text:
22/2011. (III. 25.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2011. igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) és p) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjaiban meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet és a hatálya alá tartozó támogatási jogcímek alkalmazásában:
1. adatváltozás: az egységes kérelem módosítása, pontosítása, visszavonása, a vis maior tényének bejelentése,
a hasznosító személyében bekövetkező változás bejelentése, valamint a másodvetés bejelentése;
2. állandó legelő: a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen
támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott
egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási
rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK
bizottsági rendelet 2. cikk c) pontja szerinti földterület;
3. bejelentett tábla: a mezőgazdasági parcellán belüli, az ügyfél által az egységes kérelemben bejelentett legkisebb,
azonos hasznosítású összefüggő földterület, amelyen egy földhasználó egy növényfajt termeszt, beleértve
a takarmánykeverékeket és a vegyesgyümölcsösöket is, valamint amelyet nem metszhet kötelezettségvállalással
érintett terület;
4. egybeművelt tábla: olyan, egy fizikai blokk területén belül több ügyfél által azonos növénykultúra termesztésére
használt, azonos hasznosítású összefüggő földterület, amelyen belül az egyes mezőgazdasági termelők által
hasznosított területek határai a fizikai ellenőrzés során nem különíthetőek el;
5. egységes kérelem: a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen
támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott
egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet
módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK
tanácsi rendelet (a továbbiakban: 73/2009/EK tanácsi rendelet) 19. cikke, a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös
megfeleltetés, a moduláció, és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben
létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek
a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági
rendelet (a továbbiakban: 1122/2009/EK bizottsági rendelet) 2. cikk (11) bekezdése, valamint a vidékfejlesztési
támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása
tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló,
2011. január 27-i 65/2011/EU bizottsági rendelet 8. cikke szerinti kérelem az elektronikusan és papír alapon benyújtott
kérelemrészekkel együtt;
6. fizikai blokk: a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet (a továbbiakban:
MePAR rendelet) 1. § a) pontjában meghatározott terület;
7. hasznosítás: a mezőgazdasági földterületnek adott jogcímekben előírt növénykultúrával, növényfajjal, növényfajtával
vagy azok keverékével történő hasznosítása, pihentetése az egységes területalapú támogatások és egyes
vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához
szükséges feltételrendszer, valamint az állatok állategységre való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008.
(IV. 24.) FVM rendelet (a továbbiakban: HMKÁ rendelet) 1. számú mellékletében foglalt előírások betartása mellett;
8. jogszerű földhasználó: a földhasználati nyilvántartás részletes szabályairól szóló 356/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet
szerinti földhasználati nyilvántartásba (a továbbiakban: földhasználati nyilvántartás) – amennyiben e rendelet 2. §
(1) bekezdése szerinti, az egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabályok másként nem rendelkeznek –
a tárgyév június 9-ei dátum szerinti állapotnak megfelelően földhasználóként bejegyzett ügyfél, vagy az az ügyfél,
akinek földhasználati joga önhibáján kívüli okból nem került a földhasználati nyilvántartásba bejegyzésre és
a földhasználati jogosultságát igazoló egyéb bizonyító erejű okirattal rendelkezik;
9. kölcsönös megfeleltetés: a közvetlen mezőgazdasági támogatások, valamint az egyes vidékfejlesztési és borpiaci
támogatások egységes feltételrendszere, amely a Jogszabályban Foglalt Gazdálkodási Követelményekből és a Helyes
Mezőgazdasági és Környezeti Állapot előírásaiból, továbbá az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009. (V. 14.)
FVM rendelet (a továbbiakban: agrár-környezetgazdálkodási rendelet) alapján igénybe vehető támogatás esetén
a tápanyag-gazdálkodásra, valamint a növényvédőszer-használatra vonatkozó minimumkövetelményekből áll;
10. kötelezettségvállalással érintett, egybefüggő terület: egyes támogatások esetén a többéves kötelezettségvállalással
érintett összefüggő, a MePAR rendszerben a fizikai blokkon belül, ügyfélhez köthető, térképileg egyértelműen
lehatárolt terület;
11. KR dokumentum: az egységes kérelem adatait és beadásának idejét tartalmazó, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal (a továbbiakban: MVH) által – az értesítési tárhelyen keresztül – a kérelmet az ügyfélkapun keresztül benyújtott
személy számára küldött elektronikus dokumentum;
12. mezőgazdasági parcella: az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 2. cikk (1) bekezdése szerinti terület, adott támogatási
jogcím sajátosságait figyelembe véve egy tábla területe;
13. módosítás: a támogatási igény növelésére irányuló adatváltozás bejelentése;
14. nem mezőgazdasági hasznosítású terület: a katonai hasznosítású terület a haszonbérbe adott terület kivételével,
a reptér, az árvízvédelmi területek (védtöltések területe vagy egyéb terep feletti vízszintet tartó gátak), valamint
az épített műtárgy;
15. pontosítás: a módosításon kívül minden más adatváltozás bejelentése, ideértve a hátrányos jogkövetkezmény
mellőzésére vagy csökkentésére irányuló bejelentést is, amelynek tárgya nem visszavonás, nem vis maior bejelentés
vagy a hasznosító személyében bekövetkezett változás;
16. referenciaterület: a támogatható terület, valamint az egybeművelt tábla;
17. referenciaterület mérete: a támogatható terület mérete, valamint az egybeművelt tábla fizikai ellenőrzés során mért
területe;
18. támogatható terület: a MePAR rendelet 1. § g) pontja szerinti terület;
19. technikai közreműködő: a megyei Kormányhivatal mezőgazdasági szakigazgatási szervének munkatársa, a kerületi
állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatal falugazdász munkatársa vagy a Magyar Agrárkamara agrárkamarai
tanácsadója.
2. Hatály 2. § (1) E rendelet hatálya az alábbi jogcímek alapján igénybe vehető támogatásokra terjed ki:
1. az egységes területalapú támogatás;
2. az egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó, rizstermesztésre vonatkozó, termeléshez kötött kiegészítő
nemzeti támogatás;
3. az egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó héjas gyümölcsűekre vonatkozó kiegészítő nemzeti
támogatás;
4. feldolgozóipari célú málna- és földieper-termesztés támogatásáról szóló 29/2008. (III. 18.) FVM rendelet alapján
igénybe vehető támogatás;
5. az egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőknek
nyújtott elkülönített cukortámogatásról szóló 48/2006. (VI. 22.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
6. az egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőknek
nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott, elkülönített zöldség-gyümölcs támogatásról
 szóló 22/2008. (II. 28.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
7. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a kedvezőtlen adottságú területeken történő gazdálkodáshoz
nyújtandó kompenzációs támogatások részletes szabályairól szóló 25/2007. (IV. 17.) FVM rendelet alapján
igénybe vehető támogatás;
8. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Natura 2000 gyepterületeken történő gazdálkodáshoz
nyújtandó kompenzációs támogatás részletes szabályairól szóló 128/2007. (X. 31.) FVM rendelet alapján igénybe
vehető támogatás;
9. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó
támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet alapján igénybe vehető
támogatás;
10. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdészeti potenciál helyreállítására nyújtandó támogatások
igénybevételének részletes szabályairól szóló 32/2008. (III. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
11. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból ültetvények korszerűsítéséhez, telepítéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 75/2007. (VII. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
12. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a rövid vágásfordulójú fás szárú energiaültetvények
telepítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes feltételeiről szóló 72/2007. (VII. 27.) FVM rendelet
alapján igénybe vehető támogatás;
13. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az évelő, lágy szárú energiaültetvények telepítéséhez
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 71/2007. (VII. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető
támogatás;
14. a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján az Európai Unió által társfinanszírozott mezőgazdasági területek
erdősítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 132/2004. (IX. 11.) FVM rendelet
alapján igénybe vehető támogatás;
15. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások
igénybevételének részletes szabályairól szóló 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
16. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az agrár-erdészeti rendszerek mezőgazdasági földterületeken
történő első létrehozásához nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 46/2009. (IV. 16.)
FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
17. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
18. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó támogatások
részletes feltételeiről szóló 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
19. a zöldség, gyümölcs és a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból
finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó feltételek megállapításáról szóló
29/2010. (III. 30.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
20. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nem termelő mezőgazdasági beruházásokhoz nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 33/2008. (III. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
21. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból kertészeti ültetvények korszerűsítéséhez, korszerű
ültetvények létesítéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 35/2010. (IV. 9.) FVM rendelet
alapján igénybe vehető támogatás.
(2) Az (1) bekezdésében felsorolt jogcímek igénylőin kívül az egységes kérelmen kell bejelenteniük az összes,
a hasznosításukban lévő mezőgazdasági területet a 3. § (2)–(4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően azon
ügyfeleknek, akik
a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban:
1234/2007/EK tanácsi rendelet) 85p. cikke szerinti, „a szőlőültetvények kivágásának ellentételezéseként nyújtott
támogatást”, a 103q. cikke szerinti, „a szőlőültetvények szerkezetátalakításhoz” nyújtott támogatást igénylik, és
rendelkeznek mezőgazdasági területtel;
b) az 1234/2007/EK tanácsi rendelet 85p. cikke szerinti, „a szőlőültetvények kivágásának ellentételezéseként
nyújtott támogatást”, valamint a 103q. cikke szerinti, „a szőlőültetvények szerkezetátalakításhoz” nyújtott
támogatást nyertek el, a támogató határozat kiállítását követően 3 éven keresztül, az 1234/2007/EK tanácsi
rendelet 85t. és 103z. cikkei szerint.
(3) Az egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabályokban és az e rendeletben előírt rendelkezések eltérése esetén
az e rendeletben foglaltakat kell alkalmazni.
(4) Az egységes kérelem az (1) bekezdés 1–8. pontjaiban felsorolt jogcímek esetében a támogatási és kifizetési kérelmet,
az (1) bekezdés 9–21. pontjaiban felsorolt jogcímek esetében a kifizetési kérelmet foglalja magában.
3. Az egységes kérelem tartalma 3. § (1) Az egységes kérelemnek tartalmaznia kell:
a) az ügyfél támogatási és kifizetési igényét a 2. § (1) bekezdésben foglalt támogatási jogcímek vonatkozásában,
b) a támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges adatokat.
(2) Az egységes kérelmet az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 12–13. cikkei és 20. cikk (3) bekezdése szerint kell
összeállítani. Az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) bekezdés d) pontjában részletezett területadatok
megadására vonatkozó kötelezettséget – a 2. § (1) bekezdés 14. és 17–18. pontjai szerinti jogcímek kivételével –
az ügyfélnek a MePAR szerinti fizikai blokk numerikus, továbbá a bejelentett tábla numerikus és grafikus
azonosításával, valamint a bejelentett táblák hasznosítására vonatkozó adatok megadásával kell teljesíteni. A 2. §
(1) bekezdés 9–13., 16. és 21. pontjai szerinti jogcímek esetében a területadatokat az ügyfélnek a rendelkezésére álló,
a koordináták pontosságát alátámasztó mérési jegyzőkönyvnek megfelelő adatok feltüntetésével kell megadnia.
(3) Az ügyfél az egységes kérelemben köteles megjelölni az általa hasznosított összes támogatható és nem támogatható
mezőgazdasági területet. A bejelentési kötelezettség vonatkozik az egyes támogatási jogcímekre vonatkozóan
meghatározott, minimális támogatható méretet el nem érő mezőgazdasági táblára is.
(4) A bejelentett táblát grafikus azonosításkor úgy kell megadni, hogy az ne metssze
a) a fizikai blokk és a támogatható terület határát, kivéve, ha az ügyfél a MePAR rendelet 7. § (4) bekezdése szerinti
változásvezetési kérelem benyújtását a grafikus azonosítással egyidejűleg kezdeményezi, és
b) az agrár-környezetgazdálkodási rendelet alapján igénybe vehető támogatás esetén a kötelezettség- vállalással
érintett egybefüggő területei határát. 4. § Az ügyfélnek az egységes kérelemben meg kell jelölnie azokat a bejelentett táblákat, amelyeken öntözési
tevékenységet kíván végezni.
4. Az egységes kérelem benyújtásának szabályai 5. § (1) Egységes kérelmet az a mezőgazdasági termelő nyújthat be, aki a támogatás alapjául szolgáló terület vonatkozásában
e rendelet 1. § 8. pontja alapján jogszerű földhasználónak minősül. Az ügyfél földhasználati jogosultságát az MVH
a jogosultságra irányuló ellenőrzései során vizsgálja.
(2) Az ügyfél az egységes kérelmét a tárgyév május 15-éig ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton köteles benyújtani.
Az egységes kérelem elektronikus benyújtásával egyidejűleg annak egyes mellékleteit – ha az adott támogatási
jogcímre vonatkozó jogszabály vagy e rendelet annak csatolását előírja – papír alapon kell benyújtani az MVH-hoz,
a 2. § (1) bekezdés 9–10., 14., és 16–18. pontjai szerinti jogcímek esetén az erdőrészlet fekvése szerint területileg
illetékes erdészeti hatósághoz.
(3) Az egységes kérelemben változtatásokat tárgyév május 15-éig szankció nélkül lehet megtenni.
(4) Az elektronikus úton, ügyfélkapus azonosítással történő benyújtási kötelezettség a (2) bekezdésben foglaltakon kívül
kiterjed az adatváltozás bejelentésére is a módosítás, a pontosítás, a visszavonás, a másodvetés bejelentése, és a vis
maior kérelem vonatkozásában. A mellékletekre vonatkozó adatváltozásokat és a hasznosító személyében
bekövetkezett változást az ügyfélnek papír alapon kell benyújtania az MVH-hoz, a 2. § (1) bekezdés 9–10., 14., és
16–18. pontjai szerinti jogcímek esetén az erdőrészlet fekvése szerint területileg illetékes erdészeti hatósághoz.
A másodvetés elektronikus úton történő bejelentése egyben az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások igénybevételének részletes szabályairól szóló 61/2009. (V. 14.)
FVM rendelet 16. § (7) bekezdés b) pontjában előírt bejelentési kötelezettség teljesítését is jelenti.
(5) Az egységes kérelem ügyfélkapus azonosítással az MVH honlapján található elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás
segítségével nyújtható be, amely az MVH honlapján vagy a kormányzati portálon keresztül érhető el.
(6) Ha az egységes kérelem elektronikus úton történő benyújtása alkalmával az ügyfél helyett annak meghatalmazottja
jár el, akkor a meghatalmazott – a képviseleti jogosultságának (7) bekezdés szerinti igazolását követően – saját
ügyfélkapuját használja a meghatalmazó ügyfél egységes kérelmének benyújtására. Az egységes kérelem
elektronikus továbbítását megelőzően a meghatalmazottnak az MVH által vezetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben (a továbbiakban: ügyfél-nyilvántartási rendszer) regisztráltatnia kell magát és
az eljárására vonatkozó meghatalmazást be kell nyújtania az MVH-hoz. A meghatalmazottat az eljárásra az MVH által
rendszeresített, az MVH honlapján közzétett nyomtatványon kell meghatalmazni, amely tartalmazza:
a) a meghatalmazás típusát,
b) a meghatalmazó és a meghatalmazott adatait,
c) a meghatalmazás érvényességi idejére vonatkozó adatokat,
d) azon jogcímeket és kapcsolódó eljárási cselekményeket, amelyekre a meghatalmazás kiterjed, továbbá
e) a meghatalmazás érvényességéhez szükséges formai kellékeket.
(7) A meghatalmazást, annak elektronikus úton történő benyújtása után postai úton vagy személyesen is be kell nyújtani
a MVH-nak. A postai úton, vagy személyesen benyújtott meghatalmazást legkésőbb a meghatalmazásban szereplő
eljárási cselekmény elvégzését megelőzően húsz nappal kell benyújtani az ügyfél lakóhelye vagy székhelye szerint
illetékes megyei MVH kirendeltségre, amely meghatalmazást az MVH – a képviseleti jogosultság ellenőrzését
követően – nyilvántartásba veszi. Az egységes kérelem meghatalmazott általi elektronikus úton való benyújtásának
feltétele – az elő zetesen – postai úton vagy személyesen benyújtott meghatalmazás nyilvántartásba vétele.
(8) A meghatalmazott útján történő kérelembenyújtás tényét dokumentálni kell. A dokumentálás módja, a benyújtott és
az elektronikus felületen KR dokumentumként elérhető kérelem két példányban történő kinyomtatása,
a kinyomtatott kérelemdokumentumok kérelemadatokat lezáró utolsó oldalának az ügyfél és a meghatalmazott általi
aláírása, valamint a többi oldal mindkét fél általi szignálása. Az ügyfél egy általa aláírt nyilatkozatban is elismerheti,
hogy a feltöltött KR dokumentum adattartalmát ismeri és azzal egyetért. A kinyomtatott kérelemdokumentum vagy
nyilatkozat egy példányát a meghatalmazott, másik példányát az ügyfél köteles megőrizni és azt az MVH felhívására
a meghatalmazott vagy az ügyfél köteles bemutatni.
6. § (1) Az egységes kérelem benyújtásánál, valamint az adatváltozások bejelentésénél a falugazdász vagy az agrárkamarai
tanácsadó kizárólag az ügyfél technikai közreműködőjeként járhat el. A technikai közreműködő igénybevételét az erre
rendszeresített nyomtatványon az MVH-nak be kell jelenteni. A bejelentésről szóló nyomtatványt a kérelem
benyújtásával egyidejűleg kell – elektronikusan, valamint postai úton, vagy személyesen – az MVH-nak benyújtani,
valamint papíralapon, az ügyfél és a technikai közreműködő által aláírt formában is meg kell őrizni. Bejelentés
hiányában a technikai közreműködő eljárása érvénytelen.
(2) A technikai közreműködő útján történő kérelembenyújtás tényét dokumentálni kell. A dokumentálás módja,
a benyújtott és az elektronikus felületen KR dokumentumként elérhető kérelem két példányban történő kinyomtatása
és a kinyomtatott kérelemdokumentumok kérelemadatokat lezáró utolsó oldalának az ügyfél és a technikai
közreműködő általi aláírása, valamint a többi oldal mindkét fél általi szignálása. Az ügyfél egy általa aláírt
nyilatkozatban is elismerheti, hogy a feltöltött KR dokumentum adattartalmát ismeri és azzal egyetért. A kinyomtatott
kérelemdokumentum vagy nyilatkozat egy példányát a technikai közreműködést ellátó szervezet, másik példányát
az ügyfél köteles megőrizni és azt az MVH felhívására a technikai közreműködést ellátó szervezet vagy az ügyfél
köteles bemutatni.
(3) A technikai közreműködés megszüntetését az erre rendszeresített nyomtatványon az ügyfél és a technikai
közreműködést ellátó szervezet köteles bejelenteni az MVH-nak. A megszüntetés bejelentéséről szóló nyomtatványt
a technikai közreműködést ellátó szervezetnek elektronikus úton kell elküldenie az MVH részére, az ügyfélnek pedig –
aláírásával ellátva – postai úton kell megküldenie az MVH ügyfél lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes megyei
kirendeltségére. Bejelentés hiányában a technikai közreműködés megszüntetése érvénytelen.
(4) Amennyiben az ügyfél az MVH döntése ellen fellebbezést nyújt be, a fellebbezéshez kötelező mellékletként csatolni
kell – az 5. § (8) bekezdés vagy a 6. § (2) bekezdés szerint – megőrzésre köteles dokumentumot.
(5) Az (1) bekezdésben foglaltak alapján a falugazdászok vagy agrárkamarai tanácsadók részére a korábbi években adott
meghatalmazásokat az MVH egységesen, lejárt meghatalmazásként kezeli.
7. § (1) Ha a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 45. § (9) bekezdésének
megfelelően az egységes kérelmet vagy az adatváltozásra vonatkozó bejelentést az ügyféllel annak halálakor együtt
élt házastársa vagy törvényes rend szerinti örököse kívánja benyújtani, az egységes kérelem vagy az adatváltozás
benyújtását megelőzően az elhalálozás tényét, valamint az egységes kérelem vagy az adatváltozás benyújtásának
szándékát az említett személyeknek – az eljárás megindítása céljából – személyesen kell benyújtaniuk vagy postai
úton kell elküldeniük az MVH ügyfél lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes megyei kirendeltségére az egységes
kérelem vagy az adatváltozás benyújtását megelőzően az MVH által rendszeresített nyomtatványon.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentéshez a (3)–(4) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kell csatolni az elhalálozást és
a házastársi minőséget igazoló, vagy a törvényes öröklési rend szerinti örökösi minőséget megalapozó okiratok
másolatát (halotti anyakönyvi kivonat, valamint házassági anyakönyvi-, születési anyakönyvi kivonat, bejegyzett
élettársi nyilvántartás alapján készült tanúsítvány).
(3) Ha az egységes kérelmet még életében az ügyfél nyújtotta be, de az adatváltozásra vonatkozó bejelentést az ügyféllel
annak halálakor együtt élt házastársa vagy törvényes rend szerinti örököse nyújtja be, akkor az adatváltozásra
vonatkozó bejelentéshez csatolni kell a (2) bekezdés szerinti okiratok másolatát.
(4) Ha az egységes kérelmet az ügyféllel annak halálakor együtt élt házastársa vagy törvényes rend szerinti örököse
nyújtja be, az egységes kérelem benyújtásával egyidejűleg csatolnia kell a (2) bekezdés szerinti okiratok másolatát.
Ebben az esetben az adatváltozásra vonatkozó bejelentés benyújtásánál a (2) bekezdés szerinti okiratok másolatát
nem kell ismételten csatolni.
(5) Az egységes kérelmet vagy az adatváltozást benyújtani kívánó személynek rendelkeznie kell regisztrációs számmal,
ennek hiányában a bejelentéssel egyidejűleg a regisztrációs szám megállapítását is kérelmeznie kell.
8. § (1) A vis maior és a kivételes körülmények eseteinek az 5. § (4) bekezdés szerinti elektronikus bejelentésével egyidejűleg
a vis maior eseményt igazoló dokumentumokat papír alapon be kell nyújtani az MVH-hoz, kivéve azokban
az esetekben, amikor a kormányhivatal szakhatósági állásfoglalást ad ki.
(2) Az egységes kérelemmel egyidejűleg benyújtott, a MePAR rendelet 7. § (4) bekezdése szerinti változásvezetési
kérelmet, valamint az ügyfél-regisztrációval kapcsolatos adatok változását is elektronikus úton kell benyújtani.
(3) A 2. § (1) bekezdés 9–10., 14. és 16–18. pontjai szerinti jogcímek esetén a kifizetési kérelem alapján indult eljárásban
hozott határozat elleni jogorvoslati kérelmet az MVH-nak címezve, de a területileg illetékes erdészeti hatósághoz kell
benyújtani, amely továbbítja az eljárás lefolytatására illetékes MVH központi szervéhez.
9. § (1) Ha az ügyfél nem rendelkezik regisztrációs számmal az egységes kérelem benyújtásának időpontjában, vagy
a nyilvántartásba vétel során nem tett eleget adatbejelentési kötelezettségének, akkor az egységes kérelem
beadásával egyidejűleg kezdeményeznie kell a nyilvántartásba vételét és pótolnia kell a Tv.-ben előírt adatokat is.
(2) Az egységes kérelem MVH általi elektronikus fogadásának tényét a központi elektronikus szolgáltató rendszerben
az ügyfél ügyfélkapus tárhelyére történt feltöltés jelenti, beérkezésének időpontját pedig az ideiglenesen fenntartott
értesítési tárhelyére kapott automatikus értesítés igazolja. Az automatikus értesítésnek tartalmaznia kell:
a) az ügyfélazonosító adatokat,
b) az ügyfél fizetési számlaszámát,
c) az egységes kérelem beérkezésének időpontját (év, hónap, nap, óra, perc), valamint
d) a beérkezett egységes kérelem érkeztetési számát.
(3) Az egységes kérelem benyújtásáról szóló igazolást az MVH az ügyfél írásbeli kérelmére harminc napon belül papír
alapon is kiállítja és megküldi az ügyfél részére. A papír alapú igazolás az egységes kérelemben foglaltaknak
megfelelően tartalmazza:
a) az ügyfélazonosító adatokat,
b) az egységes kérelemben szereplő bejelentett táblák adatait:
ba) a fizikai blokk azonosító számát,
bb) a bejelentett tábla sorszámát,
bc) a hasznosítás típusát,
bd) a bejelentett terület nagyságát,
c) a bejelentett jogcímeket,
d) az ügyfél ügyfél-nyilvántartási rendszerben rögzített fizetési számlaszámát, valamint
e) az egységes kérelem benyújtásának időpontját.
5. Késedelmes benyújtás 10. § (1) Az egységes kérelem az 5. § (2) bekezdésében meghatározott határidőn túl – az 1122/2009/EK bizottsági rendelet
23. cikkében foglaltakra figyelemmel – a tárgyév június 9-éig nyújtható be a 2. § (1) bekezdésében felsorolt jogcímek
tekintetében, amely benyújtási határidő jogvesztő hatályú.
(2) Az 5. § (2) bekezdésében meghatározott határidőn túl, tárgyév június 9-éig benyújtott egységes kérelem esetében
a támogatási összeg munkanaponként 1 százalékkal csökkentésre kerül az érintett jogcím vonatkozásában,
a 2. § (1) bekezdés 11–13., 20–21. pontjaiban felsorolt támogatási jogcímek kivételével.
6. Adatváltozás bejelentése 11. § (1) Az egységes kérelemben megadott adatokra vonatkozó, az 1. § 1. pontja szerinti adatváltozást az ügyfélnek
– az 5. § (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – az 5. § (2) bekezdésben meghatározott határidő lejártát
követően kell bejelenteni.
(2) Az adatváltozások bejelentéséhez az egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabályokban foglalt
jogkövetkezmények kapcsolódnak.
7. Az egységes kérelem módosítása 12. § (1) Az egységes kérelem a tárgyév május 31-éig jogkövetkezmény nélkül módosítható.
(2) A módosítás e határnapot meghaladó benyújtására, az érintett mezőgazdasági parcella tényleges hasznosítására
vonatkozó támogatási összeg munkanaponkénti 1 százalékos csökkentése mellett június 9-ig van lehetőség.
(3) A (2) bekezdésben foglalt jogkövetkezmény nem alkalmazandó a 2. § (1) bekezdés 11–13., 20–21. pontjaiban felsorolt
támogatási jogcímek esetében. 8. A hasznosító személyében bekövetkezett változás
13. § (1) Ha az egységes kérelemben bejelentett terület hasznosítása vonatkozásában az egységes kérelem benyújtását
követően a hasznosító személye megváltozik, arról a terület új hasznosítója (a továbbiakban: új hasznosító) a változást
követő tizenöt napon belül bejelentést köteles tenni az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett
nyomtatványon, amely tartalmazza:
a) a kérelmet benyújtó és az új hasznosító adatait,
b) az új hasznosító nyilatkozatait, valamint
c) a hasznosító személyének változásával érintett területek adatait.
(2) Az új hasznosító (1) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozata kiterjed arra, hogy a benyújtott egységes kérelemben
megjelölt támogatási jogcímek vonatkozásában a támogatási feltételeket megismerte és azok betartását vállalja.
(3) A hasznosító személyében bekövetkezett változásokra egyebekben az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 82. cikkében
foglaltakat kell alkalmazni.
(4) A 2. § (1) bekezdés 1–3. és 7–8. pontjaiban felsorolt támogatási jogcímek esetében a támogatás az egységes kérelmet
benyújtó mezőgazdasági termelőnek kerül kifizetésre.
(5) A hasznosító személyében bekövetkezett változásra vonatkozó, e rendelet szerinti rendelkezéseket abban az esetben
kell alkalmazni, ha az adott jogcímre vonatkozó jogszabályok eltérően nem rendelkeznek.
(6) A 2. § (1) bekezdés 5–6. pontjában felsorolt jogcímek vonatkozásában a támogatási jogosultság jogosultjának
személyében bekövetkezett változásra a történelmi bázis jogosultságról szóló 106/2007. (IX. 24.) FVM rendelet
rendelkezéseit kell alkalmazni.
9. A másodvetés bejelentése 14. § Az ügyfélnek az egységes kérelemben szereplő bejelentett tábláin történt másodvetésről annak megtörténtét követő
tizenöt napon belül értesítenie kell az MVH-t az adatváltozás bejelentésére szolgáló elektronikus felületen.
10. Hiánypótlás 15. § A 3. § (2) bekezdése alapján az egységes kérelem kötelező tartalmát képező adatok, valamint az egységes kérelem
adatainak igazolására szolgáló, az egységes kérelem mellékletét képező dokumentumok hiánypótlás tárgyai nem
lehetnek.
11. Adminisztratív és fizikai ellenőrzések 16. § (1) Az egységes kérelemben foglaltak, valamint a támogatási feltételek adminisztratív és fizikai ellenőrzésére
a) a kölcsönös megfeleltetés körébe tartozó ellenőrzések lefolytatásával, valamint a jogkövetkezmények
alkalmazásával kapcsolatos szabályokról szóló 81/2009. (VII. 10.) FVM rendeletben, továbbá
b) a HMKÁ rendeletben, valamint
c) a 2. § (1) bekezdésében hivatkozott, az egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabályokban
foglaltak szerint kerül sor.
(2) Ha az (1) bekezdés alapján végzett ellenőrzések eredményeképpen az adott referenciaterületre benyújtott támogatási
kérelmekben szereplő igénylések által lefedett terület összesen nagyobb, mint a referenciaterület mérete, akkor
túligénylés állapítható meg. A túligénylésben érintett blokkok listáját az MVH a honlapján közzéteszi.
(3) Ha a túligénylés
a) nem haladja meg a referenciaterület méretének az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 34. cikk (1) bekezdése
szerinti mérési tűréshatárral számolt területét (a továbbiakban: mérési tűréshatárral számolt referenciaterület),
akkor az MVH a túligénylés arányában a referenciaterület méretéig csökkenti a referenciaterületen belüli
támogatási igénylésekben megjelölt területeket, vagy
b) meghaladja a mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet, akkor az MVH végzésben értesíti az érintett
ügyfeleket és egyúttal felszólítja őket a kérelemben megadott adatoknak a valóságnak megfelelő helyesbítésére.
(4) A (3) bekezdés b) pontja szerinti végzésben meg kell jelölni az érintett referenciaterületre egységes kérelmet benyújtó
ügyfelet és a kérelmében foglaltaknak megfelelően a bejelentett táblára vonatkozó adatokat.
(5) Ha a (3) bekezdés b) pontja alapján megállapított túligénylés az ügyfelek által benyújtott helyesbítéseket követően
részben vagy egészben továbbra is fennáll, az MVH
a) a mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet meg nem haladó túligénylés esetén a túligénylés arányában
a referenciaterület méretéig csökkenti a referenciaterületen belüli támogatási igénylésekben megjelölt
területeket, vagy
b) a mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet meghaladó túligénylés esetén fizikai ellenőrzést, illetve
adminisztratív ellenőrzést folytat le az érintett referenciaterület vonatkozásában.
(6) Az (5) bekezdés szerinti ellenőrzéseket nem kell lefolytatni, ha a (3) bekezdés b) pontja szerinti végzésben foglalt
határidőt a kérelmet benyújtó ügyfél elmulasztotta. Ebben az esetben az MVH a határidőt elmulasztó ügyfél egységes
kérelmében bejelentett, túligénylésben érintett területeit a túligénylés mértékének megfelelően csökkenti.
17. § (1) Ha az MVH több egységes kérelem alapján többszörös igénylést állapít meg, akkor a 16. § (3)–(6) bekezdései szerint jár
el.
(2) Túligénylés esetén az MVH azon ügyfél számára állapítja meg a támogatást, amely ügyfél hitelt érdemlően bizonyítja,
hogy az adott terület vonatkozásában jogszerű földhasználónak minősül. Amennyiben a jogszerű földhasználó ügyfél
egyébként jogosult a támogatás igénybevételére, részére az MVH a támogatást az adott terület hasznosításától
függően állapítja meg.
(3) Ha a 16. § (3)–(6) bekezdései és e § (2) bekezdése szerinti eljárás eredményeképpen sem szüntethető meg
a túligénylés, vagy a többszörös igénylés, akkor a referenciaterületet meghaladó terület minden érintett kérelem
esetében jogosulatlan igénylésnek számít.
(4) A (3) bekezdés szerinti terület – a jogosulatlan igényléshez kapcsolódó jogkövetkezmények számítása szempontjából
– nem haladhatja meg az adott referenciaterületen kérelmezett terület 100 százalékát.
(5) A (3) bekezdés szerinti jogosulatlan igénylés mindaddig fennáll, amíg valamelyik érintett ügyfél a jogvita elbírálására
egyébként illetékes hatóság vagy bíróság jogerős határozatával nem igazolja jogosultságát, vagy az érintett ügyfelek
együttesen nem helyesbítik a kérelmeiket. Ha bármelyik érintett ügyfél igazolja, hogy a jogvita elbírálására eljárás
indult, az érintett ügyfelek egységes kérelmei alapján indított, a jogosulatlan igényléssel érintett eljárásokat az MVH
a jogvita jogerős eldöntéséig felfüggeszti.
18. § Amennyiben az agrár-környezetgazdálkodási rendelet 40. §-a szerinti eljárás lezárása után az adminisztratív ellenőrzés
során továbbra is megállapítható, hogy a bejelentett tábla megsérti a 3. § (4) bekezdés b) pontja szerinti előírásokat,
a bejelentett táblát az MVH hivatalból módosítja és a 3. § (4) bekezdés b) pontja szerinti előírások megsértésével
megadott területet túlzott mértékű bejelentésként kezeli. Jogkövetkezményként az 1122/2009/EK bizottsági rendelet
58. cikkében foglaltak alkalmazandóak.
12. Állandó legelőként hasznosított földterületek fenntartása 19. § (1) Ha az egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabály az állandó legelőterület csökkentésével összefüggésben
az érintett területekre vonatkozóan külön engedélyezési, bejelentési kötelezettséget ír elő vagy jogkövetkezmény
alkalmazását rendeli el, akkor azok a MePAR, valamint a támogatási kérelmek nyilvántartási rendszerének az adott
földterületre vonatkozó adatai alapján meghatározott állapot figyelembevételével kerülnek meghatározásra.
(2) Az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 3. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott referenciaarány (0,0264) biztosítása
érdekében az egységes kérelemben az ügyfél az erre a célra fenntartott hasznosítási kóddal nyilatkozik az általa
bejelentett terület vonatkozásában állandó legelőként hasznosított földterület nagyságáról és az 1122/2009/EK
bizottsági rendelet 13. cikk (8) bekezdésében foglaltaknak megfelelően hasznosított egyéb, bejelentési
kötelezettséggel érintett területekről. A bejelentési kötelezettség elmulasztásából eredő jogkövetkezményekre
az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 55. cikk (1) és (2) bekezdését kell alkalmazni.
13. Kifizetés 20. § (1) Ha az adott támogatási jogcímre vonatkozó jogszabály másképp nem rendelkezik, akkor a támogatás kifizetése
a tárgyév december 1. és a tárgyévet követő év június 30. között az ügyfélnek az MVH által vezetett
ügyfél-nyilvántartási rendszerben nyilvántartott fizetési számlájára történő átutalással történik.
(2) A támogatás – a 2. § (1) bekezdés 2. pontjában foglaltak kivételével – euróban kerül megállapításra és forintban kerül
kifizetésre. Az átváltásra a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet
45. cikkében, továbbá az euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek a mezőgazdaságban való alkalmazására
vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és egyes rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i
1913/2006/EK bizottsági rendelet 7. cikk (1) bekezdése és 11. cikke szerint meghatározott árfolyamot kell alkalmazni.
14. Záró rendelkezések 21. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 22. § Ez a rendelet
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendeletnek,
b) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési
rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében,
a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendeletnek,
c) a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés
végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2011. január 27-i 65/2011/EU bizottsági rendeletnek
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 23. § Hatályát veszti az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból,
valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2010. évi igénybevételével kapcsolatos
egységes eljárási szabályokról szóló 34/2010. (IV. 9.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
131/2011. (XII. 21.) VM rendelete a Zabanyik-hegy természetvédelmi terület létesítéséről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 3. és 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §
l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Védetté nyilvánítom Zabanyik-hegy természetvédelmi terület elnevezéssel a Borsod-Abaúj-Zemplén megyében,
Szőlősardó közigazgatási területén lévő, Szőlősardó 024, 025, 032, 033, 034 ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú,
összesen 62,51 hektár kiterjedésű területet. (2) Az (1) bekezdésben szereplő helyrajzi számú ingatlanok az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi
rendeltetésű területekkel érintett földrészletekről szóló 14/2010. (V. 11.) KvVM rendelet alapján európai közösségi
jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területek. 2. § A védetté nyilvánítás célja a területen található lejtősztyepprétek, félszáraz gyepek, felhagyott gyümölcsösök,
karsztbokorerdők természeti értékeinek, kiemelten az osztrák sárkányfű (Dracocephalum austriacum) populációinak
megőrzése. 3. § A védett természeti terület természetvédelmi kezelési tervét az 1. melléklet tartalmazza.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
98/2003. (VIII. 22.) FVM rendelete az afrikai sertéspestis elleni védekezésről.
Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
45. §-ának 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed valamennyi sertést tartó
természetes és jogi személyre, valamint jogi személyiség
nélküli gazdasági társaságra.
(2) E rendelet előírásait kell alkalmazni az afrikai sertéspestis állatbetegség megelőzésére, a betegség megjelenése esetén annak felszámolására.
2. § E rendelet alkalmazásában: 1. Sertés: a Suidae családhoz tartozó állat, beleértve a
vaddisznót is.
2. Jelzősertés: az a sertés, amelyet az afrikai sertéspestis
vírusával szembeni ellenanyagok jelenlétére megvizsgáltak és a vizsgálatok alapján negatívnak találtak, vagy
amely olyan gazdaságból származik, amely nem áll zárlat
alatt.
3. Vaddisznó: nem gazdaságban tartott vagy tenyésztett
sertés.
4. Gazdaság: bármely mezőgazdasági vagy egyéb épület,
épületegyüttes, ahol állandó vagy ideiglenes jelleggel sertéseket tenyésztenek vagy tartanak, ez a meghatározás
azonban nem vonatkozik a vágóhidakon, valamint közlekedési eszközökön és vadászati célra bekerített területen
vaddisznót tartó vadasparkra.
5. Diagnosztikai kézikönyv: az afrikai sertéspestis egységes diagnosztikai eljárásokkal történő kimutatását biztosító, a 18. § (3) bekezdése szerinti kézikönyv.
6. Afrikai sertéspestis-fertőzöttségre gyanús sertés: olyan
sertés vagy sertéshulla, amelynek klinikai tünetei vagy
kórbonctani elváltozásai, illetve a diagnosztikai kézikönyv alapján végzett laboratóriumi vizsgálatának eredményei az afrikai sertéspestis esetleges előfordulására
utalnak.
7. Afrikai sertéspestis előfordulása: olyan sertés vagy sertéshulla, amelyben az afrikai sertéspestisre jellemző klinikai tüneteket vagy kórbonctani elváltozásokat hivatalosan
megállapították, vagy a betegség jelenlétét a diagnosztikai
kézikönyvben foglaltak szerint végzett laboratóriumi vizsgálat eredménye alapján hivatalosan megállapították.
8. Afrikai sertéspestis kitörése: az afrikai sertéspestis egy
vagy több előfordulása valamely gazdaságban.
9. Elsődleges járványkitörés: olyan járványkitörés, amely
járványtanilag nem kapcsolódik ugyanazon régió előző járványkitöréséhez vagy első járványkitörés az ország egy másik régiójában.
10. Afrikai sertéspestissel fertőzött terület: az ország olyan
járványtanilag összefüggő területe, ahol az afrikai sertéspestist vaddisznókban egy vagy több alkalommal megállapították, s ezt követően a 15. és 16. §-sal összhangban
intézkedések történtek.
11. Afrikai sertéspestis elsődleges előfordulása vaddisznókban: az afrikai sertéspestis előfordulása vaddisznókban
olyan területen, ahol korábban nem rendeltek el intézkedéseket a 15. §-ban és 16. §-ban foglaltak szerint.
12. Kontaktgazdaság: olyan gazdaság, ahová az afrikai
sertéspestist — akár az elhelyezkedése okán, akár személyek, sertések vagy járművek mozgása eredményeképpen
vagy bármely egyéb módon — behurcolhatták.
13. Sertéstartó: olyan természetes vagy jogi személy, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, akinek
sertés van a tulajdonában, illetve sertést tart.
14. Ártalmatlanítás: a fertőzési veszélyt jelentő anyagok
engedélyezett üzemben történő feldolgozással, vagy elégetéssel történő kezelését vagy elásását jelenti oly módon,
hogy az afrikai sertéspestis vírusának terjedése elkerülhetővé válik.
15. Leölés: bármely vértelen úton történő beavatkozás,
amely az állat halálát okozza.
16. Levágás: az állat halálának elvéreztetés útján történő előidézése.
17. Vektor: az Ornithodorus erraticus fajba tartozó kullancs.
Az afrikai sertéspestis bejelentése 3. § (1) Az afrikai sertéspestis bejelentési kötelezettség alá
tartozó betegség. Aki a betegséget vagy a betegség gyanúját
észleli, vagy arról tudomást szerez, haladéktalanul köteles
erről értesíteni az állatorvost, aki a megbetegedést vagy a
betegség gyanúját haladéktalanul köteles jelenteni a kerületi főállatorvosnak.
(2) A bejelentési kötelezettség akkor is fennáll, ha
egészségesnek látszó állaton vágás során fertőzöttségre
gyanút keltő elváltozást észleltek.
(3) A bejelentést szóban, írásban, személyesen vagy
megbízott útján is lehet teljesíteni. A bejelentésnek tartalmaznia kell:
a) a sertéstartó nevét, lakcímét;
b) a sertéstartás helyét, vaddisznó esetén az észlelés
helyét. (4) A Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
(a továbbiakban: FVM) a betegség megállapításáról az
1. számú melléklet szerint tájékoztatja a Nemzetközi Járványügyi Hivatalt és az Európai Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) az alábbiak közlésével:
a) az afrikai sertéspestisnek a gazdaságokban észlelt és
igazolt kitöréséről,
b) vágóhidakon vagy szállítóeszközökön megállapított
előfordulásáról, c) vaddisznókban első alkalommal észlelt és igazolt
előfordulásáról,
d) a 8. § szerint elvégzett járványügyi vizsgálat eredményeiről.
(5) Az FVM tájékoztatást ad a Nemzetközi Járványügyi
Hivatalnak és a Bizottságnak az afrikai sertéspestis vaddisznók közötti további előfordulásáról.
Afrikai sertéspestis gyanúja esetén hozandó intézkedések 4. §
(1) Ha a kerületi főállatorvos afrikai sertéspestis megbetegedésről vagy annak gyanújáról értesül, köteles haladéktalanul hatósági állatorvost küldeni a helyszínre, aki a
diagnosztikai kézikönyvben ismertetett eljárásoknak megfelelően megkezdi a betegség megállapítására vagy kizárására irányuló vizsgálatokat. A hatósági állatorvosnak a
gazdaságban ellenőriznie kell a sertésnyilvántartást és a
sertések azonosítására szolgáló megjelöléseket.
(2) Amennyiben a hatósági állatorvos a fertőzöttséget
vagy a fertőzöttség gyanúját kizárni nem tudja, a kerületi
főállatorvos a gazdaság hatósági megfigyelését rendeli el az
alábbi intézkedések szerint:
a) a gazdaságban található sertéseket korcsoport szerint nyilvántartásba kell venni, a nyilvántartást naprakészen kell vezetni, beszámítva a fertőzésgyanús időszak alatt
történt elléseket és elhullásokat is, és minden korcsoportban fel kell tüntetni a beteg, elhullott vagy feltehetően
fertőzött sertések számát;
b) a nyilvántartást a hatósági állatorvosnak minden látogatáskor ellenőriznie kell;
c) a gazdaságban lévő összes sertést a szállásában kell
tartani vagy a gazdaságon belül olyan helyre kell elzárni,
ahol el lehet különíteni a fertőzöttségre gyanús állatokat;
d) a gazdaságba nem hozható be, illetve onnan nem
vihető ki sertés, továbbá a kerületi főállatorvos az állatmozgások tilalmát szükség esetén kiterjesztheti más állatfajokra is;
e) a hatósági állatorvos engedélye nélkül a gazdaságból
nem vihető ki a sertéshús, sertéshúskészítmény, -ondó,
-petesejt, -embrió, takarmány, eszközök, anyagok, sertéshulla vagy olyan hulladék, amely feltételezhetően terjesztheti az afrikai sertéspestist, továbbá azok nem bocsáthatók
kereskedelmi forgalomba sem;
f) személyek és járművek a gazdaságon belül a hatósági
állatorvos írásos engedélyével közlekedhetnek;
g) a gazdaság, valamint a sertésistállók be- és kijáratánál fertőtlenítést kell végezni, ezért aki belép az istállókba
vagy kilép onnan, be kell tartania az afrikai sertéspestis
vírusa széthurcolásának megakadályozására kiadott hatósági előírásokat;
h) a gazdaság elhagyása előtt valamennyi szállítóeszközt gondosan fertőtleníteni kell, továbbá az ott dolgozók
kizárólag a hatósági állatorvos engedélyével, fertőtlenítés
és átöltözés után hagyhatják el a telepet; továbbá
i) a 8. § szerint járványügyi vizsgálatot kell végezni.
(3) A (2) bekezdésben felsorolt intézkedéseket addig
nem lehet feloldani, amíg az afrikai sertéspestis gyanúját
hivatalosan ki nem zárták.
(4) Ahol a járványügyi helyzet megkívánja, a kerületi
főállatorvos:
a) a (2) bekezdés szerinti gazdaságban foganatosíthatja
az 5. § (1) bekezdésében felsorolt intézkedéseket;
b)  községi zárlatot rendelhet el a (2) bekezdésben említett gazdaság körül.
(5) Az 5. § (1) bekezdésében felsorolt intézkedések alkalmazását csak az afrikai sertéspestis vírusával fertőzött
vagy fertőzöttségre gyanús sertésekre, illetve tartási helyükre korlátozhatja, ha ezeket a sertéseket a gazdaságban
tartott többi sertéstől teljesen elkülönítve tartják, gondozzák és takarmányozzák. A leölésre kerülő sertésekből a
diagnosztikai kézikönyv által előírt számú vérmintát kell
venni, az afrikai sertéspestis vírusa jelenlétének megállapítása vagy kizárása céljából.
Afrikai sertéspestis megállapítása esetén hozandó
intézkedések 5. §
(1) Ha az afrikai sertéspestis fertőzöttség gyanúját a
laboratóriumi vizsgálatok megerősítik, a kerületi főállatorvos a betegséget hivatalosan megállapítja, és helyi zárlatot rendel el. A helyi zárlat a 4. § (2) bekezdésében foglaltakon túl a következőkre terjed ki:
a) valamennyi, a gazdaságban található sertést késedelem nélkül, hatósági állatorvos felügyelete mellett le kell
ölni oly módon, hogy az afrikai sertéspestis vírusának a
leölés során történő terjedési kockázata kizárható legyen;
b) ha a sertéseket a leölés helyéről elszállítják, a szállítást zárt, csepegésmentes gépkocsikkal kell végezni, a gép
kocsikat a gazdaság elhagyása előtt és a sertések lerakása
után fertőtleníteni kell;
c) a fertőzés terjedésének megakadályozása érdekében
vagy diagnosztikai célból a fertőzöttségre gyanús sertéseket a betegség hatósági megállapítása előtt is le lehet ölni,
a leölést elrendelő határozat a fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtandó;
d) a leölésre kerülő sertésekből a diagnosztikai kézikönyvben meghatározott számú vérmintát kell venni annak érdekében, hogy megállapítható legyen az afrikai sertéspestis behurcolásának módja, valamint a betegség bejelentéséig terjedő az az időtartam, ami alatt a fertőzés fennállhatott a gazdaságban;
e) a leölt vagy elhullott állatok hulláit hatósági állatorvos felügyelete mellett oly módon kell ártalmatlanítani,
hogy az afrikai sertéspestis vírusa terjedésének a kockázata
kizárható, a környezetszennyező hatása pedig minimális
legyen;
f) azon sertések húsát, amelyeket a feltételezett fertőződés és a zárlat elrendelésének ideje között vágtak le,
lehetőség szerint fel kell kutatni, és ártalmatlanná kell
tenni úgy, hogy elkerülhető legyen az afrikai sertéspestis
vírus terjedésének a kockázata és a környezet elemeinek
szennyeződése;
g) a betegségnek a gazdaságba történő feltételezett behozatala és a hatósági intézkedések meghozatala között a
sertésekből vett ondót, petesejteket és embriókat fel kell
kutatni, és hatósági felügyelet mellett ártalmatlanítani kell
oly módon, hogy kizárható legyen az afrikai sertéspestis
vírus továbbterjesztésének kockázata;
h) minden feltehetően szennyeződött anyagot és hulladékot (pl. takarmányt, almot, hígtrágyát stb.) hatósági állatorvos felügyelete mellett olyan kezelésnek kell alávetni,
amely biztosítja az afrikai sertéspestis vírusának az elpusztítását;
i) a járványt terjesztő tárgyakat meg kell semmisíteni;
j) miután a sertéseket leölték, az állatszállásokat az
állatokat vagy hulláikat szállító járműveket, valamint a
feltehetően fertőzött berendezéseket — a 12. §-ban foglaltak szerint — takarítani és fertőtleníteni kell, az almot, a
trágyát és hígtrágyát pedig fertőtleníteni kell, és ha szükséges rovarirtást is kell végezni;
k) a betegség elsődleges kitörése esetén az afrikai sertéspestis vírusának izolátumát a vírus genotípusának meghatározása érdekében a diagnosztikai kézikönyvben leírt
laboratóriumi vizsgálat alá kell vetni;
l) a 8. § szerint járványügyi vizsgálatot kell végezni;
m) a betegség megállapításáról a települési (főváros
ban a fővárosi kerületi) önkormányzat jegyzőjét mielőbb
értesíteni kell.
(2) Amennyiben a betegség kitörését laboratóriumban,
állatkertben, vadasparkban vagy olyan bekerített területen
állapítják meg, ahol tudományos, illetve ritka fajták védelmére szolgáló céllal tartanak sertéseket, az FVM az (1) bekezdés a) és g) pontjában foglaltaktól eltérően rendelkez
het, a járványvédelem alapvető érdekeinek figyelembevételével. (3) A (2) bekezdés szerinti döntésről az FVM haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot.
Az afrikai sertéspestis megállapítása esetén hozandó
intézkedések különböző járványtani egységekből álló
gazdaságokban 6. § (1) Olyan gazdaságok esetén, amelyek két vagy több
elkülönült termelési egységből (több telepből) állnak, a
sertések hízlalásának befejezése érdekében a kerületi főállatorvos olyan döntést is hozhat, hogy egy fertőzött gazdaságban a nem fertőzött termelési egységre (telepre) felmentést ad az 5. § (1) bekezdésének a) pontjában foglalt
rendelkezések alól, ha a hatósági állatorvos megerősítette,
hogy a termelési egység zártsága és mérete, valamint technológiája lehetővé teszi az állatok teljesen elkülönült tartását, takarmányozását és gondozását, így a vírus nem terjedhet át egyik termelési egységből a másikba.
(2) Ha a kerületi főállatorvos az (1) bekezdés szerint jár
el, a járványvédelmi garanciákat biztosítania kell.
(3) Az (1) bekezdés szerinti döntésről az FVM tájékoztatja a Bizottságot.
A kontaktgazdaságokban hozandó intézkedések 7. § (1) A kontaktgazdaságokban a 4. §-ban előírt intézkedéseket addig kell alkalmazni, amíg az afrikai sertéspestis
gyanúját hivatalosan ki nem zárják.
(2) Ha a járványtani helyzet szükségessé teszi, a kerületi
főállatorvos a kontaktgazdaságokban az 5. § (1) bekezdése
szerint intézkedhet. Az állatok leölése előtt a sertésekből
diagnosztikai kézikönyvben meghatározott számú mintát
kell venni, hogy ezekben a gazdaságokban az afrikai sertéspestis vírusa vagy az általa termelt ellenanyag jelenléte
megállapítható vagy kizárható legyen.
Járványügyi vizsgálat 8. § (1) A járványügyi vizsgálatot a 20. § szerinti készenléti
terv keretein belül kell elvégezni. A vizsgálatnak az alábbiakra kell kiterjedni:
a) azon időtartamra, amely alatt az afrikai sertéspestis
a betegség bejelentését vagy gyanúját megelőzően már jelen lehetett a gazdaságban;
b) a gazdaságban észlelt afrikai sertéspestis eredetére
és azon gazdaságok azonosítására, ahol olyan sertések vannak, amelyek ugyanazon forrásból fertőződhettek;
c) azon személyek, járművek, sertések, hullák, húsok,
ondó vagy anyagok mozgására, amelyek feltehetően a vírust a gazdaságba bevitték, vagy azt onnan kivitték;
d) arra a lehetőségre, hogy vektorok vagy vaddisznók
okozhatják-e a betegség terjedését.
(2) Ha a vizsgálat eredményeiből arra lehet következtetni, hogy az afrikai sertéspestis egy másik országban lévő
gazdaságból vagy gazdaságba terjedt át, az érintett ország
illetékes hatóságát az FVM haladéktalanul értesíti.
(3) A (2) bekezdés szerinti döntésről az FVM tájékoztatja a Bizottságot.
Községi zárlat, védőkörzet határainak kijelölése 9. § (1) Ha adott gazdaságban a sertéseken az afrikai sertéspestist hivatalosan megállapították, a területileg illetékes
kerületi főállatorvos — a kitörés helye körül legalább
3 km-es sugarú kör által határolt területre községi zárlatot
rendel el, amely az állomás által elrendelt legalább 10 km
sugarú kör által határolt védőkörzeten belül helyezkedik el.
(2) A községi zárlat és a védőkörzet kijelölése során
figyelembe kell venni:
a) a 8. § szerint elvégzett járványügyi vizsgálat eredményeit;
b) a földrajzi helyzetet, különös tekintettel a természetes és mesterséges határokra;
c) a gazdaságok elhelyezkedését és egymástól való távolságát;
d) a különböző hasznosítású sertések szállításának és
kereskedelmének kialakult gyakorlatát és a vágóhidak elérhetőségét;
e) a sertésforgalom zárlati területen belüli ellenőrzésére rendelkezésre álló lehetőségeket, különös tekintettel arra az esetre, ha a sertéseket leölés céljából a tartási
helyükről el kell szállítani.
(3) Ha a zárlati terület szomszédos állam területének
egy részét is érinti, akkor azt az érintett szomszédos ország
illetékes hatóságaival együttműködve kell kijelölni.
(4) Az állomás minden szükséges intézkedést megtesz
(figyelmeztető táblák kihelyezése, tömegtájékoztatási eszközök igénybevétele stb.) annak érdekében, hogy a községi
zárlat és a védőkörzet területén minden érdekelt tudomást
szerezzen a 10—11. §-okban foglalt korlátozásokról, illetve a korlátozások be nem tartásának következményeiről.
Intézkedések a községi zárlat területén 10. § (1) A kerületi főállatorvosnak a községi zárlat területén
a következő intézkedések végrehajtásáról kell gondoskodni:
a) a sertéstartók bejelentése alapján — haladéktalanul — minden gazdaságot és azok sertésállományát nyilvántartásba kell vennie, továbbá ezeket a gazdaságokat a
községi zárlat létrehozását követő hét napon belül a hatósági állatorvosnak fel kell keresnie a sertések klinikai vizsgálata, valamint az azonosító jelölésének ellenőrzése céljából;
b) meg kell tiltani a sertések közutakon és magánutakon történő mozgatását és szállítását,
c) a b) pontban meghatározott tilalom nem vonatkozik
a sertések közúton vagy vasúton történő szállítására, ha
menet közben nem rakodnak ki és nem állnak meg, vagy
olyan sertések esetében, amelyeket engedéllyel kivételes
esetben a községi zárlaton kívülről szállítanak és útban
vannak a községi zárlaton belül elhelyezkedő vágóhíd felé,
továbbá a g) pont szerinti esetekben;
d) a felszerelési tárgyakat, járműveket, melyeket sertések, más haszonállatok, feltehetően fertőzött anyagok
(hullák, takarmány, trágya, hígtrágya stb.) szállítására
használnak, használatuk után a 12. §-ban szabályozott rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően azonnal tisztítani, fertőtleníteni és kezelni kell, és a sertések szállítására
használt járművek tisztítás és fertőtlenítés után kizárólag
a hatósági állatorvos engedélyével hagyhatják el a községi
zárlat területét;
e) a hatósági állatorvos engedélye nélkül a gazdaság
területéről ki vagy a gazdaság területére be, más fajú állat
nem kerülhet;
f) a gazdaságban észlelt minden megbetegedett vagy
elhullott sertésről értesíteni kell a hatósági állatorvost, aki
elvégzi az afrikai sertéspestis jelenlétének megállapításához szükséges vizsgálatokat;
g) nem fertőzött gazdaságból a sertéseket a fertőzött
gazdaság takarításának és fertőtlenítésének és ha szükséges rovartalanításának befejezését követő legalább 40 napig tilos elszállítani, azonban ennek eltelte után — a (4) bekezdésben felsorolt feltételekkel — engedélyezhető a sertések gazdaságból való elszállítása
ga) az állomás által kijelölt vágóhídra — lehetőség szerint a községi zárlaton vagy védőkörzeten belül — azonnali
vágásra,
gb) állatifehérje-feldolgozó üzembe vagy más alkalmas
helyre, ahol a sertéseket azonnal leölik, hulláikat pedig
hatósági felügyelet mellett ártalmatlanítják, vagy
gc) kivételes esetben a községi zárlaton belüli más gazdaságba;
h) a sertések ondója, petesejtjei és embriói nem vihetők
ki a községi zárlat területén lévő gazdaságból;
i) aki a gazdaságba be- vagy onnan kilép, köteles betartani az afrikai sertéspestis vírus továbbterjedésének megelőzésére hozott hatósági intézkedéseket.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben megállapított tilalmak további járványkitörések miatt 40 napon túl is fennmaradnak, és ennek következtében a sertések tartásában
állatvédelmi vagy más kényszerítő körülmények merülnek
fel, a (4) bekezdésben felsorolt feltételektől függően a kerületi főállatorvos — a sertéstartó indokolt kérésére —
engedélyezheti a nem fertőzött sertések közvetlen elszállítását a községi zárlaton belüli gazdaságból:
a) az állomás által kijelölt vágóhídra — lehetőleg a
községi zárlaton vagy a védőkörzeten belül — azonnali
levágásra;
b) állatifehérje-feldolgozó üzembe vagy más alkalmas
helyre, ahol a sertéseket azonnal leölik, hulláikat hatósági
állatorvosi felügyelet mellett feldolgozzák;
c) a községi zárlaton belül más tartási helyre.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott döntésről az
FVM tájékoztatja a Bizottságot.
(4) A kerületi főállatorvos engedélyezheti a nem fertőzött sertések elszállítását az érintett gazdaságból levágás
vagy leölés céljából a következő feltételekkel:
a) a hatósági állatorvos a gazdaságban már elvégezte a
sertések — különösen az elszállításra kerülő sertések —
klinikai vizsgálatát, beleértve egy részük hőmérőzését, valamint ellenőrizte a nyilvántartást és a sertések azonosítására szolgáló jelöléseket;
b) az a) pont szerinti ellenőrzések és vizsgálatok nem
igazolták az afrikai sertéspestis megjelenését;
c) a sertéseket a hatósági állatorvos által lepecsételt
járművekben szállítják;
d) a sertések szállításában részt vevő járművet és felszerelést a szállítás után a 12. §-ban foglalt rendelkezéseknek
megfelelően azonnal megtisztítják és fertőtlenítik;
e) vágáskor vagy leölés előtt a diagnosztikai kézikönyvben meghatározott számú mintát kell venni a sertésekből,
hogy ezekben a gazdaságokban az afrikai sertéspestis vírusának vagy az általa termelt ellenanyagnak a jelenléte megállapítható vagy kizárható legyen.
(5) Ha sertéseket vágóhídra szállítják:
a) a vágóhídért felelős hatósági állatorvost értesíteni
kell a sertések vágóhídra szállításáról;
b) a vágóhídra való megérkezésük után ezeket a serté
seket a többi sertéstől el kell különíteni, és külön kell
levágni;
c) a kijelölt vágóhídon végzett előzetes és leölés utáni
vizsgálat során a hatósági állatorvosnak minden olyan tünetet és elváltozást figyelembe kell venni, amely az afrikai
sertéspestis jelenlétére utal.
(6) Az (5) bekezdés szerinti sertésekből származó friss
hús jelölése 6,5 cm hosszú, 4,5 cm széles ovális alakú
bélyegzővel történik. A felirat tartalmazza a felső részén az
ország nevét nagybetűkkel, középső részén a vágóhíd jóvá
hagyott állatorvosi számát, alsó részén pedig az ,,EC’’ jelzést. Két egyenes derékszögben keresztezi egymást a bélyegző közepén oly módon, hogy az információt ne zavarja.
A betűk 0,8 cm, a számok 1 cm magasak. A bélyegző
információt ad arról az állatorvosról, aki a húst ellenőrizte.
(7) Az (5) bekezdés szerinti sertésből származó hús
kereskedelmi forgalomba csak akkor kerülhet, ha rajta
— hatósági állatorvos felügyelete mellett — az alábbi kezelések egyikét elvégezték:
a) hőkezelést hermetikusan zárt konténerben 3.00-ás
vagy magasabb Fo értékkel végzik;
b) a hőkezelés során a nyersanyag belsejében 10 percen
keresztül legalább 80 ˚C-ot biztosítanak;
c) a testrészt vagy a nyersanyagot legalább 150 percen
keresztül forralási hőmérsékleten tartják, ennek során a
keletkezett darabok nem lehetnek 10 cm-nél vastagabbak;
d) a zsír kiolvasztását legalább 100 ˚C-on végzik.
A kezelést az állomás által kijelölt helyen, hatósági ál
latorvos felügyelete mellett kell elvégezni. A hús azzal a
feltétellel küldhető el a kezelési helyére, hogy a szállítmányt az induláskor hatósági állatorvos lepecsételi, és az a
szállítás folyamán végig lepecsételve marad.
(8) A községi zárlat területén az intézkedéseket legalább
addig fenn kell tartani, amíg
a) a takarítást és a fertőtlenítést a fertőzött gazdaságokban el nem végezték;
b) a sertések klinikai és laboratóriumi vizsgálatát a
diagnosztikai kézikönyv szerint valamennyi gazdaságban
elvégezték.
A vizsgálatokat addig nem szabad elvégezni, amíg a
fertőzött gazdaságban az előzetes takarítás, fertőtlenítés és
ha szükséges rovarirtás befejezése után 45 nap nem telt el.
(9) Az (1) bekezdés g) pontjában, valamint a (2) és
(8) bekezdésben előírt 40 és 45 napos időszakok 30 napra
csökkenthetők, ha intenzív mintavételi és vizsgálati programot alkalmazva lehetővé válik az afrikai sertéspestis
kizárása a kérdéses telepen.
Intézkedések a kijelölt védőkörzetben 11. § (1) Az állomásnak a védőkörzetben a következő intézkedéseket kell foganatosítania:
a) minden sertéstartó gazdaságot és annak sertésállományát a sertéstartók bejelentése alapján a kerületi főállatorvosnak nyilvántartásba kell venni;
b)  kell tiltani a sertéseknek közúton vagy magántulajdonú úton végzett hajtását és szállítását, kivéve, ha azt a
kerületi főállatorvos engedélyezi;
c) a védőkörzetben a sertések, más állatok vagy ragályfogó tárgyak szállítására használt és ez által esetleg fertőzött szállítójárműveket haladéktalanul tisztítani és fertőtleníteni kell, valamint ha szükséges, a rovarirtást is el kell
végezni; ezek a szállítójárművek nem hagyhatják el a védőkörzetet a kerületi főállatorvos által előírt tisztítás és fertőtlenítés nélkül;
d) a védőkörzet létrehozásától számított első hét nap
alatt a kerületi főállatorvos engedélye nélkül más fajú állat
nem kerülhet be a gazdaságba vagy onnan ki;
e) a gazdaságban észlelt minden megbetegedett vagy
elhullott sertésről értesíteni kell a hatósági állatorvost, aki
elvégzi az afrikai sertéspestis jelenlétének megállapításához szükséges vizsgálatokat;
f) a sertéseket a fertőzött gazdaság előzetes kitakarításának, fertőtlenítésének és ha szükséges rovarirtásának
befejezését követő legalább 30 napig tilos elszállítani a
gazdaságból, ennek eltelte után azonban — a 10. § (4) bekezdésében felsorolt feltételek függvényében — a kerületi
főállatorvos engedélyezheti a sertések elszállítását az említett gazdaságból, közvetlenül elszállítva a 10. § (1) bekezdés ga)—gc) pontjaiban foglaltak szerint;
g) sertések ondója, petesejtjei és embriói nem vihetők
ki a védőkörzetben található gazdaságból;
h) aki a sertéstelepekre be- vagy onnan kilép, köteles
betartani az afrikai sertéspestisvírus elhurcolásának megelőzésére hozott hatósági intézkedéseket.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott tilalom
nem vonatkozik:
a) a sertéseknek közúton vagy vasúton történő tranzitszállítására akkor, ha a szállítmány nem áll meg, vagy nem
kerül sor kirakodásra;
b) a védőkörzeten kívülről azonnali vágásra szállított
sertésekre, melyek útban vannak a védőkörzetben található vágóhídra.
(3) Amennyiben az (1) bekezdésben megállapított tilalmak további járványkitörések miatt 40 napon túl is fennmaradnak, és ennek következtében a sertések tartásában
állatvédelmi vagy más kényszerítő körülmények merülnek
fel, a 10. § (4) bekezdésében felsorolt feltételektől függően
a kerületi főállatorvos — a sertéstartó indokolt kérésére —
engedélyezheti a sertések közvetlen elszállítását a védőkörzeten belüli gazdaságból:
a) az állomás által kijelölt vágóhídra — lehetőleg
községi zárlaton vagy a védőkörzeten belül — azonnali
levágásra;
b) állatifehérje-feldolgozó üzembe vagy más alkalmas
helyre, ahol a sertéseket azonnal leölik, hulláikat hatósági
állatorvosi felügyelet mellett ártalmatlanítják; vagy
c) a községi zárlaton vagy a védőkörzeten belül más
tartási helyre.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott döntésről az
FVM tájékoztatja a Bizottságot.
(5) A védőkörzetben legalább addig kell fenntartani az
intézkedéseket, amíg
a) a takarítást és a fertőtlenítést a fertőzött gazdaságokban el nem végezték;
b) minden gazdaságban elvégezték a sertések diagnosztikai kézikönyv szerinti klinikai és laboratóriumi vizsgála
tát. A vizsgálatokat addig nem lehet elvégezni, amíg a
fertőzött gazdaságban az előzetes takarítás, fertőtlenítés és
ha szükséges rovarirtás befejezése után 40 nap el nem telt.
(6) Az (1) bekezdés f) pontjában meghatározott 30 napos időtartam csökkenthető 21 napra, a (3) bekezdésben
meghatározott 40 nap időtartam csökkenthető 30 napra,
az (5) bekezdésben meghatározott 40 nap csökkenthető
20 napra, ha az intenzív mintavételi és vizsgálati programot
alkalmazva lehetővé válik az afrikai sertéspestis kizárása.
Takarítás, fertőtlenítés, rovarirtás 12. § (1) A felhasznált fertőtlenítőszereket és rovarirtószereket, valamint ezek együttes alkalmazását és a használt
koncentráció mértékét a megyei (fővárosi) állategészségügyi állomás (a továbbiakban: állomás) hagyja jóvá.
(2) A takarítási és fertőtlenítési munkálatokat, és ha
szükséges rovarirtási munkálatokat a hatósági állatorvos
utasítása szerint és felügyelete mellett kell végrehajtani.
(3) A takarítás, fertőtlenítés és a rovarirtás alkalmazását, módszereit a 2. számú melléklet tartalmazza.
A sertések újratelepítése 13. § (1) A sertések újratelepítése az afrikai sertéspestissel
fertőzött gazdaságokban a 12. §-ban foglaltak szerint végzett takarítási, fertőtlenítési és rovarirtási műveletek befejezését követő 40 nap elteltével lehetséges.
(2) A sertések újratelepítésekor figyelembe kell venni az
adott gazdaságban folyó gazdálkodás típusát.
(3) Azon szabadtartású gazdaságok esetén, ahol a betegség előfordulása nem hozható összefüggésbe vektorokkal,
a sertések újratelepítését jelzősertések betelepítésével kell
kezdeni. A jelzősertéseket a hatósági állatorvos előírásainak megfelelően a gazdaság egész területén kell elhelyezni, és a gazdaságba történő betelepítést követő 45 nap
elteltével vett minták alapján, ellenanyagok jelenlétére
meg kell vizsgálni. Ha egyik sertés sem termelt ellenanyagokat az afrikai sertéspestis vírusával szemben, a teljes
újratelepítés elvégezhető. Az újratelepített gazdaságból
sertést elszállítani csak akkor lehet, ha a szerológiai vizsgálatok eredménye valamennyi sertés esetében negatív.
(4) Egyéb tartási formát folytató gazdaságok esetén,
ahol a betegség előfordulása nem hozható összefüggésbe
vektorokkal, a sertések újratelepítésekor vagy a (3) bekezdésben előírt intézkedések alapján kell eljárni, vagy a teljes
újratelepítést úgy kell végezni, hogy
a) az összes sertés húsz nap alatt érkezik a gazdaságba,
és a sertések zárlat alatt nem álló gazdaságból származnak,
b) az újratelepített sertéseket a diagnosztikai kézikönyv szerint szerológiai vizsgálatnak vetik alá és a vizsgálathoz szükséges mintákat legkorábban az utolsó sertés
beérkezését követő 45 nap elteltével kell levenni,
c) a gazdaságból sertés nem szállítható el, amíg nem
érkezik meg a szerológiai vizsgálatok negatív eredménye.
(5) Azon telepek esetében, ahol a betegség előfordulása
vektorokkal hozható kapcsolatba, az újratelepítésre 6 évig
nem kerülhet sor kivéve, ha
a) hatósági állatorvosi felügyelete alatt a vektoroktól
való mentesítés sikeresen megtörtént azokon a területeken, ahol sertéseket kívánnak tartani;
b) bizonyítható, hogy a vektor fennmaradása a továbbiakban nem jelent kockázatot az afrikai sertéspestis továbbvitelében.
(6) Az (5) bekezdés esetében a betelepítést a (3) bekezdésben foglalt rendelkezések szerint kell elvégezni.
(7) Az újratelepített telepről sertés kiszállítására csak a
teljes betelepítést követően — legkorábban 60 nappal — a
diagnosztikai kézikönyv szerint végzett negatív eredményű
vizsgálat után kerülhet sor.
(8) Ahol a betegség előfordulása nem hozható összefüggésbe vektorokkal és ha a telep takarítása, fertőtlenítése
óta 6 hónapnál hosszabb idő telt el — a járványtani helyzet
figyelembevételével — az állomás a (3)—(4) bekezdésekben foglaltakkal kapcsolatban engedményeket tehet.
(9) Más háziállatfajoknak a fertőzött gazdaságba való
újratelepítését az Állomás engedélyezi, figyelembe véve a
fertőzés terjedésének kockázatát vagy a meglévő vektorok
újratelepítés miatti fennmaradását.
A vágóhídon vagy szállítóeszközön lévő sertéseken észlelt
afrikai sertéspestis esetén hozandó intézkedések
14. § (1) Ha az afrikai sertéspestis gyanúja vágóhídon vagy
szállítás közben kerül megállapításra, a kerületi főállatorvos haladéktalanul megkezdi a betegség megállapítása
vagy kizárása érdekében a járványügyi vizsgálatot a diagnosztikai kézikönyvben foglalt eljárás alapján.
(2) Ha az afrikai sertéspestis előfordulását valamely
vágóhídon vagy szállítóeszközön észlelik, a kerületi főállatorvos elrendeli:
a) a vágóhídon vagy a szállítóeszközön lévő valamennyi
sertés azonnali leölését;
b) a fertőzött állatok hulláinak, belsőségeinek és az
állati hulladékoknak hatósági felügyelet melletti ártalmatlanítását;
c) az épületek és az eszközök — beleértve a járműveket
is — hatósági állatorvos felügyelete mellett történő, a
12. §-ban foglaltaknak megfelelő takarítását és fertőtlenítését; d) a 8. §-ban foglaltaknak megfelelően elvégzendő járványügyi vizsgálatot;
e) az afrikai sertéspestis vírusa izolátumának vizsgálatát a diagnosztikai kézikönyvben előírt laboratóriumi eljárás szerint, a vírus genotípusának meghatározása céljából;
f) a 7. §-ban foglalt intézkedéseket abban a gazdaságban, ahonnan a fertőzött sertések, illetve azok hullái származnak, valamint a többi kontaktgazdaságban;
g) a fertőzött sertések vagy hulláik származási helyére
— a járványügyi vizsgálat függvényében — az 5. § (1) bekezdésében leírt intézkedések alkalmazását;
h) hogy a 12. § szerint elvégzett takarítási, fertőtlenítési, és ha szükséges, rovarirtási műveletek befejezését követő legalább 24 óráig nem telepíthetnek vissza vágásra vagy
elszállításra szánt állatot.
(3) A vágóhíd a 12. § szerint elvégzett takarítási és fertőtlenítési műveletek befejezését követő legalább 24 óráig
nem fogadhat levágásra szánt állatot.
Az afrikai sertéspestis vaddisznókban történő
előfordulásának gyanúja és megállapítása esetén hozandó
intézkedések 15. § (1) Ha az állomás vaddisznók fertőzöttségének gyanújáról tudomást szerez, azonnal megfelelő intézkedéseket hoz
a betegség jelenlétének megállapítása vagy kizárása céljából. A sertéstartókat és a vadászokat tájékoztatja a betegség gyanújáról. Az elejtett vagy elhullott vaddisznókat
megvizsgáltatja, beleértve a laboratóriumi vizsgálatokat is.
(2) Ha a vaddisznókban megállapították az afrikai sertéspestis elsődleges előfordulását, az állomás azonnal meghozza a következő intézkedéseket:
a) állatorvosokból, vadászokból, vadbiológusokból és
járványügyi szakértőkből álló szakértői csoportot hoz létre, amely
aa) tanulmányozza a járványhelyzetet, és meghatározza a fertőzött terület nagyságát,
ab) megállapítja a fertőzött területen a b) és c) pontban
foglaltakon túl alkalmazandó intézkedéseket, amelyek magukban foglalhatják a vadászat felfüggesztését,
ac) kidolgozza a betegség felszámolásának tervét,
ad) ellenőrzéseket végez, hogy igazolja az afrikai ser
téspestisnek a fertőzött területen történő megszüntetésére
hozott intézkedések hatékonyságát;
b) a kijelölt fertőzött területen a kerületi főállatorvos
útján hatósági megfigyelés alá helyezteti a sertéstartó gazdaságokat, és elrendeli:
ba) valamennyi gazdaságban a sertések korcsoportok
szerinti nyilvántartásba vételét,
bb) a gazdaságban lévő összes sertésnek a szállásán vagy
más olyan helyen tartását, ahol a vaddisznóktól el lehet
őket különíteni,
bc) azon intézkedéseket, amely biztosítja, hogy vaddisznók nem férhetnek hozzá olyan anyagokhoz, amelyekkel a
gazdaságban lévő sertések később érintkezhetnek,
bd) azon intézkedéseket, hogy a gazdaságba nem léphet
be, vagy azt nem hagyhatja el sertés, kivéve, ha a járványügyi helyzetre tekintettel a kerületi főállatorvos engedélyezi,
be) a sertéstartó épületek, illetve a gazdaság ki- és bejáratánál megfelelő fertőtlenítési és ha szükséges rovarirtó
eszköz elhelyezését,
bf) az afrikai sertéspestis vírus továbbterjesztési kockázatának csökkentése érdekében a megfelelő higiéniai
óvintézkedéseket minden olyan személlyel kapcsolatban,
aki érintkezhet vaddisznókkal, így az intézkedések magukban foglalhatják a vaddisznóval érintkezésbe került személyek ideiglenes belépési tilalmát a gazdaságba,
bg) a gazdaságban minden, az afrikai sertéspestis tüneteit mutató elhullott vagy megbetegedett sertés vizsgálatát
az afrikai sertéspestis jelenlétére vonatkozóan,
bh) a kilőtt vagy elhullva talált vaddisznó bármilyen
testrésze, illetve minden olyan anyag vagy felszerelés bevitelének tilalmát, amely fertőződhetett az afrikai sertéspestis vírusával,
bi) a területről sertések, azok ondója, embriója vagy
petesejtje kereskedelmi forgalomba bocsátásának
tilalmát;
c) gondoskodik arról, hogy az összes, a kijelölt fertőzött
területen kilőtt vagy elhullva talált vaddisznót hatósági
állatorvos ellenőrizze, és a diagnosztikai kézikönyv alapján
afrikai sertéspestisre nézve megvizsgálja, továbbá arról,
hogy valamennyi vaddisznó hullája a hatósági állatorvosi
felügyelet mellett ártalmatlanításra kerüljön;
d) intézkedik, hogy az afrikai sertéspestis vírusának izolátumát a vírus genotípusának meghatározása céljából vessék alá a diagnosztikai kézikönyvben előírt laboratóriumi
eljárásnak.
(3) A (2) bekezdés ac) pontjában előírt, a betegség felszámolására kidolgozott tervet az FVM benyújtja a Bizottságnak.
(4) A nyilvántartás adatait a tulajdonosnak naprakészen
kell vezetnie, azt a hatósági állatorvos kérésére be kell
mutatni, aki az adatokat minden szemle alkalmával ellenőrzi. Azokban a gazdaságokban, ahol szabadon tartják a
sertéseket, az első számlálást becslés alapján is el lehet
végezni.
(5) Ha az afrikai sertéspestis olyan területen lépett fel
vaddisznókban, amely egy másik ország területéhez közel
esik, az érintett országok illetékes hatóságaival együtt kell
működni a betegség felszámolására irányuló intézkedések
meghozatalában.
Tervek az afrikai sertéspestisnek egy
vaddisznóállományban történő felszámolására
16. § (1) Az FVM — a 15. §-ban meghatározott intézkedések
sérelme nélkül — az afrikai sertéspestis vaddisznókban
történt első előfordulásának megállapítását követő 90 napon belül írásos tervezetet nyújt be a Bizottságnak, a fertőzöttnek nyilvánított területen a betegség felszámolására
és a területen található gazdaságok sertésállományainak
megvédésére. A Bizottság a tervet megvizsgálja és megállapítja, hogy annak alapján a kívánt cél elérhető-e, és a
tervet jóváhagyja. A terv később — a szerzett tapasztalatok
figyelembevételével — a Bizottság jóváhagyásával módosítható vagy kiegészíthető.
(2) Az (1) bekezdés szerinti terv jóváhagyása után az
abban foglalt intézkedések felváltják a 15. §-ban meghatározott bevezető intézkedéseket.
(3) Az (1) bekezdés szerinti tervben tájékoztatást kell
adni a következőkről:
a) a 15. § szerint végzett járványügyi vizsgálatok és ellenőrzések eredményeiről, valamint a betegség földrajzi
elterjedéséről;
b) a fertőzött terület kiterjedéséről, melynek meghatározásakor az állomás az a) pontban foglaltakon túl az alábbiakat veszi figyelembe:
ba) a terület vaddisznóállományát,
bb) a vaddisznók mozgását gátló, főbb természetes vagy
mesterséges akadályokat;
c) a biológusok, vadászok, vadásztársaságok, a vadásza
ti, a természetvédelmi, állategészségügyi és közegészségügyi szolgálatok szoros együttműködésének megszervezéséről;
d) az információs kampányról, amelyet azért kell indítani, hogy a vadászok megismerjék azokat az intézkedéseket, amelyeket a betegség-felszámolási terv keretein belül
alkalmazniuk kell;
e) azokról a konkrét feladatokról, amelyeket a vaddisznóállományban fennálló fertőzés kiterjedésének megállapítása céljából hajtottak végre, a kilőtt és elhullva talált
vaddisznók vizsgálata és a laboratóriumi vizsgálatok alapján, beleértve a korcsoportok szerint végzett járványügyi
vizsgálatokat;
f) a betegség terjedésének megakadályozása érdekében
a vadászokkal szemben támasztott követelményekről;
g) az elhullott vagy lőtt vaddisznók begyűjtésének és
ártalmatlanításának — hatósági állatorvos felügyelete
mellett történő — végrehajtásáról; továbbá azok
h) járványügyi és laboratóriumi vizsgálatáról, mely vizsgálatok az alábbi kérdésekre terjednek ki:
ha) a földrajzi terület, ahol az állatot elhullva találták
vagy lelőtték,
hb) az időpont, amikor az állatot elhullva találták vagy
lelőtték,
hc) a személy, aki találta vagy lőtte az állatot,
hd) a sertés korára és nemére,
he) kilövés esetén a kilövés előtti tünetekre,
hf) ha elhullva találták a hulla állapotára,
hg) a laboratóriumi eredményekre;
i) a meghatározott kiterjedésű fertőzött területen talál
ható gazdaságokban, és ha szükséges, a környezetében
alkalmazható megfigyelési programokról és prevenciós
intézkedésekről, beleértve a sertések szállítását és mozgását a területen belül, a területre és a területről, továbbá a
sertések, ondójuk, embrióik vagy petesejtjeik kivitelének
és kereskedelembe bocsátásának tilalmát, és tartalmazhat
ideiglenes tiltást a sertéstenyésztésre és az új telepek építésére vonatkozóan;
j) azokról a kritériumokról, melyek a foganatosított
intézkedések megszüntetéséhez szükségesek;
k) a terv végrehajtásáért és a koordinációért felelős
hatósági állatorvos személyéről;
l) olyan rendszerről, amelynek alapján a 15. § (2) bekezdése a) pontja szerint kijelölt szakértői csoport rendszeresen át tudja tekinteni a betegségfelszámolási terv
eredményeit;
m) a betegség monitorozására szolgáló intézkedésekről, amelyek akkor lépnek életbe, amikor az adott fertőzött
területen legalább 12 hónap eltelt az afrikai sertéspestis
utolsó, vaddisznókban megállapított előfordulása után.
(4) A monitoring intézkedéseket legalább tizenkét hónapig kell fenntartani, és tartalmazniuk kell legalább azokat az intézkedéseket, amelyek a (3) bekezdés g) és h) pontok szerint már folynak.
(5) Az adott fertőzött területen lévő járványügyi helyzetről és a betegségfelszámolási terv eredményeiről az FVM
hathavonta tájékoztatja a Bizottságot.
A vektorok útján történő afrikai sertéspestis vírus
terjedésének megelőzésére szolgáló intézkedések
17. § (1) Ha az afrikai sertéspestis kapcsán a vektorok jelenléte nem zárható ki az állomásnak intézkedni kell:
a) a fertőzött épületeknek és környezetüknek a vektorok jelenlétére vonatkozó átvizsgálásáról, ha szükséges,
minta begyűjtéséről a 3. számú mellékletnek megfelelően;
b) ahol a vektorok jelenléte megállapításra került:
ba) a megfelelő laboratóriumi vizsgálatok elvégzéséről
az afrikai sertéspestis vírusnak a vektorokban való jelenlétére vagy kizárására vonatkozóan,
bb) további monitoring ellenőrző vizsgálatok elvégzéséről és felszámoló intézkedések meghozataláról a gazdaságban és a gazdaságot övező területen;
c) azon területeken, ahol a vektorok jelenlétét megállapítják, de felszámolásuk bármilyen okból nem lehetséges
a gazdaságban hatéves időtartamra a sertés tartásának til
tásáról, valamint más háziállatok tartására vonatkozó tiltás
lehetséges bevezetéséről.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak végrehajtásáról az
FVM tájékoztatja a Bizottságot.
Diagnosztikai eljárások és a biológiai biztonsággal
kapcsolatos követelmények
18. § (1) A szabványok és diagnosztikai módszerek koordinációjáért felelős nemzeti laboratóriumok az Országos Állategészségügyi Intézet (a továbbiakban: OÁI) és az Állatgyógyászati, Oltóanyag-, Gyógyszer- és Takarmány-ellenőrző
Intézet (a továbbiakban: ÁOGYTI).
(2) Biztosítani kell, hogy az afrikai sertéspestis jelenlétének kimutatására szolgáló mintavételek és vizsgálatok a
diagnosztikai kézikönyv alapján történjenek.
(3) Az afrikai sertéspestis egységes diagnosztikai eljárásokkal történő kimutatásának és a klasszikus sertéspestistől történő megfelelő elkülönítésének biztosítása céljából
ezen rendelet hatálybalépésének időpontját követő 2 hónapon belül afrikai sertéspestis diagnosztikai kézikönyvet
kell kiadni, amely a következőket tartalmazza az afrikai
sertéspestis:
a) diagnosztikai laboratóriumai által, valamint a mintaszállítás során betartandó alapvető biológiai biztonsági
követelményeket;
b) jelenlétének kimutatása vagy kizárása céljából végzett klinikai vagy post-mortem vizsgálatok feltételeit és a
követendő eljárásokat;
c) laboratóriumi vizsgálatokkal történő megállapítása
vagy kizárása céljából, élő sertésből és sertéshullából való
mintavételt, valamint e rendelet alkalmazása során a virológiai és szerológiai szűrővizsgálatokhoz szükséges mintavételt;
d) izolátumok genotípusának megállapítására szolgáló
laboratóriumi vizsgálatok eredményeinek értékelését;
e) izolátumok genotípusának megállapítására szolgáló
laboratóriumi technikákat. (4) A megfelelő biológiai biztonság érdekében az afrikai
sertéspestis vírusán és annak genomján, antigénjén és vakcinákon a kutatás, a diagnosztika és a gyártásra történő
felhasználás során beavatkozást csak az FVM által jóváhagyott intézményben lehet végezni.
Az afrikai sertéspestis elleni vakcinák felhasználása,
gyártása és forgalmazása
19. § (1) Az afrikai sertéspestis elleni vakcinák alkalmazása
tilos.
(2) Az afrikai sertéspestis elleni vakcinákkal kapcsolatos kutatások, azok gyártása, tárolása, szállítása, elosztása
és értékesítése az FVM engedélye alapján hatósági állatorvosi ellenőrzés mellett történhet.
Készenléti tervek 20. § (1) Az FVM készenléti tervet készít, amelyben meghatározza az afrikai sertéspestis kitörése esetén végrehajtandó nemzeti intézkedéseket, figyelembe véve azokat a helyi
tényezőket, különösen a sertéssűrűséget, amelyek az afrikai sertéspestis terjedését feltehetően befolyásolják. E készenléti terv lehetővé teszi a kitörés gyors és hatékony
felszámolásához szükséges berendezések, felszerelések,
anyagok és személyek igénybevételét.
(2) A készenléti tervet a 6. számú mellékletben meghatározottak szerint kell elkészíteni és elfogadni. A készenléti
tervben előírt követelmények később módosíthatók vagy
kiegészíthetők az afrikai sertéspestis speciális természete
és a betegségfelszámolási intézkedések fejlesztése terén
elért eredmények függvényében.
(3) A készenléti tervet és módosításait az FVM a Bizottságnak jóváhagyásra benyújtja.
Nemzetközi ellenőrzések 21. § Az FVM lehetővé teszi a nemzetközi szervezetek (Nemzetközi Járványügyi Hivatal, Európai Bizottság) helyszíni
tájékozódását.
Járványvédelmi központok és szakértői csoportok 22. § (1) Az FVM az afrikai sertéspestis járványkitörés esetén
járványvédelmi központot hoz létre.
(2) A járványvédelmi központnak irányítania és ellenőriznie kell a (3) bekezdés szerinti helyi járványvédelmi
központok működését. A nemzeti járványvédelmi központ
felelős:
a) a szükséges védelmi intézkedések meghatározásáért;
b) az a) pont szerinti intézkedések azonnali és haté
kony végrehajtásának biztosításáért a helyi járványvédelmi
központokon keresztül;
c) a helyi járványvédelmi központokhoz személyzet,
anyagok, eszközök telepítéséért;
d) a nemzetközi állategészségügyi szervezetek, nemzeti
hatóságok, a mezőgazdasági és kereskedelmi szervezetek
tájékoztatásáért;
e) a diagnosztikai laboratóriumokkal történő kapcsolat
tartásáért; f) a tömegtájékoztatási eszközökkel történő kapcsolat
tartásáért;
g) a rendőrhatósággal történő kapcsolat tartásáért. (3) Afrikai sertéspestis járványkitörés esetén az FVM
haladéktalanul helyi járványvédelmi központokat szerveztet az állomással.
(4) A nemzeti járványvédelmi központ bizonyos feladatai a helyi járványvédelmi központnak átadhatók.
(5) Az FVM létrehoz egy folyamatosan működő szakértői csoportot, amely segíti az állomásokat az afrikai sertéspestis elleni védekezésben. Járványkitörés esetén a szakértői csoport segítséget nyújt az állomásnak:
a) a járványügyi vizsgálatban;
b) a laboratóriumi minták vételében, feldolgozásában
és értékelésében;
c) a járványvédelmi intézkedések meghozatalában. (6) Az FVM biztosítja a nemzeti, a helyi járványvédelmi
központok és a szakértői csoport számára a személyzetet,
helyiségeket és eszközöket, beleértve a szükséges kommunikációs eszközöket, tiszta és hatékony utasítási láncot és
ügyvitelt, az e rendeletben meghatározott járványvédelmi
intézkedések azonnali végrehajtása érdekében. A nemzeti
és a helyi járványvédelmi központok, valamint a szakértői
csoport személyzetének, helyiségeinek, eszközeinek, utasítási láncának és ügyvitelének részleteit a 20. § szerinti készenléti tervben kell meghatározni.
(7) A nemzeti és a helyi járványvédelmi központok,
valamint a szakértői csoport működéséhez és funkciójához
az FVM további szempontokat határozhat meg.
Záró rendelkezések 23. § Az afrikai sertéspestis leküzdése során szükséges hatósági intézkedések formanyomtatványait a 7—18. számú
mellékletek tartalmazzák.
24. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglaltak kivételével — a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) E rendelet 3. §-ának (4)—(5) bekezdései, 5. §-ának
(3) bekezdése, 6. §-ának (3) bekezdése, 8. §-ának (3) bekezdése, 10. §-ának (3) bekezdése, 11. §-ának (4) bekezdése, 15. §-ának (3) bekezdése, 16. §-a, 17. §-ának (2) bekezdése, 20. §-ának (3) bekezdése a Magyar Köztársaságnak
az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a klasszikus sertéspestis és az afrikai sertéspestis elleni védekezésről szóló 75/2002. (VIII. 16.) FVM rendelet (a továbbiakban: rendelet) az alábbiak szerint módosul:
a) a rendelet ,,klasszikus sertéspestis és az afrikai sertéspestis elleni védekezésről’’ címe ,,klasszikus sertéspestis
elleni védekezésről’’ címre változik,
b) a rendelet 1. § (2) bekezdésében és 30. §-ában az ,,és
az afrikai sertéspestis’’ szövegrész, valamint a 29. §-a és
megelőző alcíme hatályát veszti.
(4) E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban szabályozási
tárgykörében összeegyeztethető szabályozást tartalmaz az
afrikai sertéspestis elleni védekezésre vonatkozó külön
rendelkezések megállapításáról, valamint a fertőző sertésbénulás (Teschen-betegség) és az afrikai sertéspestis tekintetében a 92/199/EK irányelv módosításáról szóló
2002/60/EK Tanácsi irányelvvel.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
252/2012. (IX. 28.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Imants
Viesturs Lie�is rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Lett Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel. Budapest, 2012. augusztus 23.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
46/2013. (XII. 16.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 381/2013. (XI. 4.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 381/2013. (XI. 4.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2013. november 4-i, 182. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és Georgia Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló egyezmény
16. Cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez az  Egyezmény azon utolsó jegyzék kézhezvételét követő tizenötödik napon lép hatályba, amelyen a  felek
diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső
jogi követelményeknek.”
Az utolsó jegyzék kézhezvételének napja: 2013. november 18.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2013. december 3.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 381/2013. (XI. 4.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló
egyezmény kihirdetéséről szóló 381/2013. (XI. 4.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2013. december 3-án, azaz kettőezertizenhárom december harmadikán hatályba lépett.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
221/2011. (IX. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló 223/2010.
(IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
két évtizedes, a helyi gasztronómia és borkultúra hagyományait ápoló kiemelkedő színvonalú tevékenysége
elismeréseként
Csapody Balázsnak, a balatonszemesi Kistücsök Étterem tulajdonosának, üzletvezetőjének,
több mint két évtizedes áldozatos egyházi szolgálatáért, továbbá a Kaposvári Egyházmegye épületeinek restaurálása
és a kulturális, irodalmi örökség ápolása terén végzett kiemelkedő tevékenységének elismeréseként
Galbavy Jenő József római katolikus plébánosnak,
több évtizedes példamutató egyházközségi segítő munkája elismeréseként
Horváth Ferencné varrónőnek,
több mint három évtizedes kiemelkedően eredményes pedagógusi pályafutása, a szakképzés korszerűsítése
érdekében végzett fáradhatatlan munkája, szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
Horváth Miklósnak, a kaposvári Eötvös Loránd Műszaki Szakközépiskola, Szakiskola és Kollégium igazgatójának,
több évtizedes, Kaposvár lakóinak elismerését és megbecsülését kivívó kiemelkedő szakmai tevékenységéért
Pojtner János pékmesternek,
az iskola-egészségügyi ellátás területén végzett több évtizedes példamutató tevékenysége elismeréseként
dr. Rostásné dr. Galambos Erzsébet gyermekgyógyásznak, iskolaorvosnak,
kiemelkedő szakmai, vezetői teljesítménye elismeréseként
Vetési Bernadett Tímeának, a Somogy Megyei Kormányhivatal főosztályvezetőjének,
több mint két évtizedes, a csurgói református gimnázium ifjúsági gyűjteményének létrehozása és látványos fejlesztése
terén végzett kiemelkedő, áldozatos munkája elismeréseként
Viola Ernőnek, a Csokonai Vitéz Mihály Református Gimnázium, Általános Iskola és Kollégium ifjúsági könyvtára
vezetőjének,
több mint két évtizedes kiemelkedő könyvtárszervezői tevékenységéért, a számítógépes feldolgozó és kölcsönző
rendszer kialakítása és hiánypótló szakmai kiadványok gondozása elismeréseként
Violáné Bakonyi Ibolyának, a csurgói Csokonai Vitéz Mihály Református Gimnázium, Általános Iskola és Kollégium
nagykönyvtára vezetőjének a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. szeptember 15.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
47/2017. (IX. 8.) HM utasítása miniszteri biztos megbízatásának visszavonásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (5) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Kun Szabó István szolgálaton kívüli vezérőrnagy miniszteri biztosi megbízatását 2017. szeptember 11-ei hatállyal
visszavonom. A miniszteri biztos feladatait a miniszternek vagy az általa kijelölt személynek 2017. szeptember 8-áig
adja át.
2. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A 3. § 2017. szeptember 11-én lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 44/2017. (VIII. 25.) HM utasítás.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
74/2014. (XII. 23.) BM rendelete a folyók mértékadó árvízszintjeiről.
A vízgazdálkodásról szóló 1995.  évi LVII.  törvény 45.  § (8)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 29.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A  folyók mentén és az  azokba torkolló vízfolyások, csatornák visszatöltésezett szakaszain az  árvízvédelmi
műveket, továbbá a  folyók nagyvízi medrét vagy az  árvízvédelmi műveket keresztező, vagy a  nagyvízi
mederben elhelyezkedő építményt, vezetéket vagy egyéb létesítményt (a  továbbiakban együtt: létesítmény)
a  folyókra jellemző hidrológiai viszonyok alapján, az  1.  mellékletben meghatározott mértékadó árvízszintek
figyelembevételével kell megtervezni, méretezni és megvalósítani.
(2) A mértékadó árvízszint a jégmentes árvíznek az 1%-os valószínűségű vízhozamából származtatott vízszint, amelyet
hatévenként felül kell vizsgálni. A felülvizsgálatnak minden esetben meg kell előznie a nagyvízi meder, a parti sáv,
a vízjárta és a fakadó vizek által veszélyeztetett területek használatáról, hasznosításáról, valamint a folyók esetében
a  nagyvízi mederkezelési terv készítésének rendjére és tartalmára vonatkozó szabályokról szóló 83/2014. (III. 14.)
Korm. rendelet 17. § (3) bekezdésében előírt nagyvízi mederkezelési tervek felülvizsgálatát.
(3) Az  1.  mellékletben meghatározott töréspontok közötti értékeket az  egyenes arányosság módszerével kell
kiszámítani.
(4) Az  elsőrendű árvízvédelmi műveknél a  magassági biztonságot valamennyi folyóra egységesen 1,0 méterben kell
meghatározni. Nagyobb magassági biztonsággal kell számolni
a) az államhatárt alkotó vagy metsző védvonalakon – a szomszédos országokkal egyetértésben –, és
b) Budapest, Győr, Szolnok, Szeged, valamint az algyői olajmező és a Tisza-tó védvonalainál.
(5) Csökkentett biztonsági értékkel kell figyelembe venni a Lajta bal parti csatorna, az Ipoly, a Sió, a Nádor-csatorna és
a Zala menti védvonalak kizárólag mezőgazdasági területeket védő szakaszait.
(6) A magassági biztonság mértékét folyó- és töltés-szakaszonként részletezve a 2. és a 3. melléklet tartalmazza.
2. § A mértékadó árvízszinteket soron kívül felül kell vizsgálni az érintett folyószakaszokon, ha a mértékadó árvízszintet
vagy a  korábbi legmagasabb vízszintet az  árvizek meghaladják. A  mértékadó árvízszint módosítását a  működési
terület szerinti vízügyi igazgatóság kezdeményezi az Országos Vízügyi Főigazgatóságnál.
3. § Árvízvédelmi falak esetében az  árvízkockázati és a  terhelési hatások elleni megfelelő – szilárdsági, állékonysági,
hidrológiai és hidraulikai számítással igazolt – biztonság megléte esetén el lehet térni a  2. és a  3.  mellékletben
meghatározott magassági biztonság mértékétől. Az  eltérésre a  működési terület szerinti vízügyi igazgatóság
–  az  Országos Vízügyi Főigazgatóság által szakmailag támogatott – vízügyi hatóság általi vízjogi engedélyezés
során adott hozzájárulása alapján van lehetőség. A magassági biztonság mértéke ezen esetben sem lehet kevesebb
50 cm-nél.
4. § A vízügyi hatóság a  mértékadó árvízszintekkel összefüggő követelményeket a  tervezett létesítmények vízjogi
engedélyezésekor, valamint a szakhatósági állásfoglalásában érvényesíti.
5. § Ha vízjogi engedélyezési kötelezettség alá nem tartozó létesítményt a  mértékadó árvízszintek figyelmen kívül
hagyásával valósítottak meg, és az  az árvízvédelmi biztonságot csökkenti, a  működési terület szerinti vízügyi
igazgatóság intézkedések megtételét köteles kezdeményezni a  hatáskörrel és illetékességgel rendelkező
hatóságnál.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
7. § E rendeletet a  hatálybalépésekor folyamatban levő elvi vízjogi engedélyezési, valamint a  vízjogi létesítési
engedélyezési hatósági eljárásokban is alkalmazni kell.
8. § Hatályát veszti a folyók mértékadó árvízszintjeiről szóló 11/2010. (IV. 28.) KvVM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter