text:
4/2014. (IX. 26.) SZTNH utasítása a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala integritását érintő bejelentésekkel kapcsolatos eljárásrendről, valamint a bejelentések nyilvántartásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja szerinti felhatalmazás alapján, az államigazgatási
szervek integritásirányítási rendszeréről és az érdekérvényesítők fogadásának rendjéről szóló 50/2013. (II. 25.) Korm. rendelet
rendelkezéseire figyelemmel a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala jogszabályoknak, hivatali célkitűzéseknek, kinyilvánított
értékeknek és elveknek megfelelő működésének biztosítása érdekében, a működésével kapcsolatban esetlegesen felmerülő
visszaélésekre, szabálytalanságokra, integritási és korrupciós kockázatokra vonatkozó bejelentések fogadására, kivizsgálására és
nyilvántartására a következő utasítást adom ki:
Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás személyi hatálya a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) határozatlan vagy
határozott időre kinevezett kormánytisztviselőire és munkavállalóira (a továbbiakban együtt: dolgozó) terjed ki.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya a Hivatal működésével kapcsolatosan a Hivatal integritását érintő visszaélések,
szabálytalanságok, integritási és korrupciós kockázatok bejelentésére (a továbbiakban: integritási bejelentés),
valamint azok kezelésére terjed ki.
(3) Az utasítás hatálya nem terjed ki a közérdekű bejelentésekre és panaszokra, amelyek hivatali kezelésére külön utasítás
szabályai az irányadók.
(4) Ha nem egyértelmű a bejelentés alapján, hogy azt közérdekű bejelentésnek, panasznak vagy jelen utasítás szerinti
integritási bejelentésnek kell-e tekinteni, akkor minden esetben meg kell keresni a kijelölt integritás tanácsadót, aki
dönt a bejelentés jellegéről.
Értelmező rendelkezések 2. § a) Integritás: a jogszabályoknak és a Hivatal elnöke által meghatározott célkitűzéseknek, értékeknek és elveknek
megfelelő szervezeti működés.
b) Integritási kockázat: a hivatali integritás sérülésének lehetősége.
c) Integritás tanácsadó: a Hivatal elnöke által e feladat ellátására az államigazgatási szervek integritásirányítási
rendszeréről és az érdekérvényesítők fogadásának rendjéről szóló 50/2013. (II. 25.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Rendelet) szerint kinevezett kormánytisztviselő.
d) Integritás tanácsadó helyettese: a Hivatal azon kormánytisztviselője, aki a Hivatal elnökének kijelölése alapján
az integritás tanácsadót e tevékenysége során segíti, szükség esetén helyettesíti.
e) Korrupciós kockázat: jogtalan előny nyújtásának vagy megszerzésének lehetősége.
3. § Eltérő rendelkezés hiányában az utasítás alkalmazásában integritás tanácsadó alatt az integritás tanácsadó helyettesét
is érteni kell.
A bejelentés előterjesztése, illetve annak továbbítása 4. § (1) A Hivatal integritására vonatkozó írásbeli vagy szóbeli bejelentéssel bárki – ideértve a hivatali dolgozókat is –
(a továbbiakban: bejelentő) fordulhat a Hivatalhoz.
(2) A Hivatalnál integritási bejelentés elektronikus vagy postai úton, faxon, illetve az integritás tanácsadónál szóban vagy
írásban tehető meg. A Hivatalba más címre, más címzetthez érkező integritási bejelentést haladéktalanul meg kell
küldeni az integritás tanácsadónak.
(3) A bejelentés szóbeli előterjesztése esetén az integritás tanácsadó kérheti annak írásba foglalását. Ha a bejelentés
írásba foglalása bármely okból nem történik meg, arról az integritás tanácsadó emlékeztetőt készít.
(4) Az integritás tanácsadó a bejelentés alapján haladéktalanul intézkedik annak iktatásáról, majd értékeli, hogy a
bejelentés integritási bejelentésnek minősül-e (előzetes értékelés).
(5) Amennyiben a bejelentés nem minősül integritási bejelentésnek, az integritás tanácsadó haladéktalanul megküldi
azt az érintett bejelentés elbírálására jogosult vezetőnek.
(6) Amennyiben a bejelentés elbírálása más hatóság vagy bíróság hatáskörébe tartozik, az integritás tanácsadó azt az
eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság vagy bíróság elnökének, illetőleg vezetőjének
nyolc napon belül, a bejelentő egyidejű értesítésével megküldi.
A bejelentő védelme és elismerése 5. § (1) A bejelentőt a (3) bekezdésben foglaltak kivételével nem érheti hátrány az integritási bejelentés megtétele miatt.
 (2) A bejelentő személyes adatai csak az integritási bejelentés alapján kezdeményezett eljárás lefolytatására hatáskörrel
és illetékességgel rendelkező hatóság vagy bíróság részére adhatók át, ha e szerv azok kezelésére törvény alapján
jogosult, vagy az adatai továbbításához a bejelentő egyértelműen hozzájárult. A bejelentő adatai önkéntes, előzetes
tájékoztatást követően adott írásbeli hozzájárulása nélkül nem hozhatóak nyilvánosságra.
(3) Ha nyilvánvalóvá válik, hogy a bejelentő rosszhiszeműen járt el, és alaposan feltehető, hogy az integritási bejelentéssel
vagy azzal összefüggésben bűncselekményt vagy szabálysértést követett el, vagy másnak kárt, illetve egyéb
jogsérelmet okozott, az (1) és a (2) bekezdésben írtaktól függetlenül az adatai az eljárás kezdeményezésére, illetőleg
lefolytatására jogosult hatóság vagy bíróság részére átadhatók.
6. § (1) A bejelentő a Hivatal elnökének döntése alapján – a mindenkor hatályos jogszabályok keretei között – erkölcsi
és/vagy anyagi elismerésben részesíthető.
(2) Az (1) bekezdés szerinti elismerésre indokolt esetben az integritás tanácsadó tesz javaslatot az ügy jellege, jelentősége,
körülményei stb. alapján.
Intézkedés az integritási bejelentés alapján 7. § (1) A Hivatalra vonatkozó integritási bejelentés beérkezéséről az integritás tanácsadó haladéktalanul tájékoztatja a
Hivatal elnökét.
(2) Az integritás tanácsadó az (1) bekezdésben írt tájékoztatást megelőzően az integritási bejelentést külön értékeli
abból a szempontból, hogy az igényli-e sürgős, halaszthatatlan intézkedés megtételét vagy vizsgálat lefolytatását.
(3) Ezt követően az integritás tanácsadó megvizsgálja az integritási bejelentésben vagy annak mellékletében szereplő
dokumentumokat, továbbá összegyűjti a releváns információkat tartalmazó dokumentumokat.
(4) A (3) bekezdés szerinti dokumentumokat a Hivatal valamennyi dolgozója köteles az integritás tanácsadó kérésére
rendelkezésére bocsátani a jogszabályok és az adatkezelésre, adatvédelemre és információbiztonságra vonatkozó
külön utasításokban írt szabályok betartásával az integritás tanácsadó által megadott határidő alatt. A határidőt az
integritási bejelentés súlya és a kért dokumentumok mennyisége figyelembevételével kell meghatározni azzal, hogy
a határidő tíz napnál hosszabb nem lehet.
(5) Amennyiben a (4) bekezdésben írt dokumentumokat a dolgozó nem vagy a megadott határidőn belül nem tudja
az integritás tanácsadó rendelkezésére bocsátani, írásban köteles erről a határidő lejártát megelőzően az integritás
tanácsadót értesíteni.
8. § (1) Az integritás tanácsadó – amennyiben ez az integritási bejelentésben foglaltakra tekintettel a tényállás tisztázása
érdekében szükséges – a bejelentésben érintett vagy az abban foglaltakról esetlegesen tudomással bíró dolgozót
meghallgatja.
(2) Amennyiben a rendelkezésre álló adatok alapján az hátrányosan hathat az integritási bejelentés kivizsgálására, vagy
egyértelműen megállapítható, hogy az érintett dolgozóval szemben fegyelmi vagy más eljárás megindításának van
helye, az érintett dolgozó meghallgatása mellőzhető. E tényről az integritás tanácsadó a 11. § szerinti feljegyzésben
köteles a Hivatal elnökét tájékoztatni.
(3) Az integritás tanácsadó a meghallgatás tényéről, tárgyáról, idejéről és helyéről legalább két munkanappal korábban
köteles az (1) bekezdésben írt dolgozót írásban, az értesítés elküldésének és kézhezvételének idejét igazoló módon
értesíteni.
9. § (1) A meghallgatásról jegyzőkönyvet kell felvenni, amely legalább az alábbiakat tartalmazza:
a) a meghallgatás idejét és helyét,
b) a meghallgatáson jelen lévők nevét és hogy milyen minőségben vannak jelen a meghallgatáson,
c) a meghallgatás tárgyát,
d) a dolgozó által elmondottakat, továbbá az integritási bejelentéssel összefüggésben feltett kérdéseket és az
azokra adott válaszokat,
e) a jegyzőkönyv bejelentővel való ismertetésének tényét és a jegyzőkönyvben foglaltakkal való egyetértésére
vonatkozó nyilatkozatát,
f ) a meghallgatáson részt vevők aláírását.
(2) A meghallgatás, illetve a kivizsgálás során végig figyelemmel kell lenni az 5. §-ban foglaltakra.
 (3) Az integritási bejelentéssel érintett személy esetében az integritás tanácsadó kiemelt felelősséggel tartozik
az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény, továbbá más
adatvédelmi szabályok betartásáért.
10. § (1) Az integritás tanácsadó az integritási bejelentést az érkeztetésétől számított harminc napon belül köteles kivizsgálni,
illetve az annak eredményét összefoglaló, 11. §-ban írt feljegyzést a Hivatal elnöke részére írásban megküldeni.
(2) Ha a vizsgálat előreláthatólag harminc napnál hosszabb ideig tart, erről az integritás tanácsadó a Hivatal elnökét
és a bejelentőt az integritási bejelentés érkeztetésétől számított tizenöt napon belül írásban – az elintézés várható
határidejének egyidejű közlésével – köteles tájékoztatni. Az elintézés teljes időtartama a hatvan napot nem haladhatja
meg.
11. § (1) A kivizsgálás befejezését követően az integritás tanácsadó összefoglaló feljegyzést készít, amelyet az abban foglaltakat
alátámasztó dokumentumokkal és a bejelentőnek írt válaszlevél tervezetével együtt a Hivatal elnöke elé terjeszt.
(2) A feljegyzés tartalmazza
a) az integritási bejelentés lényegének összefoglalását,
b) az integritási bejelentés alapján az annak kivizsgálása érdekében tett intézkedéseket és azok eredményét,
c) a vizsgálat mellőzése esetén ennek okát,
d) az eljárás során figyelembe vett dokumentumokat,
e) az eljárás eredményeképpen megállapított tényeket,
f ) az ügy lezárásához szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslatot,
g) a bejelentő elismerésére vonatkozó javaslatot, amennyiben indokolt.
12. § (1) A Hivatal elnöke vagy az általa kijelölt vezető – indokolt esetben az integritás tanácsadó közreműködésével –
gondoskodik a további szükséges intézkedések megtételéről, vagy ezek érdekében kijelöli az intézkedésre jogosult
vezetőt többek között
a) a jogszerű állapot helyreállítása vagy a konkrét ügyben szükséges intézkedések megtétele,
b) a feltárt problémák okainak megszüntetése,
c) az okozott sérelem – elsősorban egyeztetésen alapuló – orvoslása,
d) indokolt esetben a felelősségre vonás (etikai vagy fegyelmi eljárás, büntetőeljárás stb.) kezdeményezése
érdekében.
(2) Az (1) bekezdésben írtakkal egyidejűleg az integritás tanácsadó a bejelentő részére – amennyiben elérhetősége
rendelkezésre áll – postai vagy elektronikus úton elküldi a Hivatal elnöke által aláírt, az integritási bejelentéssel
kapcsolatos válaszlevelet. Az elektronikus tájékoztatás megtörténtét az e-mail elküldését igazoló elektronikus irat
kinyomtatásával kell dokumentálni és irattárazni.
(3) Mellőzendő a bejelentő írásbeli tájékoztatása, ha az eljárás során megállapítható volt, hogy a bejelentő neve vagy
címe hiányos, vagy azok nem tekinthetők valósnak.
A bejelentések együttes vizsgálatának lehetősége, illetve a vizsgálat mellőzése, elutasítása
13. § (1) Az eljárás alapját képező integritási bejelentéssel azonos tartalmú vagy azzal egyéb módon összefüggő másik
integritási bejelentés az eredeti bejelentésre indult eljárásba – a bejelentés kivizsgálásának lezárulását megelőzően –
bevonható. Indokolt esetben az eredeti ügyintézési határidő emiatt ismételten meghosszabbítható, de a 10. §
(2) bekezdés szerinti hatvannapos ügyintézési határidő ilyen esetben sem léphető túl.
(2) A korábbival azonos tartalmú, ugyanazon bejelentő által tett ismételt, továbbá a névtelen vagy valótlan néven tett
(a továbbiakban együtt: névtelen) integritási bejelentés vizsgálata indokolás nélkül mellőzhető.
(3) Az integritási bejelentés kivizsgálását el lehet utasítani, amennyiben az abban foglalt tevékenység vagy mulasztás
valósága esetén megvalósulni látszó bűncselekmény elévült.
(4) A (2) és (3) bekezdésekben írt esetekben – a névtelen bejelentés kivételével – a vizsgálat mellőzéséről, illetve
elutasításáról a bejelentőt írásban tájékoztatni kell.
Az integritási bejelentések iratainak dokumentálása és nyilvántartása 14. § Az integritási bejelentéssel kapcsolatos eredeti iratokat az integritás tanácsadó köteles nyilvántartani, kezelni és
őrizni, azokat legalább a Hivatal egyedi iratkezelési szabályzata és irattári terve szerinti, az Elnökségi Kabinet irataira
irányadó őrzési ideig kell irattárban tartani.
15. § (1) Az integritás tanácsadó a Hivatalhoz benyújtott integritási bejelentésekről évenkénti számozással egységes
nyilvántartást vezet az alábbi tartalommal:
a) a beadvány sorszáma,
b) a beadvány Hivatalba érkezésének dátuma,
c) a beadvány tárgya,
d) a beadvány benyújtójának neve és elérhetősége,
e) a beadvánnyal érintett szervezeti egység(ek), illetve dolgozó(k) neve,
f ) a tényállás tisztázása és a bejelentéssel érintett probléma megoldása érdekében tett hivatali intézkedések és
azok dátuma,
g) a bejelentő tájékoztatását tartalmazó levél elküldésének dátuma és módja, a tájékoztatás elküldésének
mellőzése esetén annak oka,
h) megjegyzés. (2) Az integritás tanácsadó az integritási bejelentések (1) bekezdés szerinti adatait elektronikus könyvtárban rögzíti és
kezeli.
(3) Az Infokommunikációs Szolgáltatási Osztály vezetője gondoskodik arról, hogy az integritási bejelentésekkel
kapcsolatos elektronikus könyvtárhoz csak a Hivatal elnöke által felhatalmazott személyek férjenek hozzá.
(4) Az integritás tanácsadó a Hivatal elnökének általános vagy egyedi rendelkezése alapján határozza meg a tárolt
iratokhoz és adatokhoz való hozzáférésre jogosult személyeket.
Az integritási bejelentések és a vizsgálattal kapcsolatos adatok és dokumentumok felhasználása
16. § (1) A 15. § (1) bekezdés szerinti nyilvántartásból és az ahhoz kapcsolódó dokumentációból a lezárt ügyek tekintetében
– az adatvédelmi, adatkezelési szabályok betartásával, az 5. §-ban foglaltak figyelembevételével – a Hivatal elnöke és
elnökhelyettesei, továbbá a gazdasági főigazgató az ügyekkel érintett szervezeti egységek tekintetében korlátozás
nélkül, az érintett szervezeti egységek vezetői a saját szervezeti egységüket, feladatkörüket érintő ügyek tekintetében
kérhetnek írásban adatokat az integritás tanácsadótól.
(2) Az integritási bejelentéssel kapcsolatban indult lezárt ügy dokumentációjában minden érintett dolgozó a rá
vonatkozó részt tekintheti meg, figyelemmel az 5. §-ban foglalt korlátozásra.
(3) A nyilvántartásba, valamint a dokumentációba való betekintésre egyebekben a Hivatal elnökének írásbeli
engedélyével kerülhet sor.
(4) A Hivatalon kívülről érkezett, az integritási bejelentésekre vonatkozó megkeresés vagy rendkívüli adatszolgáltatás
teljesítésére – a Hivatal elnökének eltérő rendelkezése hiányában – az integritás tanácsadó jogosult és köteles.
Záró rendelkezések 17. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
18. § (1) Az utasítás hatálybalépését követő harminc napon belül gondoskodni kell arról, hogy az ügyfelek és más
személyek a Hivatal honlapján, székhelyén, ügyfélszolgálatán és nyilvános könyvtárában elhelyezett tájékoztatóból
tájékozódhassanak a Hivatal integritásával kapcsolatos bejelentések előterjesztésének lehetőségéről és módjáról.
(2) Az utasítás integritás tanácsadóra vonatkozó szabályai az irányadóak arra a személyre, akit a Hivatal elnöke a Rendelet
szerinti jóváhagyást követő integritás tanácsadói kinevezés előtt az integritási bejelentés kivizsgálásával állandó vagy
eseti jelleggel bíz meg.
(3) Az utasítás tartalmi felülvizsgálatáról és aktualizálásáról az integritás tanácsadó kezdeményezésére az Elnökségi
Kabinet köteles gondoskodni. A felülvizsgálatot legalább háromévente el kell végezni, annak eredményétől függően
– szükség esetén – kezdeményezni kell az utasítás módosítását vagy új utasítás kiadását.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
525/2015. (XII. 7.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nagy Lászlóné
dr. Csernák Hajnalkát 2015. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
31/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvény ben mondja ki: a településrészi önkormányzati testület vezetője, illetve
tagja nem lehet a település polgármestere, alpolgármestere?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményének. Az egyértelműség
követelménye a Bizottság és az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon
válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel
vagy nemmel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség). A kérdés egyértelműségének megállapításakor
az Országos Választási Bizottságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján
az Országgyűlés – a hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség,
ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.;
25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.] A kérdés
egyértelműsége annak tükrében dönthető el, hogy az a hatályos jogi szabályozáshoz képest milyen jogalkotásra
irányul.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továb biak ban: Ötv.) 28. §-ának (1) bekezdése szerint
a településrészi önkormányzati testület vezetője kizárólag települési képviselő lehet. Ugyanezen törvény 32. §-a
akként rendelkezik, hogy a polgármester tagja a képviselő-testületnek, és a képviselő-testület határozatképessége,
döntéshozatala, működése szempontjából települési képviselőnek tekintendő. A jogszabály tehát egyértelműen
rögzíti, hogy melyek azok a konkrét esetek mikor a polgármestert települési képviselőnek kell tekinteni. A jelen
eljárásban tárgyalt, népszavazásra feltenni kívánt kezdeményezés azt a téves látszatot kelti, mintha a jelenlegi
szabályozás értelmében lehetőség lenne arra, hogy a polgármester településrészi önkormányzati testület vezetője
legyen. Tekintettel azonban arra, hogy a polgármester csak az Ötv. 32. §-ában felsorolt esetekben tekintendő
képviselőnek, mely felsorolás azonban nem tartalmazza a településrészi önkormányzati testület vezetői tisztség
betöltésének esetét, az országos népszavazásra feltenni kívánt kérdés súlyosan megtévesztő lehet a választópolgárok
számára.
A kezdeményezés azonban más szempontból sem felel meg az egyértelműség követelményének. Az valójában két
egymástól teljesen független kérdést tartalmaz, melyek egy kérdésben való szerepeltetése nem teremt lehetőséget
a választópolgárok számára, hogy az aláírásgyűjtés és a kezdeményezésben tartott népszavazás alkalmával azokról
külön-külön véleményt nyilvánítsanak. A polgármester és az alpolgármester jogállása között jelentős különbségek
vannak, eltérő szabályozás vonatkozik mindkét tisztségre, hiszen például alpolgármester csak képviselő lehet.
A kezdeményezés azonban e két teljesen különböző feladattal és hatáskörrel bíró tisztséget kívánja egységesen
szabályozni.
Az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
A fent leírtak alapján a Bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Ötv. 28. §-ának (1) bekezdésén és a 32. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
19/2014. (III. 13.) KIM rendelete a közjegyzői letéttel összefüggő egyes kérdésekről.
Az egyes közjegyzői nemperes eljárásokról szóló 2008. évi XLV. törvény 38. § h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
12. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Általános szabályok 1. § A rendeletet kell alkalmazni a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) és az egyes
közjegyzői nemperes eljárásokról szóló 2008.  évi XLV.  törvény (a  továbbiakban: Kjnp.) szerinti közjegyzői letéti
eljárásra.
2. § (1) A letéti eljárás a letét elfogadását, kezelését (őrzését), kiutalását, illetve az őrzés megszüntetését foglalja magában.
 (2) A  közjegyző – közjegyzői díjszabásról szóló miniszteri rendeletben megállapított – munkadíját és költségtérítését
a letéti eljárást kérelmező (a továbbiakban: letevő) előlegezi és viseli.
3. § (1) A  letéti eljárás során letétbe vett pénzt vagy tárgyat a  közjegyző, illetve a  Magyar Országos Közjegyzői Kamara
(a  továbbiakban: MOKK) saját vagyonától elkülönítetten köteles kezelni. A  közjegyző és a  MOKK a  letétet nem
használhatja, és más őrizetébe csak jogszabályban meghatározott esetben adhatja.
(2) Az egyes pénzletétek elkülönített kezelését a MOKK a saját nyilvántartása útján biztosítja.
 (3) A letéti eljárás során a közjegyző és a MOKK közötti kommunikáció elektronikus úton történik.
2. Pénzletét 4. § (1) A letéti eljárást az illetékes közjegyző folytatja le; a pénzletétet a MOKK letéti számlán kezeli.
 (2) A  pénzletétet a  MOKK-nak az  eljáró közjegyző által megadott számlaszámú letéti számlájára átutalással kell
megfizetni olyan fizetési számláról, amely felett a letevő rendelkezésre jogosult.
 (3) A  letevő a  (2)  bekezdésben foglalt jogosultságnak az  átutaló pénzforgalmi szolgáltatónál való ellenőrzésére
közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan felhatalmazást adhat a  közjegyzőnek a  letét
elfogadása iránti kérelmének előterjesztésével egyidejűleg.
5. § (1) Az  átutalási megbízáson fel kell tüntetni a  már benyújtott letéti kérelmet elbíráló közjegyző által megadott
ügyszámot.
(2) A  MOKK az  (1)  bekezdés szerinti ügyszám alapján haladéktalanul azonosítja az  eljáró közjegyzőt és tájékoztatja
a letéti eljárásban a MOKK-hoz megfizetett pénzösszegről és az átutalás adatairól.
(3) Ha a  letét átutalási adatai alapján nem állapítható meg, hogy az  a  letevőtől származik, a  közjegyző
– a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – a kérelmet elutasítja.
(4) Ha a  közjegyző a  4.  § (3)  bekezdése szerinti felhatalmazással rendelkezik, megkeresi az  átutaló pénzforgalmi
szolgáltatót annak 15 munkanapon belüli közlése iránt, hogy a  számla feletti rendelkezésre jogosult-e a  letevő.
Ha a  pénzforgalmi szolgáltató közlése szerint a  letevő nem jogosult a  számla feletti rendelkezésre, a  közjegyző
a kérelmet elutasítja.
6. § (1) Ha a megfizetett pénzösszeghez kapcsolódó letéti eljárás az 5. § (2) bekezdése szerinti eljárással 15 munkanapon
belül nem azonosítható be, a MOKK az összeget visszautalja és jegyzőkönyvben rögzíti az eljárást.
(2) A  közjegyző az  5.  § (3) és (4)  bekezdés szerinti elutasító végzést megküldi a  MOKK-nak; a  MOKK a  megfizetett
összeget 15 munkanapon belül visszautalja és jegyzőkönyvben rögzíti az eljárást.
(3) Visszautalás esetén a  közleményben fel kell tüntetni a  visszautalás okát; a  visszautalással kapcsolatos költségeket
az átutalt összegből a MOKK levonja.
(4) Ha a  visszautalás sikertelen, vagy nem lehetséges, mert a  pénzösszeg nem átutalás útján került megfizetésre,
a MOKK – az eljáró közjegyző értesítését követően – az átutalt vagy befizetett pénzösszeget a letéti számlán tartja.
Ha az elévülési időn belül a pénzösszeget átutaló a visszautalást nem kéri, a pénzösszeg a MOKK-ot illeti.
7. § A MOKK letéti számlájára megfizetett eljárási költségek közjegyzőnek történő megfizetése iránt a  MOKK az  erre
irányadó szabályzata szerint, a tárgyhónapot követő hónapban intézkedik.
3. Tárgyletét 8. § (1) A  közjegyzői letéti eljárást az  illetékes közjegyző folytatja le; a  letétbe helyezni kívánt értékpapírt, illetve okiratot
(a  továbbiakban együtt: tárgy) a  közjegyző – a  tárgy értéke, illetve őrzéséhez szükséges feltételek rendelkezésre
állásának figyelembe vételével meghozott – döntése szerint a közjegyző vagy a MOKK által működtetett közjegyzői
levéltár (a továbbiakban: közjegyzői levéltár) kezeli.
(2) A közjegyzői letétbe helyezni kívánt tárgyat a letevő személyesen adja át a közjegyzőnek.
 (3) A  közjegyző a  tárgyletét átvétele előtt tájékoztatja a  letevőt a  letéti eljárás költségéről, és annak megfizetése,
valamint a letétbevétel egyéb feltételeinek fennállása esetén veszi át a tárgyat.
9. § (1) A közjegyzői levéltár a közjegyző – 8. § (1) bekezdése alapján meghozott – döntése esetén gondoskodik a tárgyletét
megfelelő kezeléséről.
(2) Ha a tárgyletétet a közjegyzői levéltár kezeli, a tárgyletétet a MOKK szabályzatában meghatározottak szerint veszi át
a közjegyzőtől.
10. § Ha a  közjegyző arról értesül, hogy a  letett tárgyhoz (sorsjegy, nyereménybetétkönyv) – a  letétkénti kezelés ideje
alatt – nyeremény járult, annak letétbe vételéről gondoskodik. A letétbe nem vehető ingóság-nyeremény esetében
a közjegyző intézkedik annak bírósági letétbe helyezése iránt.
11. § Ha feltételezhető, hogy a  letétbe helyezendő tárgy a  védett kulturális javak körébe tartozik, a  letét elfogadása
iránti kérelemhez mellékelni kell az  illetékes járási (fővárosi kerületi) hivatal járási építésügyi és örökségvédelmi
hivatalának (a  továbbiakban: ÖH) a  tárgy védetté nyilvánításának és – a  letétbe helyezés időtartamára –
közgyűjteményben való ideiglenes elhelyezésének kérdése tárgyában hozott döntéséről szóló nyilatkozatát.
12. § A tárgynak a  10. és a  11.  § szerinti elhelyezése nem érinti a  tárgy kiadása vagy megfelelő ellenérték megfizetése
iránti igényt.
13. § A közjegyző és a  közjegyzői levéltár köteles a  letétbe helyezett tárgy állagának megóvásáról gondoskodni és
a letevőt minden, a tárgy állagával kapcsolatos lényeges körülményről értesíteni.
4. A pénz- és a tárgyletét elfogadása iránti kérelem
14. § A pénz, illetve a  tárgy közjegyzői letétként történő elfogadása iránti kérelmet – az  átutalást, illetve az  átadást
megelőzően – a Kjnp. szerint illetékes közjegyzőnél személyesen kell előterjeszteni.
15. § (1) A közjegyzői letétre irányuló kérelemben fel kell tüntetni:
a) a letétbe helyezés okát
aa) a Ptk. 6:53. § (1) bekezdés valamelyik pontjának megjelölésével és
ab) az  alapjául szolgáló jogok és tények ismertetésével (a teljesítendő kötelezettség jogalapja,
a teljesítés módja és a teljesítés elmaradása),
b) a letevő nevét (megnevezését) és lakcímét (székhelyét),
c) a jogosult nevét (megnevezését) és lakcímét (székhelyét),
d) a letét
da) összegét (pénzletét) vagy
db) becsült értékét (okirat) vagy névértékét (értékpapír), valamint
e) erre irányuló kikötés esetén a  letét kiutalásával kapcsolatos kikötéseket a  teljesítendő szolgáltatás igazolási
módjának leírásával [Ptk. 6:55. § (4) bekezdés].
(2) A kérelemhez mellékelni kell az (1) bekezdés a) pont ab) alpontjával kapcsolatos állítások alátámasztására szolgáló
bizonyítékokat (pl. a jogosult lakcímét igazoló közokirat, tértivevény).
(3) A kérelemben az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott adatot
a) nem kell megadni, ha a jogosult személye bizonytalan, vagy
b) jogosulti együttesség esetében valamennyiükre vonatkozóan meg kell adni.
(4) A  kérelemben az  (1)  bekezdés d)  pont db)  alpontja szerinti adatot a  tárgyon szereplő, illetve az  abban foglalt
jogügyletre vonatkozó adatokkal valószínűsíteni kell úgy, hogy a letét tárgya egyedileg beazonosítható legyen.
5. A letét elfogadása 16. § (1) A közjegyző a kérelmet az elfogadásról szóló záradékkal akkor látja el, ha
a) a letevő a letét költségeit megfizette és
b) a letétet
ab) – ha az tárgyletét – átvette, vagy
bb) – ha az  pénzletét – a  MOKK letéti számlájára a  letevő átutalta és erről a  MOKK a  közjegyzőt
tájékoztatta.
 (2) A  közjegyző a  záradékolás feltételeinek fennállása esetén a  letéti kérelmet tárgyletét esetén haladéktalanul,
pénzletét esetén a  MOKK tájékoztatását követő 5 munkanapon belül látja el záradékkal; továbbá a  záradékolt
kérelmet haladéktalanul megküldi a letevőnek és a letétet kezelő MOKK-nak, illetve közjegyzői levéltárnak.
17. § A letétbe helyezés – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a  letéti kérelem záradékolásával, a  pénz MOKK
letéti számlára érkezésének, tárgy esetében pedig a tárgy átvételének időpontjára visszaható hatállyal jön létre.
6. A letét kiutalása 18. § (1) A letét kiutalása pénzletét esetén átutalással, tárgyletét esetén kiadással történik.
 (2) Ha a  jogosult személye és lakcíme (székhelye) ismert, a  közjegyző írásban értesíti a  közjegyzői letét útján történt
teljesítésről és arról, hogy a letét kiutalása iránt kérelmet terjeszthet elő.
19. § A pénz, valamint a tárgy kiadása iránti kérelmet a letétet elfogadó közjegyzőnél lehet előterjeszteni.
20. § A kiutalásról rendelkező határozat meghozatalának feltétele
a) a jogosulti minőség (személyazonosság, képviseleti jogosultság) személyes és
b) a 15. § (1) bekezdés e) pontja szerinti esetben a teljesítendő szolgáltatás megfelelő
igazolása.
21. § (1) A letét kiutalásáról a letéti eljárást lefolytató közjegyző dönt.
 (2) A kiutaló határozatnak a következő adatokat is tartalmaznia kell:
a) a letét nyilvántartási tételszáma, a bevételezés időpontjának (év, hó, nap) megjelölésével,
b) a  jogosult személy vagy szerv (képviselő) neve (megnevezése), születési ideje, anyja neve, lakcíme
(székhelye),
c) a kiutalandó ca) pénzletét összege és a jogosult fizetési számla száma vagy
cb) tárgyletét 15. § (4) bekezdése szerinti leírása,
d) a kiutalt összeg rendeltetése, illetve a letéti tárgy kiadásának jogcíme.
 (3) A  kiutaló határozatra – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – rá kell vezetni a  jogerőre emelkedést tanúsító
záradékot. 22. § (1) A  közjegyző a  kiutaló határozatot a  jogerőre emelkedést követő 3 munkanapon belül megküldi a  letétet kezelő
MOKK-nak, illetve közjegyzői levéltárnak.
(2) A  MOKK a  kiutaló határozatot megvizsgálja, és ha az  a  záradékolt kérelem adataival nincs összhangban, erről
az  esetlegesen szükséges intézkedések megfontolása érdekében a  közjegyzőt értesíti. Ha az  értesítés alapján
indokolt, a közjegyző a kijavításról, illetve kiegészítésről végzéssel határoz.
23. § A 22. § (1) bekezdésben foglaltak szerinti – vagy a 22. § (2) bekezdés szerinti kijavító vagy kiegészítő végzés jogerőre
emelkedéséről szóló – értesítést követően a MOKK a kiutalás céljából
a) 5 munkanapon belül intézkedik a pénzletét átutalásáról, illetve
b) a  személyesen megjelenő – személyazonosságát az  annak igazolására szolgáló okmánnyal igazoló –
jogosultnak a tárgyletétet átadja. 24. § (1) A  letét kiutalását követően fennmaradó pénzletét vagy tárgyletét (a  továbbiakban együtt: maradvány) a  letevőt
illeti; erről a  közjegyző a  letevőt – 30 napos határidővel – a  jogosult értesítésére irányadó szabályok szerint
tájékoztatja és a kiutalásra irányadó szabályok szerint jár el.
(2) Ha a  letevő a  maradványt a  megjelölt határnapot követően az  elévülési időn belül nem kéri, illetve nem veszi át,
a letét a MOKK-ot illeti.
7. Az őrzés megszüntetésének rendje 25. § A letét őrzésének megszüntetését követően a letét a MOKK-ot illeti.
26. § (1) A  letét őrzésének megszüntetését követően a  11.  §-ban megjelölt tárgyletét végleges elhelyezéséről
az ÖH intézkedik.
(2) Az (1) bekezdés alá nem eső tárgyak közül:
a) a közjegyzői levéltárban kell elhelyezni az okiratot,
b) értékesítés, egyéb intézkedés céljából kell átadni
ba) a készpénz-helyettesítő fizetőeszközt és az értékpapírt a kibocsátó vagy az azok kezelésére jogosult
szervezetnek,
bb) a zálogjegyet a tevékenység végzésére feljogosított szervezetnek,
bc) egyéb tárgyakat a tárgyak forgalomba hozatalával, feldolgozásával, illetve felvásárlásával foglalkozó,
kereskedelmi tevékenység folytatására feljogosított szervezetnek.
 (3) A közjegyzői levéltárban elhelyezett okirat 100 év elteltével selejtezhető.
8. Adatkezelés 27. § (1) A  közjegyző, a  MOKK és a  közjegyzői levéltár az  e  rendeletben meghatározott eljárás során rendelkezésére
bocsátott, illetve keletkezett adatokat a kötelem teljesítése céljából a letét kiutalását vagy az őrzés megszüntetését
követő 10 évig kezelheti.
(2) A  közjegyző, a  MOKK és a  közjegyzői levéltár az  e  rendeletben meghatározott eljárás során rendelkezésére
bocsátott, illetve keletkezett adatokról a  letevőn kívül más személy kérelmére vagy megkeresésére felvilágosítást
csak akkor adhat, ha a  bíróság, bírósági végrehajtó, büntetőügyben eljáró nyomozó hatóság és ügyészség,
nemperes eljárást lefolytató közjegyző vagy közigazgatási szerv törvényben meghatározott feladatainak
teljesítéséhez, illetve a  felvilágosítást kérő személynek törvényben biztosított jogai gyakorlásához szükséges.
A törvényes jogcímet valószínűsíteni kell.
(3) Ilyen esetben az  adatszolgáltatás tényét oly módon kell rögzíteni, hogy az  adatszolgáltatás időpontja, jogcíme és
az adat felhasználója megállapítható maradjon.
9. Záró rendelkezések 28. § Ez a rendelet 2014. március 15-én lép hatályba.
Dr. navracsics tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
32/2018. (XI. 28.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Magyar Leventét 2018. november 18. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb egy évre – a frankofón ügyekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
A  miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – felel a  Frankofónia Nemzetközi Szervezetével történő
kapcsolattartásért.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) koordinálja a hazai és nemzetközi partnerszervezetekkel, társminisztériumokkal történő együttműködést,
b) összehangolja a közreműködő külgazdasági és külügyminisztériumi szervezeti egységek munkáját, és ellenőrzi
a kiadott feladatok végrehajtását,
c) figyelemmel kíséri és munkájával támogatja a  frankofón országokkal fennálló kulturális és oktatási
kapcsolatokat,
d) előmozdítja a frankofón országokkal fennálló politikai és gazdasági kapcsolatok elmélyítését,
e) figyelemmel kíséri és munkájával támogatja a francia nyelv népszerűsítését és oktatását,
f ) elősegíti a frankofón kultúra magyarországi megismertetését, valamint
g) kapcsolatot tart a francia nyelv helyzetének erősítésével megbízott hazai és nemzetközi szervezetekkel.
3. § A miniszteri biztost a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi bruttó 373 900 Ft
összegű díjazás illeti meg. A  miniszteri biztos feladatkörének ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket
a Külgazdasági és Külügyminisztérium biztosítja.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 14/2018. (VI. 6.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1840/2014. (XII. 29.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2011-0002 azonosító számú („Duna–Vértes Köze Regionális Hulladékgazdálkodási Rendszer” című) nagyprojekt támogathatósági feltételeiről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  KEOP-1.1.1/2F/09-11-2011-0002 azonosító számú, „Duna–Vértes Köze Regionális
Hulladékgazdálkodási Rendszer” című projekt (a továbbiakban: nagyprojekt) támogathatósági feltételei
a következők legyenek:
a) a  megvalósítás során kifizetés csak olyan projektelem tekintetében legyen teljesíthető, amely esetén
az érintett ingatlan tulajdonviszonyai a pályázati felhívásnak és az általános útmutatónak megfelelnek,
b) a  kedvezményezett az  a)  alpontban foglaltakat a  Környezet és Energia Operatív Program végrehajtásáért
felelős irányító hatóság részére legkésőbb a kifizetési kérelem benyújtásakor igazolja,
 2. hozzájárul a nagyprojekt támogatási szerződésének 1. pont szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter és a  nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával – a nagyprojekt költségei forrásának a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény
Uniós fejlesztések fejezet Környezet és Energia Operatív Program jogcímcsoport terhére történő biztosításához
szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2008. (HK 15.) HM FLÜ intézkedése „AZ AN-24, AN-26 ÉS AZ AN-30 TÍPUSÚ REPÜLŐGÉPEK EGYSÉGES MŰSZAKI KISZOLGÁLÁSI SZAKUTASÍTÁSA 2. rész Sárkány-hajtómű Időszakos munkák” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a „AZ AN-24,
AN-26 ÉS AZ AN-30 TÍPUSÚ REPÜLŐGÉPEK EGYSÉGES MŰSZAKI KISZOLGÁLÁSI SZAKUTASÍTÁSA 2. rész Sárkány-hajtómű Időszakos munkák” című
főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség AN-26
típusú repülőgépeket üzemeltető, hitelesítő és javító szervezeteire terjed ki.
2. „AZ AN-24, AN-26 ÉS AZ AN-30 TÍPUSÚ REPÜLŐGÉPEK EGYSÉGES MŰSZAKI KISZOLGÁLÁSI
SZAKUTASÍTÁSA 2. rész Sárkány-hajtómű Időszakos
munkák” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt az AN-26 típusú repülőgépet alkalmazó,
üzemeltető, javító és hitelesítő katonai szervezetek mérnö
ki, technikusi, kezelői és karbantartói állománya részleteiben, a logisztikai szakbeosztást ellátó állomány a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József dandártábornok s. k.,
HM FLÜ vezérigazgató


text:
71/2011. (XII. 23.) NEFMI rendelete a fogászati ellátás tevékenységi kódlistájának alkalmazásáról.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (6) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed az Országos Egészségbiztosítási Pénztárra, valamint az Egészségbiztosítási Alapból
finanszírozott egészségügyi szolgáltatás nyújtására szerződött egészségügyi szolgáltatókra. 2. Általános elvek
2. § (1) A fogászati beavatkozási kódokat, a hozzájuk tartozó megnevezéseket, a szakmai definíciókat és az elszámolhatóságra
vonatkozó szabályokat az 1. melléklet tartalmazza. (2) Az egészségügyi szolgáltató az 1. mellékletben szereplő, az általa az ellátottaknak nyújtott beavatkozásokra – ide értve
az FA jelű, „0” pontértékű beavatkozásokat is – vonatkozó jelentéstételi kötelezettségének az 1. mellékletben foglalt
kódok alkalmazása mellett tesz eleget. (3) Az egészségügyi szolgáltató az 1. mellékletben szereplő, az általa az ellátottaknak nyújtott beavatkozásokra
vonatkozó dokumentációs kötelezettségének az 1. mellékletben foglalt kódok alkalmazása mellett tesz eleget, azzal,
hogy a) valamely dokumentum hiányának okát az orvosi dokumentációban rögzíteni kell, és
b) a dokumentációban kötelező rögzíteni minden elvégzett beavatkozást alátámasztó diagnózist (BNO kód),
röntgenfelvételt, egyéb vizsgálati eredményt, továbbá az alkalmazott gyógyszer nevét és mennyiségét.
3. A fogászati beavatkozások tevékenységi kódlistája által alkalmazott rövidítések
3. § (1) A fogorvosi beavatkozások kódja 5 pozíciós. Az első pozíció a finanszírozás módját jelöli, ahol az „F” jelölés a kötelezően
jelentendő 0 pont értékű beavatkozás, a „T” jelölés a kötelezően jelentendő teljesítménydíjas fogászati beavatkozás.
A második pozíció az ellátási szintet jelöli, ahol az „A” jelölés az alapellátás, a „B” jelölés a szakellátás, az „E” jelölés
az egyetemi fogászati ellátást határozza meg. A harmadik, negyedik és ötödik pozíció a beavatkozások 1. melléklet
szerinti kódszámát tartalmazza. (2) A „TA” jelzésű kódokat az alapellátás, a szakellátás és az egyetemi fogászati ellátási szint, a „TB” jelzésű kódokat
a szakellátás és az egyetemi fogászati ellátási szint, a „TE” jelzésű kódokat csak az egyetemi fogászati ellátási szint
alkalmazhatja. (3) Az 1. mellékletben alkalmazott -gal jelölt beavatkozási kód csak külön finanszírozási szerződés alapján számolható
el. 4. Módosító rendelkezések 4. § Az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM
rendelet (a továbbiakban: R.) a következő 15. §-sal egészül ki:
„15. § A járóbeteg-szakellátás, valamint a fekvőbeteg-szakellátás tevékenységeinek meghatározására, kódolására,
elszámolására az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993.
(IV. 2.) NM rendelet 3. számú mellékletében foglalt homogén betegségcsoportok 5.0 verziója Besorolási
Kézikönyvének módosított változatáról szóló 8003/2005. (EüK. 6.) EüM tájékoztató és annak módosításairól szóló
miniszteri tájékoztatók, valamint az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes
kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM rendelet 2. számú mellékletében foglalt járóbeteg-szakellátás tevékenységi
kódlistájának alkalmazásáról szóló 8005/2002. (EüK. 23.) ESzCsM tájékoztató és annak módosításairól szóló miniszteri
tájékoztatók 2011. december 31-én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.”
5. § Az R. 12. számú melléklete helyébe a 2. melléklet lép.
5. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
1377/2014. (VII. 10.) Korm. határozata a Nemzeti Hauszmann Terv (2014–2024) előkészítéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a budai Várnegyed védelme, megőrzése, méltó bemutatása kiemelt feladat, melynek
érdekében a Palotanegyed és a polgárváros átfogó rekonstrukciója szükséges, a Várnegyed reprezentatív, kulturális
és turisztikai funkcióinak erősítése céljából;
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a kulturális örökség védelméért való felelőssége körében az
1. pontban foglaltak megvalósítása érdekében dolgozza ki és terjessze a Kormány elé a Nemzeti Hauszmann Terv
a budai Várnegyed megújításáért (a továbbiakban: Nemzeti Hauszmann Terv) átfogó koncepcióját, illetve annak
első ütemeként a Palotanegyed 2015–2018. közötti megújításának részletes koncepcióját, valamint elrendeli azok
partnerségi egyeztetését;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az átfogó koncepció tekintetében: 2014. október 30.
 az első ütem tekintetében: 2014. december 15.
 a partnerségi egyeztetés tekintetében: 2014. november 30., illetve 2015. január 31.
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a 2. pontban foglalt feladathoz
a Miniszterelnökség fejezeten belül szükséges 200 millió forint biztosítása érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. július 30. 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2015. évi központi költségvetés tervezésekor – a Miniszterelnökséget
vezető miniszterrel egyeztetve – gondoskodjon a Nemzeti Hauszmann Terv kiemelt kulturális beruházás
megvalósításához szükséges források Miniszterelnökség fejezetben történő tervezéséről.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2015. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2013. (III. 29.) KüM utasítása a Külügyminisztérium választható béren kívüli juttatási rendszeréről szóló 1/2010. (I. 15.) KüM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján a következő utasítást adom ki:
1. A Külügyminisztérium választható béren kívüli juttatási rendszeréről szóló 1/2010. (I. 15.) KüM utasítás hatályát veszti,
rendelkezéseit 2013. január 1-jétől nem kell alkalmazni. 2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
1205/2011. (VI. 28.) Korm. határozata az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás, valamint az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás alkalmazásáról szóló, egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izland, és harmadrészről a Norvég Királyság közötti kiegészítő megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai, harmadrészről Izland,
és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás), valamint
a Megállapodás alkalmazásáról szóló, egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izland, és harmadrészről
a Norvég Királyság közötti kiegészítő megállapodás (a továbbiakban: Kiegészítő Megállapodás) bemutatott
szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás és a Kiegészítő
Megállapodás bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás és a Kiegészítő Megállapodás szövege végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás és a Kiegészítő Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezeteket, és elrendeli
a Megállapodás és a Kiegészítő Megállapodás végleges szövegének megállapítását követően azoknak az
Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslatok előadójának a Kormány a nemzeti fejlesztési minisztert
jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
119/2017. (HK 12.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezető kinevezéséről.
A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 23. § (1), (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
– figyelemmel a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló
90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 5. § (1), (2) bekezdésében foglaltakra, a biztonsági vezető személyével szemben
támasztott követelményeknek megfelelésre és a BM Nemzeti Biztonsági felügyelet elnökének BM/21227-2/2017.
iktatószámú ügyiratba foglalt egyetértésére 2017. november 15-ei hatállyal
kinevezem a Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezetőjévé Gerőfi Szilárd (Veszprém, 1967. 06. 13.) ezredest, a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség csoportfőnökét. A Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezetője a honvédelmi miniszternek, mint a minősített
adatot kezelő szerv vezetőjének átruházott hatáskörében eljárva látja el a személyi, fizikai, adminisztratív és elektronikus biztonságra vonatkozó szabályok alkalmazásának felügyeletét a Honvédelmi Minisztériumban.
A biztonsági vezető részletes feladatait a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény, valamint a végrehajtásáról szóló kormányrendeletek tartalmazzák.
Budapest, 2017. november 14. Dr. Simicskó István s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
3/2011. (I. 11.) KE határozata pénzügyőr dandártábornok szolgálati viszonyának megszűnéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 59. § (1) bekezdés e) pontja alapján
a nemzetgazdasági miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy Vályi-Nagy Vilmos pénzügyőr dandártábornok
szolgálati viszonya 2010. június 7-én megszűnt. Budapest, 2010. december 7.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
113/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Kiss Tibor rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaságnak az Európai Unió, illetőleg
az Európai Közösségek mellett működő Állandó Képviseletének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2009. október 5. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1148/2011. (V. 18.) Korm. határozata a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet alapján bevezetésre kerülő elektronikus adatcserével kapcsolatos kormányzati feladatokról.
1. Létre kell hozni a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 2004. április 29-i 883/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet
végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet (a továbbiakban együtt: Rendeletek) alapján bevezetésre kerülő elektronikus adatcsere
magyarországi redundáns, hibatűrő hozzáférési pontját a Nemzeti Erőforrás Minisztériumban (a továbbiakban:
magyarországi hozzáférési pontot működtető minisztérium). A hozzáférési pontnak biztosítania kell a szociális
biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság E2 számú határozata szerinti adatfrissítési
funkció ellátását és annak keretében az Európai Bizottság által megadott technikai-informatikai specifikációk szerinti
kapcsolódást az elektronikus adatcsere nemzetközi részéhez. A kapcsolódás kialakításakor az Elektronikus
Kormányzati Gerinchálózatot (a továbbiakban: EKG), valamint a Központi Rendszer sTESTA összeköttetésein alapuló
megoldást kell alkalmazni. A Nemzeti Fejlesztési Minisztériumnak biztosítania kell az EKG és az sTESTA adatátviteli
összeköttetéseket.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
2. A Rendeletek alkalmazására hatáskörrel rendelkező központi hivatalok (Országos Egészségbiztosítási Pénztár,
Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság, Magyar Államkincstár, Foglalkoztatási Hivatal, a továbbiakban együtt:
központi hivatalok) – az Európai Bizottság adatszolgáltatásának függvényében – az Európai Bizottság által megadott
technikai-informatikai specifikációk szerint kötelesek kapcsolódni, tesztüzenetet fogadni és továbbítani az EKG-n
keresztül a magyarországi hozzáférési ponthoz.
Felelős: központi hivatalok vezetői
nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30. 3. A magyarországi hozzáférési pontot működtető minisztérium és a központi hivatalok – az Európai Bizottság
adatszolgáltatásának függvényében – az Európai Bizottság által megadott technikai-informatikai specifikációk szerint
kötelesek biztosítani az elektronikus adatcsere nemzeti rendszerének az elektronikus adatcsere nemzetközi részéhez
való csatlakozását, az érintett központi hivataloknál pedig az ehhez szükséges, ún. interfészfejlesztéseket meg kell
valósítani.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
központi hivatalok vezetői
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. április 1.
4. Ki kell jelölni az elektronikus adatcsere nemzeti rendszerének nemzeti és hozzáférési pont szintű kapcsolattartásáért
felelős kormánytisztviselőket.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: azonnal
5. Ki kell jelölni az elektronikus adatcsere nemzeti rendszerének központi hivatali szintű megvalósításáért és informatikai
működtetéséért felelős személyeket.
Felelős: központi hivatalok vezetői
Határidő: azonnal 6. Biztosítani kell az 1., 2., 3. és 7. pontban foglalt feladatok ellátását és azok költségeinek viselését az érintett szervek
mindenkori költségvetése terhére. Az érintett feladatok ellátásával összefüggésben az érintett szervek – a mindenkori
költségvetésükön túlmenően és az elektronikus adatcsere nemzeti rendszerének felállítását, illetve működtetését
érintő, előre nem tervezhető rendkívüli körülmény hiányában – költségvetési többletigényt nem támaszthatnak.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
központi hivatalok vezetői Határidő: azonnal, illetve a feladatellátáshoz szükséges ütemezésben
7. Biztosítani kell az elektronikus adatcsere nemzeti rendszerének folyamatos működtetését.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
központi hivatalok vezetői
Határidő: 2012. május 1-jétől folyamatosan
8. Be kell nyújtani a Kormány részére az elektronikus adatcsere nemzeti rendszerének megvalósításához szükséges,
adatkezelésre és adatvédelemre vonatkozó törvényi szabályozás tervezetét.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. november 30.
9. A magyarországi hozzáférési pontot működtető minisztérium részére a jelen határozat szerinti, a hozzáférési pont
létrehozásához kapcsolódó feladatellátásához szükséges eszközök 20, azaz húsz százalékának megfelelő,
mindösszesen 5 000 000 Ft, azaz ötmillió forint előirányzat egyszeri jelleggel a Nemzetgazdasági Minisztérium
fejezetéből kerül átadásra az 1. melléklet szerint. A hozzáférési pont működtetéséhez szükséges forrásokat 2012. évtől
kezdődően a magyarországi hozzáférési pontot működtető minisztérium költségvetésében kell biztosítani.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a határozat hatálybalépését követő hónap utolsó napja
10. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1037/2004. (IV. 27.) Korm. határozata a MÁV Rt. üzletviteléhez (a pályavasút működtetéséhez) szükséges 40 Mrd Ft forgóeszközpótló hitelhez, valamint a személyszállítási közszolgáltatói tevékenység és a pályavasút eszközeinek fejlesztését szolgáló 19,5 Mrd Ft-os hosszúlejáratú beruházási hitelekhez kapcsolódó állami kezességvállalásról.
A Kormány 1. a MÁV Rt.-nek a pályavasút és a személyszállítás
működőképességéhez szükséges pénzügyi egyensúlya megteremtése, valamint az ezek fejlesztéséhez szükséges források kiegészítése érdekében az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény (Áht.) 33. §-a és 42. §-a, valamint a Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és az
államháztartás hároméves kereteiről szóló 2003. évi
CXVI. törvény 37. §-ának (1) bekezdése alapján — az
1001/2004. (I. 8.) Korm. határozatban rögzített ütemezés
figyelembevételével —, eltekintve a kezességvállalási díj
megfizetésétől:
a) készfizető kezességet vállal a pályavasút működtetésének finanszírozását szolgáló 40,0 Mrd forint forgóeszközpótló hitel, valamint annak járulékai visszafizetésére,
b) készfizető kezességet vállal a pályavasúti tevékenységhez és a személyszállítási közszolgáltatáshoz szükséges
beruházásokat szolgáló 12,870 Mrd forint hitel, valamint
annak járulékai visszafizetésére,
c) egyszerű kezességet vállal a vasúti személyszállítási
közszolgáltatói tevékenységhez szükséges gördülőállomány-felújítási program folytatásához az EUROFIMA-tól
felvenni tervezett 25 millió euró kölcsön, valamint annak
járulékai visszafizetésére;
2. egyetért azzal, hogy
— a készfizető kezességet a hitelintézetek ezáltal bizto
sítható hitelnyújtási szándéka, továbbá a várhatóan elérhető kedvezőbb kamatozás indokolja,
— a hitel felvevője az 1. a) és az 1. b) pontban meghatározott hitel esetében köteles a hitel nyújtására legalább
három hitelintézet hitelajánlatát bekérni,
— minden további feltételre az állam által vállalt kezesség előkészítésének és a kezesség beváltásának eljárási
rendjéről szóló 151/1996. (X. 1.) Korm. rendelet vonatkozik,
— az 1. b) és 1. c) pontban meghatározott pénzeszközök felhasználásánál, továbbá az 1. a) pontban meghatározott hitelből a 2004. április 30. után történő beszerzésekre — tekintettel az Áht. 42. §-ának (2) bekezdésére —
a közbeszerzésekről szóló törvény előírásait alkalmazni
kell. Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
151/2003. (VIII. 29.) KE határozata tábornoki kinevezésről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 30/A. § (1) bekezdés i) pontja, valamint a
Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 83. §
(1) bekezdése alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére — 2003. szeptember 1-jei hatállyal — kinevezem
dandártábornokká Kovács István ezredest, az MH 37. II. Rákóczi Ferenc
Műszaki Dandár dandárparancsnokát.
Budapest, 2003. augusztus 26. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
16/2017. (IX. 20.) OGY határozata L. Simon László országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés L. Simon László országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Pesti Központi Kerületi Bíróság
25.B.11.155/2017/2. számú végzésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
48/2016. (V. 2.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Vöröskereszt és Vörösfélhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége (IFRC) Szolgáltató Iroda Budapestre történő telepítéséről és jogállásáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Vöröskereszt és Vörösfélhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége
(IFRC) Szolgáltató Iroda Budapestre történő telepítéséről és jogállásáról szóló megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1286/2016. (VI. 7.) Korm. határozata a Magyarország és a Szövetséges Transzformációs Főparancsnok Parancsnoksága, valamint a Szövetséges Erők Európai Legfelsőbb Parancsnoksága között a NATO műveletek, gyakorlatok, és hasonló katonai tevékenységek végrehajtása során befogadó nemzeti támogatás biztosításáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország és a Szövetséges Transzformációs Főparancsnok Parancsnoksága, valamint a Szövetséges
Erők Európai Legfelsőbb Parancsnoksága között a NATO műveletek, gyakorlatok, és hasonló katonai tevékenységek
végrehajtása során befogadó nemzeti támogatás biztosításáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  honvédelmi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2015. (IV. 10.) FM utasítása a Földművelésügyi Minisztérium Közbeszerzési és Beszerzési Szabályzatának kiadásáról.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendeletben meghatározott feladat- és hatáskörömben
eljárva, a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 22. § (1) bekezdése alapján a Kbt., valamint a közbeszerzésekre vonatkozó
egyéb jogszabályok végrehajtása érdekében az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § A Földművelésügyi Minisztérium Közbeszerzési és Beszerzési Szabályzatát az utasítás Mellékleteként kiadom.
2. § (1) Az  utasítás hatálya kiterjed a  Földművelésügyi Minisztérium hivatali szervezeti egységeire és a  földművelésügyi
miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervekre (a továbbiakban együtt: FM költségvetési szervek).
(2) Az  utasítás hatálya alá tartozó FM költségvetési szervek a  beszerzéseiket a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi
CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) és az ahhoz kapcsolódó jogszabályok, valamint a jelen utasítás mellékleteként
kiadott Közbeszerzési és Beszerzési Szabályzat előírásai szerint folytatják le.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépés után megkezdett beszerzésekre
kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszti a Vidékfejlesztési Minisztérium Közbeszerzési és Beszerzési Szabályzatának kiadásáról szóló 19/2012.
(IX. 7.) VM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
344/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Laszlóczki Imre rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország bakui nagykövetségének a  vezetésére
kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – felmentem Magyarországnak a Tadzsik Köztársaságban és a Kirgiz
Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2015. december 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2003. (XII. 4.) FMM rendelete a fontos és bizalmas munkakörökről, valamint a biztonsági ellenőrzés szintjéről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) 78. §-ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján — a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztériumban, valamint a foglalkoztatáspolitikai
és munkaügyi miniszter irányítása, illetve felügyelete alá
tartozó szerveknél fontos és bizalmas munkakörre jelölt,
illetve ilyen munkakört betöltő személyekre terjed ki.
2. § (1) Az 1. §-ban meghatározott szerveknél a fontos és
bizalmas munkaköröket, továbbá a biztonsági ellenőrzés
szintjét — az Nbtv. 68. §-a (4) bekezdésének e) pontján,
valamint 2. számú mellékletének 1—17. pontjain túlmenően — e rendelet melléklete határozza meg.
(2) A rendelet melléklete szerinti munkakörbe az a személy nevezhető ki, illetve a felsorolt munkakörben az a
személy foglalkoztatható, aki a nemzetbiztonsági ellenőrzéshez szükséges biztonsági kérdőívet kitölti és a biztonsági nyilatkozatot aláírja.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésének időpontjában — a
mellékletben meghatározott — fontos és bizalmas munkakört betöltő személy nemzetbiztonsági ellenőrzését legkésőbb 2004. június 30-ig kell kezdeményezni, feltéve, hogy
e munkakört a nemzetbiztonsági ellenőrzés elrendelésének időpontjában is ellátja.
Burány Sándor s. k.,
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter