type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
74/2013. (HK 11.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdés c) és d) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek)
terjed ki.
OPERATIONS– AJP-3.4.2 EDITION A – SZÖVETSÉGES
ÖSSZHADERŐNEMI DOKTRÍNA NEM HADVISELŐK
KIMENEKÍTÉSÉRE INDÍTOTT MŰVELETEKHEZ
című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: Honvéd Vezérkar Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HDMCSF)
b) Témakezelő: HVK HDMCSF
c) A bevezetés időpontja: 2014. január 1.
d) A bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre. db) Az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben,
eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra.
3. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
1680/2016. (XI. 29.) Korm. határozata a Magyarország 2016. központi költségvetéséről szóló 2015. C. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. alcím, 5. jogcímcsoport, továbbá 54. és 56. alcím tekintetében éven túli kötelezettség vállalásának a 2017. eredeti törvényi előirányzatok mértékéig történő engedélyezéséről.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdés a)  pontjában biztosított
jogkörében eljárva engedélyezi, hogy az  emberi erőforrások minisztere – az  egyes 2017. évben nyújtandó
támogatások pályázatainak 2016-ban történő meghirdetése céljából – a  Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím, 5. Előadóművészeti törvény végrehajtásából adódó
feladatok (működési és művészeti pályázatok) jogcímcsoport, valamint XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 54. Nemzeti Együttműködési Alap alcím és 56. Nemzetiségi
támogatások alcím tekintetében éven túli kötelezettséget vállaljon az  említett előirányzatok 2017. évi eredeti
törvényi előirányzatának mértékéig.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1077/2018. (III. 13.) Korm. határozata a központi költségvetést megillető kötelezettségek egységes nyilvántartásának kialakításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  bürokráciacsökkentés érdekében gondoskodjon arról,
hogy a  közigazgatási hatóságok által meghozott döntésekben szereplő, a  központi költségvetést megillető
fizetési kötelezettségek nyilvántartása országosan egységesen történjen, e  fizetések egyetlen számlára legyenek
teljesíthetők, és e  számla tekintetében – a végrehajtás elrendelésétől függően – kizárólag az  állami adó- és
vámhatóság ellenőrizze a befizetések megtörténtét.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
igazságügyi miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2019. január 1. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
149/2013. (XII. 17.) ME határozata Magyarország Kormánya, valamint a Török Köztársaság Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló nemzetközi szerződések előkészítéséről és létrehozásáról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közigazgatási és igazságügyi miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya, valamint a Török Köztársaság Kormánya és a  Koreai Köztársaság Kormánya
között a  minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló nemzetközi szerződések (a továbbiakban:
szerződések) előkészítésével és létrehozásával;
2. felhatalmazom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon résztvevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződések létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratokat adja ki;
5. felhívom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert és a  külügyminisztert, hogy a  szerződések létrehozását
követően a  szerződések szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozatok tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2018. (XII. 20.) BM rendelete a polgári célú robbanóanyagok szállításának és belföldi átadásának rendőrségi engedélyezési eljárásához kapcsolódó igazgatási szolgáltatási díjakról.
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 101.  § (2)  bekezdés h)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40.  § (1)  bekezdés 20.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés
1. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A  robbanóanyagok nemzetközi szállításának engedélyezéséért harmincnégyezer forint összegű igazgatási
szolgáltatási díjat kell fizetni.
(2) A  robbanóanyagok belföldi átadásának engedélyezéséért tizenhatezer forint összegű igazgatási szolgáltatási díjat
kell fizetni.
2. § (1) Az igazgatási szolgáltatási díjat
a) az 1. § (1) bekezdése szerinti esetben az Országos Rendőr-főkapitányságnak,
b) az 1. § (2) bekezdése szerinti esetben az ügyben eljáró megyei, fővárosi rendőr-főkapitányságnak
– mint eljáró szervnek – a  Magyar Államkincstárnál vezetett, az  1.  mellékletben meghatározott előirányzatfelhasználási keretszámlájára kell teljesíteni.
(2) Az igazgatási szolgáltatási díj – az ügyszámra való hivatkozás mellett –
a) átutalással vagy
b) – ha a szükséges technikai feltételek rendelkezésre állnak – az Elektronikus Fizetési és Elszámolási Rendszer
(EFER) felhasználásával történő internetes bankkártyás fizetéssel (VPOS)
teljesíthető.
3. § (1) Az  e  rendelet alapján beszedett igazgatási szolgáltatási díjak ellenőrzése céljából az  eljáró szerv a  beszedett
igazgatási szolgáltatási díjakról nyilvántartást vezet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza
a) a befizetett igazgatási szolgáltatási díj összegét,
b) a befizető gazdálkodó szervezet nevét,
c) a befizetés dátumát, valamint
d) az ügyszámot.
(3) Ha az  eljáró szerv a  nyilvántartása vagy a  befizető kérelme alapján megállapítja, hogy az  1.  §-ban meghatározott
összegnél magasabb összeget fizettek be, azonnal intézkedést kezdeményez a  többletbefizetés befizető részére
történő visszafizetése iránt.
4. § Az igazgatási szolgáltatási díj az  1.  § (1)  bekezdése szerinti esetben az  Országos Rendőr-főkapitányság, az  1.  §
(2) bekezdése szerinti esetben az ügyben eljáró megyei, fővárosi rendőr-főkapitányság bevételét képezi.
5. § Az e rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díjak tekintetében
a) a  díjfizetési kötelezettségre az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 28.  § (2) és
(3) bekezdésében foglaltakat,
b) az elmulasztott díjfizetés pótlására vonatkozó felhívásra az Itv. 73/A. §-ában foglaltakat,
c) a díj visszatérítése vonatkozásában az Itv. 32. §-át, valamint 80. § (1) bekezdés f ) és g) pontját
kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol az  Itv. adóhatóságot említ, azon az eljáró szervet, ahol illetéket említ,
azon igazgatási szolgáltatási díjat kell érteni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincegyedik napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit az e rendelet hatálybalépését követően indult eljárások során kell alkalmazni.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
61/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Hernyes Zoltán rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország brüsszeli nagykövetségének vezetésére,
valamint Magyarországnak a Luxemburgi Nagyhercegségben való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2012. február 8. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
5/2019. (III. 13.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást
adom ki:
1. § A  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 22.  § (1) és 221.  § (2)  bekezdése
alapján dr. Budai Gyulát 2019. március 15. napjától a  kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb két évre – a  külső
piacok fejlesztéséért és koordinálásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) a külső piacok fejlesztésére vonatkozó javaslattétel,
b) segítségnyújtás az  oroszországi embargóval sújtott magyar mezőgazdasági vállalkozások, továbbá
élelmiszer-feldolgozók és vállalkozások számára a piacaik megtartása érdekében,
c) az  együttműködés elősegítése a  bilaterális gazdasági vegyes bizottságokban a  külső piacok fejlesztése
érdekében,
d) kapcsolattartás az Európai Unió, valamint az Oroszország által elrendelt szankciókkal és embargóval érintett
magyar vállalkozásokkal, valamint a HEPA Magyar Exportfejlesztési Ügynökség Nonprofit Zártkörűen Működő
Részvénytársasággal,
e) a  Keleti- és Déli Nyitás politikája keretében az  oroszországi és az  európai uniós piacon nem értékesíthető
mezőgazdasági termékek más régiókban történő értékesítési lehetőségének vizsgálata, új piacok felkutatása,
javaslattétel az új értékesítési lehetőségek kihasználására,
f ) gondoskodik a mezőgazdasági és környezetügyi szakdiplomata hálózat felülvizsgálatáról.
3. § A  miniszteri biztos tevékenységét a  Kit. 22.  § (2)  bekezdésére figyelemmel a  külgazdasági és külügyminiszter
irányítja.
4. § A miniszteri biztos a fenti tevékenysége ellátásáért a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Kit. 22. § (3) bekezdése szerinti titkárság segíti.
6. § (1) Ez az utasítás 2019. március 15-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 11/2018. (VI. 6.) KKM utasítás.
 (3) Hatályát veszti
a) a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 7/2012. (III. 30.) KüM utasítás,
b) a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 9/2017. (III. 24.) KKM utasítás és
c) a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 45/2017. (XII. 29.) KKM utasítás
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
91/2016. (HK 10.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése az idegen-barát felismerő rendszer kialakításához kapcsolódó hadfelszerelés-fejlesztés tervezési és végrehajtási feladatokat koordináló és a programmal összefüggő döntéseket előkészítő Program Koordináló Csoport felállításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. § (3)
bekezdés f) pontja és 11. § (3) bekezdése alapján az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi
Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy az együttes
intézkedésben meghatározott feladatok végrehajtásában
közreműködni szíveskedjen.
3. A MH hosszú távú fejlesztési terveivel összhangban,
a MH szekunder rádiólokációs azonosítási rendszerének
fejlesztése MODE-5 szintű, titkosított katonai idegen-barát azonosító rendszer (továbbiakban: IFF MODE-5) bevezetése, megállapodások szakmai előkészítése, illetőleg
a program végrehajtásához kapcsolódó felsővezetői döntések előkészítése érdekében, továbbá a programmal
összefüggő kutatási, fejlesztési, tervezési, szervezési és
koordinációs feladatok irányítására a program végrehajtás
időszakában Program Koordináló Csoportot (a továbbiakban: PKCS) hozunk létre.
4. Az IFF MODE-5 képesség kialakítása program részterületei a következők:
a) légierő-fejlesztési feladatok,
b) szárazföldi-fejlesztési feladatok és
c) egyéb szükséges fejlesztési feladatok.
5. A PKCS munkáját a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HTCSF) Haderőnemi
Képességfejlesztési Osztály osztályvezetője vezeti.
6. A PKCS titkári feladatokat a HVK HTCSF Haderőnemi Képességfejlesztési Osztály, vezető kiemelt referens
főtiszt, szakmai koordinátor, helyettes látja el.
7. A PKCS állandó tagjai:
a) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség képviselője
– Magyarország védelméhez, és a nemzetközi kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó követelmények meghatározása vonatkozásában,
b) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség szakirányú képviselői – a HVK hosszú
távú híradó, informatikai és információvédelmi fejlesztési
koncepciójával összhangban a tárca és az MH szakirányú
hadműveleti követelményeinek és szakmai igényeinek,
feladatainak meghatározása vonatkozásában,
c) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség szakirányú képviselői – a HVK logisztikai fejlesztési koncepciójával
összhangban a tárca és az MH szakirányú logisztikai követelményeinek és szakmai igényeinek, feladatainak meghatározása vonatkozásában,
d) a HVK HTCSF szakirányú képviselője – a HVK
hosszú távú haderőfejlesztési koncepciójával összhangban
a tárca és az MH perspektivikus igényeinek meghatározása, valamint az eszközök beszerzésének tervezése esetén a
harcászati, hadműveleti alkalmazási követelmények meghatározása vonatkozásában,
e) a MH Összhaderőnemi Parancsnokság szakirányú
képviselője – az alkalmazhatóság megítélése, tesztek és
csapatpróbák végrehajtása, alkalmazói, végfelhasználói
igények, valamint üzemeltetési, üzembentartási igények és
tapasztalatok bedolgozása vonatkozásában,
f) a MH Logisztikai Központ érintett szakterületeinek
képviselője – műszaki, technikai és logisztikai ellátási
kérdések, szakmai követelmények kidolgozása, a szabványosítási, minőség irányítási, termék kodifikációs kérdésekben, katonai átvételi és hadtechnikai ellenőrző
vizsgálatok, kutatás-fejlesztési feladatok vonatkozásában,
g) HM Hadfelszerelés Fejlesztési Főosztály szakterületi
képviselői – a szakterületet érintően a kiemelt hadfelszerelés-fejlesztési programokhoz kapcsolódó IFF MODE-5
képességfejlesztések vonatkozásában és
h) a HM Védelemgazdasági Hivatal szakirányú képviselői – jogi és beszerzés-technikai, kereskedelmi kérdésekben.
8. A PKCS meghívott tagjai lehetnek:
a) HM Védelmi Tervezési Főosztály érintett szakterüle
teinek kijelölt képviselője és
b) a KNBSZ képviselője eseti jelleggel a tárca és az MH
szakirányú hadműveleti követelményeinek és szakmai
igényeinek, feladatainak meghatározása vonatkozásában.
9. A PKCS vezetőjének döntése alapján, a PKCS munkájában eseti jelleggel meghívás alapján részt vehet más
szervezet képviselője is, amennyiben a jelenléte szükséges
vagy segíti a PKCS eredményes munkáját.
10. A PKCS állandó tagjainak kijelöléséért és a csoport
ülésein történő részvételért, a saját állományuk vonatkozásában a 7. pontban felsorolt szervezetek vezetői felelősek.
11. A PKCS tagjai a döntések előkészítése érdekében
közvetlen kapcsolatot tartanak fenn a HM és MH szervekkel, szervezetekkel, saját szakterületük vonatkozásában,
illetve a PKCS vezetőjének hozzájárulásával szakmai
szintű egyeztető megbeszéléseket kezdeményezhetnek.
12. A PKCS vezetője a feladat végrehajtásában, a feladatkörében érintett összes szerv, szervezet vezetőjénél
közreműködést kezdeményezhet a szolgálati elöljáró, illetve hivatali felettes egyidejű tájékoztatása mellett, figyelemmel a PKCS tagjainak szolgálati határidős feladataira.
Az érintett szervek, szervezetek vezetői a munkacsoport
vezetőjének megkeresésére a feladatkörük szerint kötelesek együttműködni.
13. A PKCS fő feladata a felsővezetői szintű döntések
előkészítéséhez szükséges elemzések, véleményezések és
javaslatok összeállítása és vezetői előterjesztése, a tevékenysége során vizsgált összes alternatíva prioritási sorrendben történő megjelenítésével. A PKCS önálló döntési
jogkörrel nem rendelkezik.
14. A PKCS feladatai részletesen:
a) kidolgozza saját munkatervét, amelyben meg kell ha
tározni a PKCS aktuális feladatait, azok végrehajtásának
határidejét, valamint a felelős és együttműködő szervezeteket,
b) elemzi és tisztázza a programhoz és annak részterületeihez kapcsolódó végrehajtott feladatokat, korábbi vezetői döntéseket, folyamatosan pontosítja a program végrehajtására irányuló feladat- és ütemtervet, jelenti a feladat
végrehajtását akadályozó, hatáskörét meghaladó döntést
igénylő problémákat,
c) kidolgozza az IFF MODE-5 képesség kialakításában
érintett szakterületek, eszközök és berendezések fejlesztési rangsorára vonatkozó javaslatát, mely prioritási listát
felterjeszti elöljárói döntéshozatalra,
d) a jóváhagyott rangsor alapján javaslatot tesz a program fő elemei megvalósításának ütemezésére és a teljes
műveleti képesség elérésének határidejére,
e) összehangolja a hadfelszerelési fejlesztési programoknak, az idegen-barát felismerő rendszer képesség
kialakítása programhoz és annak részterületeihez kapcsolódó beszerzéseit, illetve a különböző szakterületeken
jelentkező fejlesztési igényeket,
f) az alkalmazói követelmények ismeretében koordinálja a különböző beszerzésre tervezett eszközök és rendszerek harcászati-műszaki követelményeinek elkészítését,
illetve részt vesz a Szállítók által benyújtott műszaki specifikációk tervezeteinek elemzésében,
g) meghatározza a szükséges műszaki fejlesztések tartalmát, felügyeli azok végrehajtását,
h) előkészíti a programhoz és annak részterületeihez
kapcsolódó felső vezetői döntéseket, elkészíti a szükséges
beszámolók és előterjesztések anyagát,
i) koordinálja a kapcsolódó költségvetés-tervezési feladatokat és a beszámolók elkészítését,
j) a programfelelős szervezetek bevonásával részt vesz
az IFF MODE-5 idegen-barát felismerő képesség kialakítása program és annak részterületeinek keretszerződéseihez kapcsolódó, új eszköz és rendszerbeszerzésekre
irányuló, illetve eseti kiegészítő megállapodások előkészítésében és nyomon követésében,
k) nyomon követi az új eszköz és rendszertípusok katonai alkalmassági vizsgálatainak végrehajtását,
l) feldolgozza a vizsgálatok tapasztalatait, és beépíti
azokat a további fejlesztések terveibe,
m) a programfelelős szervezetek bevonásával, a gyártó
által biztosított dokumentációk alapján részt vesz a beszerzendő eszközök üzembentartási elgondolásának kidolgozásában,
n) folyamatosan felügyeli a minőségbiztosítási szakemberekkel együttműködve a program teljesülését a katonai
átvételek során, és szükség esetén ellenőrzi a Szállítók telephelyén a katonai szerződések teljesülésének folyamatát, és
o) A PKCS vezetője a munkatervet 2016. november
30-ig terjeszti fel a HM közigazgatási államtitkárának
és a Honvéd Vezérkar főnökének (továbbiakban: HVKF)
együttes jóváhagyására.
15. A PKCS ülései a vezető kezdeményezésére hívhatóak össze, az aktuális feladatok által megkövetelt rendszerességgel.
16. A PKCS az alakuló ülését az együttes intézkedés hatálybalépését követő 15. napig tartja meg.
17. A PKCS titkára a megalapozott véleményalkotás, és
a vezetői döntés-előkészítés érdekében a feladatok alakulásáról és az új információkról az érintett szervezeteket
rendszeresen tájékoztatja.
18. A PKCS vezetője az elvégzett munkáról, a döntést
igénylő kérdésekről az elöljáró által megkövetelt rendszerességgel jelent HVKF koordinációs helyettese részére.
19. A PKCS munkájában való részvételért díjazás nem
jár és nem adható.
20. A belföldi kiküldetési költségeket az érintett tag
tekintetében az állományilletékes szervezet tervezi és
biztosítja.
21. Az esetlegesen felmerülő külföldi kiutazásokat az
elemi költségvetésekkel alátámasztott és jóváhagyott
program megindításáig, az érintett szervezetek önállóan
tervezik és biztosítják alaprendeltetés szerinti feladataik
körében.
22. A saját-idegen repülőgép felismerő és azonosító
rendszerünk továbbfejlesztése érdekében munkacsoportok létrehozásáról szóló 3/2001. (HK 3.) HM utasításban
rögzítettek szerint, az IFF MARK XII (a továbbiakban:
IFF MODE-4) képesség elérésével összefüggésben létrehozott munkacsoport további, az IFF MODE-5 képesség
megjelenéséig szükséges feladatrendszerét a jelen együttes intézkedésben meghatározottak szerint létrehozott
PKCS veszi át és szükség esetén eljár az MH meglévő,
IFF MODE-4 saját-idegen repülőgép felismerő és azonosító rendszerének, az IFF MODE-5 képesség bevezetéséig szükséges fenntartása és üzemben tartása érdekében.
Az átvett és folyamatban lévő feladatokat a 14. pontban
meghatározott munkatervben kell megjeleníteni.
23. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő 5. napon lép hatályba.
Dr. Firicz László s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1357/2012. (IX. 13.) Korm. határozata a KDOP-4.2.1/A-11-2012-0008 azonosító számú („Térségi elérhetőség javítása a 6209. j. úton” című) és a KDOP-4.1.1/D-12-2012-0001 azonosító számú („Helyi és térségi jelentőségű vízvédelmi rendszerek fejlesztése Devecser és Kolontár térségében” című) projektek támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) a KDOP-4.2.1/A-11-2012-0008 azonosító számú, a „Térségi elérhetőség javítása a 6209. j. úton” című, és
b) a KDOP-4.1.1/D-12-2012-0001 azonosító számú, a „Helyi és térségi jelentőségű vízvédelmi rendszerek fejlesztése
Devecser és Kolontár térségében” című,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot.
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződéseinek – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális
Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
65/2014. (III. 13.) Korm. rendelete a tartós közvetítői szerződés alapján a közvetítőt megillető jutalékról.
A Kormány a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó
rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvény 66. § (1) bekezdés h) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E  rendeletben foglaltakat a  Polgári Törvénykönyv szerinti tartós közvetítői szerződésre kell alkalmazni, ha a  felek
a közvetítő díjazását részben vagy egészben jutalék formájában kötötték ki.
(2) Jutaléknak minősül a  díjnak minden olyan eleme, amely a  közvetített szerződések száma vagy értéke szerint
változik.
2. § (1) E rendeletet nem kell alkalmazni, ha a közvetítői jutalék tekintetében jogszabály eltérően rendelkezik.
 (2) A 8. § (6) bekezdése és a 9. § (3) bekezdése nem alkalmazandó
a) az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló törvény,
b) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény,
c) a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvény,
d) a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló törvény,
e) a foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló törvény,
f ) a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló törvény
hatálya alá tartozó közvetítői tevékenységet végző személyekkel és szervezetekkel kötött tartós közvetítői
szerződések esetén.
3. § E rendelet alkalmazásában:
1.  kizárólagos közvetítői jog: egy vagy korlátozott számú közvetítőt – tartós közvetítői szerződés alapján,
az adott tevékenységi területen – megillető szerződésközvetítési, illetve szerződéskötési jog;
2. tevékenységi terület: a  tartós közvetítői szerződésben meghatározott azon árukör és földrajzi terület vagy
azon földrajzi terület és ügyfélkör, amelynek vonatkozásában a közvetítő tevékenységét ellátni köteles, illetve
jogosult.
4. § (1) E rendeletben foglaltaktól a felek egyező akarattal eltérhetnek, kivéve, ha az eltérést e rendelet tiltja.
 (2) Ha e  rendelet az  egyes rendelkezéseitől eltérést nem enged, a  felek eltérő tartalmú megállapodása helyébe
e rendelet rendelkezése lép. 5. § (1) A tartós közvetítői szerződés hatálya alá eső időszakban kötött szerződés után a közvetítő jutalékra akkor jogosult,
ha
a) a szerződést a tevékenysége eredményeként kötötték meg, vagy
b) a szerződést az általa korábban azonos jellegű szerződéshez félként megnyert személlyel kötötték meg.
(2) Ha a  közvetítő kizárólagos közvetítői joggal rendelkezik, azon szerződés után is jogosult jutalékra, amelyet
a  megbízó a  tartós közvetítői szerződés hatálya alá eső időszakban a  közreműködése nélkül, közvetlenül kötött
a kizárólagossági jogával érintett földrajzi területhez vagy ügyfélkörhöz tartozó féllel.
(3) A földrajzi területhez tartozó félnek minősül
a) az a természetes személy, akinek lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye az adott földrajzi területen van;
b) az  a  jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdálkodó szervezet, amely gazdasági tevékenységét az  adott
földrajzi területen fejti ki.
 (4) A  földrajzi területhez tartozó féllel kötöttnek minősülhet az  a  szerződés is, amelyet az  adott földrajzi területen
kötöttek meg, továbbá amelyet az adott földrajzi területen kell teljesíteni.
6. § (1) A megbízó jogosult a közvetítőt az 5. § alapján megillető jutalék kifizetésének megtagadására, ha az a (2) bekezdés
alapján a  korábban azonos tevékenységi területen megbízott közvetítőt illeti meg, feltéve, hogy a  korábbi tartós
közvetítői szerződés létéről a megbízó a közvetítőt a szerződés megkötésekor tájékoztatta.
(2) A tartós közvetítői szerződés megszűnése után kötött szerződés alapján a közvetítő jutalékra akkor jogosult, ha
a) a harmadik személy – az 5. § szerint jutalékkötelesnek minősülő – szerződés megkötésére irányuló ajánlata
a tartós közvetítői szerződés megszűnése előtt a megbízóhoz vagy a közvetítőhöz megérkezett, vagy
b) a szerződéskötés túlnyomórészt a tartós közvetítői szerződés tartama alatt kifejtett közvetítői tevékenységre
vezethető vissza és a  szerződéskötésre a  tartós közvetítői szerződés megszűnésétől számított ésszerű időn
belül került sor.
(3) Ha a  szerződés megkötése az  azonos tevékenységi területen megbízott, időben egymást követő közvetítők
tevékenységének közös eredménye, a jutalék arányos megosztásának van helye.
7. § Ha a  felek a  tartós közvetítői szerződésben abban állapodtak meg, hogy a  közvetítő képviseleti joga a  pénz
átvételére is kiterjed, a közvetítőt külön jutalék illeti meg az általa beszedett pénzösszegek után (inkasszójutalék).
8. § (1) A jutalék akkor és olyan mértékben esedékes, amikor és amilyen mértékben
a) a harmadik személlyel a szerződés létrejött és a megbízó teljesítette azt, vagy teljesítenie kellett volna, vagy
b) a harmadik személlyel a szerződés létrejött és a harmadik személy teljesítette azt.
(2) A  jutalék legkésőbb akkor esedékes, amikor a  harmadik személy teljesítette a  szerződést, vagy teljesítenie kellett
volna, ha a megbízó is teljesített volna.
(3) Ha a  felek az  (1)  bekezdéstől eltérően úgy állapodnak meg, hogy a  közvetítő jutalékhoz való jogát a  szerződés
létrejötte önmagában megalapozza, illetve azt a  teljesítés elmaradása nem érinti, a  jutalék a  szerződés
megkötésekor esedékes.
(4) A  harmadik személlyel kötött szerződés nemteljesítése esetén is megilleti a  jutalék a  közvetítőt, kivéve, ha
a szerződés teljesítésére olyan okból nem kerül sor, amelyért a megbízó nem felelős.
(5) Ha a  közvetítő jutalékra nem jogosult, illetve jogát elveszíti, köteles a  már felvett jutalékot a  megbízónak
haladéktalanul visszafizetni. A jóhiszeműen felvett jutalék után visszafizetés esetében kamat nem jár.
(6) A (2) és a (4) bekezdésben foglaltaktól a felek megállapodása a közvetítő hátrányára nem térhet el.
9. § (1) A megbízó köteles a közvetítőnek az esedékessé vált jutalékról legkésőbb az esedékessé válás negyedévét követő
hónap utolsó napjáig elszámolást átadni és a  jutalékot legkésőbb ezzel egyidejűleg megfizetni. Az elszámolásnak
tartalmaznia kell a jutalék számítása szempontjából minden lényeges adatot.
(2) A közvetítő jogosult arra, hogy a jutalékigénye érvényesítéséhez szükséges tájékoztatást, így különösen a megbízó
könyvelésének a jutalékköteles szerződésekre vonatkozó kivonatát megkapja.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben foglaltaktól a felek megállapodása a közvetítő hátrányára nem térhet el.
10. § Ez a rendelet 2014. március 15-én lép hatályba.
11. § E rendelet rendelkezéseit csak a hatálybalépését követően kötött tartós közvetítői szerződésekre kell alkalmazni.
12. § Ez a  rendelet a  tagállamok önálló vállalkozóként működő kereskedelmi ügynökökre vonatkozó jogszabályainak
összehangolásáról szóló 1986. december 18-i, 86/653/EGK tanácsi irányelv 6. cikk (2) és (3) bekezdésének, valamint
7–12. cikkének való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2017. (X. 26.) NGM rendelete a játékkaszinót, kártyatermet működtetők, távszerencsejátéknak nem minősülő fogadást, távszerencsejátékot és online kaszinójátékot szervezők részére a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. LIII. törvény végrehajtásának, valamint az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló 2017. LII. törvény szerinti szűrőrendszer kidolgozásának és működtetése minimumkövetelményeinek részletes szabályairól.
A pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017.  évi LIII.  törvény 77.  §
(2)  bekezdésében, valamint az  Európai Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó
intézkedések végrehajtásáról szóló 2017.  évi LII.  törvény 17.  § (2)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköreiről szóló 152/2014. (VI. 6) Korm. rendelet 90.  § 1. és 14.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E  rendelet hatálya a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló
2017.  évi LIII.  törvény (a  továbbiakban: Pmt.) 1.  § (1)  bekezdés i)  pontjában meghatározott tevékenységet végző
szerencsejáték-szervezőkre (a továbbiakban: szolgáltató) terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. megerősített eljárás: az  ügyfélben, az  igénybe vett szerencsejáték-szolgáltatásban, az  ügyletben,
a  szerencsejáték-szolgáltatás igénybevételének online vagy offline módjában, valamint a  földrajzi
kitettségben rejlő kockázat kezelésére szolgáló, a  Pmt. 65.  §-a szerinti belső szabályzatban meghatározott
esetekben végzett fokozott ügyfél-átvilágítási intézkedések alkalmazása és a  szolgáltató monitoring
tevékenységének az  ügyfélnek a  szolgáltatás igénybevétele során végzett játéktevékenysége egészére
történő kiterjesztése, beleértve az  ügyfélprofiltól történő eltérés vizsgálatát és az  ügyfél pénzeszközei
forrásáról történő nyilatkozattételre való felhívását;
2. monitoring: a szolgáltató által
a) az üzleti kapcsolat folyamatos figyelemmel kísérése,
b) üzleti kapcsolaton kívül az ügylet és a kapcsolódó körülmények elemzése;
3. szokatlan ügylet: olyan ügylet, amely jelentősen eltér az  ügyfél korábbi tevékenysége alapján a  szolgáltató
által az  adott ügyfélről kialakított képtől vagy az  adott szolgáltatással kapcsolatban általánosan követett
eljárásoktól, továbbá az olyan ügylet, amelynek nincs világosan érthető gazdasági célja.
3. A belső kockázatértékelés elkészítésének szabályrendszere 3. § (1) A  szolgáltató a  belső kockázatértékelés során értékeli a  beazonosított pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási
kockázati tényezők szolgáltatóra gyakorolt hatását és a szolgáltatónál működő kockázatalapú ellenőrzési rendszer
és folyamat megfelelőségét a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázat enyhítése érdekében. A szolgáltató
a  kockázatokat alacsony, átlagos és magas kockázati kategóriába sorolja. A  szolgáltató a  kockázatokat legalább
ügyfél, szerencsejáték-fajta (termék), alkalmazott eszköz (szerencsejáték-szolgáltatás online vagy offline nyújtása),
földrajzi kockázati csoportba sorolja.
(2) A  szolgáltatónak belső kockázatértékelésének elkészítése során, a  Pmt. 27.  §-ában, valamint a  pénzmosás és
a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény, valamint az Európai
Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról
szóló 2017.  évi LII.  törvény alapján elkészítendő belső szabályzat kötelező tartalmi elemeiről szóló 21/2017.
(VIII.  3.) NGM  rendelet 1. és 2.  mellékletében meghatározottak mellett figyelembe kell vennie a  tevékenységéhez
kapcsolódó készpénz- és ügyfélforgalom nagyságrendjét, játékosi körének jellemzőit, valamint a  nemzeti és
a nemzetek feletti kockázatértékelés eredményét is.
(3) A  szolgáltatónak a  belső kockázatértékelésének megalapozottságát forgalmi adatokkal is alá kell támasztania,
amely tartalmazza az egy játékosra vetített átlagértékeket – különösen a megelőző 12 hónapban, havi bontásban
az összes játékos által játékba vitt tétek összegének egy játékosra vetített átlagösszegét, valamint a szolgáltató tiszta
játékbevételének egy játékosra vetített átlagösszegét – is.
4. § A szolgáltató a belső kockázatértékelésében dokumentálja a kockázati tényezőket és a kockázati tényezők alapjául
szolgáló információkat, a  kockázatok értékelését, a  kockázatok kezelésére tett intézkedéseket, a  felelős személyt,
a tervezett felülvizsgálat időpontját. A szolgáltató a belső kockázatértékelést köteles írásba foglalni és a szolgáltató
Pmt. 65. §-a szerinti belső szabályzatában meghatározott vezetőjével jóváhagyatni.
5. § A  szolgáltatónak szerencsejáték-szervező tevékenysége során olyan módszereket kell alkalmaznia, amelyek
alkalmasak a szolgáltató eljárásrendje és a  játékok menete során a szokatlan játékosi magatartások és tranzakciók
kiszűrésére, valamint a nyereményigazolás valóságtartalmának alátámasztására.
6. § A szolgáltató soron kívül felülvizsgálja a belső kockázatértékelését és módosítja, amennyiben
a) a tevékenységéhez kapcsolódó, a 3. § (3) bekezdése szerinti forgalmi adatokban legalább harminc százalékos
változás következik be,
b) az általa korábban már azonosított kockázat természete megváltozik,
c) új, korábban még nem azonosított pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázat merül fel,
d) a saját maga által tett, kockázatot csökkentő intézkedésből ez következik,
e) minden egyéb esetben, amikor a  szolgáltató feltételezi, hogy a  kockázatértékelés alapjául szolgáló
információ már nem képezi a belső kockázatértékelés alapját.
4. A belső ellenőrző és információs rendszer működtetése
7. § (1) A  Pmt. 63.  § (1)  bekezdésében meghatározott belső ellenőrző és információs rendszer magában foglalja
a  beléptető- és nyilvántartási rendszer működtetését, ennek kezelésének és működésének szolgáltató általi belső
ellenőrzését, a  pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni fellépés és eljárásrend betartásának szolgáltató
általi rendszeres belső ellenőrzését, a  belső ellenőrzést elősegítő felelősségi és tájékoztatási rendszer kialakítását,
a felelős vezetőket, valamint a pénzmosásra vagy terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény, körülmény észlelése
érdekében működtetett szűrőrendszer alkalmazását.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti belső ellenőrző és információs rendszernek igazodnia kell a  szolgáltató tevékenysége
nagyságrendjéhez, összetettségéhez, és így alkalmasnak kell lennie az  adott szerencsejáték-fajta tekintetében
a szolgáltató belső kockázatértékelésében azonosított kockázatok kezelésének elősegítésére.
5. Az egyszerűsített és a fokozott ügyfél-átvilágítás, a felügyeleti jóváhagyás szabályai
8. § (1) Ha az  ügyfél nem jelent meg személyesen a  személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében, és
az ügyfél-átvilágítás a szolgáltató által üzemeltetett, biztonságos, védett, előzetesen auditált elektronikus hírközlő
eszköz útján történt, az ilyen módon azonosított ügyfél számára történő első kifizetésre kizárólag az ügyfél nevére
a Pmt. 22. § (1) bekezdésében meghatározott pénzforgalmi szolgáltatónál nyitott fizetési számlán keresztül kerülhet
sor.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben, illetve a  fokozott ügyfél-átvilágítást szükségessé tevő más esetben
a  belső szabályzatban meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedést a  felügyeletet ellátó hatóság abban
az  esetben hagyja jóvá, ha az  alkalmazott intézkedés alkalmas a  pénzmosással és a  terrorizmus finanszírozásával
összefüggésben felmerülő kockázatok kezelésére és az ügyfél-átvilágítás elemeinek Pmt. szerinti teljesítésére.
9. § A  felügyeletet ellátó hatóság abban az  esetben hagyja jóvá a  szolgáltató belső szabályzatában meghatározott
egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eseteket, ha a  szolgáltató belső kockázatértékelése alapján megállapítható
az alacsony kockázat és a kapcsolódó intézkedések végrehajtásának módja is.
6. Az auditált elektronikus hírközlő eszköz és működtetésének minimumkövetelményei, az auditálás
módja, az elektronikus hírközlő eszköz útján végzett ügyfél-átvilágítás végrehajtása
10. § (1) Az  auditált elektronikus hírközlő eszköznek alkalmasnak kell lennie a  Pmt. 7.  § (2)–(3) és (5)  bekezdésében, 8.  §
(1)–(3)  bekezdésében, 10.  § (1)–(2)  bekezdésében, 15.  § (1)  bekezdésében, 17.  § (3)–(4)  bekezdésében és 19.  §
(1)  bekezdésében meghatározott intézkedéseknek legalább a  személyes megjelenéssel történő ügyfél-átvilágítás
biztonsági szintjével megegyező biztonsági szint biztosításával történő végrehajtására.
(2) Az  elektronikus hírközlő eszköz akkor auditálható és működtethető, ha legalább az  alábbi informatikai biztonsági
követelményeknek megfelel:
a) elemei azonosíthatók és dokumentáltak,
b) üzemeltetési folyamatai szabályozottak, dokumentáltak és az  üzemeltetési szabályzat vagy más belső
szabályozó eszköz szerinti gyakorisággal ellenőrzöttek,
c) változáskezelési folyamatai biztosítják, hogy a rendszer paraméterezésében és a szoftverkódban bekövetkező
változások csak tesztelt és dokumentált módon valósulhatnak meg,
d) adatmentési és adat-visszaállítási rendje biztosítja a  rendszer biztonságos visszaállítását, továbbá
a mentés-visszaállítás az üzemeltetési szabályzat vagy más, kötelező jelleggel alkalmazandó belső szabályozó
eszköz szerinti gyakorisággal és dokumentáltan tesztelt,
e) a  felhasználói hozzáférés mind alkalmazási, mind infrastruktúra szinten szabályozott, dokumentált és
az üzemeltetési szabályzat vagy más belső szabályozó eszköz szerinti gyakorisággal ellenőrzött,
f ) a felállított végfelhasználói hozzáférések egységes, zárt rendszert alkotnak, biztosítják az azonosítási folyamat
megvalósulását, továbbá felhasználóinak tevékenysége naplózott, a  rendkívüli eseményekről automatikus
figyelmeztetéseket generál,
g) a  hozzáférést biztosító kiemelt jogosultságok szabályozottak, dokumentáltak és az  üzemeltetési szabályzat
vagy más belső szabályozó eszköz szerinti gyakorisággal ellenőrzöttek, a kiemelt jogosultságokkal elvégzett
tevékenység naplózott, a  napló fájlok sérthetetlensége biztosított, és a  kritikus rendkívüli eseményekről
automatikus figyelmeztetések generálódnak,
h) a  távoli hozzáférés szabályozott, dokumentált és az  üzemeltetési szabályzat vagy más belső szabályozó
eszköz szerinti gyakorisággal ellenőrzött,
i) a vírusok és más rosszindulatú kódok és cselekmények elleni védelem biztosított,
j) egyéb adatkommunikációja és rendszerkapcsolatai dokumentáltak és ellenőrzöttek, az  adatkommunikáció
bizalmassága, sérthetetlensége és hitelessége biztosított,
k) a katasztrófa-helyreállítási terv rendszeresen tesztelt,
l) adattárolásra szolgáló eszközeinek védelme szabályozott, megfelelően korlátozott, és a  korlátozások
rendszeres felülvizsgálatokkal és ellenőrzésekkel fenntartott,
m) saját kontrolljai és az  üzemeltetési szabályzat vagy más belső szabályozó eszköz gondoskodik
a rendszerelemek és a kezelt információk sértetlenségéről és védelméről, valamint
n) biztosított a  megfelelő szintű fizikai védelem, az  elkülönített környezet és az  egyes biztonsági események
detektálása.
 (3) A szolgáltató az auditált elektronikus hírközlő eszköz vonatkozásában gondoskodik arról, hogy
a) az ügyféllel felépített elektronikus átviteli csatornán keresztül folyó távadatátvitel megfelelően biztonságos,
titkosított, bizalmas, sértetlen és hiteles legyen,
b) az ügyfél megkapja a szolgáltatás igénybevételének feltételeiről való tájékoztatását, beleértve a szolgáltatás
biztonságára vonatkozó ügyféloldali felelősséget is,
c) a szolgáltatóoldali azonosításban csak a szükséges mértékben és csak olyan személy vegyen részt, aki a valós
idejű ügyfél-azonosítás végrehajtásához szükséges jogi, technikai és biztonsági oktatásban részesült,
d) az  elektronikus hírközlő eszközre, az  azonosítási és hitelesítési folyamatra vonatkozó olyan, az  Európai
Gazdasági Térség területén bejegyzett informatikai rendszerek auditálására jogosult gazdasági társaság által
készített vizsgálati jelentéssel rendelkezzen, amely igazolja, hogy ezek informatikai védelme a  biztonsági
kockázatokkal arányos,
e) a jogi szabályozás, az alkalmazott technológia vagy az üzleti folyamatban történt változás esetén, de legalább
kétévente, a vizsgálati jelentést megújítsa,
f ) a d) pontban meghatározott vizsgálati jelentést olyan, az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamában
bejegyzett szervezet állítsa ki, amely szervezetnél a vizsgálatban igazolhatóan részt vevő személy rendelkezik
legalább
fa) az Information Systems Audit and Control Association (ISACA) által kiadott Certified Information
Information Systems Security Professional (CISSP) vagy
fd) az  Információbiztonsági irányítási rendszerekre vonatkozó ISO/IEC 27001 Vezető Auditor (Lead
Auditor)
 képesítéssel és minősítéssel, valamint
g) az  ügyfél kérésére az  ügyfél számára lehetővé tegye az  azonosításával, hitelesítésével és a  nyilatkozatával
kapcsolatos adatoknak az  adatkezelés céljának megfelelő ideig történő tárolását és a  tárolt adatok
változatlan formában és tartalommal történő megjelenítését.
11. § (1) Az  ügyfél-átvilágítást végző szolgáltató megbizonyosodik arról, hogy az  ügyfél-átvilágításhoz használt, a  Pmt.
3.  § 32.  pontja szerinti személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolvány alkalmas az  e  § szerinti
ügyfél-átvilágítás elvégzésének keretén belül a  személyazonosságot igazoló ellenőrzésre. A  szolgáltató köteles
megvizsgálni, hogy a Pmt. 3. § 32. pontja szerinti személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolvány egyes
elemei és azok elhelyezkedése megfelelnek-e az  okmányt kiállító hatóság előírásainak, amennyiben arra utaló
körülmény merül fel, hogy az ügyfél hamis hatósági igazolvánnyal kívánja magát azonosítani.
(2) Az ügyfél-átvilágítás során a szolgáltató megbizonyosodik arról, hogy
a) a Pmt. 3. § 32. pontja szerinti személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolvány okmányazonosítója
megegyezik az ügyfél által közölt okmányazonosítóval, felismerhető és sérülésmentes,
b) a  Pmt. 3.  § 32.  pontja szerinti személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványon megtalálható
adatok megegyeznek az ügyfélről a szolgáltatónál rendelkezésre álló adatokkal.
 (3) A  szolgáltató megköveteli az  ügyfél-átvilágítási intézkedésekkel érintett ügyféltől az  ügyfél részére elektronikus
levélben megküldött, elektronikus hivatkozás útján történő megerősítés elvégzését, vagy az  ügyfél részére
legalább 8 karakterből álló egyedi azonosító kód elektronikus levélben vagy SMS-ben történő megküldése esetén
a kód online felületen történő megadását és az ügyfél által megadott és a részére továbbított kód egyezőségének
ellenőrzését.
(4) A szolgáltató megszakítja az ügyfél-átvilágítást, ha
a) az ügyfél által bemutatott okmány, illetve okirat fizikai és adattartalmi követelményei nem adottak,
b) az ügyfél, az általa bemutatott okmány, illetve okirat vizuális azonosításának feltételei nem adottak,
c) az ügyfél nem, nem teljes egészében vagy hibásan küldi vissza az azonosítási kódot, valamint
d) az eljárás során azzal kapcsolatban bármilyen ellentmondás vagy bizonytalanság lép fel.
(5) Az ügyfél-átvilágítási eljárás lefolytatását a szolgáltatónak visszaigazolhatóan és ellenőrizhetően dokumentálnia kell.
12. § (1) Ha az  üzleti kapcsolat vagy ügyleti megbízás jellege és összege, valamint az  ügyfél körülményei alapján a  Pmt.
65.  §-ában meghatározott belső szabályzatban rögzített eljárás eredményének megfelelően a  pénzmosás és
a  terrorizmus finanszírozása megelőzése és megakadályozása érdekében szükséges, az  auditált elektronikus
hírközlő eszköz útján történő ügyfél-átvilágítás alkalmazása esetén az  auditált elektronikus hírközlő
eszköznek a  12.  §-ban foglalt rendelkezéseknek történő megfelelésen túl biztosítania kell, hogy a  szolgáltató
a  személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolvány adatainak ellenőrzése során kép- és hangfelvételt,
valamint képernyőképeket készíthessen az  okmány elő- és hátlapjáról, a  lakcímet igazoló hatósági igazolvány
személyazonosító adatokat és a  lakcímet tartalmazó oldaláról, valamint az  azonosítandó személyről.
A  képfelvételeken az  ügyfél-átvilágítás során rögzítendő információknak tisztán láthatónak, felismerhetőnek és
rögzíthetőnek kell lenniük.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti eljárás alkalmazása esetén az  auditált elektronikus hírközlő eszköznek a  vizuális- és
hangkapcsolat lehetőségét biztosítania kell. A  valós idejű kép- és hangátvitelt lehetővé tévő elektronikus
hírközlő eszköz képfelbontásának és a kép megvilágításának alkalmasnak kell lennie az ügyfél nemének, korának,
arcjellemzőinek felismerésére és az  ügyfél által bemutatott fényképes azonosító okmánnyal való összevetésre,
az okmányban foglalt adatok és a bemutatott okmány biztonsági elemeinek azonosítására.
(3) Az (1) bekezdés szerinti eljárás alkalmazása esetén a szolgáltató az ügyfél-átvilágítás során a szolgáltató és az ügyfél
között létrejött teljes kommunikációt, az ügyfél valós idejű ügyfél-átvilágítással kapcsolatos részletes tájékoztatását
és az ügyfél ehhez történő kifejezett hozzájárulását visszakereshető módon kép- és hangfelvételen rögzíti.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti eljárás alkalmazása esetén a  szolgáltató ügyfél-átvilágítást végző alkalmazottja felszólítja
az ügyfelet arra, hogy
a) úgy nézzen bele a kamerába, hogy arcképe felismerhető és rögzíthető legyen,
b) érthető módon közölje a  valós idejű ügyfél-átvilágításhoz használt, a  Pmt. 3.  § 32.  pontja szerinti
személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolvány okmányazonosítóját, és
c) úgy mozgassa az ügyfél-átvilágításhoz használt, a Pmt. 3. § 32. pontja szerinti személyazonosság igazolására
alkalmas hatósági igazolványát, hogy az  azon található biztonsági elemek és adatsorok felismerhetők és
rögzíthetők legyenek.
(5) Az  (1)  bekezdés szerinti eljárás alkalmazása esetén a  szolgáltató ügyfél-átvilágítást végző alkalmazottja
megbizonyosodik arról, hogy az  ügyfél arcképe felismerhető és azonosítható az  általa bemutatott, a  Pmt. 3.  §
32. pontja szerinti személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványon látható arckép alapján.
(6) Az  (1)  bekezdés szerinti eljárás alkalmazása esetén az  ügyfél-átvilágítást végző alkalmazott személyesen vagy
hazai és külföldi okmányok elemeinek ellenőrzésére alkalmas szoftver használata útján ellenőrzi az  okmányokat,
az  okmány biztonsági elemeinek (hologram, kinegram) felismerhetőségét és sérülésmentességét. Az  eljárás nem
hajtható végre, amennyiben a  fényviszonyok, a  képernyőképek, a  kép és a  hang minősége, az  adatátvitel nem
megfelelő.
(7) Az  (1)  bekezdés szerinti eljárás alkalmazása esetén az  ügyfél-átvilágítás során az  ügyfél-átvilágítást végző
alkalmazott megbizonyosodik arról, hogy a kártyaformátumú személyazonosító igazolvány vagy vezetői engedély
rendelkezik gépi adatolvasást lehetővé tevő mezővel.
(8) Az (1) bekezdés szerinti eljárás alkalmazása esetén a szolgáltató megköveteli az ügyfél-átvilágítási intézkedésekkel
érintett ügyféltől, hogy az  a  részére elektronikus levélben vagy SMS-ben megküldött, legalább 8 karakterből
álló egyedi azonosító kódot egy online felületen adja meg. Az  ügyfél által megadott és a  részére továbbított kód
egyezőségét a szolgáltató ellenőrzi.
(9) Az (1) bekezdés szerinti eljárás alkalmazása esetén a szolgáltató megszakítja az ügyfél-átvilágítást, amennyiben
a) az ügyfél visszavonja az adatrögzítéshez adott hozzájárulását,
b) az ügyfél által bemutatott okmány, illetve okirat fizikai és adattartalmi követelményei nem adottak,
c) az ügyfél, az általa bemutatott okmányok, illetve okiratok vizuális azonosításának feltételei nem adottak,
d) a szolgáltató nem tudja elkészíteni a hang- és képfelvételt,
e) az ügyfél nem, nem teljes egészében vagy hibásan küldi vissza az azonosítási kódot,
f ) az  ügyfél nem, vagy a  szolgáltató számára észlelhetően más személy befolyása alatt tesz nyilatkozatot,
valamint
g) az eljárás során azzal kapcsolatban bármilyen ellentmondás vagy bizonytalanság lép fel.
 (10) Az ügyfél-átvilágítási eljárás lefolytatását a szolgáltató visszaigazolhatóan és ellenőrizhetően dokumentálja.
7. Megerősített eljárás 13. § A szolgáltató az üzleti kapcsolat folyamatos figyelemmel kísérését – a Pmt. 11. § (2) és (4) bekezdésében, valamint
19. § (5) bekezdésében meghatározott eseteken túl – megerősített eljárásban hajtja végre, ha
a) az  ügyfél stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik ország állampolgára,
vagy ilyen országban lakóhellyel rendelkezik,
b) az ügyfél rendszeresen – legalább három különböző alkalommal – kéri, hogy nyereményét más játékosnak
fizesse ki a szolgáltató. 14. § (1) A szolgáltató a megerősített eljárás lefolytatása során – a Pmt. 16–17. §-ában, valamint 19. §-ában meghatározott
rendelkezések szerint lefolytatott ügyfél-átvilágítás keretében vagy azt követően, az  üzleti kapcsolat fennállása
során – további információkat szerez az ügyfélről, az ügyfél pénzeszközei forrásának származásáról, a tervezett vagy
végrehajtott tranzakció céljáról nyilvánosan elérhető adatbázisok és információk alapján, valamint ellenőrzi az ilyen
módon tudomására jutott információkat.
(2) Ha a  szolgáltató több, a  Pmt. hatálya alá tartozó szerencsejáték szervezésére vonatkozó engedéllyel rendelkezik,
a  megerősített eljárás keretében végzett monitoring tevékenységét alkalmazza a  beazonosított játékost érintően
az  általa üzemeltetett valamennyi játékkaszinóban, kártyaterem-egységben, fogadásos játék során, valamint
weboldalon.
8. Az üzleti kapcsolat létesítéséhez vagy ügyleti megbízás teljesítéséhez kapcsolódóan vezetői döntést
igénylő esetek meghatározása
15. § (1) A szolgáltató az üzleti kapcsolat létesítését vagy ügyleti megbízás teljesítését – a Pmt.-ben meghatározottakon túl –
a következő esetekben köti a Pmt. 65. §-a szerinti belső szabályzatában meghatározott vezető jóváhagyásához:
a) nyeremény kifizetése a tétet megtevő játékostól eltérő személy részére,
b) üzleti kapcsolat létesítése stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik ország
állampolgárával vagy ilyen országban lakóhellyel rendelkező személlyel, valamint
c) ügyleti megbízás teljesítése stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik
ország állampolgárával vagy ilyen országban lakóhellyel rendelkező személlyel.
 (2) Az üzleti kapcsolat létesítéséhez vagy ügyleti megbízás teljesítéséhez kapcsolódó vezetői döntést minden esetben
visszakereshető és ellenőrizhető módon dokumentálni kell. 9. Képzési program
16. § (1) A  szolgáltató a  Pmt. 64.  §-a alapján a  vezető beosztású játéktechnikai alkalmazottainak bevonásával éves képzési
programot készít, és ez  alapján évente legalább egyszer, továbbá a  Pmt. 65.  §-a szerinti belső szabályzatának
módosulása esetén képzést tart az alkalmazottak részére. Az újonnan belépő alkalmazottak a munkába állás előtt
részt vesznek a képzésen.
(2) A  képzési programok anyagát az  egyes tevékenységi területek tapasztalatainak folyamatos elemzésével és
értékelésével alakítják ki, összhangban a tevékenységet érintő kockázatokkal.
(3) A képzés tartalmazza
a) a  pénzmosás és terrorizmus finanszírozásának megelőzésével, megakadályozásával kapcsolatos
nemzeti és európai uniós jogi szabályozásra, a  kapcsolódó nemzetközi ajánlásokra, a  szolgáltató belső
kockázatértékelésére,
b) a  szolgáltató szerencsejáték szervező tevékenysége során a  kockázatalapú megközelítés alkalmazására,
az  ügyfél-átvilágítás és a  bejelentés belső eljárási rendjére, a  játékos, illetve a  szolgáltató alkalmazottja
részéről a pénzmosásra, terrorizmus finanszírozásra utaló körülményekre,
c) a  személyazonosság igazolására alkalmas hatósági okmányok formai és biztonsági elemeivel kapcsolatos
információkra, valamint
d) a pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtására, illetve az auditált elektronikus hírközlő eszköz
alkalmazására
vonatkozó ismereteket.
 (4) A  képzésen részt vett személyeket a  szolgáltató írásban vagy szóban vizsgáztatja az  általa meghatározott
szempontrendszernek megfelelően.
 (5) A képzés tematikáját, a képzésen részt vevő alkalmazottak nevét, beosztását és munkakörét, a vizsgák anyagát és
eredményét a szolgáltató dokumentálja. 10. Ügylet teljesítésének felfüggesztése
17. § (1) A szolgáltató belső szabályzatában meghatározza az ügylet felfüggesztése során az ügyfélnek adandó tájékoztatás
tartalmát, valamint szervezeti egységeinek vagy az érintett munkakört ellátó alkalmazottaknak a kötelezettségeit és
felelősségét.
(2) A szolgáltató a felfüggesztési kötelezettség teljesítésére utaló adat, tény, illetve körülmény felmerülésekor telefonon
értesíti a  pénzügyi információs egységként működő hatóságot, valamint köteles biztosítani, hogy a  felfüggesztés
ideje alatt a  telefonos kapcsolattartás a  pénzügyi információs egységként működő hatósággal a  kijelölt személy
akadályoztatása esetén is biztosított legyen.
(3) A szolgáltató az általa vezetett nyilvántartáson belül az ügylet felfüggesztését igazoló iratot vagy annak másolatát
köteles elkülönítetten kezelni.
11. Az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó
intézkedések végrehajtása érdekében működtetett szűrőrendszer kidolgozása és működtetésének
minimumkövetelményei
18. § (1) A  szolgáltató olyan automatikus szűrőrendszert alkalmaz, amely biztosítja a  pénzügyi és vagyoni korlátozásokat
elrendelő uniós jogi aktusok és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatainak (a  továbbiakban együtt: korlátozó
intézkedések) a késedelem nélküli végrehajtását.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a szolgáltató által alkalmazott minden olyan módszer automatikus szűrőrendszerüzemeltetésének minősül, amely esetében az  ügyfél-átvilágítással érintett személy és a  pénzügyi és vagyoni
korlátozó intézkedéssel érintett személyek adatainak összehasonlítása (az egyezés vizsgálata, kizárása) nem
manuálisan, hanem informatikai megoldás használatával történik.
(3) A  játékkaszinót vagy kártyatermet működtető szolgáltató, valamint a  távszerencsejáték és az  online kaszinójáték
szervezője a szűrést köteles elvégezni az ügyfél-átvilágítási intézkedések végrehajtásakor.
(4) Az  ügyfél-átvilágítási intézkedések végrehajtását követően a  játékkaszinót vagy kártyatermet működtető
szolgáltató, valamint a  távszerencsejáték és az  online kaszinójáték szervezője a  szűrést köteles elvégezni
a monitoring során az ügyfél részére történő kifizetést megelőzően.
(5) A  játékkaszinót vagy kártyatermet működtető szolgáltató, valamint a  távszerencsejáték és az  online kaszinójáték
szervezője eltérhet a (4) bekezdésben meghatározott intézkedés alkalmazásától, amennyiben
a) a  játékkaszinót vagy kártyatermet működtető szolgáltató döntésétől függően a  játékkaszinó vagy
kártyaterem területére történő belépéskor az adott ügyfél vonatkozásában, vagy a korlátozó intézkedéseket
elrendelő uniós jogi aktusokkal és ENSZ BT határozatokkal kapcsolatos változás esetén azon ügyfelei
vonatkozásában, melyekkel üzleti kapcsolatban áll,
b) a távszerencsejáték és az online kaszinójáték szervezője döntésétől függően az ügyfélnek a távszerencsejáték
és online kaszinójáték szervezésére használt elektronikus hírközlő eszköz és rendszerbe történő
bejelentkezésekor vagy a korlátozó intézkedéseket elrendelő uniós jogi aktusokkal és ENSZ BT határozatokkal
kapcsolatos változás esetén a már nyilvántartásba vett ügyfelei vonatkozásában
a szűrést elvégzi.
 (6) A  távszerencsejátéknak nem minősülő fogadást szervező a  szűrést köteles elvégezni a  távszerencsejátéknak nem
minősülő, nem hírközlő eszköz és rendszer útján szervezett fogadás esetében a  hatszázezer forintot elérő vagy
meghaladó összegű nyeremény kifizetését megelőzően, a  távszerencsejátéknak nem minősülő, hírközlő eszköz
és rendszer útján szervezett fogadás esetében a  hatszázezer forintot elérő vagy meghaladó összegű játékosi
egyenlegről történő kifizetést megelőzően.
(7) A  szűrés eredményeképpen egyezéssel érintett ügyfél, ügylet pénzmosás és terrorizmus finanszírozása
szempontjából történő elemzését és értékelését a szolgáltató haladéktalanul végrehajtja és dokumentálja.
(8) A szűrés során keletkezett adatot a szolgáltató a szűrés végrehajtásától számított nyolc évig köteles megőrizni.
12. Záró rendelkezések 19. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
20. § (1) A  Pmt. hatálybalépésekor engedéllyel rendelkező, az  ügyfél-átvilágítási intézkedéseket auditált elektronikus
hírközlő eszköz és rendszer útján végrehajtó szolgáltató e  rendszere auditálását vagy kiegészítő auditálását
elvégezteti a  Pmt.-ben és e  rendeletben meghatározottaknak megfelelően, és az  erről szóló vizsgálati jelentést
benyújtja a Szerencsejáték Felügyelet részére a Pmt. 65. §-ában foglalt belső szabályzat benyújtásával egyidejűleg.
2  éven belül kiállított vizsgálati jelentés esetén a  szolgáltató benyújtja az  auditor arra vonatkozó nyilatkozatát
a  Szerencsejáték Felügyelet részére a  Pmt. 65.  §-ában foglalt belső szabályzat benyújtásával egyidejűleg, hogy
az  auditált elektronikus hírközlő eszköz és rendszer megfelel a  Pmt.-ben és e  rendeletben meghatározott
kötelezettségeknek.
(2) A  Pmt. hatálybalépésekor engedéllyel nem rendelkező, az  ügyfél-átvilágítási intézkedéseket auditált elektronikus
hírközlő eszköz és rendszer útján végrehajtó szolgáltató e  rendszere auditálását elvégezteti a  Pmt.-ben és
e rendeletben meghatározottaknak megfelelően, és a vizsgálati jelentést csatolja az engedély iránti kérelméhez.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1309/2012. (VIII. 23.) Korm. határozata a Wekerle Terv – a magyar gazdaság Kárpát-medencei léptékű növekedési stratégiájáról.
A Kormány elfogadja a Wekerle Tervet, és felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési
miniszterrel, a külügyminiszterrel, valamint a vidékfejlesztési miniszterrel együttműködésben dolgozza ki a Wekerle
Terv végrehajtásának éves kormányzati intézkedési terveit. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter külügyminiszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. szeptember 30., azt követően minden év május 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
61/2016. (XII. 29.) EMMI utasítása a Klebelsberg Központ Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés
c) pontjára figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § A Klebelsberg Központ Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Klebelsberg Intézményfenntartó Központ Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 44/2015.
(IX. 10.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
187/2011. (IX. 14.) Korm. rendelete a nemesfém tárgyak vizsgálatáról, hitelesítéséről és nemesfémtartalmuk tanúsításáról, valamint a hitelesítés és tanúsítás egyenértékűségéről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A nemesfém tárgyak készítésére, javítására és árverésére irányuló gazdasági tevékenység a nemesfémvizsgáló- és
hitelesítő hatóság (a továbbiakban: hatóság) által kiadott engedély alapján kezdhető meg.
2. § Az e rendeletben meghatározott definícióknak, technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelnie az olyan
nemesfém tárgynak, amelyet az Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve
hoztak forgalomba vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban
állítottak elő, az ott irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az irányadó előírások a fogyasztók védelme
tekintetében az e rendeletben meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
3. § E rendelet és e rendelet felhatalmazása alapján kiadott jogszabály alkalmazásában
1. arany tárgy: az aranyból vagy az arany és más fémek ötvözetéből készült tárgy, ha a tárgy nemesfémtartalma az
1. mellékletben foglalt, az arany tárgyra meghatározott legkisebb finomsági fokot eléri;
2. árverező: a nemesfém tárgyak árverezésével foglalkozó természetes személy, jogi személy vagy jogi
személyiséggel nem rendelkező jogalany; 3. ezüst tárgy: az ezüstből vagy az ezüst és más fémek ötvözetéből készült tárgy, ha a tárgy nemesfémtartalma az
1. mellékletben foglalt, az ezüst tárgyra meghatározott legkisebb finomsági fokot eléri;
4. fémjel: a nemesfém tárgynak a jogszabályokban előírt feltételeknek való megfelelőségét, valamint finomsági
fokát igazoló hatósági hitelesítő jel, ideértve a nemesfémtárgyak ellenőrzéséről és jelöléséről szóló, Bécsben,
1972. november 15. napján aláírt Egyezmény szerinti Közös Ellenőrző Jelet is;
5. fémjelzési kötelezettség alá eső nemesfém tárgy: a Magyar Köztársaság területén, gazdasági tevékenység során
értékesítésre kerülő nemesfém tárgyak közül a nemesfémből, továbbá az e fémek és más fémek ötvözeteiből
készült ékszer, díszműáru, továbbá a személyi használatra szolgáló használati tárgy, valamint a kombinált tárgyak
nemesfém része; 6. finomsági fok: az a mérőszám, amely megmutatja, hogy a nemesfém tárgy minden 1000 grammjában hány
gramm nemesfém van; 7. javító: a nemesfém tárgyak javításával foglalkozó természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel
nem rendelkező jogalany; 8. készítő: a nemesfém tárgyak készítésével foglalkozó természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel
nem rendelkező jogalany; 9. kombinált tárgy: az a nemesfém és más fém tárgy felhasználásával kialakított, roncsolásmentesen nem
szétszerelhető ékszer, díszműáru és egyéb tárgy, amely a nemesfém tárgyakkal kapcsolatos hatósági
tevékenységekről szóló miniszteri rendeletben foglalt feltételeknek megfelel; 10. nemesfém: az arany, az ezüst, a platina és a palládium;
11. nemesfém tárgy: az aranytárgy, az ezüst tárgy, a platina tárgy és a palládium tárgy;
12. nemesfémtartalom tanúsítása: a nemesfém tárgy nemesfém tartalmát – az e jogszabályban meghatározott
vizsgálat alapján – megállapító hatósági döntés; 13. névjel: a készítő, kereskedő azonosítására szolgáló egyedi azonosító jel;
14. nulla negatív tűrés: nemesfém tárgyak esetében a jogszabályban megállapított finomsági foktól való negatív
irányú eltérés tilalma; 15. összetörés: a jogszabályi feltételeknek nem megfelelő, kereskedelmi forgalomban lévő nemesfém tárgyak
forgalomba hozatal céljára történő alkalmatlanná tétele; 16. platina tárgy: a platinából vagy a platina és más fémek ötvözetéből készült tárgy, ha a tárgy nemesfémtartalma az
1. mellékletben foglalt, a platina tárgyra meghatározott legkisebb finomsági fokot eléri;
17. palládium tárgy: a palládiumból vagy a palládium és más fémek ötvözetéből készült tárgy, ha a tárgy
nemesfémtartalma az 1. mellékletben foglalt, a palládium tárgyra meghatározott legkisebb finomsági fokot eléri.
4. § (1) Fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfém tárgy – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – kizárólag a nemesfém
tárgyakkal kapcsolatos hatósági tevékenységekről szóló miniszteri rendeletben (a továbbiakban: miniszteri rendelet)
meghatározott névjellel és fémjellel hozható forgalomba. (2) Nem kell névjellel ellátni azt a nemesfém tárgyat, amely
a) hordozza a nemesfémtárgyak ellenőrzéséről és jelöléséről szóló, Bécsben, 1972. november 15. napján aláírt
Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) alapján a fémjelzést végző, az Egyezményben részes tagállamban
nyilvántartásba vett névjelet vagy a magyar fémjellel egyenértékű fémjelzést végző országban engedélyezett
vagy nyilvántartásba vett névjelet; b) a (3) bekezdés szerint mentes a fémjelzési kötelezettség alól; valamint
c) a 2. § szerint mentes a fémjelzési kötelezettség alól.
(3) A nemesfém tárgyak közül mentes a fémjelzési kötelezettség alól:
a) a külföldi megrendelésre, illetve külföldön történő forgalomba hozatal céljára készült nemesfém tárgy,
b) az olyan nemesfém tárgy, amely kizárólag tudományos, egészségügyi, oktatási vagy ipari célt szolgál,
c) a Magyar Köztársaság területén vagy más országban bármikor fizetési eszközként használt nemesfém
felhasználásával készült pénz, amennyiben nincs az e rendelet hatálya alá tartozó nemesfém tárggyal forrasztás
útján összeillesztve, d) az érem és féldombormű, e) azon nemesfém tárgyak, melyek kora meghaladja vagy meghaladhatja az 50 évet és a kulturális örökség
védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 64. § d) pontja szerinti hatóság a kulturális javak körébe tartozónak
minősíti, f) a magánszemély és az egyház tulajdonában levő, valamint a muzeális intézmény alapleltáraiban szereplő
nemesfém tárgy addig, amíg forgalomba hozatal vagy értékesítés céljából nem kerülnek nemesfém tárgyak
raktározásával, árusításával foglalkozó személyhez, g) a nemesfémből vagy annak ötvözeteiből készült tömbök, rudak, lemezek, huzalok és félkész gyártmányok,
h) a nemesfémből vagy annak ötvözeteiből készült huzal felhasználásával előállított paszományok, rojtok, zsinórok
és szövetek, i) az arany, platina és palládium ékszer és alkatrész egy gramm súly alatt,
j) az ezüst ékszer és alkatrész két gramm súly alatt,
k) a zománccal, gyönggyel és drágakővel teljesen borított ékszertárgy,
l) az Egyezmény részes tagállamaiból származó és az Egyezmény szerinti Közös Ellenőrző Jellel ellátott nemesfém
tárgy, valamint m) a miniszteri rendeletnek megfelelően fémjelzett tárgynak minősülő, az arany és ezüst áruk finomsági tartalma,
ellenőrzése s fémjelzése iránt című 1868. évi XVIII. törvény, a fémjelzésről szóló 1936. évi IV. törvénycikk és a
nemesfémtárgyakról és fémjelzésükről szóló 1965. évi 14. törvényerejű rendelet alapján magyar fémjellel ellátott
nemesfém tárgy. (4) A (3) bekezdés b), c) és k) pontjai szerinti mentességről a hatóság a készítő vagy a kereskedő kérelmére, a kérelemben
megjelölt indokok, valamint a nemesfém tárgy méretének, illetve sajátosságainak figyelembevételével dönt.
5. § A nemesfém tárgyak vizsgálatát, hitelesítését és a nemesfémtartalom tanúsítását, továbbá az Egyezményben előírt
vizsgálatokat, és az Egyezmény szerinti Közös Ellenőrző Jellel történő fémjelzést a hatóság végzi.
6. § A hatóság a) engedélyezi a készítő, a javító – kivéve a muzeális intézményben munkaköri kötelességeként nemesfém tárgyak
műtárgyvédelmével foglalkozó restaurátort –, és az árverező tevékenységének megkezdését;
b) a forgalom biztonsága céljából számítógépes rendszeren feldolgozható, az egyes tevékenységek végzéséhez
szükséges, a készítők, javítók, árverezők miniszteri rendeletben meghatározott adatairól nyilvántartást vezet;
c) tanúsítja az e rendeletben, valamint a miniszteri rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő nemesfém
tárgyak nemesfémtartalmát, és gondoskodik fémjellel történő ellátásukról; d) lefolytatja a nemesfém tárgy tanúsítása és hitelesítése egyenértékűségének megállapítására vonatkozó eljárást;
e) az e §-ban meghatározott feladataival összefüggésben ellenőrzi a nemesfém tárgyakra és fémjelzésükre
vonatkozó, az e rendeletben, valamint a miniszteri rendeletben meghatározott előírások megtartását;
f) engedélyezi a készítő, és a nemesfém tárgyak forgalmazására irányuló kereskedelmi tevékenységgel foglalkozó
személy (a továbbiakban: kereskedő) részére a más névjellel össze nem téveszthető névjel alkalmazását;
g) a jogszabályi feltételeknek nem megfelelő, kereskedelmi forgalomban lévő nemesfém tárgyakat összetöri;
h) a nemesfém tárgyakat laboratóriumi vizsgálatot követően minősíti;
i) gondoskodik a hitelesítő eszközök, valamint az eljárása során vizsgált és a birtokában lévő nemesfém tárgyak
biztonságos megőrzéséről; j) megsemmisíti a nemesfém tárgyon feleslegessé váló fémjelet;
k) az engedélyezett névjel és a névjelbeütő eszköz lenyomata egyezőségének megállapítása céljából megvizsgálja a
névjelbeütő eszközt; valamint l) a hamis fémjelet, névjelet, valamint a megtévesztő hivataljelet, finomsági fokot kifejező számjelet, a büntető,
illetve szabálysértési eljárás jogerős befejezését követően megsemmisíti. 7. § (1) A nemesfém tárgy tanúsítását és hitelesítését egyenértékűnek kell tekinteni, amennyiben az alábbi feltételek
együttesen teljesülnek: a) a nemesfém tárgy az Európai Unió valamely tagállamából, Törökországból vagy az Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban részes valamely államból származónak minősül, b) az a) pontban említett államban jogszabály vagy más általánosan kötelező érvényű rendelkezés írja elő a
fémjelzési kötelezettséget, illetve a fémjelzés a forgalomba hozatal előfeltétele,
c) az a) pontban említett állam szabályozása e rendelettel azonos módon értelmezi a nemesfém tárgy fogalmát, és a
nemesfém tárgyak azonos körére írja elő a fémjelzési kötelezettséget, ideértve a fémjelzési kötelezettség alóli
mentesülés eseteit is, d) az a) pontban említett állam szabályozása az e rendelet szerinti finomsági fokok szerinti fémjelzést teszi lehetővé,
a fémjelek nemesfémek és finomsági fokok szerint elkülönülnek, így e rendelettel azonos módon tájékoztatják a
fogyasztókat a nemesfém fajtájáról és finomságáról, e) a nemesfém tárgyak vizsgálata, hitelesítése és a nemesfémtartalom tanúsítása során alkalmazott anyagvizsgálati
módszer a nemesfém tárgyakra vonatkozó magyar jogszabályi előírásokkal azonos vagy azzal egyenértékű,
f) az a) pontban említett állam fémjelzési kötelezettségre vonatkozó szabályozása előírja a nulla negatív tűrést a
finomsági fokok megállapításánál, g) az a) pontban említett államban olyan jogszabály van hatályban, amely büntetés terhe mellett megtiltja a
vizsgálatra jogosult nemesfémvizsgáló intézetek fémjeleinek hamisítását vagy szabálytalan használatát, és a
nemesfém tárgy engedély nélküli átalakítását, valamint h) a nemesfém tárgyak vizsgálatát, hitelesítését és a nemesfémtartalom tanúsítását független szervezet végzi.
(2) Az (1) bekezdés e) pontja esetében a nemesfém tárgyak vizsgálata, hitelesítése és a nemesfémtartalom tanúsítása
során alkalmazott anyagvizsgálati módszert a nemesfém tárgyakra vonatkozó magyar jogszabályi előírásokkal
azonosnak vagy azzal egyenértékűnek kell tekinteni, ha az anyagvizsgálatot a miniszteri rendeletben meghatározott
szabvány szerint végzik. Az alkalmazott anyagvizsgálati módszert abban az esetben is egyenértékűnek kell tekinteni,
ha alkalmas a nemesfémtartalom vizsgálatának a nemesfém tárgyakra vonatkozó magyar jogszabályi előírásokkal
azonos mérési pontossággal történő megállapítására. (3) Az (1) bekezdés h) pontja esetében a nemesfém tárgyak vizsgálatát, hitelesítését és a nemesfémtartalom tanúsítását
végző szervezet akkor tekinthető függetlennek, ha a) a tanúsítást végző szervezetben a fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfém tárgyat készítő, javító, árverező
vagy azzal kereskedő nem rendelkezik tulajdonosi részesedéssel, valamint felette sem közvetlenül, sem közvetve
nem gyakorol irányító befolyást, és b) a nemesfém tárgyak vizsgálatát, hitelesítését és a nemesfémtartalom tanúsítását végző szervezet tagja nem
rendelkezik tulajdonosi részesedéssel, vagy nem áll munkaviszonyban a nemesfém tárgyat készítő, javító,
árverező vagy azzal kereskedő vállalkozással. 8. § (1) A 7. § szerinti tanúsítás és hitelesítés egyenértékűségének vizsgálatára irányuló eljárás ügyintézési határideje három
hónap. (2) Az egyenértékűség vizsgálatára irányuló kérelemben meg kell jelölni
a) azt, hogy a nemesfém tárgy vizsgálatának egyenértékűségét a kérelmező az Európai Unió mely tagállama, az
Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes mely állam vagy Törökország mely független
nemesfémvizsgáló és -hitelesítő szervezete vonatkozásában kéri megállapítani; b) az a) pont szerinti államban a nemesfém tárgyak és termékek forgalmazására vonatkozó jogszabály vagy egyéb
általánosan kötelező érvényű előírás számát, jogforrási szintjét és címét; valamint
c) az a) pont szerinti szervezet nevét, székhelyét, levelezési címét.
(3) Ha az adatokban történő változás a hatóság tudomására jut, megvizsgálja a 7. § (1) bekezdése szerinti feltételek
fennállását. Ha a feltételek változása miatt az szükséges, a változásoknak megfelelő új határozatot hoz, vagy ha a
feltételek már nem állnak fenn, határozatát visszavonja. A hatóság vizsgálatának ügyintézési határideje harminc nap.
(4) A hatóság által a tanúsítás és hitelesítés egyenértékűségének tárgyában hozott határozatban elismert fémjelet,
anyagvizsgálati módszert, valamint a független szervezetként elismert nemesfémvizsgáló és –hitelesítő szervezet
nevét a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben, valamint az iparügyekért felelős miniszter
által vezetett minisztérium honlapján közzé kell tenni. A közzétett, egyenértékűnek elismert fémjelzést végző
nemesfémvizsgáló és -hitelesítő szervezetek vonatkozásában a vizsgálati módszerek, illetve a fémjel által biztosított
információk azonosságát vagy egyenértékűségét, továbbá a szervezet függetlenségét ellenkező bizonyításig
vélelmezni kell. 9. § (1) A fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfém tárgy – a 11. § (1) bekezdése szerinti kivétellel – az 1. mellékletben
meghatározott finomságú nemesfém ötvözetből készíthető. (2) A nemesfém tárgynak minden részében el kell érnie az előírt finomsági fokot. Ha a fémjelzési kötelezettség alá tartozó
nemesfém tárgy az 1. mellékletben meghatározott legalacsonyabb finomsági fokot nem éri el, – a 2. §-ban foglalt
kivétellel – nem hozható nemesfém tárgyként forgalomba. 10. § (1) A fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfém tárgyat
a) a magyar fémjel alkalmazása esetén az e rendeletben és a miniszteri rendeletben,
b) az Egyezmény szerinti Közös Ellenőrző Jel alkalmazása esetén az Egyezményben, valamint a nemesfémtárgyak
ellenőrzéséről és jelöléséről szóló, Bécsben, 1972. november 15. napján aláírt Egyezmény 2001. október 4. napján
elfogadott PMC/W 7/99 számú módosítása kötelező hatályának elismeréséről és kihirdetéséről szóló 135/2008.
(V. 16.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint meg kell vizsgálni.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti vizsgálat alapján a nemesfém tárgy a jogszabályi előírásoknak megfelel,
a nemesfém tárgyat az annak finomsági fokát igazoló fémjellel kell ellátni.
(3) A fémjelet a nemesfém tárgyon a miniszteri rendeletben meghatározott, maradandó alakváltozást eredményező
módon kell elhelyezni. 11. § (1) Külföldi megrendelésre, illetve külföldön történő forgalomba hozatal céljára az e rendeletben, valamint a miniszteri
rendeletben meghatározott követelményeknek meg nem felelő nemesfém tárgy is készíthető.
(2) A külföldi megrendelésre, illetve külföldön történő forgalomba hozatal céljára készített, és az 1. mellékletben
meghatározott finomsági foktól eltérő nemesfém tárgynak a Magyar Köztársaság területén történő forgalomba
hozatala tilos. (3) A külföldi megrendelésre, illetve külföldön történő forgalomba hozatal céljára készített, és az e rendeletben
meghatározott finomsági foktól eltérő nemesfém tárgyat a Magyar Köztársaság területén történő forgalomba
hozatalra szánt tárgyaktól elkülönítve kell raktáron tartani. (4) A készítő, a javító, az árverező, valamint a kereskedő köteles a külföldi megrendelésre, illetve külföldön történő
forgalomba hozatal céljára készített, és az 1. mellékletben meghatározott finomsági foktól eltérő nemesfém tárgyakról
naprakész nyilvántartást vezetni, amely tartalmazza: a nemesfém tárgy megnevezését, a nemesfém fajtáját, tömegét
és finomságát. 12. § (1) A nem nemesfémből készült tárgy megjelölése nem lehet a tárgy anyagának tekintetében megtévesztő. A nem
nemesfémből készült tárgyra vonatkozó dokumentumban vagy a tárgyon alkalmazott elnevezésben az arany, ezüst,
platina vagy a palládium szó nem használható. (2) A nem nemesfémből készült, aranyozott, ezüstözött, platinázott vagy palládiumozott tárgyat tilos nemesfém
tárgyként forgalomba hozni. (3) A nem nemesfémből készült tárgyakon a (2) bekezdésben említett nemesfém bevonatokon kívül nemesfém
ötvözetből készült díszítést alkalmazni tilos. 13. § A hatóságot megillető igazgatási szolgáltatási díjakat külön jogszabály határozza meg.
14. § (1) Felhatalmazást kap az iparügyekért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza
a) a fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfém tárgy anyagát képező ötvözet előállításánál, továbbá a
nemesfém tárgy készítésénél és díszítésénél felhasználható anyagokat és felhasználásuk módját,
b) a fémjeleket, a fémjelzéssel kapcsolatos egyéb hivatalos jelek alakját és rajzát, a fémjelzés módszerét és részletes
szabályait, c) a külföldi megrendelésre, külföldön történő forgalomba hozatal céljára készített nemesfém tárgyak gyártása,
ellenőrzése és kivitele tekintetében követendő eljárást, a fémjelzési kötelezettség alóli mentesség eseteit és
feltételeit, d) a nemesfém tárgyak készítésére, javítására és árverésére irányuló szolgáltatási tevékenység folytatásának
részletes feltételeit, a tevékenység végzésére jogosító engedély kiadásával összefüggő eljárás részletes szabályait,
a nyilvántartás személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, és a vezetésére vonatkozó részletes eljárási
szabályokat, e) a névjel engedélyezésének, valamint a névjel, és a névjelbeütő eszköz lenyomata egyezőségének megállapítása
céljából lefolytatott vizsgálat szabályait, valamint f) a nemesfém tárgyakra vonatkozó jogszabályi előírások megtartásának ellenőrzése tekintetében követendő
eljárást. (2) Felhatalmazást kap az iparügyekért felelős miniszter, hogy – az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben –
rendeletben szabályozza a) a hatóság fémjelzési, nemesfémtartalom-vizsgálati és -hitelesítési tevékenységéért, valamint az
egyenértékűség-megállapítási eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét, b) a nemesfém tárgyak készítését, javítását és árverését folytató személy tevékenységének engedélyezési eljárásáért
fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét. 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
16. § E rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben – az e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos –
a nemesfémtárgyak és termékek vizsgálatáról, hitelesítéséről és nemesfémtartalmuk tanúsításáról szóló 145/2004.
(IV. 29.) Korm. rendeletet kell alkalmazni. 17. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9. cikkének való megfelelést szolgálja. 18. § E rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az
információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
19. § Hatályát veszti a nemesfémtárgyak és termékek vizsgálatáról, hitelesítéséről és nemesfémtartalmuk tanúsításáról
szóló 145/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
34/2013. (I. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gál Juditot 2013. január 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 21. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1071/2010. (III. 19.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. a Magyar Állam tulajdonában lévő, az Országos Onkológiai Intézet vagyonkezelésében álló ingatlan vagyonkezelésbe adására és rehabilitációs központ létrehozására irányuló pályázatával összefüggő többletkapacitások előzetes befogadásáról.
1. A Kormány az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 11. § (2) bekezdésének
a) pontja alapján a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. a Magyar Állam tulajdonában lévő, az Országos Onkológiai
Intézet vagyonkezelésében álló, Budapest, XII. kerület Ráth György u. 7–9. szám alatti, 6998/13 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlan 5990/57771 tulajdoni hányad (5990 m2 ) ingatlan vagyonkezelésbe adására és új rehabilitációs
központ létrehozására irányuló pályázatához kapcsolódva – az Országos Onkológiai Intézet kérelmére – az alábbi
előzetes többletkapacitás-befogadást hagyja jóvá azzal, hogy a többletkapacitás-befogadás finanszírozási igénye
nem haladhatja meg a Kormány által jóváhagyott 2012., illetve 2013. évi költségvetési keretszámokat.
Országos Onkológiai Intézet – 150 krónikus ágy előzetes többletkapacitás befogadása
Fekvőbeteg szakellátás Ágyszám Rehabilitáció szakmacsoport Mozgásszervi rehabilitáció 40
Pulmonológiai és légzésrehabilitáció 40 Pszichiátriai rehabilitáció 20 Ápolás szakmacsoport
Intézeti hospice (1,7-es krónikus szorzóval) 50 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1331/2012. (IX. 7.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterv 4., 5. és 8. prioritásának megállapításáról, valamint a 4. és az 5. prioritásban meghirdethető pályázati felhívásoknak előkészítéséről.
1. A Kormány az 1. melléklet szerinti forrásmegosztás alapján megállapítja – az Új Széchenyi Terv környezetfejlesztési
céljainak megvalósítása érdekében – a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterv
4., 5. és 8. prioritását, melyet a 2. melléklet tartalmaz.
2. A Kormány felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján a Környezet és Energia
Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterv 4.10.0. Megújuló energiaforrás alapú hő- és villamos
energiatermelés, az 5.4.0. Távhő-szektor energetikai korszerűsítése és az 5.5.0. Épületenergetikai fejlesztések című
pályázati konstrukciói vonatkozásában készítse el és jelentesse meg a pályázati felhívásokat.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 3. A Kormány felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján a Környezet és Energia
Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterv 4.8.0. Pénzügyi konstrukció és az 5.6.0. Központi költségvetési
szervek energiahatékonysági beruházásai című pályázati konstrukciói vonatkozásában készítse el és jelentesse meg
a pályázati felhívásokat. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. szeptember 30.
4. A Kormány felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az érintett miniszterek bevonásával készítsen döntési
javaslatot, amely a 1. melléklet szerinti „Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című
konstrukció kapcsán meghatározza az ágazatonkénti költségmegosztást. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter (érintett miniszterek bevonásával)
Határidő: azonnal 5. A Kormány felkéri az ágazatokért felelős minisztereket, hogy az ágazatonkénti költségmegosztást tartalmazó
– 4. pontban megjelölt – döntési javaslat Kormány általi elfogadását követően tegyenek javaslatot a „Központi
költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című pályázati felhívásra pályázatot benyújtó intézmények
épületeiről prioritási sorrendben. Felelős: érintett miniszterek Határidő: 2012. szeptember 15.
6. A Kormány visszavonja a) a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének jóváhagyásáról szóló
1010/2011. (I. 19.) Korm. határozatot, és b) a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterv 1., 2., 3., 5., 6., 7., 8. prioritásainak
megállapításáról szóló 1175/2012. (VI. 1.) Korm. határozat 1. mellékletének 5. és 8. prioritásra vonatkozó részeit.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
310/2013. (VI. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabados Jánost
2013. június 15. napjától 2016. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. június 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2019. (I. 30.) IM rendelete a közigazgatási bíróságokra való áthelyezéssel kapcsolatos nyilatkozatról.
A közigazgatási bíróságokról szóló törvény hatálybalépéséről és egyes átmeneti szabályokról szóló 2018. évi CXXXI. törvény
26.  §-ában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet
109. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A közigazgatási bíróságokról szóló törvény hatálybalépéséről és egyes átmeneti szabályokról szóló 2018. évi
CXXXI. törvény (a továbbiakban: Átmtv.) 2.  § (1)  bekezdése szerint nyilatkozattételre jogosult bíró a  nyilatkozatát
az 1. melléklet szerinti formanyomtatványon teheti meg.
2. § Az Átmtv. 6. § (1) bekezdése szerint nyilatkozattételre jogosult bírósági titkár és kúriai főtanácsadó a nyilatkozatát
a 2. melléklet szerinti formanyomtatványon teheti meg.
3. § Az Átmtv. 7.  § (1)  bekezdése szerint nyilatkozattételre jogosult bírósági fogalmazó a  nyilatkozatát a  3.  melléklet
szerinti formanyomtatványon teheti meg.
4. § (1) Ha a nyilatkozat címzettje az Országos Bírósági Hivatal elnöke, a nyilatkozatot papír alapon két példányban
a) közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium bíró tagja, bírósági titkár vagy fogalmazó esetén
a munkáltatói jogkört gyakorló törvényszék elnöke útján,
b) az OBH-ba beosztott bíró, valamint az Országos Bírósági Hivatal elnöke kinevezési jogkörébe tartozó vezető
esetén személyesen,
c) a minisztériumba beosztott bíró esetén a miniszter útján, és
d) a Kúriára beosztott bíró esetén a Kúria elnöke útján
kell eljuttatni a nyilatkozat címzettjéhez.
(2) Ha a nyilatkozat címzettje a Kúria elnöke, a nyilatkozatot személyesen kell eljuttatni hozzá.
 (3) A  hiánytalan nyilatkozat valamennyi eredeti példányát el kell juttatni a  nyilatkozat címzettjéhez, aki egy eredeti
példányt az átvétel igazolásával – személyesen vagy az (1) bekezdés a) és c)–d) pontja szerinti úton – haladéktalanul
visszajuttat a nyilatkozónak.
(4) Az (1) bekezdés a) és c)–d) pontjai szerinti esetben a nyilatkozatot a címzetthez megküldő, az (1) bekezdés b) pontja
és a (2)  bekezdés szerinti esetben a  címzett gondoskodik a  nyilatkozat hiánytalan voltának és az  Átmtv.-ben
meghatározott feltételeknek megfelelés ellenőrzéséről, ez  azonban nem akadályozhatja meg a  nyilatkozat
megtételét. A  hiány pótlása nem eredményezheti az  eredeti nyilatkozat visszavonását vagy – a  nyilatkozattevőt
illető választási lehetőség esetén – érdemi módosítását.
5. § Ez a rendelet 2019. február 1-jén lép hatályba.
6. § E rendelet 2019. június 1-jén hatályát veszti.
7. § (1) Az 1. és 4. §-t, valamint az 1. mellékletet e rendelet hatályvesztését követően is alkalmazni kell a Kúria elnökének és
az Országos Bírósági Hivatal elnökének az Átmtv. 3. § (1) bekezdése szerinti nyilatkozatára azzal, hogy a nyilatkozatot
az igazságügyi miniszterhez kell címezni, és a nyilatkozatot ennek megfelelően kell kitölteni.
(2) Az 1. és 4. §-t, valamint az 1. mellékletet e rendelet hatályvesztését követően is alkalmazni kell a bírónak a fizetés
nélküli szabadsága lejártát követően az Átmtv. 3. § (3) bekezdése szerinti nyilatkozatára azzal, hogy a nyilatkozatot
az igazságügyi miniszterhez kell címezni, és a nyilatkozatot ennek megfelelően kell kitölteni.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
18/2008. (HK 13.) MH 93. P.S. vv.z. PK intézkedése.  az MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj csapatkarjelzésének gyakorló egyenruhára történő
rendszeresítéséről A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 110. §
(2) bekezdésében, illetve a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és Tonnai követelményeiről,
valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló
120/2005. (HK 2/2006.) HM utasításban (a továbbiakban:
Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a
Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet rendelkezéseire –
az MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj (a továbbiakban: MH 93. P.S. vv.z.) gyakorló csapatkarjelzésének
rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett gyakorló csapatkarjelzést rendszeresítem, viselését az MH 93. P.S. vv.z. hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az MH 93. P.S. vv.z. – parancsnok által rendszeresített – gyakorló csapatkarjelzésének szöveges leírását és
eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen
intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik
a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az MH 93.
P.S. vv.z. személyi állományának gyakorló csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Szombati Zoltán mk. ezredes s. k.,
parancsnok


text:
101/2013. (XII. 12.) OGY határozata az Európa több országát érintő lehallgatási botrány magyarországi szálainak, valamint a külföldi befolyásszerzési törekvéseknek a feltárására irányuló vizsgálóbizottság létrehozásáról.
1. Az Országgyűlés az  Országgyűlésről szóló 2012.  évi XXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Ogytv.) 24.  §-a alapján
vizsgálóbizottságot (a  továbbiakban: Bizottság) hoz létre az  Európa több országát érintő lehallgatási botrány
magyarországi szálainak, valamint a külföldi befolyásszerzési törekvéseknek a feltárására.
2. A vizsgálat tárgya különösen a következő kérdések tisztázására irányul:
a) az  amerikai lehallgatási botrány keretében megállapítható-e, hogy Magyarországon lehallgattak politikai,
közéleti, gazdasági szereplőket,
b) Magyarország a  NSA által lehallgatott országok közé tartozott-e, vagy csak „eszköze” volt az  NSA egyéb
tevékenységének,
c) a  hazai elhárítási területnek vannak-e megállapításai arra vonatkozóan, hogy mi volt a  külföldi
információszerzés iránya, célja, kik voltak az alanyai,
d) a  hazai titkosszolgálatoknak vannak-e megállapításai arra vonatkozóan, hogy Magyarország
szuverenitásának befolyásolására milyen eszközöket, módszereket használtak, az  milyen formában valósult
meg,
e) az  információszerzés során a  befolyásolásra törekvő országok milyen hazai adatokhoz férhettek hozzá,
meghatározható-e ezen adatok súlya, felhasználhatósága, illetve nemzetbiztonsági értéke,
f ) a  befolyásolásra törekvő országok és Magyarország között milyen partnerségi, együttműködési
megállapodások léteztek, léteznek,
g) Magyarország és a  befolyásolásra törekvő országok közötti együttműködésen alapuló információcsere
tartalma, iránya a vizsgált időszakban,
h) a felderítés során a befolyásolással kapcsolatban keletkezett megállapítások milyen szintre lettek tájékoztatva
a vizsgált időszakban,
i) magyarországi hírszerző szervezetek részéről érkeztek-e, és ha igen milyen tartalommal jelzések a  külföldi
befolyásolási szándékra vonatkozóan és hogyan hasznosultak a megszerzett információk,
j) megállapítható-e a  hazai titkosszolgálatok feladatkörébe nem tartozó, ugyanakkor Magyarország
szuverenitásának befolyásolására törekvő új jelenségek, eszközök, módszerek,
k) annak megállapítása, hogy milyen külföldi érdekcsoportok, szervezetek kiket és milyen céllal támogatnak
Magyarországon saját érdekeik érvényesítésére.
3. A Bizottság az 50/2003. (XI. 5.) AB határozatban foglaltak figyelembevételével maga határozza meg eljárási rendjét
és vizsgálati módszereit.
4. A  Bizottság a  munkájáról az  Ogytv. 26.  § (1)  bekezdésében foglaltaknak megfelelő jelentést készít, amelyet 2014.
március 1-jéig benyújt az  Országgyűlésnek. A  jelentésben el kell különíteni a  minősített adatot tartalmazó, illetve
nem tartalmazó részeket.
5. A Bizottság 8 országgyűlési képviselőből áll. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői, illetve a független képviselők
tesznek ajánlást az Országgyűlés elnökének az alábbiak szerint:
Fidesz – Magyar Polgári Szövetség 3 fő
Kereszténydemokrata Néppárt 1 fő
Magyar Szocialista Párt  1 fő
Jobbik Magyarországért Mozgalom 1 fő
Lehet Más a Politika  1 fő
Független  1 fő
A határozatot az Országgyűlés a 2013. december 10-i ülésnapján fogadta el.
6. A  Bizottság elnökének személyére a  Fidesz – Magyar Polgári Szövetség képviselőcsoportjának vezetője, egyik
alelnökének személyére a  legnagyobb kormánypárti, másik alelnökének személyére a  legnagyobb ellenzéki
képviselőcsoport vezetője – a  bizottsági tagságra jelöltek köréből – terjeszt elő javaslatot az  Országgyűlés
elnökének.
A független képviselők az ajánlásukat az Országgyűlés elnökének terjesztik elő.
A Bizottság elnökének, alelnökeinek és tagjainak megválasztására – a  képviselőcsoport-vezetőknek a  független
képviselők véleményét is mérlegelő indítványa szerint – az Országgyűlés elnöke tesz javaslatot az Országgyűlésnek,
amelyről az vita nélkül határoz.
7. A  Bizottság tagjává csak olyan országgyűlési képviselő választható meg, akinek a  legmagasabb szintű
nemzetbiztonsági ellenőrzése megtörtént, és az  annak alapján készült szakvélemény kockázati tényezőt nem
tartalmazott. A  Bizottság tagja személyi biztonsági tanúsítvány, titoktartási nyilatkozat és felhasználói engedély
nélkül jogosult a minősített adat felhasználására.
8. A  Bizottság a  munkája során a  feladatával összefüggésben meghallgatásokat tarthat, iratokat kérhet be. A  kért
adatokat mindenki köteles a Bizottság rendelkezésére bocsátani, illetőleg köteles a Bizottság előtt megjelenni.
9. A  Bizottság előtt a  feladatkörébe tartozó kérdésekben tartott meghallgatásokon a  nemzeti minősített adattal
összefüggésben titoktartásra kötelezett személy a minősítő engedélye nélkül is nyilatkozhat a minősített adatról.
10. A  Bizottság működése során a  minősített adatok védelmére vonatkozó rendelkezéseket a  jelen határozatban
foglaltak figyelembevételével mindvégig meg kell tartani.
11. A Bizottság megbízatása a tagjainak megválasztásáról szóló országgyűlési határozat közzétételekor kezdődik.
 12. A Bizottság működése a 4. pont szerint benyújtott jelentésről szóló országgyűlési határozat meghozataláig tart.
 13. A Bizottság tagjai munkájukért díjazásban nem részesülnek.
 14. A  Bizottság feladatának ellátásához szakértőket vehet igénybe. A  Bizottság szakértője csak olyan személy lehet,
akinek a legmagasabb szintű nemzetbiztonsági ellenőrzése megtörtént, és az annak alapján készült szakvélemény
kockázati tényezőt nem tartalmazott.
15. A Bizottság működésének költségeit az Országgyűlés költségvetéséből kell fedezni.
 16. E határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
kövér lászló s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
3/2010. (II. 18.) OGY határozata az országgyűlési képviselők 2010. választása kampányának költségvetési támogatásáról.
1. Az Országgyűlés a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 91. §-ának (1) bekezdése alapján az országgyűlési
képviselők 2010. évi választása kampánya során a költségvetési támogatásra országosan fordítható pénzeszköz
összegét 100 millió Ft-ban állapítja meg.
2. Az 1. pontban meghatározott összeg a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény
XI. Önkormányzati Minisztérium fejezet 12. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Választások lebonyolítása alcím,
2. A 2010. évi országgyűlési és önkormányzati választások lebonyolítása jogcím-csoport előirányzatának terhére
biztosítandó.
3. Ez a határozat a közzétételt követő napon lép hatályba.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke