text:
1485/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében, valamint
az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva, a 2011. évi Európa- és világbajnokságokon elért sporteredmények anyagi elismerése érdekében
85,3 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló
2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 1. melléklet, XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
23. Sporttevékenység támogatása alcím, 7. Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése jogcím javára; egyúttal
felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az átcsoportosítást követően a jutalmak kifizetéséhez szükséges
intézkedéseket készítse elő; Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 26. § (4) bekezdése szerint a Kvt. 1. melléklet, XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 7. Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése fejezeti
kezelésű előirányzat részére az 1. pont alapján nyújtott összeg tekintetében elszámolási kötelezettséget, a fel nem
használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséget állapít meg; az 1. pont szerinti költségvetési forrás jogszerű
felhasználását a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal ellenőrzi. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter útján a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
Határidő: 2012. január 30. 3. felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy 2012-ben és az azt követő években fokozottan ügyeljen
a sportteljesítmények elismerésével kapcsolatos költségvetési források rendelkezésre állására, továbbá készítsen
előterjesztést a Kormány számára a jutalmazás korábbi gyakorlatáról és a 2012. éven tervezett jutalmazási elvekről.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter Határidő: 2012. január 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1728/2018. (XII. 18.) Korm. határozata az útdíjszedési és ellenőrzési rendszerek fejlesztéséhez és működtetéséhez szükséges 2018. finanszírozás biztosításáról.
A Kormány az  útdíjszedési és ellenőrzési rendszerek fejlesztéséhez és működtetéséhez szükséges 2018. évi finanszírozás
biztosítása érdekében
 1. felhívja a  pénzügyminisztert és az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  nemzeti vagyon
kelezéséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával gondoskodjon az  útdíjszedési és ellenőrzési rendszerek
működtetése és üzemeltetése érdekében 5 471 000 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2018. évi
központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Innovációs és
Technológiai Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím,
3. Útdíj rendszerek működtetése jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
 2. felhívja a pénzügyminisztert és a nemzeti vagyon kelezéséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az útdíjszedési
és ellenőrzési rendszerek fejlesztésére és a  beszerzett eszközök szinten tartása érdekében gondoskodjon
3 175 800 000 forint biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
 3. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján gondoskodjon az  útdíjszedési és ellenőrzési rendszerek fejlesztése
és a beszerzett eszközök szinten tartása érdekében a 2. pont szerinti összegnek a Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató
Zártkörűen működő Részvénytársaság részére történő biztosításáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy gondoskodjon az  útdíjszedési és
ellenőrzési rendszerek nemzetközi megismertetésére 281 300 000 forint forrás biztosításáról, a  fel nem használt
rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda fejezet,
19. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 7. Útdíjrendszerek nemzetközi megismertetésének
támogatása jogcímcsoport javára;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolási és a visszafizetési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkára
Határidő: 2019. június 30.
5. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  2. és a  4.  pont alapján biztosítandó
forrás tekintetében megkötésre kerülő támogatási szerződésekben gondoskodjon az  elszámolási kötelezettség,
a fel nem használt és bevételekkel nem fedezett támogatási összeg tekintetében pedig a visszafizetési kötelezettség
rögzítéséről.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a 2. és a  4.  pont alapján biztosítandó forrás rendelkezésre bocsátását követően azonnal,
a támogatási szerződések megkötése során Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2014. (I. 22.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, az  emberi erőforrások
miniszterének javaslatára
dr. Köpeczi-Bócz Tamást az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2014. január 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1481/2012. (XI. 6.) Korm. határozata egyes, a nemzeti adatvagyon körébe tartozó kiemelt fontosságú állami nyilvántartások, valamint informatikai rendszerek működőképességének biztosításáról.
A Kormány – annak érdekében, hogy egyes, az állam működése szempontjából kiemelt fontosságú informatikai rendszerek
működtetése, illetve folyamatos fejlesztése a jelenleginél költséghatékonyabb, ugyanakkor magasabb biztonsági szintű legyen –
1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a 2–4. pontokban foglaltakra figyelemmel – vizsgálja meg az IdomSoft
Informatikai Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely: 1119 Budapest, Mérnök utca 12–14., cégjegyzékszám:
01-10-046896, a továbbiakban: Vállalat) 100%-os részvénycsomagjának közvetett állami tulajdonba vételének
lehetőségét (a továbbiakban: Tranzakció), oly módon, hogy Tranzakció megvalósulása esetén a Vállalat a Nemzeti
Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: NISZ Zrt.) tulajdonosi
joggyakorlása alá kerüljön és a nemzeti fejlesztési miniszter szakmapolitikai felügyelete mellett működjön.
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Vállalat tényleges piaci értékének megállapítása céljából független
szakértő szervezet, illetve szervezetek közreműködésével a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) és a NISZ Zrt. útján végezze el a Vállalat teljes körű (pénzügyi és jogi)
átvilágítását. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. november 30.
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2. pont végrehajtása után megállapított, de legfeljebb – a Tranzakció
előkészítésével, valamint lebonyolításával összefüggő költségekre is fedezetet nyújtó – 1510,0 millió forint
összegkereten belül hozza meg a szükséges döntéseket és amennyiben ez megalapozza, úgy intézkedjen annak
végrehajtásáról. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. december 10.
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Tranzakció végrehajthatóságáról szóló döntéssel egyidejűleg az MNV
Zrt.-n keresztül gondoskodjon a NISZ Zrt. alaptőkéjének legfeljebb 1510,0 millió forinttal történő megemeléséről
azzal, hogy a rendelkezésre bocsátott összeg kizárólag a Tranzakció előkészítésével, valamint lebonyolításával
összefüggő fizetési kötelezettségekre – beleértve a Vállalat esetlegesen fennálló hitelállományának és harmadik
személyek felé fennálló tartozásállományának kiváltását – fordítható. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. december 21. 5. a Tranzakció előkészítésének, valamint lebonyolításának pénzügyi fedezete biztosítása céljából – az államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében – 1510,0 millió forint 1. melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a
Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
6. § (2) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére, a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások cím 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését
eredményező kiadások jogcímcsoport, 1. Az MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím
javára. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. november 9.
Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettség teljesítéséért: nemzeti fejlesztési miniszter,
Határidő: 2012. december 31. 6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Tranzakcióról jelentésben tájékoztassa a Kormányt.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. április 1.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
928/2008. (HK 13.) MH 64. BSZJ LE PK intézkedése az MH 64. BSZJ LE Közlekedés Koordináló Század csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – az MH 64. Boconádi Szabó
József Logisztikai Ezred Közlekedés Koordináló Század
(a továbbiakban: MH 64. BSZJ LE KKSZD) csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viselését az MH 64.
BSZJ LE KKSZD hivatásos és szerződéses állománya
részére engedélyezem.
2. Az MH 64. BSZJ LE KKSZD által rendszeresített
csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint
kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség parancsnoka gondoskodik a
jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az MH 64.
BSZJ LE KKSZD személyi állományának csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Bárdos Antal ezredes s. k.,
parancsnok


text:
22/2013. (VII. 19.) AB határozata az adózás rendjéről szóló 2003. XCII. törvény 152. § (1) bekezdése „a végrehajtható okirat csatolása nélkül” szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány elutasításáról.
Az Alkotmánybíróság tanácsa az  alapvető jogok biztosának jogszabály alaptörvény-ellenessége utólagos
vizsgálatára irányuló indítványa tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 152. § (1) bekezdés „a végrehajtható okirat
csatolása nélkül” szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
elutasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. [1] 1. Az  alapvető jogok biztosa 2013. május 2. napján az  alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 2.  §
(3)  bekezdése és az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a  továbbiakban: Abtv.) 24.  § (2)  bekezdése
alapján az  adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a  továbbiakban: Art.) 152.  § (1)  bekezdésének
„a  végrehajtható okirat csatolása nélkül” szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapítását és
megsemmisítését kezdeményezte az Alkotmánybíróságnál.
[2] 2. Az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés e)  pontja alapján az  Alkotmánybíróság – többek között – az  alapvető
jogok biztosának kezdeményezése alapján felülvizsgálja a  jogszabályok Alaptörvénnyel való összhangját. Ennek
megfelelően az Abtv. 24. § (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Alkotmánybíróság a jogszabály Alaptörvénnyel
való összhangját az  alapvető jogok biztosának határozott kérelmet tartalmazó indítványa alapján akkor vizsgálja,
ha az  alapvető jogok biztosának álláspontja szerint a  jogszabály alaptörvény-ellenessége fennáll. Jelen ügyben
az  alapjogi biztos indítványa azt kifogásolja, hogy az  Art. végrehajtási szabályai értelmében a  fizetési számlát
vezető pénzforgalmi szolgáltató az  adóhatóság hatósági átutalási megbízását az  ügyben kiállított végrehajtható
okirat csatolása nélkül köteles teljesíteni, amely így nincs összhangban az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésében
foglalt tisztességes eljárás követelményével és egyidejűleg sérti az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt
jogorvoslathoz fűződő jogot is.
[3] 2.1. Az  alapjogi biztos indítványa szerint az  Alaptörvény XXIV.  cikk (1)  bekezdésében a  hatóságok részére előírt
tisztességes eljárás követelményéből az  következik, hogy a  hatósági eljárásoknak és egyedi ügyintézéseknek
az anyagi és eljárási jog rendelkezéseinek megtartásán túl az ügyféli jogok érvényesülésének hatékony elősegítését
szükséges szolgálniuk. Az alapjogi biztos álláspontja értelmében „ellentétes a tisztességes eljárás követelményével
az a  jogszabály, amely tartalmilag ellehetetleníti az érintett ügyfél számára azt a  jogot, hogy ügyéről teljeskörű és
részletes tájékoztatást kapjon, vagy azt a lehetőséget, hogy jogainak és jogos érdekeinek védelmében felléphessen.”
Ennek megfelelően az  alapjogi biztos a  hatósági átutalási megbízások teljesítésével összefüggésben azt fejtette
ki, hogy garanciális jelentősége van annak, hogy az  adós számára a  tartozása és annak jogcíme egyértelműen
azonosítható legyen. Kizárólag az  ilyen adatok megismerésének lehetőségét biztosító jogszabályi környezet
segítheti elő az  ügyféli jogok hatékony gyakorlását is. Az  alapjogi biztos a  kifogásolt jogszabályi rendelkezéssel
összefüggésben előadta, hogy a  hatósági átutalási megbízásnak végrehajtható okirat, vagy más egyéb olyan
okirat híján történő teljesítési kötelezettsége, amely nélkül nincs lehetőség az adós kétséget kizáró azonosítására,
ellentétben áll az ügyféli jogok hatékony érvényesítésének elvével. Az ügyfélnek ilyen esetekben ugyanis nincsen
lehetősége arra, hogy az  átutalást teljesítő pénzforgalmi szolgáltatónál érdeklődjön a  tartozás jogcíméről, hiszen
az  adóhatóság nem bocsátja a  pénzforgalmi szolgáltató rendelkezésére a  végrehajtható okiratot. E  lehetőség
biztosításának hiánya szintén az  ügyféli jogok érvényesítésének elősegítése ellen hat, ami sérti az  Alaptörvény
XXIV. cikk (1) bekezdésben foglalt alkotmányos szabályt.
[4] 2.2. Az  alapjogi biztos szerint a  támadott jogszabályi feltétel az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdésében foglalt
jogorvoslathoz fűződő jog hatékony érvényesülését is sérti. Ennek okául az  alapjogi biztos azt adta elő, hogy
az  ügyfél a  hatósági átutalás teljesítésekor nem ismerheti meg a  követelés pontos megnevezését, jogcímét és
esedékességét, így a végrehajtási eljárás során, az Art. 159. § (1) bekezdésében biztosított kifogás lehetőségét sem
képes hatékonyan gyakorolni. Márpedig a  jogorvoslati jog garantálása a  jogorvoslatnak nemcsak formai, hanem
tartalmi szempontú érvényesítésének lehetőségét is megkívánja, vagyis másként fogalmazva azt, hogy az ügyfélnek
ténylegesen lehetősége legyen a  jogszabályban biztosított jogorvoslat igénybevételére. Az  alapjogi biztos
következtetése szerint a  hatósági átutalási megbízás során a  végrehajtható okirat csatolásának hiánya az  ügyfél
jogorvoslati jogának gyakorlását akadályozza, így nincs összhangban az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében
garantált alapvető jogból fakadó követelményékkel.
II. [5] 1. Az Alaptörvénynek az indítvány elbírálásakor hatályos rendelkezései:
„XXIV.  cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a  hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és
ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni.”
„XXVIII.  cikk (7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az  olyan bírósági, hatósági és más
közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.”
[6] 2. Az Art. indítvány által támadott rendelkezései:
„152.  § (1) A  fizetési számlát vezető pénzforgalmi szolgáltató az  adóhatóság hatósági átutalási megbízását
a végrehajtható okirat csatolása nélkül köteles teljesíteni.”
III. [7] Az Alkotmánybíróság elsődlegesen azt a  kérdést vonta vizsgálata alá, hogy az  Alaptörvény 37.  cikk
(4)  bekezdésében foglalt hatáskör-korlátozás nem zárja-e ki az  alapjogi biztos által kifogásolt jogszabályi
rendelkezés alkotmányossági vizsgálatát.
[8] 1. Az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés e)  pontja alapján az  Alkotmánybíróság felülvizsgálja a  jogszabályok
Alaptörvénnyel való összhangját. Ehhez képest az  Alaptörvény 37.  cikk (4)  bekezdésének első mondata
felülvizsgálati korlátozást fogalmaz meg, amikor úgy rendelkezik, hogy „[m]indaddig, amíg az  államadósság
a  teljes hazai össztermék felét meghaladja, az  Alkotmánybíróság a  24.  cikk (2)  bekezdés b)–e)  pontjában foglalt
hatáskörében a  központi költségvetésről, a  központi költségvetés végrehajtásáról, a  központi adónemekről,
az  illetékekről és járulékokról, a  vámokról, valamint a  helyi adók központi feltételeiről szóló törvények
Alaptörvénnyel való összhangját kizárólag az  élethez és az  emberi méltósághoz való joggal, a  személyes
adatok védelméhez való joggal, a  gondolat, a  lelkiismeret és a  vallás szabadságához való joggal vagy a  magyar
állampolgársághoz kapcsolódó jogokkal összefüggésben vizsgálhatja felül, és ezek sérelme miatt semmisítheti
meg”. Az  Alaptörvény 37.  cikk (5)  bekezdése ezt a  szabályt egészíti ki, amikor úgy fogalmaz, hogy „azon törvényi
rendelkezések esetében, amelyek abban az  időszakban léptek hatályba, amíg az  államadósság a  teljes hazai
össztermék felét meghaladta, ezen időszak tekintetében akkor is alkalmazni kell, ha az államadósság a teljes hazai
össztermék felét már nem haladja meg.” Az  Alaptörvény 37.  cikk (4)  bekezdés második mondata alapján pedig
az Alkotmánybíróság az e tárgykörbe tartozó törvényeket is korlátozás nélkül jogosult vizsgálni és megsemmisíteni,
ha a  törvény megalkotására és kihirdetésére vonatkozó, az  Alaptörvényben foglalt eljárási követelmények nem
teljesültek. Az eljárási természetű alkotmányossági felülvizsgálat tehát a pénzügyi törvények esetében is lehetséges,
a tartalmit viszont az Alaptörvény egyes jogokra korlátozza.
[9] Az alapjogi biztos az  indítványában kifogásolt jogszabályi rendelkezésnek az  Alaptörvény XXIV.  cikk
(1)  bekezdésében foglalt hatósági ügyek tisztességes intézéséhez való joggal, illetve az  Alaptörvény XXVIII.  cikk
(7)  bekezdésében garantált jogorvoslathoz fűződő joggal való összhangjának vizsgálatát kezdeményezte.
Az  Alkotmánybíróság éppen ezért saját hatáskörének vizsgálatakor az  indítványban támadott törvény tárgyi
hatályából indult ki. Az  Art. 4.  § (1)  bekezdése határozza meg a  törvény tárgyi hatályát, amely szerint a  törvény
szabályozási körébe tartozik a  központi költségvetés és az  elkülönített állami pénzalapok javára teljesítendő
adóval, járulékkal és illetékkel összefüggő, valamint a  költségvetési támogatásokkal kapcsolatos eljárás, feltéve,
ha az  állami adóhatóság jogköre annak megállapítása, beszedése, végrehajtása, visszatérítése, kiutalása vagy
ellenőrzése. Ebből megállapítható, hogy az Art. szabályai olyan normák, amelyek formai értelemben nem tartoznak
az Alaptörvény 37. cikk (4) bekezdése által felsorolt törvényi előírások közé. Ezt követően az Alkotmánybíróság azt
vizsgálta, hogy a támadott rendelkezés tartalmát tekintve az Alkotmánybíróság alapjogvédelmi eszközrendszerének
teljességét érintő hatásköri korlátozás alá tartozhat-e. Az  Art. 152.  § (1)  bekezdése a  törvénynek az  adóigazgatási
eljárás címet viselő VII. fejezetén belül a  végrehajtási eljárás szabályait tartalmazó részben helyezkedik el és
a végrehajtás foganatosításának módjáról tartalmaz rendelkezést. Ennek megfelelően az Art. indítványban támadott
szakasza nem központi vagy helyi adónem tartalmával összefüggő, hanem végrehajtási eljárást érintő eljárásjogi
jellegű kérdést szabályoz. Az  Alkotmánybíróság ezek után arra a  megállapításra jutott, hogy az  Alaptörvény
37.  cikk (4)  bekezdése értelmében a  vitatott törvényi rendelkezés alkotmányossági vizsgálatára attól függetlenül
megállapítható az  Alkotmánybíróság hatásköre, hogy az  alapjogi biztos mely Alaptörvényben garantált jog
sérelmére alapította indítványát, mert az Art. vitatott rendelkezése nem tartozik az Alkotmánybíróság hatásköréből
kivett tárgyak közé. Mindezek alapján az Alkotmánybíróság érdemben vizsgálta az alapjogi biztos indítványát.
IV. [10] Az Alkotmánybíróság az indítványt nem találta megalapozottnak.
 [11] 1. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 24. § (3) bekezdése alapján vizsgálta, hogy a kifogásolt jogszabályt az indítványban
felhívott alkotmányos összefüggés alapján elbírálta-e már érdemben. Az  Alkotmánybíróság az  Art. 152.  §
(1)  bekezdésében foglalt szabályt eddig nem értékelte érdemben. A  3011/2012. (VI. 21.) AB végzés tárgya
ugyan kifejezetten az  Art. 152.  § (1)  bekezdésének vizsgálata volt, ám az  Alkotmánybíróság az  alkotmányjogi
panaszt a  végrehajtási eljárásban rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőség igénybevételének elmaradása miatt
visszautasította (Indokolás [4]–[5]), ezért „ítélt dolog” az ügyben nem volt megállapítható.
[12] Az Alkotmánybíróság eljárása során ugyanakkor észlelte, hogy korábban az  állampolgári jogok országgyűlési
biztosának általános helyettese már vizsgálta az Art. 152. § (1) bekezdésében foglalt szabályt. Az OBH 4325/2004.
ügyszámon, 2004. december 22. napján elkészült jelentésében az  országgyűlési biztos arra hívta fel a  figyelmet,
hogy álláspontja szerint az  azonnali beszedési megbízás végrehajtható okirat csatolása nélkül történő teljesítése
a  jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményével összefüggő visszásság közvetlen veszélyét idézi
elő. Az  országgyűlési biztos helyettese azért jutott erre a  következtetésre, mert meglátása szerint önmagában
az  azonnali beszedési megbízásnak a  pénzforgalmi szolgáltató részére történő megküldése nem teremti meg
annak lehetőségét, hogy a  pénzforgalmi szolgáltató az  adós személyét kétséget kizáróan azonosíthassa, vagyis
magában rejti a tévedés lehetőségét. A rendelkezésre álló iratok hiányában az esetleges tévedéseket a pénzforgalmi
szolgáltató nem tudja ellenőrizni és megakadályozni.
[13] 2.1. Az  Alkotmánybíróság elsőként az  alapjogi biztos jelen ügyben benyújtott indítványában előadott
érvelésének azt a  részét vonta értékelése alá, amely szerint a  hatósági átutalási megbízásnak az  annak alapjául
szolgáló végrehajtható okirat csatolása nélkül történő teljesítési kötelezettsége sérti az  Alaptörvény XXIV.  cikk
(1)  bekezdésében foglalt tisztességes eljárás követelményét. E  körben az  alapjogi biztos azt sérelmezte, hogy
a  végrehajtható okirat megküldésének hiánya egyúttal ellehetetleníti a  számlatulajdonos kilétének pontos
azonosítását. Éppen ezért a  számlát vezető pénzforgalmi szolgáltató nem tud kétséget kizáróan meggyőződni
az  adós személyéről, és az  ügyfél érdeklődése alapján sem tudja megadni a  szükséges felvilágosítást a  tartozás
jogcíméről. A  végrehajtható okirat csatolásának hiánya ily módon az  adós jogainak érvényesülése ellen hat, ami
viszont az alapjogi biztos álláspontja értelmében a tisztességes eljárás követelményének sérelmét idézi elő.
[14] 2.2. Az  Alkotmánybíróság a  kérdés megítélésekor elsődlegesen a  végrehajtási eljárásnak, illetve az  adók
végrehajtásának szerepéből indult ki. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvénnyel (a továbbiakban: Vht.)
a végrehajtás három típusát különíti el: a bírósági végrehajtást (a), a közigazgatási végrehajtást (b), és a közvetlen
végrehajtást (c). A közigazgatási végrehajtás foganatosítása a végrehajtási joggal felruházott közigazgatási szervek,
így többek között az állami adóhatóság hatáskörébe tartozik. Az Art. 144. § (1) bekezdése rendezi az adóvégrehajtás
során alkalmazandó jogszabályok egymáshoz való viszonyát, amelynek értelmében az  adóvégrehajtás során
a  Vht. rendelkezéseit szükséges alkalmazni, kivéve, ha maga az  Art. eltérően rendelkezik. Az  Alkotmánybíróság
ennek alapján a végrehajtási jog tekintetében megfogalmazott alkotmányjogi elveket érvényesnek tekinti az adók
végrehajtására irányuló eljárásban is.
[15] Az Alkotmánybíróság emlékeztet arra, hogy az  Alaptörvény B)  cikkének (1)  bekezdésében foglalt jogállamiság
klauzulájában rejlő alkotmányos érték a  bírósági és hatósági határozatok tiszteletben tartása, valamint a  bírói
és hatósági döntésekbe vetett közbizalomnak, illetve e  döntések tekintélyének a  megőrzése {7/2013. (III. 1.) AB
határozat, Indokolás [31], illetve ezzel egyezően: EJEB, Taxquet kontra Belgium, [GC] (926/05), 2010. november 16.,
90. bekezdés; EJEB Suominen kontra Finnország, (37801/97), 2003. július 1.; 36–37. bekezdések; EJEB Hirvisaari
kontra Finnország, (49684/99), 2001. szeptember 27.; 30. bekezdés; legutóbb megerősítve: EJEB Sholokhov kontra
Örményország és Moldova, (40358/05), 2012. július 31.; 67. bekezdés}. Ez  az  igény ugyanakkor átfogja a  kötelező
erejű és végrehajtható határozatok akár önkéntes, akár jogszerű, állami kényszer árán történő teljesítését is.
A  bírósági vagy hatósági határozatokban előírtak kikényszerítése érdekében alkalmazható törvényes kényszerítő
eszközöket, illetve e  kényszerítő eszközök alkalmazásának rendjét a  végrehajtási jog tartalmazza. A  bírósági és
hatósági határozatok teljesíthetősége, illetve annak hatékonysága tehát végső soron a  végrehajtás rendszerétől
függ. Ebből következik, hogy a  végrehajtási jog bizonytalansága vagy erőtlensége egyúttal a  bírósági és hatósági
döntések tekintélyének erodálásához, vagyis másként fogalmazva, jogbizonytalansághoz, illetve a végrehajtást kérő
alapjogainak sérelméhez vezethet. Ennek megfelelően az  Alaptörvényben elismert jogbiztonság elvéből fakadó
követelmény a  hatékony, eredményes és az  időszerű végrehajtás biztosítása [korábban hasonlóan fogalmazott
a 309/E/2004. AB határozat, ABH 2004, 1828, 1833.].
[16] Ezzel az  érveléssel áll összhangban a  strasbourgi székhellyel működő Emberi Jogok Európai Bíróságának
(a  továbbiakban: Bíróság) a  nemzeti bíróságok határozatainak végrehajtásával összefüggésben kialakított
értelmezése is, amelyet az  Alkotmánybíróság a  jogvédelem minimális mércéjeként fogad el {32/2012. (VII. 4.)
AB határozat, Indokolás [41]; legutóbb megerősítve: 8/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [48]}. A  Bíróság
a  csernobili nukleáris katasztrófával összefüggő kártérítési ügyekben adott értelmezése szerint az  emberi jogok
és alapvető szabadságok védelméről szóló Egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) 6. Cikk (1)  bekezdésében
elismert bírósághoz fordulás joga meddő lenne, ha egyúttal nem fogná át azt az  igényt is, hogy a kötelező erővel
rendelkező és végrehajtható bírósági vagy hatósági határozatban előírtaknak a  valóságban is érvényt lehessen
szerezni. A  kötelező erejű és végrehajtható határozatokban foglaltak teljesíthetetlensége vagy kikényszerítésének
elmaradása csakúgy, mint a  végrehajtásának ésszerűtlen késleltetése, elhúzódása sérti az  Egyezményben 6. Cikk
(1) bekezdésében megfogalmazott követelményrendszert. A Bíróság olvasatában a szerződő országok végrehajtási
jogszabályainak összetettsége nem mentesítheti az  államokat azon kötelességük alól, hogy mindenki számára
garantálják az  Egyezmény 6. Cikk (1)  bekezdésében rejlő, kötelező erejű és végrehajtható ítéletek ésszerű időn
belül történő kikényszerítését. Éppen ezért az  Egyezményből fakad az  a  kötelesség is, hogy a  szerződő államok
a  végrehajtási rendszerüket úgy szervezzék meg, amely képes az  Egyezményből fakadó követelményeknek
hatékonyan eleget tenni {EJEB, Burdov kontra Oroszország, (33509/04), 2009. január 15., 65–70. bekezdések; ezzel
egyezően lásd még: EJEB Edoardo Palumbo kontra Olaszország (15919/89), 2000. november 30., 34–48. bekezdések,
Immobiliare Saffi kontra Olaszország, [C] (22774/93), 1999. július 28., 62–75. bekezdések; Lo Tufo kontra Olaszország,
[GC] (64663/01), 2005. április 21., 53–55. bekezdések}. Hasonló állásfoglalást tartalmaz az  Egyesült Nemzetek
Szervezete Emberi Jogi Tanácsának különmegbízottja által készített jelentés is, amelynek értelmében a  kötelező
erejű hatósági döntések végrehajtásának erőtlensége, vagy bizonytalansága a bírói hatalom tekintélyének fokozatos
erodálásához és meggyengüléséhez vezet (lásd: ENSZ Emberi Jogi Tanács A/HRC/11/41/Add.2 számú, 2009. március
23-án kelt jelentése, elérhető:
http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G09/126/50/PDF/G0912650.pdf). Mindennek megfelelően
az  Alkotmánybíróság arra a  felismerésre jutott, hogy a  végrehajtási jog akkor felel meg a  nemzetközi jog
elvárásainak, ha szabályai elsődlegesen a  végrehajtást kezdeményező érdekeit szem előtt tartva, a  végrehajtható
határozatban foglaltak gyors és hatékony teljesítését segítik elő.
[17] Ezzel egyidejűleg a  végrehajtási jog akkor maradhat jogállami keretek között, ha a  végrehajtást kezdeményező
érdekei meghatározóan érvényesülhetnek ugyan, de nem válnak kizárólagossá. Másként fogalmazva a  jogerős
és végrehajtható határozat kikényszerítése nem jogon kívül történik, hanem a  jog által szabályozott rendet
követi. A  jogállami keretek között működő végrehajtási jog célja nem az  adós ellehetetlenítése, hanem az, hogy
lehetőséget nyújtson arra, hogy a kötelező erejű hatósági határozatban foglaltaknak a legegyszerűbb, leggyorsabb
és leghatékonyabb módon érvényt lehessen szerezni. Ennek megfelelően a végrehajtási jognak kellő egyensúlyokat
és garanciákat szükséges tartalmaznia ahhoz, hogy mind az  adós, mind a  végrehajtást kezdeményező érdeke
megfelelően érvényesülhessen, illetve a  téves vagy törvénysértő végrehajtási cselekmények megelőzhetőek,
kiküszöbölhetők és hatékonyan orvosolhatóak legyenek. A  megfelelő egyensúlyokat és garanciákat nélkülöző
végrehajtási jog, amely egyúttal egyoldalúan előnyben részesíti egyik vagy másik fél érdekeit, ellentétben áll
mind a tisztességes eljárás követelményével, mind a  jogorvoslathoz való joggal [korábban hasonlóan fogalmazott
a 46/1991. (XI. 10.) AB határozat, ABH 1991, 211, 212–213.]. Így az adós kiszolgáltatott helyzete, vagy a végrehajtás
teljes és azonnali foganatosítása következményeként az  adós kiszolgáltatottá válása kellő igazolásul szolgálhat
ahhoz, hogy a végrehajtási jog az adós érdekeit is figyelembe vegye és képviselje. Ezt juttatja kifejezésre a Vht. 7. §
(1) és (2)  bekezdéseiben meghatározott, a  végrehajtás arányos és fokozatos alkalmazásának elve, valamint a Vht.
8. § (2) bekezdésében előírt általános szabály, amelynek értelmében végrehajtási kényszer arányos, illetve fokozatos
alkalmazása céljából a végrehajtást kérő rendelkezésétől el lehet térni. Ilyen okok alapján nyerhetnek alkotmányos
igazolást a végrehajtási jog adósvédelmi szabályai is. Ezek között említhető a végrehajtás alól mentességet élvező
munkabérrész [Vht. 61. § (2) bekezdése és a Vht. 62. § (1)–(3) bekezdései], a végrehajtás alól mentes vagyontárgyak
pontosan meghatározott köre (Vht. 89–96/B.  §§), avagy a  kilakoltatási moratórium intézménye. (Vht. 182/A.  §)
Az  adósvédelem további garanciális szabályait tartalmazza az  Art. 154–155.  §§, amely az  üzleti célra használt
gépjármű lefoglalását megelőzően hat hónapos moratóriumot biztosít, míg az ingatlan végrehajtását kizárólag egy
meghatározott összeg feletti tartozás esetén engedi.
[18] Az Alkotmánybíróság ennek megfelelően arra a  felismerésre jutott, hogy a  bírói és hatósági határozatok
végrehajtását szolgáló eljárás olyan önálló eljárás, amely az alapeljáráshoz szervesen kapcsolódó eljárás (ezt erősíti
a  jogirodalom álláspontja is, lásd: Vida István, A bírósági végrehajtás, 1996, 278. oldal). Éppen ezért a végrehajtási
eljárás a  sajátosságaiból fakadó eltérésekkel ugyan, de osztozik a  bírósági, illetve hatósági eljárások garanciáiban
is. Mindebből pedig a  jogalkotóval szemben az az elvárás fakad, hogy a megfelelő eltérésekkel a végrehajtási jog
szabályait is az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdésében foglalt jogállamiság, valamint az  Alaptörvény XXIV.  cikk
(1)  bekezdésében, illetve az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott tisztességes eljárás
követelményrendszerét kielégítő módon szükséges kialakítani. Ezt az értelmezést támogatja a Bíróság álláspontja is,
amelynek értelmében bármely nemzeti bíróság ítéletének végrehajtása az alapeljárás szerves részének tekintendő,
és egyúttal az Egyezményben garantált tisztességes eljárás jogának védelmét élvezi {EJEB, Golder kontra Egyesült
Királyság, (4451/70), 1975. február 21., 34-36. bekezdések; megerősítve: Hornsby kontra Görögország, (18357/91),
1997. március 19., 40. bekezdés; legutóbb megerősítve: EJEB, Vukelić kontra Montenegró, (58258/09); 2013. június 4.,
95–96. bekezdések}. Függetlenül attól, hogy a végrehajtást magánféllel, avagy állami szervvel szemben szükséges
foganatosítani, annak teljesítése az  állami végrehajtási apparátust terhelő kötelezettség, elmaradása pedig sérti
az Egyezmény 6. Cikk (1) bekezdésében biztosított jogot. {EJEB, Felbab kontra Szerbia, (14011/07), 2009. április 14.
62. bekezdés, legutóbb megerősítve: EJEB, Vukelić kontra Montenegró, (58258/09), 2013. június 4.; 96. bekezdés}
Mint az  európai közrend és az  emberi jogok védelmére életre hívott nemzetközi szerv, a  Bíróság folyamatosan
figyelemmel követi, hogy a szerződő felek az Egyezmény érvényesülését elősegítik-e. Ennek megfelelően a Bíróság
igényt formál arra is, hogy nemzeti bíróság döntéseit követő végrehajtási eljárásokat saját vizsgálódási körébe vonja
és az Egyezményben foglalt jogok és szabadságok érvényesülését garantálja {EJEB, Bianchi kontra Svájc, (7548/04),
2006. június 22., 93. bekezdés; megerősítve: EJEB, Neulinger és Shuruk konra Svájc, [GC] (41615/07), 2010. július 6.,
133. bekezdés}.
[19] 2.3. A  hatályos szabályozás szerint az  adóigazgatási eljárás végrehajtási szakaszának megkezdéséről az  Art.
150.  § (1) és (3)  bekezdései rendelkeznek. Ennek értelmében az  adóhatóság az  adótartozás behajtása érdekében
a  végrehajtható okirat alapján a  végrehajtás iránt haladéktalanul intézkedik. A  végrehajtási eljárás a  végrehajtási
cselekmény foganatosításával veszi kezdetét. Az  adóhatóság a  követelést az  adós végrehajtás alá vonható
vagyontárgyain hajthatja be, vagyis végrehajtást vezethet az  adós munkabérére és fizetési számlájára, illetve
ingó vagy ingatlan vagyonára (Art. 152–158. §§). Az adóhatóság a fizetési számlára vezetett végrehajtást hatósági
átutalási megbízás útján foganatosítja (Art. 152. §).
[20] Az Alkotmánybíróság az  indítványban előadott alkotmányjogi kérdés megítéléséhez áttekintette a  bankszámlára
történő adóhatósági végrehajtás, illetve a  hatósági átutalási megbízás teljesítésére vonatkozó jogi szabályozás
előzményeit és célját. Első ízben a  korábban hatályban volt adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény,
az  adóvégrehajtási részének átfogó újraszabályozását követően, a  2003. január 1. napjától hatályba lépett 94.  §
(1)  bekezdése szabályozta a  jogintézményt. Az  adóvégrehajtásnak a  Vht.-vel közel egyidejű újraszabályozását
a  követelések időszerű és nagyobb hatékonysággal történő behajtása iránt megfogalmazódó igény indokolta
(erről lásd az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról rendelkező
2002. évi XLII. törvény 225.  §-ához fűzött részletes indokolást). A  rendelkezés értelmében a  bankszámlát vezető
hitelintézet az  adóhatóság azonnali beszedési megbízását a  végrehajtható okirat csatolása nélkül köteles
teljesíteni. Az azonnali beszedési megbízás fogalmát és tartalmi elemeit a pénz- és elszámolás forgalom, valamint
a  pénzfeldolgozás szabályairól szóló 9/2001. (MK 147.) MNB rendelkezés 19–23.  §§ határozták meg. Az  MNB
rendelkezés 13. §-a az azonnali beszedési megbízást a belföldi pénzforgalmi fizetések egy fajtájaként szabályozta,
amelyet többek között törvény felhatalmazása alapján lehetett foganatosítani. Az  azonnali beszedési megbízás
pontos kellékeit a pénzforgalmi nyomtatványok technikai jellemzőit tartalmazó melléklet határozta meg.
[21] Jelenleg az  Art. 152.  § (1)  bekezdése a  törvény megalkotásától számítva lényegében változatlan tartalommal
szabályozza az  azonnali beszedési megbízás útján történő végrehajtást, majd a  hatósági átutalási megbízást,
ami 2009. november elsejét követően az  azonnali beszedési megbízás szerepét vette át. E  szabály értelmében
a  fizetési számlát vezető pénzforgalmi szolgáltató az  adóhatóság hatósági átutalási megbízását a  végrehajtható
okirat csatolása nélkül köteles teljesíteni. A hatósági átutalási megbízás fogalmát és főbb tartalmi elemeit jelenleg
a  pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény (a  továbbiakban: Pft.) 63–64.  §§, valamint
a  Magyar Nemzeti Bank elnökének a  pénzforgalom lebonyolításáról szóló 18/2009. (VIII. 6.) MNB rendelete
(a  továbbiakban: Rendelet) 31.  §-a határozzák meg. Ezek szerint az  adóvégrehajtási eljárásban a  pénzkövetelést
a  hatósági átutalási megbízás kibocsátására jogosult kezdeményezése alapján hatósági átutalással szükséges
teljesíteni [Pft. 64.  § (1)  bekezdés]. Az  elektronikus úton benyújtott hatósági átutalási megbízás tartalmazza
a  kedvezményezett nevét és pénzforgalmi jelzőszámát, a  fizető fél nevét és pénzforgalmi jelzőszámát,
a  bizonylatszámot és a  közlemény rovatot, amely az  átutalás jogalapját jelöli (Rendelet 3. számú mellékletének
2.   számú mintája). Mindezek alapján megállapítható, hogy a  hatósági átutalási megbízás intézménye az  adók,
illetve az adók módjára behajtandó köztartozások végrehajtásának legegyszerűbb eszköze.
[22] 3.1. A végrehajtási jog, így a Vht. és az Art. rendszerében az adós pénzforgalmi szolgáltatójánál benyújtott hatósági
átutalási megbízás képes biztosítani a  követelések legegyszerűbb és leggyorsabb behajtását, hiszen az  ingók és
ingatlanok végrehajtás alá vonásától eltérően a  végrehajtást kezdeményező számára azonnali kielégítést nyújt
(Vht. 82/A.  §, illetve Art. 152.  §). Éppen ilyen okok alapján a  hatósági átutalási megbízás útján foganatosított
végrehajtás felel meg leginkább a  pénzkövetelések időszerű és hatékony behajtása tekintetében a  fentiekben
részletesen bemutatott igénynek. A  jelen indítvány alapján vizsgálandó kérdés tehát az, hogy a  végrehajtható
okirat pénzforgalmi szolgáltató részére történő megküldésének hiánya ellentétben állhat-e az  Alaptörvény
XXIV.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott tisztességes eljárásból fakadó követelményekkel, vagyis egyoldalú
előnyben részesíti-e a  végrehajtást kérő érdekeit, és ezzel egyidejűleg ellehetetleníti-e az  adós jogos érdekeinek
érvényesítését.
[23] Végrehajtási eljárás az  Art. 150.  § (3)  bekezdése értelmében végrehajtható okirat alapján indul. A  végrehajtható
okirat célja többek között az adós és tartozásának pontos azonosíthatósága. A végrehajtható okiratok fajtáit az Art.
145.  § (1)  bekezdésének a)–f )  pontjai határozzák meg. Ezek szerint végrehajtható okirat a  fizetési kötelezettséget
meghatározó jogerős hatósági határozat (1), a  fizetendő adót tartalmazó adóbevallás (2), az  adózóval közölt
adóhatósági adómegállapítás (3), bírósági eljárási illetéket megállapító bírósági határozat (4), az  egészségügyi
szolgáltatási járulék kötelezettséget tartalmazó bejelentés (5), behajtási eljárás során a behajtást kérő megkeresése
(6). Ez  utóbbi esetben az  adóhatóság az  adók módjára behajtandó köztartozást megállapító szerv végrehajtási
megkeresése alapján jár el. (Art. 161.  §) Megállapítható, hogy a  2. és az  5.  pontokban felsorolt végrehajtható
okiratfajtát maga az adós állítja ki, míg az 1., a 3., és a 4. pontokban írt okiratok pedig olyan hatósági vagy bírósági
eljárás eredményeként születnek, amelynek során az adósnak a határozatok közlésére vonatkozó szabályok szerint
lehetősége van az okirat megismerésére. A 6. pontban írt okirattípus pedig olyan köztartozásokat, valamint bírósági
és igazgatási szolgáltatás díjakat fed, amelyet a  törvény adók módjára behajtandó köztartozásnak minősít [Art.
4.  § (2)  bekezdés]. Az  adók módjára behajtandó köztartozások esetében a  végrehajtási eljárás megindításának
alapja a  behajtást kérő megkeresése. Az  Art. 160.  § (2)  bekezdése határozza meg azokat a  kötelező kellékeket,
amelyeket a  végrehajtási megkeresés tartalmaz. Ennek megfelelően a  megkereső feladata, hogy közölje többek
között a  fizetési kötelezettséget elrendelő határozat (végzés) számát, illetve jogerőre emelkedésének időpontját.
Az  Art. 160.  § (3)  bekezdése pedig úgy fogalmaz, hogy az  adóhatóság kizárólag pontosan közölt adatok alapján
indíthatja meg a  végrehajtási eljárást. Mindezekből arra a  következtetésre lehet jutni, hogy az  adók módjára
behajtandó köztartozások végrehajtása is kizárólag abban az esetben indítható meg, ha az adósnak már lehetősége
nyílt az  alapeljárásban hozott, fizetési kötelezettségről szóló határozat megismerésére. Megállapítható tehát,
hogy a  hatósági átutalási megbízás kibocsátását megelőzően az  adósnak már lehetőségében állt megismerni
a  végrehajtható okiratot. Így az  indítványban foglaltakkal szemben az  adós nem a  végrehajtás foganatosításakor
értesül először tartozásának összegéről és annak jogcíméről.
[24] Az Alkotmánybíróság e  körben jegyzi meg, hogy a  kifogásolt szabályozás nem lehetetleníti el és nem is csorbítja
az  adós tájékozódási lehetőségeit. Az  adóvégrehajtási eljárásban ugyanis az  egyes végrehajtási cselekményekről
elsősorban nem az  adós számláját vezető pénzforgalmi szolgáltató, hanem a  végrehajtást foganatosító
adóhatóság köteles számot adni. A  pénzforgalmi szolgáltató a  végrehajtási eljárásban egyéb érdekeltként vesz
részt, és ehhez igazodóan helytállási kötelezettséggel akkor tartozik, ha az  átutalási megbízással kapcsolatos
kötelességét elmulasztja teljesíteni (Art. 153.  §). Ennek megfelelően az  adós pénzforgalmi szolgáltatójának
szerepe a  végrehajtási eljárásban a  végrehajtást foganatosító felhívásának tartalmi vizsgálatára, helytállóságának
ellenőrzésére, a felhívásnak a végrehajtható okirattal való összevetésére nem terjedhet ki. Az indítványban felhívott
Art. 1.  § (5)  bekezdésében foglalt alapvető eljárási szabály is ezt a  felfogást képviseli, amikor az  adóhatóság
kötelességeként írja elő a  törvények megtartásához, az  adóbefizetés rendjéhez, illetőleg az  adózó jogainak
érvényesítéséhez szükséges tájékoztatás nyújtását. Ezt erősíti az Art. 152. § (2) bekezdésében előírt azon szabály is,
amely az adóhatóság tévedésekor a jogosulatlanul beszedett adó késedelmi pótlékkal megegyező kamattal növelt
visszatérítési kötelezettségét írja elő. E  szabály szerint „[h]a az  adóhatóság a  hatósági átutalási megbízást nem
valós tartalmú végrehajtható okirat alapján, végrehajtható okirat hiányában vagy végrehajtható okirat birtokában,
de az esedékesség időpontja előtt nyújtotta be, a hatósági átutalási megbízás teljesítése napjától a  jogosulatlanul
beszedett adó, költségvetési támogatás visszatérítése napjáig a  késedelmi pótlékkal azonos mértékű kamatot
fizet.” Az Alkotmánybíróság ebből következően arra az álláspontra jutott, hogy a hatósági átutalási megbízás az Art.
rendszerében kellő garanciákkal együttesen érvényesül, illetőleg nem tekinthető olyan szabálynak sem, amely
az adós érdekét egyoldalúan figyelmen kívül hagyná és így összeegyeztethetetlen lenne az Alaptörvény XXIV. cikk
(1)  bekezdésében foglalt, a  hatósági ügyek tisztességes intézéséhez fűződő jogból fakadó követelményekkel.
E  követelmények érvényesülését nem befolyásolja a  pénzforgalmi szolgáltató azon kötelezettsége, hogy
a  hatósági átutalási megbízást a  végrehajtható okirat csatolása nélkül köteles teljesíteni. A  hatósági átutalási
megbízás Rendeletben szabályozott tartalma ugyanis kellő részletességgel tartalmazza mindazokat az  adatokat,
amelyek ahhoz szükségesek, hogy az adós személyét az adós számláját vezető pénzforgalmi szolgáltató pontosan
azonosíthassa. További ellenőrzési vagy felülvizsgálati jogosultság, illetve kötelezettség pedig nem hárul
a  pénzforgalmi szolgáltatóra. Az  Alkotmánybíróság itt jegyzi meg azt is, hogy a  végrehatható okirat megbízáshoz
történő csatolása az esetek legnagyobb részében alkotmányjogi szempontból aggályos lenne, mert a végrehajtható
okirat adótitkot tartalmaz, amelynek megismerésére a pénzforgalmi szolgáltató nem jogosult. Az Alkotmánybíróság
megállapította továbbá, hogy az  intézmény eleget tesz a  Bíróságnak az  Egyezmény 6. Cikk (1)  bekezdésének
értelmezéséhez kapcsolódó gyakorlatából kiolvasható elvárásoknak, hiszen találkozik a követelések legegyszerűbb
és leghatékonyabb behajtásához fűződő igénnyel is.
[25] Mindezek alapján az  Alkotmánybíróság elutasította az  Art. 152.  § (1)  bekezdése „a végrehatható okirat csatolása
nélkül” szövegrészének az  Alaptörvény XXIV.  cikk (1)  bekezdésére tekintettel történő megsemmisítésére irányuló
indítványt.
[26] 4.1. Az Alkotmánybíróság ezek után az indítványnak azt a részét vonta értékelés alá, amely szerint a végrehajtható
okirat pénzforgalmi szolgáltatók részére történő megküldésének hiánya akadályozza az  Alaptörvény XXVIII.  cikk
(7)  bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való jog hatékony érvényesülését. Az  Alaptörvény felhívott szabálya
mindenkinek jogot biztosít ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az  olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási
döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti. Az  Alkotmánybíróság állandósult gyakorlata értelmében
a  jogorvoslathoz fűződő jog azt kívánja meg, hogy valamennyi, az  érintett jogát vagy jogos érdekét (helyzetét)
érdemben befolyásoló határozat felülvizsgálata érdekében legyen lehetőség más szervhez, vagy azonos szerv
magasabb fórumához fordulni. Az Alaptörvény megköveteli, hogy a jogorvoslati jog nyújtotta jogvédelem hatékony
legyen, vagyis ténylegesen érvényesüljön és képes legyen a döntés által okozott sérelem orvoslására. A jogorvoslat
jogának hatékony érvényesülését számos tényező befolyásolhatja, így többek között a  felülbírálati lehetőség
terjedelme, a  jogorvoslat elintézésére meghatározott határidő, vagy a  sérelmezett határozat kézbesítésének
szabályai és megismerhetőségének tényleges lehetősége. Az Alkotmánybíróság emlékeztet arra, hogy a jogorvoslati
jog hatékony gyakorlásával függ össze a  sérelmezett határozat indokainak teljes bemutatása, illetve a  határozat
alapjául szolgáló iratok és bizonyítékok megismerésének lehetősége is. A  jogorvoslati jog hatékony gyakorlására
ugyanis kizárólag a  bíróság vagy hatóság döntését alátámasztó indokok ismeretében nyílik valódi lehetőség
{erről lásd: 7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [32]; valamint ezzel egyezően: EJEB, Hadjianastassiou kontra
Görögország, [C] (12945/87); 1992. december 16., 33. bekezdés; EJEB, Baucher kontra Franciaország, (53640/00),
2007. július 24., 47–51. bekezdései; legutóbb megerősítve: EJEB, Chorniy kontra Ukrajna, (35227/06), 2013.
május 16.; 39–43. bekezdései}.
[27] 4.2. Az  adóvégrehajtás foganatosítása során az  Art. biztosítja a  jogorvoslat lehetőségét. Az  Art. 159.  §
(1) bekezdése szerint az adóvégrehajtó törvénysértő intézkedése, vagy intézkedésének elmulasztása ellen az adós,
a  behajtást kérő, illetőleg az, akinek a  végrehajtás a  jogát vagy jogos érdekét sérti, a  végrehajtást foganatosító
elsőfokú adóhatóságnál végrehajtási kifogást terjeszthet elő. Erre az  intézkedés vagy annak elmaradásának
tudomására jutásától számított nyolc napon belül, de legfeljebb a  sérelmezett ok bekövetkeztétől számított hat
hónapon belül van lehetőség. A  további végrehajtási cselekményekre halasztó hatályú végrehajtási kifogást
a  végrehajtást foganatosító adóhatóság felettes szerve tizenöt napon belül bírálja el, kivéve, ha a  kifogásnak már
a végrehajtást foganatosító adóhatóság maradéktalanul helyt ad [Art. 159. § (1)–(3) bekezdései]. Az Art. ezen kívül
az  adóvégrehajtási eljárásban önálló fellebbezési lehetőséget biztosít a  visszatartási jog gyakorlásáról hozott,
illetőleg a  végrehajtási kifogást elbíráló végzéssel szemben is [Art. 136.  § (3)  bekezdés g)–h)  pontok]. A  helyes
értelmezés szerint pedig az  Art. 136.  § (1)  bekezdésén keresztül fellebbezési lehetőség nyílik a  végrehajtási
eljárásban hozott fizetési kötelezettséget megállapító határozatokkal szemben is, így többek között a pénzforgalmi
szolgáltató vagy munkáltató helytállási kötelezettségét megállapító (Art. 153. §), a vételár különbözet megfizetésére
kötelező [Art. 156.  § (4)  bekezdés, Art. 156/A.  § (11)–(12)  bekezdései, illetve az  Art. 156/F.  § (1)  bekezdése és
a 156/G. § (8) bekezdése], valamint a megkeresőnek a meg nem térített végrehajtási költségért fennálló felelősségét
megállapító [Art. 161. § (5) bekezdés] határozatokkal szemben.
[28] A jogorvoslat e  szabályrendszere egyfelől nemcsak a  törvénysértő vagy téves intézkedésekkel szembeni
jogorvoslást, de az  intézkedés elmulasztásával, vagy a  végrehajtás indokolatlan késlekedésével szemben is
védelmet nyújt. E szabályozással áll összhangban a Bíróság által megfogalmazott azon követelmény, amely szerint
jogorvoslatnak ténylegesen és a  jog szerint is hatékonyan szükséges működnie. Az  eljárások időszerűségének
garantálása pedig leghatékonyabban az  elhúzódás megakadályozása érdekében biztosított jogorvoslattal érhető
el {EJEB, Scordino kontra Olaszország, [GC] (36813/97), 2006. március 29., 183. bekezdés; EJEB, Lositsky kontra
Oroszország, (24395/02), 2006. december 14., 29–31. bekezdései; EJEB, Isakov kontra Oroszország, (20745/04),
2008. június 19., 21–22. bekezdései; EJEB, Burdov kontra Oroszország, (33509/04); 2009. január 15., 96–100.
bekezdései}. Másfelől a szabályozás lehetőséget ad arra is, hogy a végrehajtó törvénysértő intézkedése ellen nem
csak az adós, hanem más olyan érdekelt is kifogást terjeszthessen elő, akinek az intézkedés jogát vagy jogos érdekét
sérti. Az  adóvégrehajtási kifogás intézményének igénybevétele így azok számára is biztosított, akikkel szemben
a végrehajtási cselekményt tévesen foganatosították.
[29] A végrehajtási kifogás intézményének igénybevétele akkor felel meg a  jogorvoslati jog hatékonyságához
kapcsolódó követelménynek, ha az adós megismerheti mind a végrehajtási cselekmény foganatosításának alapjául
szolgáló okiratot, mind pedig az  ügy iratait. Amint azt az  Alkotmánybíróság korábban már kifejtette, az  Art. 1.  §
(5) bekezdésében foglalt szabályra is figyelemmel az adós számára mindenképpen biztosított a hatósági átutalási
megbízás alapjául szolgáló végrehajtható okirat megismerésének lehetősége. Adóigazgatási eljárás esetén az ügy
iratainak megismerését pedig az  Art. 100.  § (3)  bekezdése teszi lehetővé, míg más hatósági vagy bírósági eljárás
esetében az  adott eljárásra irányadó szabályok szerint biztosított az  iratok megismerésének lehetősége. Ebből
következően a  jogorvoslat jogának hatékony érvényesülését nem befolyásolja az  indítványban kifogásolt szabály,
amely szerint a pénzforgalmi szolgáltató a hatósági átutalási megbízás mellékleteként nem kapja meg a megbízás
alapjául szolgáló végrehajtható okiratot.
[30] Mindezek alapján az  Alkotmánybíróság megítélése szerint a  hatályos szabályozási környezet alapján nem
állapítható meg, hogy az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz fűződő jog hatékony
érvényesülése sérülne. Az  Alkotmánybíróság ebből következően az  alapjogi biztos indítványát a  jogorvoslati jog
sérelmére alapított részében is elutasította.
[31] Az Alkotmánybíróság e  határozatának a  Magyar Közlönyben történő közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdés
második mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2013. július 15. Dr. kovács Péter s. k.,
tanácsvezető alkotmánybíró


text:
66/2016. (XII. 22.) HM utasítása a hadisírgondozással kapcsolatos ágazaton belüli feladatmegosztásról és az első világháborúban életüket vesztett magyar katonák hadisírjainak és hősi emlékhelyeinek állapotfelmérésével, felújításával összefüggő pályázati tevékenységről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján – figyelemmel a  Honvédelmi Minisztérium központi hivatalai és
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó egyes szervezetek racionalizálásával összefüggő feladatokról és egyes
honvédelmi miniszteri utasítások módosításáról szóló 38/2016. (VII. 21.) HM utasítás 2.  § (4) és (5)  bekezdésére, továbbá 3.  §
c)  pontjára, valamint az  első világháborúban életüket vesztett magyar katonák hadisírjainak és hősi emlékhelyeinek
állapotfelmérésével, felújításával összefüggő pályázati tevékenység ellátásával kapcsolatos egyes szervezési feladatokról szóló
55/2016. (X. 21.) HM utasításra – a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
terjed ki.
2. § A HM Parlamenti Államtitkári Titkárság az  első világháborúban életüket vesztett magyar katonák hősi temetési
helyeinek (a továbbiakban: hadisírok) és hősi emlékhelyeinek felújításával összefüggő stratégiai szintű feladatai
a következők:
a) a katonai emlékezéssel és hadisírgondozással kapcsolatos forrásmenedzsment,
b) az  első világháborús hadisírokkal, katonai és hősi emlékművekkel kapcsolatos monitoring-tevékenység
felügyelete,
c) a  hadisírokkal, katonai és hősi emlékhelyekkel kapcsolatos kétoldalú kormányközi megállapodásokkal és
nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos koordináció és hosszú távú szakmai tervezés,
d) a hadisírokhoz, valamint a katonai és hősi emlékművekhez kapcsolódóan a jogi személyek, társadalmi és civil
szervezetek, helyi és nemzetiségi önkormányzatok, valamint egyházak közreműködésének szakmai
koordinációja, továbbá
e) az a)–d) pont szerinti feladatokhoz kapcsolódóan
ea) stratégiai szintű kapcsolattartás a társminisztériumokkal, valamint
eb) havi gyakoriságú koordinációs értekezlet szervezése és lebonyolítása a  HM Hadtörténeti Intézet
és Múzeum (a továbbiakban: HM HIM) és az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság
(a továbbiakban: MH HFKP) képviselői részvételével.
3. § A HM HIM feladatkörébe a következő hadisírgondozási feladatok tartoznak:
a) a  hadisírok, hősi emlékművek és hősi emlékhelyek megőrzését szolgáló tevékenységek, különösen azok
felújításával kapcsolatos szakmai előkészítés, valamint a végrehajtás felügyelete,
b) a megszüntetésre került HM Társadalmi Kapcsolatok Hivatal Első Világháborús Centenáriumi megemlékezéssel
kapcsolatos feladatokat ellátó Programiroda feladatrendszerének átvétele változatlan tartalommal,
c) a tervezett, leletmentő vagy katonai temetkezési helyek áthelyezésével kapcsolatos hadisírkutatási feladatok
végrehajtása, valamint a leletmentő feltárással kapcsolatban készenléti szolgálat felállítása és működtetése,
d) az  első világháborúban életüket vesztett magyar katonák hadisírjainak és hősi emlékhelyeinek
állapotfelmérésével, felújításával összefüggő pályázati tevékenység ellátása,
e) az első világháborús veszteség-feldolgozás, szakbibliográfia készítése,
f ) részvétel a Fiumei úti Nemzeti Sírkert 52-es hősi parcellájának kialakításában, kivitelezésében és fenntartásában,
valamint betemetési terv készítése,
g) a  hadisírokra, katonai és hősi emlékhelyekre vonatkozó korábbi felmérések feldolgozása és azok alapján
adatbázis építése,
h) a  hadisírokkal, katonai és hősi emlékhelyekkel kapcsolatos információk interneten, közérthető formában
történő közzététele az érdeklődők számára egy erre rendszeresített és folyamatosan frissülő honlapon,
i) a  hadisírok, katonai és hősi emlékhelyek felújításával, állagmegóvásával és karbantartásával kapcsolatos
kétoldalú kormányközi megállapodások és nemzetközi szerződések által meghatározott feladatok végrehajtása
és a többnemzetiségű témához kapcsolódó projektek tudományos támogatása,
j) a  hadisírokkal, katonai és hősi emlékhelyekkel kapcsolatos tematikus publikációk és kiállítások szakmai
támogatása, valamint tematikus szakmai konferenciák és rendezvények szervezése, illetve támogatása,
k) a  hadisírokkal kapcsolatos állampolgári megkeresésre tájékoztatás nyújtása, különös tekintettel az  elhunyt
katonák temetkezési helyére,
l) az MH HFKP tájékoztatása a tervezett hadisírgondozási munkák végzéséről,
m) az a)–j) pont szerinti feladatokkal összefüggésben szükséges közjogi szervezetszabályozó eszközök, valamint
belső rendelkezések MH HFKP-val együttműködésben történő kidolgozása és felterjesztése, valamint
n) havi rendszerességgel szakértői szintű egyeztető értekezlet szervezése és lebonyolítása az MH HFKP képviselői
részvételével. 4. § (1) A katonai emlékhely- és hadisírgondozó tevékenység MH szintű tervezési, szervezési és koordinációs feladatainak
ellátásáért, valamint a  hadisírok fenntartásával, gondozásával kapcsolatos szakmai feladatok irányításáért
az MH HFKP a felelős.
(2) Az MH HFKP az (1) bekezdés szerinti feladatait a Honvéd Vezérkar Főnöke irányításával hajtja végre.
 (3) Az MH hadisírok fenntartásával, gondozásával kapcsolatos tevékenységében az MH Katonai Igazgatási és Központi
Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban: MH KIKNYP), valamint az MH helyőrség-parancsnokságai vesznek részt.
 (4) A hadisírgondozási feladatok megyei szintű koordinálását illetékességi területükön az MH KIKNYP Katonai Igazgatási
Központok, Toborzó és Érdekvédelmi Központok, Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi Irodák hadisírgondozással
és honvédelmi neveléssel foglalkozó szakállománya látja el.
5. § Az MH HFKP a 4. § (1) bekezdése szerinti tevékenységét a következő feladatkörein keresztül látja el:
a) a HM HIM felkérése alapján közreműködés a Magyarország területén található hadisírokkal, katonai és hősi
emlékhelyekkel kapcsolatos felmérésekben és azok megszervezésében,
b) a  HM HIM jóváhagyását követően egyes sírok, parcellák vagy temetők karbantartásának, megújításának
megszervezése Magyarországon, illetve nemzetközi katonai együttműködés keretében belföldön és külföldön
egyaránt,
c) a hadisírgondozó tevékenység népszerűsítése előadásokon, rendezvényeken és kiképzési foglalkozásokon,
d) folyamatos adatszolgáltatás a HM HIM részére a szaktevékenység ellátása során elvégzett feladatokról, valamint
az MH KIKNYP tájékoztatása alapján a hadisírgondozás témájában felmerült helyi szintű hírekről,
e) az  MH KIKNYP betöltetlen hadisírgondozó szakbeosztásainak feltöltése előtt – a  jelöltek vonatkozásában –
előzetes szakmai hozzájárulás kiadása, valamint
f ) a  saját és a  szakmailag alárendelt állomány szakfelkészítése és továbbképzése az  a)–e)  pontban felsorolt
tevékenységekkel összefüggésben. 6. § Az MH KIKNYP Katonai Igazgatási Központok, Toborzó és Érdekvédelmi Központok, Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi
Irodák
a) havi nyilvántartást vezetnek az illetékességi területükön található hadisírokkal, katonai és hősi emlékhelyekkel
kapcsolatos felmérés során elvégzett feladatokról,
b) az  MH HFKP jóváhagyását követően megszervezik és végrehajtják az  illetékességi területükön egyes sírok,
parcellák vagy temetők karbantartását, megújítását,
c) a hadisírgondozó tevékenység vonatkozásában szervezik és végrehajtják az érettségi vizsgák megkezdésének
feltételeként szabott ötven órás közösségi szolgálatot, igazolják és nyilvántartják annak teljesítését,
d) a hadisírgondozás témakörében megjelent helyi híreket és információkat követik, gyűjtik, valamint
e) az a)–d) pont szerinti tevékenységükről az MH HFKP részére havi jelentést készítenek.
7. § Az MH helyőrség-parancsnokságai az  illetékességi területükön az  MH KIKNYP Katonai Igazgatási Központokkal,
Toborzó és Érdekvédelmi Központokkal, Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi Irodákkal együttműködve
a) közreműködnek a hadisírok, katonai és hősi emlékhelyek állagmegóvásában, fenntartásában,
b) közreműködnek az  ünnepélyes áttemetések, illetve betemetések katonai tiszteletadással történő
megszervezésében és végrehajtásában, valamint c) katonai jelenlétet biztosítanak nemzeti ünnepeken és a háborús kegyelet szempontjából kiemelt időszakokban,
így különösen Halottak napján, a  Hősök napján és a  fegyvernemi napokon, továbbá önállóan szervezett
rendezvényeken, illetve társadalmi szervezetek, egyházak és önkormányzatok meghívására.
8. § (1) A HM HIM szervezetében az első világháborúban életüket vesztett magyar katonák hadisírjainak és hősi emlékhelyeinek
állapotfelmérésével, felújításával összefüggő pályázati tevékenység és abból eredő feladatok végrehajtására
létrehozott igazgatóság (a továbbiakban: Igazgatóság) feladata
a) a pályázati felhívások és útmutatók kidolgozása,
b) a pályázati adatlapok összeállítása,
c) az elszámolási útmutatók kidolgozása,
d) a pénzügyi útmutatók elkészítése,
e) a műszaki követelmények megfogalmazása,
f ) a támogatási szerződés tervezetének előkészítése,
g) a támogatási szerződéshez szükséges adatlapok összeállítása,
h) a támogatási döntéshez szükséges nyilatkozatok előkészítése,
i) a bankszámlák igazolására nyilatkozat előkészítése,
j) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 48/B. §-a szerinti összeférhetetlenségi okokra vonatkozó
nyilatkozatminta előkészítése,
k) a pénzügyi terv összeállításához szükséges mintaokmány kidolgozása, valamint
l) a pályázatok és a  kapcsolódó adatszolgáltatások a  Magyar Államkincstár által üzemeltetett Országos
Támogatás-ellenőrzési Rendszerben történő kezelése.
 (2) Az Igazgatóság a pályázat kiírása, valamint a pályáztatási tevékenység végrehajtása során ellátja a jogszabályokban
meghatározottak szerinti bejelentési és közzétételi feladatokat.
 (3) Az Igazgatóság beérkező pályázatok kezelésével összefüggő főbb feladatai a következők:
a) a beérkező pályázatokkal, valamint a pályázati rendszerrel kapcsolatos adminisztrációs tevékenységek ellátása,
b) a pályázatok formai és tartalmi szempontú vizsgálata,
c) a bírálóbizottság döntéséről történő tájékoztatás a pályázatot benyújtók felé,
d) a sikeres pályázatot benyújtó pályázókkal kötendő támogatási szerződések szakmai előkészítése,
e) a sikeres pályázatok megvalósításának ellenőrzése a támogatási időszakban, illetve az azt követő 3 éven belül,
valamint
f ) a pályázati források felhasználásáról és a szakmai célok megvalósításáról szóló pénzügyi és szakmai beszámolók
ellenőrzése. 9. § (1) A  HM HIM a  pályázati tevékenység ellátása során, a  8.  § (3)  bekezdés c)  pontja szerinti döntési feladatot ellátó
bírálóbizottság elnöke a HM közigazgatási államtitkára, további tagjai
a) a HM Védelemgazdasági Hivatal állományából kijelölt pénzügyi, gazdasági szakember,
b) a HM Jogi Főosztály állományából kijelölt jogi szakember,
c) a HM HIM Centenáriumi Pályázati Igazgatóság igazgatója,
d) a HM HIM Katonai Emlékezet és Hadisírgondozó Igazgatóság igazgatója, valamint
e) a HM HIM Katonai Emlékezet és Hadisírgondozó Igazgatóság igazgatóhelyettese.
(2) A bírálóbizottság a döntéseit egyhangúlag hozza meg.
 (3) A bírálóbizottság értékelő munkájáról jegyzőkönyvet vesz fel.
10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1917/2017. (XII. 7.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. 1. Célelőirányzatok alcím, 4. Év közben jelentkező többletfeladatok kiadásai jogcímcsoport terhére, a  Kvtv.
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára 79 261 981 forint,
2. 2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
11. Közgyűjtemények cím javára 11 238 019 forint, valamint
3. 2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Felsőoktatási feladatok támogatása alcím, 1. Felsőoktatás speciális
feladatai jogcímcsoport javára 3 775 499 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1285/2018. (VI. 22.) Korm. határozata a duális szakképzés partnerségi megállapodás keretében történő fejlesztéséről és az ezt szolgáló központi pilot programról.
A Kormány
 1. a Magyarország Konvergencia Programjában (2018–2022), a  2018.  évi Nemzeti Reform Programban, valamint
az  Irinyi Tervben lefektetett célokkal összhangban, a  gazdaság számára szükséges szakképzett munkaerő
utánpótlásának biztosítása érdekében támogatja a duális szakképzés fejlesztését;
2. az 1.  pontban foglalt célok megvalósítása érdekében a  2018–2022 közötti időszakban központi fejlesztési
programot valósít meg (a  továbbiakban: központi program) a  pályaorientáció, a  felvételi rendszer, a  képzési
tartalmak fejlesztése, a  tanulószerződés rendszer, a  szakképzési vizsgarendszer, a  szakmai tanárok és oktatók
továbbképzése és az  Ipar 4.0 folyamatokhoz kapcsolódó képzések területén, amely kiterjed a  fejlesztések pilot
modellprogram keretében történő kipróbálására, validálására és a  magyar szakképzési rendszerbe történő
implementációjára (a továbbiakban: pilot program);
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. augusztus 1. – 2022. július 31.
3. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, valamint az  emberi erőforrások miniszterét, hogy
a  2.  pontban meghatározott pilot program partnerségi megállapodás keretében történő megvalósíthatósága
érdekében a pilot program megvalósíthatóságát lehetővé tévő jogszabályi környezet kialakítására kerüljön sor;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. augusztus 1-jétől folyamatosan
 4. felhatalmazza az  innovációért és technológiáért felelős minisztert a  partnerségi megállapodás megkötésére
a  Siemens termelő, szolgáltató és kereskedelmi zártkörűen működő részvénytársasággal (1143 Budapest,
Gizella utca 51–57.);
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. július 31.
5. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert a pilot program lebonyolítására és kipróbálására;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. július 31.
6. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, valamint a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjanak
a központi program megvalósításához szükséges forrás biztosításáról;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter Határidő: a költségek felmerülésének ütemében évente, első ütemben legkésőbb 2018. december 15-ig
 7. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy készítsen évente jelentést a  központi program
megvalósulásáról és a pilot program kipróbálásának előrehaladásáról, a pilot program befejezésekor annak szakmai
és pénzügyi értékeléséről.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a program megvalósulásának figyelemmel kísérése folyamatosan
a szakmai és pénzügyi jelentés elkészítésére 2022. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2013. (II. 12.) PSZÁF rendelete a befektetési alapok adataiban bekövetkező változások bejelentésének tartalmi és formai feltételeiről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a 21. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában elektronikus űrlap: a szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az állam
által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott
fogalom. 2. § A Magyarország területén székhellyel rendelkező befektetési alapot kezelő befektetési alapkezelőnek a befektetési
alap – a befektetési alapkezelőkről és a kollektív befektetési formákról szóló 2011. évi CXCIII. törvény (a továbbiakban:
Batv.) 132. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott – adataiban bekövetkezett változásra vonatkozó, a Batv.
136. § (1) bekezdés l) pontja alapján a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: a Felügyelet) felé
fennálló bejelentési kötelezettségét (a továbbiakban: bejelentési kötelezettség) az 1. mellékletben meghatározott
adattartalmú elektronikus űrlapon kell teljesíteni az engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi, törlési
eljárásokban, valamint a bejelentések során alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának technikai feltételeiről
szóló 2/2013. (II. 12.) PSZÁF rendelet rendelkezései szerint a Felügyelet által a hiteles adatok fogadásához kialakított
és üzemeltetett elektronikus kézbesítési rendszeren (a továbbiakban: ERA rendszer) keresztül.
3. § (1) Egy űrlapon egy befektetési alap több adatának változását is be lehet jelenteni, de egy űrlapon csak egy befektetési
alappal kapcsolatban lehet bejelentési kötelezettséget teljesíteni. (2) Az űrlaphoz csatolni kell az adatok változását, valamint a változások hatálybalépésének időpontját alátámasztó és
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény alapján az ügyféltől kérhető
dokumentumokat. 4. § (1) Ha a Felügyelet megállapítja, hogy a bejelentés javítást, kiegészítést vagy dokumentummal történő alátámasztást
igényel, ennek teljesítésére a befektetési alapkezelőt felszólítja. A befektetési alapkezelőnek a javított, módosított
adatok bejelentését, illetve az alátámasztó dokumentumok megküldését a Felügyelet részére egy megismételt
bejelentés formájában, az 1. melléklet szerinti elektronikus űrlap kitöltésével és benyújtásával kell teljesítenie.
A megismételt bejelentésben hivatkozni kell a korábbi bejelentés számára és a megfelelő rovatban meg kell jelölni
a bejelentés megismételt jellegét. (2) Ha a bejelentésre kötelezett befektetési alapkezelő önellenőrzése, belső ellenőrzése vagy egyéb lefolytatott
ellenőrzése során kiderül, hogy a korábban bejelentett adatok javítása vagy módosítása szükséges, a befektetési
alapkezelőnek a tény feltárásától számítva haladéktalanul, de legkésőbb 5 munkanapon belül kell az (1) bekezdésben
meghatározott megismételt bejelentést megtennie. 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hatvanadik napon lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
14/2012. (I. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában és 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva S. M. R. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2; fax:
06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2012. január 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért Ön azzal, hogy a jelenleg hatályos 1998. évi XXVIII. Törvény alapján aki állatkínzást követ el, csakis letöltendő
szabadságvesztéssel legyen súlytható?”
Az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. §
(3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
melléklete határozza meg.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának. Az aláírásgyűjtő íven nem került meghatározásra az aláírásgyűjtés célja, azaz
hogy az indítványozó országos népszavazáshoz vagy országos népi kezdeményezéshez kíván aláírást gyűjteni.
Az Nsztv. 10. §-ának e) pontja szerint a Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését,
ha az nem felel meg a Ve.-ben foglalt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és 10. § e) pontján, a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésein, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
mellékletén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
398/2019. (IX. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Sniederné dr. Uttó
Eszter Mariannt 2019. szeptember 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. szeptember 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
407/2009. (X. 8.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. szeptember 10-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
,,Kezdeményezzük a vonatkozó jogszabályok módosítását úgy, hogy népszavazási eljárásban a választók szavazataikat
szabad elhatározásuk szerint papíron vagy sms-ben adhassák le.”
A kezdeményezés a választási eljárás egy lényeges elemének – a jelenlegi szavazási mód – népszavazás alkalmával
történő részbeni megváltoztatására irányul.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdésben tartott eredményes népszavazás esetén sérülhetne
a szavazás titkosságának – a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban:
Alkotmány) 71. § (1) bekezdés szerinti – alkotmányos elve, tekintettel arra, hogy a mobilszolgáltatók – a jelenlegi
technikai feltételek mellett – abban a helyzetben vannak, hogy megismerhetik az sms-ek tartalmát.
Továbbá sérülhetne a választás közvetlenségének alkotmányos alapelve is, mivel nem lenne garantálható a választás
alkalmával választójogát gyakorló választópolgár minden kétséget kizáró, hitelt érdemlő azonosítása. Nem teljesülne
az az alkotmányos követelmény sem, hogy a választópolgár választójogát csak személyesen gyakorolhassa.
A Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés a választójog titkosságának és közvetlenségének alkotmányos
alapelveit érinti, így a kérdés alapján tartott eredményes népszavazás az Alkotmány módosítását eredményezné. Az
Alkotmánybíróság következetes gyakorlata alapján azonban az Alkotmány módosítására csak az Országgyűlés
jogosult, népszavazás közvetetten sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB,
25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok].
A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben – annak burkolt
alkotmánymódosító jellege miatt – az Nsztv. 10. §-ának b) pontja értelmében nem lehet országos népszavazást tartani,
ezért a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 71. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2018. LXXXV. törvény a Magyarország Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között az országonkénti jelentések cseréjéről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és az  Amerikai Egyesült Államok
Kormánya között az  országonkénti jelentések cseréjéről szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2018. november 27-i ülésnapján fogadta el.
„MEGÁLLAPODÁS AZ ORSZÁGONKÉNTI JELENTÉSEK CSERÉJÉRŐL MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS
AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK KORMÁNYA KÖZÖTT
Mivel Magyarország Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya (mint „részes Fél”, illetve együtt „Felek”)
– annak érdekében, hogy felmérjék a magas szintű transzferár kockázatokat, valamint az adóalap-csökkentéssel és
nyereségátcsoportosítással kapcsolatos egyéb kockázatokat, és adott esetben gazdasági és statisztikai elemzések
céljából – megállapodást kívánnak kötni, amellyel fokozni kívánják a nemzetközi adóügyi átláthatóságot, továbbá
az  éves Országonkénti jelentések automatikus kicserélésén keresztül javítani kívánják adóhatóságaik azon
képességét, hogy hozzáférjenek a bevételek globális elosztásával és a fizetett adókkal kapcsolatos információkhoz,
valamint a  gazdasági tevékenység helyére vonatkozó bizonyos mutatókhoz azon joghatóságokban, ahol
multinacionális vállalatcsoportok működnek;
Mivel az Országonkénti jelentés az egységes transzferár dokumentáció egyik eleme, amelynek célja, hogy lényeges
és megbízható információkat nyújtson az  adóhatóságoknak a  hatékony és átfogó transzferárazással kapcsolatos
kockázatelemzés elvégzéséhez;
Mivel Magyarország és az  Amerikai Egyesült Államok jogszabályai előírják, hogy a  Multinacionális vállalatcsoport
Adatszolgáltatásra kötelezett szervezete évente Országonkénti jelentés benyújtására köteles;
Mivel a  Magyar Népköztársaság Kormánya és az  Amerikai Egyesült Államok Kormánya között Washingtonban,
1979. február 12-én aláírt, a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának
megakadályozásáról szóló Egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) 23. Cikke (Információcsere) engedélyezi
az adóügyi információcserét, beleértve az automatikus információcserét;
Ezért a Felek a következőkben állapodnak meg: 1. Az Egyezmény 23. cikkének rendelkezése szerint, az egyik Fél Illetékes hatósága évente automatikus módon kicseréli
az  Országonkénti jelentéseket a  másik Fél Illetékes hatóságával. Az  „Illetékes hatóság” kifejezés az  Egyezmény
szerinti Illetékes hatóságot jelenti.
2. Az Illetékes hatóságok megállapodást fognak kötni, ami rögzíti:
(i) az Országonkénti jelentések cseréjének hatályát,
(ii) az Országonkénti jelentések cseréjének idejét és módját,
(iii) az adatátvitellel és hibákkal kapcsolatos együttműködés feltételeit,
(iv) az országonkénti jelentésekkel kapcsolatos titoktartásra, adatvédelmi biztosítékokra és megfelelő
felhasználásra vonatkozó szabályokat,
(v) az országonkénti jelentésekkel kapcsolatos egyeztetések módját, és
(vi) a megállapodás módosításának módját és annak időtartamát.
A megállapodásnak összhangban kell lennie a jelen Megállapodással és az Egyezménnyel.
3. Minden kicserélt információra az  Egyezményben előírt titoktartási és egyéb adatvédelmi szabályok vonatkoznak,
beleértve a  kicserélt információk felhasználását korlátozó rendelkezéseket is. Jelen Megállapodás felmondása
esetén az  e  Megállapodás alapján korábban kicserélt valamennyi információra továbbra is az  Egyezmény ilyen
feltételei vonatkoznak.
4. A Megállapodás végrehajtása során esetlegesen felmerülő nehézségek esetén bármelyik fél konzultációt
kezdeményezhet megfelelő intézkedések kidolgozására a  Megállapodásban foglaltak teljesítésének biztosítása
érdekében.
5. Jelen Megállapodás a Felek kölcsönös írásbeli egyetértésével módosítható. Eltérő megállapodás hiányában az ilyen
módosítás az e Megállapodás 6. pontjában meghatározott módon lép hatályba.
6. Jelen Megállapodás Magyarország Kormányának az  Amerikai Egyesült Államok Kormányának szóló írásbeli
értesítése napján lép hatályba, ami szerint Magyarország Kormánya teljesítette a Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges, belső joga alapján előírt kötelezettségeit. Mindazonáltal az  e  Megállapodás szerinti információcsere
nem kezdődhet meg mindaddig, amíg az e Megállapodás 2. pontjában leírt megállapodás a saját feltételei szerint
hatályba nem lép.
7. Jelen Megállapodás a  következő két időpont közül a  korábbi bekövetkezésekor szűnik meg, (1) az  Egyezmény
megszűnésének napján vagy (2) bármelyik Fél másik Félnek címzett írásbeli felmondási értesítése napját követő 12
hónapos időtartam leteltét követő hónap első napján.
Ennek hiteléül az arra a Kormányaik által kellő meghatalmazással rendelkező alulírottak ezt a Megállapodást aláírták.
Készült Budapesten két példányban, angol nyelven 2018. október 25-én.”
4. § A Megállapodás végrehajtása során az  adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási
együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény szabályait kell alkalmazni.
5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2–4. § a Megállapodás 6. pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás és a  2–4.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté
válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
6. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az adópolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Dr. Latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
26/2017. (VI. 9.) EMMI utasítása a tankerületi központok által fenntartott nemzetiségi nevelési-oktatási feladatot ellátó iskolákban a nemzetiségi tankönyvek beszerzésének szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján, a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC. törvény 77. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  tankerületi központoknak a  nemzetiségi tankönyvek beszerzése során a  fenntartásukban működő nemzetiségi
iskolai nevelés-oktatást biztosító köznevelési intézmények (a továbbiakban: Intézmények) tekintetében
az 1. mellékletben foglalt rendelkezéseknek megfelelően kell eljárniuk.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasítást első alkalommal a 2017/2018. tanév nemzetiségi tankönyveinek megrendelése során kell alkalmazni.
3. § Hatályát veszti a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ által fenntartott nemzetiségi nevelési-oktatási feladatot
ellátó iskolákban a nemzetiségi tankönyvek beszerzésének szabályairól szóló 23/2016. (VI. 8.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
350/2010. (IV. 27.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 22-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. április 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy aki nagy nyilvánosság előtt a Vörös Khmerek által
elkövetett népirtás áldozatának méltóságát azáltal sérti, hogy a Vörös Khmerek által elkövetett népirtás tényét tagadja,
kétségbe vonja, vagy jelentéktelen színben tünteti fel, bűntettet követ el és három évig terjedő szabadságvesztéssel
büntetendő?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1076/2015. (II. 25.) Korm. határozata a települési ügysegédi rendszer bővítéséhez szükséges feladatokkal összefüggően a Miniszterelnökség és a Belügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) 935 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását az 1. melléklet szerint,
b) 266 000 ezer forint tartós átcsoportosítását a 2. melléklet szerint
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet,
XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 66. Kormányablak
program megvalósítása jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok, 56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport javára;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
 2. felhívja a  belügyminisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerint átcsoportosított előirányzattal történő
elszámolásról, szöveges beszámoló készítéséről és a  fel nem használt előirányzat visszafizetéséről
a Miniszterelnökség részére;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2016. január 31. 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  belügyminisztert, hogy a  települési ügysegédi rendszer
tervezett szolgáltatásbővítéséhez és elektronikus ügyintézési képesség kialakításához szükséges további eszközök,
szoftverkörnyezet és informatikai szolgáltatások részletes meghatározását az  ezek kialakításához biztosítandó
forrásoldali igény megjelölésével végezze el, és terjessze a Kormány elé.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
belügyminiszter Határidő: 2015. április 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1043/2011. (III. 10.) Korm. határozata Életmentő Emlékérem adományozásáról.
A Kormány az „Életmentő Emlékérem” adományozásáról szóló 243/2009. (X. 29.) Korm. rendelete alapján életmentés közben
tanúsított hősies magatartása elismeréseként – a belügyminiszter javaslatára –
Auth Gábor mohácsi, Babos Erzsébet jászkiséri, Balázs Imre szolnoki,
Balogh Lajos olcsvaapáti, ifj. Bársony István budapesti, Bielik Gábor Péter budapesti,
Czefernek Józsefné keszthelyi, Csík István jászberényi, Csurka Zoltán Flórián szegvári,
Fáklya László Zsolt szalafői, Gombócz Ildikó zalaegerszegi, Horváth Szilárd szalafői,
id. Hurguly Lajos kisdombegyházi, István Róbert tiszalöki, Jánosi Attila balatonudvari,
Kanczler József kislődi, Kántor József László balatonudvari, Kohó József zánkai,
ifj. Lajtár Kálmán szatymazi, László Attila szalafői, Marczinka István László hódmezővásárhelyi,
Marczinka László hódmezővásárhelyi, ifj. Márkus Gábor mohácsi, Márkus György faddi,
néhai Mihálovics István (posztumusz) volt bezedeki, Moldován János kisdombegyházi,
néhai Nagy Zoltán (posztumusz) volt pilisvörösvári, néhai Német Zoltán (posztumusz) volt hódmezővásárhelyi,
Orsós Krisztina teleki, Palicz Norbert jászberényi, Pásztor Márk István törökszentmiklósi,
Pijakovics Ferenc nagykőrösi, Remzső Zsolt Tibor honvéd őrnagy szolnoki,
Sörös István balatonudvari, Szabó Sándor gyulai, Takács Zsolt szalafői,
Török Tibor Zoltán szegedi, Ürmösi András Béláné érdi,
Versegi Sándor jászberényi lakosnak ÉLETMENTŐ EMLÉKÉRMET adományoz. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1649/2013. (IX. 17.) Korm. határozata a KEOP-7.1.3.0-2008-0027. (KEOP-1.3.0/09-11-2012-0012.) számú ivóvízminőség-javító beruházás saját hatáskörben történő megvalósításáról.
A Kormány a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16.  §-a és az  Európai
Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása
érdekében szükséges intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet alapján a  KEOP-7.1.3.0-2008-0027.
(KEOP-1.3.0/09-11-2012-0012.) számú ivóvízminőség-javító beruházás (a Barcsi kistérség társult településeinek
ivóvízminőség javítása) megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodik.
A beruházás a  következő településeket érinti: Barcs, Babócsa, Bolhó, Komlósd, Péterhida, Somogyaracs,
Drávagárdony, Drávatamási, Kastélyosdombó, Rinyaszentkirály.
Az érintett helyi önkormányzatok kötelesek a  beruházás megvalósításához szükséges, tulajdonukat érintő
intézkedések tűrésére.
A Kormány a megvalósítással kapcsolatos feladatok ellátására az Országos Vízügyi Főigazgatóságot jelöli ki.
A Kormány e  határozatának bírósági felülvizsgálatát az  érintett önkormányzat képviselő-testülete a  Fővárosi
Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnál kérheti. A  perben felperesként az  önkormányzat képviselő-testülete,
alperesként a Kormány vesz részt. A Kormányt a belügyminiszter képviseli.
A keresetlevelet a  belügyminiszternél a  felülvizsgálni kért határozat Magyar Közlönyben történő közzétételének
napjától számított tizenöt napon belül kell benyújtani.
INDOKOLÁS Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban:
irányelv) 1. melléklete határozza meg azokat a követelményeket, amelyeknek az emberi fogyasztásra szánt víznek
meg kell felelnie. Az  irányelv rendelkezéseit az  ivóvíz minőségi követelményeiről és az  ellenőrzés rendjéről szóló
201/2001. (X. 25.) Korm. rendelet ültette át a  hazai jogrendbe. A  rendelet az  arzén tekintetében a  10 µg/l, a  bór
esetében az 1 mg/l, míg a fluorid esetében az 1,5 mg/l határértéknek való megfelelést írja elő.
Magyarországon – a  2011. november hónapban az  Európai Bizottság részére megküldött átmeneti eltérésre
irányuló kérelem és mellékletei alapján – 365 település(rész)en ezen paraméterek valamelyike, vagy egyszerre több
paraméter vonatkozásában a  mért határérték meghaladja az  irányelv szerinti megengedett szintet. Az  érintett
települések túlnyomó része indult az  ivóvízminőség javítását szolgáló Környezet és Energia Operatív Program
(a továbbiakban: KEOP) által finanszírozott pályázatokon, amelynek záró elszámolási határideje 2015. június 30-án
jár le.
A szükséges uniós források a KEOP keretein belül rendelkezésre állnak, a helyi önkormányzatok és az önkormányzati
társulások európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítéséhez nyújtható támogatásról szóló
19/2013.  (V.  22.) ВМ rendelet szerint a  saját erőt a  belügyminiszter által kezelt EU Önerő Alap támogatásának
keretéből 100%-ban pályázhatják az önkormányzatok és társulásaik, amennyiben e rendelet 6. § (5) bekezdésében
előírt feltételek teljesülnek.
Az Európai Bizottság 2012. május 30-i keltezésű, a Magyarország által az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről
szóló 98/83/EK tanácsi irányelv alapján kért eltérésről szóló C(2012) 3686 határozata alapján, a  határozatban
feltüntetett települések tekintetében 2012. december 26-tól az  irányelv mellékletében meghatározott szigorúbb
követelményeket kell a teljes népesség tekintetében teljesíteni.
A döntésre figyelemmel minden rendelkezésre álló eszközzel fel kell gyorsítani a  KEOP pályázati rendszerben
elfogadott beruházások megvalósítását.
A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16. §-a alapján ha az Európai Unió vagy
más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettség határideje eredménytelenül telt el, a Kormány a kötelezettséggel
összefüggő beruházás megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodhat, amelyről határozatot hoz.
Az ezzel összefüggő döntéshozatali folyamatot az  Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé
vállalt  kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről szóló
170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet szabályozza.
A KEOP-7.1.3.0-2008-0027. (KEOP-1.3.0/09-11-2012-0012.) számú ivóvízminőség-javító beruházás (a Barcsi kistérség
társult településeinek ivóvízminőség javítása) esetében a  kötelezettség beálltáig, 2012. december 25-ig a  projekt
befejezése nem történt meg.
A tenderdokumentáció minőségbiztosítása folyamatban van, a  közbeszerzési eljárás megindítása nem
történt meg. A  távvezeték létesítési engedélye nem áll rendelkezésre. A  megváltozott műszaki tartalom miatt
a  tenderdokumentáció újbóli minőségbiztosítása szükséges. A  kivitelezésben tartalékidő nem áll rendelkezésre,
így a beruházás tervezett zárása kockázatosan megközelíti a KEOP záró határidőt, ezért a projekt saját hatáskörben
történő megvalósítása indokolt.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
432/2017. (XI. 16.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává történő kinevezésről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 37. § (3) bekezdése
alapján – a Gazdasági Versenyhivatal elnökének javaslatára – dr. Grimm Krisztinát 2017. december 1-jei hatállyal hat
évig terjedő időtartamra a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává kinevezem.
Budapest, 2017. november 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1062/2012. (III. 14.) Korm. határozata a TÁMOP 5.2.1-11/1 kiemelt projekt Társadalmi Megújulás Operatív Program 2009–2010. akciótervében történő nevesítéséről.
A Kormány a melléklet szerint elfogadta a TÁMOP 5.2.1-11/1 kiemelt projektnek a Társadalmi Megújulás Operatív
Program 2009–2010. évekre szóló akciótervében történő nevesítését. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1322/2011. (IX. 22.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Katar Állam Kormánya között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és Katar Állam Kormánya között a jövedelemadók területén a kettős
adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását.
A Kormány a törvényjavaslat előadójának a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1873/2017. (XI. 29.) Korm. határozata a 2019. CEV Női Röplabda Európa-bajnokság társrendezése érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a  Magyar Röplabda Szövetség megrendezze a  2019. évi CEV Női Röplabda Európa-bajnokság
(a továbbiakban: Európa-bajnokság) Magyarországon lebonyolításra kerülő mérkőzéseit és kapcsolódó eseményeit;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az  Európa-bajnokság sikeres megrendezéséhez a  2018. évben szükséges legfeljebb 100 000 eurónak megfelelő
forintösszegű rendezési jogdíj, valamint ezen felül legfeljebb 30 000 000 forint rendezési költség fedezetéül szolgáló
forrás biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetésről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység
támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. évben a felmerülés ütemében
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával – gondoskodjon
az  Európa-bajnokság sikeres megrendezéséhez a  2019. évben szükséges legfeljebb 200 000 eurónak megfelelő
forintösszegű rendezési jogdíj, valamint ezen felül legfeljebb 130 000 000 forint rendezési költség fedezetéül
szolgáló forrás biztosításáról a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. útján
az Európa-bajnokság lebonyolításához kapcsolódó turisztikai szempontok érvényesítéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök