text:
55/2010. (III. 11.) Korm. rendelete a befogadó nemzeti támogatás részletes kormányzati feladatairól.
A Kormány a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 37. § (2) bekezdés a) pontjában, 50. §
(4) bekezdésében és 207. § (1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) a Miniszterelnöki Hivatalra, a minisztériumokra,
b) a megyei közgyűlés elnökére, a főpolgármesterre,
c) a megyei, fővárosi védelmi bizottságokra, a helyi védelmi bizottságokra, illetve a polgármesterekre
(a továb biak ban együtt: területi és helyi védelmi igazgatási szervek),
d) a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továb biak ban: Hvt.) 43. §
(1) bekezdésében meghatározott, a honvédelmi felkészülés egyes feladatainak ellátásában részt vevő szervekre,
e) a gazdasági és anyagi szolgáltatásra kötelezettekre.
(2) E rendelet szabályait kell alkalmazni a NATO-vezetésű erők Magyar Köztársaság területén való elhelyezését,
átvonulását, illetve alkalmazását biztosító befogadó nemzeti támogatás tervezésére és végrehajtására
az Országgyűlés vagy a Kormány által jóváhagyott NATO-műveletek során.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. befogadó állam: a Magyar Köztársaság, amely befogadja a NATO- vezetésű művelet során a NATO, illetve a küldő állam
fegyveres erőit, szervezeteit, részükre polgári és katonai támogatást biztosít, lehetővé teszi a területén való
áthaladásukat vagy működésüket,
2. befogadó nemzeti támogatást igénylő levél: a NATO műveleti parancsnokság által elkészített és a befogadó államnak
címzett dokumentum, amelyben a NATO megigényli a befogadó nemzeti támogatást, és kezdeményezi annak
teljesítéséhez szükséges feltételek kialakítását,
3. befogadó nemzeti támogatásra vonatkozó egyetértési nyilatkozat (a továb biak ban: egyetértési nyilatkozat): a befogadó
állam képviselője és a felhatalmazott NATO műveleti parancsnok által aláírt megállapodás, amely kifejezi a befogadó
állam és a NATO szövetséges erők befogadó nemzeti támogatás nyújtására, illetve fogadására irányuló szándékát és
az ezzel összefüggő felelősség vállalását,
4. fő tervező konferencia: a NATO műveleti tervezési rendszerében megszervezésre kerülő tervezési konferencia,
amelynek eredményeképpen a befogadó nemzeti támogatásra vonatkozó technikai megállapodás véglegesítésre
kerül,
5. indító tervező konferencia: a NATO műveleti tervezési rendszerében megszervezésre kerülő tervezési konferencia,
amelynek eredményeképpen a befogadó nemzeti támogatás tervezéséhez szükséges koncepcionális igényjegyzék
összeállításra kerül,
6. képesség katalógus: a befogadó állam által összeállított, a NATO-művelet érdekében felajánlható polgári és a katonai
képességeket tartalmazó adatok összessége, amelyet az érintett NATO műveleti parancsnokság a műveletek kezdeti
tervezési feladataihoz felhasználhat,
7. koncepcionális igényjegyzék: a NATO műveleti parancsnok által koordinált és a küldő állam által készített, egy
meghatározott műveletben tervezetten részt vevő erőket és eszközöket, valamint a részükre igényelt humán és anyagi
erőforrást, szolgáltatást és infrastruktúrát tartalmazó tervezési dokumentum,
8. küldő állam: az erőit, szervezeteit, anyagi készleteit vagy a többnemzeti erők nemzeti elemeit a NATO-műveletben
felvonultató olyan ország, amely a befogadó állam területén való elhelyezése, átvonulása vagy alkalmazása során
annak polgári és katonai támogatását igényli,
9. logisztikai szemrevételezés: a NATO műveleti tervezési rendszerének keretében a művelet térségében végrehajtott
helyszíni bejárás,
10. NATO-művelet: támadás, védelem, mozgatás, logisztikai támogatás, manőver, illetve valamely hadászati, hadműveleti,
harcászati feladathoz kapcsolódó, támogatási, kiképzési vagy igazgatási feladat végrehajtása, amelynek részét képezik
a gyakorlatok is,
11. a NATO-művelet befogadó nemzeti támogatását irányító bizottság: a NATO műveleti, logisztikai támogatás vezetési
rendszere keretében a művelet teljes időtartama alatt működő bizottság, melynek társelnökei a NATO műveleti
parancsnok, valamint a befogadó állam felhatalmazott képviselői, tagjai a küldő állam és a befogadó állam polgári és
katonai képviselői,
12. NATO műveleti parancsnok: a NATO vezetési rendjében az a kijelölt összhaderőnemi vagy haderőnemi parancsnok, aki
a NATO-művelet vonatkozásában a befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos tárgyalások vezetésére, a befogadó
nemzeti támogatás tervezésére és végrehajtásának koordinálására jogosult,
13. összhaderőnemi, haderőnemi végrehajtási megállapodás: az 1949. április 4-én, Washingtonban aláírt Észak-atlanti
Szerződés V. cikk, vagy egy kiemelt komplex NATO-vezetésű művelet során a NATO műveleti parancsnok, a fogadó
állam és küldő állam között a technikai megállapodás alapján aláírásra kerülő két-, vagy többoldalú dokumentum,
14. részletes szükségleti jegyzék: a NATO műveleti parancsnok által koordinált és a küldő állam által készített, a befogadó
állam felhatalmazott képviselője által ellenjegyzett, egy meghatározott műveletben részt vevő erőket és eszközöket,
valamint a részükre igényelt humán és anyagi erőforrást, szolgáltatást és infrastruktúrát tartalmazó részletes tervezési
dokumentum,
15. technikai megállapodás: az egyetértési nyilatkozat alapján aláírásra kerülő, a befogadó állam és a NATO műveleti
parancsnok által aláírt, egy meghatározott műveletre, feladat végrehajtására vonatkozó dokumentum, amely
tartalmazza a befogadó nemzeti támogatás részletes rendjét, a lebonyolítás felelőseit, fő elveit, valamint a részletes
pénzügyi és jogi szabályokat,
16. záró tervező konferencia: a NATO műveleti tervezési rendszerében megszervezésre kerülő tervezési konferencia,
amelynek alapján végrehajtásra kerül a logisztikai szemrevételezés, és amelynek eredményeképpen a küldő államok
szerinti bontásban összeállításra kerülnek a részletes szükségleti jegyzékek.
3. § Az egyetértési nyilatkozat tartalmazza a befogadó nemzeti támogatás végrehajtásának általános feltételeit,
különösen a befogadó nemzeti támogatás nyújtásának műveleti, logisztikai, pénzügyi és a jogi kereteit,
a költségtérítés alapelveit. Az egyetértési nyilatkozatot a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló
2005. évi L. törvény ben foglalt feltételek fennállása esetén nemzetközi szerződésbe, egyéb esetben nemzetközi
szerződésnek nem minősülő megállapodásba kell foglalni.
2. A befogadó nemzeti támogatás feladatrendszere, az igények kielégítésének rendje
4. § (1) A befogadó nemzeti támogatás feladatrendszere magában foglalja
a) az 1. § (1) bekezdésében felsorolt szervek tervezési, koordinációs, irányítási és végrehajtási tevékenységét,
b) a befogadó nemzeti támogatás végrehajtása érdekében megkötött megállapodásból származó
kötelezettségeket,
c) a befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos tervek és jegyzékek kidolgozását,
d) a polgári munkaerő, az anyagi javak, az ingatlanok és ingó dolgok, valamint a gazdasági és anyagi szolgáltatások
biztosítását.
(2) A befogadó nemzeti támogatást igénylő levél befogadó állam által történő átvételét megelőzően, a várható befogadó
nemzeti támogatásra vonatkozó igények teljesítésére való felkészülés során a nemzetgazdaság védelmi felkészítése
és mozgósítása feladatai végrehajtásával kapcsolatos külön jogszabály rendelkezéseit kell meg fele lően alkalmazni.
5. § (1) A befogadó nemzeti támogatást
a) elsősorban önkéntes alapon, a befogadó állammal vagy a vállalkozásokkal kötött visszterhes szerződés útján,
b) a Hvt. szerinti feltételek fennállása esetén gazdasági és anyagi szolgáltatás igénybevételével
kell biztosítani.
(2) A befogadó nemzeti támogatást képező erőforrásokat és szolgáltatásokat a befogadó állam jogrendje, nemzeti
érdekei, valamint nemzetgazdasága lehetőségeinek figye lembe véte lével kell rendelkezésre bocsátani.
(3) A befogadó nemzeti támogatást a technikai megállapodásban, illetve az összhaderőnemi, haderőnemi végrehajtási
megállapodásban rögzítettek szerint térítés ellenében kell biztosítani. Az igényelt befogadó nemzeti támogatásról
döntésre jogosult a térítési kötelezettség alól mentesítést engedélyezhet.
3. A befogadó nemzeti támogatás irányítása 6. § A Kormány a befogadó nemzeti támogatás megszervezése és irányítása érdekében meghatározza a befogadó
nemzeti támogatás nemzeti feladat- és szervezetrendszerét, és ennek keretében – a honvédelemért felelős miniszter
hatáskörébe tarozó befogadó nemzeti támogatások kivételével – dönt a befogadó nemzeti támogatásról.
7. § A honvédelemért felelős miniszter
a) dönt a gyakorlatok, gyakorlások, felkészítések, egyéb kiképzési feladatok, konferenciák, továbbá a hazai bázisú,
NATO által akkreditált szervezetek működésének befogadó nemzeti támogatásáról,
b) előkészíti a befogadó nemzeti támogatásra vonatkozó nemzetközi szerződéseket,
c) megköti az a) pontban meghatározott befogadó nemzeti támogatásra vonatkozó igények teljesítéséhez
szükséges – nemzetközi szerződésnek nem minősülő – megállapodásokat.
8. § A Kormány tagja, a Hvt. 43. § (1) bekezdésében meghatározott, a honvédelmi felkészülés egyes feladatainak
ellátásában részt vevő szerv vezetője a befogadó nemzeti támogatás hatáskörébe tartozó feladatainak tervezése és
végrehajtása érdekében
a) meghatározza a befogadó nemzeti támogatás ágazati feladatait,
b) kijelöli az irányítása alá tartozó önálló szervezeteket, valamint ezek területi szerveit a befogadó nemzeti
támogatás ágazati feladatainak végrehajtására,
c) összeállítja a befogadó nemzeti támogatás ágazati feladatainak végrehajtásához szükséges tervet,
d) együttműködik a honvédelemért felelős miniszterrel a 7. § b) és c) pontjában meghatározott nemzetközi
szerződések, illetve megállapodások előkészítésében,
e) együttműködik a honvédelemért felelős miniszterrel az Országgyűlés, illetve a Kormány befogadó nemzeti
támogatással kapcsolatos döntéseinek végrehajtásában. 9. § A területi és helyi védelmi igazgatási szervek a befogadó nemzeti támogatás területi és helyi feladatainak
megtervezése és végrehajtása érdekében
a) összehangolják a befogadó nemzeti támogatás területi és helyi szintű feladatait,
b) meghatározzák az irányításuk, vagy felügyeletük alá tartozó szervek, személyek befogadó nemzeti támogatással
kapcsolatos feladatait,
c) összeállítják a területi és helyi befogadó nemzeti támogatásra vonatkozó intézkedési terveket.
4. A befogadó nemzeti támogatás tervezésének és végrehajtásának rendje
10. § Az ország védelméhez kapcsolódó befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatokat az ország fegyveres
védelme tervének részeként kell kidolgozni.
11. § (1) A minisztériumok, valamint a területi és helyi védelmi igazgatási szervek a befogadó nemzeti támogatásra vonatkozó
terveiket a védelmi igazgatás intézkedési tervrendszere részeként készítik el.
(2) A befogadó nemzeti támogatásra vonatkozó tervezést a NATO-műveletre vonatkozó részletes szükségleti jegyzék
alapján kell végrehajtani.
12. § A befogadó nemzeti támogatás tervezése során az egyetértési nyilatkozatot, a technikai megállapodást,
az összhaderőnemi, haderőnemi végrehajtási megállapodást, valamint a befogadó nemzeti támogatás végrehajtására
vonatkozó intézkedési terveket a nemzeti érdekek, valamint a műveleti és anyagi NATO- szabványok együttes
figye lembe véte lével kell előkészíteni.
13. § A Kormány hatáskörébe tartozó befogadó nemzeti támogatás nyújtására irányuló igény esetén a honvédelemért
felelős miniszter a képesség katalógus átadásával tájékoztatja a NATO ille té kes parancsnokságát a Magyar Köztársaság
befogadó nemzeti támogatásra vonatkozó képességeiről.
14. § (1) A képesség katalógust a honvédelemért felelős miniszter készíti el.
(2) A képesség katalógusnak tartalmaznia kell
a) a Magyar Köztársaság befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos ügyekben ille té kes kapcsolattartó
szervezeteit, azok elérhetőségét, a befogadó nemzeti támogatás nemzeti struktúráját, koordinációs és irányítási
rendszerét,
b) a fogadó létesítményeket: vasúti ki- és berakóállomásokat, folyami kikötőket, repülőtereket, határátkelőhelyeket,
c) az egészségügyi ellátás biztosításához felajánlható képességeket,
d) a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos képességeit.
15. § (1) A NATO-vezetésű művelet befogadó nemzeti támogatásának tervezése a műveleti tervezés része, amely a NATO
műveleti parancsnok által aláírt befogadó nemzeti támogatást igénylő levél átvételével kezdődik.
(2) A befogadó nemzeti támogatás tervezésének szakaszait a NATO-vezetésű művelet függvényében a honvédelemért
felelős miniszter által kijelölt személy a NATO műveleti parancsnokkal együttműködve határozza meg.
(3) A befogadó állam megfelelő szintű képviselője
a) együttműködik a NATO műveleti parancsnokkal az indító-, fő-, illetve záró logisztikai tervezési konferenciák
megszervezésében,
b) részt vesz a többnemzeti erőkre vonatkozó befogadó nemzeti támogatás – NATO műveleti parancsnok által
koordinált – küldő államok közötti tervezésében. 16. § (1) A Kormány tagja, a területi és helyi védelmi igazgatási szervek a befogadó nemzeti támogatásra vonatkozó igény
gazdasági és anyagi szolgáltatás elrendelésével történő biztosításának tervezése érdekében – adatszolgáltatás
céljából – megkereséssel fordulhatnak a hadkiegészítő parancsnokságokhoz.
(2) A megkeresés esetén a hatáskörrel rendelkező igénybevételi hatóság a megkeresés tartalmának meg fele lően egyszeri
adatszolgáltatást írhat elő a gazdasági és anyagi szolgáltatásra kötelezettek részére.
(3) A megkeresett hadkiegészítő parancsnokság a megkereső szerv részére – a megkeresés tartalmának meg fele lően –
adatot szolgáltat az egyszeri adatszolgáltatás alapján pontosított nyilvántartásában szereplő, nemzeti igénybevételi
célú kijelölés hatálya alatt nem álló technikai eszközökről, ingatlanokról és szolgáltatásokról. Az adatszolgáltatást
a védelmi igazgatás zártkörű informatikai rendszerén, elektronikus úton kell teljesíteni. Az adatszolgáltatása során
személyes adatok átadására nem kerülhet sor.
17. § A NATO-műveletek befogadó nemzeti támogatására vonatkozó részletes pénzügyi intézkedéseket és költségtérítési
eljárásokat a technikai megállapodásban, illetve összhaderőnemi, haderőnemi végrehajtási megállapodásban kell
meghatározni.
18. § (1) A záró tervező konferencia során végrehajtásra kerülő logisztikai szemrevételezésen a befogadó állam részéről
az érintett ágazatok, területi és helyi védelmi igazgatási szervek, valamint katonai szervek képviselői vesznek részt.
(2) A részletes szükségleti jegyzékeket a befogadó állam felhatalmazott képviselője a logisztikai szemrevételezést
köve tően ellenjegyzi.
(3) A befogadó állam által kijelölt nemzeti támogató erőkre és eszközökre vonatkozó információkat a honvédelemért
felelős miniszter biztosítja a NATO műveleti parancsnok részére.
19. § A NATO-művelet befogadó nemzeti támogatására vonatkozó megállapodásokat, részletes szükségleti jegyzékeket
csak a NATO műveleti parancsnokkal, a befogadó állam és az érintett küldő állam képviselőivel történt egyeztetést
köve tően írásban lehet módosítani.
20. § A küldő államok által igényelt beszerzésekre és szolgáltatásokra vonatkozó szerződések megkötését, teljesítését
a honvédelemért felelős miniszter által kijelölt szervezet koordinálja.
21. § A NATO-művelet befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatai végrehajtásának időszakában a NATO
műveleti parancsnokság és a befogadó állam közötti folyamatos koordinációt a NATO-művelet befogadó nemzeti
támogatását irányító bizottság végzi.
5. Záró rendelkezések 22. § (1) Ez a rendelet 2010. március 15-én lép hatályba.
(2) A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet 11. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„11. § A szövetségi kötelezettség teljesítése érdekében a gazdasági és anyagi szolgáltatások elrendelése során
a befogadó nemzeti támogatás részletes kormányzati feladatairól szóló kormányrendelet rendelkezéseit is figye lembe
kell venni.”
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a befogadó nemzeti támogatás egyes kérdéseiről szóló
176/2003. (X. 28.) Korm. rendelet és a digitális átállás forrásainak átmeneti felhasználási szabályairól szóló 147/2008. (V.
24.) Korm. rendelet.
(4) A (2)–(3) bekezdés e rendelet hatálybalépését követő napon a hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
387/2014. (X. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az 1980-as évek keletnémet menekültkérdésének megoldásában játszott rendkívüli szerepéért, valamint
a magyarországi folyamatok iránt tanúsított kiemelt szakmai figyelméért
dr. Axel Hartmann, a Németországi Szövetségi Köztársaság volt pozsonyi nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. október 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1081/2006. (VIII. 14.) Korm. határozata a Kormány (köz)alapítványaiért felelősökről.
I. A Kormány a kormányzati struktúrában történt változásokra tekintettel az általa létrehozott közalapítványok és
alapítványok tekintetében az alapítót megillető jogkör
gyakorlásáért felelőst az alábbiak szerint állapítja meg,
illetőleg jelöli ki:
a) az egészségügyi miniszter 1. a Magyar Koraszülött Mentő Közalapítvány;
b) a gazdasági és közlekedési miniszter 1. a Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány,
2. az Iparfejlesztési Közalapítvány és
3. a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közalapítvány;
c) a honvédelmi miniszter 1. a Hadigondozottak Közalapítványa és
2. a Magyar Honvédség Szociálpolitikai Közalapít
vány; d) az igazságügyi és rendészeti miniszter 1. az Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány,
2. a Biztonságos Magyarországért Közalapítvány és
3. a Szabadságharcosokért Közalapítvány;
e) a külügyminiszter 1. a Teleki László Alapítvány,
2. a Demokrácia Központ Közalapítvány és
3. az Atlanti Kutató és Kiadó Közalapítvány;
f) az oktatási és kulturális miniszter 1. a Nemzetközi Pető András Közalapítvány,
2. a Gandhi Közalapítvány,
3. a TEMPUS Közalapítvány,
4. a Fogyatékos Gyermekek, Tanulók Felzárkóztatá
sáért Országos Közalapítvány,
5. a Határontúli Magyar Oktatásért Apáczai Közalapít
vány,
6. a Közalapítvány a Budapesti Német Nyelvű Egyete
mért,
7. az Arany János Közalapítvány a Tudományért,
8. a Habsburg-kori Kutatások Közalapítvány,
9. a Magyary Zoltán Felsőoktatási Közalapítvány,
10. az Oktatásért Közalapítvány,
11. a Nemzeti Kiválóságokért Közalapítvány,
12. a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány,
13. a Magyar Mozgókép Közalapítvány,
14. a Magyar Történelmi Film Közalapítvány,
15. a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társada
lom Kutatásáért Közalapítvány,
16. a Holocaust Dokumentációs Központ és Emlék
gyűjtemény Közalapítvány,
17. az 1956-os Magyar Forradalom Történetének Do
kumentációs és Kutatóintézete Közalapítvány és
18. a Magyarországi Zsidó Örökség Közalapítvány;
g) az önkormányzati és területfejlesztési miniszter 1. a Wesselényi Miklós Sportközalapítvány és
2. a Mező Ferenc Sportközalapítvány;
h) a szociális és munkaügyi miniszter 1. a Fogyatékosok Esélye Közalapítvány,
2. a Nemzetközi Pikler Emmi Közalapítvány,
3. a Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapít
vány,
4. az Összefogás a Budapesti Lakástalanokért és Haj
léktalan Emberekért Közalapítvány, 5. a Hajléktalanokért Közalapítvány,
6. a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány,
7. a Nemzeti Gyermek és Ifjúsági Közalapítvány,
8. az Apertus Közalapítvány a Nyitott Szakképzésért és
Távoktatásért,
9. a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány,
10. a Magyarországi Nemzeti és Etnikai Kisebbsége
kért Közalapítvány,
11. az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány és
12. a Munkavédelmi Kutatási Közalapítvány;
i) a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter 1. a Puskás Tivadar Közalapítvány,
2. a Természet- és Társadalombarát Fejlődésért Köz
alapítvány,
3. az Avicenna, Közel-kelet Kutatások Közalapítvány,
4. az Új Kézfogás Közalapítvány,
5. az Európai Összehasonlító Kisebbségkutatások
Közalapítvány és
6. az Illyés Közalapítvány tekintetében. II. Ahol a felelős személye változik a (köz)alapítványra
vonatkozó iratok és a folyamatban lévő ügyek jegyzőkönyvi átadása-átvétele iránt az érintettek haladéktalanul
intézkedjenek a kormányzati (köz)alapítványok felülvizsgálatáról szóló 1069/2006. (VII. 13.) Korm. határozatban
előírt felülvizsgálat elkezdése érdekében.
III. A minisztériumok által 1994. január 1. előtt alapított
alapítványok jegyzékét tájékoztatásul a határozat melléklete tartalmazza.
IV. Ez a határozat a közzétételével lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Kormány által alapított közalapítványok és alapítványok kormányzati felelőseiről és egyes
feladatairól szóló 1034/2003. (IV. 24.) Korm. határozat és
az ezt módosító 1029/2004. (IV. 15.) Korm. határozat.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
2003. LXIV. törvény a biztonságos konténerekről szóló 1972. nemzetközi egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a Genfben, 1972. év december hó
2. napján aláírt, a biztonságos konténerekről szóló egyezményt (a továbbiakban: Egyezmény) e törvénnyel kihirdeti.
(Magyarország megerősítő okiratának letétbe helyezése a
Kormányközi Tengerészeti Tanácskozó Szervezet főtitkáránál az 1974. év január hó 9. napján megtörtént. Az egyezmény a Magyarország vonatkozásában 1977. szeptember hó
6. napján lépett hatályba.)
2. § Az Egyezmény angol nyelvű szövege és hivatalos
magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
A Szervezet neve időközben Nemzetközi Tengerészeti Szervezetre
(International Maritime Organization — IMO) változott.
,,A Biztonságos Konténerekről szóló
1972. évi Nemzetközi Egyezmény
Preambulum A Szerződő Felek, elismerve annak szükségességét, hogy a konténerek kezelése, halmazolása és szállítása során az emberi élet biztonságát fokozott mértékben védeni kell,
figyelemmel arra, hogy a nemzetközi konténeres szállítást meg kell könnyíteni,
elismerve ezzel kapcsolatban azokat az előnyöket, amelyek a közös nemzetközi biztonsági előírások kiadásából
származhatnak,
megfontolva, hogy ezt legjobban Egyezmény kötésével
lehet elérni,
elhatározták, hogy kiadják azokat a konténerszerkezeti
előírásokat, amelyek rendes üzemeltetési feltételek közötti kezelésük, halmazolásuk és szállításuk biztonságát szolgálják és ebből a célból
megállapodtak a következőkben: I. Cikk A jelen Egyezményből eredő általános kötelezettség
A Szerződő Felek kötelezik magukat, hogy a jelen
Egyezmény és annak szerves részét képező mellékletek
rendelkezéseinek érvényt szereznek.
II. Cikk Fogalommeghatározások A jelen Egyezmény alkalmazása tekintetében kifejezetten eltérő rendelkezés hiányában:
1. ,,Konténer’’ kifejezés alatt olyan szállítóeszközt jelent, amely:
a) tartós jellegű és ennek megfelelően ismételt használathoz kellően szilárd,
b) kifejezetten úgy van kialakítva, hogy megkönnyítse
egy vagy több szállítási móddal a rakomány megbontás
nélküli szállítását,
c) úgy van kialakítva, hogy rögzíthető, illetve könnyen
kezelhető legyen, az erre a célra szolgáló sarokelemekkel
felszerelve,
d) olyan méretű, hogy az alsó négy sarokkal behatárolt
területe
(i) legalább 14 m2 (150 négyzetláb) vagy
(ii)  legalább 7 m2 (75 négyzetláb), ha felső sarok
elemekkel rendelkezik.
A ,,konténer’’ kifejezés nem foglalja magában sem a
járművet, sem a csomagolást; az alvázkeretes futóművön
szállított konténer azonban idetartozik.
2. A ,,sarokelem’’ kifejezés a konténer felső, illetve alsó
sarkán elhelyezett, nyílásokkal és felületekkel rendelkező
olyan szerkezet, amely kezelés, halmazolás, illetve rögzítés
céljára szolgál.
3. Az ,,Igazgatás’’ kifejezés annak a Szerződő Félnek a
Kormányát jelenti, amelynek felhatalmazásával történik a
konténer jóváhagyása.
4. A ,,jóváhagyott’’ kifejezés az Igazgatás által adott
jóváhagyást jelenti.
5. A ,,jóváhagyás’’ kifejezés az Igazgatásnak azt a döntését jelenti, amely szerint egy szerkezeti típus vagy egy
konténer a jelen Egyezményben előírt biztonságot nyújtja.
6. ,,Nemzetközi szállítás’’ az olyan szállítás, amelynek
kiindulási és rendeltetési pontja két olyan ország területén
van, amelyek közül legalább az egyik alkalmazza a jelen
Egyezményt. A jelen Egyezményt kell alkalmazni abban az
esetben is, ha két ország közötti szállítás egy része olyan
ország területére esik, amely alkalmazza a jelen Egyezményt.
7. A ,,rakomány’’ kifejezés bármilyen olyan ipari terméket, árut, árucikket és tárgyat jelent, amelyet konténerben
szállítanak.
8. ,,Új konténer’’ minden olyan konténer, amelynek
gyártását a jelen Egyezmény hatálybalépésekor vagy azt
követően kezdték meg.
9. ,,Meglévő konténer’’ a nem új konténer. 10. ,,Tulajdonos’’ a Szerződő Fél belső joga szerint
meghatározott tulajdonos vagy a bérlő, illetve a megőrzésre átvevő, ha a felek közötti megállapodás egyébként a
tulajdonosra háruló és a konténer karbantartásával és vizsgálatával kapcsolatos felelősség gyakorlását a bérlőre, illetve a megőrzésre átvevőre ruházza.
11. ,,Konténertípus’’ az Igazgatás által jóváhagyott
szerkezeti típus.
12. ,,Sorozatkonténer’’ bármely, a jóváhagyott szerkezeti típus alapján gyártott konténer.
13. ,,Prototípus’’ olyan konténert jelent, mely megfelel
a típussorozatban gyártott vagy gyártandó konténernek.
14. ,,Legnagyobb üzemi össztömeg’’ vagy ,,R’’ a konténernek és rakományának megengedett legnagyobb együttes össztömegét jelenti.
15. ,,Saját tömeg’’ a konténer súlya üres állapotban,
beleértve a tartósan rögzített szerelvényeket.
16. ,,Legnagyobb megengedhető hasznos terhelés’’ vagy
,,P’’ a legnagyobb üzemi össztömeg és a saját tömeg közötti
különbséget jelenti.
III. Cikk Alkalmazás 1. A jelen Egyezményt a nemzetközi szállításban használt új és meglévő konténerekre alkalmazzák, kivéve a
kifejezetten légi szállításra kialakított konténereket.
2. Minden új konténert az I. mellékletnek a típusonkénti vagy az egyedi jóváhagyási próbára vonatkozó rendelkezései szerint jóvá kell hagyatni.
3. Minden meglévő konténert a jelen Egyezmény
hatálybalépésétől számított 5 éven belül az I. mellékletnek
a meglévő konténerek jóváhagyására vonatkozó rendelkezései szerint jóvá kell hagyatni.
IV. Cikk Próba, ellenőrzés, jóváhagyás és karbantartás 1. Az I. mellékletben foglalt előírások végrehajtása érdekében minden Igazgatásnak hatékony eljárást kell kialakítania a konténereknek a jelen Egyezményben megállapított feltételek szerint történő próbájára, ellenőrzésére és
jóváhagyására, de az Igazgatás ilyen próba, ellenőrzés és
jóváhagyás végrehajtásával általa megfelelően felhatalmazott szervezetet is megbízhat.
2. Annak az Igazgatásnak, amely a próbák, ellenőrzések
és jóváhagyások végrehajtásával egy szervezetet bíz meg,
erről a Kormányközi Tengerészeti Tanácskozó Szervezet
Főtitkárát tájékoztatnia kell, hogy ezt a Szerződő Felekkel
közölje.
3. Jóváhagyás iránti kérelmet bármely Szerződő Fél
Igazgatásához lehet intézni.
4. Minden konténert az I. melléklet rendelkezéseinek
megfelelő biztonságos állapotban kell tartani.
5. Ha egy jóváhagyott konténer nem elégíti ki az I. és a
II. mellékletekben előírt követelményeket, az érintett Igazgatásnak meg kell tennie azokat az intézkedéseket, amelyeket szükségesnek ítél ahhoz, hogy a konténerek a fenti
követelményeket kielégítő állapotba kerüljenek, vagy
pedig a jóváhagyást vissza kell vonnia.
V. Cikk A jóváhagyás elfogadása 1. A jelen Egyezmény szerint az egyik Szerződő Fél
felelősségére kiadott jóváhagyást a többi Szerződő Félnek
a jelen Egyezményben foglalt valamennyi rendelkezést
illetően el kell fogadnia. A jóváhagyást a többi Szerződő
Félnek az általuk kiadott jóváhagyással azonos érvényűnek
kell tekintenie.
2. A Szerződő Felek a jelen Egyezmény hatálya alá eső
konténerek szerkezeti biztonsága tárgyában más előírást
adhatnak ki, illetve más próbát kötelezővé nem tehetnek,
azonban a jelen Egyezmény egyetlen rendelkezése sem
zárja ki azoknak a nemzetközi megállapodások vagy nemzeti szabályzatok, illetve jogszabályok rendelkezéseinek
alkalmazását, amelyek járulékos szerkezetbiztonsági követelmények vagy próbák alkalmazását írják elő a kifejezetten veszélyes áruk szállítására tervezett konténerekre,
folyadékot ömlesztve szállító konténerek jellegzetes elemeire vagy légi úton szállításra kerülő konténerekre.
A ,,Veszélyes áruk’’ fogalmát a nemzetközi megállapodásokban meghatározottak szerint kell értelmezni.
VI. Cikk Ellenőrzés 1. A III. Cikk szerint jóváhagyott minden konténer a
Szerződő Felek területén e Szerződő Felek által erre felhatalmazott hivatalos személyek ellenőrzése alatt áll. Az
ellenőrzésnek csak annak megállapítására kell szorítkoznia, hogy a konténer el van-e látva a jelen Egyezménynek
megfelelő, érvényes Biztonsági jóváhagyási táblával, kivéve, ha a konténer állapota nyilvánvalóan veszélyezteti a
biztonságot. Ilyen esetben az ellenőrzést végző hivatalos
személynek olyan intézkedést kell tennie, amely elégséges
ahhoz, hogy üzemeltetés folytatása előtt a konténer ismét
biztonságos állapotba kerüljön.
2. Amennyiben a konténer feltehetőleg olyan hiányosság miatt nem felel meg többé a biztonsági előírásoknak,
amely már jóváhagyásakor is fennállhatott, erről a hiányosságot megállapító Szerződő Fél tartozik értesíteni a jóváhagyásért felelős igazgatást.
VII. Cikk Aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás
és csatlakozás
1. A jelen Egyezmény az Egyesült Nemzetek Szervezete
vagy szakosított szervei valamelyikének, illetve a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség tagállamainak, a Nemzetkö
zi Bíróság Alapokmányához csatlakozott feleknek, továbbá bármely más állam részére, amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezete arra felkér, hogy a jelen Egyezményben
Szerződő Fél legyen, a Kormányközi Tengerészeti Tanácskozó Szervezet (a továbbiakban: Szervezet) székhelyén
1973. év január hó 15. napjáig, azt követően az Egyesült
Nemzetek Szervezete Genfi Hivatalánál 1973. év február
hó 1. napjától 1973. év december hó 31. napjáig aláírásra
nyitva áll.
2. A jelen Egyezményt az aláíró államoknak meg kell
erősíteniük, el kell fogadniuk, vagy jóvá kell hagyniuk.
3. A jelen Egyezmény az 1. bekezdésben említett bármely állam részére csatlakozásra nyitva marad.
4. A megerősítésről, elfogadásról, jóváhagyásról vagy
csatlakozásról szóló okiratot a Kormányközi Tengerészeti
Tanácskozó Szervezet Főtitkáránál (a továbbiakban:
Főtitkár) kell letétbe helyezni.
VIII. Cikk Hatálybalépés 1. A jelen Egyezmény a megerősítésről, elfogadásról,
jóváhagyásról vagy csatlakozásról szóló tizedik okirat letétbe helyezésének napjától számított tizenkét hónap elteltét követően lép hatályba.
2. Annak az államnak a tekintetében, amelyik a jelen
Egyezményt a megerősítésről, elfogadásról, jóváhagyásról
vagy csatlakozásról szóló tizedik okirat letétbe helyezése
után erősíti meg, fogadja el, hagyja jóvá vagy csatlakozik
hozzá, a jelen Egyezmény ennek az államnak a megerősítésről, elfogadásról, jóváhagyásról vagy csatlakozásról
szóló okirat letétbe helyezésének napját követő tizenkét
hónap eltelte után lép hatályba.
3. Minden állam, amely a jelen Egyezmény valamilyen
módosításának hatálybalépését követően válik Szerződő
Féllé, ettől eltérő szándéka kifejezésének hiányában:
a) a módosított Egyezmény részesének tekintendő; és
b) a nem módosított Egyezmény részesének tekintendő
az Egyezmény minden olyan tagállamával szemben, amelyet a módosítás nem köt.
IX. Cikk A jelen Egyezmény bármely részére vagy részeire
vonatkozó módosító eljárás
1. A jelen Egyezmény bármely Szerződő Fél javaslatára
ezen Cikkben meghatározott eljárások egyikével módosítható.
2. Módosítás a Szervezet keretében történt megvizsgálás után:
a) A Szervezet bármelyik Szerződő Fél kérelme alapján, a jelen Egyezményhez javasolt bármely módosítást
megvizsgál. Ha ezt a módosítást a Szervezet Tengerészeti
Biztonsági Bizottságában — ahová részvétel és szavazás
céljából minden egyes Szerződő Felet meghívnak —
a jelenlevők és szavazók kétharmados többséggel elfogadják, úgy ezt a Szervezet minden tagjának és minden Szerződő Félnek — legalább hat hónappal a Szervezet Közgyűlése által történő megvizsgálás előtt — megküldik. Bármely Szerződő Fél, amely nem tagja a Szervezetnek, jogosult a Szervezet módosítást tárgyaló Közgyűlésének munkájában való részvételre és a szavazásra.
b) Ha a Közgyűlésen a jelen levők és szavazók kétharmados többsége a módosítást elfogadta, és ha ez a többség
magában foglalja a jelen levő és szavazó Szerződő Felek
kétharmados többségét is, a Szervezet a módosítást elfogadás céljából valamennyi Szerződő Félnek megküldi.
c) Az ilyen módosítás a Szerződő Felek kétharmada
által történt elfogadását követő tizenkét hónap eltelte után
lép hatályba. A módosítás minden Szerződő Félre vonatkozóan hatályba lép, kivéve azokat, akik a hatálybalépést
megelőzően olyan nyilatkozatot tesznek, hogy a módosítást nem fogadják el.
3. Módosítás konferencia összehívása útján:
Bármely Szerződő Fél kérésére — ha azzal a Szerződő
Feleknek legalább egyharmada egyetért — a Főtitkár konferenciát hív egybe, amelyre meghívja a VII. Cikkben megjelölt államokat.
X. Cikk Különleges eljárás a mellékletek módosítására 1. A mellékletekre vonatkozó és bármely Szerződő Fél
által javasolt minden módosítást e Fél kérésére a Szervezet
megvizsgál.
2. Ha ezt a módosítást a Szervezet Tengerészeti Biztonsági Bizottságában — ahová részvétel és szavazás céljából
minden egyes Szerződő Felet meghívnak — a jelenlevők és
szavazók kétharmados többséggel elfogadják, és ha ez a
többség magában foglalja a jelen levő és szavazó Szerződő
Felek kétharmados többségét is, a Főtitkár a módosítást
elfogadás céljából valamennyi Szerződő Félnek megküldi.
3. Az ilyen módosítás abban az időpontban lép hatályba, amelyet a Tengerészeti Biztonsági Bizottság a módosítás elfogadásakor meghatározott, hacsak a Tengerészeti
Biztonsági Bizottság által ugyanakkor meghatározott
korábbi időpontig a Főtitkár nem kap olyan értesítést a
Szerződő Felek egyötödétől, vagy — ha ez kevesebb —
öt Szerződő Féltől, hogy a módosítással szemben ellenvetésük van. A Tengerészeti Biztonsági Bizottság az ebben a
pontban hivatkozott időpontokra vonatkozó határozatát a
jelenlevők és szavazók kétharmados többségével hozza
meg úgy, hogy ennek a többségnek magában kell foglalnia
a jelen levő és szavazó Szerződő Felek kétharmados többségét is.
4. Bármely módosítás hatálybalépése — mindazokra a
Szerződő Felekre nézve, amelyek a módosítást nem ellenezték — minden előző rendelkezést felvált és hatálytalanít; bármely Szerződő Fél által a módosítással szemben tett
ellenvetés a többi Szerződő Félre — a jelen Egyezmény
hatálya alá eső konténerek elfogadását illetően — nem
kötelező.
5. A Főtitkár a jelen Cikkel kapcsolatos minden kérelemről és közlésről, valamint a módosítások hatálybalépésének időpontjáról a Szerződő Feleket és a Szervezet minden tagját értesíti.
6. Ha a mellékletekkel kapcsolatos módosító javaslatot
a Tengerészeti Biztonsági Bizottság megvizsgálta, de nem
fogadta el, bármely Szerződő Fél kérheti értekezlet összehívását, amelyre a VII. Cikkben megjelölt minden államot
meg kell hívni. Ha a Szerződő Felek legalább egyharmada
közölte egyetértését, a Főtitkár a mellékletek módosításának megvizsgálására értekezletet hív össze.
XI. Cikk Felmondás 1. A jelen Egyezményt a Főtitkárnál letétbe helyezett
okirattal bármely Szerződő Fél felmondhatja. A felmondás
az ilyen bejelentésnek a Főtitkárnál történő letétbe helyezését követő egy év után lép hatályba.
2. Az a Szerződő Fél, amelyik a mellékletek módosításával szemben ellenvetést tett, a jelen Egyezményt felmondhatja, és az ilyen felmondás a szóban forgó módosítás
hatálybalépésének időpontjában válik érvényessé.
XII. Cikk Az Egyezmény megszűnése A jelen Egyezmény megszűnik, ha a Szerződő Felek
száma egymást követő tizenkét hónapon keresztül ötnél
kevesebb.
XIII. Cikk A viták rendezése 1. Ha két vagy több Szerződő Fél között, a jelen Egyezmény értelmezését vagy alkalmazását érintő olyan vita
támad, amelyet tárgyalással vagy egyéb elintézési módon az
érintettek nem tudnak rendezni, bármelyikük kérésére a
vita az alábbi összetételű választottbírósághoz utalható: a
vitában részt vevő mindegyik Fél kijelöl egy választottbírót,
és ez a két választottbíró egy harmadikat jelöl ki elnöknek.
Ha az egyik fél kérésének kézhezvételét követő három
hónapon belül valamelyik fél a választottbírót nem jelölte
ki, vagy ha a választottbíráknak nem sikerül elnököt választani, bármelyik fél felkérheti a Főtitkárt a választottbíróság
bírájának vagy elnökének kijelölésére.
2. Az 1. bekezdés rendelkezései szerint megalakított
választottbíróság döntése a vitában részt vevő felek részére
kötelező érvényű.
3. A választottbíróság eljárási szabályait maga állapítja
meg.
4. A választottbíróság eljárását és üléseinek helyét illető döntéseit — ugyanúgy, mint az eléje terjesztett bármely
vitás ügy feletti döntést — szótöbbséggel hozza meg.
5. A választottbíróság ítéletének értelmezésével és végrehajtásával kapcsolatban a felek között felmerülő bármely vitás kérdést a felek bármelyike elbírálásra az ítéletet
hozó választottbíróság elé terjesztheti.
XIV. Cikk Fenntartások 1. A jelen Egyezménnyel kapcsolatban fenntartások tehetők, kivéve az I—IV. és a XIII. Cikkek és a jelen Cikk
rendelkezéseit, valamint a mellékletek előírásait, feltéve,
hogy az ilyen fenntartásokat írásban és a megerősítésről,
elfogadásról, jóváhagyásról vagy csatlakozásról szóló okirat letétbehelyezése előtt közlik és ebben az okiratban
megerősítik. A Főtitkárnak az ilyen fenntartásokat a
VII. Cikkben megjelölt minden állammal közölnie kell.
2. Az 1. bekezdésnek megfelelően tett minden fenntartás:
a) a fenntartással élő Szerződő Fél tekintetében a jelen
Egyezménynek a fenntartással érintett rendelkezéseit a
fenntartás mértékéig módosítja, és
b) ugyanilyen mértékben módosítja ezeket a rendelkezéseket a többi Szerződő Fél és a fenntartást tevő Szerződő
Fél viszonylatában.
3. Bármely Szerződő Fél, amely az 1. bekezdés szerint
fenntartással élt, azt a Főtitkárhoz intézett közléssel bármikor visszavonhatja.
XV. Cikk Értesítések A IX., X. és XIV. Cikkek szerinti bejelentéseken és
közléseken kívül a Főtitkárnak a VII. Cikkben megjelölt
valamennyi állammal közölnie kell a következőket:
a) a VII. Cikk alapján történt aláírásokat, megerősítéseket, elfogadásokat, jóváhagyásokat és csatlakozásokat;
b) a jelen Egyezmény VIII. Cikk szerinti hatálybalépésének időpontját;
c) a jelen Egyezmény IX. és X. Cikkek szerinti módosításai hatálybalépésének időpontját;
d) a XI. Cikk alapján történt felmondásokat;
e) a jelen Egyezmény XII. Cikk alapján történt meg
szűnését. XVI. Cikk Hiteles szövegek A jelen Egyezmény eredeti példánya — amelynek angol,
francia, kínai, orosz és spanyol nyelvű változata egyaránt
hiteles — a Főtitkárnál kerül letétbe helyezésre, akinek
arról a VII. Cikkben meghatározott valamennyi állam részére hiteles másolatot kell küldenie.
Melynek bizonyságául a Kormányaik által erre kellően
felhatalmazott alulírott teljhatalmú képviselők aláírták a
jelen Egyezményt.
Készült Genfben, ezerkilencszázhetvenkettő december
hó második napján.’’ 3. § (1) A törvény végrehajtásáról a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
(2) Felhatalmazást kap a gazdasági és közlekedési
miniszter, hogy az Egyezmény mellékleteit, azok módosításait, illetve kiegészítéseit rendeletben hirdesse ki.
4. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, egyidejűleg a Nemzetközi Szállítótartály Biztonsági Egyezmény kihirdetéséről szóló 1977. évi 20. törvényerejű rendelet hatályát veszti.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
1114/2011. (IV. 28.) Korm. határozata Magyarország Nemzeti Reform Programjának elfogadásáról és a végrehajtásával összefüggő további feladatokról.
A Kormány
1. megerősíti, hogy az 1250/2010. (XI. 19.) Korm. határozatban elfogadott módon, az Európa 2020 Stratégia kiemelt
céljainak eléréséhez nemzeti vállalásként a következő számszerű célkitűzések teljesítését vállalja 2020-ig:
– a 20–64 éves népesség foglalkoztatási rátája 75 százalékra nő;
– a kutatás-fejlesztési ráfordítások szintje a bruttó hazai termék 1,8 százalékára nő;
– a megújuló energiaforrások részaránya az energiafelhasználáson belül 14,6 százalékra nő, a teljes
energiamegtakarítás-vállalás 10 százalék, az üvegházhatású gázok kibocsátása az Európai Unió
emisszió-kereskedelmi rendszerén kívül a 2005. évi szinthez képest legfeljebb 10 százalékkal nő;
– a felsőfokú vagy annak megfelelő végzettséggel rendelkezők aránya a 30–34 éves népességen belül
30,3 százalékra nő, az oktatásban, képzésben nem részesülő, legfeljebb alsó középfokú végzettséggel
rendelkezők aránya a 18–24 éves népességen belül 10 százalékra csökken;
– a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élő népesség aránya 5 százalékponttal csökken;
2. jóváhagyja a számára bemutatott Nemzeti Reform Programot, és felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a
Nemzeti Reform Programot az Európai Bizottság számára küldje meg;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az érintett miniszterek bevonásával folyamatosan kövesse nyomon a
Nemzeti Reform Program végrehajtását és 2011 folyamán két jelentésben tájékoztassa a Kormányt a végrehajtás
helyzetéről.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. július 15. és december 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
87/2013. (VI. 26.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Angola Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter, a külügyminiszter és a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
Angola Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
3. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét
a megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2010. (HK 9.) HM FLÜ intézkedése a tartós külszolgálatot teljesítő személyek részére a szolgálatteljesítés helyén beszerzett honvédségi, valamint a tartósan bérelt járművek igénybevételének sajátos szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése, valamint a
honvédségi gépjárművek fenntartásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 97/2009. HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) 8. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a tartós külszolgálatot teljesítő állomány
részére a szolgálatteljesítés helyén beszerzett honvédségi,
valamint tartósan bérelt járművek igénybevételének szabályairól az alábbi
intézkedést adom ki: Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya a HM Fejlesztési és Logisztikai
Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) állományára, valamint a nem fegyveres tartós külszolgálatot teljesítő és külföldön tanulmányokat folytató magyar katonák, köztisztviselők és közalkalmazottak (a továbbiakban: állomány)
részére a szolgálatteljesítés helyén beszerzett honvédségi,
valamint tartósan bérelt (a továbbiakban: bérelt) járműveket (a továbbiakban együtt: gépjárművek) üzemeltető és
igénybe vevő személyi állományra terjed ki.
Általános rendelkezések 2. A honvédségi járművek beszerzése során a közbeszerzésekről szóló törvény, valamint a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló HM utasítás
előírásait kell alkalmazni.
3. A honvédségi járművek tervezett rendszerbentartási ideje közúti gépjárművek esetében 300 000 km, vagy
12 év.
4. A gépjárművek üzemeltetésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáért alapvetően a HM FLÜ Nemzetközi és
Szolgáltatási Igazgatóság (a továbbiakban: NSZI) Nemzetközi Osztály (a továbbiakban: NSZI NO) kiemelt főtisztek (ov.h-ek.) a felelősek. Azon helyőrségekben, ahol
az üzemeltetéssel kapcsolatos feladatokat nem az NSZI
NO állománya hajtja végre, a gépjárművek rendeltetésének megfelelő gazdaságos használatáért, az üzem- és köz
lekedésbiztonsági, munkavédelmi, valamint környezetvédelmi követelményeket kielégítő műszaki állapotának biztosításáért, továbbá az üzemeltetéssel kapcsolatos szabályok és előírások, illetőleg a bizonylati fegyelem megtartásáért az üzemeltető szervezet vezetője a felelős.
5. A honvédségi jármű forgalomba helyezése helyén
előírt kötelező gépjármű felelősség biztosítással és egyéb
biztosításokkal kapcsolatos ügyintézési feladatokat a
honvédségi gépjármű forgalmi engedélyébe tulajdonosként/üzembentartóként bejegyzett szervezet végzi.
6. Az igénybevételt végrehajtó állomány részére a feladatatok végrehajtásához szükséges autópálya kártyákat, a
helyi sajátosságok figyelembevételével a gépjármű üzemeltetésért felelős személyek biztosítják. A kártyák kiadását, illetve visszavételezését nyilvántartási számmal ellátott füzetből, aláírás ellenében kell végrehajtani.
7. Az NSZI NO – írásos igény alapján – a rendelkezésre
álló gépjárművekkel biztosítja a szolgálati feladatok (beszerzés, szolgálati út, delegációk szállítása stb.) végrehajtását.
8. Az NSZI NO (Brüsszel) kiemelt főtiszt (ov.h.) a kezelésében lévő honvédségi jármű állomány terhére az MK
Állandó NATO Képviselet Védelempolitikai Részleg, az
MH Katonai Képviselő Hivatal, valamint az MH Nemzeti
Katonai Képviselet részére biztosít egy-egy darab, gépjárművezető nélküli (a továbbiakban: kulcsos) gépjárművet.
A gépjármű igénybevétel rendje 9. A gépjárműveket a rendeltetésüknek megfelelően a
szolgálati feladatok végrehajtására kell igénybe venni.
10. A honvédségi járműveknek a lakás és munkahely
közötti utazással kapcsolatos igénybevétele iránti kérelmet a lakás és munkahely közötti utazással kapcsolatos
honvédségi szolgálati személygépkocsi használat szabályozásáról szóló 79/1998. (HK 1/1999.) HM utasítás 3. §
(1)–(2) bekezdése szerint, a HM FLÜ vezérigazgató útján
a honvédelmi miniszterhez kell felterjeszteni.
11. A honvédségi járművek magáncélú igénybevételét
az Utasítás rendelkezéseinek betartásával a HM FLÜ vezérigazgató engedélyezi. A magáncélú igénybevétel iránti
kérelmet „Magáncélú gépjármű igénylőlap” formanyomtatványon (5. számú melléklet), az igénybevétel tervezett
ideje előtt két héttel a szolgálati út betartásával a HM FLÜ
vezérigazgatója részére kell megküldeni.
12. A bérelt járművek magáncélú igénybevételét nem
engedélyezem.
13. Magáncélú igénybevétel esetén az Utasításban meghatározott költségtérítést az igénybevétel után 8 napon belül az NSZI NO bankszámlájára kell befizetni. A befizetési
bizonylat másolatát az ellátó katonai szervezet részére kell
meg küldeni.
14. A nem gépjárművezetői beosztású személyek a gépjárműveket csak az üzemeltetésért felelősök által kijelölt
személyek, vezetésre jogosító „igazolvánnyal” vezethetik.
15. A gépjárművet vezető személy az igénybevétel során – az átvételtől a visszaadásig – az általa okozott szabályszegésekért, közúti szabálysértésekért, balesetekért a
gépjármű esztétikai állapotában történt sérülésekért a hatályos jogszabályok szerint anyagi, fegyelmi és büntetőjogi
felelősséggel tartozik.
16. Az állomány a szolgálati feladatok végrehajtására a
„kulcsos” gépjárműveket gépjárműigénylő lapon (4. számú melléklet) igényelje. A logisztikai beosztott a kapott
feladatok, illetve igénylések alapján készítsen nyilvántartási számmal ellátott napi kimutatást, amelyben rögzíti a
feladatok várható idejét. Az igénybevétel jogosságának ellenőrzése után tegyen javaslatot az NSZI NO kiemelt főtiszt (ov.h.) részére az igénybevétel engedélyezésére.
17. A gépjárművek üzemeltetésért felelősök a gépjárműveket lássák el a Magyar Honvédségben rendszeresített
Menetlevéllel, Pótlappal (1. számú melléklet), szükség
esetén Kísérőlappal (2. számú melléklet) és Átadás-átvételi jegyzőkönyvvel (3. számú melléklet). A Menetlevél
tömböket, nyomtatványokat, a gépjárműveket üzemeltető
katonai szervezetek vezetői az NSZI igazgatójától az
NSZI NO útján igényeljék meg. A Menetlevelet és a Pótlapot az igénybevevők kötelesek a hazai szabályok szerint
vezetni.
18. Az NSZI igazgatója az érvényben lévő Utaltsági
Rendnek megfelelően intézkedjen a Menetlevél tömbök és
nyomtatványok, megküldésére, kiszállítására.
19. A gépjármű átadásakor az üzemeltetésért felelősök
minden esetben szigorúan ellenőrizzék le a gépjárművek
igénybevételének személyi és tárgyi feltételeinek meglétét. Amennyiben van, intézkedjenek az üzemanyag kártya
átadás-átvételére és gépjárművet vezető személyt tájékoztassák az igénybevétel szabályairól. A fentiek végrehajtását az Átadás-átvételi jegyzőkönyvben kerül rögzítésre.
20. A gépjárművek igénybevételét csak érvényes okmányokkal kezdhetik meg. Az igénybevételi okmányok:
– helyi személyi igazolvány, útlevél,
– szolgálati igazolvány,
– adott kategóriára érvényes vezetői engedély,
– átadás-átvételi jegyzőkönyv
– forgalmi engedély,
– menetlevél,
– baleseti adatközlő lap (3 példányban),
– „Igazoló lap” a kötelező felelősségbiztosításról,
– „Igazolvány” a honvédségi jármű vezetéséhez (nem
gépjárművezető beosztást betöltők részére),
– kísérőlap (csak „kulcsos” gépjárművekhez),
– „Engedély a honvédség állományába nem tartozó
polgári személyek szállítására” (nyomtatvány),
– autópálya-kártya (a helyi előírásoktól függően)
– nemzetközi biztosítási kártya.
21. Az igénybevétel során a gépjárművek részére indokolt esetben több napra érvényes, legfeljebb „kéthetes”
menetlevél használatát engedélyezem.
22. Az igénybevételi okmányok meglétéért az üzemeltetésért felelős, a folyamatos és szabályszerű vezetéséért
az igénybevevő gépjárművezető a felelős. Az igénybevevő
a menetlevelet csak kivételesen indokolt esetben hosszabbíthatja meg. Meghosszabbítás esetén az igénybevevő köteles a hosszabbítás tényét és indokát a Menetlevél megjegyzés rovatában az aláírásával igazolni, valamint annak
kiadmányozóját értesíteni.
23. A gépjárművezetője az átvett üzemanyag mennyiséget – a bizonylattal megegyezően – írja be a Menetlevél
„üzemanyag-elszámolás hajtóanyag-fogyasztás útközben” rovatába. Bizonylatszámként a kapott bizonylat számát kell bejegyezni. A kútkezelőtől kapott bizonylatok
megfelelő rovatába be kell vezetni a gépjármű menetlevél
számát. Az igénybevétel befejezését követően a Menetlevelet a töltőállomás-kezelőtől kapott bizonylattal együtt
kell leadni.
24. Baleset bekövetkezéskor minden esetben értesíteni
kell az üzemeltetésért felelős személyt, valamint az ellátó
katonai szervezetet.
25. A gépjárműveknek az igénybevétel befejezését követő parkolási helyét az üzemeltetésért felelős személyeknek a helyi lehetőségek figyelembevételével kell le szabályozni.
26. Az üzemeltetésért felelős személy az állományból
jelöljön ki egy felelőst, aki vezessen Ellenőrzési naplót és
rendszeresen ellenőrizze az igénybevételi feladatok végrehajtását, az igénybevételi fegyelmet, valamint a honvédségi járművek állapotát.
Karbantartások, kiszolgálások 27. A gépjárművek karbantartását, technikai kiszolgálását a járműhöz adott Kezelési utasításban meghatározott
futásteljesítmény, idő után és helyen kell végrehajtani. Az
utasításokban és a bérleti szerződésből eredő kötelezettségek betartásáért, az üzemeltetéséért felelős személyek erkölcsi és anyagi felelősséggel tartoznak.
28. A gépjármű igénybevétel előtti műszaki ellenőrzését az első igénybevevőnek kell végrehajtania, majd annak
megtörténtét és időpontját a Menetlevél MEA rovatában
aláírásával kell igazolnia.
29. A gépjármű igénybevétel utáni műszaki ellenőrzése
a Menetlevél lezárása a Menetlevél cserét végrehajtó személy feladata. Megtörténtét és időpontját a Menetlevél
MEA rovatában aláírásával igazolja.
30. Többnapos menetlevél esetén az igénybevétel előtti
és utáni ellenőrzést naponta végre kell hajtani.
31. A honvédségi járművek téli-nyári időszakra történő
felkészítését minden év április és október hónapban végre
kell hajtani.
32. A honvédségi járművekhez kiadott kiegészítő felszerelésekről (pl.: téli gumi, indító kábel, tűzoltó készülék,
hólánc stb.) az anyagkiadási Utalványok fénymásolatát a
gépjármű Átadás-átvételi laphoz mellékletként kell hozzácsatolni.
Záró rendelkezések 33. Az intézkedés az aláírás napját követő 8. napon lép
hatályba. Egyidejűleg a Nemzeti Támogató Szervek által
üzemeltetett gépjárművek használatának szabályozásáról
szóló 11/2004. számú HM PNRI intézkedés hatályát
veszti.
Dr. Horváth József vezérőrnagy s. k.,
vezérigazgató


text:
122/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Pataki Pál rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság tuniszi nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2009. október 5.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök