text:
2/2014. (II. 7.) SZTNH közleménye az „IDEA 2014 Tiszaalpár” nemzetközi kiállításon és vásáron bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, a védjegyek és földrajzi
árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról
szóló 2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi
XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2014. április 26. és 27. között Tiszaalpáron
megrendezendő „IDEA 2014 Tiszaalpár” nemzetközi kiállításon és vásáron bemutatásra kerülő találmányokat,
védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény,
illetve kiállítási elsőbbség illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2017. XLIII. törvény a bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásáról.
1. A törvény hatálya 1. § E törvény hatálya kiterjed a  polgári peres és bírósági polgári nemperes, valamint a  közigazgatási peres és egyéb
közigazgatási bírósági eljárásokra adott általános meghatalmazással összefüggő adatok bírósági nyilvántartására
(a továbbiakban: nyilvántartás).
2. A nyilvántartásban szereplő adatok kezelésének célja, a nyilvántartás adatai
2. § A nyilvántartásban szereplő adatok kezelésének célja az  általános meghatalmazáson alapuló képviseleti jog
tényének és az általános meghatalmazás terjedelmének igazolása.
3. § (1) A  nyilvántartás a  következő adatokat és – a  változás időpontjának megjelölésével – az  azokban bekövetkező
változásokat tartalmazza:
a) az általános meghatalmazást bejegyző bíróság megnevezését és ügyszámát;
b) az általános meghatalmazás tényét;
c) természetes személy meghatalmazó, illetve meghatalmazott
ca) családi és utónevét,
cb) születési családi és utónevét,
cc) születési helyét és idejét,
cd) anyjának születési családi és utónevét,
ce) lakóhelyét vagy székhelyét,
cf ) lakóhely hiányában tartózkodási helyét,
cg) elektronikus kapcsolattartásra szolgáló hivatalos elérhetőségét – ha elektronikus ügyintézésre
köteles vagy azt önként vállalta –;
d) nem természetes személy meghatalmazó, illetve meghatalmazott
da) megnevezését,
db) székhelyét,
dc) törvényes képviselője nevét,
dd) a nyilvántartását vezető szerv megnevezését,
de) nyilvántartási számát,
df ) adószámát,
dg) elektronikus kapcsolattartásra szolgáló hivatalos elérhetőségét – ha elektronikus ügyintézésre
köteles vagy azt önként vállalta –;
e) az általános meghatalmazás terjedelmét – ha a képviseleti jog korlátozott –;
f ) az általános meghatalmazás keltének helyét és idejét;
g) azt az időpontot, amikor az általános meghatalmazás hatályát veszti;
h) az általános meghatalmazás nyilvántartásból történő törlése esetén
ha) az általános meghatalmazás törlésének tényét,
hb) a törlés időpontját,
hc) a törlés okát.
(2) Az (1) bekezdés a) és b), valamint e)–h) pontja szerinti bejegyzett adatokat a nyilvántartás közhitelesen tartalmazza.
 (3) Ha az általános meghatalmazásból más nem tűnik ki, az ellenkező bizonyításáig vélelmezni kell, hogy az bármely,
e törvény hatálya alá tartozó bírósági eljárásban történő képviseletre jogosít.
A törvényt az Országgyűlés a 2017. május 16-i ülésnapján fogadta el.
(4) Ha az  általános meghatalmazás terjedelme korlátozott, a  nyilvántartásban fel kell tüntetni azokat az  ügyköröket,
amelyekre a meghatalmazás kiterjed, illetve azokat a bíróságokat, amelyek előtt eljárásra jogosít.
(5) Az általános meghatalmazás időbeli hatályának végét a nyilvántartásban annak figyelembevételével kell feltüntetni,
hogy az  öt évre vagy öt évnél rövidebb határozott időre szóló általános meghatalmazás a  meghatározott idő
elteltével, az  öt évnél hosszabb vagy határozatlan időre szóló általános meghatalmazás öt év elteltével hatályát
veszti.
(6) Adatváltozás bejegyzése esetén – értve ez alatt az adat törlésének bejegyzését is – a nyilvántartásban az új adatokat
a korábban bejegyzett, azonos tárgykörű adatok mellett kell rögzíteni.
3. A nyilvántartási eljárás 4. § (1) A 3. § (1) bekezdése szerinti adatokat – a 10. § (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kérelmező belföldi lakóhelye,
ennek hiányában belföldi tartózkodási helye, vagy, ha a  kérelmező nem természetes személy, belföldi székhelye
szerint illetékes törvényszék jegyzi be a nyilvántartásba.
(2) Ha a  nyilvántartási eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság az  (1)  bekezdés alapján
nem állapítható meg, az eljárásra a Fővárosi Törvényszék illetékes.
5. § (1) A  nyilvántartásba történő adatbejegyzés iránti kérelmet (a  továbbiakban: kérelem) az  Országos Bírósági
Hivatal (a  továbbiakban: OBH) elnöke által erre a  célra rendszeresített, jogszabályban meghatározott tartalmú
nyomtatványon kell előterjeszteni a bejegyzésre jogosult bíróságon (a továbbiakban: bejegyző bíróság).
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyomtatványon
a) tájékoztatni kell a  kérelmezőt arról, hogy ha az  e  törvény hatálya alá tartozó eljárásban a  jogi képviselet
kötelező, a  nem jogi képviselő részére adott általános meghatalmazás a  jogi képviselő részére adott
meghatalmazást nem pótolja, valamint
b) tájékoztatást kell adni a  jogi képviselő hiányának következményeiről a kötelező jogi képviseletre vonatkozó
jogszabályi rendelkezésekkel összefüggésben.
(3) Az  általános meghatalmazás bejegyzése, illetve terjedelmének, időbeli hatályának módosítása iránti kérelmet
– a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – a meghatalmazó terjesztheti elő.
(4) Az  általános meghatalmazás bejegyzése, illetve terjedelmének, időbeli hatályának módosítása iránti kérelmet
a meghatalmazott is előterjesztheti, ha törvény rendelkezése alapján kötelező jogi képviselet ellátására jogosult.
(5) Az  általános meghatalmazás bejegyzése, illetve terjedelmének, időbeli hatályának módosítása iránti kérelemhez
mellékelni kell az  általános meghatalmazást tartalmazó okiratot. Ha az  általános meghatalmazást tartalmazó
okiratba nincs belefoglalva a  meghatalmazott általános meghatalmazást elfogadó nyilatkozata, a  kérelemhez
mellékelni kell a  meghatalmazott – közokiratba, ügyvéd által ellenjegyzett okiratba, vagy teljes bizonyító erejű
magánokiratba foglalt – általános meghatalmazást elfogadó nyilatkozatát is, ami a  nyilvántartásba történő
bejegyzés feltétele.
(6) A nyilvántartásba már bejegyzett általános meghatalmazással összefüggő, annak terjedelmét, időbeli hatályát nem
érintő egyéb kérelmet a meghatalmazó, a meghatalmazott, illetve más érdekelt személy is előterjeszthet, amelyhez
mellékelni kell a kérelmet alátámasztó okiratot.
6. § (1) A  bejegyző bíróság a  kérelemről annak bírósághoz történő érkezésétől számított tizenöt napon belül, polgári
nemperes eljárásban dönt. Azokra az eljárási kérdésekre, amelyeket e törvény nem szabályoz – a polgári nemperes
eljárás sajátosságaiból eredő eltérésekkel – a polgári perrendtartásról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
A  nyilvántartásba vett adatok megváltozása esetén a  nyilvántartásba történő bejegyzésre vonatkozó szabályokat
kell alkalmazni.
(2) A  bejegyző bíróság megvizsgálja, hogy a  kérelem, valamint az  annak alátámasztására szolgáló okiratok
alakszerűsége, illetve tartalma a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelel-e.
(3) Ha a kérelem vagy a bejegyzéshez szükséges okirat (a továbbiakban együtt: beadvány) nem felel meg a jogszabályi
rendelkezéseknek vagy más okból kiegészítésre, illetve kijavításra szorul, a  bejegyző bíróság rövid határidő
tűzésével, a  hiányok megjelölése mellett – indokolt esetben a  beadvány visszaadásával – hiánypótlásra hívja fel
a kérelmezőt. A bejegyző bíróság ezzel egyidejűleg figyelmezteti a kérelmezőt, hogy ha a hiányokat nem pótolja,
a bíróság a kérelmet vissza fogja utasítani.
(4) A  visszautasító végzést a  bíróság a  kérelmezőnek kézbesíti. A  visszautasító végzéssel szemben a  kérelmező
fellebbezéssel élhet.
(5) Az  (1)  bekezdés szerinti határidőbe nem számít be a  hiánypótlást elrendelő végzés meghozatalától a  hiányok
pótlásáig terjedő időtartam vagy ennek hiányában, a hiánypótlásra biztosított határidő eredménytelen eltelte.
7. § (1) Ha a beadvány bejegyzésre alkalmas, valamint ha a 9. § (2) vagy (3) bekezdése alapján adatváltozás bejegyzésének
van helye, a bejegyző bíróság az adatokat nyilvántartásba veszi.
(2) A  bejegyző bíróság a  bejegyzésről vagy a  kérelem elutasításáról – a  rendelkezésre álló iratok alapján – végzéssel
határoz, amelyet a  meghatalmazónak és a  meghatalmazottnak, illetve – ha a  kérelmező más érdekelt személy –
az érdekeltnek kézbesít.
(3) A bejegyző végzés tartalmazza a nyilvántartásba vett adatokat.
 (4) A kérelmet elutasító végzés ellen fellebbezésnek van helye.
8. § (1) A nyilvántartási eljárásban
a) meghallgatásnak,
b) beavatkozásnak,
c) a meghatalmazó, illetve a meghatalmazott halálán vagy megszűnésén alapuló félbeszakadásnak,
d) megegyezésen alapuló szünetelésnek, valamint
e) az eljárás felfüggesztésének
nincs helye.
(2) Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben – ha az  általános meghatalmazás még nincs a  nyilvántartásba
bejegyezve – a nyilvántartási eljárás hivatalból történő megszüntetésének van helye, azzal, hogy a megszüntetésről
hozott végzést az elhunyt vagy megszűnt személynek nem kell kézbesíteni. E végzés ellen fellebbezésnek van helye.
(3) A  nyilvántartási eljárásban – annak sajátosságaira tekintettel – alkalmazható szünetelési ok bekövetkezése esetén
az eljárás egy hónap szünetelés elteltével szűnik meg.
9. § (1) A bejegyző bíróság – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a nyilvántartás adatainak megváltozását kérelemre
vezeti át a nyilvántartáson.
(2) Az  e  törvény hatálya alá tartozó bármely eljárást lefolytató bíróság, valamint más – a  nyilvántartás adatainak
megismerésére és kezelésére törvényi rendelkezés alapján jogosult – bíróság, közigazgatási szerv vagy egyéb
hatósági jogkörben eljáró szervezet, a nyilvántartási eljárás lefolytatása érdekében megkeresi a bejegyző bíróságot,
ha eljárása során a  nyilvántartásba bejegyzett általános meghatalmazást érintő olyan körülményt észlel, amely
a nyilvántartásba bejegyzett adatok módosítását, illetve törlését teszi szükségessé.
(3) A  bejegyző bíróság hivatalból vezeti át a  hatósági nyilvántartásból – különösen a  személyiadat- és
lakcímnyilvántartásból vagy a cégnyilvántartásból történő adatátvétellel – a nyilvántartás adataiban bekövetkezett
azon változásokat, amelyeket a nyilvántartási eljárás lefolytatása során saját maga észlel.
(4) A  bejegyző bíróság – ha a  (2)  bekezdés szerinti megkeresés elintézésével összefüggésben az  szükségesnek
mutatkozik – a  megkeresőt további adatszolgáltatásra, írásbeli nyilatkozattételre, illetve okirat vagy egyéb irat
csatolására hívhatja fel. A  megkeresés alapján lefolytatott nyilvántartási eljárás eredményéről a  bejegyző bíróság
a megkeresőt értesíti.
10. § (1) Ha a  bejegyző bíróság a  nyilvántartási eljárás eredményeként azt állapítja meg, hogy a  bejegyzett általános
meghatalmazás bármely okból megszűnt vagy érvénytelen, az  általános meghatalmazást – a  (3)  bekezdésben
foglalt kivétellel – törli a nyilvántartásból.
(2) A  bejegyző bíróság általános meghatalmazás törléséről rendelkező végzése ellen fellebbezésnek van helye;
a fellebbezésnek e határozat végrehajtására nincs halasztó hatálya.
(3) Ha a  nyilvántartásba bejegyzett általános meghatalmazás hatályát veszti, a  nyilvántartás vezetésére szolgáló
informatikai alkalmazás az  általános meghatalmazást automatikusan törli a  nyilvántartásból, feltüntetve
a  törlés tényét, időpontját és okát. A  bejegyző bíróság az  automatikus törlés tényéről a  meghatalmazót és
a  meghatalmazottat a  törlés időpontjától számított nyolc napon belül értesíti, ami a  törlést tanúsító végzés
kézbesítésével történik.
11. § (1) A  másodfokú bíróság a  fellebbezést legkésőbb az  iratok másodfokú bírósághoz történő érkezésétől számított
tizenöt napon belül bírálja el.
(2) Ha a másodfokú bíróság a fellebbezést megalapozottnak találja
a) az elsőfokú bíróság végzését hatályon kívül helyezi és
aa) az elsőfokú bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasítja, ha szükséges az elsőfokú eljárás
megismétlése vagy kiegészítése, vagy
ab) elrendeli a korábbi nyilvántartási állapot visszaállítását;
b) az  elsőfokú bíróság végzését egészben vagy részben megváltoztatja, ha a  döntéshez szükséges adatok
rendelkezésre állnak, és az elsőfokú bíróságot a szükséges bejegyzés átvezetésére utasítja.
12. § A polgári perrendtartásról szóló törvény költségkedvezményekre vonatkozó rendelkezései a nyilvántartásba vételi
eljárásban nem alkalmazhatók.
4. A nyilvántartás vezetése, a nyilvántartás adatainak megismerése és kezelése
13. § (1) A  nyilvántartást elektronikusan kell vezetni. A  nyilvántartás vezetésére és abból az  adatszolgáltatás teljesítésére
szolgáló informatikai alkalmazást az OBH elnöke működteti. A nyilvántartás vezetéséért és üzemeltetéséért az OBH
elnöke felel.
(2) Az OBH elnöke adategyeztetés és az adatok változásának a nyilvántartásban történő feltüntetése céljából az érintett
személyre vonatkozó, a 3. § (1) bekezdés c) pont ca)–cf ) alpontjai szerinti adatokat – a székhelyadat kivételével –,
illetve a  halál tényére és időpontjára vonatkozó adatot automatikus adatátvétel útján átveszi a  személyiadat- és
lakcímnyilvántartásból.
(3) Az  OBH elnöke a  nyilvántartás adatait és az  azokban bekövetkezett változásokat – a  nyilvántartásba bejegyzett
általános meghatalmazásoknak az  elektronikus ügyintézés és bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
törvény szerinti rendelkezési nyilvántartásban (a  továbbiakban: rendelkezési nyilvántartás) történő feltüntetése
céljából – automatikus információátadás útján átadja a rendelkezési nyilvántartást vezető szervnek.
(4) A nyilvántartás adatait az OBH elnöke az adat nyilvántartásból történő törlését követő öt évig tartja nyilván, majd
haladéktalanul gondoskodik azoknak az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló
2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Info tv.) szerinti végleges törléséről.
(5) A nyilvántartásban kezelt adatok statisztikai, valamint tudományos kutatási célra – személyazonosításra alkalmatlan
módon – átadhatók és felhasználhatók.
14. § (1) A  bíróság az  érintettre vonatkozóan – polgári peres és bírósági polgári nemperes eljárás, közigazgatási peres és
egyéb közigazgatási bírósági eljárás, vagy büntetőeljárás lefolytatása céljából – a  nyilvántartásban kezelt adatok
teljes körét közvetlen adathozzáféréssel (a továbbiakban: közvetlen hozzáférés) jogosult megismerni és kezelni.
(2) Az önálló bírósági végrehajtó konkrét ügyben a bírósági végrehajtási cselekményekkel kapcsolatos feladatai ellátása
érdekében az  általános meghatalmazás fennállásának vizsgálata céljából közvetlen hozzáféréssel jogosult a  3.  §
(1)  bekezdés a) és b)  pontjában, c)  pont ca), cc), ce) és cf )  alpontjában, d)  pont da) és db)  alpontjában, valamint
e)–h) pontjában szereplő adatokat megismerni és kezelni.
(3) Az  ügyészség, nyomozó hatóság, nemzetbiztonsági szolgálat, az  alapvető jogok biztosa, valamint az  ügyvédi
tevékenységet gyakorlókról nyilvántartást vezető ügyvédi kamara – törvényben meghatározott feladatai ellátása
érdekében – a  nyilvántartásból a  konkrét ügy megjelölése mellett egyedi adatkérés útján jogosult az  adatot
megismerni és kezelni. Az adatigénylőnek meg kell jelölnie eljárásának az ügyszámát és tárgyát, valamint az igényelt
adatok megismeréséhez fűződő érdeket.
(4) A nyilvántartás rá vonatkozó adatairól írásbeli kérelemre – értve ez alatt az elektronikus úton benyújtott kérelmet
is – felvilágosítást kaphat a nyilvántartásba bejegyzett meghatalmazó és meghatalmazott.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdésben meghatározott szerveken kívül a  nyilvántartásban szereplő adatokról írásbeli kérelemre
az kaphat felvilágosítást, aki az ehhez fűződő jogi érdekét igazolja. A jogi érdek igazolása során meg kell jelölni azt
az okot, amely az adatfelhasználás jogszerű célját és jogalapját megalapozza. Ha a jogi érdek okirattal igazolható, azt
a kérelemhez mellékelni kell.
15. § (1) A 14. § szerinti adatszolgáltatás tekintetében az OBH elnöke az adatkezelő.
 (2) A nyilvántartás adatainak 14. § (1)–(4) bekezdése szerinti megismerése és kezelése térítésmentes.
 (3) A  nyilvántartásból való adatszolgáltatás során csak az  adatkérés céljának megvalósulásához elengedhetetlenül
szükséges adat bocsátható a felvilágosítást kérő rendelkezésére. 16. § (1) Az  adatok megismerésére és kezelésére közvetlen hozzáféréssel jogosult szerv nevében a  nyilvántartásból csak
az  a  személy vehet át adatokat, akinek az  adatok megismerésére és kezelésére jogosult szerv erre felhatalmazást
adott.
(2) A  felhatalmazás jogosultjának személyéről, hozzáférési jogosultságának terjedelméről és feltételeiről, valamint
az  abban bekövetkezett változásról az  adatok megismerésére és kezelésére jogosult szerv – a  felhatalmazás
kiadását, változását követően haladéktalanul – értesíti az OBH elnökét.
17. § (1) A  nyilvántartásból teljesített adatszolgáltatásokról az  Info tv.-ben meghatározott adattovábbítási nyilvántartást
kell vezetni. Az  adattovábbítási nyilvántartás az  Info tv.-ben meghatározottakon kívül tartalmazza az  adatkezelő
nyilvántartási azonosítóját és az adattovábbítás célját is.
(2) Az adattovábbítási nyilvántartást az OBH elnöke vezeti.
 (3) Az  adattovábbítási nyilvántartásból az  érintett jogosult megismerni, hogy adatszolgáltatás alanya volt-e.
Ez  a  jogosultság a  nemzetbiztonság, a  bűnmegelőzés vagy a  bűnüldözés érdekében a  nyomozó hatóság,
az  ügyészség, valamint a  nemzetbiztonsági szolgálatok részére történt adatszolgáltatás esetén korlátozható vagy
kizárható.
(4) Az adattovábbítási nyilvántartásból adatigénylésre jogosult az érintetten kívül
a) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság,
b) a nyomozó hatóság és az ügyészség, valamint
c) a nemzetbiztonsági szolgálatok.
(5) Az adattovábbítási nyilvántartás adatait az adattovábbítástól számított öt évig meg kell őrizni.
5. A nyilvántartások használatára jogosultak nyilvántartása 18. § (1) A  nyilvántartások használatára jogosultak nyilvántartásának célja az  adatrögzítésre kötelezettek és közvetlen
hozzáféréssel a nyilvántartásokban kezelt adatok megismerésére és kezelésére jogosultak hozzáféréshez szükséges
adatainak tárolása, valamint az adatkezelés jogszerűsége ellenőrzésének biztosítása.
(2) A  nyilvántartás használatára jogosultak nyilvántartása tartalmazza az  adatrögzítésre kötelezett bíróságok és
közvetlen hozzáféréssel a nyilvántartásban kezelt adatok megismerésére és kezelésére jogosult szervek
a) megnevezését,
b) levelezési címét,
c) telefonszámát,
d) telefaxszámát,
e) elektronikus kapcsolattartásra szolgáló hivatalos elérhetőségét,
f ) nevében hozzáférésre felhatalmazott személy (a továbbiakban: hozzáférésre felhatalmazott személy)
fa) családi és utónevét,
fb) beosztását,
fc) szervezeti egységét,
fd) hozzáférési jogosultságának terjedelmét és körét, keletkezésének és törlésének tényét és időpontját,
fe) 19. § (1) bekezdése szerinti egyedi azonosítóját.
(3) A nyilvántartás használatára jogosultak nyilvántartásában kezelt adatokat a jogosultság törlésétől számított öt évig
kell megőrizni.
19. § (1) A  nyilvántartásba történő adatrögzítéshez, valamint a  nyilvántartásban kezelt adatok közvetlen hozzáféréssel
történő megismeréséhez és kezeléséhez szükséges egyedi azonosítókat az  adatrögzítésre kötelezett bíróság,
valamint közvetlen hozzáféréssel a  nyilvántartásban kezelt adatok megismerésére és kezelésére jogosult szerv
a nyilvántartás működtetőjéhez benyújtott kérelemben (a továbbiakban: egyedi azonosító iránti kérelem) igényli.
(2) Az  egyedi azonosító iránti kérelemnek tartalmaznia kell a  18.  § (2)  bekezdés a)–e)  pontjában és f )  pont
fa)–fd) alpontjában meghatározott adatokat.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott adatokban bekövetkezett változásról az  adatrögzítésre kötelezett bíróság,
valamint közvetlen hozzáféréssel a  nyilvántartásban kezelt adatok megismerésére és kezelésére jogosult szerv
– az adatváltozást követő három munkanapon belül – értesíti a nyilvántartás működtetőjét.
(4) A  nyilvántartás működtetője az  egyedi azonosító iránti kérelem beérkezésétől számított nyolc napon belül
tájékoztatja
a) az adatrögzítésre kötelezett bíróságot a hozzáférésre felhatalmazott személy egyedi azonosítójáról, valamint
az adatrögzítési kötelezettség teljesítéséhez szükséges technikai ismeretekről,
b) közvetlen hozzáféréssel a  nyilvántartásokban kezelt adatok megismerésére és kezelésére jogosult szervet
a hozzáférésre felhatalmazott személy egyedi azonosítójáról, valamint a közvetlen hozzáférés gyakorlásához
szükséges technikai ismeretekről.
6. Záró rendelkezések 20. § Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy
a) rendeletben szabályozza a  bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások
nyilvántartására, annak üzemeltetésére, vezetésére, az  azokból történő adatszolgáltatás iránti kérelmek
előterjesztésére, az  adatszolgáltatás és egyéb adatátadás teljesítésére, valamint az  adatbejegyzés iránti
kérelem rögzítésére szolgáló nyomtatvány tartalmára vonatkozó részletes szabályokat,
b) az  adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben szabályozza a  nyilvántartásból kérelemre
történő adatszolgáltatás díjának összegére és megfizetésének módjára vonatkozó részletes szabályokat.
21. § Ez a törvény 2018. január 1. napján lép hatályba.
22. § (1) Az  e  törvény hatálybalépését megelőzően a  polgári perrendtartásról szóló 1952.  évi III.  törvény (a  továbbiakban:
1952-es Pp.) alapján vezetett bírósági nyilvántartásokba 2014. március 15. napján vagy azt követően bejegyzett
általános meghatalmazások adatait az  e  törvény szerinti nyilvántartásba kell átvezetni. Az  e  törvény szerinti
nyilvántartásban elegendő az  1952-es Pp. alapján vezetett bírósági nyilvántartásokba bejegyzett általános
meghatalmazások adatait a rendelkezésre álló adattartalommal rögzíteni.
(2) Az  OBH elnöke – a  nyilvántartásokat vezető bíróságok útján – 2018. március 31. napjáig gondoskodik arról, hogy
az 1952-es Pp. alapján vezetett bírósági nyilvántartások (1) bekezdésben meghatározott adatai az e törvény szerinti
nyilvántartásba átvezetésre kerüljenek.
(3) A  2014. március 15. napját megelőzően az  1952-es Pp. alapján vezetett bírósági nyilvántartásokba bejegyzett
általános meghatalmazások nyilvántartására a 2017. december 31. napján hatályos jogszabályok rendelkezéseit kell
alkalmazni.
23. § (1) A  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992.  évi LXVI.  törvény 21.  §-a a  következő
p) ponttal egészül ki:
[E törvény felhatalmazása alapján a 17. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti adatokat jogosultak igényelni:]
„p) az  értesítési cím adatok, állampolgárság, családi állapot, a  házasságkötés vagy bejegyzett élettársi kapcsolat
létesítésének helye kivételével a nyilvántartást vezető szerv a bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános
meghatalmazások közhiteles nyilvántartásáról szóló törvényben meghatározott feladatai ellátásához.”
(2) A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 47/A. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A végrehajtó a végrehajtási eljárásban részt vevő képviselő képviseleti jogosultságát
a) a bemutatott arcképes igazolvány alapján az illetékes ügyvédi kamara nyilvántartásában,
b) az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény szerinti rendelkezési
nyilvántartásban, valamint
c) a  bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásáról szóló
törvény szerinti nyilvántartásban
szereplő adatok alapján ellenőrizheti.”
(3) A  személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló 1996.  évi
XX. törvény 37. § (1) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
(A személyiadat- és lakcímnyilvántartás szerve – kapcsolati kód alkalmazásával – köteles rendszeres adatszolgáltatást
teljesíteni:)
„i) a  nyilvántartást vezető szervnek a  bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások
közhiteles nyilvántartásáról szóló törvény szerinti nyilvántartásban szereplő polgár családi és utónevének, születési
nevének, anyja nevének, születési helyének és időpontjának, lakóhelyének, tartózkodási helyének változásáról,
továbbá az érintett elhalálozásáról.”
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
2013. CXCIII. törvény a Magyarország 2012. központi költségvetéséről szóló 2011. CLXXXVIII. törvény végrehajtásáról.
Az Országgyűlés az  Alaptörvény 36.  cikk (1)  bekezdése alapján az  államháztartás 2012.  évi vitelére vonatkozó költségvetési
gazdálkodás jóváhagyása céljából a következő törvényt alkotja:
I. Fejezet
A 2012. ÉVI KÖzPONtI KÖLtSÉGVetÉS VÉGReHAjtÁSA
1. A főösszegek és az egyenleg 1. § Az Országgyűlés a  Magyarország 2012.  évi központi költségvetéséről szóló 2011.  évi CLXXXVIII.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) végrehajtását – a 4–7. §-ban foglalt finanszírozási célú pénzügyi műveletek nélkül –
a) 14 422 528,0 millió forint bevétellel,
b) 15 021 171,3 millió forint kiadással és
c) 598 643,3 millió forint hiánnyal
hagyja jóvá.
2. § A központi alrendszer kiadási és bevételi előirányzatainak teljesítését az  1.  melléklet tartalmazza a  2012.
december 31-én fennálló besorolási rendnek megfelelően.
3. § Az Országgyűlés a központi alrendszer mérlegét a 2. melléklet szerint hagyja jóvá.
2. A költségvetés finanszírozásával kapcsolatos egyes rendelkezések 4. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény
(a  továbbiakban: Gst.) 11.  § (1)  bekezdésének megfelelően a  központi költségvetés deviza- és forintadósságállományából 2012-ben az államháztartásért felelős miniszter az adósságtörlesztési számla terhére
a) 1 239 816,6 millió forint összegben fizetett vissza forint államkötvényeket a belföldi és külföldi hitelezőknek,
b) 24 000,0 millió forint összegben fizetett vissza forint hiteleket a belföldi és külföldi hitelezőknek,
c) 412 573,1 millió forint összegben fizetett vissza devizakötvényeket a külföldi hitelezőknek,
d) 1 002 895,2 millió forint összegben fizetett vissza devizahiteleket a külföldi hitelezőknek,
e) 31 200,4 millió forint összegben állampapírokat vont be.
5. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az 1. §-ban megállapított hiány finanszírozására a Gst. 11. § (1) bekezdése alapján
az államháztartásért felelős miniszter 2012-ben
a) 471 819,6 millió forint összegben forint államkötvényeket értékesített,
b) 144 455,3 millió forint összegben devizahitelt vett fel külföldi hitelezőktől.
6. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy 2012-ben a 4. §-ban megállapított visszafizetések finanszírozására és állampapír
bevonások megvalósítására az államháztartásért felelős miniszter a Gst. 11. § (1) bekezdése alapján
a) 1 717 825,2 millió forint összegben forint államkötvényeket értékesített,
b) 637 466,7 millió forint összegben növelte a kincstárjegyek állományát,
c) 355 193,4 millió forint összegben vett át térítésmentesen állampapírokat és pénzeszközöket a Nyugdíjreform
és Adósságcsökkentő Alaptól. A törvényt az Országgyűlés a 2013. november 11-ei ülésnapján fogadta el.
7. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az  államháztartásért felelős miniszter – a  Gst. 11.  § (1)  bekezdése alapján  –
a  Kincstári Egységes Számla (a  továbbiakban: KESZ) folyamatos likviditása és a  társadalombiztosítási alapokból
teljesített kiadásokhoz vállalt állami garancia fedezetének megteremtése érdekében 150 656,6  millió forinttal
növelte a kincstárjegyek és 88 274,5 millió forinttal a devizakötvények állományát.
II. Fejezet
Az ÁLLAMADÓSSÁG, Az ÁLLAMI KÖVeteLÉSeK KÖRe, KezeLÉSe ÉS VÁLtOzÁSA
8. § (1) A  kincstár által kezelt, állami kölcsönből és állami alapjuttatás járadékából fennálló követelések állománya 2012.
december 31-én 207,7 millió forint, amelyből 45,9 millió forint a kölcsön típusú, 161,8 millió forint a járadék címén
előírt követelés.
(2) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX.  törvény
végrehajtásáról szóló 2012. évi CLV.  törvény 8. § (1) bekezdése szerint 2011. december 31-én ilyen címen fennállt
207,7 millió forint követelés a 2012. év során nem változott.
9. § (1) Az  Országgyűlés a  Nyugdíjbiztosítási Alapnak (a  továbbiakban: Ny. Alap) a  10.  § c)  pontjában megállapított
70 639,1 millió forint összegű hiányát az Ny. Alap KESZ hitelállományából 2013. december 27-ei hatállyal elengedi.
(2) Az  Országgyűlés az  Egészségbiztosítási Alapnak (a  továbbiakban: E. Alap) a  12.  § c)  pontjában megállapított
46 923,2 millió forint összegű hiányát az E. Alap KESZ hitelállományából 2013. december 27-ei hatállyal elengedi.
(3) Az  Országgyűlés 2013. december 27-ei hatállyal elengedi Apaj Község Önkormányzatának a  2006.  évi vis maior
keret terhére nyújtott támogatás visszatérítési kötelezettségéből adódóan a  központi költségvetéssel szemben
fennálló 3 392 352 forint tőkeösszegű tartozását és annak kamatait.
(4) Az Országgyűlés 2013. december 27-ei hatállyal elengedi Tóalmás Község Önkormányzatának a 2006. évi vis maior
keret terhére nyújtott támogatás visszatérítési kötelezettségéből adódóan a  központi költségvetéssel szemben
fennálló 6 169 388 forint tőkeösszegű tartozását és annak kamatait.
(5) Az  Országgyűlés 2013. december 27-ei hatállyal elengedi a  helyi önkormányzatoknak az  Állami Számvevőszék
által megállapított és jogszabályban előírt közműfejlesztési támogatás jogtalan igénybevételéből eredő fizetési
kötelezettségek után – a  kincstár által határozattal megállapított – még nem teljesített és el nem évült, illetve
hatályon kívül nem helyezett kamatfizetési kötelezettségüket. Az  elengedés a  2008. április 17-ét megelőzően
megállapított kötelezettségekre terjed ki.
(6) Az  Országgyűlés 2013. december 27-ei hatállyal elengedi Kunszentmárton Város Önkormányzatának 100%-os
tulajdonában lévő Kunszentmárton Ipari Park Kft. részére 2002. évben a Széchenyi Terv részeként, a GM vállalkozási
célelőirányzatainak szabályozásáról szóló 1/2001. (I. 5.) GM rendelet alapján, a  Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium által nyújtott támogatás visszatérítési kötelezettségéből adódóan a központi költségvetéssel szemben
fennálló 44 257 000 forint tőkeösszegű tartozását és annak kamatait.
III. Fejezet
A tÁRSADALOMBIztOSÍtÁS PÉNzÜGYI ALAPjAI 2012. ÉVI KÖLtSÉGVetÉSÉNeK VÉGReHAjtÁSA
3. A Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetésének végrehajtása 10. § Az Országgyűlés az Ny. Alap 2012. évi költségvetésének végrehajtását
a) 2 765 989,6 millió forint bevételi főösszeggel,
b) 2 836 628,7 millió forint kiadási főösszeggel,
c) 70 639,1 millió forint hiánnyal
hagyja jóvá.
11. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az Ny. Alap
a) 2012. évi működési előirányzat-maradványa 1546,7 millió forint, amelyből a 2011. évi előirányzat-maradvány
0,9 millió forint,
b) 2012. évi működési kiadásai 1884,2 millió forint 2011. évi előirányzat-maradvány felhasználását tartalmazzák.
4. Az Egészségbiztosítási Alap költségvetésének végrehajtása 12. § Az Országgyűlés az E. Alap 2012. évi költségvetésének végrehajtását
a) 1 744 580,4 millió forint bevételi főösszeggel,
b) 1 791 503,6 millió forint kiadási főösszeggel,
c) 46 923,2 millió forint hiánnyal
hagyja jóvá.
13. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az E. Alap
a) 2012. évi működési előirányzat-maradványa 2066,4 millió forint, amelyből a 2011. évi előirányzat-maradvány
651,0 millió forint,
b) 2012. évi működési kiadásai 1858,0 millió forint 2011. évi előirányzat-maradvány felhasználását tartalmazzák.
5. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai költségvetésének végrehajtásával kapcsolatos
rendelkezések
14. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a Kvtv. 17. § (1) és (2) bekezdése, illetve a 25. §-a alapján
a) a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél a 2. cím, 1. Nyugellátások alcímen belül az adott előirányzat terhére
különös méltánylást érdemlő körülmények esetén méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátásra
200,0  millió forint, méltányossági alapú nyugdíjemelésre 647,2  millió forint, egyszeri segélyre 453,8  millió
forint,
b) a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetnél az  adott előirányzat terhére méltányossági ellátásra
a  2. cím, 2.  Egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai alcímen belül az  1. Terhességi-gyermekágyi segély,
a  2. Táppénz, a  6.  Gyermekgondozási díj jogcímcsoport előirányzatoknál együttesen 64,5  millió forint,
a  3. Természetbeni ellátások alcímen belül az  1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoportnál 183,0  millió
forint, az 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoportnál 487,9 millió forint
felhasználása történt meg. 15. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX.  törvény
végrehajtásáról szóló 2012. évi CLV. törvény 10. §-ában és 12. §-ában előírt megtérítési, visszautalási kötelezettségek
teljesítése megtörtént.
IV. Fejezet
A KÖzPONtI ALReNDSzeReN BeLÜLI eLSzÁMOLÁSOK 16. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak közreműködésével az  Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet (a továbbiakban: EMMI fejezet) és a Költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai
fejezet terhére finanszírozott ellátások megtérítésének és kiadásainak különbözeteként 2013. december 27-éig
a) az  Ny. Alap a  Költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet részére a  pénzbeli és az  1947-es Párizsi
Békeszerződésből eredő kárpótlás alapján megállapított életjáradék visszatérítése jogcímén 0,1  millió
forintot utaljon vissza,
b) az  EMMI fejezet az  Ny. Alapnak a  jövedelempótló és jövedelemkiegészítő szociális támogatások jogcímén
13,1 millió forintot, a korhatár alatti ellátások jogcímén 137,8 millió forintot térítsen meg a Nyugdíjfolyósító
Igazgatóság (a továbbiakban: NYUFIG) 10032000-01301108-00000000 „Ellátási” számlája javára,
c) az  EMMI fejezet a  közgyógyellátás jogcímen 172,9  millió forintot az  E. Alap részére a  10032000-0028016100000000 „OEP elszámolási számla” javára térítsen meg,
d) az  E. Alap a  Gyermekgondozási díjban és terhességi gyermekágyi segélyben részesülők kompenzációja
jogcímen 479,2 millió forintot az EMMI fejezet javára utaljon vissza.
17. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Alap a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek
ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39. § (2) bekezdés f ) pontja alapján 961,3 millió forintot a NYUFIG „Munkáltatói
befizetésekből finanszírozott korengedményes nyugdíj” 10032000-00284770-00000000 számú technikai számla
javára 2013. december 27-éig térítsen meg.
18. § (1) Az  Országgyűlés az  Európai Gazdasági Térség (a  továbbiakban: EGT) Finanszírozási Mechanizmus és
a  Norvég Finanszírozási Mechanizmus forrásaira vonatkozó, a  Kvtv. 51.  § (1)  bekezdése alapján tett 2012.  évi
kötelezettségvállalást 123,8 millió forint összegben hagyja jóvá.
(2) Az Országgyűlés a Svájci–Magyar Együttműködési Program forrásaira vonatkozó, a Kvtv. 51. § (2) bekezdése alapján
tett 2012. évi kötelezettségvállalást 15 740,2 millió forint összegben hagyja jóvá.
(3) Az  Országgyűlés a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret, az  Új Magyarország Vidékfejlesztési Program,
valamint az  Európai Halászati Alapból finanszírozott halászati támogatások forrásaira vonatkozó, a  Kvtv. 51.  §
(3)–(7)  bekezdése alapján tett 2012.  évi kötelezettségvállalást a  9.  mellékletben meghatározott összegben hagyja
jóvá.
V. Fejezet
A KÖzPONtI ALReNDSzeRNeK Az ÖNKORMÁNYzAtI ALReNDSzeRReL ÉS Az ÁLLAMHÁztARtÁSON KÍVÜLI
SzeRVezeteKKeL FeNNÁLLÓ KAPCSOLAtÁBÓL FAKADÓ eLSzÁMOLÁSOK
6. A helyi önkormányzatok központi alrendszerből származó forrásai
19. § (1) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy a  helyi önkormányzatok, többcélú kistérségi társulások, területi és települési
nemzetiségi önkormányzatok (a  továbbiakban: helyi önkormányzatok) év közben 4829,5  millió forint összegben
igényeltek – a  kincstár területi szervei javaslataira is figyelemmel – normatív hozzájárulásokat és normatív, kötött
felhasználású támogatásokat. A  helyi önkormányzatok együttesen 7527,2  millió forint összegben mondtak le év
közben e forrásokról, valamint a Kvtv. 32. § (3) bekezdése szerinti feladatátadás következtében 7848,2 millió forint
összegben nem jogosultak e  támogatásokra, továbbá a  Kvtv. 32.  § (2)  bekezdése szerinti feladatátvétel miatt
111,5 millió forinttal ugyanezen előirányzataik megnövekedtek.
(2) A  normatív hozzájárulások és a  normatív, kötött felhasználású támogatások előirányzatait és pénzforgalmi
teljesítését jogcímenként összesítve a 3. melléklet tartalmazza.
20. § (1) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy a  helyi önkormányzatokat az  általuk fenntartott intézményekben ellátottak
után a  normatív hozzájárulásokból, a  normatív, kötött felhasználású támogatásokból megillető, és a  részükre
a  költségvetési évben folyósított összegek különbözetei az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény
(a továbbiakban: Áht.) 2012. december 31-én hatályos 57. § (3) bekezdése szerinti elszámolása alapján a következők:
a) a visszafizetési kötelezettség 2344,1 millió forint,
b) a központi költségvetést terhelő kiegészítés 4115,1 millió forint.
(2) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja alapján, elszámolási egyenlegként a  helyi
önkormányzatoknak a 2012. év után 1771,0 millió forint hozzájárulás és támogatás jár.
(3) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy azon helyi önkormányzatokat, amelyek a  feladatmutatókhoz kapcsolódó
normatív hozzájárulásokat és normatív, kötött felhasználású támogatásokat saját számításaik alapján az  őket
ténylegesen megilletőnél 3 százalékkal magasabb mértékben vették igénybe, a  Kormány rendeletében
megállapított mértékű, együttesen 70,5 millió forint összegű igénybevételi kamatfizetési kötelezettség terheli.
21. § (1) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy a  helyi önkormányzatok jövedelemdifferenciálódását mérséklő kiegészítések
és beszámítások után ténylegesen teljesített mutatószámok alapján járó és a  költségvetési évben a  helyi
önkormányzatok részére folyósított összegek különbözetei az  Áht. 2012. december 31-én hatályos 57.  §
(3) bekezdése szerinti elszámolás alapján a következők:
a) visszafizetési kötelezettség 640,6 millió forint,
b) központi költségvetést terhelő pótlólagos támogatás 153,3 millió forint.
(2) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja alapján, elszámolási egyenlegként a  helyi
önkormányzatoknak a 2012. év után 487,3 millió forint visszafizetési kötelezettségük keletkezik.
22. § (1) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a helyi önkormányzatoknak együttesen az Áht. 2012. december 31-én hatályos
57. § (3) bekezdése alapján
a) a központosított előirányzatok jogcímen, egyenlegében 230,3 millió forint,
b) egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése jogcímen 67,9 millió forint,
c) helyi önkormányzatok által fenntartott, illetve támogatott előadó-művészeti szervezetek támogatása
jogcímen 7,7 millió forint,
d) a költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2012. évi kompenzációja jogcímen 6,9 millió forint,
e) a helyi önkormányzatok vis maior támogatása jogcímen 18,9 millió forint,
f ) egyéb központi támogatások jogcímen, egyenlegében 56,9 millió forint, továbbá
g) a  2011. december 31-én feladattal terhelt, a  Magyar Köztársaság 2011.  évi költségvetéséről szóló 2010.  évi
CLXIX.  törvény 5.  melléklete szerinti központosított előirányzatok és 8.  melléklete szerinti normatív, kötött
felhasználású támogatásokból fel nem használt 103,8 millió forint,
h) az  önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő önkormányzatok támogatása, valamint a  megyei
önkormányzati tartalékból kapott támogatás jogcímen 12,3 millió forint
lemondási és visszafizetési kötelezettségük keletkezett.
 (2) A visszafizetési kötelezettséghez kapcsolódó késedelmi kamat megfizetési kötelezettség számításának kezdő napja
2013. március 28.
 (3) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy a  helyi önkormányzatok a  saját elszámolásaik alapján a  20.  § (1)  bekezdés
b)  pontja, a  21.  § (1)  bekezdés b)  pontja és az  (1)  bekezdés szerinti tételek összesített egyenlegeként jelzett
3758,5  millió forint pótlólagos támogatásra jogosultak, aminek átutalásáról az  államháztartásért felelős miniszter
rendelkezett.
(4) A  kincstár az  általa üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül a  helyi önkormányzatok számára elérhetővé
teszi az őket megillető, illetve az általuk a központi költségvetésbe visszafizetendő támogatások és hozzájárulások
összegét.
23. § (1) A helyi önkormányzatok központosított előirányzatait és azok pénzforgalmi teljesítését a 4. melléklet tartalmazza.
 (2) A  helyi önkormányzatok és jogi személyiségű társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás
kiegészítésének támogatása előirányzatainak és pénzforgalmi teljesítésének alakulását az 5. melléklet részletezi.
 (3) A  helyi önkormányzatok által fenntartott, illetve támogatott előadó-művészeti szervezetek támogatása
előirányzatainak és pénzforgalmi teljesítésének alakulását a 6. melléklet tartalmazza.
 (4) A helyi önkormányzatok
a) címzett és céltámogatás előirányzatainak, pénzforgalmi teljesítésének és maradványának alakulását
a 7. melléklet,
b) vis maior támogatás előirányzatainak, pénzforgalmi teljesítésének és maradványának alakulását a 8. melléklet
részletezi.
24. § Az Országgyűlés megállapítja, hogy a  Kvtv. 76.  § (1)  bekezdése szerinti letéti számlára a  megyei önkormányzatok
2012. január 15-éig 27 795,2  millió forintot fizettek be. A  Kvtv. 76.  § (3)  bekezdésében meghatározott
kötelezettségek teljesítése után a kincstár a letéti számla 23,9 millió forint záró egyenlegét a KESZ-re átutalja.
7. Az egyházak támogatása 25. § (1) Az  egyházi közoktatási intézményfenntartókat – a  2012.  évi közoktatási támogatás rendezéseként – 7215,0  millió
forint egyszeri közoktatási kiegészítő támogatás illeti meg a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló
2012. évi CCIV.  törvény 1. melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 2. alcím, 3. Közoktatási
célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcím-csoport előirányzata terhére 2013 decemberében.
(2) Az egyházi szociális és gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézményfenntartókat – a 2012. évi önkormányzati szociális,
gyermekjóléti és gyermekvédelmi támogatástól való eltérés rendezéseként – 3841,4 millió forint egyszeri szociális
kiegészítő támogatás beszámítás terheli a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi
CCIV.  törvény 1.  melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 19. alcím, 1. Szociális célú nem
állami humánszolgáltatások támogatása jogcím-csoport előirányzata javára. A  megtérítendő szociális kiegészítő
támogatásból 2560,9  millió forint elszámolása 2013 decemberében esedékes, a  fennmaradó 1280,5  millió forint
megtérítéséről az Országgyűlés lemond.
(3) Az  egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997.  évi CXXIV.  törvény 3.  §
(2)  bekezdése alapján az  érintett egyházakat a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi
CCIV.  törvény 1. melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 55. alcím, 4. Átadásra nem került
ingatlanok utáni járadék jogcím-csoport előirányzatának terhére 2013. évben 290,3  millió forint támogatás illeti
meg.
8. Az egyházi és nem állami fenntartók támogatása
26. § (1) A  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény (a  továbbiakban: Gyvt.) 5.  §
s) pont sb) alpontja szerinti egyházi fenntartó és a Gyvt. 5. § s) pont sc)–se) alpontja szerinti nem állami fenntartó
a  2012. évre visszamenőleg támogatásra jogosult a  Magyarország 2012.  évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény 8. melléklet II. pont 3. alpontjában meghatározott jogcímen és feltételek mellett, ha
a) az  általa fenntartott intézményben ellátott gyermek a  Gyvt. 2012. december 31-én hatályos 151.  §
(5) bekezdése alapján a 2012. évben normatív kedvezményre jogosult volt,
b) az a) pont szerinti intézmény 2013. november 1-jén jogerős működési engedéllyel rendelkezik, és
c) a  fenntartó a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások és gyermekvédelmi szakellátások
igényléséhez és a  térítési díjak megállapításához felhasználható bizonyítékok körében meghatározott
dokumentumok és a  gyermekétkeztetés igénybevételének dokumentálására előírt nyilvántartás alapján
a támogatásra vonatkozó igényét 2013. november 25-éig a kincstárnak benyújtja.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott határidő jogvesztő.
 (3) A  2012. július 1. és december 31. közötti időszakra vonatkozóan az  ellátott után a  fenntartó attól az  időponttól
jogosult a  támogatásra, amikor az ellátott adatait – a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi
III. törvény 20/C. § (1)–(4) bekezdése, illetve a Gyvt. 139. § (2)–(3) bekezdése szerint – nyilvántartásba vette, és azon
napokra tekintettel, melyeken az ellátott a napi jelentésében szerepel.
(4) A  2012. és 2013. évben bekövetkezett fenntartóváltozás esetén az  igénylés időpontjában jogerős működési
engedéllyel rendelkező fenntartó igényelheti a támogatást.
(5) A támogatást a kincstár egy összegben, 2013. december 31-éig folyósítja.
VI. Fejezet
zÁRÓ ReNDeLKezÉSeK 27. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba, és a Kvtv. hatályvesztésével egyidejűleg hatályát veszti.
Áder jános s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
155/2013. (V. 24.) Korm. rendelete a LEGO Manufacturing Kft. Nyíregyháza Nyugati iparterületén megvalósuló új beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d) és e)  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 4. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés h) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  LEGO Manufacturing Kft. által
Nyíregyháza Megyei Jogú Város közigazgatási területén lévő Nyugati iparterületen megvalósuló, gyárépítéssel
kapcsolatos beruházás megvalósításával összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) elsőfokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el,
b) elsőfokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint elsőfokú szakhatóságként jár el.
 (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú szakhatóságként jár el.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat
jelöli ki.
3. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(2) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
4. § Az 1.  § (1)  bekezdésében meghatározott beruházás esetén az  előzetes régészeti dokumentáció elkészítéséhez
próbafeltárást csak akkor lehet alkalmazni, ha a beruházó rendelkezésére állnak az annak elvégzéséhez szükséges
földrészletek. A földrészletek rendelkezésre állása tekintetében a beruházó nyilatkozata az irányadó.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
55/2016. (XII. 21.) NFM rendelete a megújuló energiát termelő berendezések és rendszerek beszerzéséhez és működtetéséhez nyújtott támogatások igénybevételének műszaki követelményeiről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (2) bekezdés 10. pontjában,
a 7–8. § tekintetében a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (2) bekezdés 9. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  §
7. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § Az  e  rendeletben előírt műszaki követelményeket azon megújuló energiaforrásból energiát termelő rendszerek
esetében kell alkalmazni, amelyek beszerzése, működtetése, üzemeltetése hazai vagy európai uniós támogatási
forrásból valósul meg.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. apríték kazán: szilárd biomassza alapanyagú apríték elégetésével hőenergiát előállító berendezés;
 2. biomassza, valamint biogáz tüzelésű hőenergia-termelő berendezés: biomasszából vagy biogázból tüzeléssel
vagy közvetlenül más kémiai, fizikai eljárással hőenergiát előállító berendezés;
 3. biomassza, valamint biogáz tüzelésű energiatermelő berendezés: biomasszából vagy biogázból tüzeléssel vagy
közvetlenül más kémiai, fizikai eljárással hő- és villamos energiát előállító berendezés;
 4. faelgázosító kazán: a  hasábfa fűtőanyag hevítését és elgázosítását követően keletkező fagáz szabályozott
körülmények között történő elégetésével hőt előállító, biomassza alapú energiatermelő berendezés;
 5. helyiségfűtő hőszivattyús berendezés: olyan hőfejlesztő berendezés, amely vízalapú központi fűtési rendszert
lát el hővel a kívánt beltéri hőmérséklet zárt térben, épületben, lakóházban vagy helyiségben való elérése és
fenntartása érdekében, és amely egy vagy több hőfejlesztő berendezést foglal magába;
6. hőszivattyús vízmelegítő: olyan vízmelegítő, amely a  levegőből, a vízből vagy a talajból nyert környezeti hőt
használja kizárólag meleg ivó- vagy szanitervíz fűtésére;
7. kombinált hőszivattyús berendezés: helyiségfűtő berendezés, amely meleg ivó- vagy szanitervíz adott
időközönként történő előállítása céljából hőt ad át, és külső ivó- vagy szanitervízforráshoz kapcsolódik;
8. kristályos napelem: vízmentesre kialakított nagy tisztaságú kristályos cellákból összeállított napelem;
 9. napelem: olyan félvezető eszköz, amely a  nap sugárzását elektromos árammá alakítja át a  fényelektromos
jelenség segítségével;
10. napkollektor: a napsugárzás energiáját közvetlenül hőenergiává alakító eszköz;
11. pellet kazán: ipari tömörítési eljárással biomassza alapanyagokból készített, 25 milliméternél nem nagyobb
átmérőjű fűtőanyag eltüzelésével hőenergiát előállító biomassza energiatermelő berendezés;
12. sík kollektor: olyan napkollektor, amely egy hőszigetelő dobozszerkezetbe épített sík hőelnyelő felületre
erősített csőrendszer, és aminek felszínét különböző, a sugárzást áteresztő burkolattal fedik;
13. standard mérési körülmények: a  hőszivattyús fűtőberendezések mért hőteljesítményének, szezonális
helyiségfűtési hatásfokának, vízmelegítési hatásfokának és hangteljesítményszintjének átlagos éghajlati
viszonyok melletti megállapításakor uralkodó üzemi körülmények;
14. szezonális jóságfok: a  különböző technológiájú hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló
energiaforrásokból származó részének a  2009/28/EK európai parlamenti es tanácsi irányelv 5.  cikke szerinti
számításában a  tagállamokat segítő iránymutatás megállapításáról szóló 2013. március 1-i 2013/114/EU
bizottsági határozat szerinti érték;
15. távfelügyelet: berendezések által generált riasztási események megfigyelése és fogadása;
16. vákuumcsöves kollektor: minden olyan napkollektor, ami a  konvektív hőveszteséget vákuum segítségével
csökkenti;
17. vékonyrétegű napelem: vékonyréteg-technológiával előállított napelem. (2) Az  (1)  bekezdésben meg nem határozott fogalmakat a  villamos energiáról szóló törvény, a  megújuló energia
közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a  közlekedésben felhasznált energia üvegházhatású
gázkibocsátásának csökkentéséről szóló törvény és ezek végrehajtási rendeleteiben meghatározottak szerint kell
értelmezni.
3. A műszaki követelményekre vonatkozó szabályok 3. § (1) A  támogatást igénylő villamosenergia-termelő a  támogatás igénybevételéhez köteles a  termelőegységek hálózati
csatlakozási követelményeire vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról szóló 2016. április  14-i
2016/631/EU bizottsági rendeletben, továbbá a  villamosenergia-rendszer működésére vonatkozó Elosztói
Szabályzatban és Üzemi Szabályzatban meghatározott csatlakozási feltételekre vonatkozó követelményeknek
megfelelni.
(2) Megújuló energiaforrásból energiát termelő rendszerek beszerzéséhez és működtetéséhez szükséges támogatás
kizárólag abban az esetben nyújtható, ha teljesülnek
a) biomassza, valamint biogáz tüzelésű hőenergia-termelő berendezés esetében az 1. melléklet;
b) hőszivattyúval termelt megújuló energia hasznosítása esetében a 2. melléklet;
c) napenergia termikus célú hasznosítása esetében a 3. melléklet;
d) napenergia villamosenergia-termelés céljából történő hasznosítása esetében a 4. melléklet;
e) szélenergia villamosenergia-termelés céljából történő hasznosítása esetében az 5. melléklet;
f ) vízenergia villamosenergia-termelés céljából történő hasznosítása esetében a 6. melléklet;
g) biomassza, valamint biogáz tüzelésű energiatermelő berendezés esetében a 7. melléklet;
h) geotermikus energia villamosenergia-termelés céljából történő hasznosítása esetében a 8. melléklet
szerinti műszaki követelmények.
(3) A  beruházási támogatásra, valamint beruházási támogatásnak nem minősülő egyéb támogatás keretében
a  támogatás igénybevételére vonatkozó pályázati kiírásban az  (1)  bekezdésben meghatározott követelményeknél
szigorúbb feltételek is előírhatók.
4. Záró rendelkezések 4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
5. § Ez  a  rendeletet a  hatálybalépését követően meghirdetett pályázati kiírások és nem pályázati kiírás keretében
benyújtásra kerülő támogatási kérelmek vonatkozásában kell alkalmazni.
6. § Ez  a  rendelet a  megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a  2001/77/EK és
a  2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 13. cikk (2) és (6) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
7. § A  megújuló forrásokból előállított energia részarányának kiszámítási módszertanáról szóló 1/2012. (I. 20.)
NFM rendelet (a továbbiakban: R.) 8. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ez  a  rendelet a  megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a  2001/77/EK és
a  2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK
európai parlamenti és a  tanácsi irányelv 2.  cikk a), b), d), f ) és l)  pontjának, 5–11.  cikkének, 14.  cikk (1)–(2) és
(5)–(6) bekezdésének, 22. cikkének, I., II. és VII. mellékletének való megfelelést szolgálja.”
8. § Hatályát veszti az R. 1. § (1) bekezdés 3a. pontja, 7/B. §-a és 8. § (1a) bekezdése.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1/2016. (I. 13.) NAV utasítása a közjogi szervezetszabályozó eszközként kiadásra kerülő utasításról, valamint az Adó- és Vámértesítőről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva, a Nemzeti
Adó- és Vámhivatal központi és területi szerveinek tevékenységére, működésére, valamint szervezetére vonatkozó, a  szerv
állományába tartozó személyekre kötelező rendelkezéseket tartalmazó közjogi szervezetszabályozó eszköz kiadásának szabályait,
valamint az Adó- és Vámértesítő tartalmi elemeit az alábbiak szerint szabályozom:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Ezen utasítás személyi hatálya a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: NAV tv.)
4. § (1)–(2) bekezdése szerinti szervek személyi állományára terjed ki.
(2) Ezen utasítás tárgyi hatálya a  közjogi szervezetszabályozó eszközként kiadásra kerülő utasítás (a továbbiakban:
utasítás) előkészítésének szabályaira, valamint az  Adó- és Vámértesítő (a továbbiakban: Értesítő) szabályozására
terjed ki.
2. Az utasítás kiadása 2. § (1) Az utasítás kiadására a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) vezetője jogosult.
 (2) Az utasításnak a jogszabályszerkesztésről szóló 61/2009. (XII. 14.) IRM rendeletben előírt követelményeknek meg kell
felelnie. 3. § (1) Az  azonos szabályozási tárgykört érintő, azonos szintű rendelkezéseket egy utasításban kell meghatározni.
Új szabályozási igény esetén az érintett tárgykört már szabályozó utasítás módosítását kell elvégezni.
(2) Új utasítás akkor adható ki:
a) amennyiben nincs az adott tárgykört érintő utasítás, vagy
b) a tárgykörben hatályos utasítás oly mértékben átdolgozást igényel, hogy a hatályos szabályozás hatályon kívül
helyezése indokolt, vagy
c) a harmadik módosítás helyett, amennyiben az utasítást már kétszer módosították.
4. § (1) Az utasítás tervezetének előkészítésére az utasítás tárgya szerint hatáskörrel rendelkező, a NAV tv. 4. § (1)–(2) bekezdése
szerinti szervek kötelesek.
(2) Utasítás előkészítésének kezdeményezésére akkor kerülhet sor, ha jogszabály utasítás kiadására vonatkozó
kötelezettséget állapít meg, vagy a szakmai feladatok végrehajtása, illetve szervezeti változás indokolttá teszi.
(3) Az utasítás előkészítőjének folyamatosan figyelemmel kell kísérnie, és legalább évente egyszer, a tárgyévet követő
január 31-ig értékelnie kell az  utasítás gyakorlatban történő érvényesülését, alkalmazásának hatását, és szükség
szerint kezdeményeznie kell annak módosítását, hatályon kívül helyezését.
(4) Jogszabályváltozás esetén haladéktalanul intézkedni kell az  utasítás módosítása, hatályon kívül helyezése vagy új
utasítás kiadása iránt. A  módosításig, hatályon kívül helyezésig, új utasítás kiadásáig a  hatályos jogszabályi
rendelkezések alapján kell eljárni.
(5) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Irányítása (a továbbiakban: NAV KI) által előkészített utasítás kivételével
az utasítás hatálya kizárólag az előkészítő és az általa felügyelt NAV szervekre terjedhet ki.
3. Az utasítás közzétételére, nyilvántartására vonatkozó szabályok 5. § Az utasítás a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről, valamint a NAV
irányító eszközök nyilvántartási rendszerben történő rögzítéséről a NAV KI főosztálya gondoskodik.
4. Adó- és Vámértesítő 6. § (1) Az  Értesítő a  NAV központi, területi szervei személyi állományát, valamint az  ügyfelek tájékoztatását szolgálja,
szerkesztését a NAV vezetője által kijelölt Szerkesztőbizottság végzi.
(2) Az Értesítő szerkezeti tagolása a következő:
a) szervezeti hírek,
b) utasítás,
c) tájékoztatás, útmutató,
d) egyéb, az adózók tájékoztatását szolgáló szakmai anyag,
e) jogalkalmazás [adózási kérdés, vámigazgatási kérdés (a továbbiakban együtt: szakmai vélemény), valamint
bírósági jogesetek],
f ) közlemény. (3) Az Értesítőben közzé kell tenni az utasításokat, továbbá tájékoztató jelleggel „Jogalkalmazás” cím alatt az ügyfelektől
érkező azon egyedi kérdésekre adott szakmai véleményeket, amelyek megismerése az ügyfelekre, illetve a szervezet
egészére nézve indokolt. A  szakmai véleményben foglaltak nem minősülnek jogszabálynak, közjogi
szervezetszabályozó eszköznek, illetve jogértelmezésnek, alkalmazásuk az ügyfelekre és a bíróságokra nézve nem
kötelező.
(4) A szakmai véleményt a NAV KI azon főosztálya készíti elő, amelynek a véleményezés tárgya a feladatköréhez tartozik.
 (5) Az Értesítőben meg kell jeleníteni az  állami adó- és vámhatóság által az  adózó egyes adókötelezettségeinek
teljesítésére kialakított egyes nyomtatványok jelét, számát, tartalmát.
 (6) A (3) és (5) bekezdésben meghatározottakon túl az Értesítőben közzé kell tenni:
a) a NAV munkáját érintő, különös jelentőséggel bíró jogerős bírósági ítéleteket, valamint az  azokról szóló
tájékoztatókat,
b) a NAV személyi híreit, a szervezeti változásokat,
c) egyéb fontos közleményeket,
d) az ellenőrzés irányairól szóló tájékoztatásokat,
e) a NAV szerveinek valamely adatában (cím, postacím, telefonszám stb.) történt változásról kiadott tájékoztatást,
f ) személyes használatra kiadott tárgyak (szolgálati igazolvány, jelvény, pecsétnyomó, belépőkártya stb.)
elvesztése esetén azok körözéséről és érvénytelenítéséről rendelkező dokumentumot/tájékoztatót,
g) az alkalmazható üzemanyagárakról szóló, illetve a pénztárgépekkel és taxaméterekkel kapcsolatos közleményt.
5. Záró rendelkezések 7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a közjogi szervezetszabályozó eszközként kiadásra kerülő utasításról, valamint az Adó- és Vámértesítőről
szóló 1/2012. (I. 27.) NAV utasítás.
Tállai András s. k.,
 a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
 vezetője


text:
36/2013. (VII. 17.) BM rendelete a zárt célú elektronikus információs rendszerek biztonságának felügyeletével és ellenőrzésével kapcsolatos ágazati szabályokról.
Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013.  évi L.  törvény 24.  § (3)  bekezdés
b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  § b)–k), valamint n) és q)  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában belügyi szerv:
a) a Belügyminisztérium hivatali szervezete,
b) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv,
c) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat,
d) az Alkotmányvédelmi Hivatal,
e) a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság és a katasztrófavédelmi igazgatóságok,
f ) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága és az irányítása alá tartozó szervek,
g) a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ,
h) a Nemzeti Védelmi Szolgálat,
i) a Terrorelhárítási Központ,
j) a  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal központi és területi szervei, valamint a  befogadó állomások,
a menekültügyi őrzött befogadó központ,
k) a Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ,
l) a Belügyminisztérium Oktatási, Képzési és Tudományszervezési Főigazgatóság, valamint
m) a rendészeti szakközépiskolák.
2. A helyi és a központi felügyelet 2. § (1) A belügyi szerv zárt célú elektronikus információs rendszerei biztonságának biztosításáért a belügyi szerv vezetője
a felelős.
(2) A  belügyi szerv vezetője a  belügyi szerv zárt célú elektronikus információs rendszerei védelmének biztosítása
érdekében helyi felügyelet létrehozásáról gondoskodik a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel.
(3) Az  országos rendőrfőkapitány látja el a  zárt célú elektronikus információs rendszerek védelmének biztosítása
érdekében a helyi felügyeleti feladatokat a Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ, a Belügyminisztérium
Oktatási, Képzési és Tudományszervezési Főigazgatóság, valamint a rendészeti szakközépiskolák vonatkozásában.
(4) A helyi felügyelet feladata:
a) az adatvagyon felmérése, karbantartása,
b) az osztályba sorolás és a biztonsági szint megállapításának ellenőrzése,
c) a rendelkezésre álló információk alapján kockázatelemzés elvégzése,
d) a zárt célú elektronikus információs rendszerre vonatkozó védelmi intézkedések ellenőrzése, a  feltárt
hiányosságok felszámolásához szükséges intézkedésekre javaslat megtétele, ezek teljesülésének ellenőrzése,
e) a biztonsági események kivizsgálása,
f ) a sérülékenységek megszüntetésére vonatkozó javaslatok megtétele,
g) a belügyi szerv informatikai biztonsági szabályzata felülvizsgálatának kezdeményezése,
h) együttműködés a  központi felügyelettel, javaslattétel az  annak hatáskörébe tartozó intézkedések
megtételére. (5) A helyi felügyelet nyilvántartja:
a) a belügyi szerv zárt célú elektronikus információs rendszerei megnevezését, a  zárt célú elektronikus
információs rendszerek biztonsági osztályának és a  belügyi szerv biztonsági szintjének besorolását, a  zárt
célú elektronikus információs rendszerek műszaki adatait,
b) a belügyi szerv informatikai biztonsági szabályzatát. 3. § (1) A  belügyi szervek zárt célú elektronikus információs rendszerei biztonságának központi felügyeletéről
a  belügyminiszter a  Belügyminisztérium Miniszteri Kabinet (a  továbbiakban: központi felügyelet) útján
gondoskodik.
(2) A  központi felügyeletre az  állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013.  évi
L. törvény (a továbbiakban: Ibtv.) 14–18. §-a helyett a 4–7. § szerinti rendelkezéseket kell alkalmazni.
4. § (1) A központi felügyelet feladata:
a) a zárt célú elektronikus információs rendszerek osztályba sorolására és a belügyi szervek biztonsági szintjeire
vonatkozó, jogszabályban meghatározott követelmények teljesülésének ellenőrzése,
b) a hozzá érkező, biztonsági eseményekkel kapcsolatos bejelentések kivizsgálása,
c) javaslattétel a  létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló
törvény szerinti ágazati kijelölő hatóság részére nemzeti létfontosságú rendszerelem kijelölésére,
d) együttműködés a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben
meghatározott elektronikus ügyintézési felügyelettel a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás
szolgáltatókra vonatkozó biztonsági követelmények teljesülésének ellenőrzésében,
e) kapcsolattartás és együttműködés az Ibtv. szerinti hatósággal és a Nemzeti Biztonsági Felügyelettel,
f ) kapcsolattartás és együttműködés a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatósággal, az  ágazati eseménykezelő
központokkal és a Nemzeti Kiberbiztonsági Koordinációs Tanáccsal.
 (2) A  központi felügyelet a  zárt célú elektronikus információs rendszerek, és az  azokban kezelt adatok biztonsága
érdekében a  belügyi szerveknél jogosult megtenni, elrendelni, ellenőrizni minden olyan, a  zárt célú elektronikus
információs rendszer védelmére vonatkozó intézkedést, amellyel az  érintett zárt célú elektronikus információs
rendszert veszélyeztető fenyegetések kezelhetőek. Ennek érdekében a belügyi szerveknél jogosult:
a) a jogszabályokban foglalt biztonsági követelményeket és az ehhez kapcsolódó eljárási szabályok teljesülését
ellenőrizni,
b) a követelményeknek való megfelelőség alátámasztásához szükséges dokumentumokat bekérni,
c) a  központi és az  európai uniós forrásból megvalósuló fejlesztési projektek tervezési szakaszában
az információbiztonsági követelmények megtartását ellenőrizni, azokra ajánlásokat tenni,
d) információbiztonsági, kibervédelmi gyakorlatokat szervezni,
e) fejlesztési projektek tervezési szakaszában szakmai részvételt biztosítani és a  biztonsági követelmények
beépülésének ellenőrzésére irányuló tevékenységet folytatni,
f ) a sérülékenység megszüntetésére vonatkozó intézkedési tervet készíteni.
5. § (1) A központi felügyelet az  Ibtv. 15. §-ában meghatározottak szerint nyilvántartja az  Ibtv. 15. § (1) bekezdése szerinti
adatokat.
(2) A  belügyi szerv az  (1)  bekezdés szerinti adatokat, valamint ezek változásait a  változást követő 8 napon belül
megküldi a központi felügyeletnek.
6. § (1) A központi felügyelet a belügyminiszter által jóváhagyott éves ellenőrzési terv vagy egyedi utasítás alapján végez
ellenőrzést.
(2) Ha a  központi felügyelet azt állapítja meg, hogy a  belügyi szerv a  biztonsági követelményeket és az  ehhez
kapcsolódó eljárási szabályokat nem teljesíti, vagy nem tartja be, akkor az  érintettet felszólítja a  jogszabályokban
foglalt biztonsági követelmények és az ehhez kapcsolódó eljárási szabályok teljesítésére.
3. A sérülékenységvizsgálat 7. § (1) A  belügyi szervek vonatkozásában a  sérülékenységvizsgálattal összefüggő feladatokat a  Nemzetbiztonsági
Szakszolgálat (a továbbiakban: NBSZ) látja el.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatot az  NBSZ a  központi felügyeletnek a  – kormányzati eseménykezelő
központtal egyeztetett – megkeresése alapján végzi.
(3) A sérülékenységvizsgálat eredményéről, a sérülékenységvizsgálat során feltárt hiányosságokról, a sérülékenységek
megszüntetésére vonatkozó javasolt intézkedésekről a  vizsgálat lezárását követően az  NBSZ haladéktalanul
tájékoztatja a  központi felügyeletet, amely tájékoztatja a  vizsgált belügyi szerv vezetőjét és a  kormányzati
eseménykezelő központot.
4. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
153/2011. (IX. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkáltató rendes felmondása esetén a felmondási idő továbbra is legalább 30 nap legyen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványozó által beadott aláírásgyűjtő ív a törvényben
meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek
eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
84/2009. (HK 9.) HM HVKF intézkedése a repülőhajózó bőrdzseki viselésének rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005.
(III. 30.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) rendelkezéseire – a repülőhajózó bőrdzseki viselésének rendjéről az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokságra (a továbbiakra: MH ÖHP) és
az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek repülőhajózó szakállományára (a továbbiakban: szakállomány)
terjed ki.
2. A Honvédelmi Minisztérium Kollégiuma 2009. január 23-i ülésén meghozott – 466-4/2009. nyilvántartási
számú – miniszteri döntés és felhatalmazás alapján, az
„Alpha Industries CWU-45 P Leather” jelzésű repülőhajózó fekete bőrdzseki (a továbbiakban: bőrdzseki) megengedett öltözetként való viselését a szakállomány részére engedélyezem.
3. A 2. pontban nevesített (megjelölt) bőrdzseki beszerzése, illetőleg annak költsége a használó szakállományt
terheli. E célból központi költségvetési keret felhasználását nem engedélyezem.
4. A bőrdzseki a 2003 M repülőhajózó dzseki helyett, az
R. melléklet 45. D) pont 16–17. változat előírásainak betartása mellett, csak a 2003 M repülőhajózó overall fölött
viselhető, azonban a szakállomány a bőrdzsekit csak abban az esetben hordhatja, ha a feladata nem esik egybe készültségi szolgálattal, szakkiképzéssel, alaki szemlével,
sorakozóval, lövészettel, valamint egyéb központi rendezvénnyel.
5. A bőrdzseki mellrészén bőrre nyomott névfeliratot,
alatta hímzett tépőzáras gyakorló rendfokozati jelzést kell
viselni.
6. A bőrdzseki hordását kötelezően elrendelni nem
lehet.
7. Abban az esetben, ha a bőrdzseki 4. pontban előírt viselési rendjétől való szabálytalan eltérés következményeként a szakállományt honvédelmi baleset éri, akkor a felelősség az állományilletékes parancsnokot terheli.
8. Az intézkedésben elrendeltek betartásának rendszeres ellenőrzéséről az MH ÖHP parancsnoka gondoskodjon.
9. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


text:
6/2013. (II. 15.) ORFK utasítása a személyi állomány 2013. cafetéria-juttatásait biztosító egyes munkáltatói intézkedések végrehajtásáról.
Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi állománya cafetéria-juttatásának szabályozására kiadom az
alábbi utasítást. I. Bevezető rendelkezések 1. Az utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban:
rendőrség), teljes személyi állományára – a közfoglalkoztatásban résztvevők kivételével – (a továbbiakban együtt:
jogosult). 2. A választható béren kívüli juttatás (a továbbiakban: cafetéria-juttatás) 2013. évre irányadó éves keretösszege
egységesen bruttó 200 000 forint/fő/év. Év közben létesített jogviszony esetén a cafetéria-juttatás időarányos részét
kell biztosítani. A prémiumévek programban részt vevő jogosultat – a prémiumévek programról és a különleges
foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény 4. § (5) bekezdésére figyelemmel – a cafetéria-juttatás 30 %-a
illeti meg. 3. Az utasítás alkalmazása során a jogosult részére a 2. pontban meghatározott keretösszeg figyelembevételével, az
alábbi juttatások közül történő választás lehetőségét kell biztosítani az egyes juttatásoknál meghatározott mérték
figyelembevételével: a) Széchenyi Pihenőkártya vendéglátás alszámla (egy összegben, legfeljebb 147 380 forint + 35,7% adó/fő/év
mértékig); b) Széchenyi Pihenőkártya szabadidő alszámla (egy összegben, legfeljebb 75 000 forint + 35,7% adó/fő/év mértékig);
c) Széchenyi Pihenőkártya szálláshely alszámla (egy összegben, legfeljebb 147 380 forint + 35,7% adó/fő/év
mértékig); d) Erzsébet-utalvány (legfeljebb 8 000 forint + 35,7% adó/hó mértékig, minimum 300 forintos címletekben,
fogyasztásra kész étel vásárlására és vendéglátóhelyen történő étkezésre, a legkisebb rendelhető összeg
1000 forint); e) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás (2013. március hónaptól kezdődően, 9 hónapon
keresztül, 2013. november hónapig, önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári tagok számára, legfeljebb 49 000 forint
+ 35,7% adó/hó mértékig azzal, hogy az így juttatott támogatás igénylésére havonta azonos összegben kerülhet
sor); f) önkéntes kölcsönös egészségpénztári munkáltatói hozzájárulás (2013. március hónaptól kezdődően, 9 hónapon
keresztül, 2013. november hónapig, önkéntes kölcsönös egészségpénztári tagok számára, legfeljebb 29 400 forint
+ 35,7% adó/hó mértékig azzal, hogy az így juttatott támogatás igénylésére havonta azonos összegben kerülhet
sor); g) önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás (2013. március hónaptól kezdődően,
9 hónapon keresztül, 2013. november hónapig, önkéntes kölcsönös önsegélyező tagok számára, legfeljebb
29 400 forint + 35,7% adó/hó mértékig azzal, hogy az így juttatott támogatás igénylésére havonta azonos
összegben kerülhet sor), (az önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás felhasználható
– a választott pénztár alapszabálya szerint – például gyógyszervásárlásra, deviza célú lakáshitelek törlesztésének
támogatására, óvodás-iskolás gyermek költségeinek támogatására, tandíjára, kollégiumi díjára);
h) munkahelyi étkezés (legfeljebb 12 500 forint + 35,7% adó/hó mértékig, kizárólag a munkáltató telephelyén
működő étkezőhelyen megvalósuló ételfogyasztásra felhasználható, a munkáltató vagy az étkezőhelyet
üzemeltető személy által kibocsátott utalvány vagy kártya formájában);
i) iskolakezdési támogatás papíralapú utalvány formájában [legfeljebb 29 400 forint + 35,7% adó/gyermek/év
mértékig, a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 9–14. §-a alapján családi pótlékra vagy a
személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. törvény) 3. § 78. pontjában
meghatározott bármely EGT-állam hasonló jogszabálya alapján családi pótlék juttatásra vagy hasonló ellátásra
jogosult szülő, vagy a vele közös háztartásban élő házastárs jogán, amennyiben a gyermek a 2013/2014. tanévben
közoktatásban vesz részt]; j) helyi utazásra szolgáló bérlet (a bérlet ára + 35,7% adó mértékig a munkáltató nevére és címére szóló, számlával
megvásárolt, kizárólag a munkavállaló helyi utazására szolgáló bérlet formájában);
k) „szabadidő utalvány” sporteseményre vagy kulturális szolgáltatás igénybevételére – muzeális intézmény és
művészeti létesítmény (kiállítóhely) kiállítására, színház-, tánc-, cirkusz- vagy zeneművészeti előadásra,
közművelődési tevékenységet folytató szervezet által nyújtott kulturális szolgáltatás igénybevételére – szóló
belépőjegy, bérlet, továbbá könyvtári beiratkozási díj, ide nem értve a Széchenyi Pihenőkártya szabadidő
alszámlájára utalt munkáltatói támogatás, amely 50 000 forintig adómentes.
4. Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári és önsegélyző pénztárba együtt a munkáltató a minimálbér 30%-áig
(29 400 forint + 35,7% adó/hó) fizethet havonta pénztári hozzájárulást kedvezményes adózással. Csak az egyik juttatási
elem választása esetén a juttatás mértéke kiteheti a 30%-ot.
5. A cafetéria-juttatásból – ide nem értve a 3. pont k) alpontban szereplő juttatást – 1 000 forint lehívása – a juttatások
adóvonzata miatt – a cafetéria-keret 1 357 forinttal történő csökkentését jelenti.
II. A juttatások kiválasztásának folyamata 6. A 2. pontban meghatározott cafetéria-juttatás bruttó érték, ami a juttatások adóvonzatát is tartalmazza. A cafetéria-juttatás
összege nem léphető túl. A jogosult részére a cafetéria-juttatás teljes igénybevételét biztosítani kell.
7. A jogosult részére az őt megillető cafetéria-juttatás keretösszegéig a 3. pontban meghatározott juttatások köréből
szabad választási lehetőséget kell biztosítani. 8. A jogosult a cafetéria-juttatás felhasználására vonatkozó nyilatkozatát a saját vagy az anyagi-pénzügyi felelősök
számítógépére telepített, az 1. mellékletben meghatározott nyilatkozatnak megfelelő adattartalommal – az
5. melléklet egyidejű kitöltésével – elkészített program segítségével állíthatja ki 2013. február 18. napjától 2013.
március 1. napjáig. Saját számítógépre telepített nyilatkozat kitöltésének hitelesítését, nyomtatását és aláírását az
anyagi felelősöknél 2013. március 1. napjáig kell végrehajtani.
9. Széchenyi Pihenőkártya igénybevétele esetén – a 8. pontban foglaltakon kívül – a 2. mellékletben meghatározott
nyilatkozat, valamint a 3. mellékletben meghatározott adatkezeléshez hozzájáruló nyilatkozat, míg az iskolakezdési
támogatás igénybevételéhez a 4. mellékletben meghatározott nyilatkozat kitöltéséről is gondoskodni kell.
10. A Széchenyi Pihenőkártya megrendelése a jogosult igénylése alapján a munkáltató feladata, annak megrendelésével,
használatával, a támogatás igénybevételével kapcsolatban – amennyiben az első Széchenyi Pihenőkártyáját igényli –
a jogosultat semmilyen költség nem terheli. 11. Ha a jogosult már rendelkezik Széchenyi Pihenőkártyával, akkor új kártyát nem kell igényelnie, a meglévő kártyára
utalható az igényelt összeg. 12. A jogosultat terheli a Széchenyi Pihenőkártya megrendelésének, előállításának és kézbesítésének a költsége, ha:
a) a korábban kapott Széchenyi Pihenőkártyáját nem őrizte meg, vagy
b) pótkártyát, illetve c) közeli hozzátartozója,– az élettársi kapcsolatról tett nyilatkozat szerint – élettársa részére társ-, illetve pótkártyát
igényel. 13. Az anyagi-pénzügyi felelősöknek a kitöltött, kinyomtatott és aláírt nyilatkozatokat az illetékes gazdasági vezetőhöz
(a továbbiakban együtt: gazdasági igazgatók) kell továbbítani, legkésőbb 2013. március 4. napjáig.
14. Cafetéria-juttatásként a helyben választható munkahelyi étkeztetés igénybevételének lehetőségéről a gazdasági
igazgatók kötelesek 2013. február 15. napjáig írásban tájékoztatni az érintett állományt.
15. Az év közben az 1. pont szerinti foglalkoztatási jogviszonyba lépő jogosult esetében a nyilatkozat kitöltését a
jogviszony létrejöttétől számított 15 napon belül kell biztosítani, és a kitöltéstől számított 5 napon belül kell
megküldeni az illetékes gazdasági igazgatóknak. Év közben foglalkoztatási jogviszonyba lépő jogosult részére az adott
időpontban még választható cafetéria-juttatások tekintetében kell biztosítani a választás lehetőségét.
16. Amennyiben a jogosult nyilatkozattételi kötelezettségének neki fel nem róható ok miatt, határidőben nem tesz eleget,
biztosítani kell részére annak lehetőségét, hogy az akadályoztatás megszűnésétől, illetve a hibás nyilatkozattételtől
számított 5 munkanapon belül nyilatkozatot tegyen az illetékes gazdasági igazgató által erre kijelölt munkatársnál,
feltéve, ha mulasztását írásban, közvetlen felettese vagy vezetője által igazoltan kimenti. Ebben az esetben a jogosult a
cafetéria-juttatást oly módon igényelheti, hogy csak az adott időpontban még választható juttatásokra nyújthat be
kérelmet. 17. A kitöltött és leadott nyilatkozat egy alkalommal, az illetékes gazdasági igazgatóhoz benyújtott kérelemmel
módosítható. A módosítás nem irányulhat a Széchenyi Pihenőkártya egyik alszámlájáról a másik alszámlára történő
átvezetésre. A nem pénzben biztosított juttatások jogosult részére történő átadását követően nincs lehetőség a
nyilatkozat módosítására. 18. Az 1. mellékletben meghatározott nyilatkozat kitöltését elmulasztó jogosult részére a saját keretösszege mértékéig, a
3. pont a) alpontban meghatározott mértékben, a Széchenyi Pihenőkártya vendéglátás alszámlára utalt juttatás kerül
biztosításra. 19. Az utasítás alapján biztosított cafetéria-juttatásokról a gazdasági igazgatóknak részletes nyilvántartást kell vezetniük.
A nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy abból megállapítható legyen:
a) a cafetéria-juttatás felhasználható keretösszege, b) a választott cafetéria-juttatás jogcímenkénti bontásban,
c) a megvalósult cafetéria-juttatás jogcímenként, d) a még felhasználható keretek
egyénenként, szervezeti egységenként. 20. A jogosult által fel nem használt összeg pénzbeli megváltására nincs lehetőség.
III. Eljárás az év közben keletkezett vagy megszűnt jogosultság esetén
21. Nem veheti igénybe a cafetéria-juttatást a jogosult arra az időszakra, amely alatt
a) tartós külszolgálaton tartózkodik, illetve nemzetközi szakértőként foglalkoztatják,
b) illetményre, távolléti díjra, terhességi gyermekágyi segélyre, táppénzre nem jogosult, feltéve, hogy a távollét
időtartama meghaladja a 30 napot (ezen időtartam számítását minden távollét esetében újra kell kezdeni).
22. A jogosult részére a felmentési időre biztosítani kell a cafetéria-juttatást.
23. Áthelyezés esetén a jogosult cafetéria-juttatásra az egyes munkáltatóknál fennálló foglalkoztatási jogviszonnyal
időarányosan jogosult. Ha a rendőrség szervei közötti áthelyezés esetén a jogosult a korábbi munkáltatónál az
időarányos részt meghaladó mértékű cafetéria-juttatást vett igénybe, visszafizetési kötelezettség nem terheli,
azonban az időarányos részt meghaladó mértékkel az új munkáltatónál igénybe vehető cafetéria-juttatás mértékét
csökkenteni kell. 24. Abban az esetben, ha a jogosult jogviszonya a tárgyév közben szűnik meg, az időarányos részt meghaladó mértékben
igénybe vett cafetéria-juttatás értékét a jogviszony megszűnésekor le kell vonni, illetve ha a jogosult választása szerinti
juttatás természete ezt lehetővé teszi, vissza kell adni.
25. Nem kell visszafizetni a cafetéria-juttatás értékét, ha a jogviszony a jogosult halálával szűnik meg.
IV. A juttatások kifizetésének szabályozása 26. Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári, egészségpénztári, illetve önsegélyező pénztári befizetések 2013. március
hónaptól kezdődően, a tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig kerülnek átutalásra a jogosult pénztári számlájára,
amennyiben az érintett pénztárakkal van érvényes munkáltatói szerződés. Az átutalás feltétele a pénztár által
záradékolt belépési nyilatkozat, vagy tagsági okirat benyújtása a gazdasági igazgatóság felé.
27. Azon jogosult esetében, aki számára választása szerint a munkáltató a 2013. évre – az Szja. törvény 71. § (1) bekezdés
f) pontja alapján a cafetéria-juttatások közé tartozó – helyi utazásra szolgáló éves bérletet biztosított, a
cafetéria-juttatások maximális összege túllépésének elkerülése érdekében a cafetériakeret még felhasználható
összegét a helyi utazási bérlet vételárának 35,7% adóval megnövelt összegével csökkenteni kell. Erre figyelemmel az
ebbe a körbe tartozó jogosult az 1. mellékletben köteles nyilatkozni a helyi utazásra szolgáló bérlet átvételének
tényéről, és a további juttatások kiválasztását a csökkentett összegű cafetériakeret figyelembevételével kell számára
biztosítani. 28. Az a jogosult, aki a cafetéria-juttatás terhére, helyi utazásra szolgáló bérletet kíván választani, a munkáltató nevére és
címére kiállított számla ellenében vásárolhatja meg a helyi utazásra szóló bérletet, majd az illetékes gazdasági szervnél
minden hónap 8. napjáig történő számlaleadást követően, utólagos folyószámlára utalással kapja meg a bérlet árának
ellentételezését. 29. A gazdasági igazgatók a választott juttatások figyelembevételével soron kívül intézkednek a szükséges szerződések
megkötéséről és a beszerzések végrehajtásáról. Az utalványokat és az átvételt igazoló íveket az anyagi-pénzügyi
felelősök veszik át, akik gondoskodnak a jogosultak részére történő kiosztásáról.
30. Az Erzsébet-utalványokat az első alkalommal 2013. januárig visszamenőlegesen, majd ezt követően minden
hónapban, a fizetési jegyzékkel egyidejűleg kell kiosztani a jogosultak részére. A jogosult – tartós akadályoztatása
esetére – írásbeli, teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt meghatalmazást adhat az utalvány átvételére.
V. Záró rendelkezések 31. Az Országos Rendőr-főkapitányság, mint középirányító szerv a kincstári költségvetésben biztosította a fedezetet a
rendészeti szakközépiskolák által foglalkoztatott jogosultak számára a cafetéria-juttatásokra, amelynek
felhasználásához szükséges munkáltatói intézkedéseket – jelen utasítás figyelembevételével – a rendészeti
szakközépiskolák hajtják végre. 32. Az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
33. Hatályát veszti a személyi állomány 2012. évi cafetéria-juttatásait biztosító egyes munkáltatói intézkedések
végrehajtásáról szóló 4/2012. (II. 10.) ORFK utasítás. 34. Az utasítás közzétételét követően az ORFK Kommunikációs Szolgálat gondoskodik annak a Rendőrség intranetes
honlapján történő megjelentetéséről, az ORFK Gazdasági Főigazgatóság a levelező rendszer útján intézkedik az
állomány tájékoztatásáról. Papp Károly r. vezérőrnagy s. k.,
országos rendőrfőkapitány


text:
399/2015. (XII. 15.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és az  Egyesült Arab Emírségek Kormánya
közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„GAZDASÁGI ÉS MŰSZAKI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA
ÉS AZ EGYESÜLT ARAB EMÍRSÉGEK KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya (a továbbiakban: „Szerződő Felek”)
felismerve azt, hogy a  gazdasági és műszaki együttműködés a  szilárd, hosszú távú kétoldalú kapcsolatok
fejlesztésének, valamint a  Szerződő Felek és népeik közötti kölcsönös bizalomnak elengedhetetlen és
nélkülözhetetlen eleme;
meggyőződve arról, hogy a  jelen Megállapodás ténylegesen hozzájárul a  Szerződő Felek közötti gazdasági
és kereskedelmi kapcsolatok fejlődéséhez, különösen a  kölcsönösen előnyös gazdasági és technológiai
együttműködés továbbfejlesztéséhez
az alábbiakban állapodtak meg: 1. cikk
A Szerződő Felek a  hatályos jogszabályok által nyújtott kereteken belül, megfelelő intézkedések meghozatalával
támogatják a kölcsönösen előnyös gazdasági és műszaki együttműködés fejlődését.
2. cikk
A jelen Megállapodásban említett együttműködési területek többek között az alábbiakat foglalják magukban:
1. A Szerződő Felek közötti együttműködés és közös projektek létrehozásának előmozdítása kereskedelmi,
pénzügyi, banki, ipari, idegenforgalmi szolgáltatási, műszaki, mezőgazdasági, fuvarozási, humánerőforrásfejlesztési, vegyipari és petrolkémiai ipari, csomagolástechnikai, oktatási, távközlési és információs társadalmi,
valamint vízgazdálkodási területeken.
2. A tudományos és műszaki kutatással kapcsolatos szakértelem- és információcsere előmozdítása.
3. A konkrét együttműködési programokhoz szükséges szakemberek, tudósok, mérnökök és diákok cseréjének
és képzésének előmozdítása. 3. cikk
A Szerződő Felek törekednek arra, hogy az  alább felsorolt eszközökkel szélesítsék és intenzívebbé tegyék
együttműködésüket:
1. elősegítik a  kapcsolatok építését és erősítik az  együttműködést az  üzleti közösségek, kormányzati
intézmények, regionális és helyi szervek, a  kereskedelmi és ipari kamarák között, valamint bátorítják
ezen szervek képviselőinek kölcsönös látogatásait, így elősegítve a  kétoldalú gazdasági és műszaki
együttműködés végrehajtását;
2. üzleti információkat cserélnek a  Megállapodás végrehajtásával kapcsolatban, bátorítják a  vásárokon és
kiállításokon történő részvételt, gazdasági és üzleti események szervezését, úgy, mint fórumok, műhelyek,
szemináriumok, szimpóziumok és konferenciák;
3. elősegítik a  két ország kis- és középvállalkozásainak nagyobb mértékű bevonását a  bilaterális gazdasági
kapcsolatok területén, ideértve a  két ország kis- és középvállalkozásainak bevonásával megvalósuló közös
programok és projektek szervezésének ösztönzését;
4. bátorítják az  együttműködést konzultációs, marketing, tanácsadói, képzési és szakértői szolgáltatások
nyújtásában a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken;
5. bátorítják a  beruházási tevékenységet, vegyesvállalatok alapítását, vállalati képviseletek és fiókirodák
létesítését a Szerződő Felek országaiban, a területükön alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően;
6. elősegítik a  harmadik féllel való együttműködést, a  régiók közötti és a  nemzetközi szintű együttműködést
a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésekben;
7. a Szerződő Felek által a  későbbiekben elfogadott egyéb eszközök útján kiterjesztik és erősítik
együttműködésüket.
4. cikk
A jelen Megállapodás keretein belül a  Szerződő Felek országainak természetes és jogi személyei közötti ügyletek
lebonyolításakor használatos fizetési módok és pénznemek vonatkozásában a  Szerződő Felek ösztönzik bármely
nemzetközileg elfogadott fizetési mód és szabadon átváltható valuta használatát, melyek széles körűen használtak
nemzetközi tranzakciókban, a főbb nemzetközi tőzsdepiacokon, és amelyben az érintett Felek megállapodnak.
5. cikk
A jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az  valamelyik Felet arra kötelezi, hogy
bármelyik nemzetközi, regionális vagy szubregionális megállapodásból vagy más, egészében vagy nagyrészt
az adózással vagy a tőke mozgásával kapcsolatos megállapodásból, vagy az egészében vagy nagyrészt az adózással
kapcsolatos hazai jogszabályokból eredő bármilyen elbánás, kedvezmény vagy előjog jelenlegi vagy jövőbeni
hasznát kiterjessze a másik félre.
6. cikk
Szükség esetén a Felek:
a) konkrét megállapodásokat köthetnek a  jelen Megállapodás alapján a  fent említett együttműködési
területekkel és más, közös egyetértésen alapuló speciális projektekkel kapcsolatban; és
b) állandó vagy ad hoc bizottságokat vagy munkacsoportokat állíthatnak fel, és mindegyiknek egyértelmű
mandátumot adhatnak. 7. cikk
 1. A jelen Megállapodás végrehajtásának biztosítása céljából a  Szerződő Felek kormányai és üzleti közösségei
képviselőinek részvételével Gazdasági Vegyes Bizottság (a  továbbiakban: „Bizottság”) alakul. A  Bizottság élére
mindkét Fél társelnököt nevez ki.
2. A Bizottság közös egyetértés alapján a Felek országaiban felváltva ülésezik.
 3. A Bizottság kialakítja a saját működési és eljárási szabályait.
 4. A Bizottság többek között az alábbi kérdések áttekintésére jogosult:
a) a Szerződő Felek közötti gazdasági és műszaki együttműködés ösztönzése és koordinálása;
b) a jelen Megállapodás végrehajtását, valamint a jelen Megállapodásból eredő megállapodások végrehajtását
célzó javaslatok előmozdítása és mérlegelése;
c) ajánlások kidolgozása a  jelen Megállapodással összhangban létrejövő megállapodások vagy projektek
végrehajtása során esetlegesen felmerülő akadályok megszüntetése céljából;
d) a jelen Megállapodás értelmezése és alkalmazása során felmerült viták békés megoldására való törekvés;
e) a kétoldalú gazdasági kapcsolatok új fejlesztési lehetőségeinek feltárása.
8. cikk
A jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban a  Szerződő Felek között felmerülő viták
rendezése békés úton, a Bizottságon belüli konzultációk és tárgyalások révén, vagy amennyiben ezek a konzultációk
és tárgyalások nem rendezik a vitát, diplomáciai csatornákon keresztül történik.
9. cikk
 1. A jelen Megállapodás semmilyen módon nem sértheti Magyarországnak, mint az  Európai Unió tagállamának,
valamint az Egyesült Arab Emírségeknek, mint az Öböl Menti Arab Államok Együttműködési Tanácsa tagállamának
a kötelezettségeit, és e kötelezettségek hatálya alá tartozik. Következésképpen a jelen Megállapodás rendelkezései
sem egészben, sem részben nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy, hogy azok érvénytelenítik, módosítják, vagy
más módon befolyásolják Magyarországnak az Európai Uniót létrehozó Szerződésekből, valamint az Európai Unió
elsődleges és másodlagos jogából eredő kötelezettségeit, továbbá az  Egyesült Arab Emírségeknek az  Öböl Menti
Arab Államok Együttműködési Tanácsa alapját képező Szerződésekből eredő kötelezettségeit.
2. A jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy azok a  Feleket arra kötelezik, hogy
bármelyik olyan meglévő vagy jövőbeni közös piaci, szabadkereskedelmi, vámuniós vagy hasonló nemzetközi
megállapodásból eredő bármilyen elbánás, kedvezmény vagy előjog jelenlegi vagy jövőbeni előnyeit kiterjesszék
a másik félre, amelynek a Szerződő Felek jelenleg tagjai vagy a későbbiekben tagjai lehetnek.
10. cikk
A jelen Megállapodás rendelkezései és szövege a Szerződő Felek közötti írásos megállapodás alapján módosítható
a felek közös megegyezése alapján. A jelen Megállapodásra vonatkozó bármilyen módosítás a jelen Megállapodás
11. cikke értelmében lép hatályba.
11. cikk
 1. A jelen Megállapodás azon utolsó értesítés kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, mikor a Fél
diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti a  másik Felet a  Megállapodás végrehajtásához szükséges belső
jogi követelmények teljesüléséről.
2. Jelen Megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított öt (5) évig marad hatályban, valamint automatikusan
megújul újabb öt (5) év hosszúságú időszakokra, kivéve, ha bármely Fél a diplomáciai csatornákon keresztül írásban
minimum hat (6) hónappal hatályának lejárta előtt arról tájékoztatja a másik Felet, hogy a jelen Megállapodást meg
kívánja szüntetni.
12. cikk
A jelen Megállapodás megszüntetése nem befolyásolja a  jelen Megállapodás alapján kötött, illetve végzett
konkrét megállapodások, projektek, szerződések, tevékenységek vagy kötelezettségvállalások érvényességét vagy
időtartamát az  említett konkrét megállapodások, projektek vagy tevékenységek befejezéséig, hacsak a  Szerződő
Felek másképp nem döntenek.
FENTIEK HITELÉÜL, az alulírottak Kormányuktól kapott kellő felhatalmazás birtokában aláírták a Megállapodást.
Készült Budapesten, 2015. szeptember 15-én, két eredeti példányban, magyar, arab és angol nyelven, mindegyik
szöveg egyformán hiteles. Értelmezési vita esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL EGYESÜLT ARAB EMÍRSÉGEK KORMÁNYA RÉSZÉRŐL
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 11. Cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök