text:
33/2011. (IV. 28.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére 2011-től nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. gazdaságon kívül végzett tevékenység: olyan tevékenység, amely független az ügyfél mezőgazdasági
tevékenységétől, a mezőgazdasági tevékenységéhez kapcsolódó földterülettől és mezőgazdasági hasznosítású
épületeitől;
2. hátrányos helyzetű terület: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2. mellékletében foglalt leghátrányosabb helyzetű kistérségek, valamint az ezekkel azonos elbánásban részesülő,
a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet
mellékletében meghatározott, társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, vagy
az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések;
3. kisléptékű infrastruktúra-fejlesztés: a 2. melléklet 1. pontja szerinti fejlesztés;
4. mikrovállalkozás: a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 3. §
(3) bekezdése szerinti vállalkozás. (2) Az e rendeletben nem szabályozott fogalmakat a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvényben
(a továbbiakban: Törvény) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában meg valósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben (a továbbiakban: Vhr.)
foglaltaknak megfelelően kell értelmezni.
2. A támogatás tárgya és a támogatás felhasználása során elszámolható kiadások
2. § (1) Támogatás vehető igénybe a mikrovállalkozások fejlesztéseinek támogatására, a mikrovállalkozások megkezdett vagy
tervezett gazdasági tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó a (3) bekezdésben meghatározott, gazdaságon kívül
végzett tevékenységre.
(2) Tervezett tevékenység esetén, legkésőbb az utolsó kifizetési kérelem benyújtásakor szerepelnie kell a tevékenyégnek
a mikrovállalkozás bejelentett tevékenységei között, vagy természetes személy ügyfél esetén az utolsó kifizetési
kérelem benyújtásáig felvett tevékenységnek kell lennie.
(3) Az e rendelet alapján támogatható tevékenységnek és elszámolható kiadásnak minősül
a) a fejleszteni kívánt tevékenységhez kötődő eszközök, kivéve a 3. mellékletben szereplő eszközök;
b) Vhr. 30. §-ában foglaltaknak megfelelő, csak a gazdasági tevékenységgel érintett épülethez, épületrészhez,
építményrészhez tartozó, a fejlesztési tevékenységhez kapcsolódó építési munka, új épület, építmény kialakítása;
c) a 2. mellékletben meghatározott, csak a gazdasági tevékenységgel érintett épülethez vagy épületrészhez
kapcsolódó kisléptékű infrastruktúra-fejlesztés;
d) a 2. mellékletben meghatározott minőségbiztosítási és környezetirányítási rendszer, szabvány bevezetése;
e) a Vhr. 31. §-ában meghatározott egyéb elszámolható kiadások;
f) a Vhr. 31. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően eszközként elszámolható kiadás a vállalkozás támogatható
tevékenységét közvetlenül szolgáló szoftver licencek ellenértéke.
(4) A (3) bekezdés d)–f) pontjában meghatározott kiadások önállóan nem, kizárólag a (3) bekezdés a)–f) pontja szerinti
kiadások valamelyikével együtt szerepelhetnek egy támogatási kérelemben.
(5) Ha a (3) bekezdés b) és c) pontjában foglalt tevékenységek közvetlenül nem csak a támogatott gazdasági
tevékenységgel érintett épületet vagy épületrészt érintik, akkor az elszámolható kiadásokat alapterület arányosan kell
meghatározni.
(6) A jóváhagyott elszámolható kiadások mértéke és aránya nem haladhatja meg
a) a Gépkatalógusban szereplő gépek, berendezések esetében a támogatási kérelem benyújtására rendelkezésre
álló időszak első napját megelőző napon hatályos Gépkatalógusban szereplő referenciaárat;
b) az Építési Normagyűjteményben (a továbbiakban: ÉNGY) beazonosítható tételek vonatkozásában
az elszámolható kiadás, támogatási kérelem benyújtására rendelkezésre álló időszak első napját megelőző napon
hatályos ÉNGY szerinti referenciaárát.
(7) Nem igényelhető támogatás
a) motorral hajtott szárazföldi, légi, vízi közlekedési jármű vagy motorral hajtott sporteszköz beszerzésére, és ezen
eszközök tárolását, javítását, forgalmazását érintő beruházásokhoz,
b) a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendeletben meghatározott vontató,
nyerges vontató, tehergépkocsi, gépkocsi, valamint gépjármű fogalomkörébe tartozó eszköz beszerzéséhez,
c) termőföld és ingatlan vásárlásához,
d) ingatlan bérleti díjához,
e) élő állat vásárlásához.
(8) Nem igényelhető támogatás a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó
EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti
alábbi tevékenységekhez kapcsolódó fejlesztésre
a) NACE REV. 2. 55 ágazat szerinti szálláshely-szolgáltatás,
b) NACE REV. 2. B nemzetgazdasági ág – bányászat, kőfejtési tevékenység,
c) NACE REV. 2. 4730 ISIC REV. 4. ágazat szerinti gépjármű-üzemanyag kiskereskedelem,
d) NACE REV. 2. 46 ágazat szerinti nagykereskedelem,
e) NACE REV. 2. K ágazat nemzetgazdasági ág – Pénzügyi tevékenység és biztosítási tevékenység,
f) NACE REV. 2. és P Nemzetgazdasági ág – Oktatás, kivéve 85.5 szerinti egyéb oktatás,
g) NACE REV. 2. 02 szerinti erdőgazdálkodási tevékenység,
h) NACE REV. 2. 5210 szakágazaton belüli csak és kizárólag a mezőgazdasági termékek raktározása, tárolása,
i) NACE REV. 2. 7731 szakágazat szerinti mezőgazdasági gépkölcsönzés,
j) NACE REV. 2. 03.2 alágazat szerinti halgazdálkodás,
k) NACE REV. 2. 11. alágazat szerinti italgyártás,
l) NACE REV. 2. 49 ágazat szerinti szárazföldi, csővezetékes szállítás,
m) NACE REV. 2. 50 ágazat szerinti vízi szállítás,
n) NACE REV. 2. 51 ágazat szerinti légi szállítás,
o) NACE REV. 2. L nemzetgazdasági ág – Ingatlanügyletek,
p) NACE REV. 2. 4213 híd, alagút építése,
q) NACE REV. 2. 4299 egyéb m.n.s. építés,
r) NACE REV. 2. 01 ágazat szerinti minden növénytermesztés, állattenyésztés, vadgazdálkodáshoz kapcsolódó
szolgáltatások.
(9) Nem igényelhető olyan fejlesztéshez támogatás, amely az Európai Közösséget létrehozó Szerződés I. mellékletében
szereplő termékek előállítására, elsődleges feldolgozására vagy turisztikai tevékenységre irányul, valamint amely
az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási
térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 1. melléklet C. pontjában meghatározott ágazatokba tartozó
tevékenységhez kapcsolódik.
(10) Az ügyfél egy támogatási kérelmében legfeljebb három tevékenységet jelölhet meg a támogatható tevékenységei
közül.
3. A támogatás forrása, keretösszege 3. § (1) Az e rendelet szerinti támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap.
(2) Az e rendelet keretében az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program alapján a támogatás nyújtására fordítható éves
keretösszeg 7 Mrd. Ft. 4. A támogatás mértéke
4. § (1) Az e rendelet alapján megítélt támogatásokra a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendeletet (a továbbiakban: 1998/2006/EK
bizottsági rendelet) kell alkalmazni.
(2) A támogatás mértéke
a) hátrányos helyzetű területen meg valósuló fejlesztés esetén az összes elszámolható kiadás 65%-a, de legfeljebb
35 000 000 Ft;
b) egyéb területen meg valósuló fejlesztés esetén az összes elszámolható kiadás 60%-a, de legfeljebb 35 000 000 Ft.
(3) A 2. melléklet szerinti ingatlanhoz kapcsolódó kisléptékű infrastruktúra-fejlesztésre legfeljebb 10 000 000 Ft
támogatás igényelhető.
(4) A 2. melléklet szerinti minőségbiztosítási és környezetirányítási rendszer, szabvány bevezetésére legfeljebb
2 500 000 Ft támogatás igényelhető.
5. A támogatás igénybevételének feltételei 5. § (1) Támogatás igénybevételére jogosult a
a) működő mikrovállalkozás,
b) induló mikrovállalkozás,
c) természetes személy, aki vállalja, hogy a támogatás megítélését követően az első kifizetési kérelem
benyújtásának időpontjáig egyéni vállalkozóként nyilvántartásba veteti magát és tevékenységét, amennyiben
főállású alkalmazottat nem foglalkoztat, főállásban ekként végzi
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: ügyfél]. (2) Az ügyfél támogatási kérelmet olyan, a 4. melléklet szerinti település bel- vagy külterületén meg valósuló fejlesztésre
nyújthat be, amely település bel- vagy külterületén a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
a) ha az ügyfél természetes személy, akkor lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel,
b) ha mikrovállalkozás, akkor székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel
rendelkezik.
(3) Ha a kérelem a 4. mellékletben szereplő települések közül több települést is érint, az ügyfélnek valamely településen
vagy annak külterületén már a támogatási kérelem benyújtásakor lakóhellyel, tartózkodási hellyel, székhellyel,
telephellyel vagy fiókteleppel kell rendelkeznie.
6. § Nem támogatható a már működő mikrovállalkozás fejlesztése, amely vállalkozás árbevételének legalább 50%-a
mezőgazdasági tevékenyégből származik.
7. § (1) Induló vállalkozás esetén a Vhr. 7. § (1) bekezdés c) pontjában előírt nehéz helyzetben lévőséget a támogatási kérelem
benyújtásától számított harmadik lezárt, teljes gazdasági évet követően kell vizsgálni.
(2) A Vhr. 23. § (1) bekezdés b) pontjától eltérően az üzemeltetési kötelezettség az utolsó kifizetési kérelem benyújtásától
számított öt évig tart.
(3) A benyújtott támogatási kérelmek vonatkozásban a Vhr. 7. § (1) bekezdés b) pontját nem kell alkalmazni.
8. § (1) Ha az ügyfél valamely kiadási tételéhez kapcsolódóan árajánlatot csatol be a támogatási kérelméhez vagy a kifizetési
kérelméhez, a támogatásra csak olyan árajánlat alapján jogosult, amelyet e rendelet hatálybalépését követően
állítottak ki és tartalmazza
a) az ajánlatkérő és ajánlattevő nevét, címét és adószámát,
b) a kiadási tétel műszaki adatait,
c) a kiadási tétel mennyiségét és mértékegységét,
d) a kiadási tétel nettó összegét, a felszámított áfát és bruttó összegét,
e) a kiadási tétel pénznemét,
f) az ajánlattevő bélyegzőjét és képviselőjének aláírását.
(2) Ha az ügyfél együttműködésben valósítja meg a fejlesztést vagy a fejlesztés egy részét, támogatásra csak olyan
együttműködési megállapodás támogatási kérelemhez történő benyújtása esetén jogosult, amely tartalmazza
a) az együttműködő partnerek nevét, székhelyének címét és adószámát,
b) az együttműködő partnerek hivatalos képviselőjének nevét,
c) az együttműködés tárgyát,
d) az együttműködés időtartamát,
e) az egyes együttműködő partnerek vállalt kötelezettségeit,
f) az együttműködő partnerek cégszerű aláírását.
6. A támogatási kérelem benyújtása 9. § (1) A támogatási kérelmet az egyes mezőgazdasági és agrár-vidékfejlesztési támogatások igénybevétele esetén
az elektronikus kérelembenyújtás alkalmazásáról szóló 80/2008. (IV. 4.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 80/2008.
(IV. 4.) Korm. rendelet] meghatározottak szerint, az elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével előállított
elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül, vagy postai úton 2011-től évente június 15. és július 15. között lehet
benyújtani a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalhoz (a továbbiakban: MVH) az MVH által rendszeresített és
az MVH honlapján közzétett, a (2) bekezdésben meghatározott adattartalmú formanyomtatványon az MVH-hoz.
(2) A támogatási kérelem
a) az ügyfélazonosító-adatokat,
b) az ÁFA-visszaigénylésre vonatkozó adatokat,
c) az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat,
d) az elszámolható kiadásokra vonatkozó adatokat,
e) a fejlesztés előtti állapotra vonatkozó adatokat,
f) a tervezett fejlesztésre vonatkozó adatokat,
g) az ügyfél nyilatkozatát a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről,
h) az ügyfél aláírását
tartalmazza.
(3) A természetes személy ügyfél a lakóhelye vagy tartózkodási helye igazolása céljából a lakcímet igazoló hatósági
igazolványa másolatának és az annak tartalmát képező személyes adatainak kezeléséhez való írásbeli hozzájárulását
tartalmazó nyilatkozatának benyújtásával kérheti az MVH-tól, hogy a polgárok személyi adatainak és lakcímének
nyilvántartását kezelő központi szerv megkeresése helyett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány alapján állapítsa
meg a támogatásra való jogosultság fennállását.
10. § (1) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) a Vhr. 27. § (1) bekezdésének h) pontjában foglaltaknak megfelelően pénzügyi tervet, ha a kérelmezett támogatás
összege az 5 000 000 forintot nem haladja meg;
b) a Vhr. 27. § (1) bekezdésének i) pontjában foglaltaknak megfelelően, amennyiben az ügyfél természetes személy
vagy mikrovállalkozás, pénzügyi és üzleti tervet, ha a kérelmezett támogatás összege az 5 000 000 forintot
meghaladja;
c) az értékeléshez az 1. mellékletben meghatározott dokumentumokat;
d) az 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó szervezetek esetében az ügyfél által az adott pénzügyi
évben, valamint az azt megelőző két pénzügyi évben igénybe vett csekély összegű támogatásról szóló
nyilatkozatát;
e) eszköz, illetve gép esetében a műszaki leírást és dokumentációt;
f) ha a referenciaár a 2. § (6) bekezdés b) pontja alapján nem állapítható meg, 2 db árajánlatot;
g) ha az ingatlan nem az ügyfél tulajdonában van, akkor közokiratot vagy teljes bizonyító erejű magánokiratot, hogy
az ügyfél jogosult a beruházást az ingatlanon meg valósítani és az üzemeltetési kötelezettség lejártáig használni;
h) a 2. § (3) bekezdés b)–c) pontjához kapcsolódó fejlesztések esetén a tervezett fejlesztés meg valósulási helyének
feltüntetésével kiegészített, a fejlesztés településen belüli elhelyezkedését bemutató térképrészletet.
(2) A támogatási kérelemhez építési beruházások esetén a Vhr. 27. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően mellékelni kell:
a) ha a beruházás építési engedélyköteles:
aa) az ügyfél nevére szóló építési engedélyt vagy ennek hiányában a hatóság igazolását az építésügyi eljárás
megindításáról, és
ab) az ügyfél nevére szóló építési tervdokumentációt, ami a tervezett építmény jellegétől függően tartalmazza
a helyszínrajzot, alaprajzokat, homlokzatokat, metszeteket és részletrajzokat, azok méretarányos adatait,
műszaki leírást, a tervdokumentációt a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzésével kell
ellátni;
b) ha a beruházás nem építési engedélyköteles
ba) az ügyfél nevére szóló, az illetékes építésügyi hatóság igazolását arról, hogy az építési tevékenység nem
építési engedélyköteles, és
bb) az ügyfél nevére szóló építési tervdokumentációt, ami a tervezett építmény jellegétől függően tartalmazza
a helyszínrajzot, alaprajzokat, homlokzatokat, metszeteket és részletrajzokat, azok méretarányos adatait,
műszaki leírást, a tervdokumentációt a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzésével kell
ellátni.
(3) Ha az ügyfél az (1)–(2) bekezdésben meghatározott bármely dokumentumot a kérelem benyújtására nyitva álló
határidőn belül nem nyújtja be vagy hiányosan nyújtja be, hiánypótlásnak nincs helye.
11. § (1) Az ügyfél kizárólag egy támogatási kérelmet nyújthat be támogatási időszakonként. E rendelet alapján az ügyfél újabb
támogatási kérelmet kizárólag a korábbi fejlesztés utolsó kifizetési kérelmének beadását követően nyújthat be.
(2) Ha az ügyfél az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére
nyújtható támogatások részletes feltételeiről szóló 136/2008. (X. 18.) FVM rendelet vonatkozásában rendelkezik
benyújtott, de még el nem bírált támogatási kérelemmel, illetve ezen támogatási kérelem vonatkozásában nem
rendelkezik jogerős támogatási határozattal, akkor e rendelet alapján újabb támogatási kérelem benyújtására nem
jogosult.
7. A támogatási kérelem elbírálása 12. § (1) A támogatási kérelmet az MVH az 1. mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel és
a Törvény 32. § (1) bekezdés c) pontja szerinti rangsor állításával bírálja el.
(2) El kell utasítani a támogatási kérelmet, ha
a) az igényelt támogatási összeg nem éri el az 1 000 000 forintot,
b) az e rendelet 1. melléklete szerint meghatározott értékelési rendszerben elérhető maximum pontszám 50%-át
nem éri el, illetve
c) az ügyfél a támogatás alapjára a támogatási kérelem benyújtásakor úgy szolgáltat adatot, hogy azt
tervdokumentációval és a támogatási kérelem benyújtásakor hatályos ÉNGY szerint kitöltött betétlapokkal nem
támasztja alá.
(3) Ha az ügyfél a 10. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott értékhatárokra tekintettel nem köteles üzleti tervet
benyújtani, a támogatási kérelem elbírálása során az értékeléssel adott pontokat arányosan kell figyelembe venni.
8. A kifizetési kérelem benyújtása 13. § (1) A kifizetési kérelmet a 80/2008. (IV. 4.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint, az elektronikus űrlapkitöltő
szolgáltatás segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül, 2011. október 1. és október 31.
között, ezt követően évente
a) január 1. és január 31.,
b) április 1. és április 30.,
c) július 1. és július 31.,
d) október 1. és október 31.
között lehet benyújtani az MVH-hoz.
(2) A kifizetési kérelemhez benyújtandó dokumentumokat elektronikus űrlapon, szkennelés útján előállított formában
kell mellékelni a kifizetési kérelemhez.
9. A támogatás nem jogszerű felhasználása esetén alkalmazandó jogkövetkezmények
14. § (1) Ha az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt átlagos foglalkoztatotti létszámnál kevesebb főt foglalkoztat
az üzemeltetési kötelezettség harmadik évétől kezdődően, akkor – hiányzó foglalkoztatottanként egyszer –
a jóváhagyott támogatási összeg 2%-ának megfelelő összeget, de legalább 300 000 forintot köteles visszafizetni.
(2) A pontozási szempontok tekintetében vállalt kötelezettség nem teljesítése esetén, amennyiben a nem teljesítés
pontszámvesztést eredményezne, az ügyfél szempontonként a jóváhagyott támogatási összeg 2%-ának megfelelő
összeget köteles visszafizetni.
(3) A Vhr. 35. § (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően valamennyi kifizetési határozattal jóváhagyott támogatás
– amennyiben kifizetési kérelem alapján eljárás van folyamatban, úgy az annak során, a kapcsolódó ellenőrzések
alapján jóváhagyható támogatás összegét is figyelembe véve – kumulált összegét 20%-kal csökkenteni kell, ha
az ügyfél a támogatási határozattal jóváhagyott elszámolható kiadások összegének 50%-át teljesíti, de nem éri el
az összeg 80%-át.
10. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
16. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005.
szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 54. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja
meg.
17. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére nyújtható
támogatások részletes feltételeiről szóló 136/2008. (X. 18.) FVM rendelet Záró rendelkezések alcíme a következő
10/A. §-sal egészül ki:
„10/A. § E rendelet alapján a 2011. évtől kezdődően támogatási kérelem nem nyújtható be.”
(2) Hatályát veszti az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 136/2008. (X. 18.) FVM rendelet 6. § (1) bekezdése.
18. § Hatályát veszti az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 136/2008. (X. 18.) FVM rendelet módosításáról szóló 91/2009.
(VII. 28.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
510/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a kikötő, komp- és révátkelőhely, továbbá más hajózási létesítmény létesítéséről, használatbavételéről, üzemben tartásáról és megszüntetéséről.
A Kormány a  víziközlekedésről szóló 2000.  évi XLII.  törvény 88.  § (1)  bekezdés p)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E  rendelet hatálya a  kikötő, úszóműves kikötőhely, komp- és révátkelőhely, úszóműállás, hajóhíd, veszteglőhely,
vízisportpálya, vízi repülőtér, hajókiemelő berendezés (a  továbbiakban együtt: hajózási létesítmény) létesítésére,
használatbavételére, fennmaradására, üzemben tartására, átalakítására, a  rendeltetéstől eltérő használatára,
megszüntetésére terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) a szükségkikötőre,
b) a hajózási hatóság által hivatalból kijelölt veszteglőhelyre és sportpályára,
c) a 20 m-t el nem érő hosszúságú úszólétesítmény kiemelésére szolgáló berendezésre.
(3) E  rendelet rendelkezéseit a  Magyar Honvédség honvédelmi célú hajózási létesítményeire külön jogszabályban
megállapított eltérésekkel kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
 1. csónakkikötő: csak csónakok fogadására alkalmas kikötő, amelyben 50 csónaknál több nem helyezhető el,
 2. hajóállás: egy mértékadó hosszúságú úszó létesítmény kikötésére alkalmas kikötőrész (ezen belül egymás
mellé köthető úszólétesítmények száma/szélessége a kikötő hatósági engedélyében kerül meghatározásra),
 3. hajóhíd: úszó létesítmények – hídként összeállított és szolgáló – együttese, közúti vagy vasúti forgalom
víziúton keresztirányban történő átvezetésre,
 4. hajókiemelő berendezés: úszólétesítmények vízből történő kiemelésére, illetve vízrebocsátására szolgáló
berendezés (pl. sólyapálya, hajóemelőmű, szárazdokk),
 5. határvonal: a kijelölt vízterületet határoló egyenes,
 6. jégmentes időszak tavon: a  jég elolvadásával kezdődő, és a  hártyajég part menti megjelenésével záródó
időszak,
 7. kedvtelési célú kikötő: áru- és utasforgalmat nem bonyolító, ipari tevékenységet nem végző, sportolási,
kedvtelési célú tevékenységre, kishajók és csónakok kiemelésére vagy vízre tételére, kiszolgálására, tárolására
szolgáló kikötő,
8. kereskedelmi kikötő: áruk hajó-part vagy hajó-hajó vagy hajó-vasúti, illetve hajó-közúti jármű közti ki-, illetve
behajózására, be-, ki-, illetve átrakására, be-, illetve kitárolására, raktározására, a  kapcsolódó logisztikai
szolgáltatások területére, és a  kikötőn belül megvalósult közlekedési kapcsolatok létesítményeire, továbbá
utasok ki-, illetve beszállítására, valamint úszó létesítmények veszteglésére szolgáló kikötő,
9. kikötőeszköz: úszó létesítmények kikötését, rögzítését (parthoz, más úszó létesítményhez, vízi létesítményhez)
biztosító berendezés,
10. kompátkelőhely: közúti/vasúti jármű átkelését biztosító vízijármű kikötésére, és a közúti, illetve vasúti pályával
való összekötésre szolgáló kikötőhely,
11. köteles komp: nem szabadon közlekedő (kötélpályás) komp,
12. létesítmény: parti és vízterület, továbbá egy vagy több építmény (műtárgy, épület) közös rendeltetésű
együttese,
13. pályajel: a  Hajózási Szabályzatban vagy hajósoknak szóló hirdetményben előírt, illetve a  hajózási hatóság
által jóváhagyott, a  vízisportpályán folytatott tevékenységet irányító, vagy segítő jelzés, vagy jelzésként
meghatározott objektum (pl. vízijármű),
14. révátkelőhely: gyalogos átkelő forgalmat kiszolgáló vízijármű kikötésére szolgáló kikötőhely,
15. Ro-Ro-kikötő: közúti/vasúti járművek ki- és behajózására, várakozására, kereskedelmi eljárásaira,
a járművekkel kapcsolatos egyéb szolgáltatásokra szolgáló kikötő,
16. sarokpont: a kijelölt vízterület szomszédos határvonalainak metszéspontja,
17. személykikötő: utasforgalomra szolgáló kereskedelmi kikötő, amely lehet
17.1. hajóállomás, ahol a  személyek hajóra, illetve hajóról partra jutását egy vagy több úszóművön
keresztül biztosítják,
17.2. kiépített partfalú kikötő, ahol közvetlenül a partfalhoz lehet kikötni,
18. úszóműállás: parthoz vagy egyéb módon rögzített úszóművel kialakított, úszólétesítmények tartózkodására
szolgáló és úszóműves kikötőhelynek nem minősülő veszteglőhely,
19. úszóműves kikötőhely: olyan kikötőhely, amelynél az  úszólétesítmények az  utasok be- és kiszállása
(hajóállomás) vagy rakodási műveletek (úszóműves rakodóhely) céljából a  parthoz tartósan kikötött és
kikötőeszközökkel ellátott úszóműhöz köthetnek ki. Az úszóműves kikötőhely lehet önálló hajóállomás vagy
kikötő része,
20. úszóműves rakodóhely: olyan kikötőhely, amelynél az  úszólétesítmények úszóműhöz köthetnek ki és ott
rakodási műveleteket végezhetnek,
21. üzemi kikötő: úszólétesítmények építésével, karbantartásával, javításával, átalakításával és bontásával
összefüggő tevékenység végzésére szolgáló kikötő,
22. vízijármű vízterületen történő tárolása: üzemen kívüli vízijármű tárolása céljára kialakított vízterületen történő
raktározása,
23. vízi repülőtér: légi jármű fel- és leszállására, illetve vízen való mozgására, álló helyzetben való kiszolgálására,
veszteglésére kijelölt és biztosított vízterület,
24. vízisportpálya: a hajózási hatóság által sportolásra, kedvtelésre vagy egyéb vízi rendezvény tartására kijelölt
vízterület, amely lehet
24.1. zárt vízisportpálya: a  nem kedvtelési célú vízijárművek, továbbá fürdés elől tartósan vagy
ideiglenesen elzárt és megjelölt vízterület,
24.2. nyílt vízisportpálya: kedvtelési célú közlekedésre kijelölt, de nem zárt vízterület,
25. zárt vízterület: az  illetékes hajózási hatóság által valamely tevékenység végzésére engedélyezett, és jelekkel
kijelölt vízterület, amelyen – az engedélyben meghatározott úszó létesítményen, illetve személyeken kívül –
vesztegelni, tartózkodni és közlekedni tilos.
3. Az eljárások általános szabályai 3. § (1) A  hajózási létesítmények létesítéséhez, használatbavételéhez, üzemben tartásához, fennmaradásához,
átalakításához, rendeltetéstől eltérő használatához, továbbá megszüntetéséhez – a  4.  § (1)  bekezdésében
meghatározott kivétellel – a hajózási hatóság engedélye szükséges.
(2) Hajózási hatósági eljárások:
a) elvi létesítési engedélyezési eljárás,
b) létesítési engedélyezési eljárás,
c) használatbavételi engedélyezési eljárás,
d) üzemben tartási engedélyezési eljárás,
e) fennmaradási engedélyezési eljárás,
f ) rendeltetéstől eltérő használati engedélyezési eljárás,
g) megszüntetési engedélyezési eljárás,
h) adatváltozás átvezetése.
(3) Hajóhíd, úszóműállás, úszóműves rakodóhely, hajóállomás, veszteglőhely, vízisportpálya, vízi repülőtér tekintetében
az  e)  pont kivételével a  (2)  bekezdésben meghatározott eljárásokat – a  (2)  bekezdés e)  pontja kivételével – kell
lefolytatni.
4. § (1) A hajózási hatóság engedélye nélkül végezhető:
a) hajózási létesítmény olyan felújítása (karbantartása), amely nem jár együtt a  létesítmény rendeltetésszerű
használatának korlátozásával, és nem okoz eltérést a létesítési és használatbavételi engedélyben foglaltakhoz
képest,
b) az  engedélyezett tevékenységnek megfelelő műszaki jellemzőkkel és paraméterekkel rendelkező elem
cseréje,
c) a  létesítési engedélyben megállapított geometriai méretek visszaállítása (kivéve külön jogszabály szerint
engedélyköteles vízimunka).
(2) A  hajózási hatóság engedélye nélkül végezhető munkát az  üzemeltető előzetesen köteles bejelenteni a  kikötő
használatbavételét engedélyező hajózási hatóságnak.
5. § (1) Az engedély iránti kérelmet a kérelmező írásban vagy elektronikus úton terjeszti elő.
 (2) A  kérelmet a  hajózási hatóság által rendszeresített formanyomtatványon a  következő adattartalommal kell
benyújtani
a) kérelmező értesítési címe (telefon/fax, e-mail-cím),
b) kérelemmel érintett, illetve szomszédos ingatlan ingatlan-nyilvántartási adatai (tulajdoni lap, helyszínrajz),
c) a 2. pont szerinti ingatlanok földrajzi koordinátái (EOV, GPS, folyamkilométer),
d) korábbi hatósági eljárásokra utalás (eljáró hatóság megnevezése, eljárás tárgya, határozat száma),
e) tervdokumentációt készítő tervező adatai, amennyiben tervdokumentáció kerül benyújtásra (neve, címe,
tervezői jogosultságának száma),
f ) mellékletek felsorolása. 6. § Ha e  rendelet előírja a  kérelmező létesítési, bontási, fennmaradási, rendeltetésmódosítási jogosultságának
igazolását, a jogosultság igazolható különösen:
a) hajózási létesítmény létesítésének, illetve fennmaradásának kérelmezése esetén az  érintett földrészletre
vonatkozó tulajdonjogát- (kezelői, tartós földhasználati jogát) feltüntető ingatlan-nyilvántartási tulajdoni
lap egy hónapnál nem régebbi hiteles másolatával, hagyatékátadó végzéssel, bírósági vagy államigazgatási
határozattal, illetőleg a  tulajdonjogának (kezelői, tartós földhasználati jogának) az  ingatlan-nyilvántartásba
való bejegyzésére alkalmas szerződéssel, illetve – haszonélvezettel terhelt ingatlan esetében  –
a haszonélvező hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló jogerős bírósági ítélettel,
b) az  a)  pont alá nem tartozó minden egyéb munka esetében a  tulajdonjogra (kezelői, tartós földhasználati
jogra) vonatkozó nyilatkozatával és – haszonélvezettel terhelt ingatlan esetében – a  haszonélvező
hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel,
c) idegen tulajdonban álló ingatlanon történő létesítés esetében az  ingatlannal rendelkezni jogosult
hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel, illetőleg a kisajátítási eljárás útján megszerzett
ingatlan birtokba adását vagy a kisajátítási határozat azonnali végrehajtását elrendelő határozattal,
d) közös tulajdonban álló ingatlanon történő létesítés, illetve fennmaradás kérelmezése esetében,
a tulajdonostárs hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel,
e) a hajózási létesítmény területén vagy azt 50 m-nél kisebb távolságra megközelítő nyomvonalas létesítmény
üzemben tartójának nyilatkozatával.
7. § (1) Ha az e rendeletben előírt követelményeket műszakilag nem vagy aránytalanul nagy költséggel lehet megvalósítani,
a hajózási hatóság a létesítmény üzemeltetését korlátozhatja.
(2) A  hajózási létesítményt, illetőleg annak bármely részét csak a  létesítési (fennmaradási) és használatbavételi,
üzemben tartási engedélyben meghatározott, továbbá a rendeltetésének megfelelő célra és úgy szabad használni,
hogy az egészséget, az élet- vagy közbiztonságot, a vízi közlekedés biztonságát ne veszélyeztesse, biztosítsa a vízi
közlekedés akadálytalanságát és a legkisebb mértékű környezetterhelést és igénybevételt idézze elő.
(3) A hajózási hatóság az érdekelteket az engedély nélküli tartósan eltérő használat megszüntetésére kötelezheti.
 (4) A hajózási létesítményeket az engedélyező hatóság tartja nyilván.
II. FEJEZET
A HAJÓZÁSI LÉTESÍTMÉNYEKKEL KAPCSOLATOS EGYES HAJÓZÁSI HATÓSÁGI ELJÁRÁSOK
4. Az elvi létesítési engedély 8. § (1) A  hajózási létesítményre vonatkozó létesítési, illetőleg a  rendeltetés megváltoztatása iránti kérelem benyújtása
előtt, annak elhelyezésére, általános kialakítására, a  műszaki, geometriai jellemzőire, illetőleg új rendeltetése
megvalósíthatóságára, továbbá az  azzal kapcsolatos szakmai követelmények jogszabályban meghatározott
előírásoktól eltérő műszaki megoldásának előzetes tisztázására elvi létesítési engedély kérhető.
(2) Üzemelő vagy építés alatt álló – e  rendelet hatálya alá tartozó – kikötő, átkelőhely 1000 méteres körzetében
tervezett kikötőre/átkelőhelyre minden esetben elvi engedélyt kell kérni.
(3) Az elvi létesítési engedélyt a hajózási hatóságtól kell kérni.
9. § (1) Elvi létesítési engedély iránti kérelem elbírálásához a kérelmező építési jogosultságának igazolása nem szükséges.
 (2) Az  elvi létesítési engedély iránti kérelem benyújtása során – annak tartalmától függően – igazolni kell a  tervezési
jogosultságot.
 (3) Az  elvi létesítési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a  tervezett műszaki megoldás előtervét és műszaki
leírását az 1. és 2. melléklet szerinti tartalommal.
10. § Az elvi létesítési engedély iránti kérelem elbírálása során a hajózási hatóság vizsgálja, hogy
a) a tervezett hajózási létesítmény megfelel-e a jogszabályokban előírt szakmai és műszaki követelményeknek,
illetőleg az azoktól eltérően tervezett műszaki megoldás engedélyezhető-e,
b) a  tervezett hajózási létesítmény elhelyezése, rendeltetése és kialakítása megfelelő-e, illetve alkalmas-e
a rendeltetésszerű használatra. 11. § (1) Az engedély hatályának időtartama nem haladhatja meg az egy évet. Az engedély időbeli hatálya, ha a vonatkozó
jogszabályok időközben nem változtak meg, egy ízben legfeljebb egy évvel meghosszabbítható.
(2) Az elvi létesítési engedély alapján építési munka nem végezhető.
 (3) Az  elvi létesítési engedély a  létesítési engedély megadását illetően a  hajózási hatóságot az  (1)  bekezdésben
foglaltak keretei között és az  (5)  bekezdés figyelembevételével köti azokban a  kérdésekben, amelyekről az  elvi
létesítési engedélyben kifejezetten rendelkezett, kivéve, ha a  vonatkozó jogszabályok a  létesítési, engedélyezési
eljárás megindítását megelőzően megváltoztak.
(4) Az elvi létesítési engedély hatályát veszti, ha a véglegessé válásától számított egy év elteltéig nem kérnek létesítési
engedélyt a létesítményre, illetve az igénybe venni tervezett területre időközben létesítési engedélyt adtak ki.
(5) Ugyanazon területre több elvi létesítési engedély is kiadható.
5. A létesítési engedélyezési eljárás 12. § (1) A kérelmet írásban vagy elektronikus úton lehet benyújtani.
 (2) A létesítési engedélyt a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével a megvalósítani kívánt létesítmény egészére
kell kérni.
 (3) Több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetében az  egyes szakaszokban megépítendő létesítményre,
illetőleg rendeltetésszerű és biztonságos használatra önmagukban alkalmas létesítményrészekre szakaszonként
külön-külön is lehet létesítési engedélyt kérni, a  létesítmény egészének általános helyszínrajzában bemutatva
a létesítményrészt.
13. § (1) A létesítési engedély iránti kérelem benyújtása során az alábbiakat kell igazolni:
a) a kérelmező építési jogosultságát;
b) azt, hogy a  tervezett műszaki megoldás megfelel a  vonatkozó jogszabályoknak, valamint a  tervező a  terv
készítéséhez szükséges tervezői jogosultsággal rendelkezik, továbbá a vonatkozó nemzeti szabványtól eltérő
műszaki megoldás alkalmazása esetén a szerkezetnek, eljárásnak vagy számítási módszernek a szabványossal
való legalább egyenértékűségét, illetve azt, hogy az építmény tervezésekor alkalmazott műszaki megoldás
megfelel az építményekkel szemben támasztott általános követelményeknek;
c) azt, hogy a  létesítménnyel érintett ingatlanon üzemelő vagy tervezett közművek üzemben tartói
a szolgáltatást biztosítják, illetve elutasító nyilatkozat esetén a közműkiváltó műszaki megoldás lehetőségét.
(2) A létesítési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) a  tervezett hajózási létesítményre vonatkozó mellékletekben meghatározott tartalmú műszaki
tervdokumentációt 3 példányban, nyilatkozatot a tervezett üzemeltetési formáról;
b) helyszínrajzot:
ba) a parti területre az ingatlanügyi hatóság által kiadott, három hónapnál nem régebbi térképmásolat
alapján,
bb) a vízterületek vonatkozásában a mellékletek szerint,
bc) a  helyszínrajzokon a  létesítéssel érintett területek határát meghatározó pontokat ábrázolni és
koordinátáit [EOV, GPS (legalább négy ponton), folyamkilométer] megadni szükséges,
bd) a helyszínrajzhoz az eredeti térképlap másolatát csatolni kell.
(3) A több megvalósulási szakaszra bontott létesítés esetében csak az első szakasz engedélyezése iránti kérelemhez kell
helyszínrajzot csatolni és a későbbiek során csupán a korábban becsatolt helyszínrajzra kell utalni, megjelölve, hogy
az  azon feltüntetett több létesítményrész közül melyik létesítményrész kerül megépítésre. Ha azonban a  későbbi
szakaszban a helyszínrajztól eltérően kívánják a létesítményt elhelyezni, a kérelemhez módosított helyszínrajzot kell
csatolni.
(4) A  műszaki tervdokumentációt a  hajózási hatóság felhívására elektronikus kapcsolattartás esetén is papír alapon
kell benyújtani. A  számítógépes adatrögzítés módjáról a  hajózási hatóság honlapján közleményt tesz közzé,
a közleményt a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben is közzé kell tenni.
14. § A  hajózási létesítmények műszaki tervdokumentációját az  építési előírásokban meghatározott általános
követelményeknek és az  adott létesítményre vonatkozó előírásoknak megfelelő módon, a  létesítmény jellegétől
függően az 1., 2. és 3. mellékletben meghatározott előírások szerint kell elkészíteni.
15. § (1) Az engedély iránti kérelem elbírálása során a hajózási hatóság köteles meggyőződni arról, hogy
a) a kérelmező rendelkezik-e építési jogosultsággal,
b) a tervezett építkezés, a helyszínrajz és a hajózási létesítmény műszaki tervei megfelelnek-e a mellékletekben
megállapított feltételeknek, illetőleg az  azoktól eltérő tervezett műszaki megoldás engedélyezett vagy
engedélyezhető-e,
c) a  hajózási létesítménnyel érintett földrészlet a  helyénél, rendeltetésénél, kialakításánál és méreteinél fogva
alkalmas-e a tervezett létesítmény elhelyezésére, valamint a földrészlet a településrendezési tervnek, illetőleg
a jogszabályoknak megfelelő kialakítása megtörtént-e,
d) a  létesítmény rendeltetésszerű használhatóságához szükséges járulékos építmények, illetőleg közlekedési,
közmű- és energiahálózathoz való csatlakozás megvalósítása biztosított-e,
e) a  tervezőként megjelölt szerv, illetőleg személy rendelkezik-e a  tervezés tárgya szerinti tervezői
jogosultsággal.
(2) A hajózási hatóság az engedély kiadását megtagadja, ha a tervezett hajózási létesítmény a 13. és 14. §-ban foglalt
követelményeknek nem felel meg, vagy a helyi településrendezési tervvel és szabályokkal ellenkezik.
16. § (1) A  hajózási hatóság a  létesítési engedély megadása esetén a  határozat véglegessé válása után az  engedélyezésre
benyújtott műszaki tervek egy példányát az engedélyező hatóság tervnyilvántartásában helyezi el, egy példányát
pedig engedélyezési záradékkal a kérelmezőknek kiadja. A hajózási hatóság az engedélyes kérelmére a műszaki terv
azon további példányait is ellátja engedélyezési záradékkal, amelyeket a kérelmező e célból nyújtott be.
(2) A hajózási hatóság a  létesítési engedély megtagadása esetén a műszaki terv egy példányát visszatartja, a  további
példányait pedig a kérelmezőnek kiadja.
(3) A  létesítési engedély véglegessé válásáról szóló értesítés ingatlanügyi hatóságnak történő megküldésekor
az ingatlanügyi hatóság – az általa kiadott engedélynek megfelelően – a hajózási létesítmények által érintett terület
művelési ágát a hajózási hatósági határozatnak megfelelően hivatalból bejegyzi.
17. § (1) A  létesítési engedély a  véglegessé válásának napjától számított két év elteltével hatályát veszti, kivéve, ha
a  létesítést ez  alatt az  idő alatt megkezdték és a  tervnek megfelelően végzik. Az  elsőfokú hajózási hatóság
a létesítési engedély hatályát
a) a  kérelmező – engedély hatályának lejárta előtt benyújtott – kérelmére mindaddig, amíg az  engedély
megadásakor fennálló szabályok vagy körülmények időközben nem változtak meg, egy-egy évre ismételten
– de legfeljebb 5 év teljes tartamra – meghosszabbíthatja,
b) új eljárásban bírálja el, ha a  kérelmező elmulasztotta a  létesítési engedély hatályát – annak lejárta előtt  –
az a) pont alapján meghosszabbíttatni és az építmény a 19. § szerinti használatbavételi engedély megadására
még nem alkalmas.
(2) A  kérelmező csak a  véglegessé vált létesítési engedély és az  ahhoz tartozó – engedélyezési záradékkal ellátott  –
helyszínrajz és műszaki tervek alapján, az  engedély hatályának időtartama alatt, továbbá a  saját felelősségére és
veszélyére építkezhet.
(3) A létesítési engedély jogosultja helyébe a jogutódja léphet.
18. § (1) A létesítési engedélytől és az ahhoz tartozó helyszínrajztól és műszaki tervektől való eltéréshez a hajózási hatóság
engedélye szükséges, kivéve azt az eltérést, amely
a) nem érinti a létesítmény helyszínrajzi elhelyezését, rendeltetését, és
b) nem változtatja meg befogadó vagy teljesítő képességét, geometriai paramétereit, és
c) nem változtatja meg az alkalmazott berendezéseket,
d) nem létesítési vagy építési engedélyköteles.
(2) Az eltérés engedélyezése iránti kérelemhez az eltérés jellegétől függően
a) a helyszínrajzi elhelyezés változása esetén módosított helyszínrajzot,
b) a módosított műszaki tervrészletet,
c) a műszaki leírás változása esetén, módosított műszaki leírást
kell csatolni.
(3) A  hajózási hatóság újonnan készített – teljes körű – műszaki tervek bemutatására kötelezheti a  kérelmezőt,
ha a módosítás az engedélyezett műszaki tervek több részletére terjed ki.
(4) Az eltérés engedélyezése során – az eltérés jellegétől függően – a létesítési engedély visszavonható, és egyidejűleg
új létesítési engedély adható ki.
(5) A létesítési engedély nem váltja ki a jogszabály alapján kötelező egyéb engedélyeket, különösen
a) a vízjogi engedélyt,
b) az épületekre az építési engedélyt (illetve az elvi építési engedélyt),
c) környezetvédelmi engedély alapján létesíthető, üzemeltethető hajózási létesítmény esetén a véglegessé vált
környezetvédelmi engedélyt, d) termőföld vagy belterületi, de mezőgazdasági művelés alatt álló föld felhasználásával járó építési
tevékenység esetén az ingatlanügyi hatóság más célú hasznosításhoz adott engedélyét.
6. A használatbavételi engedély 19. § (1) A létesítési engedélyhez kötött hajózási létesítmény csak használatbavételi engedély alapján vehető használatba és
üzemeltethető a továbbiakban.
(2) A hajózási hatóság a használatbavételi engedélyben a hajózási létesítmény üzemben tartását az alábbi időtartamra
engedélyezi:
a) hajóállomásnál, egyéb úszóműves kikötőhelynél, vízisportpályánál, vízi repülőtérnél, úszóműállásnál és
hajóhídnál 5 évre,
b) kiépített partfalú kikötőnél, komp- és révátkelőhelynél, csónakkikötőnél és veszteglőhelynél 10 évre.
(3) A használatbavételi engedélyt a kérelmezőnek a hajózási hatóságtól a használatbavétel előtt kell kérnie.
 (4) Több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetében az  egyes szakaszokban megépített – rendeltetésszerű
és biztonságos használatra önmagukban alkalmas – létesítményrészekre szakaszonként külön-külön is lehet
használatbavételi engedélyt kérni.
(5) Ha a  használatbavételi eljárást megelőzően a  létesítmény vagy egyes berendezései, létesítményrészei műszaki
átadásra kerülnek, akkor erről az engedélyező hatóságot 8 nappal azt megelőzően értesíteni kell. A hajózási hatóság
a műszaki átadáson – szükség esetén – részt vesz és megállapításait közli, melyeket a használatbavételi engedély
kiadásakor figyelembe kell venni.
20. § (1) A használatbavételi engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a létesítmény helyének és rendeltetésének megjelölését, illetőleg a hajózási létesítmény megnevezését,
b) a  létesítési engedély számát és keltét és azt, hogy az  5.  § (2)  bekezdés szerinti adatlapban
meghatározottakban változás nem történt,
c) kikötő esetében az üzemeltetési formát.
(2) A kérelem benyújtásakor igazolni kell:
a) azt, hogy az építési munkát a létesítési engedélynek, az ahhoz tartozó helyszínrajznak és műszaki terveknek,
továbbá az  esetleg engedélyezett eltérésnek megfelelően, a  szakmai, minőségi és biztonsági előírások
megtartásával szakszerűen végezték, valamint az  építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra
alkalmas,
b) ha a hajózási létesítményt a véglegessé vált és végrehajtható létesítési engedélytől, valamint a  jóváhagyott
műszaki tervdokumentációtól eltérően alakították ki, de az eltérés a 4. § (1) bekezdés előírásai szerint nem
engedélyhez kötött, a felelős műszaki vezető eltérést ismertető nyilatkozatát,
c) a közműcsatlakozás megtörténtét.
 (3) A kérelemhez mellékelni kell
a) a  megvalósulási tervdokumentációt 3 példányban, valamint az  engedélyezési eljárásba bevonandó
szakhatóságok száma szerint további 1-1 példányban,
b) azoknál a  hajózási létesítményeknél, amelyekre jogszabály üzemeltetési szabályzatot vagy kikötőrendet
(együtt szabályzat) ír elő, a kérelemhez csatolni kell a jóváhagyott szabályzatot vagy annak tervezetét.
(4) Több megvalósítási szakaszra bontott hajózási létesítmény megvalósult részének használata és üzemben
tartása érdekében a  hajózási hatóság az  érintettet a  használatbavételi engedély iránti kérelem és mellékleteinek
benyújtására kötelezheti.
21. § (1) A használatbavételi engedély iránti kérelem elbírálása során a hajózási hatóság vizsgálja:
a) az engedélyezési tervben foglaltakat és
b) a közműcsatlakozás megtörténtét, valamint
c) azt, hogy
ca) az  építési munkát a  létesítési engedélynek, az  ahhoz tartozó műszaki tervdokumentációnak,
továbbá az esetleg engedélyezett eltérésnek megfelelően végezték-e el, valamint
cb) a  létesítmény a  létesítési engedélyben megjelölt rendeltetésének megfelelő és biztonságos
használatra alkalmas állapotban van-e.
(2) A  használatbavételi engedély csak akkor adható meg, ha a  létesítmény a  19–20.  §-ban foglalt követelményeknek
megfelel.
(3) A használatbavételi engedély visszavonásig, illetve a létesítmény megszüntetéséig hatályos.
22. § (1) A használatbavételi engedély megadásáról hozott határozatnak tartalmaznia kell:
a) a biztonságos használatot nem veszélyeztető kisebb hibák és hiányosságok esetében – határidő kitűzésével –
a megállapított hibák és hiányosságok megszüntetése érdekében szükséges további munkálatok elvégzésére
vonatkozó kötelezést,
b) az üzemben tartási jogosultság időtartamát, valamint annak meghosszabbítására való kötelezettséget.
 (2) A  hajózási hatóság a  használatbavételi engedély megadását az  észlelt hibák és hiányosságok megszüntetéséig
–  az  egész létesítményre vagy annak egy részére – a  hiányosságok jellegétől függően megtagadhatja és
a létesítmény használatbavételét megtilthatja.
(3) A  még befejezetlen létesítmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra önállóan alkalmas részére vagy
az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben ideiglenes használatbavételi engedély adható. Ilyen esetben
a végleges használatbavételi engedély csak a létesítmény teljes befejezése után adható ki.
7. A fennmaradási engedély 23. § (1) Ha a hajózási létesítményt (létesítményrészt) engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon (a  továbbiakban:
szabálytalanul) létesítették, a hajózási hatóság arra – az építtető vagy a létesítménnyel rendelkezni jogosult kérelme
alapján – fennmaradási engedélyt ad, ha a szabályossá tétel feltételei fennállnak vagy megteremthetők és a létesítő
létesítési jogosultságát igazolta.
(2) A  hajózási hatóság az  építtetőt – kérelem hiányában – a  fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására
felhívhatja vagy az eljárást hivatalból lefolytathatja.
(3) A fennmaradási engedély az (1) bekezdésben foglaltak érvényesítése mellett kiadható akkor is, ha
a) a hajózási létesítmény, létesítményrész átalakítással szabályossá tehető, vagy
b) a szabálytalansággal okozott érdeksérelem jelentéktelen, közérdeket nem sért, vagy a hajózási hatóság által
meghatározott határidőn belül elhárítható.
 (4) Ha az  építtető az  értesítés szerinti határidőig nem nyújtja be a  fennmaradási engedély iránti kérelmét, illetőleg
az  azzal kapcsolatos hiánypótlási felhívásnak a  megadott határidőben nem tesz eleget, vagy a  szabályossá tétel
érdekében szükséges munkálatok elvégzését a  kötelezett nem vállalja, a  hajózási hatóság a  létesítmény bontását
elrendeli.
(5) A hajózási hatóság az eljárás során
a) megvizsgálja, hogy az  (1) és (4)  bekezdés szerint a  fennmaradási engedély megadásának feltételei
fennállnak-e vagy megteremthetőek-e,
b) a  feltételek megléte esetén értesíti az  építtetőt a  fennmaradási engedély feltételeiről és
jogkövetkezményeiről, egyidejűleg legfeljebb 60 napon belüli határidő kitűzésével a fennmaradási engedély
iránti kérelem benyújtására hívja fel.
(6) A  fennmaradási engedély egyben a  hajózási létesítményre vonatkozó használatbavételi engedély is, amennyiben
ennek feltételei fennállnak. A létesítményre vonatkozó fennmaradási engedély megadásával egy időben a hajózási
hatóságnak rendelkeznie kell a  létesítmény befejezésére vonatkozó továbbépítésről is. A  hajózási létesítmény
építési munkáinak teljes befejezése után a 19. §-ban foglaltak szerinti használatbavételi engedélyezési eljárást kell
lefolytatni.
(7) A  meghatározott idő elteltét, illetőleg az  engedély visszavonását követően, továbbá ha a  fennmaradási
engedélyben előírt átalakítási kötelezettséget nem teljesítették, a  hajózási létesítményt, létesítményrészt
az  engedélyesnek kártalanítási igény nélkül le kell bontania. Az  átalakítási kötelezettség elmulasztása esetén
a hajózási hatóság a lebontást elrendeli.
(8) Ha a  szabálytalanul megépített hajózási létesítményre, létesítményrészre fennmaradási engedély nem adható,
a hajózási hatóság elrendeli
a) a szabályossá tétel érdekében szükséges munkálatok elvégzését, vagy
b) ha a létesítmény fennmaradása átalakítással sem engedélyezhető, a lebontását.
(9) A  szabálytalanul létesített hajózási létesítménnyel, létesítményrésszel kapcsolatban elrendelt átalakítást vagy
bontást az ingatlan tulajdonosa (haszonélvezője, használója) köteles végrehajtani.
24. § (1) A  fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtásakor a  13.  §-ban meghatározottakon kívül igazolni kell,
hogy a  létesítményt a  vonatkozó szakmai, minőségi előírások megtartásával, szakszerűen építették meg, és
az a rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas.
(2) A  fennmaradási engedély iránti kérelemmel benyújtott helyszínrajzon és a  műszaki terveken a  tényleges – még
befejezetlen létesítmény (létesítményrész) esetében pedig a további tervezett – állapotot is ábrázolni kell.
(3) Kikötő esetében a tulajdonosnak nyilatkoznia kell az üzemeltetési formáról.
25. § (1) A fennmaradási engedély iránti kérelem elbírálása során a hajózási hatóság vizsgálja különösen, hogy a megépített
létesítmény (létesítményrész)
a) megfelel-e a hatályos jogszabályokban foglalt követelményeknek, illetve
b) átalakítással szabályossá tehető-e.
(2) Létesítési jogosultság hiányában a  fennmaradási engedély iránti kérelmet el kell utasítani, a  létesítmény bontását
és az  eredeti állapot helyreállítását el kell rendelni. Amennyiben a  fennmaradási engedély kiadásának egyéb
feltételei fennállnak és a kérelmező igazolja, hogy az ügyben a tulajdonjog rendezése vagy jognyilatkozat pótlása
iránt keresetet indított, a  hajózási hatóság az  engedélyezési eljárást kérelemre a  peres eljárás jogerős lezárásáig
felfüggesztheti.
(3) A fennmaradási engedély akkor adható meg, ha a hajózási hatóság a szabálytalanul megépített hajózási létesítmény
(létesítményrész) átalakítását vagy elbontását nem rendeli el. A  fennmaradási engedély kiadására irányuló eljárás
során egyébként a  létesítési és a  használatbavételi engedélyezési eljárásra vonatkozó rendelkezéseket kell
megfelelően alkalmazni.
(4) Amennyiben a hajózási hatóság a létesítmény rendeltetésének engedély nélküli megváltoztatását állapítja meg, úgy
a létesítmény üzemeltetőjét a rendeltetéstől eltérő használat megszüntetésére kötelezheti.
26. § (1) Ha a  hajózási hatóság azt tapasztalja, hogy a  szabálytalan hajózási létesítmény korlátozza vagy veszélyezteti
a  víziközlekedést, illetve annak műszaki állapota miatt alkalmatlan a  biztonságos üzemelésre, az  üzemben tartót
kötelezi
a) a létesítmény üzemeltetésének ideiglenes vagy végleges megszüntetésére, vagy
b) a létesítmény egy részének vagy egészének átépítésére, javítására, korszerűsítésére.
(2) A hajózási hatóság akkor is kötelezi az üzemben tartót a hajózási létesítmény átépítésre, javításra, korszerűsítésre, ha
a) a létesítmény eltér a létesítési és használatbavételi engedélyben foglaltaktól, vagy
b) a létesítmény műszaki jellemzői eltérnek az érvényben levő előírásoktól.
8. Az üzemben tartási engedély 27. § (1) A  hajózási létesítmény a  használatbavételi engedélyben meghatározott időszak lejártát követően csak üzemben
tartási engedély birtokában üzemeltethető.
(2) A hajózási hatóság az üzemben tartási engedélyt a 19. § (2) bekezdésében foglalt időtartamra adja ki.
 (3) A hajózási hatóság – a hajózási létesítmény műszaki állapotától és üzemeltetési körülményeitől függően – rövidebb
üzemben tartási határidőt állapíthat meg.
 (4) A létesítmény vizsgálatának eredményeként a hajózási hatóság a hajózási létesítmény üzemben tartásának további
engedélyezéséről dönt.
 (5) Ha az üzemben tartási engedély időbeli hatálya lejárt, illetőleg az ellenőrzés során a hajózási hatóság az üzemben
tartást megtiltotta, a  hajózási létesítmény üzemét mindaddig szüneteltetni kell, amíg a  hajózási hatóság – újabb
vizsgálat eredményeként – a további üzemelést engedélyezi.
28. § (1) Az üzemben tartási engedélyezési eljárás kérelemre indul.
 (2) Az  üzemben tartási engedély iránti kérelemnek az  5.  § (2)  bekezdésében foglaltakon kívül tartalmaznia kell
a  használatbavételi, illetve – ha ilyen már kiadásra került – a  legutóbbi üzemben tartási engedély kiadása óta
elvégzett engedélyhez és bejelentéshez nem kötött munkálatok rövid leírását.
29. § A kérelem elbírálása során a hajózási hatóság vizsgálja, hogy
a) a hajózási létesítmény megfelel-e a korábbi engedélyben foglaltaknak,
b) történt-e engedélyköteles átalakítás vagy rendeltetéstől eltérő használat,
c) a létesítmény egyes elemeinek műszaki állapota megfelel-e a további biztonságos üzemelés feltételeinek,
d) a létesítmény megfelel-e az egyéb hatályos jogszabályokban előírt feltételeknek.
30. § (1) A hajózási hatóság határozatának tartalmaznia kell
a) mely elemek esetében szükséges – műszaki, biztonsági okokból – felújítás, átalakítás, javítás, valamint az arra
megállapított határidőt, továbbá a  létesítményre előírt munkálatok befejezéséig – szükség esetén  – előírt
korlátozásokat,
b) az engedély időbeli hatályát.
 (2) Ha a  létesítmény nem felel meg a  hatályos jogszabályokban előírt és egyéb biztonsági feltételeknek, a  hajózási
hatóság a  további üzemeltetés feltételeinek megállapításával a  létesítmény üzemeltetését az észlelt hiányosságok
megszüntetéséig megtiltja.
9. A rendeltetéstől eltérő használat engedélyezése 31. § (1) A hajózási hatósági engedélyhez kötött építési munkával járó, rendeltetés megváltoztatására irányuló engedélyezési
eljárásra a létesítési engedélyezési eljárás szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(2) A  létesítmény – létesítési engedélyhez nem kötött építési munkával járó, illetve építési munkával nem járó  –
rendeltetésének megváltoztatására irányuló kérelmet a  6.  § megfelelő alkalmazásával a  jogosultság igazolása
mellett lehet előterjeszteni a hajózási hatóságnál.
32. § A  kérelemhez a  31.  §-ban foglaltakon túl mellékelni kell a  13.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott
tervdokumentációt 3 példányban, illetőleg az  eljárásban részt vevő szakhatóságok számától függően további
1-1 példányban.
33. § A kérelem elbírálása során a hajózási hatóság vizsgálja, hogy
a) a módosított rendeltetésű létesítmény megfelel-e a biztonsági követelményeknek, valamint
b) a rendeltetés módosításával létrejövő létesítmény az érintett területen engedélyezhető-e.
10. Megszüntetési engedély 34. § Hajózási létesítmény megszüntetésére vonatkozó eljárást akkor kell lefolytatni, ha
a) a tulajdonos, illetve az üzemben tartó tevékenységével fel kíván hagyni,
b) a  hajózási létesítmény nem felel meg a  hatályos jogszabályok rendelkezéseinek és a  műszaki
követelményeknek. 35. § A hajózási létesítmény megszüntetésére vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell
a) a megszüntetés indokolását,
b) a megszűnő létesítmény hiányában bekövetkező helyzet hajózásbiztonsági elemzését,
c) a megszűnő létesítmény elbontása utáni helyszínrajzot,
d) az elbontott létesítményből származó maradványok, anyagok elhelyezésének tervét,
e) a  területnek a  létesítmény létesítése előtti állapotára történő helyreállításának tervét vagy az  ettől eltérő
megoldás tervét és indokolását. 36. § (1) A kérelem elbírálása során a hajózási hatóság vizsgálja
a) a létesítmény megszüntetésének hajózásbiztonsági következményeit,
b) az esetleges további üzemeltetés feltételeit,
c) a létesítmény üzemeltetésében érdekeltek véleményét,
d) a nemzetközi szerződésekből eredő kötelezettségeket,
e) a benyújtott helyreállítási tervet
és határoz a megszüntetés engedélyezéséről.
(2) Abban az esetben, ha azt nemzetközi szerződéses kötelezettségből következően a hajózási létesítményt fenntartani
célszerű, illetve kötelező, a hajózási hatóság tájékoztatja a közlekedésért felelős minisztert.
37. § Ha a hajózási hatóság a megszüntetést engedélyezi, a határozatnak tartalmaznia kell:
a) a környezet rehabilitáció során történő kialakításának főbb paramétereit,
b) a munkálatok elvégzésének – szükség esetén szakaszokra bontott – határidejét.
III. FEJEZET
AZ EGYES LÉTESÍTMÉNYEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN SZABÁLYOK
11. A kikötőre, valamint a komp- és révátkelőhelyre, továbbá a hajókiemelő berendezésre vonatkozó
részletes szabályok
38. § E fejezet alkalmazásában:
1. partfal: a rakpart víz felőli oldala, amely lehet
a) függőleges,
b) rézsűs partélű,
c) úszóelemes,
d) támoszlopos,
2. rakpart: az úszólétesítmények kikötésére szolgáló partrész. 39. § A létesítési engedélyezési tervnek – a 13. § (1) bekezdésében foglaltakon kívül – tartalmaznia kell:
a) a kikötő, illetve átkelőhely létesítésének célját (pl. kereskedelmi, ipari, személy-, kedvtelési célú hajók számára
szolgáló kikötő, kompátkelés),
b) átnézeti térképet (1:10 000-től 1:25 000-ig méretarányban),
c) a  kikötő/átkelőhely és a  hajókiemelő berendezés telepítési helyszínrajzát 1:2000–1:5000 méretarányban,
amely tartalmazza a  tervezett létesítményeket a meglévő és bontásra előirányzott létesítményekkel együtt,
valamint 1:200–1:500 méretarányban a jellemző keresztszelvényeket,
d) a kikötő vízterületének, valamint a hozzá kapcsolódó víziút 500-500 m (az átkelés esetében annak tengelyétől
mért 200-200 m, ha az  átkelés jeleit ennél nagyobb távolságban kell elhelyezni, akkor az  elhelyezés
távolságáig) hosszú (tavon széles) szakaszának, hajókiemelő berendezés partterületét határoló (a kiemelésre
szolgáló) vízterület 100 m szélességű (ha a meder ennél kisebb szélességű, akkor a teljes mederszélességre
kiterjedő) mélységvonalas helyszínrajzát a  hajózási kisvízszint (HKV) és a  hajózási nagyvízszint (HNV),
a  legnagyobb vízszint (LNV) és a  legmagasabb jeges vízszint megjelölésével, amelyen a  mélységvonalakat
a vízterületre előírt kitűzési tervnek megfelelően kell alkalmazni,
e) talajmechanikai szakvéleményt,
f ) a létesítéshez szükséges ingatlan földnyilvántartási adatokat (ingatlan-nyilvántartási szemlét),
g) a  kikötő térségére jellemző vízmérce alap- és vízállásadatait országos rendszerben (nulla pont magassága,
LKV, HKV, KÖV, HNV, LNV, MÁSZ) meghatározottak szerint,
h) tavi kikötő esetében az uralkodó széljárás meghatározását,
i) a kikötőt/átkelőhelyet használó úszólétesítmények főméreteit (hossz, szélesség, legnagyobb merülés),
j) a kikötő/átkelőhely kapcsolatát, a közúti, vasúti pályával, csővezetékkel,
k) a kikötő építményeinek tervét és leírását, valamint véglegessé vált hatósági engedélyeit,
l) tervezői nyilatkozatot a  hajózási építményeknek a  műszaki leírásban megfogalmazott tevékenységre való
műszaki alkalmasságáról. 12. Úszóműves rakodóhelyre, hajóállomásra, úszóműállásra, hajóhídra, veszteglőhelyre,
vízisportpályára és vízi repülőtérre vonatkozó részletes szabályok
40. § Úszóműves rakodóhelyre, hajóállomásra, úszóműállásra, hajóhídra, vízisportpályára, vízi repülőtérre és
veszteglőhelyre
a) nem vonatkoznak a 4. és 7. alcímben és – a veszteglőhely kivételével – a 10. alcímben foglaltak,
b) e rendelet egyéb előírásait a 40–43. §-ban és a 2. mellékletben foglaltak szerint kell alkalmazni.
41. § A  létesítési engedélyezési tervnek, a  legfeljebb egy nyilvántartásra nem kötelezett úszóműből álló úszóműállás
kivételével – az 5. § (2) bekezdésében és a 13. § (1) bekezdésében foglaltakon kívül – tartalmaznia kell:
a) az általános helyszínrajzot és a létesítmény elhelyezésének műszaki terveit;
b) a  létesítmény vízterületének, valamint a  víziút hozzá kapcsolódó 500-500 m hosszú szakaszának
mélységvonalas helyszínrajzát;
c) a  helyi vízmérce alapadatait (ha nincs, akkor a  legközelebbi országos vízmérce alapadataira vonatkoztatott
helyi adatokat): helye, 0 pont magassága, legkisebb vízállás, legnagyobb vízállás;
d) a létesítmény részét képező és azt használó úszó létesítmény jellemző adatait;
e) az üzemeltetési rend tervét (ha a hajózási létesítményre azt jogszabály előírja, akkor a külön jogszabályban
meghatározottak szerint);
f ) úszóműves rakodóhely, hajóállomás, nyilvántartásba vételre kötelezett úszóművekből álló úszóműállás és
hajóhíd esetében:
fa) a csatlakozó partél elöntési vízszintjét,
fb) közúti kapcsolatát,
fc) az úszólétesítményen – a vízbe esett személyek kimentésére – elhelyezett mentőeszközöket,
fd) az  úszólétesítmények kikötési helyeinek, közlekedési útjainak és munkahelyeinek (munkaterület)
megvilágítását,
fe) az alkalmazott úszólétesítmények (veszélyhelyzetben könnyen oldható) kikötését és az  illetéktelen
beavatkozástól való védelmét. 42. § A  28.  §-ban foglaltaktól eltérően az  úszóműves rakodóhely, a  hajóállomás, a  nyilvántartásba vételre kötelezett
úszóművekből álló úszóműállás, a  hajóhíd, a  vízisportpálya és a  vízi repülőtér üzemben tartási engedélyének
(időszakos szemle) kiadását kell kérelmeznie a  létesítmény üzemben tartójának akkor is, ha az  engedélyezett
létesítmény
a) megbontást, vagy eltávolítást követően – a  használatbavételi engedélyben foglaltak szerint  –
visszahelyezésre kerül,
b) a létesítmény területén történt hajózási balesetet követően 8 napon belül.
43. § A hajózási létesítmény üzemeltetője – e rendelet egyéb előírásain kívül – a következő esetekben köteles bejelentést
tenni az engedélyező hatóságnál:
a) a létesítmény üzemképességét befolyásoló esemény,
b) úszóműves rakodóhely, a  hajóállomás, a  nyilvántartásba vételre kötelezett úszóművekből álló úszóműállás,
a hajóhíd, a vízisportpálya és a vízi repülőtér megbontása vagy eltávolítása,
c) hajózási baleset,
d) az üzemeltetés megszüntetése.
13. Csak csónakok fogadására alkalmas kikötőkre vonatkozó részletes szabályok
44. § (1) A csónakkikötők hatósági eljárásaira az 5–8. alcímben és a 10. alcímben foglaltak kell alkalmazni.
 (2) A csónakkikötő üzemeltetője vagy tulajdonosa a kiadott engedélyben szereplő adatokban bekövetkezett változást
köteles az engedélyező elsőfokú hajózási hatóság részére 8 napon belül bejelenteni.
 (3) A hajózási hatósági engedély iránti kérelemmel kapcsolatban az 5. §-ban előírtak szerint kell eljárni.
 (4) Az  építési, bontási, fennmaradási, rendeltetésmódosítási jogosultság igazolása és az  értesítendők adatainak
beszerzése során a 6. § szerint kell eljárni.
 (5) Engedélyhez kötött tevékenységekkel kapcsolatban a 3. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
45. § A létesítési engedélyezési tervnek – a 13. §-ban foglaltaktól eltérően – tartalmaznia kell
a) a kikötő létesítésének célját,
b) átnézeti térképet (1:10 000-től 1:25 000-ig méretarányban),
c) a  kikötőről telepítési helyszínrajzot kell benyújtani (1:2000–1:5000 méretarányban) amely tartalmazza
a kikötő tervezett létesítményeit a meglévő, és bontásra előirányzott létesítményekkel együtt,
d) a kikötő vízterületének, valamint a hozzá kapcsolódó víziút 200-200 m hosszú, tavon 200 m-es sugarú körbe
eső szakaszának mélységvonalas helyszínrajzát,
e) a létesítéshez szükséges ingatlan földnyilvántartási adatait (telekkönyvi szemléjét),
f ) tavi kikötő esetében az uralkodó széljárás meghatározását,
g) a kikötő megközelíthetőségének leírását,
h) a kikötő építményeinek tervét és leírását, valamint véglegessé vált hatósági engedélyeit,
i) tervezői nyilatkozatot a  műszaki leírásban megfogalmazott tevékenységre való műszaki alkalmasságáról és
az egyes építmények előírásoknak, szabványoknak való megfeleléséről. IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
46. § (1) Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  kikötő, komp- és révátkelőhely, továbbá más hajózási létesítmény létesítéséről,
használatbavételéről, üzemben tartásáról és megszüntetéséről szóló 50/2002. (XII. 29.) GKM rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2014. (XI. 7.) MNB rendelete а pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseinek érvénytelen szerződéses kikötéseire tekintettel szükséges elszámolás módszertanának általános szabályairól.
A Kúriának a  pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes
kérdések rendezéséről szóló 2014. évi XXXVIII. törvényben rögzített elszámolás szabályairól és egyes egyéb rendelkezésekről
szóló 2014. évi XL. törvény 46.  § a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi
CXXXIX. törvény 4.  § (7)  bekezdésében, valamint a  (9)  bekezdés a) és d)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § Е rendeletet azon fogyasztói kölcsönszerződésre kell alkalmazni, amely az  elszámolás időpontjában megfelel
a következő két feltételnek:
a) a  fogyasztónak nincs és a  fogyasztói kölcsönszerződés fennállása alatt sem volt a  fogyasztói
kölcsönszerződésből származó fizetési késedelme,
b) a fogyasztó nem áll és a fogyasztói kölcsönszerződés fennállása alatt sem állt fizetéskönnyítő program vagy
kedvezmény hatálya alatt. 2. § E  rendeletet nem kell alkalmazni abban az  esetben, ha a  rendelet hatálybalépésének napját megelőzően
a fogyasztói kölcsönszerződés tárgyában a bíróság jogerős ítéletet hozott és abban a bíróság a szerződés egészének
érvénytelenségét állapította meg, és azt nem nyilvánította érvényessé vagy a  határozathozatalig terjedő időre
hatályossá.
3. § E rendelet alkalmazásában:
1. fizetéskönnyítő program: fogyasztói kölcsönszerződés alapján fennálló fizetési kötelezettség átmeneti
csökkentése érdekében a pénzügyi intézmény és a fogyasztó között létrejött olyan – futamidő módosításnak
nem minősülő – megállapodás, amelynek eredményeként a fogyasztót a hátralévő futamidő meghatározott
időtartamára a  megállapodás megkötése előtt fennálló havi törlesztési kötelezettségénél kisebb havi
törlesztési kötelezettség terheli;
2. fogyasztó: a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény
(a továbbiakban: Hpt.) 6. § (1) bekezdése szerinti fogalom;
3. fogyasztói kölcsönszerződés: a  Kúriának а pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó
jogegységi határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezéséről szóló 2014. évi XXXVIII. törvény
(a  továbbiakban: 2014. évi XXXVIII. törvény) 1.  § (1) és (1a)  bekezdésében meghatározott hitel-, kölcsön és
pénzügyi lízingszerződés azzal, hogy a  hitel- és kölcsönszerződésre vonatkozó előírásokat a  pénzügyi
lízingszerződésre megfelelően kell alkalmazni;
4. kedvezmény: minden olyan – szerződésmódosításon, а felek által, egymás közötti viszonyukban alkalmazott
gyakorlaton, kötelező jogszabályi rendelkezésen vagy bírósági határozaton alapuló – vagyoni előny,
illetve juttatás, amely abból származik, hogy а pénzügyi intézmény a  fogyasztó fizetési kötelezettsége
fennállása alatt tőkét, kamatot, illetve díjat engedett el, vagy kedvezményes árfolyamot alkalmazott,
és ennek következtében а fogyasztó fizetési kötelezettsége а szerződésben eredetileg meghatározott
kötelezettséghez képest csökkent;
5. pénzügyi intézmény: a Hpt. 7. § (1) bekezdése szerinti, a 2014. évi XXXVIII. törvény alapján elszámolásra köteles
intézmény;
6. előtörlesztés: a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény 3. §-a szerinti fogalom;
7. tisztességes szerződéses kikötés: a  fogyasztói kölcsönszerződés azon szerződési feltétele, amely a  2014. évi
XXXVIII. törvény 3. és 4.  §-a alapján nem minősül tisztességtelennek, továbbá amelyet a  bíróság jogerős
döntésével a 2014. évi XXXVIII. törvény 6. alcímében foglalt szabályok szerinti polgári peres eljárás során, vagy
a  Kúriának a  pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó jogegységi határozatával
kapcsolatos egyes kérdések rendezéséről szóló 2014. évi XXXVIII. törvényben rögzített elszámolás
szabályairól és egyes egyéb rendelkezésekről szóló 2014. évi XL. törvény (a  továbbiakban: a  2014. évi
XL. törvény) 15. alcímében foglalt szabályok szerinti közérdekű keresettel indított perben tisztességesnek ítél.
4. § (1) A  pénzügyi intézmény а 2014. évi XL. törvényben meghatározott elszámolást (a  továbbiakban: elszámolás)
az 1. mellékletben foglalt módszertan alapján végzi el.
(2) A pénzügyi intézmény az elszámolást a 2. és 3. mellékletben foglalt módszertan alapján is elvégezheti.
 (3) A  pénzügyi intézmény az  elszámolást az  1.  § alapján e  rendelet alkalmazási körébe tartozó minden fogyasztói
kölcsönszerződés tekintetében ugyanazon módszertan alapján végzi el. 5. § (1) Ha a pénzügyi intézmény az elszámolást az 1. mellékletben foglalt módszertan alapján végzi el, akkor a 2014. évi
XXXVIII. törvény 1.  § (1)  bekezdésében meghatározott deviza alapú fogyasztói kölcsönszerződés esetében első
lépésként újraszámolja a  fogyasztó kezdeti, a  hitelnyújtás devizanemében kifejezett tartozását – figyelembe véve
a  folyósításhoz kapcsolódó, az  első törlesztési periódust megelőzően felszámított díjakat és költségeket is – és
az ebből adódó első havi, a hitelnyújtás devizanemében kifejezett törlesztőrészletét.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat követően a pénzügyi intézmény kiszámolja a megvalósult első törlesztési periódus
során forintban felmerülő túlfizetés mértékét, amelyet a  pénzügyi intézmény által használt árfolyam jegyzési
értéknapján érvényes, az MNВ által közzétett hivatalos devizaárfolyamon a hitelnyújtás devizanemére átvált, majd
ezzel csökkenti a törlesztési periódus utolsó napján fennálló, a hitelnyújtás devizanemében kifejezett tartozást.
(3) A pénzügyi intézmény a számításnál a  rendszeres kamat-, kamatfelár- (a  továbbiakban együtt: kamat), költség- és
díjtételek, valamint az  árfolyamrés használatán kívül minden egyéb szerződéses kikötést az  eredeti fogyasztói
kölcsönszerződés szerint vesz figyelembe.
(4) A  pénzügyi intézmény az  (1)–(3)  bekezdés szerinti lépéseket ismételve határozza meg a  következő törlesztési
periódusok törlesztőrészleteit, a  túlfizetések mértékét és a  mindenkor fennálló tőketartozás nagyságát, egészen
az  elszámolási fordulónapig, illetve, ha a  fogyasztói kölcsönszerződés az  elszámolási fordulónapot megelőzően
megszűnt, a fogyasztói kölcsönszerződés megszűnésének napjáig. Az elszámolási fordulónapon, illetve a fogyasztói
kölcsönszerződés megszűnésekor fennálló tőketartozás és az átszámításból adódó tőketartozás közötti különbség
az árfolyamrésből, valamint az egyoldalú szerződésmódosításból származó, a teljes futamidőre vonatkozó túlfizetés.
6. § (1) Ha a  pénzügyi intézmény az  elszámolást a  2.  mellékletben foglalt módszertan alapján végzi el, akkor a  fogyasztó
adott havi túlfizetését egy külön technikai számlán – gyűjtőszámlán –, a  hitelnyújtás devizanemében
felhalmozottnak tekinti.
(2) A  2.  mellékletben foglalt módszertan alkalmazása során, a  gyűjtőszámlán felhalmozott túlfizetések mellett
a  pénzügyi intézmény az  elszámolási fordulónapon, illetve a  fogyasztói kölcsönszerződés megszűnésekor
fennálló magasabb tőketartozás korrekcióját is elvégzi annak érdekében, hogy a  kiszámított túlfizetések mértéke
megegyezzen az 1. mellékletben foglalt módszertan alapján számított összeggel.
7. § Az  1. és 2.  mellékletben foglalt módszertan alkalmazása során az  árfolyamrésből és az  egyoldalú
szerződésmódosításból származó túlfizetés az  elszámolási fordulónapon, illetve, ha a  fogyasztói kölcsönszerződés
még nem szűnt meg, akkor a  fogyasztói kölcsönszerződés szerint fennálló tőketartozás és a  fogyasztói
kölcsönszerződés 6. §, illetve 9. § (1) bekezdése szerint átszámított fennálló tartozásának különbsége.
8. § Ha a pénzügyi intézmény az elszámolást a 3. mellékletben foglalt módszertan alapján végzi el, az árfolyamrésből és
az  egyoldalú szerződésmódosításból származó túlfizetést az  egyes törlesztési periódusokra vonatkozóan egymást
követően számítja ki.
9. § (1) Az  1–3.  mellékletben foglalt módszertan alkalmazása során a  már megszűnt fogyasztói kölcsönszerződés
esetében az  árfolyamrésből és az  egyoldalú szerződésmódosításból származó túlfizetést csak azokra a  fogyasztói
kölcsönszerződésekre kell kiszámítani, amelyek a 2014. évi XXXVIII. törvény szerinti elévülési időn belül szűntek meg.
(2) A  pénzügyi intézmény az  1–3.  mellékletben foglalt módszertan alkalmazása során az  árfolyamrésre vonatkozó
számítást az alábbi esetben nem végzi el:
a) az azonos devizanemben nyilvántartott vagy nyújtott és törlesztett fogyasztói kölcsönszerződés esetében,
b) ha a fogyasztói kölcsönszerződésben foglalt lehetőségével élve a fogyasztó a törlesztőrészletet a hitelnyújtás
devizanemében fizette meg, az így megfizetett törlesztőrészletek vonatkozásában,
c) a forint fogyasztói kölcsönszerződés esetében,
d) a 2014. évi XXXVIII. törvény 3. § (3) bekezdése szerinti esetben.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § E rendelet tervezetének a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a  jogszabálytervezetekről folytatott
konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat 2. cikk (1) bekezdés hatodik francia bekezdése
szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
25/2016. (VI. 17.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. június 1. napjától 2016. november 30. napjáig
dr. Solti Pétert az intézményirányítási és finanszírozási rendszer kialakításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatai:
a) javaslatot tesz az állami felsőoktatási intézményekkel kapcsolatos fenntartói irányítási, valamint az oktatásért
felelős miniszter irányítása alá tartózó – állami köznevelési intézmények fenntartói feladatait ellátó –
költségvetési szervvel kapcsolatos irányítási döntések előkészítéséért felelős – az oktatásért felelős államtitkár
irányítása alá tartozó – szervezeti egységek felépítésének és az irányításhoz kapcsolódó ügyintézési folyamatok
rendjének kialakítására,
b) javaslatot tesz a feladat- és teljesítményalapú finanszírozási rendszer köznevelésben és felsőoktatásban történő
kialakítására,
c) javaslatokat tesz a fenntartói irányítás, valamint az oktatásért felelős miniszter irányítása alá tartozó – állami
köznevelési intézmények fenntartói feladatait ellátó – költségvetési szervvel kapcsolatos irányítás szervezeti
hatékonyságának a növelésére,
d) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabálytervezetek kidolgozásában,
e) ellátja az a)–d) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a miniszter által meghatározott eseti, egyedi
feladatokat. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § Az emberi erőforrások minisztere a miniszteri biztos tevékenységét az oktatásért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 1/2016. (I. 7.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
151/2013. (III. 21.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 56/B. § (1) bekezdése, 59. § (2) bekezdés c) pontja és 59. §
(6) bekezdés c) pontja alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Lévai István Attila dandártábornok hivatásos
szolgálati viszonyát 2013. február 1-jei hatállyal – méltatlanság megállapítása miatt – felmentéssel megszüntetem.
Budapest, 2013. március 20. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
93/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkáltató rendes felmondása esetén a felmondási idő alatt a munkavégzés alól felmentett
munkavállalót átlagkeresete illesse meg?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
A kérdés egyértelműségének vizsgálatakor az Országos Választási Bizottságnak határozata meghozatala során
figyelemmel kell lennie arra is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – a hatályban lévő
jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles.
[51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007.
(XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.] A kérdés egyértelműsége annak tükrében dönthető el, hogy az a hatályos
jogi szabályozáshoz képest milyen jogalkotásra irányul.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
(a továbbiakban: Mt.) 93. § (3) bekezdése szerint „A munkavégzés alóli felmentés időtartamára a munkavállalót
átlagkeresete illeti meg. Nem illeti meg átlagkereset a munkavállalót arra az időre, amely alatt munkabérre egyébként
sem lenne jogosult.” A népszavazásra feltenni kívánt kérdés a hatályos jogi szabályozással megegyező szabályozás
kialakítását célozza. A kérdés az átlagos választópolgárnak azt sugallja, hogy „igen” szavazatával a fennálló jogszabályi
helyzet megváltoztatására szavaz. Valójában azonban a kérdésre adott „igen” válasszal a mai jogi szabályozást
erősítenék meg, míg a „nem” válasz értelmetlen lenne.
Fentiek értelmében, mivel a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Mt. 93. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
86/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az álláskeresési járadék folyósításának leghosszabb időtartama 9 hónap legyen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő. A jelenlegi
szabályozás szerint az álláskeresési járadék folyósításának leghosszabb időtartama 270 nap [a foglalkoztatás
elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 27. § (3) bek].
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés gyakorlatilag a hatályos jogi szabályozással megegyező szabályozás
kialakítását célozza. A kérdés az átlagos választópolgárnak azt sugallja, hogy „igen” szavazatával a fennálló jogszabályi
helyzet megváltoztatására szavaz. Valójában azonban a kérdésre adott „igen” válasszal a mai jogi szabályozást
erősítenék meg, míg a „nem” válasz értelmetlen lenne.
Fentiek értelmében mivel a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az 1991. évi IV. törvény 27. § (3) bekezdésén, Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
27/2014. (II. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Stáhlné dr. Viszmeg Irént 2014. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
100/2013. (VII. 24.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya között a Magyar Népköztársaság/Magyar Köztársaság és a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság/Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársaság/Szerbia és Montenegró között kötött kétoldalú nemzetközi szerződésekben való államutódlásról szóló Jegyzőkönyv létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya között a  Magyar Népköztársaság/Magyar
Köztársaság és a  Jugoszláv Szövetségi Köztársaság/Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársaság/Szerbia és
Montenegró között kötött kétoldalú nemzetközi szerződésekben való államutódlásról szóló Jegyzőkönyv
(a továbbiakban: Jegyzőkönyv) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Jegyzőkönyv létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külügyminisztert, hogy a  Jegyzőkönyv létrehozását követően a  Jegyzőkönyv szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök