text:
2013. CXXII. törvény a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról.
Az Országgyűlés abból a célból, hogy
– a  falvak népességmegtartó képessége megújuljon, a  lakosság városba áramlása mérséklődjön, és ezáltal a  helyi népesség
korösszetétele javuljon,
– a  mezőgazdálkodás és az  agrárszolgáltatások feltételeinek kedvezőbbé válása a  korábbinál érzékelhetőbben járuljon hozzá
a falvak jövedelemtermelő képességének erősödéséhez,
– a  mezőgazdaságban termelt jövedelmeknek a  vidékfejlesztési célok szolgálatában történő felhasználása lehetőleg
a keletkezésük helyén segíthesse elő a foglalkoztatás bővülését,
– az  agrártársadalom a  vidéki családi közösségek termelési közösségként történő megszerveződése és a  helyi vállalkozások
gyarapodása révén tovább erősödjön,
– a  mezőgazdaságban a  közepes méretű agrárüzemek elterjedjenek, valamint a  kis gazdaságok stabil működése és további
fejlődésük biztosított legyen,
– a saját és közvetlen termelési és szolgáltatási munkavégzésen alapuló agrárgazdálkodás bővüljön,
– a földművesek részére az önfoglalkoztatás a korábbinál tágabb keretekben kínáljon valódi alternatívát – többek között – a helyi
élelmiszer-kereskedelem lehetőségeinek bővülésével, valamint a saját munkavégzésen alapuló és azt kiegészítő tevékenységek
folytatásához, mint például a falusi vendéglátás, a kedvezőbb feltételek megteremtésével,
– fokozottabban előtérbe kerülhessenek a  fenntartható földhasználattal való gazdálkodás feltételei, a  termelés természeti
feltételeinek (talaj, víz, élőhelyi közösségek) és a kultúrtáj védelmének szempontjai,
– a mező-és erdőgazdasági föld forgalma és a mező- és erdőgazdasági föld, mint a  jelzálogjogon alapuló hitelezés biztosítéka,
a kialakuló új üzemi szervezetek működését hatékonyan elősegíthesse,
– élet- és versenyképes mezőgazdasági termelés folytatására alkalmas méretű földbirtokok jöjjenek létre,
– a birtokelaprózódások hátrányos következményei a mezőgazdaság tulajdoni szerkezetét ne terheljék, a földműves zavartalan
mezőgazdasági termelést folytathasson,
a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1. A törvény tárgya
1. § (1) Ez  a  törvény a  mező- és erdőgazdasági hasznosítású föld (a  továbbiakban: föld) tulajdonjogának megszerzésére,
a földön haszonélvezeti jog alapítására, a föld használatára, továbbá a szerzési korlátozások ellenőrzésére, és a helyi
földbizottságra vonatkozó rendelkezéseket állapítja meg.
(2) Külön törvény a  mezőgazdasági üzemek tulajdoni-, és használati viszonyainak sajátosságaira tekintettel,
az e törvényben foglaltaktól eltérő szabályokat is megállapíthat a föld és a hozzátartozó mezőgazdasági felszerelés
tulajdonjogának, használatának üzemi hasznosítás céljából történő megszerzésére.
(3) Külön törvény az  integrált mezőgazdasági termelésszervezést végző szervezetek működési sajátosságaira
tekintettel, az  e  törvényben foglaltaktól eltérő szabályokat is megállapíthat a  föld használatának az  integrált
termelésszervezésben való hasznosítás céljából történő megszerzésére.
2. § (1) E törvény hatálya kiterjed az ország területén fekvő valamennyi földre.
 (2) A védett természeti területnek minősülő földre e törvény rendelkezéseit a természet védelméről szóló törvényben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. A törvényt az Országgyűlés a 2013. június 21-i ülésnapján fogadta el.
(3) Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvény szerint erdőnek, valamint erdőgazdálkodási
célt közvetlenül szolgáló földterületnek minősülő földre (a továbbiakban együtt: erdőnek minősülő föld) e törvény
rendelkezéseit az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvény, továbbá az erdőbirtokossági
társulatról szóló törvényben foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
(4) A Nemzeti Földalapba tartozó föld tekintetében e  törvény rendelkezéseit a Nemzeti Földalapról szóló törvényben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
3. § (1) Ha e törvény másként nem rendelkezik, a tanyára a földre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
 (2) Ha e  törvény másként nem rendelkezik, a  földművesre vonatkozó rendelkezéseket a  pályakezdő gazdálkodóra is
alkalmazni kell. 4. § Ha a tanyának nem minősülő földrészleten belül az 5. § 17. pontjában meghatározott művelési ágban nyilvántartott
alrészlet van, annak területnagyságától függetlenül – e  törvény eltérő rendelkezése hiányában – a  teljes
földrészletre e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 5. § E törvény alkalmazásában
1. állattartó telep: a Magyarország területén, egy vagy több földrészleten, illetve földrészleten belül alrészletként
elhelyezkedő, a  földfelszínen azonosítható állandó mesterséges tereptárgyakkal egyértelműen lehatárolt,
az  élelmiszerlánc-felügyeleti szerv nyilvántartásban egy elnevezés és nyilvántartási szám alatt állattartó
helyként vagy tojáskeltetőként megjelölt, állatok tartására, illetve keltetésre szolgáló gazdasági épületek
és kiszolgáló létesítmények, és a  hozzájuk tartozó gazdasági felszerelés együttese, ideértve az  állattartó
létesítményekkel egy technológiai egységben működő körbekerített legelőket és kifutókat, továbbá
a trágyatárolásra és a méhcsaládok elhelyezésére használt területeket;
2. belföldi természetes személy: a magyar állampolgár;
3. birtok: a jogosult tulajdonában, haszonélvezetében vagy bármely más érvényes jogcímen használatában álló
valamennyi föld;
4. családi gazdaság: a  mezőgazdasági igazgatási szervnél családi gazdaságként nyilvántartásba vett
mezőgazdasági üzem;
5. családi gazdálkodó: a családi gazdaságot vezető természetes személy;
6. fiatal földműves: az  a  földműves, aki az  elővásárlási, illetve előhaszonbérleti jog gyakorlása időpontjában
elmúlt 16 éves, de a 40. életévét még nem töltötte be;
7. földműves: Magyarországon nyilvántartásba vett belföldi természetes személy, illetve tagállami állampolgár,
aki e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott mezőgazdasági vagy erdészeti szakirányú
képzettséggel rendelkezik vagy ennek hiányában igazoltan legalább 3 éve
a) mező-, erdőgazdasági tevékenységet, illetve kiegészítő tevékenységet saját nevében és saját
kockázatára folyamatosan Magyarországon folytat, és ebből igazoltan árbevétele származott, vagy
az  árbevétel azért maradt el, mert a  megvalósult mező- vagy erdőgazdasági célú beruházás még
nem hasznosulhatott, vagy
b) a  legalább 25%-ban tulajdonában álló, Magyarországon bejegyzett mezőgazdasági
termelőszervezet olyan tagjának minősül, aki mező-, erdőgazdasági tevékenységet, illetve mező-,
erdőgazdasági és az azokat kiegészítő tevékenységet személyes közreműködésként végzi;
8. gazdálkodó család tagjai: a családi gazdálkodó, továbbá annak olyan házastársa, élettársa, kiskorú gyermeke,
unokája, valamint a  gazdálkodó család tagjaként bejelentkezett nagykorú gyermeke, szülője, nagyszülője,
testvére, ahol a gyermeken az örökbe fogadott és a nevelt gyermeket is érteni kell;
9. helyben lakó: az a természetes személy, akinek az életvitelszerű lakóhelye legalább 3 éve azon a településen
van, amelynek közigazgatási területén az adás-vételi, a csere, illetve a haszonbérleti szerződés tárgyát képező
föld fekszik;
10. helyben lakó szomszéd: az  a  helyben lakó, akinek a  tulajdonában vagy használatában lévő föld szomszédos
az adás-vételi, a csere, illetve a haszonbérleti szerződés tárgyát képező földdel;
11. helybeli illetőségű: az  a  jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, amelynek
mezőgazdasági üzemközpontja legalább 3 éve azon a  településen van, amelynek közigazgatási területén
a haszonbérleti szerződés tárgyát képező föld fekszik;
12. helybeli illetőségű szomszéd: az a helybeli illetőségű jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező
más szervezet, amelynek a tulajdonában vagy használatában lévő föld szomszédos a haszonbérleti szerződés
tárgyát képező földdel;
13. közeli hozzátartozó: a házastárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbefogadott, a mostoha- és a nevelt gyermek,
az örökbefogadó-, a mostoha- és a nevelőszülő és a testvér;
14. kiegészítő tevékenység: falusi és agroturizmus, kézművesipari tevékenység, fűrészáru-feldolgozás, takarmányelőállítás, mezőgazdasági termékből élelmiszer előállítása, dohányfeldolgozás, bioüzemanyag-előállítás
a  mező-, erdőgazdasági tevékenység során keletkezett melléktermékek, növényi és állati eredetű hulladék
hasznosítása, nem élelmiszercélú feldolgozása, valamint az  ezekből a  termékekből keletkezett termékek
közvetlen termelői értékesítése, mezőgazdasági szolgáltatás,valamint a  mezőgazdasági üzemhez tartozó
termelési tényezők hasznosítása, értékesítése;
15. külföldi természetes személy: a nem tagállami állampolgár;
16. külföldi jogi személy: a  nem tagállami székhelyű jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezet;
17. mező-, erdőgazdasági hasznosítású föld: a föld fekvésétől (belterület, külterület) függetlenül valamennyi olyan
földrészlet, amely az  ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő (gyep), nádas,
erdő és fásított terület művelési ágban van nyilvántartva, továbbá az  olyan művelés alól kivett területként
nyilvántartott földrészlet, amelyre az ingatlan-nyilvántartásban Országos Erdőállomány Adattárban erdőként
nyilvántartott terület jogi jelleg van feljegyezve;
18. mező-, erdőgazdasági tevékenység: növénytermesztés, kertészet, állattartás, a  méhanya nevelés, halászat,
haltenyésztés, szaporítóanyag-termesztés, vadgazdálkodás, erdőgazdálkodás, kiegészítő tevékenységgel
vegyes gazdálkodás;
19. mezőgazdasági termelőszervezet: a  mezőgazdasági igazgatási szerv által e  törvény végrehajtására kiadott
rendeletben meghatározott feltételek alapján nyilvántartásba vett, tagállami székhelyű jogi személy, illetve
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet,
a) amelynek
aa) alaptevékenysége olyan mező-, erdőgazdasági tevékenység, illetve kiegészítő
tevékenység, amelyet a jogügyletet megelőzően legalább 3 éve folyamatosan folytat,
ab) éves értékesítése nettó árbevételének több mint a  fele a  mező-, erdőgazdasági
tevékenységből, illetve a kiegészítő tevékenységből származik, és
ac) legalább egy vezető tisztségviselője, vagy a  cégvezetője a  mező-, erdőgazdasági
tevékenységet, illetve a  kiegészítő tevékenységet a  szervezetben fennálló tagsági
viszonyához kapcsolódóan gyakorolja, és e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben
meghatározott mezőgazdasági vagy erdészeti szakirányú képzettséggel, vagy
a  mezőgazdasági igazgatási szerv által igazolt legalább 3 éves üzemi gyakorlattal
rendelkezik, vagy
b) amely újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezetnek minősül;
20. mezőgazdasági üzem: az azonos céllal működtetett mezőgazdasági termelési tényezők (föld, mezőgazdasági
felszerelés, egyéb vagyonelemek) szervezeti alapegysége, amely a  gazdasági összetartozás révén
gazdálkodási alapegység is;
21. mezőgazdasági üzemközpont: a  földműves vagy mezőgazdasági termelőszervezet tulajdonában, illetve
használatában álló, a  mező- és erdőgazdasági tevékenység vagy a  mező- és erdőgazdasági tevékenység
és a  kiegészítő tevékenység célját szolgáló gazdasági, lakó, illetve iroda épülettel beépített ingatlan vagy
a  tanya, amely a  gazdálkodás végzésének vagy megszervezésének a  mezőgazdasági igazgatási szervnél
bejelentett helyéül szolgál;
22. pályakezdő gazdálkodó: az a 16. életévét betöltött belföldi természetes személy, illetve tagállami állampolgár,
aki
a) a  föld tulajdonjogának megszerzésére vonatkozó jognyilatkozat megtételének időpontjában
Magyarországon bejelentett lakóhelyén életvitelszerűen tartózkodik,
b) nem rendelkezik az  Európai Unió tagállamában, az  Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes államban, valamint a nemzetközi szerződés alapján velük egy tekintet alá
eső államban fekvő föld tulajdonjogával,
c) e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott mezőgazdasági vagy erdészeti
szakirányú képzettséggel rendelkezik, és
d) a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervnél pályakezdő mezőgazdasági termelőként
nyilvántartásba vételre kerül;
23. szomszédos föld: az  olyan föld, amely – a  település közigazgatási határától függetlenül – a  jogügylet
tárgyát képező földdel közvetlenül, illetve önálló helyrajzi szám alatt nyilvántartott út, árok, csatorna
közbeékelődésével közvetve érintkezik;
24. tagállami állampolgár: az  Európai Unió tagállamának állampolgára, az  Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes állam állampolgára, valamint a nemzetközi szerződés alapján velük egy tekintet alá
eső állam állampolgára, ide nem értve a belföldi természetes személyt;
25. tanya: a település külterületén fekvő, legfeljebb 1 hektár nagyságú olyan földrészlet, amelyhez a föld mellett
növénytermesztés és állattenyésztés, továbbá az  ezekkel kapcsolatos termékfeldolgozás és terméktárolás
céljára létesített lakó- és gazdasági épület, illetve ilyen épületcsoport is tartozik, vagy az  olyan földrészlet,
amely az ingatlan-nyilvántartásban tanyaként szerepel;
26. újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezet: Magyarországon nyilvántartásba vett tagállami székhelyű
jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
a) amelynek alaptevékenysége a mező-, erdőgazdasági tevékenység, illetve kiegészítő tevékenység,
b) amely nem rendelkezik az  Európai Unió tagállamában, az  Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes államban, valamint a nemzetközi szerződés alapján velük egy tekintet alá
eső államban fekvő föld felett használati joggal,
c) amelynek legalább egy vezető tisztségviselője, vagy a  cégvezetője a  mező-, erdőgazdasági
tevékenységet, illetve kiegészítő tevékenységet a  szervezetben fennálló tagsági viszonyához
kapcsolódóan gyakorolja és e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott
mezőgazdasági vagy erdészeti szakirányú képzettséggel, vagy a  mezőgazdasági igazgatási szerv
által igazolt legalább 3 éves üzemi gyakorlattal rendelkezik, és
d) a  szervezet nem különválással, kiválással, szervezeti formaváltással, egyéb jogutódlás folytán
keletkezett;
27. ültetvény: 500 m2-nél nagyobb területű bogyós gyümölccsel, valamint az  1500 m2-nél nagyobb területű
szőlővel, gyümölcsössel betelepített földrészlet, illetve alrészlet.
II. FEJEZET
A FÖLD TULAJDONJOGÁNAK MEGSZERZÉSE 3. Általános szabályok
6. § (1) A  föld tulajdonjogát az  e  törvényben meghatározott módon, és mértékben, az  e  törvényben meghatározott
természetes személy, jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet (a  továbbiakban együtt:
jogi személy) szerezheti meg.
(2) E  törvény hatálya a  föld tulajdonjogának – ide értve az  aranykorona (a  továbbiakban: AK) értékben kifejezett,
hatósági földkiadási eljárás útján kijelölésre váró részarány-tulajdont is – bármilyen jogcímen, illetve módon történő
megszerzésére kiterjed, ide nem értve a  törvényes örökléssel, a  kisajátítással és a  kárpótlási célú árverés útján
történő tulajdonszerzést.
7. § (1) Ha e  törvény eltérően nem rendelkezik, a  tulajdonjog átruházásáról szóló szerződést a  mezőgazdasági igazgatási
szerv hagyja jóvá. A  mezőgazdasági igazgatási szerv jóváhagyása a  jogszabályban előírt egyéb érvényességi
feltételeket és kellékeket nem pótolja, továbbá nem pótolja más hatóságok előzetes engedélyét, illetve
jóváhagyását, amelyek a jogügylet létrejöttéhez vagy érvényességéhez ugyancsak szükségesek.
(2) Ha e  törvény eltérően nem rendelkezik, a  föld tulajdonjogának átruházásnak nem minősülő módon történő
megszerzéséhez a mezőgazdasági igazgatási szerv jóváhagyása szükséges.
8. § A föld tulajdonjogának átruházására vagy a  föld tulajdonjogát érintő más jogügylet írásba foglalására csak olyan
papír alapú okmányon kerülhet sor, amely az  e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott
biztonsági kellékekkel rendelkezik.
9. § (1) Föld tulajdonjogát nem szerezheti meg:
a) külföldi természetes személy;
b) az államon kívüli más állam, illetve annak valamely tartománya, helyhatósága, ezek bármely szerve;
c) az e törvényben meghatározott esetek kivételével jogi személy.
(2) A  különválással, kiválással, egyesüléssel (beolvadással, összeolvadással), szervezeti formaváltozással (szervezeti
átalakulás) létrejött jogi személy – ide nem értve a  bevett egyházat, vagy annak belső egyházi jogi személyét –
a jogelődje által a termőföldről szóló törvény szerint, vagy a termőföldről szóló törvény hatálybalépését megelőzően
megszerezett tulajdonát képező föld tulajdonjogát nem szerezheti meg.
4. A tulajdonszerzési jogosultság 10. § (1) Ha e törvény másként nem rendelkezik, a föld tulajdonjogát belföldi természetes személy és tagállami állampolgár
szerezheti meg.
(2) A  földművesnek nem minősülő belföldi természetes személy és tagállami állampolgár – a  (3)  bekezdésben
meghatározott személyek kivételével – akkor szerezheti meg a  föld tulajdonjogát, ha a  birtokában álló föld
területnagysága a megszerezni kívánt föld területnagyságával együtt nem haladja meg az 1 hektárt.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni, ha földművesnek nem minősülő belföldi természetes személy
vagy tagállami állampolgár a tulajdonjogot átruházó személy közeli hozzátartozója.
(4) A  (2)  bekezdésben meghatározott tulajdonszerzési jogosultság mértékének megállapításánál a  területnagyság
mértékébe a földdel azonos helyrajzi számon nyilvántartott művelés alól kivett terület (alrészlet) területnagyságát is
be kell számítani.
11. § (1) A  10.  §-ban foglaltaktól eltérően, a  föld tulajdonjogát – a  Nemzeti Földalapról szóló törvényben meghatározott
földbirtok-politikai irányelvek érvényesítése, valamint közfoglalkozás, illetve más közérdekű cél megvalósítása
érdekében – az állam, valamint a (2) bekezdésben meghatározott jogi személy is megszerezheti a (2) bekezdésben
meghatározott esetekben és feltételekkel.
(2) A föld tulajdonjogát
a) a  bevett egyház vagy annak belső egyházi jogi személye tartási, életjáradéki, gondozási, ajándékozási
szerződés alapján, valamint végintézkedéssel,
b) jelzálog-hitelintézet a jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló törvényben foglalt korlátozásokkal és
időtartamra,
c) a  föld fekvése szerint illetékes települési önkormányzat a  fővárosban a  fővárosi kerületi önkormányzat
(a továbbiakban együtt: települési önkormányzat) közfoglalkoztatás és településfejlesztés céljára
szerezheti meg.
12. § (1) A föld tulajdonjogát csere jogcímén akkor lehet megszerezni, ha a csereszerződésben a felek a föld tulajdonjogának
kölcsönös átruházására vállalnak kötelezettséget és
a) a  csere tárgyát képező egyik földrészlet az  azt megszerző cserepartnernek a  már tulajdonában álló
földrészletével azonos településen fekszik, vagy
b) a cserepartnerek
ba) egyike helyben lakónak minősül, vagy
bb) egyikének lakóhelye vagy a mezőgazdasági üzemközpontja legalább 3 éve azon a településen van,
amelynek közigazgatási határa a csere tárgyát képező föld fekvése szerinti település közigazgatási
határától közúton vagy közforgalom elől el nem zárt magánúton legfeljebb 20 km távolságra van.
(2) A  föld tulajdonjogát ajándékozás címén csak közeli hozzátartozó, bevett egyház, illetve annak belső egyházi jogi
személye, önkormányzat, és az állam javára lehet átruházni.
13. § (1) A  tulajdonszerzési jogosultság feltétele – ide nem értve a  10.  § (3)  bekezdésében, a  11.  §-ban, és a  17.  §-ban
foglalt eseteket –, hogy a  szerző fél a  tulajdonjog átruházásáról szóló szerződésben, illetve teljes bizonyító erejű
magánokiratba vagy közokiratba foglalt nyilatkozatban vállalja, hogy a föld használatát másnak nem engedi át, azt
maga használja, és ennek során eleget tesz a  földhasznosítási kötelezettségének, továbbá vállalja, hogy a  földet
a  tulajdonszerzés időpontjától számított 5 évig – a  (3) bekezdésben meghatározott esetek kivételével – más célra
nem hasznosítja.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában nem minősül a használat átengedésének az, ha a tulajdonjogot szerző fél
a) a föld használatát
aa) földművesnek minősülő közeli hozzátartozója, vagy
ab) a legalább 25%-ban tulajdonában, vagy a közeli hozzátartozójának legalább 25%-ban tulajdonában
álló mezőgazdasági termelőszervezet
 javára engedi át;
b) társult erdőgazdálkodást folytat, vagy
c) vetőmagtermeléshez szükséges terület biztosítása céljából engedi át a használatot más személy részére.
(3) A föld más célra hasznosítható a következő célokból:
a) talajvédelmet szolgáló létesítmény megvalósítása;
b) öntözéshez szükséges létesítmény megvalósítása;
c) öntözőcsatorna és belvízcsatorna létesítése;
d) tájgazdálkodási célú vízpótló csatorna és víztározó létesítése;
e) védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv által jogszabályban, vagy e  szerv
alapító okiratában foglalt, valamint közösségi vagy hazai költségvetési forrás felhasználásával megvalósuló
természetvédelmi célú feladatok ellátása;
f ) mezőgazdasági termeléshez, erdőgazdálkodáshoz szükséges gazdasági épület létesítése;
g) lakóépület létesítése;
h) a föld megközelítését, illetve a föld használatát biztosító út kialakítása.
(4) Ha a tulajdonjog átruházásáról szóló szerződés tárgyát képező föld harmadik személy használatában van, a szerző
félnek kötelezettséget kell vállalnia, hogy a fennálló földhasználati jogviszony
a) időtartamát nem hosszabbítja meg, és
b) megszűnését követő időre az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségeket vállalja.
14. § (1) A tulajdonszerzési jogosultság további feltétele, hogy a szerző fél a tulajdonjog átruházásáról szóló szerződésben,
illetve teljes bizonyító erejű magánokiratba vagy közokiratba foglaltan nyilatkozzon arról, hogy nincs
a  földhasználatért járó ellenszolgáltatásának teljesítéséből eredő bármilyen korábbi földhasználattal kapcsolatos
jogerősen megállapított és fennálló díj-, vagy egyéb tartozása (a továbbiakban együtt: földhasználati díjtartozás).
(2) A tulajdonszerzési jogosultság további feltétele, hogy a szerző féllel szemben a szerzést megelőző 5 éven belül nem
állapították meg, hogy a szerzési korlátozások megkerülésére irányuló jogügyletet kötött.
15. § A pályakezdő gazdálkodónak a 13. és 14. §-ban meghatározottakon túl kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy
a) a  tulajdonszerzéstől számított 1 éven belül a  föld helye szerinti településen állandó bejelentett lakosként
életvitelszerűen fog tartózkodni, vagy a  tulajdonszerzéstől számított 1 éven belül a  föld helye szerinti
településen mezőgazdasági üzemközpontot létesít, és
b) mező-, erdőgazdasági tevékenységet, illetve kiegészítő tevékenységet folytat.
5. A földtulajdon, illetve a birtokban tartható összes föld megengedett mértéke
16. § (1) A földműves, valamint a 10. § (3) bekezdésében meghatározott személy a föld tulajdonjogát – a már tulajdonában
és a  haszonélvezetében lévő föld területnagyságának a  beszámításával – 300 hektár mértékig szerezheti meg
(földszerzési maximum).
(2) A  földműves, valamint mezőgazdasági termelőszervezet – a  (3)  bekezdésben meghatározott esetek kivételével –
a föld birtokát – a már birtokában lévő föld területnagyságának a beszámításával – legfeljebb 1200 hektár mértékig
szerezheti meg (birtokmaximum).
(3) Az  állattartó telep üzemeltetője, a  szántóföldi és kertészeti növényfajok vetőmagjának előállítója esetében
– a  földről szóló törvényben meghatározottak szerint – a  birtokmaximum mértéke – a  (2)  bekezdésben
meghatározottaktól eltérően – 1800 hektár területnagyság (kedvezményes birtokmaximum).
(4) A részarány-tulajdon megszerzése esetében az (1) bekezdésben foglalt földszerzési maximumot azzal az eltéréssel
kell alkalmazni, hogy a  szerző fél tulajdonában és haszonélvezetében álló földterület hektárban kifejezett
térmértéke mennyiségének hússzorosa, valamint a  már tulajdonában álló és megszerzésre kerülő részaránytulajdon összesített aranykorona értéke mennyiségének együttes összege legfeljebb 6000 lehet.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdésben meghatározott földszerzési és birtokmaximum mértékének megállapításánál
a  területnagyság mértékébe a  földdel azonos helyrajzi számon nyilvántartott művelés alól kivett terület (alrészlet)
területnagyságát is be kell számítani.
(6) A  föld kényszerhasznosítójaként kijelölt személy vagy szervezet esetében a  (2)–(4)  bekezdésben meghatározott
birtokmaximum mértékének megállapításánál figyelmen kívül kell hagyni az  általa kényszerhasznosítással
hasznosított föld területnagyságát.
(7) A  11.  §-ban meghatározott jogi személyekre és a  40. § (3)  bekezdésében meghatározott intézményre az
(1)–(4) bekezdésben megállapított korlátozások nem terjednek ki.
17. § A 2014. május 1-jén meglévő
a) föld kisajátítása folytán kapott kártalanítás összegéből vásárolt,
b) földön fennálló közös tulajdon megszüntetése során a  tulajdonostárs tulajdoni hányadának megfelelő
mértékű, illetve
c) földön fennálló házastársi vagyonközösség megszüntetésével a volt házastársak tulajdonába kerülő
föld területnagyságával a 16. § (1) bekezdésében meghatározott földszerzési maximum túlléphető.
6. Az elővásárlásra jogosultak sorrendje, és az elővásárlási jog gyakorlása
18. § (1) A föld eladása esetén az alábbi sorrendben elővásárlási jog illeti meg:
a) az  államot a  Nemzeti Földalapról szóló törvényben meghatározott földbirtok-politikai irányelvek
érvényesítése céljából, valamint közfoglalkoztatás, illetve más közérdekű cél megvalósítása érdekében;
b) a földet használó olyan földművest,
ba) aki helyben lakó szomszédnak minősül,
bb) aki helyben lakónak minősül, vagy
bc) akinek a  lakóhelye vagy a  mezőgazdasági üzemközpontja legalább 3 éve azon a  településen
van, amelynek közigazgatási határa az  adás-vétel tárgyát képező föld fekvése szerinti település
közigazgatási határától közúton vagy közforgalom elől el nem zárt magánúton legfeljebb 20 km
távolságra van;
c) az olyan földművest, aki helyben lakó szomszédnak minősül;
d) az olyan földművest, aki helyben lakónak minősül;
e) az  olyan földművest, akinek a  lakóhelye vagy a  mezőgazdasági üzemközpontja legalább 3 éve azon
a településen van, amelynek közigazgatási határa az adás-vétel tárgyát képező föld fekvése szerinti település
közigazgatási határától közúton vagy közforgalom elől el nem zárt magánúton legfeljebb 20 km távolságra
van.
(2) Az (1) bekezdés c)–e) pontjában meghatározott földművest – az elővásárlásra jogosultak sorrendjében – megelőzi
a) a  szántó, rét, legelő (gyep), vagy fásított terület művelési ágban nyilvántartott föld eladása esetén
az a földműves, aki a föld fekvése szerinti településen az elővásárlási joga gyakorlását megelőzően legalább
1 éve állattartó telepet üzemeltet, és a  tulajdonszerzésének a  célja az  állattartáshoz szükséges takarmányelőállítás biztosítása;
b) a  szántó, kert, szőlő, gyümölcsös művelési ágban nyilvántartott föld eladása esetén az  a  földműves, aki
számára a tulajdonszerzés célja földrajzi árujelzéssel, továbbá eredetmegjelöléssel ellátott termék előállítása
és feldolgozása, vagy ökológiai gazdálkodás folytatása.
(3) A  közös tulajdonban álló föld esetében a  tulajdonostárs tulajdoni hányadának harmadik személy javára történő
eladása esetében az  (1)  bekezdés b)–e)  pontjában, valamint a  (2)  bekezdésben meghatározott földműveseket
– az elővásárlásra jogosultak sorrendjében – megelőzi a földműves tulajdonostárs.
(4) Az  (1)  bekezdés c)–e)  pontjában, valamint a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott jogosulti csoportokon belül
az elővásárlásra jogosultak sorrendje a következő
a) a családi gazdálkodó, illetve a gazdálkodó család tagja,
b) fiatal földműves,
c) pályakezdő gazdálkodó.
19. § (1) Az államot megillető elővásárlási jogot a földalapkezelő szerv gyakorolja.
 (2) A 18. § (1) bekezdés b) pontja szerinti földet használó földműves alatt azt a földművest kell érteni, aki legalább 3 éve
használja a földet, ideértve azt is, akit a 65. § szerint a föld kényszerhasznosítójaként jelöltek ki.
(3) Az  olyan föld eladása esetén, amely a  18.  § (2)  bekezdésben meghatározott művelési ágak mellett az  ingatlannyilvántartásban más művelési ágban is nyilván van tartva, a  18.  § (2)  bekezdése szerinti elővásárlásra jog abban
az esetben áll fenn, ha a 18. § (2) bekezdésében meghatározott művelési ágak valamelyikének, vagy mindegyikének
a területnagysága meghaladja a más művelési ágú területnek vagy területeknek a nagyságát.
(4) Az  állattartó telep működtetését igazolni kell. Az  igazolás céljára szolgáló hatósági bizonyítványt az  üzemeltető
kérelmére az  élelmiszerlánc-felügyeleti szerv adja ki. A  hatósági bizonyítványban a  tényleges állattartást és
a nyilvántartás szerinti állatlétszámot is igazolni kell.
(5) Több föld egybefoglalt vételáron történő eladására akkor kerülhet sor, ha azok egymással szomszédosak, vagy egy
mezőgazdasági üzemközponthoz tartoznak.
20. § E törvény szerinti elővásárlási jog nem áll fenn
a) a közeli hozzátartozók közötti adás-vétel,
b) a tulajdonostársak közötti, a közös tulajdon megszüntetését eredményező adás-vétel,
c) a  földnek jogszabályban foglalt módon, támogatás feltételeként más földműves részére való átadásával
megvalósuló adás-vétel,
d) a 11. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott célból történő adás-vétel
esetén.
21. § (1) A  föld eladása esetén a  földre vonatkozó, a  tulajdonos által elfogadott vételi ajánlatot egységes okiratba foglalt
szerződésbe (a  továbbiakban: adás-vételi szerződés) kell foglalni, és azt a  tulajdonosnak – a  felek aláírásától
számított 8 napon belül – közölnie kell e  törvényen, valamint más törvényen, illetve a  megállapodáson alapuló
elővásárlási jog jogosultjaival. Az  adás-vételi szerződést – az  e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben
meghatározottak szerint – az  elővásárlásra jogosultakkal a  föld fekvése szerint illetékes települési önkormányzat
jegyzője útján hirdetményi úton kell közölni, azzal, hogy a tulajdonosnak az adás-vételi szerződést a más törvényen,
és a  megállapodáson alapuló elővásárlásra jogosultakkal közvetlenül is közölni kell. Az  adás-vételi szerződésnek
a  vevő részéről tartalmaznia kell a  13–15.  §-ban előírt nyilatkozatokat is, ennek hiányában azokat a  13–15.  §-ban
előírt alakszerűségi előírásoknak megfelelően az adás-vételi szerződéshez csatolni kell.
(2) Az adás-vételi szerződés hirdetményi úton történő közlése a települési önkormányzat polgármesteri hivatala, illetve
közös önkormányzati hivatal (a továbbiakban együtt: polgármesteri hivatal) esetében a közös önkormányzati hivatal
hirdetőtáblájára és a  közös önkormányzati hivatalhoz tartozó önkormányzat hirdetőtáblájára való kifüggesztéssel
történik azzal, hogy a szerződésben felismerhetetlenné kell tenni az eladó és a vevő nevén, lakcímén vagy értesítési
címén, valamint állampolgárságán kívül valamennyi természetes személyazonosító adatot.
(3) A közlés kezdő napja az  adás-vételi szerződésnek a  polgármesteri hivatal hirdetőtábláján történő kifüggesztését
követő nap. Az  elővásárlási jog jogosultja a  közlés kezdő napjától számított 60 napos jogvesztő határidőn belül
tehet az  adás-vételi szerződésre elfogadó, vagy az  elővásárlási jogáról lemondó jognyilatkozatot. Az  elővásárlásra
jogosult – ide nem értve a  földalapkezelő szervezetet – a  jognyilatkozatát a  jegyző részére személyesen adja át.
A földalapkezelő szervezet a jognyilatkozatát a jegyzőnek megküldi, vagy a földalapkezelő szervezet képviseletében
eljáró személy átadja a jegyzőnek. Az elővásárlási jogról való lemondásnak kell tekinteni, ha az elővásárlásra jogosult
az e bekezdésben meghatározott határnapig nem nyilatkozik.
(4) A  jegyző köteles az  elfogadó jognyilatkozat személyes átvételekor az  elővásárlásra jogosult – ide nem értve
a földalapkezelő szervezetet – személyazonosságát ellenőrizni az elfogadó jognyilatkozatban szereplő természetes
személyazonosító adatoknak a  személyazonosító okmányban foglalt adatokkal való összevetésével, továbbá
az  elővásárlásra jogosultat nyilatkoztatni arról, hogy az  elfogadó jognyilatkozaton szereplő aláírását a  saját kezű
aláírásának ismeri el. Ha a jegyző megállapítja, hogy az elfogadó jognyilatkozat az azt átadó elővásárlásra jogosulttól
származik, ezt a  tényt az  elfogadó jognyilatkozaton az  aláírásával igazolja, és azt átveszi. Ha a  jegyző azt állapítja
meg, hogy az elfogadó jognyilatkozat nem az azt átadó személytől származik, a  jegyző az elfogadó jognyilatkozat
átvételét megtagadja, és ennek tényét, valamint okát az elfogadó jognyilatkozaton rögzíti.
(5) Az  elfogadó jognyilatkozatot legalább teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni. Az  elfogadó
jognyilatkozatban meg kell jelölni az elővásárlási jogosultság jogalapját, továbbá ha az elővásárlási jog törvényen
alapul, akkor azt is, hogy az  elővásárlásra jogosult mely törvényen és az  ott meghatározott sorrend melyik
ranghelyén gyakorolja az elővásárlási jogát. Az elfogadó jognyilatkozatnak tartalmaznia kell a 13–15. §-ban foglalt
esetekben az ott előírt nyilatkozatokat is, ennek hiányában azokat a 13–15. §-ban előírt alakszerűségi előírásoknak
megfelelően a jognyilatkozathoz csatolni kell. Az elfogadó jognyilatkozathoz – az e törvény végrehajtására kiadott
rendeletben meghatározottak szerint – csatolni kell az elővásárlási jogosultságot bizonyító okiratokat is.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározottakon túl a 18. § (2) bekezdés a), illetve b) pontjában meghatározott elővásárlásra
jogosultak esetében az  elfogadó jognyilatkozatnak tartalmazni kell azt is, hogy a  18.  § (2)  bekezdés a), illetve
b) pontjában meghatározott célból gyakorolják az elővásárlási jogukat.
(7) Az  államot megillető elővásárlási jog gyakorlása esetén az  (5)  bekezdésben foglaltakat azzal az  eltéréssel kell
alkalmazni, hogy az  elfogadó jognyilatkozatnak tartalmaznia kell, miszerint a  földalapkezelő szervezet a  18.  §
(1) bekezdés a) pontjában meghatározott mely célból gyakorolja az elővásárlási jogot. Ha a földalapkezelő szervezet
valamely földbirtok-politikai irányelv érvényesítése céljából, vagy közérdekű cél megvalósítása érdekében tesz
elfogadó jognyilatkozatot, meg kell jelölnie a  Nemzeti Földalapról szóló törvény szerinti mely földbirtok-politikai
irányelv, illetve milyen közérdekű cél megvalósítása érdekében gyakorolja az állam nevében az elővásárlási jogot.
(8) Az  eladót az  olyan elfogadó jognyilatkozat köti, amelyet az  elővásárlásra jogosult határidőn belül tesz meg, és
a jognyilatkozatában az adás-vételi szerződést magára nézve teljes körűen elfogadja.
(9) A (3)–(7) bekezdésben foglaltak megsértése esetén az elővásárlási jognyilatkozatot olyannak kell tekinteni, mintha
az elővásárlási jogát az arra jogosult nem gyakorolta volna.
22. § (1) A  jegyző a  nyilatkozattételre nyitva álló határidő leteltét követő 8 napon belül a  beérkezett, illetve a  21.  §
(4)  bekezdésében meghatározottak szerint átvett jognyilatkozatokról iratjegyzéket készít, és azt az  adás-vételi
szerződés eredeti példányával, valamint a jognyilatkozatokkal együtt megküldi
a) az eladó részére, ha az adás-vételi szerződés mentes a mezőgazdasági igazgatási szerv jóváhagyása alól, vagy
b) a mezőgazdasági igazgatási szerv részére jóváhagyás céljából.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben az adás-vételi szerződés szerinti vevő helyébe az elővásárlásra
jogosult az  elfogadó jognyilatkozatának az  eladóval történt közlése napján lép be. Több elővásárlásra jogosult
elfogadó jognyilatkozata esetén az  adás-vételi szerződés szerinti vevő helyébe a  sorrendben előrébb álló
elővásárlásra jogosult, több, azonos ranghelyen álló elővásárlásra jogosult esetén pedig az eladó választása szerinti
elővásárlásra jogosult lép.
7. Az adás-vételi szerződés hatósági jóváhagyása 23. § (1) A mezőgazdasági igazgatási szerv a részére jóváhagyás céljából megküldött okiratok közül az adás-vételi szerződést
és az  elfogadó jognyilatkozatokat először – kizárólag azok tartalma és alaki kellékei alapján – az  érvényességi és
hatályosulási feltételeknek való megfelelőség szempontjából vizsgálja meg, illetve ellenőrzi. A  mezőgazdasági
igazgatási szerv az  okiratok beérkezésétől számított 15 napon belül döntést hoz az  adás-vételi szerződés
jóváhagyásának a megtagadásáról, ha megállapítja, hogy
a) az adás-vételi szerződés a jogszabályi előírások megsértése miatt létre nem jött szerződésnek, vagy semmis
szerződésnek minősül,
b) az adás-vételi szerződés nem tartalmazza a vevőnek a 13–15. §-ban előírt tartalmú nyilatkozatait, vagy azok
önállóan, a 13–15. §-ban előírt alakszerűségi előírásoknak megfelelően nem kerültek csatolásra, vagy
c) az elfogadó jognyilatkozat
ca) az alakszerűségi előírásoknak nem felel meg,
cb) nem az elővásárlásra jogosulttól származik,
cc) az  elővásárlásra jogosulttól származik, de nem állapítható meg belőle az  elővásárlási jogosultság
jogalapja, vagy az, hogy az  elővásárlási jog mely törvényen alapul, illetve az  elővásárlási jog nem
a megjelölt törvényen, vagy a törvényben meghatározott sorrend szerinti ranghelyen alapul, vagy
cd) az  elővásárlásra jogosulttól származik, de nem tartalmazza az  elővásárlásra jogosultnak
a 13–15. §-ban előírt tartalmú nyilatkozatait, vagy azok önállóan, a 13–15. §-ban előírt alakszerűségi
előírásoknak megfelelően nem kerültek csatolásra.
(2) A  mezőgazdasági igazgatási szerv – az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl – az  okiratok beérkezésétől számított
15 napon belül döntést hoz az adás-vételi szerződés jóváhagyásának a megtagadásáról akkor is, ha a  jegyző által
megküldött okiratok alapján megállapítja az elővásárlási jog gyakorlására vonatkozó eljárási szabályok megsértését.
(3) Ha az  (1) és a  (2)  bekezdésben meghatározott előzetes vizsgálat eredményeként a  mezőgazdasági igazgatási
szerv nem tagadja meg az adás-vételi szerződés jóváhagyását, és több elővásárlásra jogosult nyújtott be elfogadó
jognyilatkozatot, a  mezőgazdasági igazgatási szerv – a  (4)  bekezdésben meghatározott eset kivételével –
az elővásárlásra jogosultakat a törvény által meghatározott sorrend alapján rangsorolja, és arról jegyzéket készít.
(4) A  mezőgazdasági igazgatási szerv nem készít az  elővásárlásra jogosultak rangsoráról szóló jegyzéket
(a továbbiakban: jegyzék), ha megállapítja, hogy a hirdetményi úton közölt adás-vételi szerződésre
a) kizárólag határidőn túl érkezett a jegyzőhöz elfogadó jognyilatkozat, vagy
b) a határidőn belül beérkezett valamennyi elfogadó jognyilatkozat hiányos, vagy valótlan tartalmú, és ezáltal
egyik sem felel meg az (1) bekezdés c) pontjában foglaltaknak.
 (5) A  (3)  bekezdésben meghatározott esetben a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  rendelkezésére álló okiratok
és az  általa készített jegyzék másolatának megküldésével haladéktalanul megkeresi a  helyi földbizottságot
az állásfoglalásának beszerzése céljából.
(6) Ha a  (4)  bekezdésben foglalt esetek valamelyike áll fenn, az  (5)  bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal
az eltéréssel, hogy a mezőgazdasági igazgatási szerv jegyzék nélkül keresi meg a helyi földbizottságot.
24. § (1) A  helyi földbizottság – a  mezőgazdasági igazgatási szerv megkeresésének a  beérkezésétől számított – 15 napon
belül adja ki az adás-vételi szerződés jóváhagyásának megtagadásához, vagy a jóváhagyás megadásához szükséges
állásfoglalását.
(2) A  helyi földbizottság az  adás-vételi szerződést a  köztudomású tények és legjobb ismeretei alapján, különösen
a következő szempontok szerint értékeli:
a) az adás-vételi szerződés alkalmas-e a tulajdonszerzési korlátozás megkerülésére;
b) megállapítható-e, hogy a  felek már e  törvény hatálybalépése előtt megállapodtak a  tulajdonjog
átruházásában, de az adás-vételi szerződést csak a jelen eljárás keretében léptetnék egyikük nyilatkozatával,
illetve harmadik személy jognyilatkozatának megtételével hatályba;
c) az adás-vételi szerződés jóváhagyása esetén az adás-vételi szerződés szerinti vevő, illetve a  jegyzék szerinti,
az  első helyen álló elővásárlásra jogosult, vagy ha több elővásárlásra jogosult áll az  első helyen, akkor
valamennyi első helyen álló elvásárlásra jogosult
ca) alkalmas-e az  adás-vételi szerződés és a  13.  §-ban, illetve a  15.  §-ban meghatározott
kötelezettségvállalások teljesítésére,
cb) elnyer-e olyan jogi helyzetet, amelynek révén a  jövőben az  elővásárlási jogát visszaélésszerűen
gyakorolhatja, vagy
cc) indokolható gazdasági szükséglet nélkül, felhalmozási célból szerezné meg a föld tulajdonjogát;
d) az  ellenérték a  föld forgalmi értékével arányban áll-e, s ha nem, az  aránytalansággal a  vevő elővásárlásra
jogosultat tartott távol az elővásárlási jogának gyakorlásától.
25. § (1) A  helyi földbizottság a  24.  § (2)  bekezdése szerinti értékelést köteles azonos szempontok szerint, a  jegyzékben
szereplő összes elővásárlásra jogosult, és az adás-vételi szerződés szerinti vevő vonatkozásában elvégezni.
(2) A 24. § (2) bekezdése szerinti értékelés során a helyi földbizottság több elővásásra jogosultat támogathat.
 (3) Ha a  helyi földbizottság az  értékelés alapján egyik elővásásra jogosult esetében sem támogatja az  adás-vételi
szerződés jóváhagyását, állást kell foglalnia abban, hogy az  adás-vételi szerződés szerinti vevővel támogatja-e
az adás-vételi szerződés jóváhagyását.
26. § Ha a  helyi földbizottság a  24.  § (1)  bekezdésében meghatározott határidőn belül az  állásfoglalását nem
adja ki, a  mezőgazdasági igazgatási szerv egy alkalommal – újabb 15 napos határidő kitűzésével – felhívja
az állásfoglalásának kiadására.
27. § (1) A  mezőgazdasági igazgatási szerv – a  23.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott eseteken túl – az  adás-vételi
szerződés jóváhagyását megtagadja
a) ha a helyi földbizottság
aa) állásfoglalása alapján egyik elővásárlásra jogosulttal és az adás-vételi szerződés szerinti vevővel sem
támogatja az adás-vételi szerződés jóváhagyását,
ab) a 26. §-ban foglalt felhívás ellenére nem adja ki az állásfoglalását;
b) a (2) bekezdésben meghatározott esetekben.
(2) A  mezőgazdasági igazgatási szervnek – az  adás-vételi szerződés jóváhagyását támogató helyi földbizottsági
állásfoglalás ellenére – meg kell tagadnia az adás-vételi szerződés jóváhagyását, ha
a) utóbb megállapítja, hogy a  23.  § (1) és (2)  bekezdésében foglaltak alapján az  adás-vételi szerződés
jóváhagyása megtagadásának lett volna helye, vagy b) a  helyi földbizottság által támogatott elővásárlásra jogosulttal vagy jogosultakkal, illetve az  adás-vételi
szerződés szerinti vevővel szemben megállapítja, hogy
ba) a  24.  § (2)  bekezdésének a)–b)  pontjában, valamint c)  pont ca)–cb)  alpontjában foglaltak alapján
a helyi földbizottság értékelésével ellenkező következtetésre jut;
bb) a  birtokában álló föld jogellenes más célú hasznosítása, vagy a  hasznosítási kötelezettség
megsértése miatt az ingatlanügyi hatóság – az adás-vételi szerződés közlését megelőző 5 éven belül
– jogerősen földvédelmi bírságot szabott ki;
bc) jogerősen megállapított földhasználati díjtartozása áll fenn.
 (3) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl, a  mezőgazdasági igazgatási szerv – az  adás-vételi szerződés jóváhagyását
támogató helyi földbizottsági állásfoglalás ellenére – megtagadhatja az  adás-vételi szerződés jóváhagyását,
különösen, ha
a) a  helyi földbizottság által támogatott elővásárlásra jogosulttal vagy jogosultakkal, illetve az  adás-vételi
szerződés szerinti vevővel szemben megállapítja, hogy a  24.  § (2)  bekezdésének c)  pont cc)  alpontjában,
valamint a 24. § (2) bekezdésének d) pontjában foglaltak alapján a helyi földbizottság értékelésével ellenkező
következtetésre jut, vagy
b) az adás-vétel ésszerűtlen birtokszerkezetet eredményezne. 28. § A mezőgazdasági igazgatási szervre is irányadó a 25. § (1) bekezdésében foglalt előírás.
29. § (1) Ha a mezőgazdasági igazgatási szerv több, azonos ranghelyen álló elővásárlásra jogosult javára hozhatna jóváhagyó
döntést, akkor ezen elővásárlásra jogosultak közül az  eladó, illetve a  (3)  bekezdésben meghatározott esetben
a mezőgazdasági igazgatási szerv választása szerinti jogosultat jelöli ki arra, hogy az adás-vételi szerződés szerinti
vevő helyébe lépjen.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben – a  helyi földbizottság állásfoglalásának beérkezése napját követő
naptól számított 8 napon belül – a  mezőgazdasági igazgatási szerv az  eladót – a  (3)  bekezdésben foglalt
következményekre való figyelemfelhívással egyidejűleg – 15 napos határidővel felhívja a  választási jogának
gyakorlására. Az  eladónak teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalnia a  nyilatkozatát arról, hogy a  több,
azonos ranghelyen álló elővásárlásra jogosultak közül melyik jogosulttal kíván szerződni.
(3) Ha az  eladó a  (2)  bekezdésben meghatározott határidőn belül nem nyilatkozik, és e  határidőn belül a  határidő
– legfeljebb 15 nappal történő – meghosszabbítását sem kéri, a  több, azonos ranghelyen álló elővásárlásra
jogosultak közül – a  (2)  bekezdésben meghatározott határidő lejártát követő naptól számított 5 napon belül –
a mezőgazdasági igazgatási szerv jelöli ki azt az elővásárlásra jogosultat, aki a vevő helyébe lép.
30. § (1) Ha a 27. §-ban foglaltak nem állnak fenn, és a mezőgazdasági igazgatási szerv jóváhagyja az adás-vételi szerződést
a  jegyzék szerinti sorrend alapján első helyen álló vagy a  29.  § szerint kijelölt elővásárlásra jogosulttal, akkor
az  adás-vételi szerződés szerinti vevő helyébe az  elővásárlásra jogosult lép be. A  jóváhagyásról a  mezőgazdasági
igazgatási szerv – a  helyi földbizottság állásfoglalásának beérkezése napját követő naptól számított 15 napon
belül  – önálló határozatot hoz, és ezzel egyidejűleg az  adás-vételi szerződést záradékkal látja el. Az  adás-vételi
szerződést jóváhagyó záradéknak tartalmaznia kell:
a) azt a tényt, hogy az adás-vételi szerződés szerinti vevő helyébe az elővásárlásra jogosult lép;
b) az a) pont szerinti elővásárlásra jogosult természetes személyazonosító adatait és az állampolgárságát;
c) a jóváhagyásról szóló határozat számát;
d) a mezőgazdasági igazgatási szerv részéről a jogosult aláírását;
e) a záradékolás dátumát és a mezőgazdasági igazgatási szerv bélyegzőjét.
(2) Ha a  27.  §-ban foglaltak nem állnak fenn, és a  mezőgazdasági igazgatási szerv az  eladó és a  vevő között létrejött
adás-vételi szerződést a 23. § (4) bekezdésének a) vagy b) pontjában foglalt esetek fennállása alapján jóváhagyja,
az  (1)  bekezdésben meghatározottak szerint jár el, azzal, hogy záradék nem tartalmazza az  (1)  bekezdés a) és
b) pontjában foglaltakat.
(3) Ha a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  27.  §-ban foglaltak alapján az  adás-vételi szerződés jóváhagyását
megtagadja, erről a 27. §
a) (1) bekezdés a) pont aa) alpontjában foglalt esetben a helyi földbizottság állásfoglalásának beérkezése napját
követő naptól számított 8 napon;
b) (1) bekezdés a) pont ab) alpontjában meghatározott esetben a 26. §-ban meghatározott 15 napos határidő
lejártát követő naptól számított 8 napon; c) (2)  bekezdésében meghatározott esetben a  helyi földbizottság állásfoglalásának beérkezése napját követő
naptól számított 15 napon
belül döntést hoz.
 (4) A mezőgazdasági igazgatási szerv az (1)–(3) bekezdésben meghatározott döntését közli az eladóval, az adás-vételi
szerződés szerinti vevővel, valamint azokkal az elővásárlásra jogosultakkal, akik az adás-vételi szerződésre elfogadó
jognyilatkozatot tettek, továbbá a  helyi földbizottsággal. A  helyi földbizottság a  23.  § (5) és (6)  bekezdés alapján
a  részére megküldött okiratokat a  döntés közlését követő 5 napon belül köteles a  mezőgazdasági igazgatási
szervnek visszaküldeni.
(5) A  mezőgazdasági igazgatási szerv döntésével szemben jogorvoslatként csak a  döntés bírósági felülvizsgálata
kezdeményezhető.
8. Hatósági jóváhagyása az adás-vételnek nem minősülő tulajdonjog átruházásról szóló szerződésnek
és az átruházásnak nem minősülő módon történő tulajdonszerzésnek
31. § A hatósági jóváhagyáshoz kötött, adás-vételnek nem minősülő tulajdonjog átruházásról szóló jogügylet, valamint
az  átruházásnak nem minősülő módon történő tulajdonszerzés esetén a  23–30.  § rendelkezéseit a  32–35.  §-ban
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
32. § (1) Az  adás-vételnek nem minősülő, a  föld tulajdonjogának átruházásáról szóló szerződést (ezen alcímben
a  továbbiakban: szerződés) – annak létrejöttétől számított 8 napon belül – a  tulajdonjogot szerző félnek (csere
esetén a  cserepartnerek valamelyikének) a  mezőgazdasági igazgatási szerv részére kell megküldeni jóváhagyás
céljából. A szerződés jóváhagyására irányuló eljárásban az eladó alatt a tulajdonost, a vevő alatt a szerző felet kell
érteni.
(2) A  szerződés jóváhagyása, illetve megtagadása során figyelmen kívül kell hagyni az  elővásárlási jogról,
az  elővásárlásra jogosultakról, az  elővásárlásra jogosult elfogadó jognyilatkozatáról, a  jegyzékről, a  tulajdonos
választási jogáról, és az ezzel összefüggő, a mezőgazdasági igazgatási szerv általi kijelöléséről szóló rendelkezéseket.
33. § (1) A  föld tulajdonjogának elbirtoklással történő megszerzésének jóváhagyására irányuló eljárásban az  eladó alatt
a tulajdonost, a vevő alatt a szerző felet kell érteni.
(2) A föld tulajdonjogának elbirtoklással történő megszerzésének jóváhagyására irányuló eljárásban figyelmen kívül kell
hagyni az  elővásárlási jogról, az  elővásárlásra jogosultakról, az  elővásárlásra jogosult elfogadó jognyilatkozatáról,
a  jegyzékről, a  tulajdonos választási jogáról, és az  ezzel összefüggő, a  mezőgazdasági igazgatási szerv általi
kijelöléséről szóló rendelkezéseket. Az eljárásban nem kell megkeresni a helyi földbizottságot az állásfoglalásának
beszerzése céljából.
(3) A  föld tulajdonjogának a  tulajdonos elismerésén alapuló elbirtoklással történő megszerzésének jóváhagyására
irányuló eljárásban a  szerző félnek kell megkeresnie a  mezőgazdasági igazgatási szervet a  tulajdonszerzés
jóváhagyása céljából. A  mezőgazdasági igazgatási szerv az  elbirtoklás feltételeit (ide értve a  szerzés e  törvény
szerinti feltételeinek fennállását is) és azt vizsgálja, hogy az  elbirtoklás nem eredményezi-e tulajdonszerzési
korlátozás megsértését vagy megkerülését, és az elbirtoklás feltételei a valóságnak megfelelően fennállnak, azokat
nem a tulajdonos, illetve a szerző fél, vagy mindkét fél erre irányuló szándékolt magatartása idézte elő.
(4) Ha az  elbirtoklás bekövetkezésének megállapítása iránt a  felek bírósághoz fordulnak, a  szerző félnek
a  kereset benyújtását megelőzően be kell szereznie a  mezőgazdasági igazgatási szerv igazolását arról, hogy
a tulajdonszerzése e törvény szerinti feltételei fennállnak. Ez esetben a  felek által benyújtott nyilatkozatok alapján
a mezőgazdasági igazgatási szerv azt vizsgálja, hogy a szerző személy szerzőképessége fennáll-e, az elbirtoklás nem
eredményezi-e tulajdonszerzési korlátozás megsértését vagy megkerülését, és az elbirtoklás feltételei a valóságnak
megfelelően fennállnak, azokat nem a  tulajdonos, illetve a  szerző fél vagy mindkét fél erre irányuló szándékolt
magatartása idézte elő. Az e bekezdés szerinti kérelem alapján meghozott döntéséről a mezőgazdasági igazgatási
szerv hatósági bizonyítványt állít ki.
34. § (1) A  föld tulajdonjogáról végintézkedéssel történő rendelkezés esetén – a hagyatéki eljárás keretében – a közjegyző
küldi meg a  végintézkedést a  föld tulajdonjogának megszerzését illetően jóváhagyás céljából a  mezőgazdasági
igazgatási szervnek. A  föld tulajdonjogának végintézkedéssel történő megszerzésének jóváhagyására irányuló
eljárásban az eladó alatt az örökhagyót, a vevő alatt az örököst kell érteni.
(2) A  föld tulajdonjogának végintézkedéssel történő megszerzésének jóváhagyására irányuló eljárásban figyelmen
kívül kell hagyni az  elővásárlási jogról, az  elővásárlásra jogosultakról, az  elővásárlásra jogosult elfogadó
jognyilatkozatáról, a jegyzékről, a tulajdonos választási jogáról, és az ezzel összefüggő, a mezőgazdasági igazgatási
szerv általi kijelöléséről szóló rendelkezéseket. Az  eljárásban nem kell megkeresni a  helyi földbizottságot
az állásfoglalásának beszerzése céljából.
(3) A  mezőgazdasági igazgatási szerv azt vizsgálja, hogy az  örökös szerzőképessége fennáll-e, és a  végintézkedés
nem eredményezi-e tulajdonszerzési korlátozás megsértését vagy megkerülését. A  mezőgazdasági igazgatási
szerv a  döntését közli a  közjegyzővel is. Ha a  mezőgazdasági igazgatási szerv megtagadja az  örökös javára
a tulajdonszerzés jóváhagyását, a végrendelet ezen rendelkezését érvénytelennek kell tekinteni.
35. § (1) A  végrehajtási, felszámolási, vagy önkormányzati adósságrendezési eljárás keretében árverés vagy pályáztatás
útján (a  továbbiakban együtt: árverés) történő föld tulajdonjog szerzés esetén a  végrehajtó, a  felszámoló, illetve
a  pénzügyi gondnok megkeresésére az  árverést a  mezőgazdasági igazgatási szerv folytatja le az  e  törvény
végrehajtására kiadott rendeletben meghatározottak szerint. A  föld tulajdonjogának árveréssel történő
megszerzésének jóváhagyására irányuló eljárásban az  eladó alatt az  adóst, illetve felszámolás (önkormányzati
adósságrendezési eljárás) alatt álló szervezetet, a vevő alatt az árverési vevőt kell érteni.
(2) Az árveréssel történő tulajdonszerzés jóváhagyására irányuló eljárásban a jegyzékről, a tulajdonos választási jogáról
szóló rendelkezéseket kell figyelmen kívül hagyni. Az  eljárásban nem kell megkeresni a  helyi földbizottságot
az állásfoglalásának beszerzése céljából.
(3) Föld árverése esetén az elektronikus árverés szabályait nem lehet alkalmazni. Az (1) bekezdés szerinti eljárás során
a föld árverésen kívüli eladásának és a végrehajtást kérő általi átvételének nincs helye. Az árverésen az vehet részt,
aki a  tulajdonszerzési képességét az  azt megalapozó okiratokkal, az  árverés helyszínén és időpontjában igazolja,
valamint a  13–15.  §-ban foglalt esetekben, az  ott előírt alakszerűségi előírásoknak megfelelő nyilatkozatokat
csatolja. Az  elővásárlásra jogosult e  jogát az  árverésen gyakorolhatja azzal, hogy az  elővásárlási jogosultságát
bizonyító okiratokat is csatolnia kell az árverés helyszínén és időpontjában személyesen.
(4) A  mezőgazdasági igazgatási szerv azt vizsgálja, hogy az  árverési vevő szerzőképessége, illetve az  elővásárlásra
jogosultként licitáló személy elővásárlási joga fennáll-e, és az  árverési vétel nem eredményezi-e tulajdonszerzési
korlátozás megsértését vagy megkerülését. Több, azonos ranghelyen álló elővásárlásra jogosult árverési vevő
esetében a mezőgazdasági igazgatási szerv választása szerinti jogosult szerzi meg a föld tulajdonjogát.
(5) Ha a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  tulajdonszerzést jóváhagyja, a  döntése meghozatalával egyidejűleg
a  30.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározottak szerint az  árverési jegyzőkönyvet záradékolja, majd megküldi
a  végrehajtónak, illetve a  felszámolónak. A  mezőgazdasági igazgatási szerv az  árverési jegyzőkönyv szerinti teljes
vételárat átutalja a végrehajtónak, illetve a felszámolónak.
(6) Ha a  mezőgazdasági igazgatási szerv megtagadja az  árverési vevő javára a  tulajdonszerzés jóváhagyását, vagy
az  árverés sikertelen, a  föld az  állam tulajdonába és a  Nemzeti Földalapba kerül. A  mezőgazdasági igazgatási
szerv a  jóváhagyás megtagadásáról szóló döntését, illetve az árverés sikertelenségéről felvett jegyzőkönyvet közli
a  földalapkezelő szervvel is. A  földalapkezelő szerv a  jogerős döntés, illetve az  árverés sikertelenségéről felvett
jegyzőkönyv közlését követő 30 napon belül köteles a becsértéket a végrehajtó, illetve a felszámoló részére átutalni.
9. Hatósági jóváhagyáshoz nem kötött tulajdonjog átruházásról szóló szerződések
36. § (1) Nem kell a mezőgazdasági igazgatási szerv jóváhagyása
a) az állam tulajdonszerzéséhez;
b) az állam, illetve az önkormányzat tulajdonában álló föld elidegenítéséhez;
c) a föld tulajdonjogának ajándékozás jogcímén történő átruházásához;
d) a közeli hozzátartozók közötti tulajdonjog átruházásához;
e) a tulajdonostársak közötti tulajdonjog átruházáshoz, ha ezzel a közös tulajdon megszűntetésére kerül sor;
f ) a  földnek jogszabályban foglalt módon, támogatás feltételeként más földműves részére való átadásával
megvalósuló adás-vételhez;
g) a telekalakítási engedélyezési eljárás keretében történő tulajdonszerzéshez;
h) a 11. § (2) bekezdésében meghatározott tulajdonszerzéshez.
(2) A mezőgazdasági igazgatási szerv kérelemre igazolást állít ki arról, hogy a tulajdonjog átruházásáról szóló szerződés
hatályosságához az e törvény előírásai alapján nem kell a jóváhagyása.
III. FEJEZET
A HASZONÉLVEZETI JOG ÉS A HASZNÁLAT JOGÁNAK MEGSZERZÉSE
37. § (1) Semmis a haszonélvezeti jog, illetve a használat jogának (a továbbiakban együtt: haszonélvezeti jog) szerződéssel
történő alapítása, kivéve, ha a szerződés közeli hozzátartozó javára alapít ilyen jogot. A közeli hozzátartozók között
szerződéssel alapított haszonélvezeti jog esetében a  II. fejezetnek a  tulajdonszerzésre vonatkozó rendelkezéseit
e Fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A haszonélvezeti jogot legfeljebb 20 éves időtartamra lehet alapítani.
 (3) A  haszonélvezeti jog megszerzésének megengedett mértéke tekintetében a  10.  § (2) és (4)  bekezdésében,
valamint a  16.  §-ban foglaltakat azzal kell alkalmazni, hogy a  tulajdonjog alatt a  haszonélvezeti jogot kell
érteni, és a  megengedett mérték megállapítása során a  haszonélvezeti jogot a  szerző fél tulajdonában álló föld
területnagyságának beszámításával kell figyelembe venni.
(4) A  haszonélvezeti jog alapításáról szóló szerződés érvényességéhez nem kell a  mezőgazdasági igazgatási szerv
jóváhagyása.
IV. FEJEZET
A FÖLD HASZNÁLATA, HASZNOSÍTÁSA 10. Általános szabályok
38. § (1) A  föld tulajdonosa, haszonélvezeti jog fennállása esetén a  haszonélvező (e fejezetben a  továbbiakban együtt:
használatba adó) a  föld használatát, hasznosítását az  e  törvényben meghatározott természetes személy, valamint
jogi személy javára haszonbérlet, feles bérlet, részesművelés, illetve szívességi földhasználat jogcímén engedheti át
az e törvényben meghatározott módon és mértékben.
(2) A haszonbérletre e törvény rendelkezései mellett a Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.), valamint a földről
szóló törvény haszonbérletre vonatkozó szabályait is alkalmazni kell. E törvény rendelkezéseit nem kell alkalmazni,
ha a haszonbérlő öröklés jogcímén lépett a jogelődje helyébe.
(3) A  feles bérletre, részesművelésre, és szívességi földhasználat tartalmára vonatkozó szabályokat a  földről szóló
törvény állapítja meg azzal, hogy e  földhasználatokra a  39–43.  §-ban, és az  56–59.  §-ban foglalt rendelkezéseket
alkalmazni kell.
(4) A  földek használatával összefüggő szolgalmi jog, haszonvételi jogok és a  szomszédjogok gyakorlására a  Ptk.,
valamint a földről szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) A  tanya lakó-, és gazdasági épület használatának – a  földtől elválasztott – önálló átengedésére e  törvény
rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
39. § Ha e  törvény eltérően nem rendelkezik, a  föld használatának átengedéséről szóló szerződést a  mezőgazdasági
igazgatási szerv hagyja jóvá. A  mezőgazdasági igazgatási szerv jóváhagyása a  jogszabályban előírt egyéb
érvényességi feltételeket és kellékeket nem pótolja, továbbá nem pótolja más hatóságok előzetes engedélyét,
illetve jóváhagyását, amelyek a jogügylet létrejöttéhez vagy érvényességéhez ugyancsak szükségesek.
11. A földhasználati jogosultság megszerzése, illetve annak tilalma, és a megengedett mértéke
40. § (1) A  38.  § (1)  bekezdésében meghatározott jogcímeken alapuló földhasználat jogát (e fejezetben a  továbbiakban
együtt: földhasználati jogosultság) – a  (2)–(5)  bekezdésben meghatározott esetek kivételével – földműves és
mezőgazdasági termelőszervezet szerezheti meg.
(2) Az erdőbirtokossági társulat a tagjai tulajdonában és haszonélvezetében álló erdőnek minősülő föld földhasználati
jogosultságát megszerezheti.
(3) Haszonbérlet címén
a) az agrárágazathoz tartozó köznevelési feladatot ellátó intézmény,
b) az agrárágazathoz tartozó felsőoktatási intézmény
az alapító okiratában vagy jogszabályban meghatározott, oktatási vagy tudományos kutatási alapfeladatát szolgáló
föld használatát megszerezheti.
(4) Haszonbérlet címén a föld használatát a bevett egyház vagy annak belső egyházi jogi személye oktatási, szociális,
vagy gazdasági tevékenység végzése céljából megszerezheti.
(5) Tanya földhasználati jogosultságát földművesnek nem minősülő természetes személy, illetve mezőgazdasági
termelőszervezetnek nem minősülő jogi személy – ide nem értve a 41. §-ban meghatározott jogi személyeket – is
megszerezheti.
41. § Nem szerezhet földhasználati jogosultságot
a) olyan jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezet, amely nem minősül
a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény szerinti átlátható szervezetnek;
b) a nyilvánosan működő részvénytársaság.
42. § (1) A  földhasználati jogosultság megszerzésének feltétele – ide nem értve a  40.  § (2)–(5)  bekezdésében foglalt
eseteket –, hogy a  földhasználati jogosultságot szerző fél a  földhasználati jogosultság átengedéséről szóló
szerződésben (a  továbbiakban együtt: földhasználati szerződés), illetve teljes bizonyító erejű magánokiratba
vagy közokiratba foglalt nyilatkozatban vállalja, hogy a  földhasználati szerződés fennállása alatt megfelel a  40.  §
(1)–(4) bekezdésében, valamint a 41. §-ban foglalt feltételeknek, a föld használatát másnak nem engedi át, azt maga
használja, és ennek során eleget tesz a földhasznosítási kötelezettségének.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában nem minősül a  használat átengedésének az, ha a  földhasználati jogosultságot
szerző fél
a) a föld használatát
aa) földművesnek minősülő közeli hozzátartozója, vagy
ab) a  legalább 25%-ban a  tulajdonában, vagy a  közeli hozzátartozójának legalább 25%-ban
a tulajdonában álló mezőgazdasági termelőszervezet
 javára engedi át,
b) társult erdőgazdálkodást folytat, vagy
c) vetőmagtermeléshez szükséges terület biztosítása céljából engedi át a használatot más személy részére.
(3) A  földhasználati jogosultság további feltétele, hogy a  szerző fél a  földhasználati jogosultság átengedéséről szóló
szerződésben, illetve teljes bizonyító erejű magánokiratba vagy közokiratba foglaltan nyilatkozzon arról, hogy nincs
jogerősen megállapított és fennálló földhasználati díjtartozása.
(4) A pályakezdő gazdálkodónak az (1)–(3) bekezdésben meghatározottakon túl kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy
a) a földhasználati jogosultság megszerzésétől számított 1 éven belül a föld helye szerinti településen állandó
bejelentett lakosként életvitelszerűen fog tartózkodni, vagy a  földhasználati jogosultság megszerzésétől
számított 1 éven belül a föld helye szerinti településen mezőgazdasági üzemközpontot létesít, és
b) mező-, erdőgazdasági tevékenységet, illetve kiegészítő tevékenységet folytat.
 (5) Újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezetnek az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározottakon túl
kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy a  földhasználati jogosultság megszerzésétől számított 1 éven belül a  föld
helye szerinti településen mezőgazdasági üzemközpontot létesít.
43. § (1) A  földhasználati jogosultság megszerzésének megengedett mértékére – a  (2)–(3)  bekezdésben meghatározott
eltérésekkel – a 16. § (2)–(5) bekezdésében foglaltak az irányadók.
(2) A birtokmaximum 1800 hektár területnagyság mértékig meghaladható a mezőgazdasági termelőszervezet legalább
1 éve tagjának tulajdonában álló föld használatával.
(3) A  különválással, kiválással létrejött mezőgazdasági termelőszervezet esetében – a  létrejöttétől számított 5 évig –
a megengedett birtokméretbe a jogelőd birtokában lévő összes föld területnagyságát be kell számítani.
12. A haszonbérlet időtartama 44. § (1) A haszonbérleti szerződés határozott időtartamra, legalább 1 gazdasági évre, és – a (2) bekezdésben meghatározott
kivételekkel – legfeljebb 20 évre köthető meg.
(2) Az  erdőnek minősülő földre, illetve az  engedélyezett erdőtelepítésre kijelölt földre a  haszonbérleti szerződést
az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvényben foglalt eltéréssel legfeljebb a  termelési
időszak (vágás érettségi kor) lejártát követő 10. év végéig lehet megkötni.
13. Az előhaszonbérletre jogosultak sorrendje, és az előhaszonbérleti jog gyakorlása
45. § (1) Az  erdőnek minősülő föld haszonbérbe adása esetén előhaszonbérleti jog illeti meg a  volt haszonbérlő olyan
földművest, illetve mezőgazdasági termelőszervezetet
a) aki helyben lakó szomszédnak, illetve amely helybeli illetőségű szomszédnak minősül,
b) aki helyben lakónak minősül, illetve amely helybeli illetőségűnek minősül, vagy
c) akinek a  lakóhelye, illetve akinek, vagy amelynek a  mezőgazdasági üzemközpontja legalább 3 éve azon
a  településen van, amelynek közigazgatási határa a  haszonbérlet tárgyát képező föld fekvése szerinti
település közigazgatási határától közúton vagy közforgalom elől el nem zárt magánúton legfeljebb 20 km
távolságra van.
(2) Ha az  erdőnek minősülő föld közös tulajdonban áll, a  tulajdonostárs tulajdoni hányadának megfelelő terület
harmadik személy javára történő haszonbérbe adása esetén az  (1) bekezdésben meghatározott előhaszonbérletre
jogosultakat követően előhaszonbérleti jog illeti meg a földműves tulajdonostársat.
46. § (1) Az erdőnek nem minősülő föld haszonbérbe adása esetén az alábbi sorrendben előhaszonbérleti jog illeti meg:
a) a  volt haszonbérlő olyan földművest, illetve mezőgazdasági termelőszervezetet, aki helyben lakónak
minősül, illetve amely helybeli illetőségűnek minősül, vagy akinek a  lakóhelye, illetve akinek, vagy
amelynek a mezőgazdasági üzemközpontja legalább 3 éve azon a településen van, amelynek közigazgatási
határa a  haszonbérlet tárgyát képező föld fekvése szerinti település közigazgatási határától közúton vagy
közforgalom elől el nem zárt magánúton legfeljebb 20 km távolságra van;
b) az olyan földművest, aki helyben lakó szomszédnak minősül;
c) az olyan földművest, aki helyben lakónak minősül;
d) az  olyan földművest, akinek a  lakóhelye vagy a  mezőgazdasági üzemközpontja legalább 3 éve azon
a  településen van, amelynek közigazgatási határa a  haszonbérlet tárgyát képező föld fekvése szerinti
település közigazgatási határától közúton vagy közforgalom elől el nem zárt magánúton legfeljebb 20 km
távolságra van;
e) az olyan mezőgazdasági termelőszervezetet, amely helybeli illetőségű szomszédnak minősül;
f ) az olyan mezőgazdasági termelőszervezetet, amely helybeli illetőségűnek minősül;
g) az  olyan mezőgazdasági termelőszervezetet, amelynek a  mezőgazdasági üzemközpontja legalább 3 éve
azon a  településen van, amelynek közigazgatási határa a  haszonbérlet tárgyát képező föld fekvése szerinti
település közigazgatási határától közúton vagy közforgalom elől el nem zárt magánúton legfeljebb 20 km
távolságra van.
(2) A  közös tulajdonban álló föld esetében a  tulajdonostárs tulajdoni hányadának megfelelő területnek
harmadik személy javára történő haszonbérbe adása esetén az  (1)  bekezdés b)–g)  pontjában meghatározott
előhaszonbérletre jogosultakat – az  előhaszonbérletre jogosultak sorrendjében – megelőzi a  földműves
tulajdonostárs.
(3) Az  (1)  bekezdés a)–g)  pontjában, valamint a  (2)  bekezdésben meghatározott előhaszonbérletre jogosultakat –
az előhaszonbérletre jogosultak sorrendjében – megelőzi
a) a szántó, rét, legelő (gyep), vagy fásított terület művelési ágban nyilvántartott föld haszonbérbe adása esetén
az  a  helyben lakó földműves, vagy helybeli illetőségű mezőgazdasági termelőszervezet, aki, vagy amely
a föld fekvése szerinti településen az előhaszonbérleti joga gyakorlását megelőzően legalább 1 éve állattartó
telepet üzemeltet, és a haszonbérlet célja az állattartáshoz szükséges takarmány-előállítás biztosítása;
b) a szántó, kert, szőlő, gyümölcsös művelési ágban nyilvántartott föld haszonbérbe adása esetén az a helyben
lakó földműves, vagy helybeli illetőségű mezőgazdasági termelőszervezet, aki számára a haszonbérlet célja
földrajzi árujelzéssel, továbbá eredetmegjelöléssel ellátott termék előállítása és feldolgozása, vagy ökológiai
gazdálkodás folytatása.
(4) Az (1) bekezdés b)–d) pontjában, valamint a (2)–(3) bekezdésben meghatározott földműves jogosulti csoportokon
belül az előhaszonbérletre jogosultak sorrendje a következő
a) a családi gazdálkodó, illetve a gazdálkodó család tagja,
b) fiatal földműves,
c) pályakezdő gazdálkodó.
47. § (1) A  45.  § (1)  bekezdés a)  pontja, a  46.  § (1)  bekezdés a)  pontja, valamint a  46.  § (4)  bekezdés szerinti volt
haszonbérlőnek az  a  természetes személy, illetve mezőgazdasági termelőszervezet minősül, aki, illetve amely
a haszonbérleti ajánlat tárgyát képező földet a haszonbérleti ajánlat közlését közvetlenül megelőző legalább 3 éven
keresztül haszonbérli vagy haszonbérelte, feltéve, hogy a haszonbérleti szerződés nem a felek egyoldalú felmondása
vagy kölcsönös megállapodása miatt szűnt meg, illetve a  föld kényszerhasznosításba adására sem került sor
a haszonbérlet szerződés fennállásának időtartama alatt.
(2) A földön volt részesművelőt, illetve a volt feles bérlőt is a 45. § (1) bekezdés a) pontja, a 46. § (1) bekezdés a) pontja,
valamint a  46.  § (4)  bekezdése szerinti előhaszonbérleti jog illeti meg, ha az  (1)  bekezdésben meghatározott
feltételek fennállnak. A  volt részesművelő, illetve a  volt feles bérlő esetében az  (1)  bekezdést azzal az  eltéréssel
kell alkalmazni, hogy a  legalább 3 éven keresztül haszonbérelt föld alatt az  olyan földet kell érteni, amelyet
a  részesművelő, illetve a  feles bérlő legalább 3 éven keresztül a  részesművelési, illetve a  feles bérleti szerződés
alapján használt.
(3) Az  olyan föld haszonbérbe adása esetén, amely a  46.  § (3)  bekezdésben meghatározott művelési ágak
mellett az  ingatlan-nyilvántartásban más művelési ágban is nyilván van tartva, a  46.  § (3)  bekezdése szerinti
előhaszonbérleti jog abban az  esetben áll fenn, ha a  46.  § (3)  bekezdésében meghatározott művelési ágak
valamelyikének, vagy mindegyikének a  területnagysága meghaladja a  más művelési ágú területnek vagy
területeknek a nagyságát.
(4) Az  állattartó telep működtetését igazolni kell. Az  igazolás céljára szolgáló hatósági bizonyítványt az  üzemeltető
kérelmére az  élelmiszerlánc-felügyeleti szerv adja ki. A  hatósági bizonyítványban a  tényleges állattartást és
a nyilvántartás szerinti állatlétszámot is igazolni kell.
(5) Több föld egybefoglalt haszonbér ellenében történő haszonbérbe adására akkor kerülhet sor, ha azok egymással
szomszédosak, vagy egy mezőgazdasági üzemközponthoz tartoznak.
48. § (1) E törvény szerinti előhaszonbérleti jog nem áll fenn
a) a közeli hozzátartozók közötti,
b) a föld használati jogosultságának jogszabályban foglalt módon, támogatás feltételeként más földműves vagy
mezőgazdasági termelőszervezet részére való átadásával megvalósuló,
c) a mezőgazdasági termelőszervezet, mint földhasználó, és az annak legalább 25%-ban tulajdonos természetes
személy tagja, illetve annak közeli hozzátartozója, továbbá legalább 3 éve foglalkoztatott alkalmazottja, mint
használatba adó közötti,
d) erdőnek minősülő föld haszonbérbe adása esetén az erdőbirtokossági társulat, mint földhasználó és annak
tagja, mint használatba adó közötti,
e) tanya haszonbérletére irányuló
haszonbérlet esetén. (2) Nem gyakorolhatja az előhaszonbérleti jogát az a mezőgazdasági termelőszervezet, amely csődeljárás, felszámolási
eljárás vagy végelszámolási eljárás alatt áll.
49. § (1) A  föld haszonbérbe adása esetén a  földre vonatkozó, és a  haszonbérbeadó által elfogadott haszonbérleti
ajánlatot egységes okiratba foglalt szerződésbe (a  továbbiakban: haszonbérleti szerződés) kell foglalni, és azt
a  haszonbérbeadónak – a  felek aláírásától számított 8 napon belül – közölnie kell e  törvényen, valamint más
törvényen alapuló előhaszonbérleti jog jogosultjaival. A  haszonbérleti szerződést – az  e  törvény végrehajtására
kiadott rendeletben meghatározottak szerint – az  előhaszonbérletre jogosultakkal a  föld fekvése szerint illetékes
települési önkormányzat jegyzője útján hirdetményi úton kell közölni, azzal, hogy a  haszonbérbeadónak
a  haszonbérleti szerződést a  más törvényen alapuló előhaszonbérletre jogosultakkal közvetlenül is közölni kell.
A  haszonbérleti szerződésnek a  haszonbérlő részéről tartalmaznia kell a  42.  §-ban előírt nyilatkozatokat is, ennek
hiányában azokat a 42. §-ban előírt alakszerűségi előírásoknak megfelelően a haszonbérleti szerződéshez csatolni
kell.
(2) A  haszonbérleti szerződés hirdetményi úton történő közlése a  települési önkormányzat polgármesteri
hivatala, illetve közös önkormányzati hivatal (a  továbbiakban együtt: polgármesteri hivatal) esetében a  közös
önkormányzati hivatal hirdetőtáblájára és a közös önkormányzati hivatalhoz tartozó önkormányzat hirdetőtáblájára
való kifüggesztéssel történik azzal, hogy a  szerződésben felismerhetetlenné kell tenni a  haszonbérbeadó és
a  haszonbérlő nevén, lakcímén vagy értesítési címén, valamint állampolgárságán kívül valamennyi természetes
személyazonosító adatot.
(3) A közlés kezdő napja a haszonbérleti szerződésnek a polgármesteri hivatal hirdetőtábláján történő kifüggesztését
követő nap. Az  előhaszonbérleti jog jogosultja a  közlést kezdő napjától számított 15 napos jogvesztő határidőn
belül tehet a  haszonbérleti szerződésre elfogadó, vagy az  előhaszonbérleti jogáról lemondó jognyilatkozatot.
Az  előhaszonbérleti jogról való lemondásnak kell tekinteni, ha az  előhaszonbérletre jogosult az  e  bekezdésben
meghatározott határnapig nem nyilatkozik.
(4) Az  elfogadó jognyilatkozatot legalább teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni. Az  elfogadó
jognyilatkozatban meg kell jelölni az  előhaszonbérleti jogosultság jogalapját, továbbá ha az  előhaszonbérleti
jog törvényen alapul, akkor azt is, hogy az  előhaszonbérletre jogosult mely törvényen és az  ott meghatározott
sorrend melyik ranghelyén gyakorolja az  előhaszonbérleti jogát. Az  elfogadó jognyilatkozathoz – az  e  törvény
végrehajtására kiadott rendeletben meghatározottak szerint – csatolni kell az  előhaszonbérleti jogosultságot
bizonyító okiratokat is. A  46.  § (3)  bekezdés a), illetve b)  pontjában meghatározott előhaszonbérletre jogosultak
esetében az  elfogadó jognyilatkozatnak tartalmazni kell azt is, hogy a  46.  § (3)  bekezdés a), illetve b)  pontjában
meghatározott célból gyakorolják az előhaszonbérleti jogukat.
(5) A  haszonbérbeadót az  olyan elfogadó jognyilatkozat köti, amelyet az  előhaszonbérletre jogosult határidőn belül
tesz meg, és a jognyilatkozatában a haszonbérleti szerződést magára nézve teljes körűen elfogadja.
(6) A (3) és (4) bekezdésben foglaltak megsértése esetén az előhaszonbérleti jognyilatkozatot olyannak kell tekinteni,
mintha az előhaszonbérleti jogát az arra jogosult nem gyakorolta volna.
50. § (1) A  jegyző a  nyilatkozattételre nyitva álló határidő leteltét követő 8 napon belül a  beérkezett jognyilatkozatokról
iratjegyzéket készít, és azt a  haszonbérleti szerződés eredeti példányával, valamint a  jognyilatkozatokkal együtt
megküldi
a) a  haszonbérbeadó részére, ha a  haszonbérleti szerződés mentes a  mezőgazdasági igazgatási szerv
jóváhagyása alól, vagy
b) a mezőgazdasági igazgatási szerv részére jóváhagyás céljából.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  haszonbérleti szerződés szerinti haszonbérlő helyébe
az előhaszonbérletre jogosult az elfogadó jognyilatkozatának a haszonbérbeadóval történt közlése napján lép be.
Több előhaszonbérletre jogosult elfogadó jognyilatkozata esetén a  haszonbérleti szerződés szerinti haszonbérlő
helyébe a  sorrendben előrébb álló előhaszonbérletre jogosult, több, azonos ranghelyen álló előhaszonbérletre
jogosult esetén pedig a haszonbérbeadó választása szerinti előhaszonbérletre jogosult lép.
14. A haszonbérleti szerződés hatósági jóváhagyása 51. § (1) A mezőgazdasági igazgatási szerv a jegyző által az – 50. §-ban foglaltak figyelembevételével – részére megküldött
okiratok közül a  haszonbérleti szerződést és az  elfogadó jognyilatkozatokat – kizárólag azok tartalma és alaki
kellékei alapján – először az érvényességi és hatályosulási feltételeknek való megfelelőség szempontjából vizsgálja
meg, illetve ellenőrzi. A mezőgazdasági igazgatási szerv az okiratok beérkezésétől számított 15 napon belül döntést
hoz a haszonbérleti szerződés jóváhagyásának a megtagadásáról, ha megállapítja, hogy
a) a haszonbérleti szerződés a jogszabályi előírások megsértése miatt létre nem jött szerződésnek, vagy semmis
szerződésnek minősül,
b) a haszonbérleti szerződés nem tartalmazza a haszonbérlőnek a 42. §-ban előírt tartalmú nyilatkozatait, vagy
azok önállóan, a 42. §-ban előírt alakszerűségi előírásoknak megfelelően nem kerültek csatolásra, vagy
c) az elfogadó jognyilatkozat
ca) az alakszerűségi előírásoknak nem felel meg,
cb) nem az előhaszonbérletre jogosulttól származik,
cc) az  előhaszonbérletre jogosulttól származik, de nem állapítható meg belőle az  előhaszonbérleti
jogosultság jogalapja, vagy az, hogy az  előhaszonbérleti jog mely törvényen alapul, illetve
az  előhaszonbérleti jog nem a  megjelölt törvényen, vagy a  törvényben meghatározott sorrend
szerinti ranghelyen alapul, vagy
cd) az  előhaszonbérletre jogosulttól származik, de nem tartalmazza az  előhaszonbérletre jogosultnak
a  42.  §-ban előírt tartalmú nyilatkozatait, vagy azok önállóan, a  42.  §-ban előírt alakszerűségi
előírásoknak megfelelően nem kerültek csatolásra.
(2) A  mezőgazdasági igazgatási szerv – az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl – az  okiratok beérkezésétől számított
15  napon belül döntést hoz a  haszonbérleti szerződés jóváhagyásának a  megtagadásáról akkor is, ha az  okiratok
alapján megállapítja az előhaszonbérleti jog gyakorlására vonatkozó eljárási szabályok megsértését.
(3) Ha az  (1) és a  (2)  bekezdésben meghatározott előzetes vizsgálat eredményeként a  mezőgazdasági igazgatási
szerv nem tagadja meg a  haszonbérleti szerződés jóváhagyását, és több előhaszonbérletre jogosult nyújtott be
elfogadó jognyilatkozatot, a mezőgazdasági igazgatási szerv – a (4) bekezdésben meghatározott eset kivételével –
az  előhaszonbérletre jogosultakat a  törvény által meghatározott sorrend alapján rangsorolja, és arról jegyzéket
készít.
(4) A  mezőgazdasági igazgatási szerv nem készít jegyzéket, ha megállapítja, hogy a  hirdetményi úton közölt
haszonbérleti szerződésre
a) kizárólag határidőn túl érkezett a jegyzőhöz elfogadó jognyilatkozat, vagy
b) a határidőn belül beérkezett valamennyi elfogadó jognyilatkozat hiányos, vagy valótlan tartalmú, és ezáltal
egyik sem felel meg az (1) bekezdés c) pontjában foglaltaknak.
 (5) Az erdőnek minősülő földre vonatkozó haszonbérleti szerződés esetén a  (3) bekezdésben meghatározott esetben
a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  rendelkezésére álló okiratok, és az  általa készített jegyzék másolatának
megküldésével haladéktalanul megkeresi az  erdészeti hatóságot a  szakhatósági állásfoglalásának beszerzése
céljából. Az  erdészeti hatóság az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló törvényben
meghatározott feltételek fennállását vizsgálja.
(6) Ha a  (4)  bekezdésben foglalt esetek valamelyike áll fenn, az  erdőnek minősülő földre vonatkozó haszonbérleti
szerződés esetén az (5) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a mezőgazdasági igazgatási
szerv jegyzék nélkül keresi meg az erdészeti hatóságot.
52. § (1) A  mezőgazdasági igazgatási szerv az  e  fejezetben meghatározott vizsgálatát köteles azonos szempontok szerint,
a  jegyzékben szereplő összes előhaszonbérletre jogosult, és a  haszonbérleti szerződés szerinti haszonbérlő
vonatkozásában elvégezni.
(2) Ha a mezőgazdasági igazgatási szerv a vizsgálata alapján a jegyzék szerinti első helyi előhaszonbérletre jogosult(ak)
esetében nem járulna hozzá a  haszonbérleti szerződés jóváhagyásához, a  jegyzék szerinti rangsorban következő
előhaszonbérletre jogosultak tekintetében is el kell végeznie a vizsgálatot. Ezt mindaddig folytatnia kell, amíg meg
nem állapítja, hogy
a) a jegyzék szerinti rangsor alapján valamely soron következő előhaszonbérletre jogosult esetében támogatja
a haszonbérleti szerződés jóváhagyását;
b) egyik előhaszonbérletre jogosult esetében sem támogatja a haszonbérleti szerződés jóváhagyását, és ezért
a haszonbérleti szerződés szerinti haszonbérlővel támogatja a haszonbérleti szerződés jóváhagyását;
c) egyik előhaszonbérletre jogosulttal és a  haszonbérleti szerződés szerinti haszonbérlővel sem támogatja
a haszonbérleti szerződés jóváhagyását. 53. § (1) A mezőgazdasági igazgatási szerv – az 51. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott eseteken túl – a haszonbérleti
szerződés jóváhagyását megtagadja ha
a) utóbb megállapítja, hogy az  51.  § (1) és (2)  bekezdésében foglaltak alapján a  haszonbérleti szerződés
jóváhagyása megtagadásának lett volna helye;
b) a haszonbérleti szerződés alkalmas a vonatkozó jogszabályi korlátozások megkerülésére;
c) a  haszonbérleti szerződés alapján a  felek tényleges akarata föld tulajdonjogának átruházására irányul és
a haszonbérleti szerződés alkalmas arra, hogy a vonatkozó tilalmat vagy korlátozást vele megkerüljék;
d) a jegyzék szerinti rangsor alapján az első helyen álló előhaszonbérletre jogosult(ak), illetve a soron következő
előhaszonbérletre jogosult(ak), vagy a haszonbérleti szerződés szerinti haszonbérlő
da) nem alkalmas a  haszonbérleti szerződés, és a  42.  §-ban meghatározott kötelezettségvállalások
teljesítésére,
db) olyan jogi helyzetet nyer, amelynek révén a  jövőben az  előhaszonbérleti jogát visszaélésszerűen
gyakorolhatja, vagy
dc) birtokában álló föld jogellenes más célú hasznosítása, vagy a hasznosítási kötelezettség megsértése
miatt az  ingatlanügyi hatóság – a  haszonbérleti szerződés közlését megelőző 5 éven belül –
jogerősen földvédelmi bírságot szabott ki;
e) a  jegyzék szerinti rangsor alapján az  első helyen álló előhaszonbérletre jogosult(ak)nak, illetve a  soron
következő előhaszonbérletre jogosult(ak)nak, vagy a  haszonbérleti szerződés szerinti haszonbérlőnek
jogerősen megállapított földhasználati díjtartozása áll fenn;
f ) az erdőnek minősülő föld haszonbérbe adásához az erdészeti hatóság nem járul hozzá.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl, a  mezőgazdasági igazgatási szerv megtagadhatja a  haszonbérleti szerződés
jóváhagyását, különösen, ha
a) a  haszonbérleti szerződés szerinti ellenszolgáltatás (a  továbbiakban: haszonbér) értékének aránytalansága
alkalmas volt arra, hogy a haszonbérlő előhaszonbérletre jogosultat távol tartson az előhaszonbérleti jogának
gyakorlásától, vagy
b) a jegyzék szerinti rangsor alapján az első helyen álló előhaszonbérletre jogosult(ak), illetve a soron következő
előhaszonbérletre jogosult(ak), vagy a  haszonbérleti szerződés szerinti haszonbérlő – a  haszonbérleti
szerződés közlését megelőző 5 éven belül – a birtokában álló föld 25 százalékának megfelelő földterületen
a földhasznosítási kötelezettségének termelés folytatása nélkül tett eleget.
(3) A  (2)  bekezdés b)  pontjában foglalt területi mérték megállapításánál – a  4.  §-ban foglaltaktól eltérően –
az előhaszonbérletre jogosult(ak), vagy a haszonbérleti szerződés szerinti haszonbérlő birtokában föld(ek)nek csak
az 5. § 17. pontjában meghatározott művelési ágban nyilvántartott területét lehet figyelembe venni.
54. § (1) Ha a mezőgazdasági igazgatási szerv a vizsgálata alapján több, azonos ranghelyen álló előhaszonbérletre jogosult
javára hozhatna jóváhagyó döntést, akkor ezen előhaszonbérletre jogosultak közül a  haszonbérbeadó, illetve
a  (3) bekezdésben meghatározott esetben a mezőgazdasági igazgatási szerv választása szerinti jogosultat jelöli ki
arra, hogy a haszonbérleti szerződés szerinti haszonbérlő helyébe lépjen.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben – a  jegyző által megküldött okiratok beérkezése napját követő naptól
számított 30 napon belül – a  mezőgazdasági igazgatási szerv a  haszonbérbeadót – a  (3)  bekezdésben foglalt
következményekre való figyelemfelhívással egyidejűleg – 15 napos határidővel felhívja a  választási jogának
gyakorlására. A  haszonbérbeadónak teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalnia a  nyilatkozatát arról, hogy
a több, azonos ranghelyen álló előhaszonbérletre jogosultak közül melyik jogosulttal kíván szerződni.
(3) Ha a  haszonbérbeadó a  (2)  bekezdésben meghatározott határidőn belül nem nyilatkozik, és e  határidőn
belül a  határidő – legfeljebb 15 nappal történő – meghosszabbítását sem kéri, a  több, azonos ranghelyen álló
előhaszonbérletre jogosultak közül – a  (2)  bekezdésben meghatározott határidő lejártát követő naptól számított
5 napon belül – a  mezőgazdasági igazgatási szerv jelöli ki azt az  előhaszonbérletre jogosultat, aki vagy amely
a haszonbérlő helyébe lép.
55. § (1) Ha az  53.  §-ban foglaltak nem állnak fenn, és a  mezőgazdasági igazgatási szerv jóváhagyja a  haszonbérleti
szerződést a  jegyzék szerinti sorrend alapján első helyen álló vagy az  54.  § szerint kijelölt előhaszonbérletre
jogosulttal, akkor a  haszonbérleti szerződés szerinti haszonbérlő helyébe az  előhaszonbérletre jogosult lép
be. A  jóváhagyásról a  mezőgazdasági igazgatási szerv – a  jegyző által megküldött okiratok beérkezése napját
követő naptól számított 60 napon belül – önálló határozatot hoz, és ezzel egyidejűleg a haszonbérleti szerződést
záradékkal látja el. A haszonbérleti szerződést jóváhagyó záradéknak tartalmaznia kell:
a) azt a tényt, hogy a haszonbérleti szerződés szerinti haszonbérlő helyébe az előhaszonbérletre jogosult lép;
b) az a) pont szerinti előhaszonbérletre jogosult természetes személyazonosító adatait és az állampolgárságát;
c) a jóváhagyásról szóló határozat számát;
d) a mezőgazdasági igazgatási szerv részéről a jogosult aláírását;
e) a záradékolás dátumát és a mezőgazdasági igazgatási szerv bélyegzőjét.
(2) Ha az 53. §-ban foglaltak nem állnak fenn, és a mezőgazdasági igazgatási szerv a haszonbérbeadó és a haszonbérlő
között létrejött haszonbérleti szerződést az  51.  § (4)  bekezdésének a) vagy b)  pontjában foglalt esetek fennállása
alapján jóváhagyja, az  (1)  bekezdésben meghatározottak szerint jár el, azzal, hogy záradék nem tartalmazza
az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglaltakat.
(3) Ha a  mezőgazdasági igazgatási szerv az  53.  §-ban foglaltak alapján a  haszonbérleti szerződés jóváhagyását
megtagadja, erről a  jegyző által megküldött okiratok beérkezése napját követő naptól számított 60 napon belül
döntést hoz.
(4) A  mezőgazdasági igazgatási szerv az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott döntését közli a  haszonbérbeadóval,
a  haszonbérleti szerződés szerinti haszonbérlővel, valamint azokkal az  előhaszonbérletre jogosultakkal, akik
a haszonbérleti szerződésre elfogadó jognyilatkozatot tettek.
(5) A  mezőgazdasági igazgatási szerv döntésével szemben jogorvoslatként csak a  döntés bírósági felülvizsgálata
kezdeményezhető.
15. Hatósági jóváhagyása a haszonbérleti szerződésnek nem minősülő földhasználati szerződésnek,
a haszonbérleti szerződés módosításának, valamint az olyan haszonbérleti szerződésnek, melynek
létestése során nem áll fenn előhaszonbérleti jog
56. § (1) A hatósági jóváhagyáshoz kötött, haszonbérletnek nem minősülő földhasználati szerződés esetén az 52–55. §-ban
foglaltakat a (2)–(4) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A földhasználati szerződést – annak aláírásától számított 8 napon belül – a földhasználati jogosultságot szerző félnek
a mezőgazdasági igazgatási szerv részére kell megküldeni jóváhagyás céljából.
(3) A földhasználati szerződés jóváhagyása, illetve megtagadása során figyelmen kívül kell hagyni az előhaszonbérleti
jogról, az  előhaszonbérletre jogosultakról, az  előhaszonbérletre jogosult elfogadó jognyilatkozatáról, a  jegyzékről,
a  tulajdonos választási jogáról, és az  ezzel összefüggő, a  mezőgazdasági igazgatási szerv általi kijelöléséről szóló
rendelkezéseket.
(4) Több föld használatának valamely földhasználati jogcímen történő átengedéséről szóló szerződést akkor lehet
jóváhagyni, ha azok egymással szomszédosak, vagy egy mezőgazdasági üzemközponthoz tartoznak.
57. § Ebben az alcímben foglaltakat kell alkalmazni az olyan haszonbérleti szerződés esetben is, melynek létesítése során
előhaszonbérleti jog nem áll fenn.
58. § (1) A  haszonbérleti szerződés módosítása esetén ebben az  alcímben foglaltakat akkor kell alkalmazni, ha
a  módosítással a  szerződés időtartama kerül meghosszabbításra, illetve ha a  módosítás a  haszonbér mértékének
a  csökkentésére irányul. A  szerződés meghosszabbított időtartama nem lépheti túl a  44.  §-ban meghatározott
maximális időtartamot.
(2) A  haszonbérleti szerződésnek az  (1)  bekezdésben meghatározott tartalmú módosításáról szóló szerződést, vagy
a  módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt haszonbérleti szerződést (a  továbbiakban együtt: módosított
szerződés) – annak aláírásától számított 8 napon belül – a  haszonbérlőnek kell a  mezőgazdasági igazgatási szerv
részére megküldeni jóváhagyás céljából.
(3) A  mezőgazdasági igazgatási szerv a  módosított szerződés jóváhagyásáról, vagy annak megtagadásáról
– a módosított szerződés beérkezésétől számított – 30 napon belül határoz.
(4) Ha a mezőgazdasági igazgatási szerv a (3) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem dönt, illetve a határidő
meghosszabbításáról a  szerződő feleket nem értesíti, módosított szerződés jóváhagyását a  (3)  bekezdésben
meghatározott határidő lejártát követő napon jóváhagyottnak kell tekinteni. Ez  esetben a  haszonbérlő kérelmére
a módosított szerződést a mezőgazdasági igazgatási szerv az 55. § (2) bekezdése szerinti záradékkal köteles ellátni.
(5) Ha a mezőgazdasági igazgatási szerv a  (3) bekezdésben meghatározott határidőn belül megtagadja a módosított
szerződés jóváhagyását, az  erről szóló döntésében rendelkezik arról, hogy a  feleknek a  módosított szerződés
jóváhagyása érdekében mely határnapig, milyen rendelkezéseket, mely jogszabályi előírás alapján kell
megváltoztatniuk. Az  e  bekezdés szerinti döntésnek figyelmeztetést kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy
a határidő eredménytelen lejárta esetén a haszonbérleti szerződés a szerződő felek között létrejött eredeti szerződés
szerinti tartalommal marad fenn.
16. Hatósági jóváhagyáshoz nem kötött földhasználati szerződések 59. § (1) Nem kell a mezőgazdasági igazgatási szerv jóváhagyása
a) az állam, illetve az önkormányzat tulajdonában álló föld földhasználati jogosultságának az átengedéséhez;
b) a tulajdonostársak közötti használati megosztáshoz;
c) ha a földműves földhasználó közeli hozzátartozója a használatba adó;
d) a föld használati jogosultságának jogszabályban foglalt módon, támogatás feltételeként más földműves vagy
mezőgazdasági termelőszervezet részére való átadásával megvalósuló földhasználati szerződéshez;
e) a mezőgazdasági termelőszervezet, mint földhasználó, és az annak legalább 25%-ban tulajdonostagja, illetve
annak közeli hozzátartozója, továbbá legalább 3 éve foglalkoztatott alkalmazottja, mint használatba adó
közötti földhasználati szerződéshez;
f ) a 40. § (2)–(4) bekezdésben meghatározott földhasználati szerződéshez;
g) tanya földhasználati jogosultságának az átengedéséhez.
(2) A mezőgazdasági igazgatási szerv kérelemre igazolást állít ki arról, hogy a földhasználati jogosultság megszerzéséről
szóló szerződés hatályosságához az e törvény előírásai alapján nem kell a jóváhagyása.
V. FEJEZET
A SZERZÉSI KORLÁTOZÁSOK HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSE ÉS A KÉNYSZERHASZNOSÍTÁS
60. § (1) Semmis a föld tulajdonjogának, illetve a földhasználati jogosultság megszerzésére irányuló olyan szerződés, amely
az e törvénnyel megállapított szerzési korlátozásba, tilalomba ütközik.
(2) A  föld tulajdonjogának, illetve a  földhasználati jogosultság megszerzésére irányuló szerződés vagy szerződési
kikötés semmisségének megállapítása iránt az ügyész pert indíthat.
(3) A  föld tulajdonjogának, illetve a  földhasználati jogosultság megszerzésére irányuló szerződés vagy szerződési
kikötés semmissége esetén az  egész szerződés érvénytelen. Ezt a  szabályt akkor is alkalmazni kell, ha
a  felek az  említett szerződéssel vagy szerződési kikötéssel a  tulajdonjog, illetve a  földhasználati jogosultság
megszerzésének hatályát kötötték valamely feltétel, illetve jövőbeli időpont bekövetkezéséhez vagy egyikük, illetve
harmadik személy jognyilatkozatához.
61. § Ha hatósági jóváhagyáshoz nem kötött szerződés alapján kérik a  tulajdonjognak az  ingatlan-nyilvántartásba való
bejegyzését, illetve a  földhasználatnak a  földhasználati nyilvántartásba vagy az  erdőgazdálkodói nyilvántartásba
vételét, és a  szerződés az  e  törvény szerinti szerzési korlátozásokba, tilalomba ütközik, az  ingatlanügyi hatóság,
illetve az erdészeti hatóság az okirat nyilvánvaló érvénytelensége esetére irányadó szabályok szerint jár el.
62. § (1) Az  e  törvényben meghatározott szerzési feltételek, illetve korlátozások, és tilalmak betartását a  mezőgazdasági
igazgatási szerv ellenőrzi.
(2) Ha a mezőgazdasági igazgatási szerv az ellenőrzése során a rendelkezésére álló adatok, bizonyítékok, és az összes
körülmény alapos mérlegelése alapján megállapítja, hogy a tulajdonos, illetve a földhasználó
a) nem tartotta be a szerzéshez vállalt, a 13. §-ban, a 15. §-ban, illetve a 42. §-ban előírt kötelezettségeket,
b) a  szerzés feltételeként az  e  törvényben előírt meghatározott célú fölhasználattól, tevékenységtől tartósan
eltért,
c) földműves, illetve mezőgazdasági termelőszervezeti minősége bármely okból megszűnt,
d) jogszerű és folyamatos Magyarországon való tartózkodása, illetve székhelye, telephelye, mezőgazdasági
üzemközpontja bármely okból megszűnt, vagy
e) az e  törvényben meghatározott határidőn belül a hatósági jóváhagyáshoz kötött szerződést nem nyújtotta
be a  hatósághoz, vagy – adás-vétel, illetve a  haszonbérlet esetén az  elővásárlási, illetve előhaszonbérleti
jog gyakorlása céljából a  21.  § (1)  bekezdésében vagy a  49.  § (1)  bekezdésében meghatározottak
szerint – a jegyzőhöz
felhívja a  figyelmét a  jogszabálysértésre, és határidő megállapításával írásban felszólítja a  jogszerű állapot
helyreállítására.
(3) Nem állapítható meg a  (2)  bekezdés a) és b)  pontjában foglalt jogsértés, ha a  föld kisajátítást pótló adás-vételre
kerül sor, vagy a tulajdonos egészségi állapota oly mértékben megromlott, vagy az életkörülményeiben olyan tartós
változás következett be, amely az e törvényből eredő kötelezettségeinek teljesítését akadályozza.
(4) A  mezőgazdasági igazgatási szerv a  (2) és (3)  bekezdésben foglaltak szerint jár el akkor is, ha megállapítja, hogy
a szerződés jóváhagyásának megtagadása esetén a tulajdonjogot átruházó, vagy a használatba adó személy a 13. §
(1) és (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a föld használatáról, hasznosításáról nem gondoskodik.
63. § (1) Ha a  62.  § (2) és (4)  bekezdésében meghatározott személy (ezen alcímben a  továbbiakban együtt: kötelezett)
határidőben nem tesz eleget a  62.  § (2)  bekezdésében foglalt felszólításnak, a  mezőgazdasági igazgatási szerv
a kötelezettel szemben a (2) bekezdésben megállapított mértékű mulasztási bírságot szab ki. A bírság megfizetése
alól felmentés nem adható, illetve fizetési kedvezmény nem nyújtható. A határidőre meg nem fizetett bírság adók
módjára behajtandó köztartozás.
(2) A bírság a föld szerzéskori aranykorona-értéke húszezerszeres szorzatának megfelelő forintösszeg.
 (3) A bírság ismételten kiszabható mindaddig, amíg a jogsértő állapot fennáll.
64. § (1) Ha a 63. §-ban foglalt bírság kiszabása ellenére a kötelezett 6 hónap elteltével sem állítja helyre a jogszerű állapotot,
a  mezőgazdasági igazgatási szerv – az  erdőnek minősülő föld kivételével – a  65.  §-ban meghatározottak szerint
intézkedik a föld kényszerhasznosításba adásáról.
(2) Az  (1)  bekezdésében megállapított időtartam kezdetét attól a  naptól kell számítani, amely napon a  kötelezettel
szemben a kényszerhasznosítás elrendeléséről szóló határozat jogerőre emelkedett.
(3) A  föld kényszerhasznosításba adásáról szóló intézkedés megtételének nem akadálya az, hogy a  kötelezett
a bírságfizetési kötelezettségének egyébként eleget tett, feltéve, hogy az (1) bekezdésben meghatározott feltételek
fennállnak.
65. § (1) A  mezőgazdasági igazgatási szerv az  erdőnek nem minősülő föld kényszerhasznosítását határozattal rendeli el.
A határozatban rendelkezni kell
a) a  kényszerhasznosítás elvégzésére – a  földről szóló törvényben meghatározottak szerint – kijelölt személy
vagy szervezet megnevezéséről,
b) a kényszerhasznosításnak a (2) bekezdésben foglaltak szerint megállapított időtartamáról,
c) a 66. §-ban meghatározottakra figyelemmel a kényszerhasznosítás módjáról, és
d) arról, hogy a kényszerhasznosítással ténylegesen és igazoltan felmerülő költségek megtérítése a kötelezettet
terhelik.
 (2) A  kényszerhasznosítás időtartama a  jogsértő állapot fennállásáig, de legalább a  gazdasági év végéig, legfeljebb
a következő gazdasági év végéig tart. 66. § (1) A mezőgazdasági igazgatási szerv által kényszerhasznosítás elvégzésére kijelölt személy vagy szervezet köteles
a) a  szőlő és gyümölcsös művelési ágban nyilvántartott földet – a  művelési ágának megfelelő – termeléssel
hasznosítani;
b) az a) pont alá nem tartozó művelési ágban nyilvántartott
ba) földet az ingatlan-nyilvántartás szerinti művelési ágának megfelelően hasznosítani, vagy
bb) földön a gyomnövények megtelepedését és terjedését megakadályozni.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontban meghatározott esetben a  hasznosítást célirányosan, költségtakarékosan,
hatékonyan és a lehető legkisebb környezeti károsodással járó eljárással kell elvégezni.
67. § (1) A kényszerhasznosítás a tulajdonjogot nem érinti. Ha a 62. § (2) bekezdése szerinti jogsértést a földhasználó követte
el, a kényszerhasznosító a jogviszonyban a földhasználó helyébe lép.
(2) A kényszerhasznosítást végző személy vagy szervezet a föld használatáért, hasznosításáért ellenszolgáltatással nem
tartozik a föld tulajdonosa felé, ha a tulajdonos követte el a 62. § (2) bekezdése szerinti jogsértést.
(3) A  kényszerhasznosítást végző személy vagy szervezet minden év október 31-ig – a  földről szóló törvényben
meghatározottak szerint – a bevételeiről, és kiadásairól elszámolást készít a mezőgazdasági igazgatási szerv részére.
VI. FEJEZET
A HELYI FÖLDBIZOTTSÁG 68. § (1) A  települési önkormányzat közigazgatási területén földet használó földművesek, mezőgazdasági
termelőszervezetek, más természetes és jogi személyek településenként helyi gazdálkodói közösséget alkotnak.
(2) A  helyi gazdálkodói közösség képviseleti szerve a  közösség tagjai által megválasztott helyi földbizottság. A  helyi
földbizottság a  település közigazgatási területéhez tartozó földek mértékének arányában legalább 3, legfeljebb
9 főből áll.
(3) A  helyi földbizottság a  település közigazgatási területén a  törvény hatálya alá tartozó földek tulajdonjogának
forgalmát a  birtokviszonyok átláthatósága, a  spekulatív földszerzések megelőzése, az  üzemszerű művelés alatt
álló élet- és versenyképes, egységes birtoktagot képző fölbirtokok kialakítása és megőrzése, a  helyi gazdálkodói
közösség érdekeinek érvényesítése érdekében a földbirtok-politikai célokkal összhangban a 24. és 25. §-ban foglalt
feladatának gyakorlásával befolyásolja.
(4) A földbizottság tagja a saját vagy hozzátartozója ügyével összefüggő eljárásban nem vehet részt.
 (5) A földbizottság nyilatkozata ellen sem felszólalásnak, sem panasznak, sem más jogorvoslatnak nincs helye.
 (6) A helyi földbizottság tagjairól a mezőgazdasági igazgatási szerv nyilvántartást vezet.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 69. § (1) E törvény – a (2)–(4) bekezdés szerinti eltéréssel – 2013. december 15-én lép hatályba.
 (2) A 16. § (2), (3), (5)–(7) bekezdése, a 37–44. §, az 51–67. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
 (3) A 8. §, a 18–22. § és a 68. § 2014. március 1-jén lép hatályba.
 (4) A 6. és 7. §, a 9–15. §, a 16. § (1) és (4) bekezdése, a 17. §, és a 23–36. § 2014. május 1-jén lép hatályba.
70. § (1) E törvény hatálybalépése előtt megkötött és a földhasználati nyilvántartásba történő bejegyzés végett, az illetékes
földhivatalhoz benyújtott haszonbérleti, feles bérleti, részesművelési, szívességi földhasználati szerződések
módosítására – a  (2)  bekezdés szerinti kivétellel – e  törvény hatálybalépését megelőző napon hatályos
rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) E  törvény hatálybalépése előtt megkötött haszonbérleti, feles bérleti, részesművelési, szívességi földhasználati
szerződések módosítására e  törvény rendelkezéseit kell alkalmazni, ha a  szerződés módosítása a  fölhasználati
jogosultság időtartamának meghosszabbítására, illetve ha a  módosítás a  haszonbér mértékének a  csökkentésére
irányul. E  törvény hatálybalépése előtt megkötött haszonkölcsön szerződés időtartamának meghosszabbítása
semmis. E  törvény hatálybalépésekor fennálló, határozatlan időre vagy határozott időtartamra kötött
haszonkölcsön-szerződés 2014. december 31-ével megszűnik.
(3) Az elővásárlási jog gyakorlása céljából 2014. február 28-ig közölt (közzétett) vételi ajánlatokra az ajánlat közlésének
időpontjában hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
(4) A (3) bekezdés szerinti határnapig közölt vételi ajánlat esetében az adás-vételi szerződés ingatlanügyi hatósághoz
történő benyújtásakor a  beadványt a  vételi ajánlat közlésének időpontjában hatályos rendelkezések szerint kell
elintézni.
(5) Az  előhaszonbérleti jog gyakorlása céljából 2013. december 14-ig közölt (közzétett) haszonbérleti ajánlatokra
az ajánlat közlésének időpontjában hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti határnapig közölt haszonbérleti ajánlat esetében a  haszonbérleti szerződés ingatlanügyi
hatósághoz, illetve az erdészeti hatósághoz történő benyújtásakor a beadványt a haszonbérleti ajánlat közlésének
időpontjában hatályos rendelkezések szerint kell elintézni.
(7) Nem kell alkalmazni e  törvény rendelkezéseit, ha az  elbirtoklás bekövetkezésének megállapítására a  keresetet
a bírósághoz 2014. április 30-ig nyújtották be.
(8) E törvény rendelkezéseit föld tulajdonjogáról végintézkedéssel történő rendelkezés esetén akkor kell alkalmazni, ha
az örökhagyó 2014. április 30-át követően hunyt el.
(9) E  törvény rendelkezéseit föld végrehajtási vagy felszámolási eljárás keretében árverés útján történő értékesítése
estében 2014. április 30-át követően megtartott árverések esetében kell alkalmazni.
71. § E törvény az Alaptörvény P) cikk (2) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
72. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a földre vonatkozó elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlásának részletes eljárási szabályait;
b) a  helyi földbizottság működéséről és a  tagjai nyilvántartásának a  vezetéséről, illetve a  Magyar Agrár-,
Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara közreműködéséről szóló szabályokat;
c) a tulajdonjog átruházására szolgáló okmány biztonsági kellékeit, valamint a kibocsátásának szabályait;
d) a mezőgazdasági vagy erdészeti szakirányú képzettségeket;
e) a mezőgazdasági üzemközpontok nyilvántartásának vezetésére vonatkozó szabályokat;
f ) a földművesek és a mezőgazdasági termelőszervezetek nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályokat;
g) a mezőgazdasági igazgatási szerv kijelölését;
h) föld végrehajtási vagy felszámolási eljárás keretében árverés útján történő értékesítésének szabályait.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke