text:
1411/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a „Tiszaeszlár ivóvízminőség-javítási Projekt” című beruházás a Kormány hatáskörében történő megvalósításáról.
1. A  Kormány a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16.  §-a és az  Európai Unió
vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében
szükséges intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet alapján a  KEHOP-2.1.3. azonosító számú
felhívással összefüggő, „Tiszaeszlár ivóvízminőség-javítási Projekt” című ivóvízminőség-javító beruházás
(a továbbiakban: beruházás) megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodik.
2. A  Kormány a  beruházás megvalósításával összefüggő feladatok ellátására – e  határozat felülvizsgálatára irányuló
perre is kiterjedően – a nemzeti fejlesztési minisztert (a továbbiakban: miniszter) jelöli ki.
3. E  határozat bírósági felülvizsgálatát az  érintett önkormányzat képviselő-testülete a  Fővárosi Közigazgatási és
Munkaügyi Bíróságnál kérheti. A  keresetlevelet a  miniszternél kell benyújtani e  határozat Magyar Közlönyben
történő közzétételétől számított tizenöt napon belül.
Indokolás Magyarország a 2003. évi uniós csatlakozási szerződésben vállalta a lakosság egészséges ivóvízzel való ellátásához
az  emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelvet a  hazai
jogrendbe átültető, az  ivóvíz minőségi követelményeiről és az  ellenőrzés rendjéről szóló 201/2001. (X. 25.)
Korm. rendeletben rögzített ammónium-ionra vonatkozó határértékeket érintő cél elérését. A  „Tiszaeszlár
ivóvízminőség-javítási Projekt” című beruházás (a továbbiakban: beruházás) megvalósulása Tiszaeszlár településen
jelentené a fennálló ivóvízminőség-probléma megoldását.
A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a  továbbiakban: Mötv.) 16.  §
(1)  bekezdése alapján, ha az  Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettség kapcsán
a  határidőben történő teljesítés elmaradásának reális veszélye fennáll, a  Kormány a  kötelezettséggel összefüggő
beruházás megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodhat, amelyről a  Kormány egyedi határozatban dönt.
Az  ezzel összefüggő döntéshozatali folyamatot az  Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt
kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről szóló 170/2012.
(VII. 23.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet] szabályozza.
Az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő, a 2007–2013 programozási
időszakban a  Kormány által a  nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörébe utalt beruházások, valamint a  2014–2020
programozási időszakban a  szennyvízelvezetési és -tisztítási, a  hulladékgazdálkodási és az  ivóvízminőség-javító
beruházások megvalósításáról szóló 339/2014. (XII. 19.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 339/2014. (XII. 19.) Korm.
rendelet] alapján az NFP Nemzeti Fejlesztési Programiroda Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban:
NFP) jár el konzorciumvezetőként a projektek végrehajtása során.
Az NFP többszöri felhívása ellenére a  beruházás megvalósításáért az  Mötv. 13.  § (1)  bekezdés 21.  pontja
alapján felelős Tiszaeszlár Község Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) nem írta alá a  konzorciumi
megállapodást, elzárkózott minden megkereséstől és együttműködéstől. Az  NFP a  2016 januárjában tett első
megkeresést követően 2016 februárjában, majd májusában is levélben kérte a konzorciumi megállapodás aláírását,
a  339/2014. (XII. 19.) Korm. rendelet alapján. Az  NFP 2016 augusztusában ismételten megküldte a  konzorciumi
megállapodást, majd 2016 szeptemberében telefonon és elektronikus levél útján érdeklődött az NFP a megállapodás
visszaküldése felől. Az említett megkeresésekre az Önkormányzat részéről azóta sem érkezett válasz.
Az NFP a  problémáról értesítette a  szakpolitikai felelőst 2016 márciusában kelt megkeresésében. A  Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium Kiemelt Közszolgáltatások Főosztálya 2016. április 7-én kelt levelében állásfoglalást kért
a Belügyminisztériumtól, hogy az Mötv. 16. § (1) és (4) bekezdései adott esetben elegendő jogalapot szolgáltathatnak-e
arra, hogy a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program forrásaiból megvalósuló projektek a kedvezményezett
önkormányzatok nem együttműködő magatartása esetén a  Kormány saját hatáskörben történő megvalósításával
történhessen meg. A Belügyminisztérium 2016. április 14-én kelt tájékoztatása szerint ez a lehetőség a jelenlegi jogszabályi
környezet szerinti eljárásrendben, indokolt esetben megvalósítható. A Belügyminisztérium tájékoztatásul az állásfoglalással
együtt megküldte, hogy Tiszaeszlár község polgármestere részére az  ivóvízminőség-javító beruházás megvalósítása
érdekében együttműködésre felszólító levelet küldött ki. A  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium zöldgazdaság fejlesztésért,
klímapolitikáért és kiemelt közszolgáltatásokért felelős helyettes államtitkára 2016. július 6. napján kelt levélben felhívta
az  Önkormányzat figyelmét, hogy ha a  konzorciumi megállapodás aláírására 2016. augusztus 5-ig nem kerül sor, úgy
a 339/2014. (XII. 19.) Korm. rendelet 15. § (6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – tekintettel a 170/2012. (VII. 23.)
Korm. rendelet) 3.  § (5)  bekezdésére és 5.  §-ára – megindításra kerül a  beruházás kormányzati saját hatáskörbe
vonási eljárása. Újabb együttműködésre felhívó levelet küldtek 2016. október 15. napján az  Önkormányzat részére.
Az Önkormányzat egyik levélre sem válaszolt.
A fentiek miatt fennáll a beruházás határidőben történő teljesítése elmaradásának reális veszélye, mivel az NFP és
a támogatást igénylő Önkormányzat közötti, a beruházás közös megvalósításához szükséges konzorciumi szerződés
megkötése – többszöri felhívás ellenére – még nem történt meg.
Erre figyelemmel a Kormány – az Mötv. 16. § (1) bekezdésében foglaltak alapján – a beruházás saját hatáskörben
történő megvalósításáról döntött, és az azzal összefüggő feladatok ellátására a minisztert jelölte ki.
A 2014–2020 programozási időszakban a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program terhére
finanszírozott derogációs és nem derogációs ivóvízminőség-javító beruházások határidőben történő
megvalósításáról a miniszter köteles gondoskodni, amely feladatot a miniszter a 339/2014. (XII. 19.) Korm. rendelet
3. § (2) bekezdése alapján az NFP bevonásával látja el.
A jogorvoslathoz való jogot az Mötv. 16. § (2) bekezdése biztosítja, az arról való tájékoztatás az Mötv. 16. § (2) és
(3) bekezdésén alapul.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2016. LXV. törvény a Magyarország Kormánya és az Egészségügyi Világszervezet között az Egészségügyi Világszervezet Budapesti Központjának létrehozásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és az  Egészségügyi Világszervezet
között az Egészségügyi Világszervezet Budapesti Központjának létrehozásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. június 7-i ülésnapján fogadta el.
Megállapodás Magyarország Kormánya és az Egészségügyi Világszervezet között az Egészségügyi
Világszervezet Budapesti Központjának létrehozásáról
Tekintetbe véve, hogy az Egészségügyi Világszervezet úgy döntött, hogy egyes adminisztratív és operatív támogató
funkciók ellátását a Magyarországon, Budapesten létesítendő WHO Központra bízza;
Tekintetbe véve, hogy Magyarország Kormánya üdvözli a „WHO Budapesti Központjának” Magyarország területén
való létesítését;
Tekintetbe véve, hogy Magyarország Kormánya és az  Egészségügyi Világszervezet meg kívánja állapítani azokat
a feltételeket, amelyek alapján a Központ, felhatalmazásának keretei között, Magyarország területén működhet;
Tekintetbe véve, hogy Magyarország Kormánya és az  Egészségügyi Világszervezet elismerik, hogy
Budapesten már megalapításra került a  WHO Ország Iroda, amely felelős a  Magyarország Kormánya és
az  Egészségügyi Világszervezet között a  szakmai tanácsadási együttműködési kapcsolatok létrehozásáról szóló
Alapmegállapodásban meghatározott feltételek szerint;
Tekintetbe véve, hogy Magyarország Kormánya és az Egészségügyi Világszervezet elismerik, hogy a WHO Budapesti
Központja nem vesz közvetlenül részt semmilyen technikai jellegű tevékenységben, amely az előbbiekben említett
WHO Ország Iroda felelősségi körébe tartozik a Magyarország Kormánya és az Egészségügyi Világszervezet közötti
a  szakmai tanácsadási együttműködési kapcsolatok létrehozásáról szóló Alapmegállapodásban meghatározott
feltételek alapján;
E célból Magyarország Kormánya és az Egészségügyi Világszervezet a baráti együttműködés szellemétől vezérelve,
megkötötték e Megállapodást.
I. Cikk
Meghatározások
E Megállapodás tekintetében a következő meghatározások alkalmazandók:
(a) „WHO” az Egészségügyi Világszervezetet jelenti;
(b) „Ország” Magyarországot jelenti;
(c) „Kormány” Magyarország Kormányát jelenti;
(d) „Felek” a Kormányt és a WHO-t jelentik;
(e) „Egyezmény” az Egyesült Nemzetek szakosított intézményeinek kiváltságairól és mentességeiről az Egyesült
Nemzetek Közgyűlése által 1947. november 21-én elfogadott Egyezményt jelenti, amelynek Magyarország
1967. augusztus 2-én vált részesévé a WHO vonatkozásában;
(f ) „Központ” az Ország területén lévő WHO Budapesti Központot jelenti;
(g) „Központ helyiségei” a  Központ által állandó vagy ideiglenes jelleggel birtokolt épületet vagy épületrészt
jelentik, ideértve minden olyan földet, épületeket továbbá területeket, melyek időről időre ezen
Megállapodásnak vagy a Felek által kötött Kiegészítő Megállapodásoknak megfelelően beleértendők. A Felek
a kétségek eloszlatása érdekében megerősítik, hogy minden egyéb, a WHO által a Központ tevékenységéhez
kapcsolódóan szervezett találkozók, szemináriumok, tanfolyamok, szimpóziumok, műhelyfoglalkozások,
illetve ezekhez hasonló egyéb rendezvények lebonyolítására szolgáló helyiségek az  Ország területén
a  találkozók, szemináriumok, tanfolyamok, szimpóziumok, műhelyfoglalkozások, illetve ezekhez hasonló
egyéb rendezvények idejére ideiglenesen a  Központ helyiségeinek tekintendőek, azzal, hogy jelen
Megállapodás 3. cikke (2) bekezdésében foglaltak az Ország területén lévő egyéb helyiségek vonatkozásában
nem alkalmazandóak;
(h) „WHO irattárak” és a „WHO irattárai” kifejezések, többek között, de nem kizárólagosan a WHO tulajdonában
vagy birtokában lévő bármilyen formájú feljegyzéseket – ideértve, de nem kizárólagosan levelezéseket,
dokumentumokat, kéziratokat, számítógépes nyilvántartásokat és egyéb elektronikus adatokat, álló- és
mozgóképeket, valamint film- és hangfelvételeket foglalják magukban;
(i) „Központ vezetője” a WHO által a Központ vezetésére kijelölt magas rangú WHO munkatársat és távollétében
az általa kijelölt és nevében tevékenykedő egyéb tisztviselőt jelenti;
(j) „WHO tisztviselők” a  WHO személyzetének összes olyan tagját jelenti, akit az  Egészségügyi Világszervezet
Személyzeti Szabályzata szerint alkalmaznak, állampolgárságukra való tekintet nélkül;
(k) „Kiküldött szakértők” olyan, a  WHO részére feladatokat ellátó személyek, akik nem WHO tisztviselők,
az Egyezmény VII. függelékének megfelelően;
(l) „WHO személyzet” a WHO tisztviselőit, kiküldött szakértőket, és a WHO által hivatalos ügyben a Központba
meghívott egyéb WHO személyzetet jelenti.
II. Cikk
Együttműködés a Kormány és a WHO között
1. A  Kormány biztosítja az  Egészségügyi Világszervezetet, hogy a  Központ és az  ahhoz rendelt WHO személyzet,
valamint bármilyen más WHO személyzet legalább olyan kedvező elbánásban részesül a  Kormány által, mint
az  Ország területén jelenlévő többi kormányközi vagy nemzetközi szervezet vagy ENSZ ügynökség, alap vagy
program, illetve személyzetük.
2. A  Kormány a  WHO-val egyetértésben, megtesz minden intézkedést, amely szükséges lehet a  WHO tisztviselők
és a  kiküldött szakértők olyan szabályok, illetve más jogi rendelkezések alóli mentesítése érdekében, amelyek
a Megállapodás vagy a Felek által kötött bármely Kiegészítő Megállapodás alapján folyó műveleteket és projekteket
akadályozhatják, és biztosítja azokat az  egyéb könnyítéseket, amelyek a  Központ munkájának gyors és hatékony
végrehajtásához szükségesek lehetnek.
3. A  Kormány elismeri a  WHO jogát találkozók szervezésére a  Központ helyiségeiben vagy, az  illetékes hatóságok
jóváhagyásával, máshol Magyarországon. A WHO által összehívott találkozók során a Kormány megteszi a szükséges
lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a tanácskozás és döntéshozatal teljes szabadságát semmilyen akadály
ne gátolja.
III. Cikk
A Központ és a Kormány hozzájárulása
1. A Kormány üdvözli, hogy a WHO az Országban hozza létre és működteti a Központot a WHO által meghatározott
adminisztratív és operatív támogató szolgáltatások biztosítására.
2. A Kormány
(a) a jelen Megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított legalább tizenöt (15) éven át és a Felek által
megállapított és a  Felek belső eljárásai szerint jóváhagyott további időszakra, térítésmentesen biztosítja
a WHO számára azon megfelelő és kielégítő helyiségeket, azok berendezését, az  irodabútorokkal és egyéb
felszerelésekkel együtt, melyeket a  Felek a  Központ működéséhez szükségesnek ítélnek meg, ahogyan
azt a  Felek között létrejött Kiegészítő Megállapodás tartalmazza. A  Kormány felelős továbbá a  Központ
munkavégzést szolgáló helyiségeinek, berendezéseinek és műszaki egységeinek fenntartásáért, ideértve
a  raktár- és irattárhelyiségeket, tárgyaló helyiségeket, felszerelést és más eszközöket, ahogyan azt a  Felek
között létrejött Kiegészítő Megállapodás tartalmazza,
(b) a  Központ vezetője kérésének megfelelően, biztosítja a  Központ munkavégzéséhez szükséges
közszolgáltatásokat, ideértve, korlátozás nélkül többek között az  áram, hűtés-fűtés és vízszolgáltatást,
szennyvízelvezetést, tűzvédelmet, szemétszállítást és gázellátást, ahogyan azt a  Felek között létrejött
Kiegészítő Megállapodás tartalmazza.
3. A  Kormány kötelessége a  Központ helyiségei biztonságának és védelmének biztosítása annak érdekében, hogy
a  Központ helyiségeinek nyugalmát ne veszélyeztethesse személyek vagy személyek csoportjának illetéktelen
behatolása vagy zavarkeltés a Központ helyiségeinek közvetlen közelében. A Központ vezetője kérésére az illetékes
magyar hatóságok megfelelő számú rendvédelmi erőt biztosítanak a Központ helyiségeiben vagy annak közvetlen
közelében a törvény és a rend fenntartására, valamint személyek onnan történő eltávolítására.
4. A Kormány kötelessége, hogy a jelen Megállapodás hatálya alá tartozó személyek biztonsága és védelme érdekében
minden szükséges és hathatós intézkedést megtegyen, mely a Központ zavartalan működéséhez elengedhetetlen,
egyidejűleg biztosítva az épületbe történő mindenkori szabad bejutást.
5. A  Központnak a  fentiekben említett távközlési vagy közszolgáltatási rendszerében teljes vagy részleges
meghibásodást okozó incidens vagy esemény esetén a  Központ, feladatai ellátása érdekében, az  alapvető
kormányzati ügynökségeket, illetve szerveket megillető elsőbbséget élvez.
IV. Cikk
Funkcionális függetlenség és a Központ személyzete
A Kormány tiszteletben tartja a  WHO funkcionális függetlenségét tevékenysége végzése, valamint a  ráruházott
speciális feladatok ellátásához általa szükségesnek tartott számú WHO tisztviselők vagy egyéb WHO személyzet
Központba való kinevezése terén.
V. Cikk
Kiváltságok és mentességek 1. A  Kormány a  WHO, annak tulajdona, pénzeszköze és vagyontárgyai, valamint a  WHO személyzet tekintetében
az Egyezmény megfelelő rendelkezéseit alkalmazza. A Kormány hozzájárul a WHO és a WHO személyzete számára
olyan kiegészítő kiváltságok és mentességek nyújtásához is, amelyek szükségesek lehetnek a  Központra ruházott
feladatok végrehajtásához.
2. E  Cikk (1)  bekezdésének érintetlenül hagyása mellett, a  Kormány a  WHO-ra és személyzetére különösen azokat
a  kiváltságokat, mentességeket, jogokat és könnyítéseket terjeszti ki, amelyekről a  jelen Megállapodás VI–X. és
XIII. cikkei rendelkeznek.
3. A WHO tisztviselők és a kiküldött szakértők kivételével azon személyek, akiket a WHO Központhoz a WHO hivatalos
ügyben meghívott, a  VIII.  cikkben foglalt kiváltságokat és mentességeket élvezik, a  (2)  bekezdés h), j), m) és
n) pontjaiban foglaltak kivételével.
VI. Cikk
Tulajdon, pénzeszközök és vagyontárgyak 1. A  WHO, annak bárhol, bárkinél lévő tulajdona, pénzeszközei és vagyontárgyai mentesek a  joghatóság minden
formája alól, kivéve, ha arról valamely esetben kifejezetten lemondott, azzal, hogy e  lemondás nem terjed ki
a végrehajtási cselekményekre.
2. A Kormány elismeri a WHO ellenőrzése és felügyelete alatt álló Központ sérthetetlenségét a jelen Megállapodásban
foglaltak szerint.
3. A Kormány egyetlen közigazgatási, bírósági, katonai vagy rendőri szervnél foglalkoztatott tisztviselője vagy tisztje,
vagy más, az Ország területén hatósági jogkörrel felruházott személy sem léphet be a Központba hivatali feladata
ellátása végett, kivéve a Központ vezetője hozzájárulása esetén, az általa megszabott feltételek szerint.
4. A  WHO bárhol elhelyezkedő és bárkinél lévő tulajdona, pénzeszközei és vagyontárgyai mentesek a  házkutatás,
igénybevétel, elkobzás, kisajátítás vagy végrehajtási, közigazgatási, bírósági vagy törvényhozási kényszer bármely
más alakban való megnyilvánulása alól.
5. A WHO irattára és általában a hozzá tartozó, illetve általa kezelt ügyiratok sérthetetlenek, bárhol legyenek is.
 6. A WHO pénzeszközei, vagyontárgyai, jövedelmei és egyéb tulajdona mentes:
a) minden fajta egyenes adó alól, azzal, hogy a  WHO nem kéri azon adók alól való mentesítését, melyek
ténylegesen olyan közüzemi szolgáltatások fejében járó díjaknak felelnek meg, melyeket a  Kormány vagy
egy kormányzati szabályozás alatt álló vállalat biztosít, a nyújtott szolgáltatások mennyiségének megfelelően
rögzített áron és amelyek kifejezetten azonosíthatóak, meghatározhatók és tételesíthetők. Ezen mentesítés
alkalmazandó a Központ működésére szánt ellátmány, felszerelés és más anyag esetén is;
b) a WHO hivatalos használatára behozott vagy kivitt tárgya, ide értve a Központ működésére szánt ellátmány,
felszerelés és más anyag tekintetében minden vám, valamint tilalom és korlátozás alól, feltéve, hogy
a  mentesség felhasználásával behozott cikkeket nem fogják az  Országban eladni, csak a  Kormánnyal
együttesen megállapított feltételek mellett;
c) kiadványaik, álló- és mozgóképeik, videó-, film- és hangfelvételei behozatala és kivitele tekintetében minden
vám, valamint tilalom és korlátozás alól, tekintet nélkül elektronikus vagy más formájukra.
7. A  WHO mentes a  működtetéssel és tranzakciókkal kapcsolatos adók és illetékek, valamint a  hivatali munkához
szükséges beszerzésekre kivethető és általában kivetésre kerülő jövedéki adók, forgalmi adók, díjak és egyéb
közvetett adók alól. Az Ország területén beszerzett termékek és szolgáltatások vonatkozásában az általános forgalmi
és jövedéki adók alóli mentesség biztosítása adó visszatérítés formájában történik, a diplomáciai képviseletekre és
azok tagjaira vonatkozó szabályok szerint.
8. A WHO minden pénzügyi ellenőrzésre, szabályozásra vagy fizetési korlátozásra való tekintet nélkül:
a) szerezhet be erre felhatalmazott kereskedelmi ügynökségektől, tarthat és használhat fel bármilyen
mennyiségű értékpapírt, aranyat vagy bármilyen valutát, továbbá vezethet devizaszámlát bármilyen
valutában;
b) pénzét, értékpapírjait, aranyát vagy valutáját szabadon átutalhatja egyik országból a  másikba, illetve
az Ország területén belül, továbbá a birtokában lévő valutát bármely másik valutára átválthatja.
VII. Cikk
Kommunikációra vonatkozó könnyítések 1. A WHO-t hivatalos érintkezése tekintetében legalább olyan kedvező elbánás illeti meg, mint amelyet a  Kormány
a levelezés, az internet hozzáférés, telefon-, illetve minden más, többek között az elektronikus közlések, elsőbbsége,
díja és illetéke, valamint a sajtó és rádió tájékoztatására szánt közlések díja tekintetében bármely más kormánynak,
ideértve annak diplomáciai képviseletét is, vagy más kormányközi, nemzetközi szervezetnek biztosít.
2. A  Kormány biztosítja a  WHO-nak küldött, illetve WHO által küldött hivatalos közlések és levelezések
sérthetetlenségét és nem alkalmaz semmilyen cenzúrát a közlések és a levelezés tekintetében. Ez a sérthetetlenség
kiterjed többek között a  kiadványokra, álló- és mozgóképekre, videó-, film- és hangfelvételekre, függetlenül azok
terjedelmétől és számától.
3. A  WHO-nak joga van rejtjel alkalmazására, valamint arra, hogy levelezést és más hivatalos anyagokat olyan
futárok útján vagy lepecsételt poggyászban továbbítson, illetve kapjon meg, amelyek a  diplomáciai futárokkal és
a diplomáciai poggyásszal azonos kiváltságokat és mentességeket élveznek.
4. A WHO-nak joga van rádió és műhold távközlési berendezést az Ország területére behozni és, a vonatkozó nemzeti
szabályozással összhangban, ténylegesen díjmentesen üzemeltetni személyzete között, az Országban és azon kívül.
VIII. Cikk
A WHO tisztviselői 1. A  Központ vezetője, valamint a  – WHO által meghatározott és a  Kormány felé közölt − Központhoz rendelt más
magas rangú tisztviselők, az  Országban való tartózkodásuk időtartama alatt, maguk, azon házastársuk, akiknek
státuszát a WHO elismerte és eltartott hozzátartozóik tekintetében a diplomáciai képviselőknek általában biztosított
kiváltságokat, mentességeket, kivételeket és könnyítéseket élvezik. E célból a Külgazdasági és Külügyminisztérium
felveszi nevüket a diplomáciai listára.
2. A WHO tisztviselőit, az Országban tartózkodásuk időtartama alatt, a következő könnyítések, kivételek, kiváltságok és
mentességek illetik meg:
a) Mentesség őrizetbe vétel és fogva tartás alól;
b) Mentesség a joghatóság alól a szóban és írásban tett nyilatkozataik és összes egyéb hivatalos minőségükben tett
cselekményeik tekintetében, e mentesség a WHO-nál történt alkalmazásuk megszűnését követően is fennmarad;
c) Mentesség hivatalos poggyászuk megvizsgálása és lefoglalása, valamint személyes poggyászuk lefoglalása
alól;
d) Mentesség katonai szolgálati kötelezettség, illetve más szolgálati kötelezettség alól az  Egyezményben
meghatározottak szerint;
e) Mentesség maguk, házastársuk, akiknek státuszát a  WHO elismerte, valamint eltartott hozzátartozóik
tekintetében a bevándorlást korlátozó szabályok, valamint a külföldiek bejelentésére vonatkozó előírások alól;
f ) Mentesség a WHO által fizetett illetmény, jövedelem és egyéb járandóság tekintetében az  adózás bármely
formája alól;
g) Mentesség a  közvetlen adózás minden formája alól az  Országon kívüli forrásból származó jövedelmük
tekintetében;
h) Mentesség az  Irodavezető, valamint a  Központhoz rendelt bármely WHO tisztviselő által a  magyar piacon
vásárolt bármely árucikk, illetve szolgáltatás árában foglalt általános forgalmi és jövedéki adó alól, mely
mentességet az  adóhatóságok visszatérítés formájában biztosítják a  diplomáciai képviseletek és tagjai
részére kialakított általános forgalmi és jövedéki adó visszatérítési szabályoknak megfelelően;
i) A  szükséges vízumok és engedélyek azonnali és ingyenes jóváhagyása és kiadása, valamint hivatalos
feladataik ellátásához szükséges mértékben szabad mozgás biztosítása az  Ország területén, illetve
az Országba való beutazásnál és az onnan való kiutazásnál;
j) Az  Országban való tartózkodásuk ideje alatt a  WHO tisztviselők közös háztartásban élő azon házastársai,
akiknek e  státuszát a  WHO elismerte, továbbá eltartott hozzátartozóik munkavállalási engedély nélkül
vállalhatnak munkát a magyar munkaerőpiacon;
k) Joguk van az  Országban külföldi fizetőeszközökkel, devizaszámlával, ingó és ingatlan tulajdonnal
rendelkezni, illetve ilyet fenntartani, valamint joguk van a  WHO-nál való alkalmazásuk megszűnésekor
az Országból azt a pénzösszeget kivinni, amelynek jogszerű birtoklására megfelelő okuk van;
l) Nemzetközi válság idején őket, házastársukat, akiknek e  státuszát a  WHO elismerte, és eltartott
hozzátartozóikat a diplomáciai képviselőkkel azonos védelem és hazatérési könnyítések illetik meg;
m) Joguk van személyes használatra vámmentesen behozni:
(i) berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, egy vagy több szállítmányban
az  Országba való érkezéskor és ezt követően pedig a  további kiegészítéseket, ideértve
a  gépjárműveket, az  Országnak az  oda akkreditált diplomáciai képviselőkre és/vagy nemzetközi
szervezetek tagjaira vonatkozó szabályozásával összhangban,
(ii) személyes használatra vagy fogyasztásra és nem ajándékozásra vagy eladásra szolgáló cikkeket;
n) Joguk van háztartási alkalmazottakat foglalkoztatni az  Országnak a  diplomáciai képviseletek tagjaira
vonatkozó szabályai és feltételei szerint.
 3. Azok a WHO tisztviselők, akik az Ország állampolgárai, illetve állandó lakosai, csak e Cikk (2) bekezdése (b), (c), (d) és
(f ) alpontjában felsorolt kiváltságokat és mentességeket, kivételeket és könnyítéseket élvezhetik. A (c) alpont csak
a hivatalos csomagjukra alkalmazható.
IX. Cikk
Társadalombiztosítás és nyugdíjkifizetések 1. Tekintettel az  Egyesült Nemzetek vagy az  Egészégügyi Világszervezet által felállított vagy működtetett
társadalombiztosítási rendszerre, a  WHO, WHO tisztviselők és az  egyéb WHO személyzet (amennyiben van), akik
ennek hatálya alá tartoznak, mentesülnek az Ország társadalombiztosítási rendszerének kötelező hatálya és minden
kötelező hozzájárulás ezen rendszerbe történő befizetése alól.
2. Az  ENSZ egységes személyzeti nyugdíjalapjából származó nyugdíj kifizetések mentesülnek az  Ország területén
történő adófizetés alól, függetlenül attól, hogy azok egy összegben vagy rendszeres kifizetésként kerülnek
folyósításra, a jogosultak, túlélő házastársaik vagy más jogosultak részére. Az Egyezményben foglaltak értelmében,
az ENSZ egységes személyzeti nyugdíjalapjából történő kilépéskor az ENSZ egységes személyzeti nyugdíjalapja által
kifizetett minden kilépési ellátás (azaz az  előző mondatban nem hivatkozott kifizetések), mentesül az  adófizetés
alól az  Ország területén, amennyiben kézhezvételét követően a  kilépési ellátás átutalásra kerül az  ENSZ egységes
személyzeti nyugdíjalapjából kilépő személy alábbi magyar nyugdíjcélú megtakarításainak valamelyikére: önkéntes
kölcsönös nyugdíjpénztári számlára, foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézményben tagi kiegészítésként, vagy
nyugdíj-előtakarékossági számlára vagy nyugdíjbiztosítási szerződés alapján.
3. A  jelen Cikk (1)  bekezdésében foglaltak, mutatis mutandis alkalmazandóak az  abban rögzített személyekkel
közös háztartásban élő olyan házastársaikra, akiknek e  státusza a WHO által elismerésre került, illetve az  eltartott
hozzátartozóikra, kivéve, ha az  Ország területén foglalkoztatottak vagy önálló vállalkozók, vagy az  Országtól
szociális biztonsági ellátásban részesülnek.
X. Cikk
Kiküldött szakértők 1. A kiküldött szakértőket kiküldetésük tartama alatt, ideértve az utazás időtartamát is, megilletik a feladatuknak teljes
függetlenségben való ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek. Különösen az alábbiakat élvezik:
a) Mentességet az őrizetbe vétel, valamint személyes poggyászuk lefoglalása alól;
b) Mentességet mindennemű joghatóság alól szóban és írásban tett nyilatkozataik és összes egyéb hivatalos
minőségükben tett cselekményeik tekintetében, mely mentesség fennáll akkor is, ha már megszűntek a WHO
kiküldöttei lenni;
c) A külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő tisztviselőivel azonos könnyítéseket a valuta- és
pénzváltási korlátozások és személyes poggyászuk tekintetében;
d) Valamennyi iratuk és okiratuk sérthetetlenségét;
e) A  WHO-val történő kommunikáció céljából a  rejtjelek használatának jogát, valamint jogot arra, hogy
levelezésüket futár vagy lepecsételt poggyászok útján kapják.
 2. Azok a  kiküldött szakértők, akik az  Ország állampolgárai, illetve állandó lakosai, csak az  (1)  bekezdés (b) és
(d)  alpontjában felsorolt kiváltságokat és mentességeket, kivételeket és könnyítéseket élvezhetik. A  (d)  alpont
tekintetében a sérthetetlenség csak hivatalos irataikra és dokumentumaikra alkalmazható.
XI. Cikk
Értesítés 1. A WHO közli a Külgazdasági és Külügyminisztériummal a WHO tisztviselők nevét, valamint e személyek státuszának
változásait.
2. A WHO tisztviselőit a Kormány olyan ideiglenes igazolással vagy speciális személyazonosító igazolvánnyal látja el,
amely igazolja e Megállapodás szerinti státuszukat.
XII. Cikk
Mentességekről való lemondás 1. A WHO személyzetét a kiváltságok és mentességek az Egyesült Nemzetek és a WHO érdekében és nem az érintett
egyének előnyben részesítése céljából illetik meg. Az Egészségügyi Világszervezet Főtitkárának joga és kötelessége
lemondani a  WHO személyzet tagjainak mentességéről minden olyan esetben, amikor, véleménye szerint,
a  mentesség akadályozná az  igazságszolgáltatás menetét és arról a  WHO érdekeinek sérelme nélkül le lehet
mondani. A mentességről való lemondás azonban nem terjed ki a végrehajtási cselekményekre.
2. A  WHO köteles az  illetékes magyar hatóságokkal mindenkor együttműködni az  igazságszolgáltatás rendes
menetének megkönnyítése, a  rendőrhatósági szabályok tiszteletben tartása, valamint a  jelen Megállapodásban
biztosított kiváltságokkal, mentességekkel és könnyítésekkel való visszaélések elkerülése érdekében.
XIII. Cikk
Utazási igazolvány 1. A  Kormány elismeri és elfogadja az  ENSZ által a  WHO tisztviselők részére kiállított utazási igazolványt
(laissez-passer), mint útlevéllel egyenértékű, érvényes úti okmányt. Az  ENSZ utazási igazolványával rendelkező
személyek vízumkérelmeit, ha szükséges, a  lehető leggyorsabban el kell bírálni. Hasonló könnyítéseket kell
biztosítani azon személyek számára, akik ugyan nem rendelkeznek az ENSZ által kiállított utazási igazolvánnyal, de
olyan ENSZ igazolással rendelkeznek, miszerint a WHO ügyében járnak el.
2. A  Kormány megteszi a  szükséges intézkedéseket, hogy megkönnyítse a  Központba hivatalosan meghívott
személyek Országba való belépését, tartózkodását, valamint onnan való távozását, tekintet nélkül a  meghívottak
állampolgárságára.
XIV. Cikk
Kiegészítő Megállapodások
A Kormány és a  WHO a  jelen Megállapodás végrehajtására, amennyiben mindkét Fél kívánatosnak találja, egy
vagy akár több Kiegészítő Megállapodást köthet. Amennyiben a Kormány és a WHO szükségesnek találja és abban
megegyezik, a Kiegészítő Megállapodások módosíthatóak.
XV. Cikk
Viták rendezése 1. A Kormány és a WHO rendszeresen egyeztetnek a jelen Megállapodás végrehajtásának elősegítése érdekében.
 2. A WHO és a  Kormány között jelen Megállapodásból vagy a  Kiegészítő Megállapodásokból származó vagy
ahhoz kapcsolódó bármely vitát békésen rendezik, tárgyalások útján vagy más olyan úton, amelyben a  Felek
megállapodnak, melyek sikertelensége esetén a  vitát bármely Fél kérésére választottbíróság elé terjesztik.
Mindegyik Fél kijelöl egy választottbírót és az  így kijelölt válaszottbíró kijelöl egy harmadikat, aki az  elnök.
Ha a  választottbíráskodásra irányuló kérelmet követő harminc napon belül valamelyik Fél nem jelölt ki egy
választottbírót, vagy ha a  két választottbíró kijelölését követő tizenöt napon belül nem jelölték ki a  harmadik
választottbírót, bármelyik Fél kérheti a választottbíró kijelölését a Nemzetközi Bíróság elnökétől. A választottbíróság
eljárási szabályait a választottbírók határozzák meg, és a választottbíróság költségeit a Felek a választottbírák által
megállapított arányban viselik. A választottbírósági döntés tartalmazza azokat az indokokat, amelyeken az alapul és
a döntést a Felek a vita végső elbírálásaként fogadják el.
XVI. Cikk
Záró rendelkezések 1. A  Felek értesítik egymást arról, hogy a  jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárásokat
lefolytatták. A  Megállapodás az  utolsó értesítés kézhezvételétől számított harmincadik (30.) naptári napon lép
hatályba és tizenöt (15) évig marad hatályban. Jelen Megállapodás hatálya tizenöt (15) év elteltével további
tíz (10)  éves periódusokra meghosszabbodik, amennyiben a  Felek a  jelen Cikk (4)  bekezdésében foglaltaknak
megfelelően fel nem mondják.
2. Bármely olyan ügyet, amelyről a  Megállapodás nem rendelkezik, a  Felek a WHO megfelelő szerveinek vonatkozó
döntéseivel és határozataival összhangban rendeznek. Mindegyik Fél teljességében és jóindulatúan mérlegeli
a másik Fél által e bekezdés alapján benyújtott javaslatokat.
3. A Kormány vagy a WHO kérésére egyeztetések folytathatók a Megállapodás módosítása céljából. A módosításokat
közös írásos megállapodás formájában kell létrehozni és ezen Cikk (1)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően
lépnek hatályba.
4. Jelen Megállapodás, valamint a  Kormány és a  WHO között jelen Megállapodás alapján létrejött Kiegészítő
Megállapodások egy (1) évvel azt követően veszítik hatályukat, hogy az  egyik Fél írásban értesíti a  másik
Felet a  Megállapodás felmondásáról hozott döntéséről, azon rendelkezések kivételével, amelyek a  WHO-nak
a  Központban végzett tevékenysége rendezett megszüntetését, valamint tulajdona elidegenítését szabályozzák.
A  Megállapodás megszűnéséről történt döntés esetén a  Felek egyeztetéseket tartanak annak érdekében, hogy
meghatározzák az egyes Felek által teendő megfelelő intézkedéseket a Központ működésének rendezetten történő
befejezésének elősegítése érdekében.
5. Jelen megállapodás nem írja felül és/vagy váltja ki a  Magyarország Kormánya és az  Egészségügyi Világszervezet
közötti a szakmai tanácsadási együttműködési kapcsolatok létrehozásáról szóló Alapmegállapodást.
Ennek hiteléül a Kormány és a WHO aláírta ezen Megállapodást két példányban, magyar és angol nyelven, mindkét
szöveg egyaránt hiteles. A szövegek közti eltérés esetén az angol szöveg irányadó.
Készült Budapesten, 2016. május hó 11. napján. Magyarország Kormánya részéről Egészségügyi Világszervezet részéről”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás XVI. cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
161/2008. (VI. 19.) Korm. rendelete az építésügyi, építésfelügyeleti hatósági döntés-előkészítők, valamint döntéshozók építésügyi vizsgájáról és szakmai továbbképzéséről.
A Kormány a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
szóló 1949. évi XX. törvény 35. §-a (1) bekezdésének
b) pontja szerinti feladatkörében eljárva, az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.
törvény 62. §-a (1) bekezdésének e) és p) pontjában kapott
felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § E rendeletet – a közigazgatási hivatal vezetője, helyettese és a jegyző kivételével – az építésügyi és az építésfelügyeleti hatóságok kijelöléséről és működési feltételeiről
szóló 343/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Éhk.) hatálya alá tartozó építésügyi és építésfelügyeleti hatósági döntés-előkészítő és döntéshozó (a továbbiakban együtt: köztisztviselő)
a) építésügyi vizsgáztatására, a vizsga tartalmára, követelményeire és eljárási szabályaira, továbbá
b) szakmai továbbképzésére
kell alkalmazni. Építésügyi vizsga 2. §
(1) Az építésügyi vizsga célja, hogy a köztisztviselő bizonyítsa, birtokában van az általános közigazgatási ismeretek mellett olyan speciális építésügyi igazgatási ismereteknek, amellyel a közigazgatás minden szintjén alkalmassá válik az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági feladatok közé tartozó döntések jogszabályi előírásoknak megfelelő előkészítésére, illetve meghozatalára.
(2) Az építésügyi vizsgát – a külön jogszabály szerinti
felnőttképzési nyilvántartásba vételt követően –
a) az elsőfokú építésügyi hatósági feladatot ellátó köztisztviselő részére a területileg illetékes közigazgatási hivatal,
b) a másodfokú építésügyi hatósági feladatot ellátó köztisztviselő, valamint az építésfelügyelő részére az építésügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
szervezi (a továbbiakban együtt: vizsgaszervező). (3) A munkáltató közigazgatási szerv – az érintettek
erre vonatkozó hozzájárulásával – a vizsgára kötelezett
köztisztviselők névsorát a vizsgakötelezettség keletkezésének időpontjától számított 15 napon belül megküldi a
vizsgaszervezőnek.
(4) A vizsgaszervező az építésügyi vizsga teljesítésére
negyedéves bontásban éves vizsgatervet készít.
(5) A köztisztviselő számára a vizsgaszervező – figyelembe véve a vizsgára kötelezett számára az Éhk. 6. §-ának
(1) és (2) bekezdésében meghatározott kötelezettség teljesítésének határidejét – jelöli ki az építésügyi vizsga időpontját, legalább két időpont választásának lehetőséget
megadva.
(6) A vizsgaszervező köteles az építésügyi vizsgára
való felkészítésről gondoskodni.
(7) A miniszter gondoskodik az építésügyi vizsga követelményeihez igazodó felkészítő anyag elkészítéséről, az
írásbeli és szóbeli vizsgakérdések összeállításáról és azok
közzétételéről.
3. § (1) A vizsga keretében a köztisztviselő – a 2. mellékletben meghatározott követelményrendszernek megfelelően
– számot ad általános elméleti és gyakorlati ismereteiről,
továbbá elemző, problémamegoldó, szervezési, jogalkalmazási és döntéshozatali készségéről.
(2) Az építésügyi vizsga írásbeli és szóbeli vizsgarész
teljesítéséből áll, amelyeket a köztisztviselő számára egy
vizsganapon kell megszervezni.
(3) Az építésügyi vizsgát 3 tagú Építésügyi Vizsgabizottság (a továbbiakban: bizottság) előtt kell letenni. A bizottság elnöke a 7. § (1) bekezdésének a) pontjában foglaltaknak megfelelő személy.
(4) Az építésügyi vizsga az Éhk. 6. §-ának (1) és (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül korlátlanul ismételhető.
(5) Az eredményes építésügyi vizsgáról a bizottság az
1. mellékletben meghatározott formában bizonyítványt állít ki.
A szakmai továbbképzés 4. § (1) A szakmai továbbképzés kötelező és szabadon választható részből áll.
(2) A szakmai továbbképzési időszak 5 év. A továbbképzési időszak 2009. január 1-jétől, illetve az e határidő
után kinevezett köztisztviselő esetében a kinevezés időpontjától kezdődik.
(3) A munkáltató közigazgatási szerv a szakmai továbbképzésen való részvételt köteles biztosítani.
A szakmai továbbképzés kötelező része 5. § (1) A szakmai továbbképzés kötelező részének formája
tanfolyam, időtartalma legalább 40, de legfeljebb 50 óra,
amit a köztisztviselőnek egy szakmai továbbképzési időszak alatt kell teljesítenie.
(2) A szakmai továbbképzés kötelező részének keretében az építésügyi vizsgakövetelmények alapját képező
– az adott továbbképzési időszak alatti – jogszabályi változások gyakorlati alkalmazását kell elsajátítani.
(3) A szakmai továbbképzés kötelező részét a 2. §
(2) bekezdésében meghatározott szerv szervezi (a továbbiakban: kötelező továbbképzést szervező). A kötelező továbbképzést szervező kötelessége:
a) e rendelet előírásainak megfelelő oktató biztosítása,
b) a szakmai továbbképzésen való részvétel igazolása,
c) a költségek és a munkaidőalap kímélése.
(4) A miniszter gondoskodik arról, hogy a szakmai továbbképzés kötelező részének lebonyolítására egységes
– az építésügyi hatósági eljárásokban szakhatóságként
részt vevő hatóságok szakmai irányításáért felelős miniszterekkel egyeztetett tartalmú – továbbképzési program álljon rendelkezésre. Indokolt esetben a miniszter a szakmai
továbbképzési programban nem szereplő kötelező szakmai továbbképzést is elrendelhet.
(5) Az adott szakmai továbbképzési időszakon belül
eredményes építésügyi vizsgát tett köztisztviselő az időszak hátralevő részében mentesül a továbbképzés kötelező
részén való részvétel alól.
(6) A kötelező továbbképzést szervező a szakmai továbbképzés kötelező részének teljesítésére a (2) és (4) bekezdésben meghatározott, miniszter által kidolgozott továbbképzési program alapján – a következő évre vonatkozóan, minden év december 15-éig – éves továbbképzési
tervet készít.
A továbbképzés szabadon választható része 6. § (1) A szakmai továbbképzés szabadon válaszható témaköre az adott hatósági feladat ellátásának szakmai (építészeti-műszaki) színvonalát elősegítő, a mindenkori műszaki fejlődést figyelembe vevő ismeretanyag, amelynek formája lehet különösen
a) szakmai tanfolyam,
b) a felsőoktatásban a műszaki képzési területen máso
dik alapképzés vagy mesterképzés, illetve szakirányú továbbképzés, c) szakmai előadáson, konferencián hallgatóként való
részvétel,
d) szakmai előadáson, konferencián előadóként való
részvétel, e) szakmai tanulmányúton való részvétel,
f) az adott szakterületen végzett oktatói, tudományos és
szakirodalmi tevékenység,
g) építőanyagok, technológiák, szerkezetek megismeré sét célzó szervezett épületlátogatás, kiállításlátogatás,
szakmai program.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szabadon választható szakmai továbbképzést – az (1) bekezdés f) pontja kivételével –
a műszaki képzési területen képzést folytató felsőoktatási
intézmény, valamint a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI.
törvény alapján a Felnőttképzési Akkreditáló Testület által
kiadott érvényes intézmény-akkreditációs tanúsítvánnyal
rendelkező intézmény, továbbá a Magyar Építész Kamara
és a Magyar Mérnöki Kamara szervezhet (a továbbiakban
együtt: továbbképzést szervező).
(3) A köztisztviselőnek az (1) bekezdés szerint szabadon választható továbbképzési formákból egy szakmai továbbképzési időszak alatt legalább ötöt kell teljesítenie azzal, hogy ebből legalább kettőt a továbbképzési időszak első két évében kell teljesíteni.
(4) A szabadon választható továbbképzési kötelezettség
alóli, az Éhk. 7. §-ának (3) bekezdése szerinti részbeni
mentesítésről – a szakmagyakorlási névjegyzéket vezető
szerv igazolása alapján – a munkáltató dönt.
(5) A szervezett, szabadon választható szakmai továbbképzésen történt részvételről a továbbképzést szervező igazolást állít ki a résztvevő számára, amely tartalmazza a köztisztviselő nevét, lakcímét, munkahelyének megnevezését, a
továbbképzés azonosító adatait (helyét, idejét, tárgyát), és
ezen igazolás egy példányát a résztvevőnek átadja. Az adott
szakterületen végzett tudományos tevékenység végzését az
erről készült publikációval, illetve szakirodalmi tevékenység
esetén a megjelent művel lehet igazolni.
(6) A szakmai továbbképzési kötelezettség teljesítéséről
a munkáltató közigazgatási szerv vezet nyilvántartást,
amelynek előző évi állapotáról minden év március 1-jéig
összevont jelentést köteles küldeni a miniszternek.
Az építésügyi vizsgáztatás és a szakmai továbbképzés
közös szabályai
7. § (1) Az építésügyi vizsgán vizsgáztató, valamint a szakmai továbbképzés kötelező részén oktató a miniszter által
nyilvántartásba vett, az oktatott témakör, illetve a vizsgakövetelmény szerinti szakirányú felsőfokú végzettséggel
és
a) legalább 5 éves építésügyi vagy építésfelügyeleti hatósági gyakorlattal és építésügyi vizsgával vagy az alóli
felmentéssel rendelkező, vagy
b) a szakterület szerinti 5 éves igazgatási gyakorlattal
rendelkező
személy lehet.
(2) Az építésügyi vizsga módszertanának kidolgozását,
az építésügyi vizsgáztatás és a kötelező szakmai továbbképzések központi koordinálását, szakmai irányítását, felügyeletét és ellenőrzését a miniszter végzi.
Záró rendelkezések 8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) Az építésügyi vizsga – az e rendelet előírásai szerint – legkorábban 2009. január 1-jétől kezdődően tehető
le, a szakmai továbbképzési időszak 2009. január 1-jén
kezdődik.
(3) A 2009. évben esedékes vizsgakötelezettek névsorát
a munkáltató közigazgatási szerv legkésőbb 2008. augusztus 30-áig küldi meg a vizsgaszervezőnek.
(4) A vizsgaszervező a 2009. évre vonatkozó vizsgatervet és a vizsgákra történő felkészítők időbeosztását legkésőbb 2008. szeptember 30-áig készíti el és teszi közzé.
(5) A 7. § (1) bekezdése szerinti oktatói, illetve vizsgáztatói nyilvántartásba 2008. szeptember 1-jétől folyamatosan lehet jelentkezni.
(6) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az Éhk.
9. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(4) Az építésügyi és építésfelügyeleti hatóságoknál
2009. január 1-je előtt foglalkoztatott és a 6. § szerint építésügyi vizsgára kötelezett köztisztviselőnek az építésügyi
vizsgát legkésőbb 2011. január 1-jéig kell teljesíteni.”
(7) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg
a) az építésügyi hatósági feladatokat ellátó köztisztvise
lők továbbképzéséről szóló 6/1998. (III. 16.) KTM rendelet, valamint
b) az építési műszaki ellenőri, valamint a felelős műszaki vezetői szakmagyakorlási jogosultság részletes szabályairól szóló 244/2006. (XII. 5.) Korm. rendelet
ba) 9. §-a (2) bekezdésének második mondatában az „és
a szakmagyakorlási jogosultság érvényességi idejét”,
bb) 1. mellékletében az „/érvényesség éve, hónapja,
napja”,
bc) 2. mellékletének I. és II. pontjában az „/év (érvényesség éve)” szövegrészek
a hatályukat vesztik.
(8) A (6) és (7) bekezdés e rendelet hatálybalépését követő napon, a (8) bekezdés e rendelet hatálybalépését követő második napon a hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.
miniszterelnök


text:
1492/2019. (VIII. 1.) Korm. határozata egyes állami erdészeti társaságok támogatási kérelmének a VP5-8.4.1-16 azonosító jelű „Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott erdőkárok helyreállítása”, valamint a VP5-8.5.1-17 azonosító jelű „Az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások” című, gazdaságfejlesztést célzó projektek megvalósítására irányuló felhívására történő benyújtásához való hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46. § (1b) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva hozzájárul, hogy
 1. a  VP5-8.4.1-16 azonosító jelű, „Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott erdőkárok helyreállítása” című,
gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra
a) a Bakonyerdő Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban
okozott erdőkárok helyreállítása a Bakonyerdő Zrt.-nél”,
b) az  EGERERDŐ Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott
erdőkárok helyreállítása az EGERERDŐ Zrt. működési területén”,
c) a  Gemenci Erdő- és Vadgazdálkodási Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási
potenciálban okozott erdőkárok helyreállítása a Gemenc Zrt. területén”,
d) az  IPOLY ERDŐ Zártkörűen Működő Részvénytársaság az  „Aszálykárok felszámolása az  Ipoly Erdő Zrt.
erdőfelújításaiban”,
e) a  KASZÓ Erdőgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott
erdőkárok helyreállítása a KASZÓ Zrt.-nél 2019”,
f ) a  KEFAG Kiskunsági Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőkárok helyreállítása
a KEFAG Zrt. területén 2019-ben”,
g) a  NEFAG Nagykunsági Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási
potenciálban okozott erdőkárok helyreállítása a NEFAG Zrt. területén”,
h) a  NYÍRERDŐ Nyírségi Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság a  „Természeti katasztrófák által
károsított területek helyreállítása a NYÍRERDŐ Zrt.-nél a fenntartható erdőgazdálkodás érdekében”,
i) a Szombathelyi Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság az „Erdőgazdálkodási potenciálban okozott
erdőkárok helyreállítása a Szombathelyi Erdészeti Zrt. területén”,
j) a TAEG Tanulmányi Erdőgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban
okozott erdőkárok helyreállítása a TAEG Tanulmányi Erdőgazdaság Zrt. területén 2019”
című támogatási kérelmet benyújtsa;
2. a  VP5-8.5.1-17 azonosító jelű „Az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését
célzó beruházások” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra
a) a  Budapesti Erdőgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdei ökoszisztémák ellenálló
képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások a Budapesti Erdőgazdaság Zrt. területén”,
b) a DALERD Délalföldi Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság a „Tarvágást követő teljes erdőszerkezet
átalakítás és intenzíven terjedő, idegenhonos fa- és cserjefajok visszaszorítása”,
c) az EGERERDŐ Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság a „Teljes erdőszerkezet átalakítás és kiegészítő
intézkedései az EGERERDŐ Zrt. működési területén”,
d) az  ÉSZAKERDŐ Erdőgazdasági Zártkörűen Működő Részvénytársaság a  „Tarvágás utáni erdőszerkezet
átalakítás az ÉSZAKERDŐ Zrt. területén – 2019. ősz/2020. tavasz”,
e) a Gemenci Erdő- és Vadgazdálkodási Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdei ökoszisztémák ellenálló
képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások a Gemenc Zrt. területén”,
f ) a Gyulaj Erdészeti és Vadászati Zártkörűen Működő Részvénytársaság az „Erdőszerkezet átalakítás a Gyulaj Zrt.
területén I. és II. rész”,
g) az IPOLY ERDŐ Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdők természetességi állapotának javítása az Ipoly
Erdő Zrt. területén”,
h) a  Kisalföldi Erdőgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság az „Idegenhonos faállományok fafajcserés
átalakítása őshonos állományokká a Kisalföldi Erdőgazdaság Zrt. által kezelt erdőterületeken”,
i) a  KASZÓ Erdőgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság az „Erdőszerkezet átalakítás és invazív irtás
a KASZÓ Zrt.-nél 2019”,
j) a KEFAG Kiskunsági Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság az „Erdőszerkezet-átalakítások
a KEFAG Zrt. területén 2019”, k) a  Mecsekerdő Zártkörűen Működő Részvénytársaság a „Tarvágást követő teljes erdőszerkezet átalakítás”, és
„Erdőállomány alatti erdősítéssel történő teljes erdőszerkezet átalakítás”,
l) a  NEFAG Nagykunsági Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság „az erdei ökoszisztémák
ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások a NEFAG Zrt. területén”,
m) a  NYÍRERDŐ Nyírségi Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság az  „Erdőszerkezet átalakítás
a NYÍRERDŐ Zrt.-nél a fenntartható erdőgazdálkodás érdekében”,
n) a  Pilisi Parkerdő Zártkörűen Működő Részvénytársaság „A Pilisi Parkerdő Zrt. területén tervezett
beavatkozások az erdők természetességi állapotának javítása érdekében”,
o) a SEFAG Somogyi Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdei ökoszisztémák ellenálló
képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások a  SEFAG Zrt. illetékességi területén
(2019–2020)”,
p) a  Szombathelyi Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdei ökoszisztémák ellenálló
képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások a Szombathelyi Erdészeti Zrt. területén”,
q) a  TAEG Tanulmányi Erdőgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdei ökoszisztémák ellenálló
képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások a TAEG Tanulmányi Erdőgazdaság Zrt.
területén 2019”,
r) a VADEX Mezőföldi Erdő- és Vadgazdálkodási Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdei ökoszisztémák
ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások VADEX Mezőföldi Zrt. területén”,
s) a  Vértesi Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdei ökoszisztémák ellenálló
képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások a Vértesi Erdő Zrt. területén”,
t) a  ZALAERDŐ Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdei ökoszisztémák ellenálló
képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások a ZALAERDŐ Zrt. területén”
című támogatási kérelmet benyújtsa. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1017/2012. (II. 1.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról
és árufuvarozásról szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény végleges szövegének
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
59/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr. Gosztonyi Krisztinát kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2014. október 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
153/2012. (VII. 12.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között az államaik területén jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között
a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között az államaik területén jogellenesen tartózkodó
személyek visszafogadásáról szóló Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Végrehajtási
Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére. 2. § A Kormány a Végrehajtási Jegyzőkönyvet e rendelettel kihirdeti.
3. § A Végrehajtási Jegyzőkönyv hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„JEGYZŐKÖNYV
Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a Magyarország
Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között az államaik területén jogellenesen
tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló Megállapodás végrehajtásáról
(Végrehajtási Jegyzőkönyv)
E Végrehajtási Jegyzőkönyv Szerződő Felei; Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: külön említve Szerződő Fél,
együttesen Szerződő Felek); azzal az óhajjal, hogy megkönnyítsék a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között
az engedély nélkül tartózkodó személyek területükre való visszafogadásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban:
Visszafogadási Megállapodás) végrehajtását; a Visszafogadási Megállapodás 12. cikke alapján;
a következőkben állapodtak meg: 1. cikk Az illetékes hatóságok és kapcsolattartási pontok kijelölése
(1) A Szerződő Feleknek a Visszafogadási Megállapodás végrehajtására kijelölt illetékes hatóságai (a továbbiakban:
illetékes hatóságok) a következők: a) A visszafogadási kérelmek fogadására és feldolgozására:
– Magyarország részéről: Országos Rendőr-főkapitányság Cím: H–1139 Budapest, Teve u. 4–6.
Kapcsolattartó: Idegenrendészeti Osztály Tel.: +36 1 443 5445
– Koszovó részéről: Koszovói Köztársaság Belügyminisztériuma Állampolgársági, Menekültügyi és Migrációs Főosztály
mpb.riatdhesimi1@rks-gov.net; mpb.riatdhesimi2@rks-gov.net b) Az átszállítás iránti kérelmek fogadására és feldolgozására:
– Magyarország részéről: Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal Cím: H–1117 Budapest, Budafoki u. 60.
E-mail: seo@bah.b-m.hu – Koszovó részéről: Koszovói Köztársaság Belügyminisztériuma
Koszovói Rendőrség Migrációs és Idegenrendészeti Igazgatóság Cím: „Luan Haradinaj” utca
10000 Pristina – Koszovó Tel.: +381 38 50 80 1422
c) A Visszafogadási Megállapodás 1. cikk (6) bekezdés szerint az állampolgárság megállapítására irányuló
meghallgatások lebonyolítását végzi: – Magyarország részéről: Magyarország Nagykövetsége
E-mail: prs.missions@kum.gov.hu – Koszovó részéről: Koszovói Köztársaság Nagykövetsége
Bank Center, 1054 Budapest, 1054 Budapest, Szabadság tér 7.
E-mail: embassy.hungary@rks-gov.net (2) A Visszafogadási Megállapodás és e Végrehajtási Jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazása érdekében az illetékes
hatóságok közvetlenül együttműködnek egymással. (3) A Szerződő Felek diplomáciai úton haladéktalanul értesítik egymást az (1) bekezdésben felsorolt illetékes hatóságok
változásáról. (4) E Végrehajtási Jegyzőkönyv alkalmazása érdekében az (1) bekezdésben felsorolt illetékes hatóságok az elérhetőségi
adatokban bekövetkezett bármilyen változásról harminc (30) napon belül közvetlenül, írásos formában értesítik
egymást. 2. cikk Határátkelőhelyek (1) A Szerződő Felek határainak átlépésére elsősorban a következő határátkelőhelyeken kerülhet sor:
a) Koszovó területén: Pristina/Adem Jashari Nemzetközi Repülőtér Tel.:/Fax: +381 38 50804952
+381 38 50804922 E-mail: deportimemigrimanp@kosovopolice.com; b) Magyarország területén:
Budapest/Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér Repülőtéri Rendőr Igazgatóság Tel.: +36 1 290 3121
Fax: +36 1 291 9748 E-mail: rri_ugyo@rri.police.hu; (2) Az illetékes hatóságok eseti alapon egyéb határátkelőhelyek használatáról is megállapodhatnak visszafogadás
lebonyolítására. Ezekben az esetekben az átvétel dátumáról, időpontjáról, a belépés helyéről, továbbá
a visszafogadásra váró személy átadásának módjáról és átszállításának körülményeiről az illetékes hatóságok minden
esetben külön, írásban állapodnak meg. (3) Az illetékes hatóságok diplomáciai úton haladéktalanul tájékoztatják egymást az e cikk (1) bekezdésében felsorolt
határátkelőhelyekkel kapcsolatos bármilyen változásról. 3. cikk A visszafogadási kérelem benyújtása és az arra adott válasz
(1) A Visszafogadási Megállapodás 6. mellékletében meghatározott és a Visszafogadási Megállapodás 4. cikkével
összhangban kitöltött visszafogadási kérelmet a megkereső Szerződő Fél illetékes hatóságának kell benyújtani
a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságához e-mailen vagy faxon a Visszafogadási Megállapodás 5. cikk
(1) bekezdésében meghatározott határidőn belül. A fax vagy e-mail továbbításáról szóló jelentés a kérelem
kézhezvétele visszaigazolásának tekinthető. (2) A megkereső Szerződő Félnek át kell adnia a visszafogadási kérelemmel a Visszafogadási Megállapodás
1–5. mellékleteiben felsorolt dokumentumokat. (3) A visszafogadási kérelemre adott választ a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatósága küldi meg a megkereső
Szerződő Fél illetékes hatóságának e-mail vagy fax útján a Visszafogadási Megállapodás 5. cikk (2) bekezdés a) és
b) pontjaiban meghatározott határidőn belül. A fax vagy e-mail továbbításáról szóló jelentés a válasz kézhezvétele
visszaigazolásának tekinthető. (4) A Visszafogadási Megállapodás 4. cikk (3) bekezdése értelmében gyorsított eljárás során a megkereső Szerződő Fél
illetékes hatósága nyújtja be a visszafogadási kérelmet a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságának faxon vagy
e-mail útján, feltéve, hogy a személyt az illegális határátlépést követő negyvennyolc (48) órán belül fogták el és nem
hagyta el a megkereső Szerződő Fél államának határ menti térségét. A fax vagy e-mail továbbításáról szóló jelentés
a kérelem kézhezvétele visszaigazolásának tekinthető. (5) A gyorsított eljárás során benyújtott visszafogadási kérelemre adott választ a megkeresett Szerződő Fél illetékes
hatóságának kell megküldenie a megkereső Szerződő Fél illetékes hatóságához fax vagy e-mail útján a Visszafogadási
Megállapodás 5. cikk (2) bekezdés c) pontjában meghatározott határidőn belül. A fax vagy e-mail továbbításáról szóló
jelentés a válasz kézhezvétele visszaigazolásának tekinthető. 4. cikk
Az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatások lebonyolítása A Visszafogadási Megállapodás 1. cikk (6) bekezdésével összhangban a Szerződő Felek az állampolgárság
megállapítására irányuló meghallgatások (a továbbiakban: meghallgatások) lebonyolításának a következőek szerinti
eljárásáról állapodnak meg: a) Ha a megkereső Szerződő Fél illetékes hatósága a Visszafogadási Megállapodás 1., 2. és 5. mellékletében felsorolt
dokumentumok egyikét sem tudja bemutatni, kérésére a megkeresett Szerződő Fél államának diplomáciai
képviselete meghallgatja a visszafogadásra váró személyt. b) A meghallgatásra vonatkozó kérelmet faxon vagy e-mail útján lehet előterjeszteni a megkeresett Szerződő Fél
államának illetékes diplomáciai képviseleténél. A meghallgatásra késedelem nélkül a Visszafogadási
Megállapodás 1. cikk (6) bekezdésében meghatározott határidőn belül kerül sor.
c) A meghallgatási kérelemnek tartalmaznia kell a visszafogadásra váró személy minden személyes adatát.
A megkeresett Szerződő Fél államának illetékes diplomáciai képviselete a meghallgatást a saját helyiségén belül
folytatja le. Ha a megkeresett Szerződő Fél államának illetékes diplomáciai képviselete személyes meghallgatást
tart, a megkereső Szerződő Fél illetékes hatóságának képviselőjét szükség esetén meg lehet hívni
a meghallgatásra. d) A meghallgatás eredményéről a megkeresett Szerződő Fél államának illetékes diplomáciai képviselete írásos
formában, fax vagy email útján késedelem nélkül, de legkésőbb a meghallgatást követő három (3) munkanapon
belül tájékoztatja a megkereső Szerződő Fél illetékes hatóságát. Amennyiben bebizonyosodik, vagy
megalapozottan feltételezhetővé válik a visszafogadásra váró személy állampolgársága, a megkeresett Szerződő
Fél államának illetékes diplomáciai képviseletének az úti okmányt öt (5) munkanapon belül ki kell adnia.
e) Ha a meghallgatás eredményeképpen nem bizonyítható vagy megalapozottan nem feltételezhető
a visszafogadásra váró személy állampolgársága, akkor a megkereső Szerződő Félnek az e cikk d) pontjában
említett meghallgatás eredményét a visszafogadási kérelemmel együtt meg kell küldenie a megkeresett
Szerződő Félnek. 5. cikk A visszafogadásra váró személy átadása
(1) A visszafogadásra váró személy átadására az illetékes hatóságok által írásban megállapított időben és helyen kerül sor.
A megkereső Szerződő Fél az átadás időpontja előtt legalább 3 (három) munkanappal korábban fax vagy email útján
értesíti a megkeresett Szerződő Felet a következőkről: az érintett személy nevéről és születési idejéről; a személy úti
okmányának típusáról, számáról és érvényességi idejéről; az átadás napjáról és időpontjáról; az átadás helyéről
(határátkelőhelyről); az érintett személy speciális szükségleteit biztosító szükséges intézkedésekről; valamint
a hatósági kíséretről és a biztonsági intézkedésekről szóló információról.
(2) Ha az átadás határidejét bármilyen jogi vagy gyakorlati akadály miatt meghosszabbították, a megkereső Szerződő Fél
illetékes hatósága haladéktalanul értesíti a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságát a felmerülő akadályokról és
jelzi az átadás kitűzött helyét és időpontját. 6. cikk
A kísérettel történő visszafogadás feltételei A Szerződő Felek a területükre kísérettel történő visszafogadás, illetve átszállítás feltételeiről a következők szerint
egyeznek meg: a) A kísérettel történő visszafogadást vagy légi, illetve szárazföldi átszállítást a megkereső Szerződő Fél illetékes
hatósága a megkeresett Szerződő Fél nemzeti jogának megfelelően biztosítja és bonyolítja le.
b) A visszafogadás vagy átszállítás során a kísérők fegyvertelenül és polgári ruházatban látják el feladatukat.
A kísérők rendelkeznek a megkeresett Szerződő Fél visszafogadást, illetve átszállítást jóváhagyó
dokumentumaival, valamint azonosítani tudják magukat és be tudják mutatni hivatalos utasításaikat.
c) A megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságai ugyanolyan védelmet és segítséget biztosítanak a kísérőknek
feladatuk ellátása során, mint a hasonló feladatok ellátására felhatalmazott saját hatósági személyei számára.
d) A kísérőknek a megkeresett Szerződő Fél jogszabályait minden körülmények között be kell tartaniuk. A kísérők
hatásköre az önvédelemre korlátozódik. Mindazonáltal a megkeresett Szerződő Fél rendfenntartó erői
hiányában, illetve a rendfenntartó erők támogatása céljából a kísérők bármely közvetlen és súlyos veszélyre
reagálva ésszerű és arányos intézkedéshez folyamodhatnak azért, hogy megakadályozzák a visszafogadott vagy
átszállított személyt abban, hogy elmeneküljön, saját magában vagy harmadik személyben sérülést, illetve
vagyoni kárt okozzon. 7. cikk Az átszállítás lebonyolításának és támogatásának szabályai
A Visszafogadási Megállapodás 7. és 8. cikke alapján a Szerződő Felek az átszállítás lebonyolításának következő
részletes szabályairól állapodnak meg: a) Az átszállítási kérelmet legkésőbb 14 (tizennégy) naptári nappal a tervezett átszállítás előtt el kell küldeni faxon
vagy e-mail útján a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságának. A fax vagy e-mail továbbításáról szóló
jelentés a kérelem kézhezvétele visszaigazolásának tekinthető. b) A megkeresett Szerződő Fél illetékes hatósága az átszállítási kérelem kézhezvételét követően késedelem nélkül,
de legkésőbb 10 (tíz) naptári napon belül faxon vagy e-mail útján válaszol, hogy hozzájárul-e az átszállításhoz,
valamint az átszállítás tervezett időpontjához, a kijelölt határátkelőhelyhez, a szállítási eszközhöz és az esetleges
kísérethez. A fax vagy e-mail továbbításáról szóló jelentés a válasz kézhezvétele visszaigazolásának tekinthető.
c) Ha egy meghatározott átszállítás lebonyolításában a megkereső Szerződő Fél illetékes hatósága szükségesnek
tartja a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságainak támogatását, ezt jelzi a Visszafogadási Megállapodás
7. melléklete szerinti átszállítási kérelem formanyomtatványon. A megkeresett Szerződő Fél az átszállítási
kérelemre adott válaszában nyilatkozik arról, hogy biztosítani tudja-e a kért támogatást.
d) Az átszállítandó személy kísérettel és légi úton történő átszállítása esetén az érintett őrzését és a beszállítását
a megkeresett Szerződő Fél államának területén – a megkereső Szerződő Fél lehetséges támogatásával –
a megkeresett Szerződő Fél biztosítja. 8. cikk Nyelvhasználat
A Szerződő Felek közötti kapcsolattartás nyelve az angol, kivéve, ha a Szerződő Felek eseti alapon másról meg nem
egyeznek. 9. cikk Költségek Az átszállítással és visszafogadással kapcsolatban a megkeresett Szerződő Félnél felmerült, a Visszafogadási
Megállapodás 9. cikke alapján a megkereső Szerződő Fél által viselt összes költséget – a visszafogadásra váró személy
visszatéréséhez szükséges úti okmány kiállításával kapcsolatos költség kivételével – a megkereső Szerződő Fél
illetékes hatósága számla ellenében, annak kézhezvételétől számított 30 (harminc) napon belül euróban megtéríti.
10. cikk Hatályba lépés és megszűnés (1) E Jegyzőkönyv a Visszafogadási Megállapodással azonos napon lép hatályba.
(2) E Végrehajtási Jegyzőkönyv határozatlan időre jön létre. A Végrehajtási Jegyzőkönyv a Visszafogadási Megállapodás
megszűnésével egyidejűleg hatályát veszti. (3) A Szerződő Felek közös megegyezésükkel módosíthatják e Végrehajtási Jegyzőkönyvet. A módosításokat írásban,
diplomáciai úton kezdeményezhetik, amelyek hatályba lépésére a Szerződő Felek belső jogi eljárásaik az irányadóak.
(4) E Végrehajtási Jegyzőkönyv értelmezésével és/vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő vitákat a Szerződő Felek
közvetlen tárgyalások útján rendezik. Amennyiben a viták ily módon nem rendezhetők, a Szerződő Felek diplomáciai
úton rendezik azokat. (5) A Visszafogadási Megállapodás 14. cikkével összhangban e Végrehajtási Jegyzőkönyv nem alkalmazható
a Visszafogadási Megállapodás felfüggesztésének időtartama alatt; ez utóbbi 1. cikkével kapcsolatos rendelkezések
kivételével. Készült Pristinában, 2012. május 15. napján, két eredeti példányban, albán, szerb, magyar és angol nyelven, mindegyik
szöveg egyaránt hiteles. A Végrehajtási Jegyzőkönyv eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya A Koszovói Köztársaság Kormánya részéről részéről
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és a 3. § a Végrehajtási Jegyzőkönyv 10. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Végrehajtási Jegyzőkönyv, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter
gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
81/2011. (HK 1/2012.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése a honvédelmi szervezetek által nyújtandó, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Kara működését biztosító egyes szolgáltatások eljárási rendjéről és szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 46. § (2)–(3) és (5) bekezdése,
valamint 52. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel a
Nemzeti Közszolgálati Egyetem létesítéséről szóló
2011. évi XXXVI. törvényben, valamint a honvédelmi miniszter és a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létrehozásának felügyeletére kinevezett miniszteri biztos között kötött, az Nemzeti Közszolgálati Egyetem és a Honvédelmi
Minisztérium közötti együttműködés és ellátás rendjéről
szóló megállapodásban foglaltakra – a honvédelmi szervezetek által nyújtandó, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem
Hadtudományi és Honvédtisztképző Kara működését biztosító egyes szolgáltatások eljárási rendjéről és szabályairól, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorával egyetértésben a következőket rendeljük el:
1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) végrehajtásban érintett katonai szervezeteire
terjed ki.
2. Híradó, informatikai és információvédelmi
szakterület 2. A kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010.
(XII. 28.) Korm. rendelet 28.§ (4) bekezdése alapján, az
MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD) a Nemzeti Közszolgálati Egyetemmel (a továbbiakban: NKE) a
híradó-, informatikai- és információvédelmi rendszerek
hatékony működtetése és az információ szolgáltatás eredményes biztosítása érdekében külön Együttműködési
Megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás) köt.
3. A Megállapodás kidolgozása és megkötése során az
MH TD az alábbi elveket érvényesíti:
a) az együttműködés során szem előtt kell tartani a költséghatékonyságot, valamint azt, hogy az MH TD és az
NKE (a továbbiakban: együtt Felek) közös érdekek men
tén kölcsönösen biztosítanak szolgáltatásokat egymás részére; b) kerüljenek meghatározásra a hálózatok üzemeltetésének műszaki-technikai feltételei, az együttműködés érdekében végrehajtandó feladatok, a kölcsönös tájékoztatás
és az információcsere, valamint -szolgáltatás rendje;
c) a Felek tevékenységüket a személyes adat és minősített adat védelmére vonatkozó rendszabályok maradéktalan betartása mellett végzik;
d) az NKE és az MH közös objektumban elhelyezett
szervezetei egymástól elkülönült saját híradó, informatikai
és információvédelmi rendszereket üzemeltetnek;
e) a Felek a saját tulajdonú eszközök, szoftverek és szolgáltatások fejlesztését és üzemviteli támogatását saját hatáskörben tervezik és hajtják végre, egymás kölcsönös tájékoztatása mellett, illetve lehetőség szerint egymással
együttműködve;
f) a Felek, valamint a közös objektumban elhelyezett
szervezetek híradó, informatikai és információvédelmi kiszolgálása érdekében, kölcsönösségi alapon, egymás részére térítésmentesen biztosítják a saját adatátviteli infrastruktúrájukat, az objektumaikba történő betelepülés lehetőségét, valamint egymásnak híradó, informatikai és információvédelmi szolgáltatásokat nyújthatnak;
g) az NKE Gazdasági Előkészítő Bizottság biztosítja – a
jogelőd jogfolytonos tevékenysége érdekében – a nemzeti
és a külföldi minősített és nyílt, papíralapú és elektronikus
adatok kezelése személyi-, fizikai-, elektronikus és adminisztratív biztonságának jogszabályokban előírt feltételeit;
h) a Felek együttműködésük során – adatvédelmi kötelezettségeiknek eleget téve – az egymástól átvett adatot,
információt bizalmasan kezelik, azokat a másik Fél írásbeli
beleegyezése nélkül harmadik fél részére nem adják ki;
i) az együttműködés érdekében szükséges adatokat, terveket, kimutatásokat, jegyzékeket, telefonkönyveket a Felek kölcsönösen átadják egymás részére.
4. Az NKE részére oktatási célból átadott, az MH-ban
rendszeresített, illetve alkalmazásba vett speciális katonai
célú híradó, informatikai és információvédelmi rendszerek, hardverek és szoftverek az MH tulajdonában maradnak. Ezek fejlesztéséért, valamint – az NKE által fenntartandó tantermi beépítések, oktató kabinetek kivételével –
folyamatos üzemeltetéséért, logisztikai biztosításáért és
karbantartásáért az MH tervező és logisztikai szervezetei
saját Szervezeti és Működési Szabályzatuknak megfelelő
mértékben felelnek.
5. A kölcsönös együttműködésre figyelemmel az MH
TD a hálózati adatokban, az érintett szakterületek szolgálati beosztásaiban, illetve azok elérhetőségében jelentkező, az együttműködést befolyásoló változást 30 napon belül megküldi az NKE részére.
6. Az NKE és az MH közötti minősített adatok cseréje a
hatályos jogszabályokban meghatározott, védelmi, keze
lési, elektronikus biztonsági, rejtjeltevékenység engedélyezési, valamint a hatósági felügyeleti feladatok végrehajtási feltételeinek kölcsönös megléte és a hatósági engedélyek birtokában a biztonsági vezetők koordinálása szerint történik.
7. A rejtjelző- és rejtjelező elszámolású szakanyagokat
az MH rejtjelszabályzatában meghatározottak alapján az
MH Központi Rejtjelfelügyelet biztosítja.
3. Az oktatási tevékenységgel kapcsolatos feladatok 8. A tárca oktatási és képzési igényeit – az NKE rektora
által ellenjegyzett - központi beiskolázási terv tartalmazza.
A Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) az adott tanévet megelőző év
augusztus 31-éig elkészíti és az NKE rektorának ellenjegyzés céljából megküldi a beiskolázási tervet, amelyet
ezt követően a honvédelmi miniszternek jóváhagyásra felterjeszt.
9. Az MH Összhaderőnemi Parancsnoksággal (a továbbiakban: MH ÖHP) történt előzetes tervpontosítást követően, az NKE Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar
(a továbbiakban: HHK) dékánja által évente augusztus
31-ig a HVK kiképzési csoportfőnök útján megküldött, a
HHK következő naptári évre vonatkozó éves (kiképzési)
csapat és bázisigényének biztosításáról a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) október 31-ig tájékoztatja a dékánt.
10. A HVKF a HHK 9. pont szerinti éves (kiképzési)
csapat és bázisigényének biztosítását a miniszter által jóváhagyott éves központi beiskolázási terv és az abban felmerült egyéb kiképzési igények figyelembevételével igazolja vissza.
11. Amennyiben a következő évi beiskolázási tervében megfogalmazott oktatási és képzési igények értéke
20%-kal meghaladja az előző évi igények értékét, vagy év
közben a képzési igényekben további kiadásnövelő változás történik, akkor a többletkiadások pótlását a HVK
SZCSF kezdeményezése alapján a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály fejezetek közötti előirányzat-átadással rendezi.
4. Személyügyi feladatok 12. Az NKE-hez az MH rendelkezési állományából vezényelt hivatásos és szerződéses állomány személyügyi
alapellátását a HVK SZCSF végzi.
5. Pénzügyi feladatok 13. Az NKE-hez az MH rendelkezési állományából vezényelt hivatásos és szerződéses állomány pénzügyi alapellátását a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal végzi.
6. Logisztikai szakterület 14. Az ellátási körök meghatározásának alapját a
2012. évre tervezett előirányzatok képezik, amelyek a feladatot végrehajtó ellátó szervezeteknél jelentkeznek. A továbbiakban az ellátás tervezésének alapját a HHK által az
ellátó honvédelmi szervek erőforrás- és költségszükségleti, valamint kiadási igénytervei, a költségvetési tervei, illetve a beszerzési tervei összeállításához biztosított adatszolgáltatások képezik. Az adatszolgáltatásokhoz szükséges aktuális tervezési alapelveket, a tervezés formáját, határidejét meghatározó utasításokat, a tervezéshez szükséges időtartam figyelembevételével az ellátó szervek biztosítják a HHK részére.
15. A HHK által igényelt és jelen intézkedés alapján a
HM tárca ellátásába utalt szakanyagok és szolgáltatások a
mindenkor rendelkezésre álló erőforrások függvényében
kerülnek biztosításra.
16. Az ellátó katonai szervezetek a HHK-val együttműködve évente „Részletes Logisztikai Együttműködési
Megállapodásokat” kötnek a napi ellátási és kiképzési feladatok szabályozására. A Részletes Logisztikai Együttműködési Megállapodások kidolgozását a HVK Logisztikai
Csoportfőnökség koordinálja.
17. A kiképzéshez szükséges szakanyagokat a HM tárca
csak abban az esetben biztosítja állandó jelleggel, végleges átadással, amennyiben azok az MH szükségletén felül
rendelkezésre állnak. Az előzőek alapján nem biztosítható
szakanyagokat a tárca ideiglenes átadással, vagy csapatbázison történő használattal biztosítja, amit részletesen az
évente megkötendő „Részletes Logisztikai Együttműködési Megállapodás”-ban kell rögzíteni.”
18. Az alegységszintű technikai kiszolgálásokat, rendszeres, időszakos ellenőrzéseket, karbantartásokat az üzemeltető szervezet állománya hajtja végre.
19. A logisztikai szakterület vonatkozásában – eltérő
rendelkezés hiányában – a kijelölt ellátó honvédelmi szervek: Budapest helyőrségben az MH TD, Szolnok helyőrségben az MH 86. Szolnoki Helikopter Bázis.
6.1. Fegyverzettechnikai szakterület (10, 11, 15 AN): 20. A HM részéről kizárólag a katonai oktatási, képzési
és kutatási tevékenységhez szükséges szakanyagok és
szolgáltatások kerülnek térítésmentesen biztosításra a
HHK részére.
6.2. Híradó szakterület (12AN): 21. A szükséges szakanyagokat és szolgáltatásokat a
NKE tervezi és biztosítja a saját ellátása érdekében. Az objektumban közösen elhelyezett katonai szervezetek és a
saját szervezeti elemeinek távközlési szolgáltatását az
MH-val közösen oldják meg a „2. Híradó, informatikai és
információvédelmi szakterület” alcímben leírtak figyelembevételével.
6.3. Szoftverek (13AN): 22. Az NKE tulajdonában és alkalmazásában lévő informatikai eszközök szoftverellátását az NKE tervezi és biztosítja. Az MH tulajdonában lévő, az NKE részére használatra átadott speciális oktatókabinetekben telepített, kifejezetten katonai célú informatikai rendszerek oktatását biztosító számítógépek operációs rendszerét és egyéb általános alapszoftvereit az NKE, speciális katonai szoftvereit
az MH biztosítja. A tábori kivitelű, illetve gépjárműbe épített, alapvetően tábori körülmények között alkalmazott
katonai számítástechnikai eszközök szoftverellátását teljes egészében az MH biztosítja.
6.4. Repülőműszaki szakterület (14AN): 23. A HM részéről kizárólag a katonai oktatási, képzési
és kutatási tevékenységhez szükséges szakanyagok és
szolgáltatások kerülnek térítésmentesen biztosításra a
HHK részére.
6.5. Tábori híradó szakterület (19AN): 24. A HM részéről kizárólag a katonai oktatási, képzési
és kutatási tevékenységhez szükséges szakanyagok és
szolgáltatások kerülnek térítésmentesen biztosításra a
HHK részére.
6.6. Élelmezési szakterület (21AN): 25. A nem igényjogosult állomány ellátása szabad kapacitás függvényében kerül biztosításra. Az igényjogosult
állomány vonatkozásában a szakanyagokat, a természetbeni ellátást, a munkahelyi étkeztetést a HM a hatályos
szabályozásnak megfelelően biztosítja.
26. A HHK katonai oktatási, képzési és kutatási tevékenységhez szükséges szakanyagokat és szolgáltatásokat
a HM biztosítja.
6.7. Ruházati szakterület (22AN): 27. A HM térítésmentesen biztosítja a HHK részére a
működése érdekében, illetve a katonai oktatási, képzési és
kutatási tevékenységéhez szükséges szakanyagokat és
szolgáltatásokat. Kivételt képez ez alól az író- és irodaszerrel, papírral, illetve nyomtatvánnyal történő ellátás,
amely az NKE felelősségében marad.
28. Az igényjogosult állomány részére a HM biztosítja
az ellátást a mindenkor érvényben lévő normák alapján.
6.8. Üzemanyag szakterület (24AN): 29. A HM térítésmentesen biztosítja a HHK részére a
működése érdekében, illetve a katonai oktatási, képzési és
kutatási tevékenységéhez szükséges szakanyagokat és
szolgáltatásokat.
6.9. Közlekedési szakterület (28AN): 30. A HM térítésmentesen biztosítja a HHK részére a katonai oktatási, képzési és kutatási tevékenységhez szükséges
szakanyagokat és az azokhoz kapcsolódó szolgáltatásokat.
6.10. Páncélos gépjármű-technikai szakterület
(29AN): 31. A HM részéről kizárólag a katonai oktatási, képzési
és kutatási tevékenységhez szükséges szakanyagok és
szolgáltatások kerülnek térítésmentesen biztosításra a
HHK részére.
6.11. Kiképzés-technikai szakterület (30AN): 32. A HM részéről kizárólag a katonai kiképzési, oktatási, képzési és kutatási tevékenységhez szükséges szakanyagok és szolgáltatások kerülnek térítésmentesen biztosításra a HHK részére.
6.12. Rendszerszervezés, gépesítés, vezetés,
automatizálás (REVA 31): 33. A szükséges szakanyagokat és szolgáltatásokat az
NKE tervezi és biztosítja saját rendszerei – függetlenül attól, hogy annak egyes felhasználói nem az NKE állományába tartoznak – és saját szakfeladatai vonatkozásában.
Az MH saját rendszerei – függetlenül attól, hogy annak
egyes felhasználói az NKE állományába tartoznak – és saját szakfeladatai, elsősorban az MH Ludovika Zászlóalj
(a továbbiakban: MH LZ) és az MH TD betelepült alegységei vonatkozásában a szükséges szakanyagokat és szolgáltatásokat saját hatáskörben tervezi és biztosítja,
amennyiben nem a jelen utasítás 3. pont d) alpontjában
tárgyalt speciális esetekről van szó.
6.13. Humán szakterület (32AN): 34. A HM e szakterület vonatkozásában szakanyagokat
és szolgáltatásokat a HHK részére nem biztosít.
6.14. Műszaki szakterület (33AN): 35. A HM részéről kizárólag a katonai oktatási, képzési
és kutatási tevékenységhez szükséges szakanyagok és
szolgáltatások kerülnek térítésmentesen biztosításra a
HHK részére.
6.15. Vegyivédelem szakterület (34 AN): 36. A HM részéről kizárólag a katonai oktatási, képzési
és kutatási tevékenységhez szükséges szakanyagok és
szolgáltatások kerülnek térítésmentesen biztosításra a
HHK részére.
6.16. Mérésügy szakterület (35AN): 37. A HM részéről kizárólag a katonai oktatási, képzési
és kutatási tevékenységhez szükséges szakanyagok és
szolgáltatások kerülnek térítésmentesen biztosításra a
HHK részére. A kalibrálásokat a HM a saját eszközeivel és
a kapacitásai figyelembevételével hajtja végre.
6.17. Térképész szakterület (36AN): 38. A HM részéről kizárólag a katonai oktatási, képzési
és kutatási tevékenységhez szükséges szakanyagok és
szolgáltatások kerülnek térítésmentesen biztosításra a
HHK részére.
6.18. Elhelyezési szakterület (38AN): 39. A HHK részére használatba adott ingatlanok üzemeltetését és fenntartásának feltételeit – ide értve a közüzemi szolgáltatásokat, a takarítást, a karbantartást és az
objektum őrzés-védelmét – a HM és a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem között megkötött „Használatba adási
Szerződés” tartalmazza.
40. A HHK részére szükséges ingó vagyonelemeket az
NKE tervezi és biztosítja saját hatáskörben.
7. Műtárgyakkal kapcsolatos szakterület 41. A HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum (a továbbiakban: HM HIM) az NKE részére a honvédelmi nevelés
elősegítése érdekében vagyontárgyakat biztosít azzal,
hogy a vagyonelemek körét a két szervezet között létrejövő átadás-átvételi jegyzőkönyv határozza meg, évenkénti
tételes leltárellenőrzés kötelezettségével. A HM HIM a vagyontárgyakat az NKE részére állagmegőrzési kötelezettséggel adja át a leltárellenőrzések közötti időszakra azzal,
hogy az NKE a HM HIM indokolt kérésére azokat év
közben is köteles visszaszolgáltatni.
8. Szolgálati könyvekkel és főnökségi kiadványokkal
kapcsolatos ellátás
42. Az MH Geoinformációs Szolgálat a szolgálati könyvekből és a főnökségi kiadványokból azok kiadásakor 3
példányt megküld a HHK könyvtára részére.
9. Orvosi ellátással kapcsolatos rendelkezések 43. A HM térítésmentesen, természetben biztosítja a
honvéd-egészségügyi ellátásra nem jogosult állomány sürgősségi ellátását, honvéd-egészségügyi ellátásra jogosult
állomány részére ezen felül foglalkozás-egészségügyi, általános orvosi és fogászati alapellátást. Az igényjogosult
állomány részére járóbeteg-szakellátást, aktív fekvőbeteg
szakellátást és rehabilitációs ellátást biztosít az MH Honvédkórházban.
44. A HHK kiképzési foglalkozásainak egészségügyi
biztosítását az MH TD végzi a 30 nappal korábban leadott
igények alapján. Az MH TD egy időben két orvossal és három mentővel képes biztosítást végezni. Az NKE egészségügyi szolgáltatásával kapcsolatos költségkalkulációt
az MH TD aktuális önköltségszámítása alapján kell elvégezni.
45. A HHK orvosi ellátását – utaltság alapján – az MH
TD biztosítja. Az így meghatározott létszámra az MH TD
egészségügyi szakanyagot a norma alapján igényel.
9. Beléptetéssel kapcsolatos rendelkezések 46. Az objektumba történő beléptetés a HHK állománya
részére az előírásoknak megfelelően biztosított. Az objektum területén állandó jelleggel munkát végző NKE dolgozók részére a beléptetést – az objektumra vonatkozó előírások betartása mellett – az MH LZ biztosítja.
47. Az ideiglenes jelleggel belépő dolgozók, hallgatók
beléptetését – az objektum előírásainak megfelelően –
egyszeri belépési engedéllyel az MH LZ biztosítja.
48. Az objektum területén történő parkolást a dolgozók
részére korlátozott számban a – férőhely függvényében –
az MH LZ biztosítja.
10. Záró rendelkezések 49. Ez az intézkedés 2012. január 1-jén lép hatályba.
Fodor Lajos s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
1759/2017. (X. 31.) Korm. határozata a Károlyi–Csekonics Palotaegyüttes felsőoktatási célú hasznosítása érdekében történő átfogó, állagmegóvó felújításával összefüggő kivitelezési munkák, valamint a felújításhoz kapcsolódó egyéb feladatok forrásának biztosításáról.
A Kormány a  Károlyi–Csekonics Palotaegyüttes felsőoktatási célokra történő, Károli Gáspár Református Egyetem általi
használatának előkészítése keretében
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával gondoskodjon
a  Károlyi–Csekonics Palotaegyüttes átfogó, állagmegóvó felújításának kivitelezési munkálataira, valamint
a  felújításhoz kapcsolódó egyéb feladatokra (a továbbiakban együtt: felújítás) mindösszesen bruttó
14  208  631  950  forint forrásnak a  központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében történő ütemezett
biztosításáról és rendelkezésre állásáról az alábbiak szerint:
a) a felújítás 2017. évi kivitelezési munkálatainak fedezetére 962 441 950 forint,
b) a felújítás 2018. évi kivitelezési munkálatainak fedezetére 8 741 045 000 forint,
c) a felújítás 2019. évi kivitelezési munkálatainak fedezetére 4 505 145 000 forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: az a) alpont tekintetében az adott költségvetési évben a felmerülés ütemében,
a b)  alpont tekintetében 7  810  000  000 forint erejéig az  adott évi költségvetés
tervezése során, 931  045  000 forint erejéig a  Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény végrehajtása során a felmerülés ütemében,
a c) alpont tekintetében az adott évi költségvetés tervezése során
2. engedélyezi a  Miniszterelnökség számára az  1.  pontban meghatározott feladatokhoz kapcsolódó közbeszerzési
eljárás megindítását, lefolytatását, továbbá azt, hogy a Károlyi–Csekonics Palotaegyüttes üzemeltetésére közfeladatellátási kötelezettséggel jogosult Nemzeti Örökségvédelmi Fejlesztési Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
–  a  Miniszterelnökség jogutódaként – a  közbeszerzési szerződést megkösse, azzal, hogy részére az  1.  pontban
meghatározott forrást, az  1.  pontban meghatározott költségvetési években, a  felmerülés ütemében biztosítani
kell az  erre irányuló támogatási szerződésnek az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet 95. § (2) bekezdés b) pontja szerinti módosításával;
3. visszavonja a  Károlyi–Csekonics Palotaegyüttes felsőoktatási célú hasznosítása érdekében történő átfogó,
állagmegóvó felújításával összefüggő kivitelezési munkák forrásának biztosításáról szóló 1846/2016. (XII. 23.)
Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
268/2011. (XI. 8.) KE határozata államtitkár megbízatásának megszűnéséről, államtitkár kinevezéséről.
A miniszterelnök előterjesztésére, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény (Ksztv.) 54. § (1) és (2) bekezdése alapján megállapítom, hogy Kármán András, a Nemzetgazdasági
Minisztérium államtitkárának megbízatása 2011. október 31-én megszűnik, egyúttal a Ksztv. 52. § (2) bekezdése alapján Pleschinger
Gyulát 2011. november 1-jei hatállyal a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2011. október 28. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
55/2013. (X. 2.) BM rendelete az egyes építményszerkezetek tűzvédelmi követelményeknek való megfelelőségének a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. XXXI. törvény 13. § (4) bekezdés e) pontja szerinti igazolásának eseteiről és módjáról.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (2) bekezdés 26. pontjában
foglalt felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az e rendeletben meghatározott esetekben az építményszerkezetek műszaki előírásban meghatározott tűzvédelmi
követelményeknek való megfelelőségét, a  tűzvédelmi szakértői tevékenység szabályairól szóló jogszabály szerinti
tűzvédelmi szakértő az 1. mellékletben meghatározott tartalmú nyilatkozattal igazolhatja.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. tűzvédelmi jellemző: az  építményszerkezet tűzzel, füsttel, robbanással vagy azok hatásaival szemben
megállapított tulajdonsága, képessége,
2. tűzvédelmi követelmény: az  építményszerkezet tűzzel, füsttel, robbanással vagy azok hatásaival szembeni
viselkedésére vonatkozó előírás,
3. nyilatkozat: a  tűzvédelmi szakértő által az  adott építményszerkezet műszaki előírásban meghatározott
tűzvédelmi követelményeknek való megfelelőségét igazoló irat. 3. § (1) Tűzvédelmi szakértő kizárólag a  tűzvédelmi szakértői engedélyében meghatározott szakterülettel összefüggő
építményszerkezetre adhat ki nyilatkozatot.
(2) A  tűzvédelmi szakértő a  nyilatkozat kiadásához más szakértő, tervező, szakértői intézet vagy akkreditált vizsgáló
laboratórium közreműködését igénybe veheti. Az általuk az építményszerkezet tűzvédelmi követelményeknek való
megfelelőségével összefüggésben kiállított iratot a nyilatkozathoz mellékelni kell.
4. § (1) A  tűzvédelmi szakértő csak akkor tehet nyilatkozatot az  építményszerkezet tűzvédelmi követelményeknek való
megfelelőségéről, ha
a) meglévő építmény esetén az  építményszerkezetre vonatkozó tűzvédelmi követelmény nem szigorodik
az átalakítás, bővítés, rendeltetésmódosítás miatt,
b) új építmény esetén az építményszerkezet tűzvédelmi követelményeknek való megfelelőségét korábban már
igazolták és az  igazolt teljesítményű építményszerkezeten csak olyan mértékű beavatkozás történik, mely
annak tűzvédelmi jellemzőit nem befolyásolja kedvezőtlenül.
(2) A tűzvédelmi szakértő a nyilatkozatot köteles az alábbi módszerek legalább egyikén alapuló részletes indokolással
ellátni:
a) számítás,
b) laboratóriumi vizsgálat, kísérlet,
c) szimuláció,
d) tudományos kutatás eredménye, vagy
e) az a)–d) pontokban foglaltak elemzése, értékelése.
5. § (1) A  tűzvédelmi szakértő az  építményszerkezet tűzvédelmi követelményeknek való megfelelőségéről kiadott
nyilatkozatának aláírt elektronikus változatát a  katasztrófavédelem központi szervének az  e  célra megadott
elektronikus levélcímére megküldi.
(2) A katasztrófavédelem központi szerve az (1) bekezdés szerinti elektronikus levélcímét honlapján közzéteszi.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
4/2014. (I. 17.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő
(a továbbiakban: EMET), mint központi hivatal szervezeti működésének áttekintéséért, a központi közigazgatási szerv
eredményes és hatékony működéséhez szükséges fejlesztési javaslatok megfogalmazásáért felelős miniszteri biztosi
teendők ellátására hat hónapra, 2014. január 9. napjától 2014. július 8. napjáig terjedő időtartamra Szászfalvi Lászlót
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatokra terjed ki:
a) az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: EMMI) költségvetési forrású támogatáskezelési
rendszerének stratégiai irányítására;
b) az EMET további fejlesztésére, ezzel összefüggésben a Ksztv. 3. §-ban foglaltak gyakorlására;
c) a költségvetési forrású támogatásközvetítés EMMI-t érintő működési szabályainak kidolgozásában való
részvételre, a szükséges szervezeti keretekre irányuló javaslatok előkészítésére;
d) az EMET további humán és dologi erőforrás fejlesztés megteremtésének és kialakításának ágazatközi
koordinációjára;
e) az EMET regionális szintű dekoncentrálásának koordinálására;
f ) az EMMI képviseletére, más tárcáknál rendelkezésre álló civil és nemzetiségi támogatási források ágazatközi
felhasználásának szakmai összehangolására. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere közvetlenül irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az Emberi Erőforrás Támogatáskezelőben működő titkárság segíti.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 23/2013. (VII. 19.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere