type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2037/2017. (XII. 27.) Korm. határozata Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében új lakásotthon létrehozásáról.
A Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság által Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében nyújtandó gyermekvédelmi szakellátás
megfelelő színvonalú biztosítása érdekében a Kormány egyetért a  lakásotthoni kapacitások növelésével és az ahhoz szükséges
többletforrás biztosításával. Ennek érdekében
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával gondoskodjon
a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében új lakásotthon
a) létrehozásához szükséges egyszeri 150 000 000 forint forrás biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
2. Szociális és gyermekvédelmi intézményrendszer cím, 3. Szociális és gyermekvédelmi, gyermekjóléti
feladatellátás és irányítás intézményei alcím javára,
b) folyamatos működéséhez a  2018. évtől szükséges évi 30 000 000 forint forrás biztosításáról a  központi
költségvetés 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 2. Szociális és gyermekvédelmi
intézményrendszer cím, 3. Szociális és gyermekvédelmi, gyermekjóléti feladatellátás és irányítás intézményei
alcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont szerinti feladat tekintetében a felmerülés ütemében
 a b)  alpont szerinti feladat tekintetében 2018. évben a  felmerülés ütemében, 2019. évtől
a központi költségvetés tervezése során
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság bevonásával az  új
Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei lakásotthon létrehozása érdekében a szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2017. CXLII. törvény a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya
között a  közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és
rekonstrukciójáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
A törvényt az Országgyűlés a 2017. október 31-i ülésnapján fogadta el.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Megállapodás Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös
államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és
rekonstrukciójáról
Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek) a közös államhatáron
lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról az  alábbiakban
állapodnak meg:
1. Cikk
A Megállapodás hatálya az  5. Cikkben felsorolt közúti határhidak (a  továbbiakban: hidak), valamint határútszakaszok (a továbbiakban: útszakaszok) üzemeltetésére, fenntartására és rekonstrukciójára terjed ki.
2. Cikk
A Megállapodás alkalmazása szempontjából:
1) üzemeltetés: a  hidak és útszakaszok forgalmi rendjének meghatározása és szabályozása, a  közúti jelzések
kihelyezése, az  út forgalombiztonságának folyamatos ellenőrzése, továbbá a  hidak és az  útszakaszok
tisztántartása, síkosság-mentesítése, világítása, valamint műszaki adatainak a nyilvántartása;
2) fenntartás: minden olyan munka, amely a  hidak és útszakaszok szokásos állagmegóvásával és szükség
szerinti javításával függ össze, amelynek következtében a hidak vagy útszakaszok műszaki paraméterei nem
változnak meg;
3) rekonstrukció: minden olyan, az  1) és 2)  pontba nem sorolt munka, beleértve a  hidak egész szerkezetére
kiterjedő felújítási munkát is, amelynek eredményeként a  hidak vagy útszakaszok műszaki paraméterei
megváltoznak.
3. Cikk
A Szerződő Felek a  Megállapodás végrehajtásával a  közlekedésért felelős miniszterek által vezetett
minisztériumokat (a továbbiakban együtt: Minisztériumok) bízzák meg.
4. Cikk
 (1) A  Szerződő Felek az  1. Cikkben megjelölt feladatokat a  kijelölt szervek és szervezetek (a  továbbiakban együtt:
Kijelölt Szervezetek) bevonásával teljesítik.
 (2) A Minisztériumok folyamatosan, kölcsönösen tájékoztatják egymást a Kijelölt Szervezetek nevéről és címéről, a saját
országuk területén található érintett útszakaszok számáról és kategóriájáról.
5. Cikk
 (1) Magyarország Kormánya kötelezettséget vállal arra, hogy a  Magyarországon hatályos jogszabályokkal és
műszaki előírásokkal összhangban biztosítja a  következő útszakaszok és hidak üzemeltetését, fenntartását és
rekonstrukcióját:
a) a Magyarország területén Ipolydamásd és a Szlovák Köztársaság területén Chl’aba (Helemba) között, a III.4M
és a III.3S határjelek közötti, az Ipoly folyó feletti híd,
b) a  Magyarország területén Letkés és a  Szlovák Köztársaság területén Salka (Ipolyszalka) között, a  III.8/6M és
a III.8/5S számú határjelek közötti, az Ipoly folyó feletti híd,
c) a  Magyarország területén Bernecebaráti és Magyarország területén Tésa között, a  IV.4 és a  IV.6/1 számú
határjelek közötti, a közös államhatárt érintő 1,700 km hosszúságú útszakasz,
d) a  Magyarország területén Hont-Parassapuszta és a  Szlovák Köztársaság területén Šahy (Ipolyság) között,
a IV.14/9 és a IV.15/1a számú határjelek közötti, a közös államhatárt érintő 0,100 km hosszúságú útszakasz,
e) a  Magyarország területén Szécsény-Pösténypuszta és a  Szlovák Köztársaság területén Peťov (Petőpuszta)
között, az V.24M és az V.23S számú határjelek közötti, az Ipoly folyó feletti híd,
f ) a Magyarország területén Bánréve és a Szlovák Köztársaság területén Král’ (Sajószentkirály) között, a X.11/8A
és a X.13/1A számú határjelek közötti, a közös államhatárt érintő 0,354 km hosszúságú útszakasz,
g) a  Magyarország területén Hidvégardó és a  Szlovák Köztársaság területén Host’ovce (Bódvavendégi) között,
a XIII.3M és a XIII.6xM számú határjelek közötti, a közös államhatárt érintő 2,700 km hosszúságú útszakasz,
h) a  Magyarország területén Hidvégardó és a  Szlovák Köztársaság területén Host’ovce (Bódvavendégi) között,
a XIII.5/2M és a XIII.5/3S számú határjelek közötti, a Bódva folyó feletti híd,
i) a  Magyarország területén Sátoraljaújhely belterülete és a  Szlovák Köztársaság területén Slovenské Nové
Mesto (Kisújhely) között, a XIX./2 és a XIX./3 számú határjelek közötti, a Ronyva folyó feletti híd,
j) a Magyarország területén Sátoraljaújhely Köztársaság út és a Szlovák Köztársaság területén Slovenské Nové
Mesto (Kisújhely) között, a XIX.3M és a XIX.2/2S számú határjelek közötti, a közös államhatárt érintő 0,360 km
hosszúságú útszakasz,
k) a Magyarország területén Sátoraljaújhely Köztársaság út és a Szlovák Köztársaság területén Slovenské Nové
Mesto (Kisújhely) között, a XIX.3M és a XIX.3/1S számú határjelek közötti, a Ronyva folyó feletti híd.
l) a Magyarország területén Karos és a Szlovák Köztársaság területén Streda nad Bodrogom (Bodrogszerdahely)
között, a XIX.26M és a XIX.25S számú határjelek közötti, a Felsőberecki-főcsatorna feletti híd.
(2) A  Szlovák Köztársaság Kormánya kötelezettséget vállal, hogy a  Szlovák Köztársaságban hatályos jogszabályokkal
és műszaki előírásokkal összhangban biztosítja a  következő útszakaszok és hidak üzemeltetését, fenntartását és
rekonstrukcióját:
a) a  Magyarország területén Vámosmikola és a  Szlovák Köztársaság területén Pastovce (Ipolypásztó) között,
a III.14/16M és a III.14/17S számú határjelek közötti, az Ipoly folyó feletti híd,
b) a  Magyarország területén Balassagyarmat és a  Szlovák Köztársaság területén Slovenské Ďarmoty
(Ipolygyarmat) között, az V.12M és az V.11S számú határjelek közötti, az Ipoly folyó feletti híd,
c) a Magyarország területén Nógrádszakál-Ráróspuszta és a Szlovák Köztársaság területén Rároš (Rárós) között,
az V.36M és az V.35S számú határjelek közötti, az Ipoly folyó feletti híd,
d) a  Magyarország területén Hidvégardó és a  Szlovák Köztársaság területén Hosťovce (Bódvavendégi) között,
a XIII.6xM és a XIII.7S számú határjelek közötti, a közös államhatárt érintő 0,700 km hosszúságú útszakasz,
e) a Magyarország területén Abaújvár és a Szlovák Köztársaság területén Kechnec (Kenyhec) között, a XVI.3M és
a XVI.4S számú határjelek közötti, a Hernád folyó feletti híd,
f ) a  Magyarország területén Sátoraljaújhely és a  Szlovák Köztársaság területén Slovenské Nové Mesto
(Kisújhely) között, a  XIX.1/2 és a  XIX.2/2S számú határjelek közötti, a  közös államhatárt érintő 0,720  km
hosszúságú útszakasz,
g) a  Magyarország területén Sátoraljaújhely és a  Szlovák Köztársaság területén Slovenské Nové Mesto
(Kisújhely) között, a XIX.4M és a XIX.4/1S számú határjelek közötti, a Ronyva folyó feletti híd,
h) a  Magyarország területén Pácin és a  Szlovák Köztársaság területén Vel’ky Kamenec (Nagykövesd) között,
a XIX.40M és a XIX.39S számú határjelek közötti, a csatorna feletti híd,
i) a Magyarország területén Dámóc és a Szlovák Köztársaság területén Pribenik (Perbenyik) között, a XIX.82/5 és
a XIX.85M számú határjelek közötti, a közös államhatárt érintő 1,457 km hosszúságú útszakasz,
j) a Magyarország területén Dámóc és a Szlovák Köztársaság területén Pribeník (Perbenyik) között, a XIX.85M és
a XIX.85/1S számú határjelek közötti, a csatorna feletti híd.
(3) A Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy
a) az (1) és (2) bekezdésben felsorolt hidak és útszakaszok üzemeltetését saját költségükön, a másik Féltől való
megtérítés igénye nélkül látják el,
b) az  (1) és (2)  bekezdésben felsorolt hidak és útszakaszok fenntartását saját költségükön, a  másik Féltől való
megtérítés igénye nélkül látják el,
c) az  (1) és (2)  bekezdésben felsorolt útszakaszok rekonstrukcióját saját költségükön, a  másik Féltől való
megtérítés igénye nélkül a  rekonstrukciót végző Fél országában hatályos jogi és műszaki előírásokkal
összhangban biztosítják,
d) az (1) és (2) bekezdésben felsorolt hidak rekonstrukcióját az államaikban hatályos jogi és műszaki előírásokkal
összhangban, közösen biztosítják,
e) az (1) és (2) bekezdésben felsorolt hidak rekonstrukciójának költségeit közösen, egyenlő arányban viselik,
f ) az  (1) és (2)  bekezdésben felsorolt hidak rekonstrukciós munkáinak előkészítésére, a  közbeszerzési eljárás
lebonyolítására, műszaki ellenőrzésére és a végelszámolás elvégzésére a Kijelölt Szervezetek munkacsoportot
hoznak létre, amelyben mindkét ország képviselői egyenlő létszámmal és azonos döntési jogkörökkel
rendelkeznek.
(4) Magyarország Kormánya kötelezettséget vállal arra, hogy a Magyarországon hatályos jogi és műszaki előírásokkal
összhangban biztosítja a következő Duna-hidak üzemeltetését, fenntartását és rekonstrukcióját:
a) a  Magyarország területén Komárom és a  Szlovák Köztársaság területén Komárno (Révkomárom) között,
a II.19M és a II.13/1S számú határjelek közötti, a Duna feletti híd,
b) a Magyarország területén Esztergom és a Szlovák Köztársaság területén Štúrovo (Párkány) között, a II.34M és
a II.21S számú határjelek közötti, a Duna feletti híd.
(5) A Szlovák Köztársaság Kormánya kötelezettséget vállal arra, hogy a Szlovák Köztársaságban hatályos jogi és műszaki
előírásokkal összhangban biztosítja a következő Duna-hidak üzemeltetését, fenntartását és rekonstrukcióját:
a) a  Magyarország területén Vámosszabadi és a  Szlovák Köztársaság területén Medved’ov (Medve) között,
a II.10M és a II.11S számú határjelek közötti, a Duna feletti híd,
b) a  Magyarország területén Komárom és a  Szlovák Köztársaság területén Komárno (Révkomárom) között,
a II.20M és a II.15S számú határjelek közötti, a Duna feletti híd,
 (6) A  (4) és (5)  bekezdésben felsorolt Duna-hidak üzemeltetésével összefüggő munkák végrehajtását a  Kijelölt
Szervezetek az egyes hidakra vonatkozóan a Minisztériumok által jóváhagyott külön üzemeltetési előírások szerint
végzik.
(7) A  (4) és (5)  bekezdésben felsorolt Duna-hidak üzemeltetését és fenntartását a  Szerződő Felek saját költségükön,
a  (6)  bekezdésben szereplő üzemeltetési előírásokkal összhangban, a  másik féltől való megtérítés igénye nélkül
látják el.
(8) A  (4) és (5)  bekezdésben felsorolt Duna-hidak rekonstrukciós munkáinak költségét a  Szerződő Felek közösen,
egymás között egyenlő arányban megosztva viselik.
(9) A  (4) és (5)  bekezdésben felsorolt Duna-hidak rekonstrukciós munkáinak előkészítéséről és kivitelezéséről
a Szerződő Felek külön megállapodást kötnek.
6. Cikk
 (1) Az 5. Cikk (1), (2), (4) és (5) bekezdésében megjelölt hidakon a közúti jelzéseket a Szerződő Felek államaiban hatályos
jogi és műszaki előírásokkal összhangban kell elhelyezni.
 (2) Az 5. Cikk (1) bekezdésében megjelölt útszakaszokon a közúti jelzéseket a Magyarországon hatályos jogi és műszaki
előírásokkal összhangban kell elhelyezni.
 (3) Az 5. Cikk (2) bekezdésében megjelölt útszakaszokon a közúti jelzéseket a Szlovák Köztársaságban hatályos jogi és
műszaki előírásokkal összhangban kell elhelyezni. 7. Cikk
 (1) A Megállapodás szerinti munkákat úgy kell elvégezni, hogy az államhatár vonalát jelölő határjelek, a hidakon lévő
határtáblák és egyéb államhatárt jelölő jelek ne sérüljenek.
 (2) Minden olyan munkavégzéshez, amely a  határjeleket vagy az  államhatár vonalát érinti, a  Magyar–Szlovák
Határbizottság előzetes jóváhagyása szükséges a  Magyarország és a  Szlovák Köztársaság között érvényes
nemzetközi szerződések alapján.
8. Cikk
A hidak és útszakaszok területén reklámtáblák elhelyezése tilos; közérdekű tájékoztatást tartalmazó táblák csak
a Kijelölt Szervezetek külön egyetértésével helyezhetők el.
9. Cikk
 (1) A  Kijelölt Szervezetek a  Megállapodás alapján végzett fenntartási és rekonstrukciós munkák megkezdéséről
a következő módon tájékoztatják egymást:
a) legalább 21 nappal a fenntartási és rekonstrukciós munkák megkezdése előtt,
b) legalább 45 nappal a  fenntartási és rekonstrukciós munkák megkezdése előtt, ha a  munkák miatt
a létesítményt több mint két órán át le kell zárni a forgalom elől.
 (2) Ha egy híd vagy útszakasz lezárása két óránál hosszabb időt vesz igénybe, a  Kijelölt Szervezetek közösen
gondoskodnak terelőút kijelöléséről, a forgalom más útvonalon történő lebonyolításáról.
 (3) Ezen Megállapodás 5. Cikkének (1), (2), (4) és (5)  bekezdésében megjelölt bármely hídon és útszakaszon
bekövetkezett súlyos baleset, katasztrófa vagy rendkívüli esemény esetén a  Kijelölt Szervezet köteles a  kialakult
helyzetről haladéktalanul tájékoztatni a  másik Szerződő Fél Kijelölt Szervezetét. Ezekben az  esetekben a  Kijelölt
Szervezetek saját államaik belső jogszabályaival összhangban közösen döntenek a  következmények felszámolása
érdekében teendő intézkedésekről.
10. Cikk
 (1) Az  5. Cikk (1), (2), (4) és (5)  bekezdésében megjelölt hidak és útszakaszok rendeltetésszerű használatához
közvetlenül nem szükséges egyéb berendezések elhelyezésére, felszerelésére, illetve ezen berendezésekkel
kapcsolatos üzemeltetési, fenntartási munkák elvégzésére csak abban az  esetben kerülhet sor, ha azzal mindkét
állam Kijelölt Szervezetei egyetértenek.
(2) Az  (1)  bekezdésben megjelölt munkák elvégzéséhez szükséges hozzájárulás kiadásával és ezen munkák
ellenőrzésével kapcsolatos teendőket az a Kijelölt Szervezet köteles ellátni, amely az adott létesítmény üzemeltetői
feladatait ellátja.
(3) Az (1) bekezdésben megjelölt munkák elvégzéséhez a Megállapodás 5. Cikk (4) és (5) bekezdésében megjelölt hidak
tekintetében mindkét állam illetékes szervei hozzájárulása szükséges.
11. Cikk
A Megállapodás végrehajtásából eredő munkák elvégzéséhez nincs szükség a  másik állam által kiadott
munkavállalási engedélyre.
12. Cikk
A Kijelölt Szervezetek gondoskodnak arról, hogy a  hidak és útszakaszok fenntartási és rekonstrukciós munkáinak
elvégzéséhez szükséges engedélyek kellő időben rendelkezésre álljanak. A munkálatok időszakára a Szerződő Felek
biztosítják a határforgalom megfelelő lebonyolításához szükséges feltételeket.
13. Cikk
A Megállapodás végrehajtása során felmerülő esetleges vitákat a  Minisztériumok tárgyalások útján, ennek
eredménytelensége esetén diplomáciai úton rendezik.
14. Cikk
 (1) A  Megállapodást a  Szerződő Felek belső jogszabályaival összhangban jóvá kell hagyni és a  Megállapodás
a jóváhagyásról szóló későbbi jegyzék kézhezvételét követő 30. napon lép hatályba.
 (2) A  Megállapodást a  Szerződő Felek határozatlan időre kötik. A  Megállapodást bármely Szerződő Fél bármikor
felmondhatja a  másik Szerződő Félhez diplomáciai úton intézett írásos értesítéssel. Ebben az  esetben
a  Megállapodás a  felmondásról szóló értesítés kézhezvételének napjától számított hat hónap elteltével veszti
hatályát.
(3) A Megállapodás a Szerződő Felek közötti közös megállapodás alapján írásban bármikor változtatható, módosítható,
kiterjeszthető vagy kiegészíthető.
15. Cikk
 (1) A  Megállapodás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a  Magyar Köztársaság Kormánya és a  Szlovák
Köztársaság Kormánya között a  közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről,
fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló, Pozsonyban, 2007. június 18-án aláírt Megállapodás, valamint annak
Pozsonyban, 2011. május 12-én aláírt 1. Kiegészítése.
(2) A Megállapodás hatályba lépésével
a) a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  két ország közös államhatárán,
Vámosmikola és Ipolypásztó (Pastovce) települések közötti közúti Ipoly-híd és a  kapcsolódó létesítmények
megépítéséről 2012. február 27. napján Pozsonyban aláírt Megállapodás 6. Cikke,
b) a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  két ország közös államhatárán,
Ipolydamásd és Helemba (Chl’aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és a  kapcsolódó létesítmények
megépítéséről 2012. február 27. napján Pozsonyban aláírt Megállapodás 6. Cikke,
c) a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  két ország közös államhatárán,
Komárom és Révkomárom (Komárno) városok közötti közúti híd megépítéséről a  Duna folyamon 2012.
október 2. napján Pilisszentkereszten (Mlynky) aláírt Megállapodás 5. Cikk (3) bekezdése, valamint
d) a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  két ország közös államhatárán,
Abaújvár és Kenyhec (Kechnec) települések közötti közúti Hernád-híd és a  csatlakozó utak megépítéséről
2014. június 27. napján Pozsonyban aláírt Megállapodás 7. Cikke
helyébe a következő rendelkezés lép: „A Híd üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság
Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról
és rekonstrukciójáról szóló, Budapesten 2017. év szeptember hó 14. napján aláírt Megállapodás rendelkezik.”
Készült Budapesten 2017.  év szeptember hó 14. napján, két eredeti példányban, magyar és szlovák nyelven,
mindkét szöveg egyaránt hiteles.
Magyarország A Szlovák Köztársaság
 Kormánya nevében Kormánya nevében”
4. § Hatályát veszti
a) a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti
határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló Megállapodás
kihirdetéséről szóló 195/2007. (VII. 27.) Korm. rendelet, valamint
b) a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti
határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló 2007. június 18-i
Megállapodást módosító 1. Kiegészítés kihirdetéséről szóló 83/2011. (V. 20.) Korm. rendelet.
5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2–4. § a Megállapodás 14. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, valamint a  2–4.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
gondoskodik.
 (5) A  2012.  évi XXII.  törvénnyel kihirdetett, a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között
a  két ország közös államhatárán, Vámosmikola és Ipolypásztó (Pastovce) települések közötti közúti Ipoly-híd és
a  kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló Megállapodás – a  Megállapodásban foglalt módosításokkal  –
egységes szerkezetbe foglalt hiteles szövegének a  Megállapodás hatálybalépését követő haladéktalan
közzétételéről a miniszter gondoskodik.
(6) A 2012. évi XXIII. törvénnyel kihirdetett, a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két
ország közös államhatárán, Ipolydamásd és Helemba (Chl’aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó
létesítmények megépítéséről szóló Megállapodás – a  Megállapodásban foglalt módosításokkal – egységes
szerkezetbe foglalt hiteles szövegének a  Megállapodás hatálybalépését követő haladéktalan közzétételéről
a miniszter gondoskodik.
(7) A  2012.  évi CLXV.  törvénnyel kihirdetett, a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között
a két ország közös államhatárán, Komárom és Révkomárom (Komárno) városok közötti közúti híd a Duna folyamon
történő megépítéséről szóló Megállapodás – a  Megállapodásban foglalt módosításokkal – egységes szerkezetbe
foglalt hiteles szövegének a  Megállapodás hatálybalépését követő haladéktalan közzétételéről a  miniszter
gondoskodik.
(8) A 2014. évi XLVI. törvénnyel kihirdetett, a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két
ország közös államhatárán, Abaújvár és Kechnec (Kenyhec) települések közötti közúti Hernád-híd és a  csatlakozó
utak megépítéséről szóló Megállapodás – a Megállapodásban foglalt módosításokkal – egységes szerkezetbe foglalt
hiteles szövegének a Megállapodás hatálybalépését követő haladéktalan közzétételéről a miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1450/2016. (VIII. 19.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 21.  § (6)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva 361,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt
rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi
C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések
cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
2/2015. (III. 18.) OBH utasításhoz ………………………………… Törvényszék Fpk. Cspk. Apk. Vpk. Cgt. Kt. Pk. A …………………………………………………………………… számú ügyben a felszámoló kijelölő program az elektronikus kijelölés eredményeként a cégnév székhely cégjegyzékszám felszámoló szervezetet sorsolta ki a …………………………………………………………………… ügyében folyamatban lévő ügyben. Dátum kezelő A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökének 2/2015. (III. 18.) SZTNH utasítása a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről.
A költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 6.  §
(4)  bekezdésére figyelemmel, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja szerinti felhatalmazás
alapján a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről az alábbi utasítást adom ki:
I. Általános rendelkezések Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás személyi hatálya a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) határozatlan és határozott
időre kinevezett kormánytisztviselőire és munkavállalóira (a jelen utasítás tekintetében kormánytisztviselő és
munkavállaló, a továbbiakban együtt: dolgozó) terjed ki.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya nem terjed ki a  külön utasítás szerinti integritás bejelentésekben érintett esetleges
szabálytalanságokra és a kormánytisztviselői etikai szabályok megsértésére.
A szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje és annak célja 2. § (1) A Hivatalnál esetlegesen előforduló szabálytalanságok kezelésére – jogszabály vagy jelen szabályzat eltérő
rendelkezése hiányában – a  jelen eljárásrend szabályait kell alkalmazni. A  szabálytalanságok kezelése magában
foglalja az  eljárásrend kialakítását, a  szükséges intézkedések meghozatalát, az  intézkedések hatásának nyomon
követését és a nyilvántartás vezetését.
(2) Az eljárásrend kiadásának célja, hogy a  Hivatalban a  szabálytalanságok kezelése egységes szempontok szerint,
szabályozott módon történjen, a  felelősség megállapítása, valamint a  szükséges intézkedések meghozatala és
végrehajtása a szabálytalanságok újbóli előfordulásának megelőzése érdekében megtörténjen.
(3) Amennyiben valamely jogszabály a szabálytalanságokkal kapcsolatban önálló eljárási szabályokat határoz meg, akkor
az adott szabálytalanságra a jogszabályi előírásokat kell alkalmazni.
A szabálytalanság fogalma és alapesetei 3. § (1) Szabálytalanságnak minősül bármely hatályos jogszabály, belső utasítás vagy egyedi utasítás szándékos vagy
gondatlan megszegésével elkövetett olyan cselekmény vagy mulasztás, amely a Hivatal feladatainak ellátását vagy
működését, az  államháztartás működési rendjét, a  költségvetési gazdálkodást vagy a  vagyongazdálkodást sérti,
illetve veszélyezteti.
(2) A szabálytalanságok körébe a  fegyelmi, büntető-, szabálysértési, illetve kártérítési eljárás megindítására okot adó
cselekmények vagy mulasztások is beletartoznak.
(3) A szabálytalanság az elkövetés módja szerint lehet:
a) szándékosan okozott szabálytalanság (így különösen csalás, sikkasztás, megvesztegetés, szándékosan végzett
szabálytalan kifizetés),
b) nem szándékosan okozott szabálytalanság (így különösen a  figyelmetlenségből, hanyag munkavégzésből,
bármely nem tudatos, illetve nem kellően körültekintő dolgozói magatartásból származó vagy határidő
elmulasztása miatt bekövetkező szabálytalanság).
(4) A szabálytalanság a gyakoriságát tekintve lehet:
a) egyszeri,
b) ismételt,
c) rendszeres.
(5) A szabálytalanság anyagi következményeit tekintve lehet:
a) a hivatal költségvetési gazdálkodására, vagyonkezelésére, pénzkezelésére közvetlenül kiható (a továbbiakban:
gazdasági szabálytalanság),
b) egyéb
szabálytalanság. Szabálytalanságokkal kapcsolatos intézkedések célja
4. § A szabálytalanságokkal kapcsolatos intézkedések célja, hogy
a) hozzájáruljanak a különböző jogszabályokban, belső utasításokban és egyedi utasításokban meghatározott
előírások megszegésének megakadályozásához, ezáltal a szabálytalanság kialakulásának megelőzéséhez,
b) megakadályozzák vagy csökkentsék a szabálytalanságok hátrányos anyagi és egyéb következményeit,
c) keretet biztosítsanak ahhoz, hogy a rendelkezések, előírások megsértése után ismét helyreálljon a megfelelő
állapot,
d) megtörténjen a  hibák, hiányosságok, tévedések korrigálása, a  felelősség megállapítása, az  ezek érdekében
szükséges intézkedések végrehajtása. A szabálytalanságok megelőzése 5. § A szabálytalanságok megelőzése érdekében a Hivatal elnöke
a) az érintett vezetők javaslatai alapján biztosítja a jogszabályoknak megfelelő belső utasítások meglétét,
b) megköveteli a szabályok betartását, illetve azt, hogy a Hivatal szervezeti egységeinek vezetői a szabályozottság
megfelelőségét folyamatosan kísérjék figyelemmel,
c) megköveteli továbbá, hogy a  szabálytalanság bekövetkezése esetén hatékony intézkedés szülessen
a szabálytalanság hátrányos következményeinek elhárítása és a felelősség megállapítása érdekében.
II. A szabálytalanságok kezelési rendje A szabálytalanságok észlelése
6. § (1) A Hivatalban a szabálytalanságot észlelheti:
a) a Hivatal bármely dolgozója,
b) a Hivatal belső ellenőre,
c) külső ellenőrző szervezet (pl. ÁSZ, NAV, KEHI stb.) vagy
d) külső személy.
(2) Ha a Hivatal dolgozója észleli a szabálytalanságot, ezt írásban köteles jelenteni közvetlen vezetőjének vagy az érintett
szervezeti egység vezetőjének, illetve ha ő is érintett a szabálytalanságban, akkor a gazdasági vezetőnek, szükség
esetén a munkáltatói jogkört gyakorló vezetőjének egyidejű tájékoztatása mellett.
(3) Amennyiben a  Hivatal dolgozója az  ISO belső audit során észleli a  szabálytalanságot, annak kezelésére a  Hivatal
ISO  Kézikönyv rendelkezéseit kell alkalmazni. Amennyiben az  ISO Kézikönyv nem tartalmaz rendelkezést a  feltárt
szabálytalanság kezelésére, a Hivatal ISO integrált irányítási rendszerének vezetője a (2) bekezdés szerint jár el.
(4) A szervezeti egység vezetője, a  gazdasági vezető, az  elnökhelyettes vagy az  elnök szabálytalanság észlelése vagy
a  (2)  bekezdésben írt jelentés kézhezvétele esetén megvizsgálja a  szabálytalanságot, és gondoskodik a  7.  §-nak
megfelelő intézkedés meghozataláról.
(5) Ha a  belső ellenőrzés szabálytalanságot tár fel, akkor a  vonatkozó jogszabályok és a  belső ellenőrzési kézikönyv
rendelkezéseinek megfelelően kell eljárni.
(6) A 6.  § (1)  bekezdésének c)  pontjában írt külső ellenőrző szervezet által tapasztalt szabálytalanságokat az  általa
készített ellenőrzési jelentés tartalmazza. Az ellenőrzési jelentés megállapításai alapján a Hivatalban az ellenőrzésben
érintett szervezeti egység(ek) vezetője – az  irányító elnökhelyettes, illetve gazdasági vezető jóváhagyásával –
intézkedési tervet dolgoz ki, és gondoskodik az abban foglaltak végrehajtásáról.
(7) Amennyiben a Hivatal ISO tanúsítottságát igazoló szervezet által lefolytatott, külső audit szabálytalanságot állapít
meg, annak kezelése érdekében a Hivatal ISO integrált irányítási rendszerének vezetője a (2) bekezdésben foglaltak
szerint jár el.
(8) Ha külső személy bejelentése alapján történik a  szabálytalanság észlelése, az  érintett szervezeti egység vezetője
– e személy esetleges érintettsége esetén a szakterület elnökhelyettese, illetve a gazdasági vezető – köteles intézkedni
annak kivizsgálásáról és a  bejelentő részére történő írásbeli visszajelzés adásáról a  közérdekű bejelentésekre
vonatkozó külön elnöki utasítás rendelkezései szerint.
(9) A Hivatal elnöke bármely szabálytalanság kivizsgálásának jogát magához vonhatja, illetve arra a  jelen §-ban
meghatározott vezető helyett más vezetőt jelölhet ki.
A szabálytalanság észlelését követően szükséges intézkedések megtétele és eljárások megindítása
7. § (1) A Hivatal vezetői felelősek a  szükséges intézkedések meghozataláért, azok végrehajtásáért, illetve amennyiben
szabálytalansági vizsgálat lefolytatása is szükséges, annak kezdeményezéséért.
(2) A Hivatal a szabálytalanságok észlelését követően az alábbi intézkedéseket teszi meg:
a) a tényállás – beleértve a szabálytalanság bekövetkezésének okát, valamint a felelős személyét is – tisztázása,
szükség esetén szabálytalansági vizsgálat lefolytatásával vagy a vizsgálat lefolytatásának az arra jogosultnál
történő kezdeményezésével,
b) amennyiben szabálytalansági vizsgálat lefolytatása szükséges, kijelöli ennek felelősét,
c) az a)  pont szerinti, illetve az  esetleges további vizsgálatok eredményeképpen a  szükséges intézkedések
meghatározása,
d) a megfelelő intézkedés(ek) megtétele, továbbá
e) az intézkedések végrehajtásának nyomon követése.
(3) Ha a  szabálytalanság a  3.  § (5)  bekezdése szerinti gazdasági szabálytalanság, az  érintett vezető erről már
a szabálytalanság vizsgálatakor értesíti a Gazdálkodási Főosztály vezetőjét, és szükség esetén vele együttműködve jár
el a továbbiakban.
(4) A külön vezetői intézkedést nem igénylő, azonnal meghozható intézkedés végrehajtásával megszüntethető
szabálytalanság esetén a szükséges intézkedést haladéktalanul meg kell hozni, illetve azt végre kell hajtani, és arról
az  érintett szervezeti egység vezetőjét tájékoztatni kell. Az  ilyen szabálytalanságot, illetve az  így meghozott és
végrehajtott intézkedést nem kell szerepeltetni a szabálytalanságok nyilvántartásában.
(5) Amennyiben az a tényállás tisztázás érdekében szükséges, és jogszabály más eljárást nem ír elő, az illetékes vezető
szabálytalansági vizsgálatot köteles elrendelni, amely során kijelöli a  vizsgálat lefolytatásáért felelős személyt, és
megállapítja a vizsgálat lefolytatásának határidejét. A Hivatal elnöke, elnökhelyettesei és a gazdasági vezető a vizsgálat
lefolytatására szükség esetén bizottságot nevezhetnek ki, amelyben való részvételre indokolt esetben külső szakértőt
is felkérhetnek.
(6) A szabálytalansági vizsgálat lefolytatását követően az  (5)  bekezdésben felsorolt vezetők további vizsgálatot is
elrendelhetnek, ha a felelősség meghatározása vagy a hasonló esetek megelőzése érdekében szükséges intézkedések
megtételéhez nem áll rendelkezésre elegendő információ.
(7) A vizsgálatok eredményét jegyzőkönyvbe kell foglalni, és szabálytalanság megállapítása esetén a  szükséges
intézkedéseket – dokumentált módon – meg kell tenni.
(8) Amennyiben a szabálytalansági vagy a további vizsgálat eredményeképpen fegyelmi vétség gyanúja merül fel, vagy
a  szabálytalanság következtében kár keletkezett, a  munkáltatói jogkört gyakorló vezető fegyelmi vagy kártérítési
eljárás lefolytatását rendeli el.
(9) Büntető- vagy szabálysértési eljárás megindítására okot adó cselekmények vagy mulasztások, illetve etikai vétség
gyanúja esetén a Hivatal elnöke értesíti az eljárásra jogosultakat.
A gazdasági szabálytalansággal kapcsolatos intézkedések, eljárások nyomon követése
8. § (1) A hátrányos gazdálkodási következmények elhárítása, megelőzése és csökkentése érdekében a 3. § (5) bekezdése
szerinti gazdasági szabálytalanságokkal kapcsolatos intézkedések és eljárások nyomon követése a gazdasági vezető
által erre kijelölt dolgozó feladata, aki ennek során:
a) figyelemmel kíséri az elrendelt vizsgálatokat, a meghozott döntéseket, illetve a megindított eljárásokat,
b) ellenőrzi a vizsgálatok során készített javaslatok, intézkedési tervek megvalósítását,
c) beazonosítja és írásban rögzíti a  feltárt gazdasági szabálytalanság(ok) alapján a  további szabálytalansági
lehetőségeket,
d) szükség esetén kezdeményezi a belső szabályzatok módosítását,
e) értékeli a megtett intézkedések eredményeit,
f ) tájékoztatja a gazdasági vezetőt vagy a Hivatal más illetékes vezetőjét az általa tapasztaltakról.
(2) A gazdasági szabálytalanságokkal kapcsolatos intézkedések, eljárások nyomon követésére kijelölt dolgozó munkaköri
leírásában e feladatot szerepeltetni kell.
(3) Amennyiben a  nyomon követés során megállapítható, hogy a  meghozott intézkedések nem elég hatékonyak,
az  (1)  bekezdés szerinti dolgozó jelzésére a  gazdasági vezető – a  szükséges intézkedések megtétele érdekében –
értesíti erről a tényről a szabálytalansággal érintett terület vezetőjét és a Hivatal elnökét.
A gazdasági szabálytalanságokkal kapcsolatos intézkedések nyilvántartása 9. § (1) A 8.  § (1)  bekezdése szerinti dolgozó gondoskodik a  gazdasági szabálytalanságokkal kapcsolatos intézkedések és
eljárások nyilvántartásának kezeléséről, amelynek során:
a) a gazdasági szabálytalanságokkal kapcsolatban keletkezett iratanyagokról naprakész és pontos, más
nyilvántartástól elkülönített nyilvántartást vezet,
b) az a) pont szerinti nyilvántartáshoz kapcsolódóan kezeli a keletkezett írásos dokumentumokat,
c) nyilvántartja a megteendő intézkedésekhez kapcsolódó végrehajtási határidőket és azok felelőseit,
d) nyomon követi a megtett intézkedéseket.
(2) A nyilvántartásban a 7. § (4) bekezdése szerinti szabálytalanság és az ahhoz kapcsolódó intézkedés kivételével minden
gazdasági szabálytalanságot évenként újrakezdődő sorszámozással ellátva kell szerepeltetni.
III. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  belső kontrollrendszerről és a  szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről szóló, a  Szellemi
Tulajdon Nemzeti Hivatala gazdasági vezetőjének 4/2013. (IX. 9.) gazdasági vezetői utasítása.
 (3) Az utasítás tartalmi felülvizsgálatáról és aktualizálásáról a Gazdálkodási Főosztály és az Elnökségi Kabinet vezetője
közösen köteles gondoskodni. A  felülvizsgálatot legalább 3 évente el kell végezni, amelynek eredményeképpen,
szükség esetén kezdeményezni kell az utasítás módosítását vagy új utasítás kiadását.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke


text:
13/2011. (III. 23.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 208/2008. (VI. 25.) OVB határozatát megsemmisíti, és
az Országos Választási Bizottságot új eljárás lefolytatására utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 208/2008. (VI. 25.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kifogástevő 2007. november 22-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy pénznyerő automatát
továbbra is csak játékteremben és játékkaszinóban lehessen üzemeltetni?”
Az OVB 493/2007. (XII. 18.) OVB határozatával az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
Az Alkotmánybíróság 74/2008. (V. 22.) AB határozatával megsemmisítette az OVB 493/2007. (XII. 18.) OVB határozatát
és új eljárás lefolytatására utasította az OVB-t. Az új eljárás lefolytatása során az OVB megállapította, hogy
az Alkotmánybíróság 74/2008. (V. 22.) AB határozatának meghozatalát követően olyan új tény merült fel, amely
a megismételt eljárás keretében sem teszi lehetővé a kezdeményezésben szereplő kérdés hitelesítését és
az OVBh.-ban megtagadta a hitelesítést. Az OVBh. indokolása megállapította, hogy az Országos Választási Iroda
vezetője 2008. május 29-én hitelesítési záradékkal látta el azt az aláírásgyűjtő ívet, amely az alábbi kérdést tartalmazta:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a jelen kérdésben tartott népszavazást követő év január 1.-től pénznyerő automatát csak
játékkaszinóban lehessen üzemeltetni?” Az OVBh. indokolása szerint, tekintettel arra, hogy a hitelesített kérdésben
az aláírás-gyűjtésre nyitvaálló határidő 2008. szeptember 29-én zárult le az Nsztv. 12. § c) pontja alapján a megismételt
eljárás keretében is megtagadta a kérdés hitelesítését. Az OVB döntése alátámasztásaként arra hivatkozott, hogy
a hitelesített, illetve a megismételt eljárásban vizsgált (hitelesíteni kért) kérdések tartalmilag azonosak így beállt
az Nsztv. 12. § c) pontban foglalt hitelesítési tilalom. Ennek értelmében ugyanis, ha az OVB az aláírásgyűjtő ívet,
illetőleg a kérdést hitelesítette, ugyanazon tartalmú kérdésben nem nyújtható be aláírásgyűjtő ívek újabb
mintapéldánya, illetőleg népszavazás elrendelésére irányuló újabb kezdeményezés az aláírásgyűjtő ívek benyújtására
rendelkezésre álló határidő eredménytelen elteltéig.
Az OVB határozatát az Nsztv. 2. §-ára és 12. §-ára a jogorvoslatról szóló tájékoztatást a Ve. 130. § (1) bekezdésére
alapította.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2008. évi 94. számában 2008. június 27-én került közzétételre, amellyel szemben –
a törvényes határidőn belül – 2008. július 3-án terjesztettek elő kifogást.
A kifogástevő – aki azonos a kezdeményezővel – véleménye szerint az OVB „teljesen alaptalanul” és „jogszabálysértő
módon” tagadta meg a megismételt eljárás során a kérdés hitelesítését. Azzal érvelt, hogy a két kérdés összevetése
alapján egyértelműen megállapítható, hogy azok nem azonos tartalmúak, így az Nsztv. 12. § c) pontja alapján az OVB
nem tagadhatta volna meg a kérdés hitelesítését.
A kifejtett indokok alapján a kifogástevő azt kérte az Alkotmánybíróságtól, hogy semmisítse meg az OVBh.-t és utasítsa
új eljárás lefolytatására az OVB-t.
2. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) vizsgálatba
bevont rendelkezése:
„12. § Ha az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ívet, illetőleg a kérdést hitelesítette, ugyanazon tartalmú
kérdésben nem nyújtható be aláírásgyűjtő ívek újabb mintapéldánya (2. §), illetőleg népszavazás elrendelésére
irányuló újabb kezdeményezés (9. §)
a) a népszavazás megtartásáig, vagy
b) a kezdeményezés elutasításáig, illetőleg
c) az aláírásgyűjtő ívek benyújtására rendelkezésre álló határidő eredménytelen elteltéig.
A Ve. alkalmazott szabályai:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) Az Országgyűlés népszavazást elrendelő, valamint kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító
határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követő nyolc napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve
– az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
II. A kifogás megalapozott.
Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az OVB a kifogással támadott határozatában megállapította, hogy a kezdeményezésben szereplő kérdés tartalmilag
azonos a 2008. május 29-én hitelesített kérdéssel, így az Nsztv. 12. § c) pontja értelmében – figyelemmel arra, hogy
a hitelesített kérdésben az aláírásgyűjtésre nyitvaálló határidő 2008. szeptember 29-én zárul(t) le – megtagadta
a kérdés hitelesítését.
Az Alkotmánybíróság a jelen jogorvoslati eljárásban megállapította, hogy a fent jelzett – az aláírások összegyűjtésére
rendelkezésre álló négy hónapos határidő – már eltelt és az Nsztv. 12. §-ában foglalt a kérdés hitelesítésének törvényi
akadályát képező egyéb törvényi feltételek [Nsztv. 12. § a), illetve b) pont] sem állnak fenn, a hitelesített kérdésben
nem került sor országos népszavazás elrendelésére, illetve megtartására.
A kifejtettekre tekintettel az Alkotmánybíróság az OVB 208/2008. (VI. 25.) OVB határozatát megsemmisítette, és
az OVB-t új eljárás lefolytatására utasította.
A határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. március 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1007/2011. (I. 14.) Korm. határozata az Új Erkel Színház felépítését célzó pályázat előkészítéséről és lebonyolításáról, és az Operaház rekonstrukciójának előkészítésével kapcsolatos kérdésekről szóló 1172/2009. (X. 16.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. Hatályát veszti az Új Erkel Színház felépítését célzó pályázat előkészítéséről és lebonyolításáról, és az Operaház
rekonstrukciójának előkészítésével kapcsolatos kérdésekről szóló 1172/2009. (X. 16.) Korm. határozat.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
29/2003. (III. 27.) OGY határozata a helyi és kisebbségi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2002. október 20-i általános választásáról, valamint a nemzeti és etnikai kisebbségek országos önkormányzatának megválasztásáról szóló — a belügyminiszter által benyújtott — jelentés elfogadásáról.
Az Országgyűlés 1. elfogadja a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 153. §-ának (3) bekezdése értelmében a belügyminiszternek a helyi és kisebbségi önkormányzati képviselők
és polgármesterek 2002. október 20-i általános választásáról, valamint a nemzeti és etnikai kisebbségek országos
önkormányzatának megválasztásáról szóló jelentését,
2. megállapítja, hogy a helyi és kisebbségi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2002. október 20-án
megtartott választása, valamint a nemzeti és etnikai
kisebbségek országos önkormányzatának 2003. január 3. és
március 1. között megtartott megválasztása törvényes
rendben zajlott le,
3. köszönetét fejezi ki a választások megszervezésében
és lebonyolításában közreműködő helyi és területi választási szervek tagjainak, a Belügyminisztérium illetékes szervezetei tisztségviselőinek odaadó és lelkiismeretes tevékenységéért,
4. köszönetet nyilvánít a választások tisztaságát és törvényességét felügyelő nemzetközi megfigyelők lelkiismeretes és szakszerű munkájáért.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
199/2010. (III. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 22-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Szepessy Zsolt, az Összefogás Párt elnöke (2000 Szentendre, Ady Endre utca 1. III/14.; P–5698) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. március 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. § szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy az Országgyűlés a vonatkozó jogszabályok módosításával az egész országra kiterjessze, és egységesen
kötelezővé tegye a szociális kártya rendszerét?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a beadvány nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, mely szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. A Bizottság megítélése szerint nem egyértelmű, hogy mit jelent a kérdésben megfogalmazott
„szociális kártya rendszerét” kifejezés. A jelenleg hatályos törvényi rendelkezések ugyanis nem ismerik a fogalmat, és
a helyi önkormányzati rendeletekkel bevezetett fogalomhasználat sem egységes, melynek okán a választópolgárok
számára nem lenne egyértelmű, hogy milyen tartalmú kérdést támogatnának aláírásukkal. Továbbá egy esetleges
eredményes népszavazás esetén nem lenne világos a jogalkotó számára sem, hogy pontosan milyen tartalmú
jogalkotási kötelezettség terhelné.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
75/2016. (III. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az ifjúság lelkigondozása és hitoktatása terén hiánypótló és nagyhatású tevékenysége, fél évszázados értékteremtő
papi és püspöki szolgálata, illetve kivételesen elhivatott és sokrétű szervezőmunkája elismeréseként
Balás Béla, a Kaposvári Egyházmegye megyéspüspöke részére,
a reumatológia diagnosztikája és terápiája terén, valamint a fizioterápia oktatásában elért kiemelkedő tudományos,
szakmai és szervezőmunkája, illetve a szakma nemzetközi kapcsolatainak fejlesztése érdekében végzett kiemelkedő
tevékenysége elismeréseként
dr. Bálint Géza, az orvostudomány doktora, az Országos Reumatológiai és Fizioterápiás Intézet főorvosa részére,
a magas szintű lelkiségi és prédikációs irodalmat gazdagító, egyedülállóan nagyhatású tevékenysége, több
évtizedes példaadó lelkipásztori szolgálata, valamint kimagasló igehirdetői és oktatói munkája elismeréseként
dr. Barsi Balázs, a Szűz Máriáról nevezett Ferences Rendtartomány volt provinciálisa, a sümegi Sarlós Boldogasszony
ferences kegytemplom igazgatója, a  sümegcsehi Newman-kegyhely gondozója, lelkigyakorlat-vezető lelkipásztor
részére,
példaértékű elhivatottsággal ellátott lelkészi szolgálata, valamint az egyházkerület gyülekezeteinek összefogása és
vezetése terén, illetve a régió érdekében végzett kimagasló színvonalú munkája elismeréseként
Csomós József, a Tiszáninneni Református Egyházkerület püspöke, a  Gönci Református Egyházközség lelkipásztora
részére,
a magyar gyermekirodalmat kivételes alkotásaival gazdagító, magával ragadó történeteivel és játékos stílusával
az irodalom szeretetére nevelő és generációk számára meghatározó írói és költői életműve elismeréseként
Csukás István Kossuth-díjas és József Attila-díjas író, költő, a Magyar Írószövetség örökös tagja részére,
az ősmagyar hagyományok felelevenítését és átörökítését a  hazai lovasíjász sport megteremtésével és
népszerűsítésével szolgáló, értékteremtő munkája, valamint öt Guiness-rekordot eredményező rendkívüli
sportteljesítménye elismeréseként
Kassai Lajos lovasíjász, íjkészítő részére,
a hazai csecsemő- és gyermekkardiológia, illetve szívsebészet terén egyedülállóan értékes szakmai munkája,
valamint a  gyermekkardiológiai centrum megvalósítása érdekében végzett elsőrangú vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Lozsádi Károly, az  orvostudomány doktora, az  Országos Kardiológiai Intézet volt főigazgatója, a  Semmelweis
Egyetem professor emeritusa részére,
nemzetközileg is nagyra értékelt kardiológiai kutatási eredményei, illetve a  szakmai és tudományos utánpótlásnevelés, továbbá tehetséggondozás iránt elhivatott oktatómunkája, valamint kiemelkedően eredményes
intézményvezetői és elkötelezett szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Merkely Béla, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Semmelweis Egyetem Klinikai Központjának
elnöke, a  Semmelweis Egyetem klinikai rektorhelyettese, a  Városmajori Szív- és Érgyógyászati Klinika igazgatója,
az Általános Orvostudományi Kar Kardiológiai Központja Kardiológiai Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára,
a Kardiológiai Szakmai Tanács elnöke részére,
a hazai peptidkémia és fehérjekutatás területén egyedülálló tudományos pályája, kutatócsoportjaival
a neurodegenerációs betegségek gyógyításában elért sikerei, illetve számos új gyógyszer-hatóanyag szintetizálása
érdekében végzett elsőrangú munkája elismeréseként
Penke Botond Széchenyi-díjas kémikus, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Szegedi Tudományegyetem
Általános Orvostudományi Kara Orvosi Vegytan Intézetének egyetemi tanára részére,
a jogtudományok, főként a  munkajog és a  szövetkezeti jog területén kiemelkedő, nemzetközi szinten is nagyra
becsült tudományos életműve, valamint műhelyteremtő egyetemi oktatói munkája elismeréseként
dr. Prugberger Tamás, az állam- és jogtudomány doktora, a Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kara Munkaés Agrárjogi Tanszékének professor emeritusa részére,
a mai magyar filmművészet rendkívüli világsikert hozó műve, a  Saul fia létrejöttének érdekében végzett kiváló
produceri munkája elismeréseként
Rajna Gábor producer, a Laokoon Filmgroup ügyvezetője részére,
a mai magyar filmművészet rendkívüli világsikert hozó műve, a  Saul fia létrejöttének érdekében végzett kiváló
produceri munkája elismeréseként
Sipos Gábor producer, a Laokoon Filmgroup ügyvezetője részére,
a történelemtudományok és a  történelemkutatás területén végzett több évtizedes kiemelkedő jelentőségű
munkája, valamint a határon túli magyarság érdekében tett erőfeszítései elismeréseként
dr. Szakály Sándor, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a VERITAS Történetkutató Intézet főigazgatója részére,
a nemzetközi tudományos életben is nagyra értékelt szakmai munkája, többek között a  fejlődésbiológia és
az  idegtudomány terén jelentős tudományos eredményei, valamint kiemelkedően magas színvonalú oktatói és
intézményvezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Szél Ágoston, a biológiai tudomány doktora, a Semmelweis Egyetem rektora, a Semmelweis Egyetem Általános
Orvostudományi Kara Anatómiai, Szövet- és Fejlődéstani Intézetének igazgatója részére,
a hazai ortopédia területén kimagasló tudományos pályája, a  klinika fejlesztése érdekében végzett eredményes
és elhivatott intézményvezetői tevékenysége, valamint a  fiatal szakorvosjelöltek magas szintű képzését szolgáló
oktatómunkája elismeréseként
dr. Szepesi Kálmán, az  orvostudomány doktora, a  Debreceni Egyetem Orvos- és Egészségtudományi Centrum
Általános Orvostudományi Kara Ortopédiai Klinikájának ortopéd szakorvosa, professor emeritus részére,
a matematikai analízis rendkívül sokoldalú és nemzetközileg is nagyra becsült kutatójaként elért eredményei,
továbbá értékes oktatói tevékenysége elismeréseként
Totik Vilmos Széchenyi-díjas matematikus, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Szegedi
Tudományegyetem Természettudományi és Informatikai Kar Bolyai Intézete Halmazelmélet és Matematikai Logika
Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
az egyházmegye és Pécs város hit- és közéletének alakítása, valamint a  Pécsi Tudományegyetem hazai és külföldi
megbecsültségéhez történő tevékeny hozzájárulása elismeréseként
dr. Udvardy György, a Pécsi Egyházmegye megyéspüspöke, a Magyar Katolikus Püspöki Konferencia elnökhelyettese
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. március 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
308/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Szabó Sándor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
tbiliszi nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2017. április 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
103/2003. (XI. 13.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagjainak megbízásáról.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról
szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. §-a alapján — az
oktatási miniszter javaslatára —
dr. Imre Józsefet, az Oktatási Minisztérium Kutatás-fejlesztési Stratégiai Főosztály főosztályvezető-helyettesét,
Takács Jánosné dr.-t, az Oktatási Minisztérium Felsőoktatási Tudományos Ügyek és Pályázatok Főosztálya főosztályvezető-helyettesét
az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok
Bizottsága tagsági teendőinek ellátásával
— hároméves időtartamra — megbízom. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
34/2011. (XII. 2.) KüM határozata a Délkelet-európai Rendészeti Központról szóló, Bukarestben, 2009. december 9-én létrejött Egyezmény, valamint a Délkelet-európai Rendészeti Központ kiváltságairól és mentességeiről szóló, Bukarestben, 2010. november 24-én létrejött Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2011. LVI. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2011. évi LVI. törvénnyel, a Magyar Közlöny 2011. június 9-i, 61. számában kihirdetett, Délkelet-európai Rendészeti Központról
szóló, Bukarestben, 2009. december 9-én létrejött Egyezmény 46. Cikkének 1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a
hatálybalépésről:
„(1) A jelen Egyezmény az azt követő hatvanadik napon lép hatályba, hogy az országhatárokat átlépő bűnözés
megelőzésében és leküzdésében való együttműködésről szóló, Bukarestben, Romániában, 1999. május 26-án aláírt
Megállapodás Szerződő Felei közül kilenc letétbe helyezte a megerősítési, jóváhagyási vagy elfogadási okiratait.”
A kilencedik megerősítési, jóváhagyási vagy elfogadási okirat letétbe helyezésének időpontja: 2011. augusztus 8.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2011. október 7.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2011. évi LVI. törvény 7. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a
Délkelet-európai Rendészeti Központról szóló, Bukarestben, 2009. december 9-én létrejött Egyezmény, valamint
a Délkelet-európai Rendészeti Központ kiváltságairól és mentességeiről szóló, Bukarestben, 2010. november 24-én
létrejött Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2011. évi LVI. törvény 2. és 3. §-ai 2011. október 7-én, azaz kétezer-tizenegy,
október hetedikén hatályba léptek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
51/2014. (XII. 9.) MNB rendelete a pénz- és hitelpiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  hitelintézetre, a  hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi
vállalkozásra (a  továbbiakban együtt: hitelintézet), a  pénzügyi vállalkozásra, az  elektronikuspénz-kibocsátó
intézményre, a pénzforgalmi intézményre, a Posta Elszámoló Központot működtető intézményre (a  továbbiakban:
PEKMI) és az  Európai Unió másik tagállamában vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban
részes más államban (a  továbbiakban: EGT-állam) székhellyel rendelkező hitelintézet, pénzügyi vállalkozás,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepére (a  továbbiakban:
EGT-fióktelep) (a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerint rendszeres, eseti és a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban:
MNB) kijelölésén alapuló adatszolgáltatást (a továbbiakban: felügyeleti jelentés) teljesít az MNB részére.
(2) A felügyeleti jelentés elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) Az  adatszolgáltató e  rendelet szerinti felügyeleti jelentés teljesítésére vonatkozó kötelezettsége
– a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – az MNB által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre
emelkedésének napjától a tevékenységi engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésének napjáig
áll fenn.
(2) A PEKMI az e rendelet szerinti felügyeleti jelentést e rendelet hatálybalépésének napjától pénzforgalmi szolgáltató
jogállásának megszűnéséig teljesíti.
(3) A  fióktelep az  e  rendelet szerinti felügyeleti jelentést a  működése megkezdésének napjától a  tevékenysége
befejezésének napjáig teljesíti.
(4) A pénzügyi vállalkozás az e rendelet szerinti felügyeleti jelentést első alkalommal a cégbírósági bejegyzését követő
negyedévben teljesíti.
4. § (1) A részvénytársaságként, szövetkezetként és a nem EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi
fióktelepeként (a  továbbiakban: harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe) működő hitelintézet, a  hitelintézettel
egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás, valamint a  hitelintézeti típusú
EGT-fióktelep – a  (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal,
formában és határidőre napi, havi, negyedéves, éves, eseti és az MNB kijelölésén alapuló felügyeleti jelentést teljesít
az MNB részére.
(2) A 2. melléklet
a) „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK – RÉSZVÉNYTÁRSASÁGKÉNT ÉS SZÖVETKEZETKÉNT MŰKÖDŐ
HITELINTÉZETEK, VALAMINT HITELINTÉZETTEL EGYENÉRTÉKŰ PRUDENCIÁLIS SZABÁLYOZÁSNAK MEGFELELŐ PÉNZÜGYI VÁLLALKOZÁSOK” megnevezésű táblázat 58–62. sorában meghatározott havi felügyeleti jelentést
a  részvénytársaságként működő és az  50 milliárd forintot meghaladó mérlegfőösszeggel rendelkező,
szövetkezetként működő hitelintézet, valamint az  50 milliárd forintot meghaladó mérlegfőösszeggel
rendelkező, a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás,
b) „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK – HITELINTÉZETI TÍPUSÚ EGT-FIÓKTELEPEK” megnevezésű
táblázat 39–43. sorában meghatározott havi felügyeleti jelentést az  50 milliárd forintot meghaladó
mérlegfőösszeggel rendelkező hitelintézeti típusú EGT-fióktelep,
c) „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK – HARMADIK ORSZÁGBELI HITELINTÉZET FIÓKTELEPE”
megnevezésű táblázat 40–44. sorában meghatározott havi felügyeleti jelentést az  50 milliárd forintot
meghaladó mérlegfőösszeggel rendelkező harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe
teljesíti az MNB részére.
 (3) Az  összevont alapú felügyelet alá tartozó, a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 9. és 10.  cikke szerinti
adatszolgáltatások teljesítésére kötelezett hitelintézet a  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA KONSZOLIDÁLT
JELENTÉSEK – HITELINTÉZETEK” megnevezésű táblázatában meghatározott felügyeleti jelentések közül kizárólag
a 12. és 13. sor szerinti felügyeleti jelentést teljesíti az MNB részére.
(4) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza. A kitöltést segítő Technikai Segédletet az MNB e  rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a honlapján
teszi közzé.
5. § (1) A  pénzügyi vállalkozás és az  ezen típusú EGT-fióktelep – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  4.  mellékletben
foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre negyedéves, éves és az  MNB kijelölésén alapuló
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  4.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 13–22. sorában meghatározott felügyeleti jelentést
az 5 milliárd forintot meghaladó mérlegfőösszeggel rendelkező pénzügyi vállalkozás és az ezen típusú EGT-fióktelep
teljesíti az MNB részére.
(3) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) Az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, a  pénzforgalmi intézmény, az  ezen típusú EGT-fióktelepek, valamint
a  PEKMI a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre havi, negyedéves, éves és
az MNB kijelölésén alapuló felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
tartalmazza.
7. § (1) A  hitelintézet, a  pénzügyi vállalkozás, valamint az  ezen típusú EGT-fióktelepek az  általuk forgalmazott hitel- és
pénzügyi lízing-, betéti és megtakarítási-, valamint számlatermékekre vonatkozó havi, negyedéves és eseti
felügyeleti jelentést a 8. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre teljesíti az MNB
részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. melléklet
tartalmazza.
8. § (1) A  hitelintézet a  10.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves felügyeleti
jelentést teljesít a tárgyévi javadalmazási adatokról az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó előírásokat a 11. melléklet tartalmazza.
9. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést, valamint a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet szerinti
adatszolgáltatásokat az  MNB által meghatározott elektronikus formában, fokozott biztonságú vagy minősített
elektronikus aláírással ellátva – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  MNB „Kihelyezett Adatküldő Program”
megnevezésű jelentésfogadó rendszerén (a  továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti. A  KAP rendszer
használatára vonatkozó részletes követelményeket a  KAP rendszer Felhasználói kézikönyve tartalmazza, amelyet
az MNB e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a honlapján tesz közzé.
(2) A  2.  melléklet szerinti, „Kérdőív az  összevont felügyelet alá nem tartozó hitelintézet rendszeres negyedéves
beszámolójához” (Táblakód: 20ABU) megnevezésű, a  4.  melléklet szerinti, „a Pénzügyi vállalkozás engedélyezési
feltételeknek való megfelelése” (Táblakód: 20C) megnevezésű, valamint a 8. mellékletben meghatározott felügyeleti
jelentéseket az  adatszolgáltató az  MNB „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához” megnevezésű
rendszerén (a továbbiakban: ERA rendszer) keresztül teljesíti. Az ERA rendszer használatára vonatkozó szabályokat
az  engedélyezési, jóváhagyási, nyilvántartásba vételi és törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések során
alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának, a  szervezetek és a  Magyar Nemzeti Bank közötti kizárólagos
elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, valamint a Magyar Nemzeti Bank által működtetett
kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról szóló MNB rendelet, a  használatot segítő útmutatást az  ERA
rendszer Felhasználói kézikönyve tartalmazza, amelyet az  MNB e  rendelet hatálybalépésével egyidejűleg
a honlapján tesz közzé.
(3) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (4) Az  adatszolgáltató a  KAP rendszerbe feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát
és a  küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap. Az  adatszolgáltató
az ERA rendszerbe a felügyeleti jelentések előzményeként feltöltött űrlapokról a beérkezés időpontját és érkeztetési
számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
(5) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(6) Az adatszolgáltatást az MNB – a (7) bekezdésben foglalt kivétellel – akkor tekinti teljesítettnek, ha az adatszolgáltató
elektronikus úton megküldött felügyeleti jelentésére vonatkozóan a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszról szóló
üzenetet, az ERA rendszerben az érkeztetési számot tartalmazó automatikus üzenetet kapott.
(7) A 8. melléklet szerinti felügyeleti jelentések akkor minősülnek teljesítettnek, ha az MNB az ERA rendszeren keresztül
– a  feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, az  előre definiált ellenőrző szabályok teljesülésének és technikai
ellenőrzésének eredménye függvényében – az  érkeztetési számot is tartalmazó, „publikálásra vár” automatikus
üzenetben értesíti az adatszolgáltatót.
(8) Ha a felügyeleti jelentés valamely táblájának adattartalma nemleges, akkor – a (9) bekezdésben foglalt kivétellel –
a tábla első sorát nulla („0”) értékkel feltöltve küldi meg az adatszolgáltató.
(9) Ha az adatszolgáltató nem értékesít a 8. melléklet szerint jelentendő terméket, akkor a nemleges adatszolgáltatást
a „Nemleges jelentés beküldése” menüpontot választva generált nyilatkozat küldésével teljesíti.
10. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítését követően olyan, az  adatszolgáltató által – Számviteli
politikájában vagy egyéb módon – meghatározott jelentős mértékű eltérést tár fel, amely a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti, a  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló nyilvántartások javítását teszi szükségessé, akkor a  felügyeleti
jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A  jelen bekezdés
szerint módosított felügyeleti jelentést – a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  eltérés feltárásától számított
15 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató az MNB részére.
(3) A  8.  melléklet szerinti felügyeleti jelentésre vonatkozó javított adatot – a  javítás pontos okának megjelölésével
együtt – az eltérés feltárásától számított 2 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató az MNB részére.
11. § (1) Az  adatszolgáltató az  akadályoztatásával kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az  ERA rendszeren
keresztül nyújtja be az MNB részére.
(2) Az akadályoztatás oka lehet különösen
a) az adatszolgáltatónak az adatszolgáltatásra használt informatikai rendszere működési rendellenessége vagy
működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) а felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bejelentést az adatszolgáltató az ERA rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével
teljesíti, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően, amennyiben az  rendelkezésre áll – mellékletként
az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentum formátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az  üzemzavar elhárításáig vagy az  akadály
megszűnéséig a  bejelentést az  MNB 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. szám alatt működő ügyfélszolgálatán
(Telefonszám: 06-40-203-776) vagy postai úton, az MNB 1534 Budapest BKKP Pf. 777 levelezési címére nyújthatja be
az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült okra visszavezethető olyan ténybeli állapot,
amelynek a következtében az adatszolgáltató a felügyeleti jelentést az annak teljesítésére előírt határidőben
vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2.  § 3.  pontjában meghatározott
elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: а közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
172. § n) pontjában meghatározott fogalom. 12. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–9. melléklet 2015. január 1-jén lép hatályba.
13. § (1) A 10. melléklet szerinti felügyeleti jelentéseket első alkalommal a 2014. évre mint tárgyidőszakra vonatkozóan kell
teljesíteni.
(2) A  2014. évre mint tárgyidőszakra vonatkozó, 2015. január 1-jét követően teljesítendő, a  2., 4., 6., és 8.  melléklet
szerinti adatszolgáltatásokra a  pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez
elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási
kötelezettségekről szóló 43/2013. (XII. 29.) MNB rendelet szabályait kell alkalmazni.
14. § E  rendelet 9.  § (1)  bekezdése – a  tőkepiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen
a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről
szóló 52/2014. (XII. 9.) MNB rendelet 8.  § (1)  bekezdésével együtt – az  intézmények 575/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok
megállapításáról szóló 2014. április 16-i 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 17.  cikk (1)  bekezdése
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
15. § Hatályát veszti a  pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
43/2013. (XII. 29.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1175/2009. (X. 20.) Korm. határozata a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2009. havi keresetkiegészítése II. ütemének finanszírozásáról, illetve elszámolásáról.
A Kormány a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2009. évi havi keresetkiegészítése második félévi finanszírozása
céljából – a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény 4. §-ának (7)–(8) bekezdésében foglaltak
alapján – elrendeli a X. Miniszterelnökség fejezet 20. Tartalékok cím, 2. Céltartalékok alcím, 1. Különféle személyi kifizetések
jogcímcsoport terhére 207 802 ezer forint átcsoportosítását, valamint 1 840 869 ezer forint visszarendezését a fenti jogcímcsoport
javára, a melléklet szerint, időarányos ütemezéssel.
Felelős: pénzügyminiszter
az érintett fejezeteket irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
265/2010. (XI. 19.) Korm. rendelete a Nemzeti Külgazdasági Hivatalról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében és az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány a kis- és középvállalkozások külgazdasági törekvéseinek támogatása, a vállalkozó szellem bátorítása, a
nemzetközi kapcsolatok bővülésének elősegítése, a külföldiek magyarországi befektetéseinek előmozdítása,
a fenntartható gazdasági fejlődés feltételeinek megteremtése, illetve a gazdasági értékteremtés és a tudásalapú
társadalom formálása, továbbá a külgazdasági intézményrendszer korszerűsítése és hatékony irányítása érdekében
Nemzeti Külgazdasági Hivatalt (a továbbiakban: Hivatal) hoz létre.
(2) A Hivatal a külgazdaságért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt működő központi hivatal.
(3) A Hivatal önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. A Hivatal székhelye Budapest.
(4) A Hivatal központi szervből, illetve belföldi területi szervekből áll. A területi szervet igazgató vezeti.
2. § (1) A Hivatalt elnök vezeti, akit munkájában elnökhelyettes segít.
(2) A Hivatal elnökét határozatlan időtartamra a miniszter nevezi ki és menti fel. Az elnökhelyettest határozatlan
időtartamra, a Hivatal elnökének javaslatára a miniszter nevezi ki és menti fel.
(3) A munkáltatói jogokat a Hivatal elnöke felett a miniszter, az elnökhelyettes felett pedig – a kinevezés és felmentés
kivételével – a Hivatal elnöke gyakorolja. 3. § A Hivatal dolgozóinak jogállására a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény rendelkezéseit kell
alkalmazni.
4. § (1) A miniszter irányítási jogkörében
a) kiadja a Hivatal alapító okiratát és jóváhagyja az elnök által megállapított szervezeti és működési szabályzatot;
b) jóváhagyja a Hivatal éves munkatervét, számviteli jogszabályok szerinti éves beszámolóját és költségvetésére
vonatkozó javaslatát;
c) irányítja és ellenőrzi a Hivatal tevékenységét;
d) haladéktalanul intézkedik a jogsértő állapot megszüntetéséről, amennyiben a Hivatal jogszabállyal vagy egyéb
normatív szabállyal ellentétes tevékenységet folytat.
(2) A miniszteri szintű képviseletet igénylő és a Hivatal feladatkörét érintő ügyekben az Európai Unió intézményeivel és
más államok szerveivel a miniszter folytat tárgyalásokat. 5. § (1) A Hivatal
a) javaslatot tesz a kereskedelemfejlesztés és befektetés-ösztönzés rövid, közép- és hosszú távú céljainak
kialakítására, a célok elérését biztosító gazdasági, szabályozási, intézményi és egyéb feltételrendszer
kialakításának lehetséges irányaira;
b) részt vesz a külgazdaság politikai koncepció és a külgazdasági stratégia végrehajtásában;
c) segíti a kereskedelem-fejlesztésért és befektetés-ösztönzésért felelős minisztert e tevékenysége ellátásában;
d) közreműködik a kereskedelem-fejlesztési és befektetés-ösztönzési szakmai anyagok összeállításában;
e) közreműködik az üzleti delegációk szakmai programjainak meg valósításában;
f) előkészíti a külföldi befektetők magyarországi befektetéseivel kapcsolatos egyedi döntési javaslatokat;
g) részt vesz a kereskedelem-fejlesztési és befektetés-ösztönzési elképzelések, programok, koncepciók
kidolgozásában, azok meg valósításában;
h) előkészíti a kiemelt beruházási projektek támogatásával kapcsolatos kormányzati döntéseket;
i) a miniszter egyetértésével kapcsolatot tart fenn, illetve együttműködik a kereskedelem-fejlesztésben és
befektetés-ösztönzésben érintett kormányzati szervekkel;
j) szakmai háttéranyagok kidolgozásával közreműködik a kereskedelem-fejlesztési és befektetés-ösztönzési
szakmai kommunikáció szervezésében;
k) segíti a két- és többoldalú nemzetközi gazdasági kapcsolatok fejlesztését;
l) kapcsolatot tart a külföldi befektetőkkel, segíti azok befektetési döntéseinek meghozatalát;
m) előkészíti és lebonyolítja a miniszter által a hatáskörébe utalt kereskedelem-fejlesztési és befektetés-ösztönzési
tárgyalásokat, koordinálja a vállalt kötelezettségek végrehajtását;
n) részt vesz a külgazdasági támogatási rendszerre vonatkozó javaslatok kidolgozásában;
o) feladatkörét érintően együttműködik hazai és határon túli civil szervezetekkel, érdekképviseleti és egyéb
szervezetekkel, illetve testületekkel;
p) végrehajtja a miniszter által meghatározott egyéb feladatokat.
(2) A Hivatal a kereskedelem-fejlesztési tevékenysége körében
a) közreműködik az exportlehetőségek felkutatásában, üzleti partnerek közvetítésében és üzletember-találkozók
megszervezésében a magyar vállalkozások számára;
b) információkat gyűjt és továbbít kis- és középvállalkozók számára export és tőkekihelyezési tevékenységükkel
elérhető uniós és hazai támogatási, pályázati lehetőségekről;
c) tanácsokat nyújt külkereskedelem-technikai, vámügyi, jogi, adózási, valamint a különféle állami támogatási
rendszerekkel kapcsolatos kérdésekben;
d) működteti a regionális vállalati és projekt-specifikus adatbázisokat;
e) gondoskodik exportcélú promóciós kiadványok kiadásáról és kommunikációs projektek meg valósításáról;
f) gondoskodik a kereskedelem-fejlesztési szakmai programok (szeminárium, tréning, workshop) technikai
szervezéséről és lebonyolításáról;
g) tájékoztatást ad a tőkekihelyezéssel kapcsolatos információkról, jogszabályokról, illetve a befektetési és
privatizációs lehetőségekről, különös tekintettel a szomszédos országokra;
h) szervezi a magyar vállalkozások állami támogatás mellett meg valósuló részvételét a külföldi vásárokon,
kiállításokon;
i) konstrukciókat dolgoz ki a külpiaci infrastruktúra-fejlesztési projektekben a magyar vállalkozások részvételének
támogatására;
j) közreműködik a kis- és közepes méretű vállalkozások beszállítói lehetőségeinek feltárásában, mind
a magyarországi külföldi befektetők, mind a környező országokban megtelepedett befektetők vonatkozásában.
(3) A Hivatal a befektetés-ösztönzési tevékenysége körében
a) információkat nyújt a hazai befektetési, jogi, adózási és pénzügyi környezetről;
b) egyablakos rendszert működtet, amely segíti a külföldiek tájékozódását a befektetési lehetőségeket illetően és
felgyorsítja a külföldi befektetői döntések meghozatalát;
c) koordinálja a barna- és zöldmezős, valamint a vegyesvállalati befektetések előkészítését;
d) cégadatbázisok készítésével segíti és szervezi a magyar beszállítók részvételét a külföldi befektetések
meg valósításában;
e) tájékoztatást nyújt a Kormány befektetéseket támogató programjairól;
f) javaslatot tesz befektetési helyszín kiválasztására;
g) működteti és koordinálja az egyedi kormánydöntéssel (EKD) biztosított támogatási rendszert;
h) felkészíti a helyi önkormányzatokat a befektetők fogadására;
i) utógondozza a már betelepült befektetők működési körülményeit és közreműködik a magyar hozzáadott
érték-hányad növelésében. 6. § Ez a rendelet 2011. január 1. napján lép hatályba. Ahol e rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott jogszabály
az ITD Hungary Nonprofit Közhasznú Zártkörűen Működő Részvénytársaságot említi, ott a továbbiakban a Nemzeti
Külgazdasági Hivatalt kell érteni.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
43/2011. (VI. 9.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 398/2010. (V. 19.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 398/2010. (V. 19.) határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Az OVB vitatott határozatában az országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését
megtagadta. Az aláírásgyűjtő íven a következő mondat szerepelt: „Kezdeményezzük, hogy az Alkotmány egészüljön ki
azzal, hogy a Magyar Köztársaság kiváló társadalmi értéknek tekinti az emberek Isten hitét.”
Az OVBh. indokolása megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kezdeményezés nem felel meg
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-ában
foglaltaknak, amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell a megtárgyalásra
javasolt kérdést. Az OVB álláspontja szerint a kezdeményezés olyan definíciót tartalmaz, amely sem a választópolgár,
sem az Országgyűlés számára nem értelmezhető. Másfelől, az Alkotmány 28/D. §-a alapján a népi kezdeményezés arra
irányulhat, hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzzön napirendjére. A beadványozó
kezdeményezése azonban konkrét jogalkotásra irányul. Ezért azt a téves látszatot kelti, mintha a választópolgár
az aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási kezdeményezést támogatna.
2. Az OVBh. a Magyar Közlöny 2010. évi 82. számában, 2010. május 19-én jelent meg, a kifogást 2010. június 3-án,
a törvényben előírt határidőn belül terjesztették elő az OVB-nél.
A kifogástevő álláspontja szerint a hatályos jogszabályok nem teszik kötelezővé, hogy a kérdésben szerepeljen „az
Országgyűlés tárgyalja meg”, illetve egy ehhez hasonló szövegrész. Az aláírásgyűjtő ív tartalmazza az „országos népi
kezdeményezést támogatunk” fordulatot, amely egyértelművé teszi, hogy az ív népi kezdeményezés, és nem
népszavazás elrendeléséhez gyűjt aláírásokat. A kifogástevő ezért az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra
kötelezését kérte az Alkotmánybíróságtól.
II. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontjában
foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság a kifogás alapján lefolytatott jogorvoslati
eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdésében, illetve 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és
az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos
jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az Alkotmánybíróság az OVBh.-val szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Alkotmány 28/D. §-a, valamint az Nsztv. 17. §-a és 18. §
b) pontja alapján jogszerűen tagadta meg. Ezért az Alkotmánybíróság az OVBh.-ban foglalt indokolással egyetértve
a 398/2010. (V. 19.) OVB határozatot helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. június 7. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
38/2011. (IV. 29.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 51. §-a alapján, a nemzetgazdasági miniszter
javaslatára
dr. Horváth Endrét, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2011. április 30-ai hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
76/2011. (VII. 21.) HM utasítása a Magyar Honvédség 2011–2015. évre szóló Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények Programjáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
a következő
utasítást adom ki. 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen, illetve fenntartói irányítása alá tartozó szervezetek
re, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire
terjed ki.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg kiadott, a
Magyar Honvédség 2011–2015. évre szóló Gyakorlatok
és Kiképzési Rendezvények Programját (a továbbiakban:
Program) az érintettek külön kapják meg.
2. § (1) Az Alkotmány és a határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének kormányzati feladatairól szóló
190/2000. (XI. 14.) Korm. rendelet szerint közjogi jóváhagyást igénylő nemzetközi katonai tevékenységek esetén
azok előkészítését a jogszabályoknak, a határátlépéssel
járó csapatmozgások engedélyezésének előkészítéséről
szóló 32/2001. (HK 9.) HM utasításnak és a Program rendelkezéseinek megfelelően kell megkezdeni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott katonai tevékenységeket az engedélyezésükről szóló közjogi engedély
kiadását követően lehet végrehajtani.
3. § (1) A Magyar Honvédséget érintő nemzetközi és nemzeti gyakorlatok és kiképzési rendezvények központi adatbázisát (a továbbiakban: MH GYKRP 2011–2015. adatbázis) a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF)
az „MH GYKRP 2011–2015 mdb” elnevezésű „Microsoft
Access” adatbázis-kezelő program alkalmazással adja ki.
(2) Az MH GYKRP 2011–2015. adatbázisban bekövetkezett változásokat – a programban szereplő programazonosító kódok végrehajtására jóváhagyott költségvetési
előirányzat keretén belül – a HVKF hagyja jóvá.
(3) Az MH GYKRP 2011–2015. adatbázisban meghatározott feladatok végrehajtása során a gyakorlatokkal, kiképzési rendezvényekkel, gyakorlattervezői eseményekkel kapcsolatos új adatok, változások feldolgozását és
pontosítását a Honvéd Vezérkar Kiképzési Csoportfőnökség (továbbiakban: HVK KIKCSF) végzi. A tervezett rendezvény, illetve gyakorlattervezői esemény megkezdése
előtt a végrehajtásért felelős szervezet vezetője – legkésőbb 60 nappal – a HVK KIKCSF-et köteles értesíteni.
(4) Az MH GYKRP 2011–2015. adatbázisban szereplő
gyakorlatok adataiban és a (2) bekezdésben írtak szerint
bekövetkező változásokat a HVK KIKCSF folyamatosan
rögzíti.
(5) Új gyakorlatnak vagy vezetői döntést igénylő adatváltozásnak az MH GYKRP 2011–2015. adatbázisba történő felvételét kezdeményező javaslatot a HVK KIKCSF
csoportfőnöke – a vonatkozó HM utasítások és HVKF intézkedések alapján – terjeszt fel jóváhagyásra feladattól
függően a HM Jogi Főosztály, illetve a HVKF részére.
(6) Ha a (4)–(5) bekezdésben foglalt esetekben közjogi
engedély beszerzésére vagy a már meglévő engedély módosítására van szükség, akkor csak ezt követően kerülhet
sor a külföldi féllel történő megállapodásra.
4. § (1) A nemzeti gyakorlatok és a nemzetközi gyakorlatok
költségvetési tervezése vonatkozásában az adott évben kiadásra kerülő költségvetési tervezési utasítás az intézményi költségvetési javaslatok elkészítésének és jóváhagyásának rendjéről szóló HM utasítás rendelkezései az irányadók. A nemzetközi gyakorlatok költségvetési tervezésénél a nemzetközi gyakorlatok, rendezvények egyes költségvetési és pénzügyi kérdéseiről szóló 98/2008. (HK 19.)
HM utasítás rendelkezéseit is figyelembe kell venni.
(2) Az MH GYKRP 2011–2015. adatbázisban meghatározott nemzeti gyakorlatok és kiképzési rendezvények
összesített költségvetési tervét a gyakorlatot elrendelő
elöljáró – a honvédelmi miniszter, a Honvéd Vezérkar főnöke, a Honvédelmi Minisztérium Fegyverzeti és Hadbiz
tosi Hivatal főigazgatója, a Honvédelmi Minisztérium
Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal főigazgatója, az Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka, illetve a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem
rektora – hagyja jóvá, amelynek egy példányát a HVK
Kiképzési Csoportfőnökség csoportfőnöke részére megküldi.
(3) Az MH GYKRP 2011–2015. adatbázisban meghatározott nemzetközi gyakorlatok tekintetében az eseti költségvetések terveit a Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal főigazgatója, a bevétellel is rendelkezők esetében a honvédelmi miniszter hagyja jóvá.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Magyar Honvédség 2010–2014. évre
szóló Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények Programja
kiadásáról szóló 55/2010. (V. 7.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2063/2017. (XII. 27.) Korm. határozata az egyes civil és egyéb szervezetek támogatása forrásszükségletének biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  melléklet szerinti egyes civil és egyéb szervezetek támogatása megvalósításával, ezért
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  § hatálya
alá tartozó támogatást nyújt az  1.  mellékletben meghatározott célokra, az  1.  mellékletben nevesített
kedvezményezettek részére, az ott meghatározott összegben;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak az  1.  pontban
meghatározott feladathoz szükséges 1 010 165 000 forint összegű költségvetési forrás 2017. évi biztosításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont szerinti egyes civil és egyéb szervezetek támogatása
érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket
a) az 1. mellékletben megjelölt kedvezményezett szervezetekkel a támogatási jogviszony létrehozása, valamint
b) a költségvetési támogatások egy összegben történő kifizetése
iránt.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1531/2018. (X. 25.) Korm. határozata a rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez szükséges további források biztosításáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 17.  §-a
és 4.  melléklet 2.  pontja alapján a  rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez kapcsolódó feladatok hatékony
megvalósításához jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 21. Tömeges bevándorlás kezeléséhez kapcsolódó kiadások alcím legfeljebb 24 014 200 000 forint összeggel
történő túllépését;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. egyetért azzal, hogy a  rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez kapcsolódó feladatok hatékony megvalósítása
során, az e kormányhatározat alapján biztosított forrás felhasználásakor a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell
alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1039/2015. (II. 10.) Korm. határozata az „Egészséges Magyarország 2014–2020” Egészségügyi Ágazati Stratégia elfogadásáról.
A Kormány
 1. elfogadja az „Egészséges Magyarország 2014–2020” Egészségügyi Ágazati Stratégiát (a továbbiakban: stratégia);
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  stratégia megvalósításában érintett további minisztereket, hogy
a  stratégiában meghatározott célok elérését szolgáló eszközöket építsék be a  szakpolitikai tevékenységeikbe és
tegyék meg az e célok eléréséhez szükséges intézkedéseket.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1834/2014. (XII. 29.) Korm. határozata az Európai Unió Közép-afrikai Köztársaságbeli Műveletében („EUFOR RCA”) történő további magyar katonai szerepvállalásról.
A Kormány az Alaptörvény 47. cikk (3) bekezdésében meghatározott hatáskörében eljárva
 1. Magyarország Európai Uniós tagságából folyó kötelezettségeinek teljesítése érdekében, az  Európai Unió közös
biztonság- és védelempolitikája megerősítéséhez való nemzeti hozzájárulásként, az  Európai Unió Tanácsának
döntése alapján engedélyezi, hogy az  Európai Unió Közép-afrikai Köztársaságbeli Műveletében („EUFOR RCA”)
a  Magyar Honvédség állományából legfeljebb 6 fő (váltási időszakban maximum 12 fő) törzstiszt a  missziót
vezető műveletparancsnokságra, részben pedig a  Közép-afrikai Köztársaság fővárosában települő hadszíntéri
parancsnokságra települve a művelet mandátumában meghatározott ideig, de legfeljebb 2015. március 15-ig részt
vegyen, amely időtartamba a kitelepülés és a visszatelepülés időtartama nem számít bele;
2. visszavonja az  Európai Unió Közép-afrikai Köztársaságbeli Műveletében („EUFOR RCA”) történő magyar katonai
szerepvállalásról szóló 1070/2014. (II. 19.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2018. (III. 27.) MNB rendelete a pénzügyi vállalatoktól származó források hitelintézetek általi igénybevételének szabályozásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés k)  pont kc)  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (7)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a részvénytársasági formában működő hitelintézetre,
a  külföldi hitelintézet magyarországi fióktelepére (a  továbbiakban együtt: hitelintézet) és a  hitelintézetekről és
a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013.  évi CCXXXVII.  törvény (a  továbbiakban: Hpt.), valamint a  szövetkezeti
hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV. törvény
szerint összevont alapú felügyelet alá tartozó, hitelintézetet is tartalmazó csoport (a  továbbiakban: hitelintézeti
csoport) intézményeire terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) a lakástakarékpénztárra,
b) az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaságra,
c) a Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaságra,
d) a KELER Központi Értéktár Zártkörűen Működő Részvénytársaságra és
e) a 30 milliárd forintnál alacsonyabb mérlegfőösszeggel rendelkező hitelintézetre, hitelintézeti csoportra.
2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. anyavállalat: a Hpt. 6. § (1) bekezdés 3. pontja szerinti vállalkozás;
 2. ellenőrző befolyás: a Hpt. 6. § (1) bekezdés 18. pontja szerinti befolyás vagy kapcsolat;
 3. járulékos tőkeelem: a  hitelintézetekre és a  befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális
követelményekről és a  648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: CRR) 62. cikkében meghatározott elem;
4. jelzáloglevél: a jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény (a továbbiakban: Jht.)
11. §-a szerinti értékpapír;
5. kötvény: a forgalomba hozatal helyének joga szerint kötvénynek minősülő pénzügyi eszköz;
 6. leányvállalat: a Hpt. 6. § (1) bekezdés 78. pontja szerinti vállalkozás;
 7. letéti számla: a Hpt. 6. § (1) bekezdés 79. pontja szerinti letéti szolgáltatás keretében vezetett számla;
 8. loro számla: hitelintézet, hitelintézeti csoport tagja által pénzügyi szolgáltatási tevékenység végzése céljából
Magyarországon kívüli székhellyel rendelkező hitelintézet részére nyilvántartott látra szóló betét vagy fizetési
számla;
9. margin számla: származtatott ügyletekből eredő kitettség csökkentésére kapott összegek elszámolására
használt számla;
10. pénzügyi vállalat: a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető
feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló MNB rendelet szerinti
egyéb monetáris pénzügyi intézmények, egyéb pénzügyi közvetítők, pénzügyi kiegészítő tevékenységet
végzők, valamint biztosítók és nyugdíjpénztárak szektorába sorolt természetes és jogi személy, valamint jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezet, függetlenül attól, hogy rezidens vagy nem-rezidens;
11. pénzügyi vállalattól származó forrás: pénzügyi vállalattól származó mérlegen belüli kötelezettség, ideértve
a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat is;
12. refinanszírozási jelzáloghitel: a Jht. 5. § (1) bekezdése szerinti pénzkölcsönnyújtás;
13. speciális intézménytől kapott hitel: az  Európai Központi Banktól, a  Magyar Nemzeti Banktól, a  Magyar
Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaságtól, az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen
Működő Részvénytársaságtól, valamint a  Hpt. 1.  melléklete szerinti nemzetközi pénzügyi intézményektől
származó források;
14. visszavásárlási vételár: a Jht. 8. § (5) bekezdése szerinti fogalom.
3. § (1) A bankközi finanszírozási mutató az 1. melléklet szerint számított mutatószám.
 (2) A  hitelintézet bankközi finanszírozási mutatójának értéke nem haladhatja meg a  0,30-as szintet. A  bankközi
finanszírozási mutató szintjére vonatkozó követelménynek – a  rendszerszintű likviditási kockázatok csökkentése
érdekében – a hitelintézet mindenkor köteles megfelelni.
(3) A (2) bekezdés szerinti követelménynek hitelintézeti csoport esetében a magyarországi székhelyű csoporttagoknak
együttesen, konszolidáltan kell megfelelniük.
(4) A bankközi finanszírozási mutatót a hitelintézet Magyar Nemzeti Bank számára teljesített negyedéves gyakoriságú
adatszolgáltatása alapján kell kiszámítani.
4. § Ez a rendelet 2018. július 1-jén lép hatályba.
5. § E rendelet tervezetének a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a  jogszabálytervezetekről folytatott
konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat 2. cikk (1) bekezdés hatodik francia bekezdése
szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke