagyonszerzésre irányuló vagy ezt eredményező gazdasági tevékenységéből
e törvény alkalmazásában nem minősül vállalkozási tevékenységnek:
1. az alapszabályban nevesített cél szerinti tevékenység, ideértve az e tevékenységhez kapott támogatást, juttatást is;
2. a kizárólag a cél szerinti tevékenységet szolgáló immateriális javak, tárgyi eszközök, készletek értékesítésének ellenértéke, bevétele;
3. a szabad pénzeszközök betétbe, értékpapírba való
elhelyezése után a hitelintézettől, az értékpapír kibocsátójától kapott kamatnak, illetve az állam által kibocsátott
értékpapír hozamának olyan része, amelyet a cél szerinti
tevékenység bevétele az összes bevételben képvisel, azzal,
hogy a bevételt e kamat és hozam nélkül kell számításba
venni.”
22. § Ez a törvény az európai területi együttműködési
csoportosulásról szóló, az Európai Parlament és a Tanács
2006. július 5-i 1082/2006/EK rendelete végrehajtásához
szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
42/2012. (VI. 25.) HM utasítása egyes HM utasítások hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § Hatályát veszti
a) a hadkötelezettséggel és a honvédelmi kötelezettsé
get teljesítők érdekvédelmével összefüggő szabályokról
szóló 6/1977. HM utasítás, valamint az utasítással hatályba
léptetett Ált/41 cikkszámú szolgálati könyv;
b) a zászlós, tiszthelyettes, tisztes, honvéd (határőr) háborús katonai szolgálatának szabályairól és a nyilvántartás
rendjéről szóló 21/1983. HM utasítás, valamint az utasítással hatályba léptetett Ált/80 cikkszámú szolgálati könyv.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba
és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
31/2004. (IV. 19.) OGY határozata az ipari balesetek határokon átterjedő hatásaiból eredően a határvizeken okozott károkért viselt polgári jogi felelősségről és kártérítésről szóló, Kijevben, 2003. május 21-én aláírt Jegyzőkönyv megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti az ipari balesetek határokon átterjedő
hatásaiból eredően a határvizeken okozott károkért viselt
polgári jogi felelősségről és kártérítésről szóló, Kijevben,
2003. május 21-én aláírt Jegyzőkönyvet;
2. felkéri a köztársasági elnököt a megerősítő okirat
kiállítására;
3. felkéri a külügyminisztert, hogy gondoskodjék a
megerősítő okiratnak az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál
történő letétbe helyezéséről;
4. felhívja a Kormányt, hogy a Jegyzőkönyv kihirdetése
érdekében — annak hatálybalépését követően — terjessze
az Országgyűléshez a Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló
törvényjavaslatot.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
50/2005. (VII. 7.) ME határozata címadományozási juttatás megállapításáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény 30/B. §-ának (11) bekezdése alapján – a
belügyminiszter javaslatára –
dr. Barta László, a Nógrád Megyei Önkormányzat főjegyzője és
Lászlóné dr. Kovács Ilona, a Baranya Megyei Önkormányzat főjegyzője részére
címzetes főjegyzői címadományozási juttatást biztosítok. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
114/2018. (IX. 17.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a kulturális központok létesítéséről, működtetéséről és tevékenységéről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005.  évi L.  törvény 5.  § (1)  bekezdése szerinti
hatáskörömben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Szlovén Köztársaság Kormánya között a  kulturális központok
létesítéséről, működéséről és tevékenységéről szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert és az igazságügyi minisztert, hogy a Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
183/2015. (V. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Snóbli József Vilmost 2015. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. április 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
221/2017. (VI. 26.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/908/3/2017. számú előterjesztésére – Derkács József
(névmódosítás előtti neve: Derkács Joszip Joszipovics; születési hely, idő: Munkács [Szovjetunió], 1981. augusztus 4.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2017. június 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2015. (XI. 12.) FM utasítása a földművelésügyi miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó ikerintézményi (Twinning) projektek lebonyolításának szabályairól.
Figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára, az  ikerintézményi program fejlesztési
tevékenységének ellátásáról és a projektjei lebonyolításának szabályairól, valamint a projektekben résztvevő szakértőkre vonatkozó
szabályokról szóló 311/2012. (XI. 7.) Korm. rendeletben foglaltak alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Ezen utasítás alkalmazásában a Twinning ikerintézmény-fejlesztési projekt (a továbbiakban: projekt) az Európai Unió
által támogatott olyan ikerintézményi projekt, amely a Twinning intézményfejlesztési eszközön keresztül valósul meg,
és célja az intézmény- és jogrendszer fejlesztése, az uniós joganyag átültetése, a gazdasági és politikai kapcsolatok
erősítése a tagjelölt, potenciális tagjelölt, valamint a szomszédsági partnerországokban.
(2) Ezen utasításban foglalt rendelkezéseket az  ikerintézményi program fejlesztési tevékenységének ellátásáról és
a  projektjei lebonyolításának szabályairól, valamint a  projektekben résztvevő szakértőkre vonatkozó szabályokról
szóló 311/2012. (XI. 7.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Korm. rendelet) összhangban kell értelmezni.
2. A projektek lebonyolításának szabályai 2. § A projektek lebonyolítása
a) pályázati,
b) szerződéskötési,
c) projektkivitelezési,
d) projektzárási
szakaszok szerint történik.
3. § (1) A pályázati szakaszban a  projektek kapcsán az  agrárgazdasági és környezetügyi szakértői adatbázis elkészítése és
karbantartása az ikerintézményi felelős feladata. A Földművelésügyi Minisztérium (a továbbiakban: FM) ikerintézményi
felelőse az EU és FAO Ügyek Főosztálya FAO Ügyek és Fejlesztési Projektek Osztályának vezetője.
(2) Az FM és háttérintézményei kompetenciájába tartozó valamennyi projekt esetében az összehangolt kommunikáció,
valamint a  magyar hatóságok egységes megjelenése és fellépése érdekében az  ikerintézményi felelős tartja
a kapcsolatot az egyéb hazai és EU-s intézményekkel.
(3) A  projektmenedzsmentet és a  szakmai felügyeletet az  ikerintézményi felelős, míg a  pénzügyi lebonyolítást
és  az  utazásszervezést a  Herman Ottó Intézet (a továbbiakban: HOI) végzi, a  HOI jogelődje, a  Nemzeti,
Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézet és az FM által kötött keretmegállapodás alapján.
(4) A  Nemzeti Twinning Ikerintézményi Koordinátortól érkezett Twinning ikerintézményi pályázati felhívás alapján
az  ikerintézményi felelős a  kiírás megküldésével megkeresi a  szakmailag illetékes FM szervezeti egységeit és
a földművelésügyi miniszter által irányított, felügyelt háttérintézményeket (a továbbiakban: háttérintézmény).
(5) Az  ikerintézményi felelős az  FM szakmailag érintett szervezeti egységeinek és háttérintézményeinek észrevételeit
figyelembe véve elkészíti javaslatát a pályázattal kapcsolatban az alábbi tartalommal:
a) a pályázat formájának (önállóan, konzorciumi formában vagy szakértők delegálásával), valamint
b) a projektvezető (junior partneri szerep esetén junior projektvezető), a hosszú távú ikerintézményi szakértő,
valamint a rövid távú szakértők személyének
meghatározása. (6) Az (5) bekezdés szerinti javaslatot a nemzetközi kapcsolatokért felelős helyettes államtitkár hagyja jóvá.
 (7) Amennyiben a pályázatot az FM önállóan vagy konzorciumi vezető partnerként nyújtja be, az ikerintézményi felelős
mint felelős adminisztratív lebonyolító és összefogó a  szakmai tartalomért felelős szervezeti egységgel és
háttérintézménnyel elkészíti a  pályázati anyagot, és benyújtja a  Nemzeti Twinning Ikerintézményi Koordinátornak
a kedvezményezett országban működő EU képviseletre történő továbbítás céljából.
(8) Amennyiben az  FM junior partnerként vesz részt a  pályázatban, annak elkészítését a  vezető partner irányítja.
Az  ikerintézményi felelős a szakmai tartalomért felelős szervezeti egységgel és intézménnyel részt vesz a pályázat
elkészítésében.
(9) A  kedvezményezett országba történő személyes, szóbeli meghallgatásra való kiutazást az  ikerintézményi felelős
készíti elő és szervezi meg a pályázatban érintett szervezeti egységekkel és háttérintézményekkel együttműködve.
A  személyes, szóbeli meghallgatáson a  projektvezető-jelölt és a  hosszú távú ikerintézményi szakértő részvétele
kötelező.
4. § (1) Nyertes pályázat esetén az ikerintézményi felelős a szakfőosztályokkal és háttérintézményekkel, valamint a HOI-val
közösen elkészíti a Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésében foglaltak alapján a projekt megvalósításának megkezdéséhez
szükséges következő szerződéseket:
a) az ikerintézményi szerződést,
b) konzorciumi megvalósítás esetén a konzorciumi egyezményt,
c) az FM és HOI közötti szerződést a pénzügyi lebonyolítás és utazásszervezés tárgyában,
d) a háttérintézményi szerződéseket,
e) szerződést a  hosszú távú ikerintézményi szakértővel (kizárólag abban az  esetben, ha a  magyar fél nyújtja
a hosszú távú ikerintézményi szakértőt),
f ) a hosszú távú ikerintézményi szakértő asszisztensének szerződését (kizárólag abban az esetben, ha a magyar
fél nyújtja a hosszú távú ikerintézményi szakértőt),
g) a könyvvizsgálói vállalkozási szerződést a projekt auditálása érdekében,
h) a rövid távú szakértői szerződéseket, illetve
i) a tolmácsolási és fordítói megbízási szerződéseket.
(2) Az ikerintézményi felelős az ikerintézményi szerződés végleges változatának kialakításával kapcsolatban folyamatos
kapcsolatot tart a  kedvezményezett intézménnyel mint a  másik szerződő féllel. Az  ikerintézményi felelős
a  szerződéstervezetet felülvizsgálatra elküldi az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály részére.
Az ikerintézményi szerződés aláírója az FM részéről minden esetben a közigazgatási államtitkár.
(3) Amennyiben az  FM egy másik tagországgal közösen (konzorciumban) kíván részt venni a  programban, akkor
az együttműködés technikai és pénzügyi feltételeit rögzítő konzorciumi egyezményt az ikerintézményi felelős készíti
elő. Az ikerintézményi felelős a szerződéstervezetet felülvizsgálatra elküldi az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti
Főosztály részére. A szerződés aláírója az FM részéről a közigazgatási államtitkár.
(4) Amennyiben a  projekt megvalósításában háttérintézmények is részt vesznek, az  ikerintézményi felelős előkészíti
az együttműködés technikai és pénzügyi feltételeit rögzítő szerződést. Az ikerintézményi felelős a szerződéstervezetet
felülvizsgálatra elküldi az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály részére. A szerződés aláírója az FM részéről
az ikerintézményi felelős főosztályvezetője.
5. § (1) A  projektkivitelezési szakaszban a  projekttevékenység kezdetekor az  FM – amennyiben önállóan vagy vezető
partnerként valósítja meg a projektet – elkészíti az előleg lehívásához szükséges bizonylatokat, amelyek címzettje
a kedvezményezett ország EU képviselete.
(2) A projekt előlege, illetve a negyedéves konzorciumi elszámolások összege a HOI-nál erre a célra nyitott devizaszámlán,
euróban jelenik meg.
(3) A számla forgalmához kapcsolódó, az ikerintézményi felelős által igazolt pénzügyi bizonylatokat és elszámolásokat
a HOI elkülönítetten kezeli.
(4) Az ikerintézményi felelős a szakértői kiküldetéseket megelőzően megköti a megbízási szerződést a projektben részt
vevő rövid távú ikerintézményi szakértőkkel.
(5) A  szakértői kiutazásokkal kapcsolatos utazásszervezési és pénzügyi feladatokat – napidíj-kifizetés, repülőjegyrendelés, szakértőidíj-kifizetés, dologi számlák kifizetése – a HOI látja el, amely a napidíj-kifizetéseket készpénzben
vagy átutalással euróban, a szakértőidíj-kifizetéseket pedig átutalással forintban teljesíti.
(6) A szakértő a kiküldetésre maga készül fel, a szakértői kiküldetésével kapcsolatos szakmai anyagokat maga készíti el.
 (7) Amennyiben az FM vagy a háttérintézmények állományába tartozó munkatárs közvetlen megkeresés útján szakértői
feladatot vállal más intézmény által megvalósított projektben, köteles erről az ikerintézményi felelőst tájékoztatni.
(8) A  projekt végrehajtására vonatkozó hatályos Twinning Kézikönyvben foglaltak szerint külső cég végzi a  projekt
könyvvizsgálatát, megfelelőségi vizsgálatát és ellenőrzését. Ennek tárgyában az FM a céggel vállalkozási szerződést
köt, a vállalkozási díjat az adott projekt költségvetése fedezi.
6. § (1) A  projektzárási szakaszban az  Európai Bizottság felé fennálló beszámolási kötelezettségeket önálló vagy
konzorciumvezetői megvalósítás esetén az  ikerintézményi felelős a  projektvezető, a  hosszú távú ikerintézményi
szakértő és a HOI közreműködésével teljesíti.
(2) A záró beszámoló auditálását a könyvvizsgáló a HOI székhelyén végzi el.
 (3) Amennyiben az FM junior partnerként vesz részt a projekt megvalósításában, az (1)–(2) bekezdés szerinti feladatok
ellátása a projektvezető tagállam feladata, ezért az FM a konzorciumi egyezménynek megfelelően számol el a vezető
partner felé.
(4) A projektdokumentumok eredeti példányát, a pénzügyi bizonylatok kivételével az  ikerintézményi felelős gyűjti, és
a lezárást követően archiválja az FM irattárában. A pénzügyi bizonylatok archiválásának felelőse a HOI.
(5) A záró beszámoló Európai Bizottság által történt elfogadása után az ikerintézményi felelős teljesíti a háttérintézményi
szerződések és az FM–HOI közötti szerződés szerinti fizetési kötelezettségeit.
(6) Amennyiben az  FM önállóan vagy konzorciumi vezető partnerként valósítja meg a  projektet, a  HOI a  projekttel
kapcsolatos költségekről negyedéves kimutatásokat készít, amelyeket megküld az ikerintézményi felelős részére.
(7) A HOI – függetlenül attól, hogy az FM önállóan, konzorciumi vezető vagy junior partnerként valósítja meg a projektet –
a projekttel kapcsolatos költségekről záró kimutatást készít, amelyet megküld az ikerintézményi felelős részére.
(8) A kötelezettségek teljesítése után képződő, államháztartáson kívüli összeg felhasználásáról az ikerintézményi felelős
feljegyzést készít, és jóváhagyásra felterjeszti a  közigazgatási államtitkár részére. A  feljegyzés elkészítésekor
– a Twinning Ikerintézményi Kézikönyve alapján – elsődleges szempont a további Twinning ikerintézményi pályázatok
benyújtásával kapcsolatosan várható költségek fedezete. A  feljegyzés jóváhagyását követően a  maradványt
a HOI az abban leírtaknak megfelelően, az ikerintézményi felelős felügyeletével kezeli.
3. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Kimenő Ikerintézményi (Twinning) Programban való FVM részvételről és annak eljárásrendjéről szóló
1/B/2006. utasítás. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1064/2007. (VIII. 23.) Korm. határozata a Népművészet Mestere díj 2007. adományozásáról.
A Magyar Köztársaság Kormánya augusztus 20-a,
Szent István ünnepe alkalmából
Bágy György táncosnak, népdalénekesnek, román hagyományőrzőnek, Illés Gyula takács népi iparművésznek,
Kádár Gergelyné Papp Erzsi népdal- és balladaénekesnek, Ország László hímző népi iparművésznek, a Magyar
Kultúra Lovagjának,
Pápai Józsefné Rózsa Ilona népdalénekesnek, Sibinger Miklós fafaragó népi iparművésznek, a Népművészet Ifjú Mesterének,
Szőke István fa-, csontfaragó népi iparművésznek, Tankó Fülöp mesemondónak,
Tímár Viktor népzenésznek, Zorkóczy Miklósné Lázi Éva népviseletes babakészítőnek
a Népművészet Mestere díjat adományozza. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1569/2012. (XII. 6.) Korm. határozata az AUDI HUNGARIA MOTOR Kft. magyarországi beruházásához kapcsolódó képzéseinek, valamint a Kft. tanműhely létrehozását, felszerelését célzó fejlesztési tevékenységének kormányzati támogatásáról.
A Kormány – a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény, az államháztartásról szóló
CXCV. törvény, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet, az Európai Unió
működéséről szóló Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi
rendelet), a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény, továbbá a Nemzeti
Foglalkoztatási Alap képzési alaprészéből a Kormány egyedi döntésével nyújtható támogatások részletes szabályairól szóló
149/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet alapján – 1. a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet, LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, 2. Szakképzési és felnőttképzési támogatások cím terhére
legfeljebb 557 460 000 forint képzési támogatásban részesíti az AUDI HUNGARIA MOTOR Korlátolt Felelősségű
Társaságot (9027 Győr, Kardán u 1., Cg. 08-09-003188) (a továbbiakban: AUDI HUNGARIA MOTOR Kft.);
2. a Kvtv. 1. melléklet, LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, 2. Szakképzési és felnőttképzési támogatások cím
terhére legfeljebb 334 476 000 forint fejlesztési támogatásban részesíti az AUDI HUNGARIA MOTOR Kft.-t;
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az AUDI HUNGARIA MOTOR Kft. képzési és fejlesztési tevékenységeinek
támogatásáról szóló, maximum az 1. és 2. pontban meghatározott támogatási értékeket tartalmazó támogatási
szerződés megkötése iránt intézkedjen. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
104/2009. (XII. 18.) OGY határozata a Centrum Parkoló Kft., valamint a Fővárosi Önkormányzatok Parkolási Társulásának tevékenységét és kapcsolatát vizsgáló bizottság felállításáról.
Az Országgyűlés kiemelt fontosságot tanúsít annak, hogy a fővárosi parkolási helyzettel összefüggésben a tényeket feltárva, a
szükséges intézkedések megtételével mindent elkövessen annak érdekében, hogy ezt – a közvéleményt napi rendszerességgel
foglalkoztató ügyet – kivizsgálja és megállapításait a nyilvánosság előtt feltárja.
Az Országgyűlés ezért, a Centrum Parkoló Kft., valamint a Fővárosi Önkormányzatok Parkolási Társulása tevékenységének és
kapcsolatának kivizsgálása, valamint feltárása érdekében az alábbi határozatot hozza.
I. Az Országgyűlés a Házszabály 34. §-ának (1) bekezdése, valamint 36. §-ának (2) bekezdése alapján a Centrum Parkoló
Kft., valamint a Fővárosi Önkormányzatok Parkolási Társulásának tevékenységének és kapcsolatának kivizsgálása
érdekében vizsgálóbizottságot hoz létre. A határozatot az Országgyűlés a 2009. december 14-i ülésnapján fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2009. december 14-i ülésnapján fogadta el.
II. A vizsgálóbizottság feladata az alábbi kérdések kivizsgálása és megválaszolása:
1. Miért és hogyan engedhette meg hét éven keresztül a VI., VII., VIII., majd az I., a II., a XI., valamint a XII. kerületek
vezetése azt, hogy a Centrum Parkoló Kft. 10 évre megingathatatlan pozíciót szerezzen a parkolóhelyek
üzemeltetésében? 2. Miért és hogyan engedhette meg e fővárosi kerületek vezetése, hogy a Centrum Parkoló Kft.-vel kötött hátrányos
szerződés alapján a kerületeket hét év alatt több milliárd forintos kár érje? Miként lehetséges az, hogy a kerületek a
parkolási bevételnek mindössze negyedéhez jutnak hozzá, és így a Centrum Kft. a fennmaradó sok százmillió
forintról semmilyen elszámolással nem tartozik hosszú évek óta?
3. Miként lehetséges az, hogy a VI. a VII., valamint a VIII. kerületi polgármesterek és alpolgármesterek kézjegyével
ellátott alapító dokumentum szerint már 1999-ben életre hívott Fővárosi Önkormányzatok Parkolás-szervező Kft.,
hivatalosan a mai napig nem került bejegyzésre? 4. Miként lehetséges az, hogy Fürst György, a VI. kerület korábbi vagyongazdálkodásért felelős alpolgármester 2002
és 2006 között annak ellenére töltötte be négy éven keresztül a Fővárosi Önkormányzatok Parkolási Társulásának
elnöki posztját, hogy a társulás létrehozásakor rögzített rendszer szerint az elnökposztot évente mindig más
alpolgármester tölti be? 5. Igazak-e azok a lapinformációk, amelyek szerint a Centrum Parkoló Kft. 2009-ben lejáró kizárólagos szerződésének
meghosszabbításával kapcsolatos háttéralkuk már meg is kezdődtek, és Fürst György, a Kft. jelenlegi
vezérigazgatója is e lobbitevékenység eredményes elvégzésre céljából került 2006. ősze után a vezetői székbe?
6. Mivel magyarázható, hogy a Centrum Parkoló Kft. által alapított – s nem mellékesen 2006. őszén jelentős állami
tőkeinjekcióban részesülő – Első Mobilfizetés Elszámoló (EME) Zrt. Budapesten monopolhelyzetbe kerülhetett,
amíg több vidéki városban hasonló költséges cégek közbeiktatása nélkül egyszerűen a mobiltársaságokon
keresztül lehet a parkolási díjat fizetni? III. A bizottság alakítsa ki álláspontját arról, hogy az ügyben van-e szükség jogalkotási lépésekre, amennyiben igen, úgy
arra tegyen javaslatot. IV. A bizottság alakítsa ki álláspontját a tekintetben, hogy e határozat I–III. pontjaiban foglaltakon túlmenően szükség
van-e az általa tett megállapításokkal kapcsolatban további kormányzati, parlamenti, illetve más intézkedésekre. Ha
igen, úgy tegyen a bizottság ezekre is konkrét javaslatot.
V. A vizsgálóbizottság maga határozza meg eljárási rendjét és vizsgálati módszereit.
VI. A vizsgálóbizottság tevékenységéről jelentést készít, melyet az Országgyűlés elő terjeszt. A jelentésnek tartalmaznia
kell: a) a bizottság feladatát; b) a bizottság által meghatározott eljárási rendet és vizsgálati módszereket;
c) a bizottság ténybeli és jogi megállapításait; d) annak bemutatását, hogy megállapításait milyen bizonyítékokra alapította;
e) a vizsgálat által érintett szerv vagy személy észrevételeit és lefolytatott vizsgálat módszereire és megállapításaira
vonatkozóan; f) amennyiben ez a bizottság feladatához tartozott – javaslatot a szükséges intézkedésekre.
VII. A bizottság megbízatása kiterjed minden, az e határozat I–IV. pontjait érintő vizsgálatra és az ennek alapján szükséges
intézkedésekre vonatkozó javaslattételre. A bizottság a munkája során a feladatával összefüggésben
meghallgatásokat tarthat, iratokat kérhet be. A kért adatokat mindenki köteles a bizottság rendelkezésére bocsátani,
illetőleg köteles a bizottság előtt vallomást tenni. VIII. A bizottság munkája során szakértőként közreműködhet egy fő az üggyel korábban foglalkozó média részéről,
egy-egy fő a gazdasági, valamint a jogi hátteret vizsgáló szakember, továbbá egy fő a kérdést behatóan ismerő
Emberibb Parkolásért Mozgalom képviselője. Amennyiben a bizottság szükségesnek tartja, úgy további szakértőket
kérhet fel, akik tanácskozási joggal vesznek részt a bizottság munkájában. Tanácskozási joggal vesz részt a bizottság
munkájában a vizsgálóbizottság létrehozását kezdeményező országgyűlési képviselő is.
IX. A vizsgálóbizottság 8 (nyolc) tagból áll. A bizottság tagjaira a képviselőcsoportok vezetői tesznek ajánlást az alábbiak
szerint: Magyar Szocialista Párt: 4 fő Fidesz – Magyar Polgári Szövetség: 2 fő
Kereszténydemokrata Néppárt: 1 fő Szabad Demokraták Szövetsége: 1 fő
X. A bizottság elnökének feladatait két társelnök látja el. A bizottság társelnökeinek és tagjainak megválasztására, a
képviselőcsoportok vezetőinek javaslata alapján, az Országgyűlés elnöke terjeszt elő javaslatot az Országgyűlésnek,
amelyről az vita nélkül határoz. A bizottság egyik társelnökére az ellenzéki képviselőcsoportok közül a Fidesz, másik
társelnökére az MSZP képviselőcsoportja, a bizottsági tagságra jelöltek köréből terjeszt elő javaslatot.
XI. A bizottság megbízatása a VI. pont szerinti jelentés benyújtásáig, de legfeljebb a megalakulástól számított 60 napig
tart. Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1699/2015. (IX. 25.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya között a  jövedelem- és a  vagyonadók
területén a  kettős adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A Kormány a törvényjavaslat előadójának
a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
171/2010. (V. 21.) KE határozata doktorrá avatásról.
Az oktatási és kulturális miniszter elő ter jesz tésére a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 65. § (1) bekezdése alapján
hozzájárulok, hogy a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem rektora Rácz Balázs matematikust, szoftvermérnököt
Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae kitüntetéssel doktorrá avassa.
Budapest, 2010. április 26. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
27/2018. (X. 31.) OGY határozata a székelyek Magyarországon honos népcsoporttá nyilvánítására irányuló kezdeményezésről.
Az Országgyűlés a  nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény és a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai
polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény vonatkozó rendelkezései alapján
megtárgyalta a  magyarországi székelyek Magyarországon honos népcsoporttá nyilvánításra irányuló – a  Nemzeti Választási
Bizottság 94/2017. számú határozatával hitelesített – kezdeményezését, és arról az alábbiak szerint döntött:
Az Országgyűlés a magyarországi székely közösséget nem nyilvánítja Magyarországon honos népcsoporttá.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
5/2017. (HK 2.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a 15M hadiruházattal és felszereléssel történő ellátás
ideiglenes rendjéről A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 26. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján
a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi
Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját és a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar dékánját, hogy az együttes intézkedésben meghatározott feladatok végrehajtásában közreműködni szíveskedjenek.
2. Az együttes intézkedés hatálya alá tartozó
hadiruházati és felszerelési termékek, valamint
az igényjogosultak köre 3. Az ellátási körbe bevont hadiruházati és felszerelési
termékek részletes felsorolását, továbbá az egyes cikkek
igényjogosult részére biztosítandó, valamint raktári készletként megalakítandó mennyiségét meghatározó normatáblázatot az 1. melléklet tartalmazza.
4. A 15M hadiruházattal és felszereléssel történő ellátásra jogosult
a) a tábornok,
b) a hivatásos és szerződéses tiszt, altiszt,
c) a legénységi állomány, valamint
d) a honvéd tisztjelölt és a honvéd altiszt-jelölt.
5. A tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos
állomány – külön intézkedésig – továbbra is a jelenleg
rendszeresített 90 és 2000M hadi- (gyakorló-) öltözettel
kerül ellátásra, műveleti területen számára a 4. pont szerinti
állományéval megegyező 15M hadiruházatot és felszerelést kell biztosítani.
3. A 15M hadiruházattal és felszereléssel történő
ellátás rendje
6. A 4. és 5. pont szerinti állomány (a továbbiakban:
igényjogosult állomány) 15M hadiruházattal és felszereléssel való ellátását a Honvéd Vezérkar főnöke által
meghatározott ütemterv szerint, a ruházati termékek beszerzésének függvényében kell végrehajtani, melynek során egy honvédelmi szervezet állományát a 15M hadiruházattal és felszereléssel egyszerre kell ellátni, azzal, hogy
a teljes ellátmányon belül a cikkenkénti részellátás megengedett.
7. Az igényjogosult állomány 15M hadiruházattal és
felszereléssel történő ellátását az egyenruházat tényleges
térítésmentes biztosítása keretében kell megvalósítani, és
a természetbeni egyenruházati ellátásra a ruházati ellátásról szóló 20/2013. (IX. 16.) HM rendelet (a továbbiakban:
R.) 21. §-át az igényjogosult állomány tekintetében kell alkalmazni, azzal az eltéréssel, hogy a 21. § (8) bekezdését
az 1. melléklet alapján az igényjogosult tulajdonába kerülő
cikkekre nem kell alkalmazni.
8. A ténylegesen átadott 15M hadiruházatot és felszerelést az igényjogosult állomány részére személyhez kell
kötni.
9. A biztosított 15M felszerelés részben vagy egészben
az egység vagy alegység raktári készletébe vonható, továbbá a feladat függvényében a raktári készletből kiadható.
10. A tábornoki, valamint a hivatásos és szerződéses
tiszti, altiszti állomány ellátása során
a) a 15M hadiruházat és felszerelés kiadásának tényét
a kiadás évében érvényesített utánpótlási vagy alapfelszerelési ruházati utalványfüzet feljegyzések rovatában – az
együttes intézkedésre való hivatkozással – fel kell jegyezni,
b) a jelenleg rendszeresített 90 és 2000M hadi- (gyakorló-) öltözet cikkeire eső illetményhányaddal csökkenteni kell a legrégebben kiadott érvényes utánpótlási vagy
alapfelszerelési ruházati utalványfüzet keretösszeg nyilvántartás szerinti keretösszeg-maradványát, amennyiben
a keretösszeg-maradvány nem nyújt kellő fedezetet
a csökkentés mértékére
ba) a következő érvényes utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszeg nyilvántartás szerinti keretösszeg-maradványát kell megterhelni a különbözettel, vagy
bb) a kiadás évét követő évi utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszege terhére kell a különbözetet elszámolni, és
bc) az a) pont előírásai szerint az érintett utánpótlási
ruházati utalványfüzet vagy utalványfüzetek nyilvántartási számait rögzíteni kell, továbbá
c) a kiadás évét követő évben kibocsátásra kerülő utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszeg nyilvántartásában
ca) a b) pont bb) alpontja szerinti terhelés figyelembevételével, az átadásra nem került hadiruházati termékek
vagy azokat helyettesítő 90 és 2000M hadi- (gyakorló-) öltözeti cikkek, továbbá a köznapi, társasági öltözetek utánpótlására biztosítandó keretösszeg érvényesíthető,
cb) a teljes ellátmány biztosítását követően csak a köznapi, társasági öltözetek utánpótlására biztosítandó keretösszeg adható ki,
d) a 15M hadiruházat és felszerelés kiadását követően a
KNBSZ hivatásos állománya részére ruházati utánpótlásra
biztosított pénzbeli juttatás összegét, a kifizetéskor a jelenleg rendszeresített 90 és 2000M hadi- (gyakorló-) öltözetre
eső illetményhányaddal csökkenteni kell.
11. Ha az igényjogosult tábornok, hivatásos és szerződéses tiszt, altiszt jogviszonya a 15M hadiruházat és felszerelés kiadásának évében vagy az azt követő évben szűnik
meg, és a ruházati illetményre való jogosultságot a szolgálati viszony megszűnéséig, megszüntetéséig túllépte, akkor
a ruházati utalványfüzet keretösszegéből a 10. pont b) alpontja szerint csökkentett illetményhányadot úgy kell illetmény növelni, hogy az részére nem fizethető ki.
12. A 15M hadiruházat és felszerelés kiadásakor – a hatályos éves ruházati illetménynorma alapján megállapított
utánpótlási illetmény, valamint a ruházati szolgálat gazdálkodási körébe tartozó szakanyagok gazdálkodási egységárainak figyelembevételével – a jelenleg rendszeresített 90 és 2000M hadi- (gyakorló-) öltözet cikkeire eső illetményhányadot az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) parancsnoka határozza meg.
13. A 15M hadiruházat kímélése érdekében az igényjogosult állomány a teljes 15M hadiruházati és felszerelési
ellátmány biztosításáig a jelenleg rendszeresített 90 és
2000M hadi- (gyakorló-) öltözetét – a végrehajtandó feladat és a rendelkezésre álló készletek figyelembevételével – a honvédelmi szervezet parancsnokának, vezetőjének (a továbbiakban együtt: parancsnok) engedélye alapján viselheti.
14. Az ellátásért felelős honvédelmi szervezet, az igényjogosult legénységi állománytól – a 15M hadiruházat biztosítása során az egyes hadiruházati termékekkel való teljes ellátást követően – bevont jelenleg rendszeresített 90 és
2000M hadi- (gyakorló-) öltözettel, valamint annak raktári
készletével az MH LK felé elszámol.
15. A 15M hadiruházat és felszerelés viselésének szabályait a 2. melléklet tartalmazza.
4. A parancsnok és az igényjogosult általános
kötelezettségei és felelőssége
16. A parancsnok és az igényjogosult 15M hadiruházattal és felszereléssel kapcsolatos kötelezettségeire és felelősségi körére az R. 2. § (1) bekezdés a) és c) pontját, valamint (2) bekezdés b) pontját kell alkalmazni.
17. A 15M hadiruházatban és felszerelésben bekövetkező károk vonatkozásában az R. 26. §-át kell alkalmazni.
5. Záró rendelkezések 18. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2016. augusztus
1-jétől kell alkalmazni.
Dr. Firicz László s. k.,
MH közigazgatási államtitkár


text:
1421/2018. (IX. 7.) Korm. határozata a közszolgálati ellenőrzések 2018. vizsgálati tárgyköreiről és a vizsgálat alá vont szervekről.
1. A Kormány a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 189. § (1) bekezdése
alapján, figyelemmel a Kttv. 26. § (4) bekezdésre és a 189. § (4) bekezdésére, felhívja a Miniszterelnökséget vezető
minisztert, hogy a helyi önkormányzatok képviselő-testületeinek polgármesteri hivatalainál és közös önkormányzati
hivatalainál foglalkoztatottakra vonatkozóan – a  fővárosi és megyei kormányhivatalok bevonásával – az  alábbi
tárgykörökben hajtson végre közszolgálati ellenőrzést:
a) a személyi illetmény megállapításának gyakorlata,
b) a köztisztviselők képzésének – tanulmányi szerződés keretében történő – támogatási gyakorlata.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kormánymegbízottainak bevonásával
Határidő: 2018. november 15. 2. Az ellenőrzés
a) az 1.  pont a)  alpontjában meghatározott tárgykör esetében a  2017. október 20. napjától 2018. július 31.
napjáig tartó időszak,
b) az 1. pont b) alpontjában meghatározott tárgykör esetében a 2017. január 1. napjától 2018. július 31. napjáig
tartó időszak
munkáltatói intézkedéseire terjed ki. 3. A  Kormány felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  ellenőrzések tapasztalatairól adjon
tájékoztatást a Kormány számára.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kormánymegbízottainak bevonásával
Határidő: 2018. december 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2017. (II. 23.) MNB rendelete az „Árpád-házi Szent Margit” arany emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Árpád-házi Szent Margit születésének 775. évfordulója alkalmából – „Árpád-házi Szent
Margit” megnevezéssel 50 000 forintos címletű arany emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2017. február 24. 2. § (1) Az emlékérme 986 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 6,982 gramm, átmérője 22 mm, széle sima.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  Margit-szigeti Domonkos-rendi apácakolostor romjai részletének
ábrázolása látható. Az ábrázolás fölött, középen a „Magyarország” felirat, alatta – két vízszintes sorban – az „50 000”
értékjelzés és a „forint” felirat olvasható. Az ábrázolás jobb oldali részénél, a faltöredék fölött a „2017” verési évszám,
alatta a „BP.” verdejel látható. A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a  verdejel adott betűjével
megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme előlapjának képét az  1.  melléklet
tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben Árpád-házi Szent Margit félalakos – Simeone Martini festőművésznek
az  Assisi Szent Ferenc-bazilikában található freskója alapján készült – ábrázolása látható, körülötte oszlopokkal.
Az  emlékérme bal szélén, félköriratban a  „SZENT MARGIT”, az  ábrázolás alatt az  „1242–1270” felirat olvasható.
Az emlékérme jobb oldalán, az oszlopok mellett Szöllőssy Enikő tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme
hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 2000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2017. február 24-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
104/2013. (IV. 5.) Korm. rendelete a hulladéklerakási járulék megfizetésének részletes szabályairól.
A Kormány a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (1) bekezdés 22. pontjában,
az 5. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110/A. §-ában kapott felhatalmazás
alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A hulladékról szóló 2012.  évi CLXXXV.  törvény (a  továbbiakban: Ht.) 68.  § (1)  bekezdése alapján hulladéklerakási
járulék (a továbbiakban: járulék) fizetésére kötelezett (a továbbiakban: kötelezett) a Ht. 68. § (3) bekezdése szerinti
bejelentkezést az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség (a továbbiakban: OKTVF)
részére az 1. melléklet szerinti formanyomtatvány egy példányban történő megküldésével teljesíti.
2. § (1) A járulékfizetésre kötelezett a járulékot az OKTVF Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00287261-30006016
számú fizetési számlájára történő átutalással fizeti meg.
(2) Az átutalás közlemény rovatában fel kell tüntetni a befizetéssel érintett negyedévet.
 (3) A járulékfizetésre kötelezett a Ht. 68. § (6) bekezdése szerinti adatszolgáltatást a 2. melléklet szerinti formanyomtatvány
egy példányban történő megküldésével teljesíti. 3. § Az OKTVF a  befizetett járulékot a  központi költségvetés Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet „Hulladéklerakási
járulékból finanszírozott feladatok” fejezeti kezelésű előirányzathoz kapcsolódó előirányzat-felhasználási
keretszámlára a befizetést követő hónap 25. napjáig átutalja.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § A környezetvédelmi, természetvédelmi, vízügyi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló
347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az OKTVF jár el a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 20. §-ában, 29. §-ában, 68. és 69. §-ában, valamint
a 81. §-ában foglalt környezetvédelmi hatóságként.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
195/2010. (VI. 30.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi
CXXXIX. törvény 100. §-ának a) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára
a Szegedi Tudományegyetemen dr. Szabó Gábor egyetemi tanár, akadémikust 2010. július 1-jétől 2014. június 30-áig
terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok ellátásával. Budapest, 2010. június 28.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1849/2014. (XII. 30.) Korm. határozata az energiahatékony beszerzésekről.
1. A Kormány elrendeli, hogy a  minisztériumok, a  kormányhivatalok, a  központi hivatalok, a  Közbeszerzési és
Ellátási Főigazgatóság, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, az  országos hatáskörrel rendelkező rendvédelmi
szervek és honvédségi szervezetek az Európai Unió joga által meghatározott közbeszerzési értékhatárt elérő vagy
meghaladó becsült értékű beszerzéseik során – az 1. mellékletben foglalt körben és az ott előírtaknak megfelelően –
kizárólag magas energiahatékonyságú termékeket, szolgáltatásokat és épületeket szerezzenek be, amennyiben
ez összeegyeztethető a költséghatékonysággal, a gazdasági megvalósíthatósággal, a fenntarthatósággal, a műszaki
alkalmassággal, valamint a  verseny megfelelő érvényesülésével. Az  e  pontban meghatározott szervezetek,
amennyiben úgy ítélik meg, hogy az  összeegyeztethetőség nem áll fenn, a  fenti beszerzéseik előkészítése
során írásban kötelesek dokumentálni az  összeegyeztethetőség hiányának megállapítását tartalmazó döntést,
és annak indokait. Az  e  pontban meghatározott szervezetek az  e  pont szerint megvalósított beszerzéseik
energiahatékonysági jellemzőit, valamint azt a  tényt, hogy régi termék, épület cseréje vagy új beszerzés történt,
továbbá – amennyiben ismert – a  beszerzéssel elérhető éves energiafelhasználás megtakarítás mértékét – régi
termék, épület cseréje esetén az e pontnak megfelelő beszerzést megelőző állapothoz, illetve új beszerzés esetén
az e pontnak nem megfelelő, átlagos energiahatékonyságú beszerzéssel elérhető energiafelhasználáshoz képest –
írásban kötelesek dokumentálni.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
 honvédelmi miniszter
 igazságügyi miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. Az 1.  pontban előírtak csak olyan mértékben vonatkoznak a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat és az  országos
hatáskörrel rendelkező rendvédelmi szervek és honvédségi szervezetek 1.  pontban meghatározott beszerzéseire,
amennyiben azok alkalmazása nem eredményez összeütközést ezen szervezetek tevékenységének természetével
és elsődleges céljával. Az 1. pontban meghatározott előírásokat nem kell alkalmazni, amennyiben a védelem terén
alapvető biztonsági érdeket érintő, kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti célokra szánt áruk beszerzésére,
illetőleg szolgáltatások megrendelésére vonatkozó sajátos szabályokról szóló 228/2004. (VII. 30.) Korm. rendelet
alapján katonai felszereléseket szereznek be.
3. A Kormány felhívja a minisztereket, hogy az 1. pont hatálya alá nem tartozó ajánlatkérőket, így különösen a helyi
önkormányzatokat érintő kormányzati programok megalkotása során dolgozzanak ki olyan intézkedéseket,
amelyek ösztönzik az  ajánlatkérőket, hogy magas energiahatékonyságú termékeket, szolgáltatásokat
és épületeket vásároljanak, és mérjék fel a  hosszú távú energiamegtakarítást eredményező, hosszú távú
energiahatékonyság-alapú szerződések megkötésének lehetőségét.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
 honvédelmi miniszter
 igazságügyi miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatosan
4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. mellékletben szereplő közösségi és uniós irányelvek
alapján elfogadott végrehajtási intézkedések, európai parlamenti és tanácsi rendelet, továbbá tanácsi határozat által
meghatározott terméklistát és pontos műszaki követelményeket tájékoztatásul tegye közzé.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal, illetve ezt követően évente május 31-ig
5. A Kormány felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – az igazságügyi miniszter bevonásával – vizsgálja
meg az  energiahatékonyságról, a  2009/125/EK és a  2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a  2004/8/EK és
a  2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelv 6. cikkének végrehajtása terén további jogszabályalkotás szükségességét, és a vizsgálat eredménye
alapján, amennyiben szükséges, gondoskodjon a  vonatkozó jogszabálytervezet kidolgozásáról és a  Kormány elé
terjesztéséről.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
6. Ez a határozat 2015. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2008. (XII. 23.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Európai Űrügynökség közötti, az Európai Együttműködő Államok Terve (PECS) programban való részvételről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 243/2008. (X. 8.) Korm. rendelet 2–3. §-a hatálybalépéséről.
A 243/2008. (X. 8.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2008. október 8-ai, 143. számában kihirdetett, a Magyar
Köztársaság Kormánya és az Európai Űrügynökség közötti, az Európai Együttműködő Államok Terve (PECS) programban való részvételről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás a 2. cikk értelmében azon a napon
lép hatályba, melyen az Európai Űrügynökség kézhez veszi a Magyar Fél jegyzékét a hatálybalépéshez szükséges belső
eljárás lefolytatásáról.
A 2. cikknek megfelelő jegyzéket az Európai Űrügynökség 2008. október 31-én vette kézhez.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 243/2008. (X. 8.) Korm. rendelet 4. §-ának (3) bekezdésével megállapítom,
hogy a Magyar Köztársaság Kormánya és az Európai Űrügynökség közötti, az Európai Együttműködő Államok Terve
(PECS) programban való részvételről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás, valamint a megállapodás kihirdetéséről szóló 243/2008. (X. 8.) Korm. rendelet 2–3. §-ai 2008. október 31-én, azaz kettőezer-nyolc október harmincegyedikén léptek hatályba.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter


text:
1022/2014. (I. 29.) Korm. határozata a Nemzeti Végrehajtási Intézkedés közzétételéről.
A Kormány
 1. egyetért a  nemzeti fejlesztési miniszter által – törvényi kötelezettségével összhangban – az  Európai Bizottsághoz
benyújtott Nemzeti Végrehajtási Intézkedéssel, amely a  2013–2020 közötti időszakra előzetesen meghatározott,
ingyenesen kiosztandó egységmennyiségeket tartalmazza;
2. tudomásul veszi, hogy a  Nemzeti Végrehajtási Intézkedés összeállítása és benyújtása során az  Európai Unió
Kibocsátás-kereskedelmi Rendszerének harmadik kereskedési időszakára meghatározott, az  ingyenes kiosztás
harmonizált európai uniós szintű alábbi szabályai és elvei érvényesültek:
a) a kiosztás létesítményrészekre vonatkozóan történt a referenciaértékekre alapozva, amely referenciaértékek
a  termékek gyártásán, a  mérhető fogyasztott hőmennyiségen, a  fogyasztott tüzelőanyag-mennyiségen és
a technológián alapulnak,
b) az ingyenesen kiosztandó egységmennyiség a múltbeli működési adatok szerint került meghatározásra,
c) a  szénszivárgás kockázatának kitett ágazatokba tartozó létesítmények kedvezményben részesültek
az ingyenesen kiosztandó egységmennyiség meghatározásakor,
d) az  előzetesen meghatározott ingyenesen kiosztandó egységmennyiségek egységesen meghatározott
tényezőkkel kiigazításra kerültek,
e) az  előzetesen évekre lebontva meghatározott egységmennyiségek 2013-ra vonatkozóan kiigazításra
kerültek a  létesítmények által bejelentett, a  kapacitásukban, működésükben és tevékenységi szintjükben
bekövetkezett jelentős tényleges változások alapján,
f ) a  működését beszüntető létesítmény a  bezárást követő évtől nem részesülhet ingyenes egységek
kiosztásában,
g) a  rendszer a  létesítmények önbevallásán alapul, az  adatok hitelesítését független, akkreditált hitelesítő
szervezetek végezték;
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert a  Nemzeti Végrehajtási Intézkedésben szereplő létesítményeknek és
a részükre ingyenesen kiosztandó egységmennyiségeknek a kormányzati honlapon történő közzétételére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2010. (I. 15.) MSZH közleménye egyes 2010. kiállításokon bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
Az 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, az 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a 2001. évi
XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és az 1991. évi XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján
közzéteszem, hogy – a 2010. január 27-e és 30-a között Budapesten megrendezendő „AGRO+MASHEXPO” Nemzetközi Mezőgazdasági és
Mezőgép Kiállításon, a „SZŐLÉSZET ÉS PINCÉSZET” kiállításon, valamint a „MAGYAR KERT” kiállításon,
– a 2010. február 11-e és 14-e között Budapesten megrendezendő „BUDAPEST BOAT SHOW” Nemzetközi
Hajókiállításon, a „KARAVÁN SZALON” Nemzetközi Kemping és Karaván Kiállításon és a „GOLF EXPO” kiállításon,
– a 2010. február 21-e és 24-e között Budapesten megrendezendő „UKBA” Nemzetközi Cukrászati, Sütőipari és
Gasztronómiai Szakkiállításon és a „FOODAPEST” Nemzetközi Élelmiszer, Ital, Élelmiszergép-ipari és Vendéglátó-ipari
Szakkiállításon, – a 2010. március 4-e és 7-e között Budapesten megrendezendő „UTAZÁS” Nemzetközi Idegenforgalmi Kiállításon és a
„KARÁT” Nemzetközi Ékszer, Drágakő, Óra Szakkiállítás és Vásáron,
– a 2010. március 19-e és 21-e között Budapesten megrendezendő „BUDAPEST MOTOR KIÁLLÍTÁS” Nemzetközi
Motorkerékpár Szakkiállításon, – a 2010. március 25-e és 28-a között Budapesten megrendezendő „FeHoVa” Fegyver, Horgászat, Vadászat
Nemzetközi Kiállításon és az „EQUIFEST – A LÓ ÜNNEPE” Nemzetközi Lovas Szakkiállítás és Fesztiválon,
– a 2010. április 14-e és 18-a között Budapesten megrendezendő „CONSTRUMA” Nemzetközi Építőipari
Szakkiállításon, – a 2010. május 4-e és 7-e között Budapesten megrendezendő „INDUSTRIA” Nemzetközi Ipari Szakkiállításon, az
„ElectroSalon” Nemzetközi Elektronikai, Elektrotechnikai és Automatizálási Szakkiállításon, a „CHEMEXPO”
Nemzetközi Vegyipari és Műanyagipari Szakkiállításon, a „SECUREX” Nemzetközi Munka-, Tűz- és Biztonságvédelmi
Szakkiállításon és az „ÖKOTECH” Nemzetközi Környezetvédelmi és Kommunális Szakkiállításon,
– a 2010. május 27-e és 29-e között Budapesten megrendezendő „RENEXPO” Nemzetközi Kiállítás és Kongresszuson,
– a 2010. szeptember 8-a és 12-e között Budapesten megrendezendő „BNV” Budapesti Nemzetközi Vásáron és a
„Tér-Forma-Design” kiállításon, – a 2010. szeptember 22-e és 25-e között Budapesten megrendezendő „LIGNO NOVUM – WOODTECH” Asztalos,
Faipari és Erdészeti Szakkiállításon, – a 2010. október 5-e és 8-a között Budapesten megrendezendő „HOVENTA” Nemzetközi Kereskedelmi és
Vendéglátótechnikai Szakkiállításon, – a 2010. november 10-e és 13-a között Budapesten megrendezendő „C+D” Közép-európai Védelmi Felszerelés és
Repülési Szakkiállításon, – a 2010. november 12-e és 14-e között Budapesten megrendezendő „HÓ-SHOW” Sport, kaland és élmény napok
kiállításon, a „SPA&WELLNESS” Egészség, Turizmus és Életmód Kiállításon és az „AUTOMOBIL” kiállításon,
– a 2010. december 10-e és 12-e között Budapesten megrendezendő „TÉLIZSÁK VÁSÁR” kiállításon
bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban
meghatározott kiállítási kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Magyar Szabadalmi Hivatal elnöke


text:
10/2016. (I. 15.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Erős Istvánt 2016. január 10. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1197/2018. (IV. 4.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a 8311. számú összekötő út Győr–Ménfőcsanak–Győrújbarát–Nyúl közötti szakaszának felújításáról.
A Kormány
 1. figyelemmel a  Magyarország Kormánya és Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1387/2017. (VI. 27.) Korm. határozat 1.  pont
d)  alpontjára, egyetért a  8311. számú összekötő út Győr–Ménfőcsanak–Győrújbarát–Nyúl közötti szakaszának
felújításával (a továbbiakban: Beruházás);
2. a Beruházás pénzügyi fedezetének biztosítása érdekében − a kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári
díjakkal együtt számítva – 2018–2019. évekre összesen bruttó 3 045 622 500 forint költségvetési forrást biztosít,
az alábbiak szerint:
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (2) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva
aa) a Beruházás megvalósításához 2018. évben szükséges 205 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el – elszámolási és a  fel nem használt rész tekintetében a  Modern Városok Program
jogcímcsoport javára történő visszafizetési kötelezettséggel – a  Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati
programok alcím, 30. Közúthálózat felújítása jogcímcsoport javára,
ab) a  kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és a  kincstári díjak forrásának biztosítása érdekében
717 500 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím javára,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
 Az elszámolási és visszafizetési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2019. június 30.
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli
miniszter bevonásával gondoskodjon a  Beruházás megvalósításához a  2019. évben szükséges
2 839 905 000 forint biztosításáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a  Beruházás megvalósításához 2019. évben szükséges forrás átcsoportosítása céljából nyújtson be előterjesztést
a Kormány részére az Áht. 33. § (2) bekezdése szerinti döntés kezdeményezése érdekében;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a Beruházás megvalósításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
297/2011. (XI. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére a magyar EU-elnökség célkitűzéseinek támogatásáért, a közép-európai együttműködés előmozdítása érdekében tett
magyar lépések sikeréhez való aktív hozzájárulásáért Olivier Chastel, a Belga Királyság fejlesztési, együttműködési és Európa-ügyi minisztere részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkereszt a csillaggal polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. november 2. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök