type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
194/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete az ÉMR-FÜRDŐ Építőipari, Beruházó, Ingatlanfejlesztő és Ingatlanforgalmazó Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az ÉMR-FÜRDŐ Építőipari, Beruházó, Ingatlanfejlesztő és Ingatlanforgalmazó Korlátolt Felelősségű
Társaság (Cg. 01-09-869900, székhely: 1136 Budapest, Balzac utca 17–19.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és
a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti. 2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy az ÉMR-FÜRDŐ Építőipari, Beruházó, Ingatlanfejlesztő és
Ingatlanforgalmazó Korlátolt Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át alkalmazni kell. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
189/2012. (VII. 13.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a makói egyházi oktatás megszervezéséért, a környék helytörténetének és egyháztörténetének feldolgozásáért,
öt évtizedes példaértékű munkája elismeréseként
Katona Pál, a makói Szent László király Egyházközség plébánosa részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. július 6.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
244/2017. (VII. 12.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Komi Bayédzè Dagoh rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Togói Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2017. június 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
149/2016. (VI. 13.) Korm. rendelete a Vízvisszatartás és tájhasználat-váltás tervezése az Ős-Dráva Programban című KEHOP-1.3.0-15-2016-00014 azonosító számú projekt megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d), e) és f ) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Vízvisszatartás és
tájhasználat-váltás tervezése az  Ős-Dráva Programban című, az  1.  melléklet szerinti helyszíneken megvalósuló
KEHOP-1.3.0-15-2016-00014 azonosító számú projekttel (a továbbiakban: beruházás) összefüggő, a 2. mellékletben
meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket, ideértve a  beruházás megvalósításához, használatbavételéhez,
üzemeltetéséhez és működtetéséhez közvetlenül kapcsolódó, vizek kártétele elleni védekezést szolgáló, útépítési,
közmű-csatlakozási és -fejlesztési, valamint egyéb munkákkal kapcsolatos azon közigazgatási hatósági ügyeket is,
amelyek az 1. melléklet szerinti településeken lévő közterületeket érintik.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek
a) a beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához, valamint
b) a beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közmű-csatlakozási és -fejlesztési, valamint egyéb munkák
megvalósításához
szükségesek. 2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Baranya Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági engedélyezési és tudomásulvételi eljárások tekintetében az építésügyi és
az építésfelügyeleti hatóságok kijelöléséről és működési feltételeiről szóló 343/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet alapján
elsőfokú hatóságként a Pécsi Járási Hivatal jár el.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – tíz nap, azonban a környezetvédelmi és természetvédelmi
szakhatóság a szakhatósági állásfoglalását tizenöt nap alatt adja ki.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – harminc nap, azonban a  környezetvédelmi engedély megszerzésére irányuló
eljárásban az ügyintézési határidő negyvenkét nap.
(5) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2014. (IX. 3.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a jogászképzés áttekintésével, az új képzési
és szabályozási rendszer kialakításával, továbbá a  kapcsolódó jogszabályok előkészítésével összefüggő feladatok
irányítására és összehangolására 2014. szeptember 1. napjától 2015. február 28. napjáig dr. Vízkelety Mariannt
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A  miniszteri biztos tevékenységét az  igazságügyi miniszter az  igazságügyi kapcsolatokért felelős államtitkár útján
irányítja.
(2) A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (10) bekezdés a) pontja alapján megállapított havi 500 000 forint összegű díjazás illeti
meg.
(3) A  miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a  Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként egyfős titkárság működik.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
48/2015. (XII. 8.) MNB rendelete a biztosítási piaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  biztosítóra, a  független biztosításközvetítőre (a  továbbiakban: alkusz), a  többes ügynökre,
valamint a  Magyar Biztosítók Szövetségének a  Kártalanítási Alap és a  Kártalanítási Számla kezelője és a  Nemzeti
Iroda feladatait ellátó elkülönített szervezeti egységére (a  továbbiakban: MABISZ elkülönített szervezeti egysége)
(a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az  adatszolgáltató az  e  rendeletben foglaltak szerint rendszeres adatszolgáltatást (a  továbbiakban: felügyeleti
jelentés) teljesít a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) részére.
(2) A felügyeleti jelentés elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi, analitikus és
egyéb nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) A  biztosítási tevékenységről szóló 2014.  évi LXXXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Bit.) HATODIK RÉSZE hatálya alá
tartozó kisbiztosító (a továbbiakban: kisbiztosító) a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában
és határidőre az MNB kijelölésén alapuló havi, negyedéves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza.
4. § (1) A  kisbiztosító – a  Bit. 230.  § (1)  bekezdése szerinti kisbiztosító-egyesület (a  továbbiakban: kisbiztosító-egyesület)
kivételével – a 4. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves aktuáriusi jelentést
teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
5. § (1) A  kisbiztosítónak nem minősülő biztosító a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre az MNB kijelölésén alapuló havi, negyedéves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
tartalmazza.
6. § (1) A  kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási terméket terjesztő biztosító a  8.  mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal, formában és határidőre éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. melléklet
tartalmazza.
7. § (1) Az alkusz és a többes ügynök a 10. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 11. melléklet tartalmazza.
8. § (1) A  MABISZ elkülönített szervezeti egysége a  12.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 13. melléklet tartalmazza.
9. § Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést és a  2015/35/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet szerinti
adatszolgáltatásokat az  MNB által meghatározott elektronikus formában, minősített vagy fokozott biztonságú
elektronikus aláírással ellátva az  MNB „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához” megnevezésű
rendszerén (a továbbiakban: ERA rendszer) keresztül teljesíti. Az ERA rendszer használatára vonatkozó szabályokat
a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében
teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló MNB rendelet, a  használatot segítő részletes – az  MNB
e  rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a  honlapján közzétett – útmutatást az  ERA rendszer Felhasználói
kézikönyve tartalmazza.
10. § Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés, adatszolgáltatás teljesítésében való akadályoztatásával kapcsolatos
bejelentését elektronikus formában, az ERA rendszeren keresztül, a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen
a Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
MNB rendeletben foglalt szabályok szerint nyújtja be az MNB részére.
11. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az adatszolgáltató önellenőrzési, belső ellenőrzési stb. tevékenysége során megállapításra kerül, hogy a jelentett
adatok korrekcióra szorulnak, mert a  Számviteli politikában meghatározott jelentős mértékű eltérés mutatkozik,
akkor a felügyeleti jelentést visszamenőleg is, az eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A jelen
bekezdés szerint módosított felügyeleti jelentést az  eltérés feltárástól számított 15 munkanapon belül küldi meg
az adatszolgáltató az MNB részére.
12. § (1) Ez a rendelet – a (2) és a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2–7., 12. és 13. melléklet 2016. január 1-jén lép hatályba.
 (3) A 9. és a 10. § 2016. július 4-én lép hatályba.
13. § (1) A 8. és 10. melléklet szerinti felügyeleti jelentéseket első alkalommal a 2015. évre mint tárgyidőszakra vonatkozóan
kell teljesíteni.
(2) A  biztosítási piaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank
felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 49/2014. (XI. 27.)
MNB rendelet 2., 4., 8. és 12. melléklete szerinti, 2016. január 1-jét megelőző tárgyidőszakra vonatkozó felügyeleti
jelentés teljesítésére a biztosítási piaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
49/2014. (XI. 27.) MNB rendelet szabályait kell alkalmazni.
(3) Az  e  rendelettel elrendelt, 2016. július 4-ét megelőzően teljesítendő felügyeleti jelentések, adatszolgáltatások
teljesítésére, valamint teljesítésben való akadályoztatás bejelentésére a biztosítási piaci szervezetek által a jegybanki
információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő
adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 49/2014. (XI. 27.) MNB rendelet 9. és 11. §-ában foglaltak az irányadók.
14. § E  rendelet 9. és 10.  §-a, valamint 1.  melléklet 3.1.  pontja a  biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység
megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia  II)
kiegészítéséről szóló 2014. október 10-i 2015/35/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet I.  CÍM
XIII. FEJEZETÉNEK és II. CÍM VI. FEJEZETÉNEK végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
15. § Hatályát veszti a  biztosítási piaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
49/2014. (XI. 27.) MNB rendelet.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
2015. CXXII. törvény a Magyarország Kormánya és az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja között az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja Globális Szolgáltató Központjának létrehozásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja
között az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja Globális Szolgáltató Központjának létrehozásáról szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2015. július 6-i ülésnapján fogadta el.
Megállapodás Magyarország Kormánya és az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja között az Egyesült
Nemzetek Gyermekalapja Globális Szolgáltató Központjának létrehozásáról
Tekintetbe véve, hogy az  Egyesült Nemzetek Közgyűlése 1946. november 11-én létrehozta az  Egyesült Nemzetek
Gyermekalapját;
Tekintetbe véve, hogy az  Egyesült Nemzetek Gyermekalapjának státuszára, kiváltságaira és mentességeire nézve
az Egyesült Nemzetek kiváltságairól és mentességeiről szóló Egyezmény az irányadó, amelyet az Egyesült Nemzetek
Közgyűlése 1946. február 13-án fogadott el;
Tekintetbe véve, hogy az  Egyesült Nemzetek Gyermekalapja úgy döntött, hogy egyes adminisztratív és operatív
támogató funkciók ellátását a  Magyarországon, Budapesten létesítendő UNICEF Globális Szolgáltató Központra
bízza;
Tekintetbe véve, hogy Magyarország Kormánya üdvözli az  UNICEF Globális Szolgáltató Központ Magyarország
területén való létesítését;
Tekintetbe véve, hogy Magyarország Kormánya és az  Egyesült Nemzetek Gyermekalapja meg kívánja állapítani
azokat a  feltételeket, amelyek alapján az UNICEF Globális Szolgáltató Központja, felhatalmazásának keretei között,
Magyarország területén működhet;
E célból Magyarország Kormánya és az  Egyesült Nemzetek Gyermekalapja a  baráti együttműködés szellemétől
vezérelve, megkötötték e Megállapodást.
I. Cikk
Meghatározások
E Megállapodás tekintetében a következő meghatározások alkalmazandók:
a) „UNICEF” az Egyesült Nemzetek Gyermekalapját jelenti;
b) „Ország” Magyarországot jelenti;
c) „Kormány” Magyarország Kormányát jelenti;
d) „Felek” a Kormányt és az UNICEF-et jelentik;
e) „Egyezmény” az Egyesült Nemzetek kiváltságairól és mentességeiről az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által
1946. február 13-án elfogadott Egyezményt jelenti;
f ) „Központ” az Ország területén lévő UNICEF Globális Szolgáltató Központot jelenti;
g) „Központ helyiségei” a  Központ által állandó vagy ideiglenes jelleggel birtokolt épületet vagy épületrészt
jelentik, ideértve minden olyan földet, épületeket továbbá területeket, melyek időről időre ezen
Megállapodásnak vagy a  Felek által kötött Kiegészítő Megállapodásoknak megfelelően beleértendők.
A  Felek a  kétségek eloszlatása érdekében megerősítik, hogy minden egyéb, az  UNICEF által a  Központ
tevékenységéhez kapcsolódóan szervezett találkozók, szemináriumok, tanfolyamok, szimpóziumok,
műhelyfoglalkozások, illetve ezekhez hasonló egyéb rendezvények lebonyolítására szolgáló helyiségek
az  Ország területén a  találkozók, szemináriumok, tanfolyamok, szimpóziumok, műhelyfoglalkozások, illetve
ezekhez hasonló egyéb rendezvények idejére ideiglenesen a  Központ helyiségeinek tekintendőek, azzal,
hogy jelen Megállapodás 3.  cikke (2)  bekezdésében foglaltak az  Ország területén lévő egyéb helyiségek
vonatkozásában nem alkalmazandóak;
h) „UNICEF irattárak” és az  „UNICEF irattárai” kifejezések, többek között, de nem kizárólagosan az  UNICEF
tulajdonában vagy birtokában lévő bármilyen formájú feljegyzéseket – ideértve, de nem kizárólagosan
levelezéseket, dokumentumokat, kéziratokat, számítógépes nyilvántartásokat és egyéb elektronikus
adatokat, álló- és mozgóképeket, valamint film- és hangfelvételeket foglalják magukban;
i) „Irodavezető” az Iroda igazgatóját és távollétében a nevében eljáró Igazgató-helyettest vagy más, az Igazgató
által kijelölt és nevében tevékenykedő egyéb tisztviselőt jelenti;
j) „UNICEF tisztviselők” az  UNICEF személyzetének összes olyan tagját jelenti, akit az  Egyesült Nemzetek
Személyzeti Szabályzata szerint alkalmaztak, állampolgárságukra való tekintet nélkül, kivéve azokat
a személyeket, akiket a Közgyűlés 1946. december 7-én kelt 76 (I) számú határozatának megfelelően helyben
szerződtetnek és órabérben alkalmaznak;
k) „Kiküldött szakértők” olyan UNICEF részére feladatokat ellátó személyek, akik nem UNICEF tisztviselők;
l) „UNICEF személyzet” az  UNICEF tisztviselőit, kiküldött szakértőket, az  UNICEF által hivatalos ügyben
a  Központba meghívott egyéb UNICEF személyzetet, valamint a  Közgyűlés 1946. december 7-én kelt
76 (I) számú határozatának megfelelően helyben szerződtetett és órabérben alkalmazott személyeket jelenti.
II. Cikk
Együttműködés a Kormány és az UNICEF között
1. A Kormány biztosítja, hogy a  Központ és az  ahhoz rendelt UNICEF személyzet, valamint bármilyen más UNICEF
személyzet legalább olyan kedvező elbánásban részesül a Kormány által, mint az Ország területén jelenlévő többi
kormányközi vagy nemzetközi szervezet vagy ENSZ ügynökség, alap vagy program, illetve személyzetük.
2. A Kormány az UNICEF-fel egyetértésben, megtesz minden intézkedést, amely szükséges lehet az UNICEF tisztviselők
és a  kiküldött szakértők olyan szabályok, illetve más jogi rendelkezések alóli mentesítése érdekében, amelyek
a Megállapodás vagy a Felek által kötött bármely kiegészítő megállapodás alapján folyó műveleteket és projekteket
akadályozhatják, és biztosítja azokat az  egyéb könnyítéseket, amelyek a  Központ munkájának gyors és hatékony
végrehajtásához szükségesek lehetnek.
III. Cikk
A Központ és a Kormány hozzájárulása
1. A Kormány üdvözli, hogy az  UNICEF az  Országban hozza létre és működteti a  Központot az  UNICEF által
meghatározott adminisztratív és operatív támogató szolgáltatások biztosítására.
2. A Kormány
(a) a jelen Megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított legalább tizenöt (15) éven át és a Felek által
megállapított és a  Felek belső eljárásai szerint jóváhagyott további időszakra, térítésmentesen biztosítja
az UNICEF számára azon megfelelő és kielégítő helyiségeket, azok berendezését, az irodabútorokkal és egyéb
felszerelésekkel együtt, melyeket a  Felek a  Központ működéséhez szükségesnek ítélnek meg, ahogyan azt
a Felek között létrejött Kiegészítő Megállapodás tartalmazza;
(b) az  Igazgató kérésének megfelelően, biztosítja az  UNICEF számára a  Központ munkavégzéséhez szükséges
közszolgáltatásokat, ideértve többek között az  áram- és vízszolgáltatást, szennyvízelvezetést, tűzvédelmet,
szemétszállítást és gázellátást, ahogyan azt a Felek között létrejött Kiegészítő Megállapodás tartalmazza.
3. A Kormány kötelessége a  Központ helyiségei biztonságának és védelmének biztosítása, továbbá kötelessége,
hogy minden megfelelő intézkedéssel biztosítsa, hogy a  Központ helyiségeinek nyugalmát ne veszélyeztethesse
személyek vagy személyek csoportjának illetéktelen behatolása vagy zavarkeltés a Központ helyiségeinek közvetlen
közelében. Az  Igazgató kérésére az  illetékes magyar hatóságok megfelelő számú rendvédelmi erőt biztosítanak
a  Központ helyiségeiben vagy annak közvetlen közelében a  törvény és a  rend fenntartására, valamint személyek
onnan történő eltávolítására.
4. A Kormány kötelessége, hogy a jelen Megállapodás hatálya alá tartozó személyek biztonsága és védelme érdekében
minden szükséges és hathatós intézkedést megtegyen, mely a Központ zavartalan működéséhez elengedhetetlen.
5. A Központnak a  fentiekben említett távközlési vagy közszolgáltatási rendszerében teljes vagy részleges
meghibásodást okozó incidens vagy esemény esetén a  Központ, feladatai ellátása érdekében, az  alapvető
kormányzati ügynökségeket, illetve szerveket megillető elsőbbséget élvez.
IV. Cikk
A Központ személyzete
Az UNICEF kinevezheti a Központba a ráruházott speciális feladatok ellátásához általa szükségesnek tartott számú
UNICEF tisztviselőket vagy egyéb UNICEF személyzetet.
V. Cikk
Kiváltságok és mentességek 1. A Kormány az UNICEF, annak tulajdona, pénzeszköze és vagyontárgyai, valamint az UNICEF személyzet tekintetében
az  Egyezmény megfelelő rendelkezéseit alkalmazza, amelynek a  Kormány 1956. július 30-án vált részesévé.
A  Kormány hozzájárul az  UNICEF és az  UNICEF személyzete számára olyan kiegészítő kiváltságok és mentességek
nyújtásához is, amelyek szükségesek lehetnek a Központra ruházott feladatok végrehajtásához.
2. E Cikk (1) bekezdésének érintetlenül hagyása mellett, a Kormány az UNICEF-re és személyzetére különösen azokat
a kiváltságokat, mentességeket, jogokat és könnyítéseket terjeszti ki, amelyekről a jelen Megállapodás VI–VIII. cikkei
rendelkeznek.
3. Az UNICEF tisztviselők kivételével azon személyek, akik UNICEF küldöttségek tagjai, vagy akiket egy UNICEF
irodához az  UNICEF hivatalos ügyben meghívott, a  VIII.  cikkben foglalt kiváltságokat és mentességeket élvezik,
a (2) bekezdés h), j), m) és n) pontjaiban foglaltak kivételével.
VI. Cikk
Tulajdon, pénzeszközök és vagyontárgyak 1. Az UNICEF, annak bárhol, bárkinél lévő tulajdona, pénzeszközei és vagyontárgyai mentesek a  joghatóság minden
formája alól, kivéve, ha arról valamely esetben kifejezetten lemondott, azzal, hogy e  lemondás nem terjed ki
a végrehajtási cselekményekre.
2. A Kormány elismeri az  UNICEF ellenőrzése és felügyelete alatt álló Központ sérthetetlenségét a  jelen
Megállapodásban foglaltak szerint.
3. A Kormány egyetlen közigazgatási, bírósági, katonai vagy rendőri szervnél foglalkoztatott tisztviselője vagy tisztje,
vagy más, az Ország területén hatósági jogkörrel felruházott személy sem léphet be a Központba hivatali feladata
ellátása végett, kivéve az Igazgató hozzájárulása esetén, az általa megszabott feltételek szerint.
4. Az UNICEF bárhol elhelyezkedő és bárkinél lévő tulajdona, pénzeszközei és vagyontárgyai mentesek a házkutatás,
igénybevétel, elkobzás, kisajátítás vagy végrehajtási, közigazgatási, bírósági vagy törvényhozási kényszer bármely
más alakban való megnyilvánulása alól.
5. Az UNICEF irattára és általában a hozzá tartozó, illetve általa kezelt ügyiratok sérthetetlenek, bárhol legyenek is.
 6. Az UNICEF pénzeszközei, vagyontárgyai, jövedelmei és egyéb tulajdona mentes:
a) minden fajta egyenes adó alól, azzal, hogy az  UNICEF nem kéri azon adók alól való mentesítését, melyek
ténylegesen a közüzemi szolgáltatások fejében járó díjaknak felelnek meg;
b) az UNICEF hivatalos használatára behozott vagy kivitt tárgya tekintetében minden vám, valamint tilalom
és korlátozás alól, feltéve, hogy a  mentesség felhasználásával behozott cikkeket nem fogják az  Országban
eladni, csak a Kormánnyal együttesen megállapított feltételek mellett;
c) kiadványaik, álló- és mozgóképeik, videó-, film- és hangfelvételei behozatala és kivitele tekintetében minden
vám, valamint tilalom és korlátozás alól.
7. Az UNICEF mentes a működtetéssel és tranzakciókkal kapcsolatos adók és illetékek, valamint a hivatali munkához
szükséges beszerzésekre kivethető és általában kivetésre kerülő jövedéki adók, forgalmi adók, díjak és egyéb
közvetett adók alól. Az Ország területén beszerzett termékek és szolgáltatások vonatkozásában az általános forgalmi
és jövedéki adók alóli mentesség biztosítása adó visszatérítés formájában történik, a diplomáciai képviseletekre és
azok tagjaira vonatkozó szabályok szerint.
8. Az UNICEF minden pénzügyi ellenőrzésre, szabályozásra vagy fizetési korlátozásra való tekintet nélkül
a) szerezhet be erre felhatalmazott kereskedelmi ügynökségektől, tarthat és használhat fel bármilyen
mennyiségű értékpapírt, aranyat vagy bármilyen valutát, továbbá vezethet devizaszámlát bármilyen
valutában;
b) pénzét, értékpapírjait, aranyát vagy valutáját szabadon átutalhatja egyik országból a  másikba, illetve
az Ország területén belül, továbbá a birtokában lévő valutát bármely másik valutára átválthatja.
VII. Cikk
Kommunikációra vonatkozó könnyítések 1. Az UNICEF-et hivatalos érintkezése tekintetében legalább olyan kedvező elbánás illeti meg, mint amelyet
a  Kormány a  levelezés, a  kábeltáviratok, távfénymásolatok, telefon-, távirati-, telex, illetve minden más, többek
között az elektronikus közlések, elsőbbsége, díja és illetéke tekintetében bármely más kormánynak, ideértve annak
diplomáciai képviseletét is, vagy más kormányközi, nemzetközi szervezetnek biztosít.
2. A Kormány biztosítja az  UNICEF-nek küldött, illetve UNICEF által küldött hivatalos közlések és levelezések
sérthetetlenségét és nem alkalmaz semmilyen cenzúrát a közlések és a levelezés tekintetében. Ez a sérthetetlenség
kiterjed többek között a  kiadványokra, álló- és mozgóképekre, videó-, film- és hangfelvételekre, függetlenül azok
terjedelmétől és számától.
3. Az UNICEF-nek joga van rejtjel alkalmazására, valamint arra, hogy levelezést és más hivatalos anyagokat olyan
futárok útján vagy lepecsételt poggyászban továbbítson, illetve kapjon meg, amelyek a  diplomáciai futárokkal és
a diplomáciai poggyásszal azonos kiváltságokat és mentességeket élveznek.
4. Az UNICEF-nek joga van rádió és műhold távközlési berendezést az Ország területére behozni és engedélyezési díjak
fizetése nélkül ténylegesen üzemeltetni az  ENSZ bejegyzett hullámhosszain, illetve azokon, amelyeket a  Kormány
meghatároz, személyzete között, az Országban és azon kívül.
VIII. Cikk
Az UNICEF tisztviselői 1. Az Igazgató, valamint az – UNICEF által meghatározott és a Kormány felé közölt − Központhoz rendelt más magas
rangú tisztviselők, az Országban való tartózkodásuk időtartama alatt, maguk, házastársuk és eltartott hozzátartozóik
tekintetében a  diplomáciai képviselőknek általában biztosított kiváltságokat, mentességeket, kivételeket és
könnyítéseket élvezik. E célból a Külgazdasági és Külügyminisztérium felveszi nevüket a diplomáciai listára.
2. Az UNICEF tisztviselőit, az  Országban tartózkodásuk időtartama alatt, a  következő könnyítések, kivételek,
kiváltságok és mentességek illetik meg:
a) Mentesség őrizetbe vétel és fogva tartás alól;
b) Mentesség a joghatóság alól a szóban és írásban tett nyilatkozataik és összes egyéb hivatalos minőségükben
tett cselekményeik tekintetében, e mentesség az UNICEF-nél történt alkalmazásuk megszűnését követően is
fennmarad;
c) Mentesség hivatalos poggyászuk megvizsgálása és lefoglalása, valamint személyes poggyászuk lefoglalása
alól;
d) Mentesség katonai szolgálati kötelezettség, illetve más szolgálati kötelezettség alól;
e) Mentesség maguk, házastársuk, valamint eltartott hozzátartozóik tekintetében a  bevándorlást korlátozó
szabályok, valamint a külföldiek bejelentésére vonatkozó előírások alól;
f ) Mentesség az UNICEF által fizetett illetmény, jövedelem és egyéb járandóság tekintetében az adózás bármely
formája alól;
g) Mentesség a  közvetlen adózás minden formája alól az  Országon kívüli forrásból származó jövedelmük
tekintetében;
h) Mentesség az Irodavezető, valamint a Központhoz rendelt bármely UNICEF tisztviselő által a magyar piacon
vásárolt bármely árucikk, illetve szolgáltatás árában foglalt általános forgalmi és jövedéki adó alól, mely
mentességet az  adóhatóságok visszatérítés formájában biztosítják a  diplomáciai képviseletek és tagjai
részére kialakított általános forgalmi és jövedéki adó visszatérítési szabályoknak megfelelően;
i) A szükséges vízumok és engedélyek azonnali és ingyenes jóváhagyása és kiadása, valamint hivatalos
feladataik ellátásához szükséges mértékben szabad mozgás biztosítása az  Ország területén, illetve
az Országba való beutazásnál és az onnan való kiutazásnál;
j) Az Országban való tartózkodásuk ideje alatt az UNICEF tisztviselők közös háztartásban elő azon házastársai,
akiknek e  státuszát az  Egyesült Nemzetek elismerte, továbbá eltartott hozzátartozóik munkavállalási
engedély nélkül vállalhatnak munkát a magyar munkaerőpiacon;
k) Joguk van az  Országban külföldi fizetőeszközökkel, devizaszámlával, ingó és ingatlan tulajdonnal
rendelkezni, illetve ilyet fenntartani, valamint joguk van az  UNICEF-nél való alkalmazásuk megszűnésekor
az Országból azt a pénzösszeget kivinni, amelynek jogszerű birtoklására megfelelő okuk van;
l) Nemzetközi válság idején őket, házastársukat, akiknek e  státuszát az  Egyesült Nemzetek elismerte, és
eltartott hozzátartozóikat a diplomáciai képviselőkkel azonos védelem és hazatérési könnyítések illetik meg;
m) Joguk van személyes használatra vámmentesen behozni:
(i) berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, egy vagy több szállítmányban
az  Országba való érkezéskor és ezt követően pedig a  további kiegészítéseket, ideértve
a  gépjárműveket, az  Országnak az  oda akkreditált diplomáciai képviselőkre és/vagy nemzetközi
szervezetek tagjaira vonatkozó szabályozásával összhangban,
(ii) személyes használatra vagy fogyasztásra és nem ajándékozásra vagy eladásra szolgáló cikkeket;
n) Joguk van háztartási alkalmazottakat foglalkoztatni az  Országnak a  diplomáciai képviseletek tagjaira
vonatkozó szabályai és feltételei szerint.
3. Azok az  UNICEF tisztviselők, akik az  Ország állampolgárai, illetve állandó lakosai, csak az  Egyezményben
meghatározott kiváltságokat és mentességeket élvezik.
IX. Cikk
Helyben szerződtetett és órabérben foglalkoztatott személyzet
1. A helyben szerződtetett és órabérben foglalkoztatott személyzet tagjai, akik az UNICEF részére látnak el feladatokat,
mentesek a  joghatóság alól a  szóban és írásban tett nyilatkozataik és összes egyéb hivatalos minőségükben tett
cselekményeik tekintetében.
2. A jelen Cikk (1)  bekezdésében jelzett személyek alkalmazásának feltételeit az  Egyesült Nemzetek és az  UNICEF
megfelelő határozataival, Szabályzatával és szabályaival összhangban kell meghatározni.
X. Cikk
Társadalombiztosítás és nyugdíjkifizetések 1. Tekintettel az  Egyesült Nemzetek által felállított vagy működtetett társadalombiztosítási rendszerre, az  UNICEF,
UNICEF tisztviselők és az  egyéb UNICEF személyzet (amennyiben van), akik ennek hatálya alá tartoznak,
mentesülnek az Ország társadalombiztosítási rendszerének kötelező hatálya és minden kötelező hozzájárulás ezen
rendszerbe történő befizetése alól.
2. Az ENSZ egységes személyzeti nyugdíjalapjából származó nyugdíj kifizetések mentesülnek az  Ország területén
történő adófizetés alól, függetlenül attól, hogy azok egy összegben vagy rendszeres kifizetésként kerülnek
folyósításra, a jogosultak, túlélő házastársaik vagy más jogosultak részére. Az Egyezményben foglaltak értelmében,
az ENSZ egységes személyzeti nyugdíjalapjából történő kilépéskor az ENSZ egységes személyzeti nyugdíjalapja által
kifizetett minden kilépési ellátás (azaz az  előző mondatban nem hivatkozott kifizetések), mentesül az  adófizetés
alól az  Ország területén, amennyiben kézhezvételét követően a  kilépési ellátás átutalásra kerül az  ENSZ egységes
személyzeti nyugdíjalapjából kilépő személy alábbi magyar nyugdíjcélú megtakarításainak valamelyikére: önkéntes
kölcsönös nyugdíjpénztári számlára, foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézményben tagi kiegészítésként, vagy
nyugdíj-előtakarékossági számlára vagy nyugdíjbiztosítási szerződés alapján.
3. A jelen Cikk (1)  bekezdésében foglaltak, mutatis mutandis alkalmazandóak az  abban rögzített személyekkel
közös háztartásban élő olyan házastársaikra, akiknek státusza az  Egyesült Nemzetek által elismerésre került,
illetve az  eltartott hozzátartozóikra, kivéve, ha az  Ország területén foglalkoztatottak vagy önálló vállalkozók, vagy
az Országtól szociális biztonsági ellátásban részesülnek.
XI. Cikk
Kiküldött szakértők
A kiküldött szakértőket kiküldetésük tartama alatt, ideértve az utazás időtartamát is, megilletik a feladatuknak teljes
függetlenségben való ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek. Különösen az alábbiakat élvezik:
a) Mentességet az őrizetbe vétel vagy fogva tartás alól, valamint személyes poggyászuk lefoglalása alól;
b) Mentességet mindennemű joghatóság alól szóban és írásban tett nyilatkozataik és összes egyéb hivatalos
minőségükben tett cselekményeik tekintetében. Ez  a  mentesség fennáll akkor is, ha már megszűntek
az UNICEF kiküldöttei lenni;
c) Valamennyi iratuk és okiratuk sérthetetlenségét;
d) Hivatalos közléseik – többek között bármely elektronikus közlési forma – céljából a  rejtjelek használatának
jogát, valamint jogot arra, hogy levelezésüket futár vagy lepecsételt poggyászok útján kapják;
e) A külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselőivel azonos könnyítéseket a valuta- és
pénzváltási korlátozások tekintetében;
f ) A diplomáciai képviselőkkel azonos mentességeket és könnyítéseket a  személyes poggyászuk
vonatkozásában. XII. Cikk
Értesítés 1. Az UNICEF közli a  Külgazdasági és Külügyminisztériummal az  UNICEF tisztviselők nevét, valamint e  személyek
státuszának változásait.
2. Az UNICEF tisztviselőit a Kormány olyan ideiglenes igazolással vagy speciális személyazonosító igazolvánnyal látja
el, amely igazolja e Megállapodás szerinti státuszukat.
XIII. Cikk
Mentességekről való lemondás 1. Az UNICEF személyzetét a  kiváltságok és mentességek az  Egyesült Nemzetek és az  UNICEF érdekében és nem
az érintett egyének előnyben részesítése céljából illetik meg. Az Egyesült Nemzetek Főtitkárának joga és kötelessége
lemondani az  UNICEF személyzet tagjainak mentességéről minden olyan esetben, amikor, véleménye szerint,
a  mentesség akadályozná az  igazságszolgáltatás menetét és arról az  Egyesült Nemzetek és az  UNICEF érdekeinek
sérelme nélkül le lehet mondani.
2. Az UNICEF köteles az  illetékes magyar hatóságokkal mindenkor együttműködni az  igazságszolgáltatás rendes
menetének megkönnyítése, a  rendőrhatósági szabályok tiszteletben tartása, valamint a  jelen Megállapodásban
biztosított kiváltságokkal, mentességekkel és könnyítésekkel való visszaélések elkerülése érdekében.
XIV. Cikk
Utazási igazolvány 1. A Kormány elismeri és elfogadja az  ENSZ által az  UNICEF tisztviselők részére kiállított utazási igazolványt
(laissez-passer), mint útlevéllel egyenértékű, érvényes úti okmányt. Az  ENSZ utazási igazolványával rendelkező
személyek vízumkérelmeit, ha szükséges, a lehető leggyorsabban el kell bírálni.
2. A Kormány megteszi a  szükséges intézkedéseket, hogy megkönnyítse a  Központba hivatalosan meghívott
személyek Országba való belépését, tartózkodását, valamint onnan való távozását, tekintet nélkül a  meghívottak
állampolgárságára.
XV. Cikk
Kiegészítő Megállapodások
A Kormány és az  UNICEF a  jelen Megállapodás végrehajtására, amennyiben mindkét Fél kívánatosnak találja, egy
vagy akár több kiegészítő megállapodást köthet. Amennyiben a  Kormány és az  UNICEF szükségesnek találja és
abban megegyezik, a kiegészítő megállapodások módosíthatóak.
XVI. Cikk
Viták rendezése
Az UNICEF és a  Kormány között jelen Megállapodásból vagy a  kiegészítő megállapodásokból származó vagy
ahhoz kapcsolódó bármely vitát békésen rendezik, tárgyalások útján vagy más olyan úton, amelyben a  Felek
megállapodnak, melyek sikertelensége esetén a  vitát bármely Fél kérésére választottbíróság elé terjesztik.
Mindegyik Fél kijelöl egy választottbírót és az  így kijelölt válaszottbíró kijelöl egy harmadikat, aki az  elnök. Ha
a  választottbíráskodásra irányuló kérelmet követő 30 napon belül valamelyik Fél nem jelölt ki egy választottbírót,
vagy ha a két választottbíró kijelölését követő 15 napon belül nem jelölték ki a harmadik választottbírót, bármelyik
Fél kérheti a  választottbíró kijelölését a  Nemzetközi Bíróság elnökétől. A  választottbírók döntéseiket legalább két
szavazattal hozzák. A  választottbíróság eljárási szabályait a  választottbírók határozzák meg, és a  választottbíróság
költségeit a  Felek a  választottbírák által megállapított arányban viselik. A  választottbírósági döntés tartalmazza
azokat az indokokat, amelyeken az alapul és a döntést a Felek a vita végső elbírálásaként fogadják el.
XVII. Cikk
Záró rendelkezések 1. A Felek értesítik egymást arról, hogy a  jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárásokat
lefolytatták. A  Megállapodás az  utolsó értesítés kézhezvételétől számított tizenötödik (15.) naptári napon lép
hatályba és tizenöt (15) évig marad hatályban. Jelen Megállapodás hatálya tizenöt (15) év elteltével további
tíz (10) éves periódusokra meghosszabbodik, amennyiben a  Felek a  jelen Cikk (4)  bekezdésében foglaltaknak
megfelelően fel nem mondják.
2. Bármely olyan ügyet, amelyről a Megállapodás nem rendelkezik, a Felek az Egyesült Nemzetek megfelelő szerveinek
vonatkozó döntéseivel és határozataival összhangban rendeznek. Mindegyik Fél teljességében és jóindulatúan
mérlegeli a másik Fél által e bekezdés alapján benyújtott javaslatokat.
3. A Kormány vagy az  UNICEF kérésére egyeztetések folytathatók a  Megállapodás módosítása céljából.
A módosításokat közös írásos megállapodás formájában kell létrehozni és ezen Cikk első bekezdésében foglaltaknak
megfelelően lépnek hatályba.
4. Jelen Megállapodás, valamint a  Kormány és az  UNICEF között jelen Megállapodás alapján létrejött kiegészítő
megállapodások két (2) évvel azt követően veszítik hatályukat, hogy az  egyik Fél írásban értesíti a  másik Felet
a  Megállapodás felmondásáról hozott döntéséről, azon rendelkezések kivételével, amelyek az  UNICEF-nek
a  Központban végzett tevékenysége rendezett megszüntetését, valamint tulajdona elidegenítését szabályozzák.
A  Megállapodás megszűnéséről történt döntés esetén a  Felek egyeztetéseket tartanak annak érdekében, hogy
meghatározzák az egyes Felek által teendő megfelelő intézkedéseket a Központ működésének rendezetten történő
befejezésének elősegítése érdekében.
Ennek hiteléül a  Kormány és az  UNICEF aláírta ezen Megállapodást két példányban, magyar és angol nyelven,
mindkét szöveg egyaránt hiteles. A szövegek közti eltérés esetén az angol szöveg irányadó.
Készült New Yorkban, 2015. június hó 15. napján.
Magyarország Kormánya részéről Egyesült Nemzetek Gyermekalapja részéről 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2–3. § a Megállapodás XVII. Cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, valamint a  2–3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
129/2012. (XII. 17.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a nem mezőgazdasági tevékenységgé történő diverzifikálásra nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. hasznos alapterület: az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.)
Korm. rendelet 1. számú melléklet 46. pontja szerint meghatározott fogalom;
2. hátrányos helyzetű terület: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2. mellékletében foglalt leghátrányosabb helyzetű kistérségek, a 4. mellékletében szereplő természeti vagy
civilizációs katasztrófával sújtott kedvezményezett kistérségek, vagy az ezekkel azonos elbánásban részesülő,
a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet
Mellékletében meghatározott, társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, vagy
az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések;
3. kisléptékű infrastruktúra-fejlesztés: a 3. melléklet 1. pontja szerinti fejlesztés;
4. mezőgazdasági tevékenység: a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre
vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a továbbiakban: 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) I. melléklete szerinti – az adózás
rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 16. § (3) bekezdés d) pontja alapján az állami adóhatósághoz bejelentett –
01.1, 01.2, 01.3, 01.4, 01.5, 01.6 és 01.7 alágazatba tartozó tevékenység;
5. nem mezőgazdasági tevékenységgé történő diverzifikálás: olyan tevékenység fejlesztése, amely az ügyfél nem
mezőgazdasági tevékenységéhez kapcsolódó jövedelemtermelő tevékenységeinek megvalósítását segíti elő;
6. ügyfél: őstermelő, vagy a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény
szerinti mikrovállalkozás, amely mezőgazdasági tevékenységet folytat. (2) E rendeletben nem szabályozott fogalmakat a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvényben
(a továbbiakban: Törvény) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben (a továbbiakban: Vhr.)
foglaltaknak megfelelően kell értelmezni. 2. A támogatás igénybevételének feltételei
2. § (1) Nem mezőgazdasági tevékenységgé történő diverzifikálásra nyújtandó támogatás (a továbbiakban: támogatás)
igénybevételére jogosult az az ügyfél, akinek 2011. évben a mezőgazdasági tevékenységből származó árbevétele
a teljes árbevételének 50%-át meghaladta, és az éves nettó árbevétele vagy mérlegfőösszege legfeljebb 2 millió
eurónak megfelelő forintösszeg. (2) Támogatás vehető igénybe e rendeletben meghatározott – ügyfél által bejelentett vagy tervezett – nem
mezőgazdasági tevékenységének megvalósítására. (3) A tervezett tevékenységnek legkésőbb az első kifizetési kérelem benyújtásakor szerepelnie kell az ügyfél
adóhatósághoz bejelentett tevékenységei között. Amennyiben a tervezett tevékenység működési engedélyhez
kötött új tevékenység, legkésőbb az utolsó kifizetési kérelem benyújtásakor kell szerepelnie az ügyfél bejelentett
tevékenységei között. (4) Amennyiben az ügyfél csak őstermelői minősítéssel rendelkezik
a) kizárólag a 4. § (5) bekezdésben, és a 4. § (6) bekezdés a) pontjában meghatározott tevékenységekre nyújthat be
támogatási kérelmet; b) az a) ponttól eltérő támogatott tevékenység esetén a támogatási kérelem benyújtásával vállalnia kell, hogy
a támogatás jóváhagyását követően az első kifizetési kérelem benyújtásának időpontjáig mikrovállalkozást hoz
létre. (5) Támogatás olyan, a 6. melléklet szerinti település bel- vagy külterületén, vagy a
7. melléklet szerinti település külterületén megvalósuló fejlesztéshez igényelhető, ahol a támogatási kérelem
benyújtásának időpontjában a) a természetes személy ügyfél lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel,
b) a jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság ügyfél székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel
rendelkezik. (6) Ha a kérelem a 6. vagy 7. mellékletben szereplő települések közül több települést is érint, akkor az ügyfélnek
valamelyik településen vagy annak külterületén már a támogatási kérelem benyújtása időpontjában lakóhellyel,
tartózkodási hellyel, székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel kell rendelkeznie.
(7) A Vhr. 25. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően az ügyfél köteles a támogatott műveletet legkésőbb 2015. január
31. napjáig megvalósítani. (8) A Vhr. 17. § (3) bekezdésében foglaltaktól eltérően az utolsó kifizetési kérelmet a művelet megvalósulását követő hat
hónapon belül, de legkésőbb 2015. január 31-ig be kell nyújtani.
(9) Nem kell alkalmazni a Vhr. 7. § (1) bekezdés b) pontját, a 7. § (2) bekezdését és a 33. § (4) bekezdését nem kell
alkalmazni. (10) A Vhr. 24. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően, az ügyfél a támogatási határozat közlésétől számított hat hónapon
belül köteles a támogatási határozatban jóváhagyott – és a támogatási határozattal jóváhagyott egyéb elszámolható
kiadások összegével csökkentett – támogatási összeg legalább 10%-ával elszámolni.
3. A támogatás mértéke 3. § (1) A rendelkezésre álló forrás kerete – az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásából – 7,8 milliárd
forint. (2) A jóváhagyott támogatásokra a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendeletet (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet) kell
alkalmazni. (3) A támogatás mértéke a) hátrányos helyzetű területen megvalósuló fejlesztés esetén az összes elszámolható kiadás 65%-a, de legfeljebb
35 millió forint; b) egyéb területen megvalósuló fejlesztés esetén az összes elszámolható kiadás 60%-a, de legfeljebb 35 millió forint.
(4) A 3. melléklet szerinti ingatlanhoz kapcsolódó kisléptékű infrastruktúra-fejlesztésre legfeljebb 10 millió forint
támogatás nyújtható. (5) A 3. melléklet szerinti minőségbiztosítási és környezetirányítási rendszer, szabvány bevezetésére legfeljebb 2,5 millió
forint támogatás nyújtható. 4. A támogatás felhasználása során elszámolható kiadások
4. § (1) Elszámolható kiadásnak minősül a) a fejleszteni kívánt tevékenységhez kötődő új berendezések, gépek, eszközök beszerzése, kivéve
a 4. mellékletben szereplő eszközök beszerzése; b) a Vhr. 30. §-ában foglaltaknak megfelelő, csak épülethez, épületrészhez, építményrészhez tartozó, a fejlesztési
tevékenységhez kapcsolódó építési munka, új épület, építmény kialakítása;
c) épülethez vagy épületrészhez kapcsolódó, 3. mellékletben meghatározott kisléptékű infrastruktúra-fejlesztés;
d) 3. mellékletben meghatározott minőségbiztosítási és környezetirányítási rendszer, szabvány bevezetése, kivéve
az élelmiszeripari minőségbiztosítási rendszerek bevezetése, szabadalom, gyártási technológia megvásárlása;
e) a Vhr. 31. §-ában meghatározott egyéb elszámolható kiadások;
f) a Vhr. 31. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően eszközként elszámolható kiadás az ügyfél támogatható
tevékenységét szolgáló szoftver licencek ellenértéke; és g) horgászati célú fejlesztés, falusi szálláshely vagy egyéb szálláshely kialakítása esetén fa telepítése.
(2) A (1) bekezdés d)–g) pontjában meghatározott kiadások önállóan nem, kizárólag a (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti
kiadások valamelyikével együtt szerepelhetnek egy támogatási kérelemben és hagyhatók jóvá.
(3) Ha az (1) bekezdés b) és c) pontjában foglalt tevékenységek közvetlenül nem csak a támogatott gazdasági
tevékenységgel érintett épületet, építményt vagy épületrészt, építményrészt érintik, akkor az elszámolható
kiadásokat a fejlesztéssel érintett helyiség hasznos alapterülete és a fejlesztéssel nem érintett helyiség hasznos
alapterületének arányában kell megállapítani a támogatással érintett épületrészre, építményrészre.
(4) A jóváhagyott elszámolható kiadások mértéke nem haladhatja meg
a) a Gépkatalógusban szereplő gépek, berendezések esetében a támogatási kérelem benyújtására rendelkezésre
álló időszak első napját megelőző napon hatályos Gépkatalógusban szereplő referenciaárat;
b) az Építési Normagyűjteményben (a továbbiakban: ÉNGY) beazonosítható tételek vonatkozásában
az elszámolható kiadás, támogatási kérelem benyújtására rendelkezésre álló időszak első napját megelőző napon
hatályos ÉNGY szerinti referenciaárát. (5) Az ügyfél az alábbi turisztikai szálláshelyfejlesztéseket kizárólag gazdaságon belül, mezőgazdasági tevékenységéhez,
a mezőgazdasági tevékenységéhez kapcsolódó földterületéhez és mezőgazdasági hasznosítású épületeihez
kapcsolódóan valósíthatja meg: a) a szálláshely-szolgáltatási tevékenység folytatásának részletes feltételeiről és a szálláshely-üzemeltetési engedély
kiadásának rendjéről szóló 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet] 2. §
i) pontja szerinti falusi szálláshely és kapcsolódó szolgáltatások kialakításához, már működő falusi szálláshelyek
bővítése, korszerűsítése, akadálymentesítése, szolgáltatásaik fejlesztése (a továbbiakban: falusi szálláshely);
b) a 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet 2. § h) pontja szerinti egyéb szálláshely és kapcsolódó szolgáltatások
kialakításához, már működő egyéb szálláshely és kapcsolódó szolgáltatások kialakításához, már működő egyéb
szálláshelyek bővítése, korszerűsítése, akadálymentesítése, szolgáltatásaik fejlesztése, kivéve a Balaton Kiemelt
Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat megállapításáról
szóló 2000. évi CXII. törvény 1/2. számú melléklete szerinti parti települések (a továbbiakban: egyéb szálláshely);
c) a vidéki térségekben a nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely-szolgáltatásról szóló 173/2003. (X. 28.)
Korm. rendelet [a továbbiakban: 173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet] 3. § (2) bekezdés c) pont 2. és 3. alpontja szerinti
gyermek- és ifjúsági turizmushoz kapcsolódó minőségi szálláshelyek és kapcsolódó szolgáltatások kialakítását,
már működő szálláshelyek bővítése, korszerűsítése, akadálymentesítése, szolgáltatásainak fejlesztése,
a (6) bekezdésben meghatározott szolgáltatások közül legalább az egyik együttes alkalmazásával
(a továbbiakban: gyermek- és ifjúsági turizmushoz kapcsolódó szálláshely).
(6) Az ügyfél 2013-tól a szálláshelyhez nem kötődő turisztikai szolgáltatásfejlesztések közül az alábbiakhoz kapcsolódó
épület, építmény kialakítását, bővítését, átalakítását és eszközrendszer fejlesztését valósíthatja meg:
a) agroturisztikai szolgáltató tevékenység, b) lovas turisztikai szolgáltatás,
c) vadászturizmus, d) erdei turizmus, e) horgászturizmus, f) vízi turizmus,
g) borturizmus. (7) Az (5) és (6) bekezdésben meghatározott fejlesztések megvalósítása esetén alkalmazni kell az 5. mellékletet és
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez a LEADER Helyi
Akciócsoportok közreműködésével 2012-től nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 52/2012. (VI. 8.)
VM rendelet [a továbbiakban: 52/2012. (VI. 8.) VM rendelet] 1. § (1) bekezdés 1–3., 5–7., 10–11., 15., és a 17–20. pontját.
5. A támogatás felhasználása során el nem számolható kiadások
5. § (1) Nem igényelhető támogatás a) motorral hajtott szárazföldi, légi, vízi közlekedési jármű vagy motorral hajtott sporteszköz és vitorláshajó
beszerzésére, és ezen eszközök forgalmazását érintő beruházásokhoz, b) a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendeletben meghatározott vontató,
nyerges vontató, tehergépkocsi, gépkocsi, valamint gépjármű fogalomkörébe tartozó eszköz beszerzéséhez,
felújításához, átalakításához, c) termőföld és ingatlan vásárlásához, d) ingatlan bérleti díjához,
e) élő állat vásárlásához, f) gondnoki lakás, szolgálati lakás, az ügyfél saját maga által használt lakrésze, a gondnok vagy az ügyfél által
kizárólagosan használt helyiségek megépítéséhez, felújításához, vagy ilyen lakásba, lakrészbe eszköz, berendezés
beszerzéséhez, g) konferenciaturizmushoz, h) lőfegyver beszerzéséhez, valamint i) természeti és környezeti értékeket károsító, valamint ezen értékek hozzáférhetőségét korlátozó sportturisztikai
tevékenység – így különösen terepmotor-, quad, downhill terepkerékpározás – céljára.
(2) Nem igényelhető támogatás 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, alábbi tevékenységekhez
kapcsolódó fejlesztésre a) NACE REV. 2. B nemzetgazdasági ág – bányászat, kőfejtési tevékenység,
b) NACE REV. 2. 4730 ISIC REV. 4. ágazat szerinti gépjármű-üzemanyag kiskereskedelem,
c) NACE REV. 2. 46 ágazat szerinti nagykereskedelem,
d) NACE REV. 2. K ágazat nemzetgazdasági ág – Pénzügyi tevékenység és biztosítási tevékenység,
e) NACE REV. 2. P Nemzetgazdasági ág – Oktatás, kivéve 85.5 szerinti egyéb oktatás,
f) NACE REV. 2. 02 szerinti erdőgazdálkodási tevékenység,
g) NACE REV. 2. 03.2 alágazat szerinti halgazdálkodás,
h) NACE REV. 2.11. 02 és 2.11.03 alágazat szerinti italgyártás,
i) NACE REV. 2. 49 ágazat szerinti szárazföldi, csővezetékes szállítás,
j) NACE REV. 2. 50 ágazat szerinti vízi szállítás,
k) NACE REV. 2. 51 ágazat szerinti légi szállítás,
l) NACE REV. 2. L nemzetgazdasági ág – Ingatlanügyletek,
m) NACE REV. 2. 01 ágazat szerinti minden növénytermesztés, állattenyésztés, vadgazdálkodáshoz kapcsolódó
szolgáltatások. (3) Nem igényelhető olyan fejlesztéshez támogatás, amely az Európai Unióról szóló Szerződés I. mellékletében szereplő
termékek (Annex I. termékek) a 178/2002/EK rendelet 3. cikk
17. bekezdése szerinti elsődleges termelésére, elsődleges értékesítésre vagy elsődleges feldolgozására irányul,
valamint olyan beruházásra, amely az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 1. melléklet C. pontjában
meghatározott ágazatokba tartozó tevékenységhez kapcsolódik. 6. Kérelmek benyújtásának általános feltételei
6. § (1) Az ügyfél támogatási kérelméhez vagy kifizetési kérelméhez valamely kiadási tétel kapcsán kizárólag olyan árajánlat
fogadható el, amelyet e rendelet hatálybalépését követően állítottak ki és tartalmazza
a) az ajánlatkérő nevét, címét, az ajánlattevő nevét, címét és adószámát,
b) a kiadási tétel műszaki adatait, c) a kiadási tétel mennyiségét és mértékegységét,
d) a kiadási tétel nettó összegét, a felszámított áfát és bruttó összegét,
e) a kiadási tétel pénznemét, f) az ajánlattevő aláírását, valamint
g) az árajánlat kiállításának dátumát. (2) Elektronikus árajánlat (webáruház, elektronikus levél) esetén az (1) bekezdés f) pontja szerinti követelményt nem kell
alkalmazni, azonban ha az árajánlattevő az ajánlatát elektronikus levélben adta, az elektronikus levél csatolmányainak
is meg kell felelniük a többi követelménynek. Az elektronikus árajánlat akkor fogadható el, ha tartalmazza a webáruház
honlap címét, illetve elektronikus levél esetén az árajánlattevő elektronikus levél címét is.
(3) Ha a referenciaár az adott tétel esetében nem állapítható meg a Gépkatalógus vagy ÉNGY alapján, akkor az ügyfél
köteles legalább két árajánlatot csatolni az elszámolni kívánt kiadásokról.
(4) A két árajánlatnak hasonló műszaki tartalommal kell rendelkeznie és az ügyfél – a Vhr. 27. § (1) bekezdés g) pontjától
eltérően – kizárólag a nagyobb összeget tartalmazó árajánlat választását köteles indokolni.
(5) Az árajánlat nem származhat az ügyfél saját tulajdonában lévő vagy kapcsolt vállalkozásától, illetve olyan
vállalkozástól, amelyben az ügyfél többségi tulajdoni hányaddal rendelkezik.
(6) Amennyiben az árajánlat az (1)–(5) bekezdésben meghatározott formai és tartalmi követelményeknek nem felel meg,
az elszámolni kívánt árajánlatos tételek vonatkozásában az ügyfél támogatásra nem jogosult.
(7) Amennyiben az ügyfél a 4. § (5) bekezdése szerinti szálláshelyfejlesztések 5. melléklet 1. részében meghatározott
feltételeit részben együttműködés keretében kívánja teljesíteni, vagy más támogatott tevékenységének hatékonyabb
működtetésével összefüggésben együttműködő partnereket von be, csak olyan a támogatási kérelemhez mellékelt
együttműködési megállapodás alapján lehet az ügyfél kérelmét jóváhagyni vagy támogatási jogosultságot
megállapítani, amely tartalma alapján nem minősül beszállítói, vagy értékesítési szerződésnek, megállapodásnak és
tartalmazza a) az együttműködő partnerek nevét, székhelyének címét és adószámát,
b) az együttműködő partnerek hivatalos képviselőjének nevét, c) az együttműködés tárgyát, amely kapcsolódik a fejleszteni kívánt vállalkozási tevékenységhez,
d) az együttműködés időtartamát, amely legalább a fenntartási időszak végéig szól,
e) az egyes együttműködő partnerek vállalt kötelezettségeit, valamint
f) az együttműködő partnerek cégszerű aláírását. 7. A támogatási kérelem benyújtása
7. § (1) Egy ügyfél a támogatási kérelem benyújtási időszakban kizárólag egy támogatási kérelmet nyújthat be, kivéve, ha
a támogatási kérelme tárgyában hozott jogerős elutasító döntéssel rendelkezik, vagy a korábban benyújtott
támogatási kérelmét legkésőbb az újabb támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg visszavonja.
(2) Amennyiben a fejleszteni kívánt megjelölt tevékenységek közül bármelyik e rendelet szerint nem támogatható
tevékenységnek minősül, akkor a támogatási kérelmet az MVH elutasítja.
(3) A támogatási kérelmet az egyes mezőgazdasági és agrár-vidékfejlesztési támogatások igénybevétele esetén
az elektronikus kérelembenyújtás alkalmazásáról szóló 80/2008. (IV. 4.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 80/2008. (IV. 4.)
Korm. rendelet] meghatározottak szerint az elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével előállított elektronikus
űrlapon 2013. február 15-én 8 órától forráskimerülésig, de legkésőbb 2013. július 2-án 18 óráig lehet benyújtani.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott forráskimerülés esetén az Irányító Hatóság vezetője IH közleményben rendelkezik
a támogatási kérelem benyújtási időszak lezárásáról. (5) A támogatási kérelemben szereplő adatokra, a támogatási kérelemhez csatolt dokumentumokra nézve módosítási
kérelem kizárólag a benyújtási időszakban, a benyújtást követő 10 napon belül, elektronikus úton terjeszthető elő.
Az ügyintézési határidőt a módosításra nyitva álló időszak leteltétől kell számítani.
(6) A támogatási kérelem tartalmazza a) az ügyfélazonosító-adatokat,
b) az ÁFA-visszaigénylésre vonatkozó adatokat, c) az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat,
d) az elszámolható kiadásokra vonatkozó adatokat, e) a fejlesztés előtti állapotra vonatkozó adatokat,
f) a tervezett fejlesztésre vonatkozó adatokat, valamint g) az ügyfél nyilatkozatát a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről.
(7) A természetes személy ügyfél a lakóhelye vagy tartózkodási helye igazolása céljából a lakcímet igazoló hatósági
igazolványa másolatának és az annak tartalmát képező személyes adatainak kezeléséhez való írásbeli hozzájárulását
tartalmazó nyilatkozatának benyújtásával kérheti, hogy a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását
kezelő központi szerv megkeresése helyett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány alapján állapítsák meg
a támogatásra való jogosultság fennállását. 8. § (1) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) a Vhr. 27. § (1) bekezdés h) pontjától eltérően pénzügyi tervet, ha a kérelmezett támogatás összege
a 10 000 000 forintot nem haladja meg;
b) a Vhr. 27. § (1) bekezdés i) pontjától eltérően pénzügyi és a 2. melléklet szerinti értékelési szempontokat
tartalmazó üzleti tervet, ha a kérelmezett támogatás összege a 10 000 000 forintot meghaladja;
c) az értékeléshez az 1. mellékletben meghatározott dokumentumokat;
d) az 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó ügyfelek esetében az ügyfél által az adott pénzügyi
évben, valamint az azt megelőző két pénzügyi évben igénybe vett csekély összegű támogatásról szóló
nyilatkozatát; e) eszköz, illetve gépkatalógusban nem szereplő gép esetében a műszaki leírást;
f) kettő – egymástól független ajánlattevőtől származó – árajánlatot, ha a referenciaár a 4. § (4) bekezdés alapján
nem állapítható meg; g) a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti közokiratot vagy teljes bizonyító erejű magánokiratot arról, hogy
az ügyfél jogosult az építési beruházást, illetve a beépítésre kerülő eszközbeszerzésre irányuló beruházást
az ingatlanon megvalósítani és az üzemeltetési kötelezettség lejártáig használni, ha az ingatlan nem az ügyfél
kizárólagos tulajdonában van; h) a fejlesztéssel érintett ingatlanra vonatkozó ingatlan-nyilvántartási térképmásolat; valamint
i) a 2. § (1) bekezdés szerinti árbevételt tartalmazó adóbevallást, kettős könyvvezetésre kötelezett ügyfél esetében
a 2011. gazdasági évre vonatkozó főkönyvi kivonat 9. számlaosztályát tartalmazó részét.
(2) A támogatási kérelemhez építési beruházások esetén a Vhr. 27. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően mellékelni kell
a) építési engedélyköteles beruházás esetén aa) az ügyfél nevére szóló jogerős és érvényes építési engedélyt, vagy ennek hiányában a hatóság közokirat
formájában kiállított igazolását az építésügyi eljárás megindításáról, és
ab) az ügyfél nevére szóló – a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzésével ellátott, az építési
hatósághoz benyújtottal megegyező – építési tervdokumentációt, ami a tervezett építmény jellegétől
függően tartalmazza a helyszínrajzot, alaprajzokat, homlokzatokat, metszeteket és részletrajzokat, azok
méretarányos adatait, valamint a műszaki leírást; b) nem építési engedélyköteles beruházás esetén
ba) az ügyfél nevére szóló, az illetékes építésügyi hatóság által kiadott nyilatkozatot arról, hogy az építési
tevékenység nem építési engedélyköteles, és bb) az ügyfél nevére szóló – a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzésével ellátott – építési
tervdokumentáció, ami a tervezett építmény jellegétől függően tartalmazza a helyszínrajzot, alaprajzokat,
homlokzatokat, metszeteket és részletrajzokat, azok méretarányos adatait, valamint a műszaki leírást.
(3) Ha az ügyfél az (1) és (2) bekezdésben meghatározott bármely dokumentumot a kérelem benyújtására nyitva álló
határidőn belül nem nyújtja be vagy hiányosan nyújtja be, hiánypótlásnak nincs helye és amennyiben annak
a Törvényben foglalt feltételei fennállnak a kérelem érdemi vizsgálat nélkül elutasításra kerül.
(4) Az ügyfél támogatási kérelmet kizárólag akkor nyújthat be, ha a Vhr. 2. § (3) bekezdés b) és c) pontjában, valamint
a Nemzeti Diverzifikációs Program keretében megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól
szóló 144/2009. (XI. 6.) FVM rendelet 2. § c) és d) pontjában meghatározott jogcímek keretében benyújtott támogatási
határozatához kapcsolt utolsó kifizetési kérelmével elszámolt, az ahhoz kapcsolódó határozata jogerőre emelkedett,
a beruházást lezárta. (5) Nem nyújthat be támogatási kérelmet az az ügyfél, akinek a (4) bekezdés szerinti jogcímekhez kapcsolódóan
benyújtott támogatási kérelme vagy kifizetési kérelme alapján hozott döntések vonatkozásában bírósági eljárása van
folyamatban. 8. A támogatási kérelem elbírálása 9. § (1) A támogatási kérelmet az MVH bírálja el az 1. mellékletben és 2. mellékletben meghatározott értékelési táblázat
alapján végzett értékeléssel, a Törvény 32. § (1) bekezdés b) pontja szerint meghatározott benyújtási sorrend alapján.
(2) El kell utasítani a támogatási kérelmet, ha
a) a jóváhagyható támogatási összeg nem éri el az 1 000 000 forintot;
b) az 1. melléklet és 2. melléklet szerint meghatározott értékelési rendszer alapján a kérelemre adható pontszám
együttesen nem éri el a maximum pontszám 60%-át; vagy
c) a részben helyt adó támogatási határozattal jóváhagyható összes elszámolható kiadás összege nem éri el
a támogatási kérelemben megadott, tervezett összes elszámolni kívánt kiadás 30%-át.
(3) Amennyiben az ügyfél által kérelmezett támogatás összege a 10 000 000 forintot nem haladja meg és nem nyújt be
üzleti tervet, úgy üzleti terv hiányában a támogatási kérelem elbírálása során csak az 1. melléklet szerint
meghatározott értékelési rendszert kell figyelembe venni. (4) A Vhr. 27. § (4) bekezdésétől eltérően a „Kommunikációs terv” és „A vállalkozás társadalmi felelősségvállalása” című
fejezetek az üzleti terv részét képezik. 9. A kifizetési kérelem benyújtása
10. § (1) A kifizetési kérelmet a 80/2008. (IV. 4.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint, az elektronikus űrlapkitöltő
szolgáltatás segítségével előállított elektronikus űrlapon lehet benyújtani a Vhr. 16/B. § alapján.
(2) A kifizetési kérelemben szereplő adatokra, a kifizetési kérelemhez csatolt dokumentumokra nézve módosítási kérelem
kizárólag a benyújtási időszakban, a benyújtást követő 10 napon belül, elektronikus úton terjeszthető elő.
Az ügyintézési határidőt a módosításra nyitva álló időszak leteltétől kell számítani.
10. Jogkövetkezmények 11. § (1) Ha az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt átlagos foglalkoztatotti létszámnál kevesebb főt foglalkoztat
az üzemeltetési kötelezettség harmadik évétől kezdődően, akkor – hiányzó foglalkoztatottanként egyszer – a kifizetési
kérelmek alapján jóváhagyott támogatási összeg 2%-ának megfelelő összeget, de legalább 300 000 forintot köteles
visszafizetni. (2) A pontozási szempontok tekintetében vállalt kötelezettség nem teljesítése esetén, amennyiben a nem teljesítés
pontszámvesztést eredményezne, az ügyfél szempontonként a kifizetési kérelmek alapján jóváhagyott támogatási
összeg 2%-ának megfelelő összeget köteles visszafizetni. 11. Záró rendelkezések
12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
13. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 52. cikk a) pont i) alpontjának, valamint az 53. cikkének
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
9/2003. (II. 26.) HM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok 2003. felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló, többször módosított
1992. évi XXXVIII. törvény 49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel a 24. § (4)—(7)
és a 93. § (6)—(7) bekezdéseire — a pénzügyminiszterrel
egyetértésben a fejezeti kezelésű előirányzatok 2003. évi
felhasználásának rendjét a következők szerint szabályozom:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a XIII. Honvédelmi
Minisztérium (a továbbiakban: HM) fejezet 8. Fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési címen belül a(z)
1. Beruházás,
2. Ágazati célelőirányzatok költségvetési alcímek előirányzataira.
(2) A honvédelmi miniszter által átruházott hatáskörben az egyes előirányzatok tervezésére, felhasználására és
elszámolására, illetve az előirányzatok felhasználásával
összefüggő feladatok felügyeletére vonatkozó jogosítványokat gyakorló szervezetek (a továbbiakban: gazdálkodó
szervezetek)
a) az 1. alcímen belül:
— az 1. Magyar Honvédség Központi Honvédkórház
jogcímcsoport, a 6. Katonai védelmi beruházások jogcímcsoport és az 5. Központilag kezelt lakástámogatási előirányzatok jogcímcsoport 6. Lakásépítés kiemelt előirányzata tekintetében a HM Infrastrukturális Főosztály Beruházási és Ingatlanfejlesztési Iroda,
— az 5. Központilag kezelt lakástámogatási előirányzatok jogcímcsoport 5. Lakástámogatás kiemelt előirányzata
vonatkozásában a HM Infrastrukturális Főosztály
(a továbbiakban: HM IF);
b) a 2. alcímen belül:
— a 25. Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási
Programjához jogcímcsoport tekintetében a HM Beszerzési és Biztonsági Beruházási Hivatal (a továbbiakban:
HM BBBH),
— a 3. Társadalmi szervek támogatása jogcímcsoport
(az érdekképviseleti szervezetek támogatása tekintetében
a honvédelmi miniszter és az érdekképviseleti szervezetek
közötti megállapodás alapján), a 4. Főtisztviselői kar illetményének finanszírozása jogcímcsoport, a 15. Nemzetközi
kártérítés jogcímcsoport, a 24. Hozzájárulás a NATO költségvetéséhez jogcímcsoport, valamint a 32. Hozzájárulás a
hivatásos katonák kedvezményes nyugellátásának és a sorállomány társadalombiztosítási ellátásának kiadásaihoz
jogcímcsoport vonatkozásában a HM Központi Pénzügyi
és Számviteli Hivatal (a továbbiakban: HM KPSZH),
— az 5. Közhasznú Társaságok által ellátott állami feladatok finanszírozása jogcímcsoport esetében a HM Közgazdasági és Vagyonfelügyeleti Főosztály,
— a 26. Hozzájárulás a Nyugat-európai Fegyverzeti
Csoport (WEAG) működési költségeihez jogcímcsoport
tekintetében a HM Haditechnikai Fejlesztési és Beszerzési
Főosztály (a továbbiakban: HM HFBF).
(3) A gazdálkodó szervezetek feladataikat a pénzügyi és
számviteli szervek, illetve a pénzügyi referensek bevonásával hajtják végre.
2. § (1) Az államháztartás működési rendjéről szóló, többször módosított 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 41. §-a szerinti elemi költségvetési
javaslatokat a gazdálkodó szervezetek készítik el és a HM
KPSZH részére küldik meg. A HM KPSZH a javaslatokat
felülvizsgálja és a miniszter részére — a HM védelemgazdasági helyettes államtitkár útján — jóváhagyásra felterjeszti. A jóváhagyást követően a gazdálkodó szervezetek az
elemi költségvetéseikben meghatározott előirányzatok
tárgyévben történő teljesítésével, illetve felhasználásával
összefüggésben — a (2) bekezdés szerinti kivétellel —
az előírt adatszolgáltatási kötelezettségek tekintetében
saját hatáskörben járnak el.
(2) Az R. 46. § (1) bekezdésének d) pontjában, valamint
az (5) bekezdésben foglaltakra tekintettel a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásával kapcsolatos előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslatokat a HM
KPSZH részére kell megküldeni. A HM KPSZH a javaslatokat felülvizsgálja és a miniszter részére — a HM védelemgazdasági helyettes államtitkár útján — jóváhagyásra
felterjeszti, a jóváhagyást követően pedig a végrehajtása
során az R. 55. § (4) bekezdésében foglaltak szerint jár el.
(3) A 8. Fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési
cím előirányzatai teljesítéséről — az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló, többször módosított 249/2000.
(XII. 24.) Korm. rendelet előírásai szerint — a HM
KPSZH számszaki beszámolót és szöveges indoklást állít
össze a gazdálkodó szervezetek adatszolgáltatása alapján.
Az előirányzatok 2003. évben képződő maradványát a gazdálkodó szervezetek által — a 2003. évi költségvetési beszámoló elkészítésére vonatkozó HM KPSZH intézkedésben foglaltak szerint — megküldött beszámolók alapján
elszámolja. A jóváhagyott 2002. évi előirányzat-maradvány
2003. évi felhasználására vonatkozó javaslatok alapján a
felhasználás végrehajtása érdekében a HM KPSZH a
(2) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
(4) A feladatfinanszírozás keretén kívüli, a ,,Fejezeti
kezelésű előirányzat, célelőirányzat felhasználási keretszámlá’’-ról közvetlenül, fejezeten kívülre átadott, illetve
kifizetett pénzeszközök forgalmának bonyolítása, valamint a számlára befolyt bevételek felhasználására irányuló
javaslattétel a HM KPSZH hatáskörébe tartozik.
(5) A gazdálkodó szervezetek a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásával és évközi módosításával öszszefüggő — az államháztartásról szóló, többször módosított 1992. évi XXXVIII. törvény és az R. szerinti — nyilvántartási, adatszolgáltatási és beszámolási kötelezettségük végrehajtási rendjét a saját Szervezeti és Működési
Szabályzataikban szabályozzák.
3. § A Fejezeti kezelésű előirányzatokkal való gazdálkodás
feladatainak végrehajtásához a gazdálkodó szervezetek
havi bontásban negyedéves előirányzat-felhasználási tervet kötelesek készíteni és azt a HM KPSZH részére a
tárgynegyedévet megelőző hónap 5. napjáig megküldik.
Az első jelentések megküldési határideje 2003. március 5.
4. § A Fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési alapokmányban rögzítetteknek megfelelő és jogszabályi előírások
szerinti felhasználásának ellenőrzését a HM Költségvetési
és Munkabiztonsági Ellenőrzési Hivatal a HM éves feladatterve szerint végzi.
5. § (1) Az 1. Beruházás alcím vonatkozásában az R.-ben
foglaltak az irányadók.
(2) A 8/1/5/2/5 Lakástámogatás kiemelt előirányzat
kezelésére a HM Ingatlankezelési Hivatalt jelölöm ki, feladatait a HM IF szabályozza, valamint felügyeli azok végrehajtását.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2003. január 1-jétől kell alkalmazni. A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a fejezeti
kezelésű előirányzatok 2001—2002. évi felhasználásának
rendjéről szóló 5/2001. (III. 13.) HM rendelet a hatályát
veszti.
Juhász Ferenc s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1674/2015. (IX. 22.) Korm. határozata az ESR-112 egységes segélyhívó rendszer és a MIR mentésirányító rendszer integrációjáról.
A Kormány
 1. a 112 európai segélyhívószámra épülő egységes segélyhívó rendszer kibővítése, valamint a 104 segélyhívószámhoz
kapcsolódó feladatok hatékony ellátása érdekében felhívja az  érintett minisztereket, hogy vizsgálják meg
az  Országos Mentőszolgálat egységes európai segélyhívó számra alapozott Egységes Segélyhívó Rendszerbe
(a továbbiakban: ESR) történő integrálásának jogalkotási, személyügyi feltételeit,
Felelős: belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. október 30.
2. felhívja az  érintett minisztereket, hogy az  Országos Mentőszolgálat segélyhívó rendszerének az  ESR rendszerébe
történő biztonságos integrálásához szükséges valamennyi intézkedést tegyék meg,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 belügyminiszter
Határidő: 2016. június 30.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  ESR-112 egységes segélyhívó rendszer és
a  MIR mentésirányító rendszer integrációjának megvalósításához szükséges 190,0 millió forint összegű forrás
rendelkezésre bocsátásáról a  XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati
célfeladatok alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
70/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (3)  bekezdésében és 220.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Kohut Balázs helyettes államtitkár e megbízatása a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. §
(2) bekezdés a) pontja alapján történő áthelyezésére tekintettel az Igazságügyi Minisztériumban
– 2014. június 30-ai hatállyal – megszűnik, egyidejűleg
Kohut Balázst a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárává
– 2014. július 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
63/2010. (III. 26.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény (Fot.)
100. §-ának a) pontja alapján, – tekintettel a Fot. 138/B. § (1) bekezdésére – az oktatási és kulturális miniszternek – a fenntartóval
egyetértésben tett – javaslatára
a Közép-európai Egyetemen,
dr. John Shattuck megbízott rektort
2010. április 1-jétől 2014. július 31-éig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok ellátásával. Budapest, 2010. március 17.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
419/2017. (X. 31.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1) bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – dr. Lukács János rendőr dandártábornokot 2017. október 23-ai hatállyal
rendőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2017. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
188/2014. (V. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kovács Bálint
Gábort 2014. május 15. napjától 2017. május 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. május 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2015. (IV. 10.) MvM utasítása az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság ügyrendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, valamint az  Európai Unió döntéshozatali
tevékenységében való kormányzati részvétel összehangolásáról és az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottságról szóló 1742/2014.
(XII. 15.) Korm. határozat 20. pontjában foglaltakra figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § Az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság ügyrendjét a mellékletben foglaltak szerint állapítom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
228/2014. (VI. 11.) KE határozata közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
215.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. Vidoven Árpádot 2014. június 15-ei hatállyal
a Miniszterelnökség közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2014. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
27/2011. (III. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. március 3-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F.-Sz. A. és Sz. S. magánszemélyek
(a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2.; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozók 2011. február 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés dolgozzon ki jogszabályt a fizetésképtelenné váló természetes személyek
adósságrendezési eljárására vonatkozóan?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra feltenni kívánt kérdésnek mind
a jogalkotó, mind az állampolgár számára világosnak, egyféleképpen értelmezhetőnek kell lennie. A jogalkotói
egyértelműség megkívánja, hogy egy esetleges eredményes népszavazást követően az Országgyűlés el tudja dönteni,
milyen tartalmú jogalkotási kötelezettség terheli a népszavazás eredményeként, mivel az Nsztv. 8. § (1) bekezdése
értelmében „eredményes ügydöntő népszavazással hozott döntés az Országgyűlésre kötelező”.
Az Országos Választási Bizottság szerint a kérdés a jogalkotói egyértelműség követelményének azért nem felel meg,
mivel még alapjait tekintve sem határozza meg, hogy – eredményes népszavazás esetén – az Országgyűlést milyen
jogalkotási kötelezettség terheli, az adott tárgyban a törvényt az Országgyűlésnek milyen tartalommal kellene
megalkotnia. Továbbá az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés
megfogalmazása a választópolgárok számára sem egyértelmű, ugyanis nem állapítható meg, hogy aláírásukkal milyen
tartalmú törvény elfogadását kívánják támogatni. A kezdeményezés azért sem egyértelmű a választópolgárok
számára, mivel nem lennének tisztában azzal, hogy egy esetleg eredményes népszavazás milyen következményekkel
járna. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazásából nem
állapítható meg az sem, hogy egy eredményes népszavazást követően milyen adósságok rendezésére szolgálna
a megalkotandó jogszabály. Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
4/2018. (II. 28.) IM utasítása a központi kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről és hatáskörökről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
10.  § (5)  bekezdésére, valamint az  államháztartási törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  §
(3) bekezdésére figyelemmel a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § Ezen utasítás hatálya a  központi költségvetésről szóló törvénynek az  Igazságügyi Minisztérium fejezetébe sorolt
tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételeket és kiadásokat tartalmazó központi kezelésű előirányzatára
terjed ki.
2. A központi kezelésű előirányzat felhasználásának általános szabályai
2. § A  központi kezelésű előirányzattal kapcsolatos tervezési, gazdálkodási – így különösen a  kötelezettségvállalás,
az ellenjegyzés, a teljesítés igazolása, az érvényesítés, az utalványozás gyakorlásának módja, eljárási és dokumentációs –
feladatok, valamint az  ellenőrzési, adatszolgáltatási és beszámolási tevékenységek ellátása a  fejezeti kezelésű
előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről és hatáskörökről szóló 11/2015. (V. 29.) IM utasítás (a továbbiakban:
IM utasítás) szerint történik a jelen utasításban foglalt eltérésekkel.
3. § (1) A központi kezelésű előirányzaton kerülnek tervezésre, kifizetésre, jóváírásra és elszámolásra a Magyar Közlöny Lapés Könyvkiadó Korlátolt Felelősségű Társaság felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek
összességét gyakorló szervezet kijelöléséről szóló 10/2016. (V. 4.) NFM rendeletben a  Magyar Közlöny Lapés Könyvkiadó Kft. állami tulajdonú üzletrésze felett tulajdonosi jogok és kötelezettségek gyakorlására feljogosított
igazságügyi miniszter által a tulajdonosi joggyakorlással összefüggésben beszedett bevételek és teljesített kiadások.
(2) A  tőkeemelésről hozott döntés a  tulajdonosi joggyakorló hatáskörébe tartozik. A  tőkeemeléssel rendelkezésre
bocsátott összeget a társaság más célra nem használhatja fel.
(3) A  központi kezelésű előirányzat felhasználása során az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény,
az  államháztartási törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet, valamint az  IM utasítás
költségvetési támogatásokra vonatkozó szabályai – a tulajdonosi joggyakorlásra figyelemmel – nem alkalmazhatóak.
II. Fejezet
A központi kezelésű előirányzat felhasználásának különös szabályai
3. Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft. tőkeemelése előirányzat
4. § (1) A Magyarország központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet,
21. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos kiadások és bevételek alcím
1. Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft. tőkeemelése jogcímcsoport előirányzatai felhasználására a jogszabályban
előírt engedélyek, valamint alapítói határozatban rögzített tulajdonosi döntés meghozatalát követően kerülhet sor.
(2) Az előirányzat szakmai kezelője a Költségvetési Főosztály.
 (3) Az alapítói határozat előkészítéséért a Költségvetési Főosztály felelős.
 (4) A  központi kezelésű előirányzat feletti kötelezettségvállalás dokumentumának az  arra jogosult által aláírt alapítói
határozatot kell tekinteni. Az alapítói határozat kiadmányozására az Igazságügyi Minisztérium Szervezeti és Működési
Szabályzata szerint a  Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft. állami tulajdonú üzletrésze felett tulajdonosi jogok
gyakorlására feljogosított állami vezető, a miniszter vagy a közigazgatási államtitkár jogosult.
(5) Az előirányzat felett teljesítésigazolásra és szakmai felügyelet ellátására a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft.
állami tulajdonú üzletrésze felett tulajdonosi jogok gyakorlására feljogosított állami vezető, a  miniszter vagy
a  közigazgatási államtitkár jogosult. Az  alapítói határozat kiadmányozása egyúttal a  teljesítésigazolás
dokumentumának is tekintendő.
(6) A központi kezelésű előirányzatról történő kifizetés engedélyezésére a közigazgatási államtitkár jogosult.
 (7) A tőkeemelés fedezetének a központi kezelésű előirányzaton történő rendelkezésre állásáért a Költségvetési Főosztály
felelős.
 (8) A tőkeemelés biztosítása közvetlen módon, fejezeti kifizetéssel történik az alapítói határozatban rögzítettek szerint
a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft. részére.
 (9) A tőkeemelés összegének kifizetéséről a Költségvetési Főosztály gondoskodik.
III. Fejezet
Záró rendelkezések 5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Ezen utasítás rendelkezéseit az ezen utasítás hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
127/2011. (VII. 5.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. CXXXIX. törvény
100. §-ának b) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszternek – a fenntartóval egyetértésben tett – javaslatára
dr. Forrai Juditot, a Wesley János Lelkészképző Főiskola főiskolai tanárát,
dr. Gáspár Csaba Lászlót, a Wesley János Lelkészképző Főiskola egyetemi docensét,
dr. Hubai Pétert, a Wesley János Lelkészképző Főiskola főiskolai tanárát és
dr. Lukács Pétert, a Wesley János Lelkészképző Főiskola főiskolai tanárát
2011. július 1. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2011. június 16.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök