text:
29/2013. (VI. 12.) NFM rendelete az útdíjszedő által az útdíjszolgáltatóknak, valamint az egyetemes útdíjszolgáltató által a bevallási közreműködők és a viszonteladók részére fizetendő átalány-költségtérítés számításáról és mértékéről.
Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény
28.  §  (2)  bekezdés f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. bevallási közreműködői átalány-költségtérítés: az  egyetemes útdíjszolgáltatóval az  útdíjbevallás
teljesítésére szerződött bevallási közreműködő részére az  egyetemes útdíjszolgáltató által e  rendeletben
meghatározottak szerint fizetendő átalány-költségtérítés;
2. díjbevétel: az úthasználati jogosultság ellenértékének kiegyenlítésére felhasználható, általános forgalmi adót
nem tartalmazó bevétel;
3. útdíjszolgáltatói átalány-költségtérítés: az  egyetemes útdíjszolgáltató kivételével az  útdíjszolgáltatók
részére – az  útdíjszedővel fennálló szerződés alapján – e  rendeletben meghatározottak szerint fizetendő
átalány-költségtérítés;
4. üzemanyagkártya-kibocsátó: az  úthasználati jogosultság ellenértékének kiegyenlítésére felhasználható
üzemanyagkártyát kibocsátó szolgáltató;
5. viszonteladói átalány-költségtérítés: az egyetemes útdíjszolgáltató által a viszonteladók részére e rendeletben
meghatározottak szerint fizetendő átalány-költségtérítés;
6. viszonteladói értékesítés: az  egyetemes útdíjszolgáltatóval kötött szerződés alapján a  viszonteladó által
az úthasználati jogosultság értékesítéséhez kapcsolódóan nyújtott szolgáltatás.
2. § (1) Az  útdíjszolgáltatói átalány-költségtérítés alapja az  útdíjszedő és az  útdíjszolgáltató között fennálló szerződés
alapján a tárgyhónapban az útdíjszolgáltató által az útdíjszedő részére megfizetett díjbevétel összege.
(2) Az  útdíjszolgáltatói átalány-költségtérítés mértéke az  (1)  bekezdésben meghatározott átalány-költségtérítési alap
5,0%-a.
3. § (1) A  viszonteladói átalány-költségtérítés alapja a  tárgyhavi viszonteladói értékesítésből származó, az  egyetemes
útdíjszolgáltató részére befizetett díjbevétel összege.
(2) Amennyiben a  viszonteladó az  egyetemes útdíjszolgáltató által működtetett, az  útdíj bevallását, kivetését
lehetővé tévő rendszerrel integrált, zárt egységet alkotó, saját értékesítési rendszerén keresztül végzi viszonteladói
értékesítési tevékenységét, úgy az  (1)  bekezdés szerinti viszonteladói átalány-költségtérítési alap 2,5%-ának
megfelelő mértékű viszonteladói átalány-költségtérítésre jogosult.
(3) Amennyiben a  viszonteladó nem a  (2)  bekezdésben meghatározott értékesítési rendszeren keresztül látja el
viszonteladói értékesítési tevékenységét, úgy az  (1)  bekezdés szerinti viszonteladói átalány-költségtérítési alap
2,0%-ának megfelelő mértékű viszonteladói átalány-költségtérítésre jogosult.
4. § (1) A  bevallási közreműködői átalány-költségtérítés alapja a  bevallási közreműködő által – a  vele szerződéses
viszonyban álló úthasználók tárgyhónapban történő úthasználata alapján – rögzített, feldolgozott, továbbított,
az útdíj megállapítására alkalmas adatok alapján kivetett útdíj általános forgalmi adóval nem terhelt összege.
(2) A bevallási közreműködői átalány-költségtérítés mértéke az (1) bekezdésben meghatározott összeg 1,8%-a.
5. § (1) Az üzemanyagkártya-kibocsátói átalány-költségtérítés alapja az adott szolgáltató által kibocsátott üzemanyagkártya
felhasználásával az egyetemes útdíjszolgáltató részére közvetlenül megfizetett díjbevétel.
(2) Az  üzemanyagkártya-kibocsátó az  (1)  bekezdés szerinti üzemanyagkártya-kibocsátói átalány-költségtérítési alap
0,5%-ának megfelelő mértékű üzemanyagkártya-kibocsátói átalány-költségtérítésre jogosult.
6. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
489/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Laszlóczki Imre rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
asztanai nagykövetségének a  vezetésére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarország bakui
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2015. március 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
172/2014. (IV. 29.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Kaposvári Egyetemen dr. Szávai Ferenc
Tibor egyetemi tanárt 2014. július 1. napjától 2019. június 30. napjáig terjedő időtartamra megbízom a  rektori
feladatok további ellátásával.
Budapest, 2014. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
38/2011. (II. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Vastagh Pál rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság ottawai nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2010. augusztus 19.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
19/2017. (XII. 21.) IM rendelete a polgári eljárásban a tárgyalás, a meghallgatás elektronikus hírközlő hálózat útján történő megtartásáról.
A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 628.  § (2)  bekezdés f )  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  §
11. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel egyetértésben és az Országos Bírósági Hivatal
elnöke véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet a  polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a  továbbiakban: Pp.) alapján tárgyalás,
személyes meghallgatás vagy szemle keretében az elektronikus hírközlő hálózat útján történő,
a) a fél és más perbeli személy, a tanú, valamint a szakértő meghallgatásának, illetve
b) a szemle lefolytatásának
(a továbbiakban együtt: meghallgatás) részletes szabályait határozza meg.
2. § (1) Az  elektronikus hírközlő hálózat működésének biztosításához szükséges feltételekkel rendelkező bíróság vagy
egyéb – az  elektronikus hírközlő hálózat működésének biztosításához szükséges feltételekkel rendelkező – szerv
elkülönített helyiséget biztosít az elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatás lefolytatásához.
(2) Az elkülönített helyiségben a mozgóképet és a hangot egyidejűleg továbbító berendezést (a továbbiakban: kamera)
úgy kell elhelyezni, hogy a továbbított felvételen egyidejűleg látható legyen az elkülönített helyiségben tartózkodó
valamennyi személy. A kamera látószögét úgy kell beállítani, hogy az elkülönített helyiség minden pontja látható
legyen a tárgyalás kitűzött helyszínén jelen lévő, a tárgyalást vezető elnök (bíró), illetve a személyes meghallgatást
vagy a  szemlét lefolytató elnök (bíró) – ha a  személyes meghallgatást vagy a  szemlét bírósági titkár folytatja le,
úgy – a bírósági titkár (a továbbiakban együtt: a tárgyalás kitűzött helyszínén jelen lévő bíró, illetve bírósági titkár)
számára. A kamerát mozgatni és a látószögét változtatni a meghallgatás során nem lehet. A kép és a hang egyidejű
továbbítása során folyamatosan fel kell tüntetni a közvetítés pontos idejét.
(3) Az  elkülönített helyiségben további kamera/kamerák helyezhető/helyezhetőek el, amelyet a  tárgyalás kitűzött
helyszínén jelen lévő bíró, illetve bírósági titkár közvetlenül vagy közvetve irányíthat. A  további kamera/kamerák
biztosítja/biztosítják a  meghallgatandó fél és más perbeli személy, a  tanú, valamint a  szakértő (a  továbbiakban
együtt: meghallgatásra kerülő személy), továbbá azon személyek közvetlen figyelemmel kísérését, akiknek
jelenlétét a  meghallgatásra kerülő személyhez kapcsolódóan a  tárgyaláson a  törvény lehetővé, illetve kötelezővé
teszi.
(4) Az elkülönített helyiségben a dokumentum képét továbbító önálló kamera is alkalmazható.
 (5) Az  elkülönített helyiségben önálló hangfelvevő berendezést (a  továbbiakban: mikrofon) kell biztosítani
a meghallgatásra kerülő személy részére, valamint további külön mikrofont/mikrofonokat a helyiségben tartózkodó
más személyek számára.
(6) Az  elkülönített helyiségben önálló közvetítő készülék biztosítja, hogy az  elkülönített helyiségben meghallgatásra
kerülő személy, valamint az elkülönített helyiségben jelenlévők követhessék a tárgyalás, a személyes meghallgatás
vagy a szemle kitűzött helyszínén (a továbbiakban együtt: tárgyalás kitűzött helyszíne) történteket.
3. § (1) A  tárgyalás kitűzött helyszínén a  kamerát úgy kell elhelyezni, hogy a  továbbított felvételen egyidejűleg látható
legyen az  eljárásnak a  tárgyalás kitűzött helyszínén jelen lévő valamennyi résztvevője. A  kamerát mozgatni és
a látószögét változtatni a meghallgatás során nem lehet. A kép és a hang egyidejű továbbítása során folyamatosan
fel kell tüntetni a közvetítés pontos idejét.
(2) A tárgyalás kitűzött helyszínén a dokumentum képét továbbító önálló kamera is alkalmazható.
 (3) A tárgyalás kitűzött helyszínén önálló mikrofont kell biztosítani a tárgyalás kitűzött helyszínén jelen lévő bíró, illetve
bírósági titkár részére, valamint további külön mikrofont/mikrofonokat a  tárgyalás kitűzött helyszínén tartózkodó
eljárásban részt vevők számára.
(4) A tárgyalás kitűzött helyszínén önálló közvetítő készülék biztosítja, hogy a tárgyalás kitűzött helyszínén jelen lévő
bíró, illetve bírósági titkár, valamint a  tárgyalás kitűzött helyszínén tartózkodó eljárásban részt vevők követhessék
az elkülönített helyiségben történeteket.
(5) Az elkülönített helyiségben elhelyezett további, a tárgyalás kitűzött helyszínén jelen lévő bíró, illetve bírósági titkár
által közvetlenül vagy közvetve irányítható kamera/kamerák igénybevétele esetén további közvetítő készüléket is
igénybe lehet venni a tárgyalás kitűzött helyszínén.
4. § (1) Az  elektronikus hírközlő hálózat útján tartott tárgyalás technikai és személyi feltételeit, az  ahhoz szükséges
eszközöket és berendezéseket az  elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatást elrendelő bíróság,
az  elektronikus hírközlő hálózat működésének biztosításához szükséges feltételekkel rendelkező bíróság, vagy
egyéb – az  elektronikus hírközlő hálózat működésének biztosításához szükséges feltételekkel rendelkező – szerv
biztosítja.
(2) Az  elektronikus hírközlő hálózat útján tartott meghallgatáson a  bíróság az  elektronikus hírközlő hálózat útján
történő meghallgatást biztosító technikai eszközök működését biztosító, kezelő személy (a  továbbiakban: kezelő
személy) segítségével gondoskodik a  közvetítésről, akire az  igazságügyi alkalmazottakra irányadó titoktartási
szabályok vonatkoznak.
5. § (1) Az elektronikus hírközlő hálózat útján tartott meghallgatás megkezdése előtt a kezelő személynek az elektronikus
hírközlő hálózat útján történő meghallgatást biztosító technikai eszközök üzemszerű működéséről teljeskörűen
meg kell győződnie.
(2) Ha az  elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatást biztosító technikai eszközök üzemszerű
működésének bármely akadálya áll fenn, a kezelő személy a hibát a tárgyalás kitűzött helyszínén jelen lévő bírónak,
illetve bírósági titkárnak azonnal jelenti, valamint haladéktalanul gondoskodik a hiba elhárításáról, majd a hibát és
a megtett intézkedéseket írásban is jelenti felettesének.
(3) A  hiba elhárításáig az  elektronikus hírközlő hálózat útján tartott meghallgatás nem kezdhető meg, valamint nem
folytatható tovább. Az elektronikus hírközlő hálózat útján történő meghallgatást biztosító technikai eszközök hibája
vagy nem e rendeletnek megfelelő működtetése mellett végzett eljárási cselekményt a szükséges mértékben meg
kell ismételni.
6. § A titkos meghallgatás során a  kamerára és a  mikrofonra helyezhető, a  hangot és a  képet torzító eszköz útján
biztosítani kell a tanú személyazonosságának megállapítására alkalmas egyedi tulajdonságainak torzítását.
7. § (1) Ha a  jegyzőkönyv készítésére nem a  képet és a  hangot egyidejűleg rögzítő folyamatos felvétel útján kerül sor,
a  tárgyalás kitűzött helyszínén jelen lévő tárgyalást vezető bíró, illetve bírósági titkár elrendelheti az  elektronikus
hírközlő hálózat útján tartott meghallgatás során a  tárgyalás kitűzött helyszínén és az  elkülönített helyiségben
történteket rögzítő hangfelvétel vagy kép- és hangfelvétel (a  továbbiakban: felvétel) készítését. A  felvételen
folyamatosan fel kell tüntetni a készítés pontos idejét.
(2) Az elektronikus hírközlő hálózat útján tartott tárgyalás során készített felvételt az iratoktól elkülönítetten, zártan kell
kezelni. A felvételt az eljárás jogerős befejezésétől számított öt évig kell megőrizni.
(3) Az elektronikus hírközlő hálózat útján tartott meghallgatás során készített felvételt – a tárgyaláson kívül – a  felek,
az ügyész és az eljárásban részt vevő egyéb személyek az erre a célra rendelt helyiségben, ügyfélfogadási időben
hallgathatják, illetve tekinthetik meg. A  felvétel lejátszásakor biztosítani kell, hogy a  felvételt arra nem jogosult
személy ne ismerhesse meg, a tartalmát ne változtathassa vagy semmisíthesse meg, illetőleg ne másolhassa le.
(4) A  minősített adatot tartalmazó felvétel lejátszására a  Pp. 163.  § (1)  bekezdésében írt és a  minősített adatok
védelmére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. A tanú zártan kezelt személyi adataira vonatkozóan
a Pp. 285. §-ában és 293. §-ában foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(5) Az elektronikus hírközlő hálózat útján tartott tárgyalás során készített felvételről a felek, az ügyész és az eljárásban
részt vevő egyéb személyek részére másolatot készíteni nem lehet.
8. § Az elektronikus hírközlő hálózat útján tartott tárgyalásról, a  személyes meghallgatásról, illetve a szemléről készült
jegyzőkönyvben rögzíteni kell az  elektronikus hírközlő hálózat útján történt meghallgatás lefolytatásának
körülményeit. Az  elektronikus hírközlő hálózat útján történt meghallgatás lefolytatásának körülményei alatt
érteni kell különösen az  elkülönített helyiség helyszínét, az  elkülönített helyiségben jelen lévő személyeket,
a  kezelő személyt, a  közvetítés technikai körülményeit, ideértve a  technikai eszközök esetleges hibáját vagy
nem e  rendeletnek megfelelő működését, valamint a  közvetítés megkezdésének és befejezésének időpontját.
A  jegyzőkönyvben külön fel kell tüntetni a  tárgyalás kitűzött helyszínén jelen lévő bíró, illetve bírósági titkár arra
vonatkozó megállapítását, hogy a meghallgatott személy nincs korlátozva eljárási jogainak gyakorlásában.
9. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
10. § Hatályát veszti a polgári eljárásban a tárgyalás, valamint a személyes meghallgatás zártcélú távközlő hálózat útján
történő megtartásáról szóló 3/2016. (II. 22.) IM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
87/2009. (X. 26.) ME határozata egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Szíriai Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Euro-mediterrán Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külpolitikáért felelős miniszter elő ter jesz tése alapján
1. felhatalmazom a külpolitikáért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt az egyrészről az Európai Közösség és
tagállamai, másrészről a Szíriai Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Euro-mediterrán Megállapodás
(a továb biak ban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
2. felhívom a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a külpolitikáért felelős minisztert és az igazságügyi és rendészeti minisztert, hogy a Megállapodás
kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a Megállapodás végleges szövegének megállapítását köve tően haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2019. (I. 31.) HM utasítása a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az  utasítás hatálya a  honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztériumra,
a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a honvédségi szervezetekre terjed ki.
2. § Az  utasítás 1.  mellékleteként kiadom a  Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer Szervezeti és Működési
Szabályzatát1.
3. § Ez az utasítás 2019. február 1-jén lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
62/2014. (IX. 26.) HM utasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
59/2011. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a belügyminiszter előterjesztésére Bernáth Mihálynak, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal Észak-magyarországi Állami Főépítészi
Iroda főosztályvezetőjének, Szakáll Ernőnek, a nyárádi Általános Iskola nyugalmazott igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést, Dudás Péter Pál rendőr alezredesnek, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnmegelőzési Osztály
vezetőjének, dr. Erdős István rendőr alezredesnek, a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság Csornai Rendőrkapitányság
vezetőjének, dr. Kocsmár Ágnes rendőr alezredesnek, a Nemzeti Nyomozó Iroda Ellenőrzési Szolgálat vezetőjének,
Potzmann Zoltán József rendőr alezredesnek, a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatóság
Gazdaságvédelmi Osztály vezetőjének, Ruszák László rendőr alezredesnek, a Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatóság Bűnügyi Osztály
osztályvezető-helyettesének, Schneider Gyula Boldizsár nyugalmazott büntetés-végrehajtási ezredesnek, az Állampusztai Mezőgazdasági és
Kereskedelmi Kft. ügyvezető igazgatójának, dr. Szijártó István rendőr alezredesnek, a Tolna Megyei Rendőr-főkapitányság Dombóvári Rendőrkapitányság
vezetőjének, dr. Tóth János Árpád rendőr alezredesnek, a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatóság
Elemző-Értékelő Osztály vezetőjének, Tóth László Tibor rendőr alezredesnek, az Országos Rendőr-főkapitányság Köztársaság Őrezred Személyvédelmi
Főosztály osztályvezetőjének a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT (katonai tagozat)
kitüntetést, Endrődi Ibolyának, a Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatóság Gazdaságvédelmi és Pénzhamisítás
Elleni Osztály főrevizorának, Jagicza Istvánnak, a Tatabánya Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala közgazdasági tanácsadójának,
dr. Nemes Katalinnak, Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Közigazgatási Osztály vezetőjének,
Szutorisz-Szügyi Csongornak, a Szolnok Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Humán Igazgatóság
igazgatóságvezetőjének a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat)
kitüntetést, Baka György nyugalmazott rendőr századosnak, az Országos Rendőr-főkapitányság Köztársasági Őrezred
Személyvédelmi Főosztály biztonsági gépkocsivezetőjének, Bisztrán Zoltán tűzoltó őrnagynak, a Fővárosi Tűzoltóparancsnokság Tűzoltási, Mentési és Katasztrófaelhárítási
Főosztály megbízott osztályvezetőjének, Fülöp Gyula tűzoltó alezredesnek, a Veszprém Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság osztályvezetőjének,
Grünfelderné Schőn Mónika rendőr őrnagynak, a Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság Bajai Rendőrkapitányság
Igazgatásrendészeti Osztály vezetőjének, Kárdási József büntetés-végrehajtási őrnagynak, a Balassagyarmati Fegyház és Börtön biztonsági osztályvezetőjének,
Király András rendőr alezredesnek, a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság Ráckevei Rendőrkapitányság Bűnügyi
Osztálya vezetőjének, Lövei László rendőr alezredesnek, a Miskolci Rendészeti Szakközépiskola oktatási igazgató-helyettesének,
Szuhogyi Szabolcs tűzoltó törzszászlósnak, Szombathely Város Hivatásos Önkormányzati Tűzoltóparancsnokság
Tűzoltási és Műszaki Mentési Osztály szerparancsnokának a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést, Balikó Tamás tűzoltó főtörzsőrmesternek, Sárvár Város Hivatásos Önkormányzati Tűzoltósága Tűzoltási és Műszaki
Mentési Osztály beosztott tűzoltójának, Fazekas Sándor büntetés-végrehajtási főtörzsőrmesternek, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Büntetés-végrehajtási
Intézet megbízott biztonsági főfelügyelőjének, Horváth Balázs tűzoltó főtörzsőrmesternek, a Badacsonytomaj Hivatásos Önkormányzati Tűzoltóság beosztott
tűzoltójának, Vida Sándorné Balogh Katalin polgári védelmi főhadnagynak, a Veszprém Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság
Polgári Veszélyhelyzet Kezelési Osztály főelőadójának, Wiborny József tűzoltó főhadnagynak, a Veszprém Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Mentésszervezési Osztály
kiemelt főelőadójának a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT (katonai tagozat)
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. február 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
5/2010. (I. 19.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagja megbízásáról.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. § (4) bekezdésében foglalt jogkörömben
az oktatásért felelős miniszternek – a környezetvédelemért felelős miniszter egyetértésével tett – javaslatára
Bazsáné dr. Szabó Marianne-t, a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium szakmai tanácsadóját
az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagsági teendőinek ellátásával 2010. január 6-ai
hatállyal – hároméves időtartamra – megbízom.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
34/2014. (X. 10.) EMMI utasítása a Magyar Sportcsillagok Ösztöndíjprogram működtetésével kapcsolatos feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki.
1. § A Magyar Sportcsillagok Ösztöndíjprogram működésének részletes szabályait a Magyar Sportcsillagok Ösztöndíjról
szóló 165/2013. (V. 28.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése alapján az 1. és 2. mellékletben foglaltak szerint állapítom
meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Magyar Sportcsillagok Ösztöndíj-program működtetésével kapcsolatos feladatokról szóló 30/2013.
(VIII. 16.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
238/2010. (X. 12.) KE határozata rendkívüli követi és meghatalmazott miniszteri kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Bácsi-Nagy Andrást
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2010. szeptember 28. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1572/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a hatvani Széchenyi Zsigmond Kárpát-medencei Magyar Vadászati Múzeum és annak feladatai ellátását szolgáló ingatlan helyzetének rendezéséről.
A Kormány – elismerve, hogy a  hazai vadászati kultúra a  magyar szellemi örökség elidegeníthetetlen része, és ezen kultúra
megismertetése és továbbadása a  jövő vadásznemzedéke kinevelésének elengedhetetlen eszköze – annak érdekében, hogy
a  magyar vadásztársadalom szakmai alapon létrejött érdekvédelmi szervezete meghatározó szerepet kapjon az  évezredes
magyar vadászhagyományok ápolásában, a  XXI. századi fenntartható vadászathoz kapcsolódó etikus vadászati elvek, modern,
környezettudatos ismeretek terjesztésében,
1. egyetért azzal, hogy a  hatvani Széchenyi Zsigmond Kárpát-medencei Magyar Vadászati Múzeum működtetését
2018. január 1-jével az Országos Magyar Vadászkamara vegye át, továbbá hogy a  feladatellátást szolgáló ingatlan
– a  rendelkezésre álló személyi, tárgyi, vagyoni és pénzügyi feltételekkel együtt – teljeskörűen kerüljön átadásra
az Országos Magyar Vadászkamara részére;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján – a  nemzetgazdasági
miniszter és a földművelésügyi miniszter bevonásával – tegye meg a szükséges intézkedéseket a hatvani Széchenyi
Zsigmond Kárpát-medencei Magyar Vadászati Múzeum fenntartói jogának, továbbá az  állam kizárólagos
tulajdonában álló, a  hatvani Járási Hivatal Járási Földhivatala ingatlan-nyilvántartásában a  hatvani 2713/4 hrsz.
alatt felvett, természetben a  3000 Hatvan, Kossuth tér 24. szám alatt fekvő, az  ingatlan-nyilvántartásban kastély
megnevezésű ingatlan vagyonkezelői jogának az  Országos Magyar Vadászkamara részére történő ingyenes
átadása érdekében, valamint ezzel párhuzamosan felhívja a földművelésügyi minisztert, hogy – a nemzetgazdasági
miniszter és a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – biztosítsa az  ÉMOP-2.1.1/A-12-k-2012-0003
azonosító számú projekt fenntartási kötelezettségeiből eredő tevékenységek elvégzéséhez szükséges feltételek
megteremtését és rendelkezésre állását;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
földművelésügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. december 31.
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  földművelésügyi
miniszter bevonásával gondoskodjon arról, hogy a  hatvani Széchenyi Zsigmond Kárpát-medencei Magyar
Vadászati Múzeumnak az  Országos Magyar Vadászkamara által történő működtetéséhez szükséges források
2018−2022 között rendelkezésre álljanak a  XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezetben az  alábbi mértékben és
ütemezés szerint:
a) a 2018. évben legfeljebb 231  171  700 forint, ebből 171  171  700 forint a  Miniszterelnökség fejezetben
rendelkezésre álló forrás átcsoportosítása útján,
b) a 2019. évben legfeljebb 201 171 700 forint,
c) 2020–2022 között évente legfeljebb 171 171 700 forint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
földművelésügyi miniszter
Határidő: az a) alpont esetében a felmerülés ütemében
a b) és c) alpont esetében a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1177/2009. (X. 26.) Korm. határozata a 2009. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
A Kormány
1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében 4401,9 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2009. évi központi költségvetés
általános tartaléka terhére;
Felelős: pénzügyminiszter
érintett fejezetek irányítását ellátó szervek vezetői
Határidő: azonnal
2. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 26. § (4) bekezdése szerinti elszámolási kötelezettséget állapít
meg a ,,Víz és környezeti kárelhárítás” jogcímcsoportnak nyújtott támogatás tekintetében.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: 2009. november 30.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
109/2013. (III. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ristyák Dórát 2013. március 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2013. február 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1344/2012. (IX. 7.) Korm. határozata a TÁMOP-3.4.2.B-12/1 azonosító számú („Sajátos nevelési igényű gyerekek integrációja” című) kiemelt projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a TÁMOP-3.4.2.B-12-2012-0001 azonosító számú, „Sajátos nevelési igényű gyerekek
integrációja” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pont szerinti projekt kiemelt projektként történő nevesítését, és hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti
Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
179/2010. (III. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 12-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Tatár Gergely, a Magyar Póker Szövetség elnöke által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. február 17-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendre és tárgyalja újra a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi
XXXIV. törvény módosításáról szóló 2010. évi V. törvény 9. § (5) bekezdés –kártyateremben legfeljebb elhelyezhető
kártyaasztalok számát szabályozó- második mondatát oly módon, hogy egy kártyateremben legfeljebb 50 kártyaasztal
legyen elhelyezhető.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §
rendelkezése értelmében az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából –
be kell nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem felel meg
a vonatkozó jogszabályi követelményeknek, mely szerint országos népi kezdeményezés arra irányulhat, hogy
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze napirendjére és tárgyalja meg. A népi
kezdeményezés kérdése pontosan meghatározza, hogy a jogszabályt mely kérdésben és milyen tartalommal kívánja
módosítani, ezáltal az nem felel meg a fenti jogszabályi rendelkezéseknek.
A Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés azért sem felel meg a fent hivatkozott jogszabályi követelménynek,
mert abból nem derül ki, hogy milyen korábbi állapot újra tárgyalását kívánná előírni az Országgyűlés számára.
A választópolgároktól nem várható el a szerencsejátékokkal kapcsolatos jogszabályok és azok módosításának oly
mélyreható és pontos ismerete, melyet a kezdeményezés alapvetően feltételez. Mindezek alapján a választópolgárnak
az aláírásgyűjtés alkalmával ezen ismerete hiányában kellene döntenie a kezdeményezés Országgyűlés általi
megtárgyalásának támogatásáról vagy elvetéséről.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 18. § b) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt feltételeknek, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
Fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról
döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Halmai Gábor s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnökhelyettese


text:
1805/2013. (XI. 12.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti időszakban hatályos regionális támogatási térkép koncepciójáról.
A Kormány
 1. elfogadja az  Európai Bizottságnak jóváhagyásra benyújtandó regionális támogatási térkép koncepciójaként, hogy
– a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás [C(2013) 3769] alapján – a versenyszabályok alá
tartozó tevékenységekhez beruházási támogatás formájában nyújtható állami támogatások esetében a támogatási
intenzitás mértéke legfeljebb:
a) a Közép-Magyarország régión kívüli régiók közül
aa) az Észak-Magyarország, az Észak-Alföld, a Dél-Alföld és a Dél-Dunántúl régiókban 50%,
ab) a Közép-Dunántúl régióban 35%,
ac) a Nyugat-Dunántúl régióban 25%,
b) a Közép-Magyarország régióban 0%, kivéve a c) és d) alpontban meghatározott településeken,
c) a  következő településeken 35%: Abony, Alsónémedi, Áporka, Aszód, Bag, Bernecebaráti, Cegléd, Csemő,
Dabas, Domony, Dömsöd, Dunaharaszti, Ecser, Érd, Farmos, Felsőpakony, Galgagyörk, Galgahévíz,
Galgamácsa, Gödöllő, Gyál, Gyömrő, Halásztelek, Hévízgyörk, Iklad, Ipolydamásd, Ipolytölgyes, Jászkarajenő,
Kartal, Kemence, Kiskunlacháza, Kisnémedi, Kocsér, Kóspallag, Kőröstetétlen, Letkés, Lórév, Maglód,
Makád, Márianosztra, Mikebuda, Monor, Nagybörzsöny, Nagykáta, Nagykőrös, Nagytarcsa, Nyársapát,
Ócsa, Örkény, Pécel, Perőcsény, Péteri, Püspökhatvan, Püspökszilágy, Ráckeve, Szentmártonkáta,
Szigetbecse, Szigetszentmiklós, Szob, Szokolya, Táborfalva, Tápióbicske, Tápiógyörgye, Tápióság, Tápiószele,
Tápiószentmárton, Tápiószőlős, Tatárszentgyörgy, Tésa, Törtel, Tura, Újhartyán, Újszilvás, Üllő, Vác, Váckisújfalu,
Valkó, Vámosmikola, Vecsés, Verőce, Verseg, Zebegény,
d) a következő településeken 20%: Piliscsaba, Pilisjászfalu, Pilisvörösvár, Solymár,
azzal, hogy a  támogatási intenzitás a), c) és d)  alpontokban meghatározott legnagyobb mértéke
–  a  nagyberuházások kivételével – a  kisvállalkozások esetén 20 százalékponttal, a  középvállalkozások esetén
10 százalékponttal növelhető,
2. felhatalmazza a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve
– a Támogatásokat Vizsgáló Iroda útján – jelentse be az 1. pont szerinti regionális támogatási térképre vonatkozó
koncepciót jóváhagyásra az Európai Bizottságnak.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
határidő: 2013. november 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1165/2013. (III. 28.) Korm. határozata a DAOP-5.2.1/D-12-k-2013-0001 azonosító számú („A Bajai Sugovica magasparti szakaszának megtámasztása, az épített és természeti környezet védelme” című) kiemelt projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. mellékletben szereplő, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pont szerinti projekt kiemelt projektként történő akciótervi nevesítését, az abban szereplő maximális
elszámolható közkiadással, 3. hozzájárul az 1. pont szerinti kiemelt projekt támogatási szerződésének a támogathatósági feltételek teljesítését
követő 30 napon belüli – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító
Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követő 30 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
30/2017. (IV. 10.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Indiai Köztársaság Kormánya közötti Audiovizuális Koprodukciós Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és az  Indiai Köztársaság Kormánya közötti Audiovizuális Koprodukciós
Megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert,
hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás szövegének végleges megállapítására adandó
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
191/2016. (VI. 14.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a belügyminiszter BM/8408-2/2016. számú előterjesztésére – Ratnikova Annamária (névmódosítás
előtti neve: Rátniková Ánná Márijá Olehivná; születési hely, idő: Munkács [Ukrajna], 2006. december 22.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. május 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2015. LXXXIV. törvény a Genfben, 2000. május 26. napján kelt, a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat kihirdetéséről és belföldi alkalmazásáról.
(Az ADN-hez csatolt Szabályzat 2015. évi módosításai 2015. január 1-jén hatályba léptek azzal, hogy az ADN-hez csatolt
Szabályzat 2014. december 31-éig hatályos előírásai 2015. június 30-áig alkalmazhatók.)
1. § Az  Országgyűlés a  Genfben, 2000. május 26. napján kelt, a  Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló
Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat 2015. évi módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövegét
(a továbbiakban: Szabályzat) e törvénnyel kihirdeti.
2. § A  Szabályzat hiteles francia nyelvű szövegét az  1.  melléklet, hivatalos magyar nyelvű fordítását a  2.  melléklet
tartalmazza.
3. § (1) A  Szabályzatban foglalt rendelkezéseket a  veszélyes áruk belföldi belvízi szállítására a  3.  mellékletben foglalt
kiegészítésekkel kell alkalmazni.
(2) A belvízi szállításba beleértendő a be- és kirakodás, a más szállítóeszközről és a más szállítóeszközre való átrakás,
valamint a szállítás körülményei miatt szükségessé váló veszteglés is.
(3) Nem kell alkalmazni a Szabályzat rendelkezéseit, ha a veszélyes áru szállítását
a) a Magyar Honvédség és a külföldi fegyveres erők tulajdonában lévő vagy rendelkezése alatt álló hajóval, vagy
b) a belvízi úton, illetve kikötő területén kizárólag átkelő járatban közlekedő kompon
végzik.
4. § Amennyiben a  veszélyes áruk szállítása során bekövetkezett baleset vagy más rendkívüli esemény nyomán
megállapítást nyer, hogy az  alkalmazandó biztonsági intézkedések nem elegendőek a  szállítással összefüggésben
felmerülő kockázat korlátozásához, továbbá, ha sürgős intézkedések megtétele szükséges, a  közlekedésért felelős
miniszter haladéktalanul értesíti az  Európai Bizottságot (a  továbbiakban: Bizottság) a  javasolt intézkedésekről.
A  Bizottság által engedélyezett intézkedéseknek az  engedélyezett időn belüli végrehajtásáról a  közlekedésért
felelős miniszter gondoskodik.
5. § (1) A veszélyes áru szállításának biztonsága érdekében a közlekedési hatóság nyilvántartja a Szabályzat 1.8.3 szakasza
szerinti veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadó
a) természetes személyazonosító adatait,
b) állampolgárságát,
c) veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadó képesítéséről szóló bizonyítványának érvényességi idejét,
valamint azt, hogy a bizonyítványa mely alágazatra és veszélyességi osztályra vonatkozik.
A törvényt az Országgyűlés a 2015. június 23-i ülésnapján fogadta el.
(2) A  veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadókról vezetett nyilvántartás az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti adatok
vonatkozásában közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(3) Az adatokat a bizonyítvány érvényességi idejének lejártától számított 5 évig kell megőrizni.
6. § Felhatalmazást kap a közlekedésért felelős miniszter, hogy
a) a veszélyes áru belvízi szállítási biztonsági tanácsadó kinevezésének és képesítésének részletes szabályait,
b) a  katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszterrel egyetértésben a  veszélyes áru szállítási biztonsági
tanácsadó által készítendő baleseti jelentés részletes szabályait
rendeletben állapítsa meg.
7. § (1) Ez a törvény 2015. július 1-jén lép hatályba.
 (2) E  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  közlekedésért felelős miniszter, az  Országos Atomenergia
Hivatalt felügyelő miniszter, a  bányászati ügyekért felelős miniszter, az  iparügyekért felelős miniszter,
a  közbiztonságért felelős miniszter, a  katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter és az  élelmiszerláncfelügyeletért felelős miniszter gondoskodik.
8. § Ez a törvény
a) a  veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek,
b) a  veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
mellékleteinek a tudományos és műszaki fejlődéshez való második hozzáigazításáról szóló, 2012. december
3-i 2012/45/EU bizottsági irányelvnek,
c) a  veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
mellékleteinek a tudományos és műszaki fejlődéshez való harmadik hozzáigazításáról szóló, 2014. november
21-i 2014/103/EU bizottsági irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 9. § Hatályát veszti a  Genfben, 2000. május 26. napján kelt, a  Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló
Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat kihirdetéséről és belföldi alkalmazásáról szóló 2013. évi
CXI. törvény.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
2002/2015. (XII. 28.) Korm. határozata a légiforgalmi irányítással összefüggő egyes projektjavaslatoknak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2015. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektjavaslatokkal (a továbbiakban: projektjavaslatok),
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  projektjavaslatok vonatkozásában gondoskodjon az  Európai
Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a  913/2010/EU rendelet módosításáról és a  680/2007/EK és
67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet 9. cikk (1) bekezdése szerinti tagállami egyetértő nyilatkozat kiállításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. február 16.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2016. (VI. 17.) LÜ utasítása az ügyészségi Képzés Ellátási Rendszerről.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Annak érdekében, hogy az ügyészségi tanfolyami képzések ellátási igényeinek nyilvántartása egységesen, elektronikus
formában történjen, elrendelem a Képzés Ellátási Rendszer használatát.
2. § Felhatalmazom a Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztály, valamint az Informatikai Főosztály vezetőit,
hogy a rendszer üzemeltetésének és használatának részletes szabályait körlevélben meghatározzák.
3. § Ez az utasítás 2016. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
1296/2014. (V. 5.) Korm. határozata az erbili magyar főkonzulátus létrehozása és működtetése érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az  erbili
magyar főkonzulátus létrehozása és működése 2014.  évi finanszírozása érdekében 283,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XVIII. Külügyminisztérium fejezet, 1. Külügyminisztérium központi igazgatása cím, valamint a  2. Külképviseletek
igazgatása cím javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2015. február 15.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  külügyminisztert, hogy a  2015. évtől a  központi költségvetések
előkészítése során gondoskodjanak az  Erbili Főkonzulátus működésével kapcsolatos kiadásoknak
a Külügyminisztérium fejezetben történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelete a Nemzeti Közlekedési Hatóságról.
A Kormány az Alkotmány 35. §-ának (2) bekezdésében
megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §-ának (3) bekezdésében foglalt feladatkörében
eljárva, valamint
a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
(a továbbiakban: Kkt.) 48. § (3) bekezdése a) pontjának
7. alpontjában,
a Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának
közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003. évi
CXXVIII. törvény 18. §-ának (6) bekezdésében,
a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény
73/A. §-ának a) pontjában,
a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény
(a továbbiakban: Vkt.) 88. §-a (1) bekezdésének a) pontjában,
a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. §-a (1) bekezdésének a) pontjában, továbbá
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. §-ának
b) pontjában
foglalt felhatalmazás alapján a következő rendeletet alkotja: A Nemzeti Közlekedési Hatóság jogállása
1. § (1) A Nemzeti Közlekedési Hatóság (a továbbiakban:
Hatóság) a közlekedésért felelős miniszter irányítása alatt
működő központi hivatal.
(2) A Hatóság önállóan gazdálkodó központi költségvetési szerv.
(3) A Hatóság a Közlekedési Főfelügyelet, a Központi
Közlekedési Felügyelet, a megyei (fővárosi) közlekedési
felügyeletek és a Polgári Légiközlekedési Hatóság jogutódja.
A Hatóság szervezete 2. § (1) A Hatóság székhelye: Budapest.
(2) A Hatóság élén az elnök áll. (3) A Hatóság központi szerve a Nemzeti Közlekedési
Hatóság Központi Hivatala (a továbbiakban: Központi
Hivatal). A Hatóság elnöke közvetlenül vezeti a Központi
Hivatalt.
(4) A Hatóság jogi személyiséggel nem rendelkező területi szervei a regionális igazgatóságok, a Pályaalkalmasság
Vizsgálati Igazgatóság és a Polgári Légiközlekedési Igazgatóság. A regionális igazgatóságok székhelyét az 1. melléklet határozza meg. A Polgári Légiközlekedési Igazgatóság és a Pályaalkalmasság Vizsgálati Igazgatóság székhelye Budapest.
(5) Az elnök – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik –
munkáltatói jogkört gyakorol a Központi Hivatal alkalmazottai felett, valamint kinevezi, felmenti a Hatóság területi
szerveinek alkalmazottait és felettük fegyelmi jogkört
gyakorol.
(6) A Hatóság területi szervének vezetője az igazgató,
aki – a kinevezés, a felmentés és a fegyelmi jogkör kivételével – gyakorolja a munkáltatói jogkört a Hatóság területi
szervének alkalmazottai felett.
A Hatóság eljárása 3. § (1) A Központi Hivatal, a Pályaalkalmasság Vizsgálati
Igazgatóság és a Polgári Légiközlekedési Igazgatóság a
hatáskörébe tartozó hatósági ügyekben országos illetékességgel jár el. A regionális igazgatóságok illetékességét
– a hajózási hatósági ügyek kivételével – az 1. melléklet
határozza meg.
(2) A Központi Hivatalnak a hatáskörébe tartozó ügyekben hozott döntése ellen közigazgatási eljárás keretében
nincs helye fellebbezésnek. A Hatóság területi szervei által hatáskörükbe tartozó ügyekben hozott döntés elleni fellebbezést másodfokon a Központi Hivatal bírálja el.
A közlekedési hatóság kijelölése 4. § (1) Közlekedési hatóságként a Kormány a Hatóságot, a
Kkt. 29. §-ának (5) bekezdésben foglalt feladat tekintetében a helyi önkormányzat jegyzőjét, a Kkt. 29. §-ának
(6) bekezdésben foglalt feladat tekintetében a fővárosi önkormányzat főjegyzőjét jelöli ki.
(2) Közlekedési hatósági ügyekben – a (3)–(5) bekezdésben foglalt kivételekkel, valamint kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában – első fokon a területileg illetékes regionális igazgatóság, másodfokon a Központi
Hivatal jár el.
(3) Amennyiben külön jogszabály rendelkezése értelmében közlekedési hatósági ügyekben első fokon a jegy
ző, a fővárosban a főjegyző jár el, másodfokú hatóságként
a területileg illetékes regionális igazgatóság jár el.
(4) A Közép-magyarországi Regionális Igazgatóság hatáskörébe tartozik a) a gyorsforgalmi út építése során a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény
szerinti előzetes vizsgálati és környezeti hatásvizsgálati eljárásokhoz a Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló
2003. évi CXXVIII. törvény 9. §-ának (2) bekezdése szerint szükséges szakvélemény elkészítése,
b) a fővárosi önkormányzat tulajdonában levő közutak
építésének, korszerűsítésének, forgalomba helyezésének
és megszüntetésének (elbontásának) engedélyezése,
c) az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról szóló 2004. évi XXXIII. törvény 13. §-ának
(1)–(2) bekezdései szerinti engedélyek kiadása.
(5) A Magyar Köztársaság tekintetében a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendeletben a tagállam
hatósága számára meghatározott feladatokat
a) a menetíró készülék (a továbbiakban: tachográf), az
adatrögzítő lap, valamint a tachográf-kártya jóváhagyása
tekintetében a Közép-magyarországi Regionális Igazgatóság,
b) a tachográf-kártyák kibocsátása tekintetében a
regionális igazgatóságok, illetőleg a Központi Hivatal,
c) a tachográfok beépítését, javítását és felülvizsgálatát
(illesztését) végző szervezetekre, továbbá a tachográffal
felszerelt gépjármű üzemeltetőjére és vezetőjére vonatkozó ellenőrzés, nyilvántartásba vétel és adatkezelés tekintetében a regionális igazgatóságok, továbbá
d) a tachográf-kártya nyilvántartás központi adatkezelési és nemzetközi adatcsere feladatait a Központi Hivatal
látja el.
A légiközlekedési hatóság kijelölése 5. § (1) Légiközlekedési hatóságként a Kormány a Hatóságot jelöli ki.
(2) A légiközlekedési hatóság hatáskörébe utalt ügyekben első fokon a Polgári Légiközlekedési Igazgatóság országos illetékességgel, másodfokon a Központi Hivatal
jár el.
A vasúti közlekedési hatóság kijelölése 6. § (1) Vasúti közlekedési hatóságként a Kormány a Hatóságot jelöli ki.
(2) A helyi és az elővárosi vasúti pályahálózattal, valamint a helyi és elővárosi működési engedéllyel rendelkező
vasúti társasággal összefüggő hatósági ügyekben – a helyi
közforgalmú járművek típusengedélyével és a prototípus-járművek üzemengedélyével összefüggő ügyek kivételével – vasúti közlekedési hatóságként első fokon a területileg illetékes regionális igazgatóság, másodfokon a
Központi Hivatal jár el.
(3) A Közép-magyarországi Regionális Igazgatóság
első fokon országos illetékességgel eljár a (2) bekezdésekben nem szabályozott vasúti közlekedési hatósági ügyekben.
(4) A vasúti közlekedés biztonságával összefüggő
– külön jogszabályban meghatározott – munkakört betöltő
vasúti szakemberek vizsgáztatását, valamint ezek oktatóinak vizsgáztatását a Hatóság elnöke által kinevezett
Szakmai Vizsgabizottság végzi.
A hajózási hatóságok kijelölése 7. § (1) Hajózási hatóságként a Kormány a Hatóságot, a Vkt.
4. §-ának (4) bekezdésében foglalt feladat tekintetében a
Magyar Köztársaság konzuli tisztviselőjét jelöli ki.
(2) Hajózási hatósági ügyekben – kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában – első fokon a 2. mellékletben
meghatározott regionális igazgatóság az ott megjelölt illetékességgel, másodfokon a Központi Hivatal jár el.
(3) A Vkt. 58/A. §-ában meghatározott Belvízi Hajózási
Alapprogramot a Közép-magyarországi Regionális Igazgatóság működteti.
Egyéb feladatok 8. § (1) A Hatóság elnöke:
a) az egységes jogalkalmazás érdekében – a jogszabá
lyok és szabványok keretei között, ügyfelekre nem kiterjedő hatállyal – meghatározza a hatósági eljárásban alkalmazott vizsgálatok és ellenőrzések műszaki követelményeit
és módszereit (ideértve az egyes vizsgálóműszerek megfelelőségét, alkalmazhatóságát stb.),
b) a miniszter irányításával részt vesz a szakmai érdekképviseleti szervekkel folytatott tárgyalásokban,
c) a közlekedési ágazat hatósági jellegű szakképzései
tekintetében – külön jogszabályban meghatározott szakmai képzések és szakképesítések követelményrendszere
alapján – meghatározza a szaktanfolyamok, továbbképzések tantárgyait, tanterveit, vizsgakövetelményeit, kinevezi
a vizsgabiztosokat, lebonyolítja a vizsgáztatást, felügyeli
és ellenőrzi a tanfolyami képzést,
d) végzi a közúti járművek és a közúti jármű alkatrészek, tartozékok típusjóváhagyásához, valamint a gépjárművezetők vezetési és pihenőidejére vonatkozó közösségi jogszabályok végrehajtásához és a közúti ellenőrzésekhez kapcsolódó – hatáskörébe utalt – nyilvántartási és nemzetközi kapcsolattartási szakmai feladatokat,
a járművezető-képzés tananyagai szakmai tartalmának
meghatározását és az Autóvezető szaklap kiadásával
összefüggő feladatokat,
e) biztosítja a tevékenységét érintő szakmai területeken
a nemzetközi kapcsolattartást, folyamatosan gyűjti és értékeli a hatósági eljáráshoz kapcsolódó nemzetközi tapasztalatokat és ezek figyelembevételével is végzi koordináló
tevékenységét a közlekedés területén,
f) közreműködik a közúti és a vasúti közlekedéssel, valamint a hajózással kapcsolatos szakmai koncepciók és
jogszabály-tervezetek szakmai előkészítésében,
g) figyelemmel kíséri és folyamatosan elemzi a közlekedés szabályozottságát, a közlekedésben részt vevők jogkövető magatartását és – indokolt esetben – a résztvevők
bevonásával javaslatot tesz a szabályozás módosítására.
(2) A Polgári Légiközlekedési Igazgatóság vezetője
közreműködik a polgári légiközlekedéssel kapcsolatos
szakmai koncepciók és jogszabály-tervezetek szakmai
előkészítésében.
Hatálybalépés 9. § (1) Ez a rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) az egységes közlekedési hatósági szervezet feladat
és hatásköréről szóló 231/1997. (XII. 12.) Korm. rendelet,
az egyes, a közlekedési hatósági hatáskörökkel összefüggő kormányrendeletek módosításáról szóló 206/1999.
(XII. 26.) Korm. rendelet 1. §-a, az egységes közlekedési
hatósági szervezet feladat- és hatásköréről szóló
231/1997. (XII. 12.) Korm. rendelet módosításáról szóló
260/2001. (XII. 19.) Korm. rendelet, a veszélyes áruk közúti szállításának ellenőrzésére vonatkozó egységes eljárásról szóló 1/2002. (I. 11.) Korm. rendelet 7. §-ának (3) be
kezdése, a veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadó kinevezéséről és képesítéséről szóló 2/2002. (I. 11.) Korm.
rendelet 7. §-ának (3) bekezdése, a hajózási hatóságok feladat- és hatásköréről, valamint illetékességéről szóló
237/2002. (XI. 8.) Korm. rendelet 10. § (2)–(3) bekezdése,
a közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek üzemben tartásáról szóló 89/1988. (XII. 20.) MT rendelet módosításáról rendelkező 20/2004. (II. 13.) Korm.
rendelet 10. §-ának (3) bekezdése, az egységes közlekedési hatósági szervezet feladat- és hatásköréről szóló
231/1997. (XII. 12.) Korm. rendelet módosításáról szóló
92/2005. (V. 19.) Korm. rendelet, valamint a gazdasági és
közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 7. §-a (2) bekezdésének d) pontja,
b) a vasúti hatóság feladat- és hatásköréről szóló
51/1994. (IV. 8.) Korm. rendelet 1–4. §-a, 5. §-ának (1) bekezdése és 6–7. §-a, valamint a vasúti hatóság feladat- és
hatásköréről szóló 51/1994. (IV. 8.) Korm. rendelet módosításáról rendelkező 21/2002. (II. 27.) Korm. rendelet, az
egyes, a közlekedési hatósági hatáskörökkel összefüggő
kormányrendeletek módosításáról szóló 206/1999.
(XII. 26.) Korm. rendelet 5. §-a, továbbá a közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény hatálybalépésével összefüggő,
egyes gazdasági és közlekedési ágazati feladatokat érintő
kormányrendeletek módosításáról rendelkező 227/2005.
(X. 13.) Korm. rendelet 17. §-a és 31. §-a (1) bekezdésének
f) pontja.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 10. §
Ez a rendelet – a Kkt. 48. §-a (3) bekezdésének 19. pontjában foglalt felhatalmazás alapján megalkotott végrehajtási jogszabállyal együtt – megállapítja a 2135/98/EK tanácsi rendelettel módosított, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i
3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
62/2015. (X. 30.) NFM rendelete a Budavári Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Budavári Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság felett az  államot megillető
tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának 2018. december 31-ig a  Forster Gyula Nemzeti
Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet 2015. november 1-jén lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1406/2019. (VII. 8.) Korm. határozata a vajdasági magyarság nemzeti jelentőségű fejlesztései és programjai támogatásához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdése és 33.  § (2)  bekezdése alapján
– a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és bankköltséggel együtt – a  vajdasági magyarság
nemzeti jelentőségű fejlesztései és programjai megvalósításához szükséges 1 093 356 000 forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 1. Rendkívüli
kormányzati intézkedések jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és
kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: 2020. június 30.
2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a nemzeti jelentőségű vajdasági magyar intézmények programjai és megkezdett
beruházásai finanszírozása érdekében gondoskodjon
a) a 2020. évtől a központi költségvetés XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok
támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára beépülő jelleggel 325 000 000 forint,
b) a 2021. évtől a központi költségvetés XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok
támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára beépülő jelleggel 290 000 000 forint
forrás biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter
 a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: az a) alpont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során
 a b) alpont tekintetében a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2013. (IV. 18.) OGY határozata az Európai Unió Mali Kiképző Műveletében („EUTM Mali”) történő magyar katonai szerepvállalásról szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés az Európai Unió Mali Kiképző Műveletében („EUTM Mali”) történő magyar katonai szerepvállalásról
szóló beszámolót elfogadja.
kövér lászló s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
15/2006. (XII. 25.) MeHVM rendelete.  „Az ÚMFT Tanácsadó Hálózat” programról, az Új Magyarország Fejlesztési Terv regionális és helyi szintű pályázati támogató rendszeréről
Az európai uniós fejlesztési tervezéssel összefüggő feladatkörömben, a kormányzati fejlesztéspolitika kistérségi
szintű képviselőiről szóló 1122/2006. (XII. 13.) Korm. határozattal összhangban a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) az európai uniós támogatások felhasználásának le
bonyolításában részt vevő, közszolgáltatást nyújtó regionális fejlesztési ügynökségekre (a továbbiakban: RFÜ-k),
b) a PROMEI Modernizációs és Euroatlanti Integrációs Projekt Iroda Közhasznú Társaságra (a továbbiakban:
PROMEI Kht.),
c) az 5. § (2) bekezdés szerinti koordinátorokra és az
5. § (3) bekezdés szerinti térségi tanácsadókra,
d) a nyilvántartási, folyamatba épített pénzügyi ellenőrzési és követeléskezelési feladatokat ellátó Magyar
Államkincstárra (a továbbiakban: Kincstár).
2. § (1) „Az NFT Házhoz Jön” program folytatásaként létrejövő „Az ÚMFT Tanácsadó Hálózat” program (a továbbiakban: program) célja – az Agrár és Vidékfejlesztési
Operatív Program kivételével – valamennyi, az I. Nemzeti
Fejlesztési Tervben és az Új Magyarország Fejlesztési
Tervben (a továbbiakban: ÚMFT) szereplő operatív programra és közösségi kezdeményezésre kiterjedő országos
tanácsadói hálózat működtetése.
(2) A program rendeltetése:
a) a támogatási források hatékony és szabályszerű fel
használásának elősegítése, továbbá
b) az Európai Unió strukturális alapjaiból és Kohéziós
Alapjából társfinanszírozott operatív programok fejlesztési céljai megvalósításának előmozdítása.
3. § (1) A rendelettel érintett feladatok finanszírozásához
szükséges pénzügyi fedezetet
a) a 2007. január 1. és március 31. közötti időszakban a
Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvényben szereplő XIX/2/9 „EU támogatások intézményrendszerének fejlesztése” alcím szerinti
előirányzat (a továbbiakban: előirányzat)
b) a 2007. április 1. és december 31. közötti időszakban
a Végrehajtás Operatív Program
biztosítja.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt előirányzatok felhasználásával, kezelésével és ellenőrzésével kapcsolatos,
e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.)
Korm. rendelet rendelkezései az irányadók.
4. § E rendelet alkalmazásában
a) pályázó: olyan természetes vagy jogi személy, illet
ve jogi személyiség nélküli szervezet, amely az ÚMFT pályázati felhívására pályázatot nyújt vagy nyújtott be;
b) kedvezményezett: olyan természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiség nélküli szervezet, amely az
ÚMFT keretében meghirdetett pályázaton támogatást
nyert el.
A program lebonyolításának részletes
szabályai 5. § (1) A program lebonyolítását a Nemzeti Fejlesztési
Ügynökség (a továbbiakban: NFÜ) felügyeli és irányítja.
(2) A programirányítás koordinációs és operatív feladatait az NFÜ a PROMEI Kht.-ra delegálja. A feladatok ellátásában a PROMEI Kht.-vel teljes munkaidőben történő
foglalkoztatást eredményező munkaviszonyban, vagy a
feladatellátásra irányuló egyéb tartós jogviszonyban álló
koordinátorok vesznek részt.
(3) A program végrehajtása az RFÜ-k feladata, amelynek ellátásában az RFÜ-kkel teljes munkaidőben történő
foglalkoztatást eredményező munkaviszonyban, vagy a
feladatellátásra irányuló egyéb tartós jogviszonyban álló
térségi tanácsadók vesznek részt.
(4) A PROMEI Kht. és az RFÜ-k feladataikat az
NFÜ-vel kötött támogatási szerződésük alapján látják el.
(5) A térségi tanácsadók kiválasztása országos, nyílt pályáztatása az RFÜ-k feladata, melyek a térségi tanácsadók
régión belüli térségi eloszlását a program célkitűzéséhez
illeszkedve saját hatáskörben határozzák meg úgy, hogy
minden kistérségért legalább egy térségi tanácsadó felelősséget viseljen. A térségi tanácsadók összlétszáma:
168 fő.
(6) A térségi tanácsadók feladatellátásához szükséges
általános képzések és továbbképzések előkészítése és
koordinálása a PROMEI Kht. feladata.
(7) A Kistérségi Fejlesztési és Program Irodák felállítását követően a térségi tanácsadók ezek bázisán végzik tevékenységüket.
(8) Az ÚMFT Tanácsadó Hálózat munkatársai munkavégzésük során szorosan együttműködnek a Vidékfejlesztési Tanácsadó Hálózattal és az Önkormányzati és Térségi
Koordinátor Hálózattal, különös tekintettel a feladatok
rendszeres egyeztetésére, évente közös munkaterv és közös beszámoló elkészítésére, közös munkaértekezletek
megtartására, és közös fogadóórák tartására.
6. § (1) A koordinátor feladata:
a) a térségi tanácsadók folyamatos tájékoztatása, felké
szítése, munkájuk koordinálása;
b) a program előrehaladásának figyelemmel kísérése,
folyamatba épített szakmai ellenőrzési és monitoring feladatok ellátása;
c) a monitoring és ellenőrzési eredmények felhasználásával minőségbiztosítási – a hatékony munkavégzést és folyamatba épített ellenőrzést biztosító – eljárásrendek kidolgozása és bevezetése;
d) féléves, éves jelentések készítése a program állapotáról és minőségi mutatóiról, különös tekintettel a program
gazdálkodási és gazdaságossági szempontjainak elemzésére és értékelésére;
e) a program megvalósításával kapcsolatos ügyviteli és
menedzsment feladatok ellátása;
f) folyamatos kapcsolattartás az 5. § (8) bekezdésében
említett hálózatok központi szervezeteivel és regionális
képviselőivel.
(2) A térségi tanácsadó feladata:
a) a potenciális pályázók, a pályázók és a kedvezmé
nyezettek megkeresése, és részükre folyamatos tájékoztatás nyújtása az ÚMFT célrendszeréről, a támogatási lehetőségekről és a kapcsolódó képzési programokról;
b) a pályázók és a kedvezményezettek részére konzultációs lehetőség biztosítása a megvalósítás során felmerülő problémák megoldásához, különösen az előrehaladási
jelentések és elszámolások elkészítéséhez;
c) az ÚMFT keretében támogatható projektjavaslatok
gyűjtése; d) egyedi projektekkel kapcsolatos feladatok megoldása az NFÜ felkérésére;
e) információgyűjtés az ÚMFT megvalósításának, hatásainak értékeléséhez; f) az intézményrendszer működésére vonatkozó tapasztalatok összesítése, rendszeresítése, továbbítása az
NFÜ részére, a PROMEI Kht.-n keresztül;
g) az NFÜ tájékoztatása a program végrehajtásával
kapcsolatos tapasztalatokról;
h) folyamatos szakmai kapcsolattartás és együttműködés az adott kistérségben tevékenykedő szakmai hálózatok
munkatársaival.
7. § A Kincstár feladatát az NFÜ-vel kötött külön szerződés
rögzíti, mely kiterjed a támogatási szerződések nyilvántartására, a támogatás szerződésszerű felhasználásának folyamatba épített ellenőrzésére, valamint a vele kapcsolatos
követeléskezelési feladatokra.
8. § (1) Az előirányzatból az RFÜ-k és a PROMEI Kht. részére, kizárólag a 6. §-ban meghatározott feladatok ellátása érdekében nyújtható támogatás, amelynek összegét az
NFÜ támogatási szerződésben, az annak mellékletét képező költségvetési terv alapján állapítja meg.
(2) A támogatási cél megvalósítása érdekében a támogatásra előfinanszírozás biztosítható. Az előfinanszírozás
mértékét az ellátandó feladatok jellege és a támogatott
szervezet pénzügyi lehetőségei figyelembevételével kell
megállapítani. Az előfinanszírozás mértéke nem haladhatja meg a teljes támogatási összeg 33%-át.
(3) A (2) bekezdés szerint biztosított forrással legkésőbb a támogatási szerződés lejártát követő hónap 30. napjáig el kell számolni.
Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba.
(2) Ez a rendelet az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 2005/842/EK Bizottsági határozattal összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Szilvásy György s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter