text:
2/2010. (I. 14.) KvVM rendelete a Villányi Templom-hegy természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervéről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A 3/1989. (II. 22.) KVM rendelettel védetté nyilvánított, valamint a Villányi Templom-hegy természetvédelmi terület
védettségének fenntartásáról szóló 85/2007. (X. 18.) KvVM rendelettel fenntartott védettségű Villányi Templom-hegy
természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervét a melléklet szerint állapítom meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
74/2012. (HK 5.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 3970 ASP 4. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 3970 ASP (4. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban MH
ÖHP), illetve az alárendeltségébe tartozó légierő haderőnem katonai szervezetei személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 2011.
HK 6. HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott, valamint a NATO egységesítési egyezmények elfogadásáról és hazai alkalmazásába vételéről szóló 17/2012.
(HK 3.) HVKFH szakutasításában hatályba léptetett STANAG 3970 ASP (EDITION 4) – CONTENT AND FORMAT OF FLIGHT INFORMATION PUBLICATION
(FLIP) TERMINAL HIGH/LOW INSTRUMENT
APPROACH PROCEDURES, INSTRUMENT DEPARTURE PROCEDURES, AND AERODROME
DIAGRAMS/LAYOUTS címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény meghatározza a légiközlekedésben alkalmazott műszeres megközelítési térképek,
műszeres indulási térképek, valamint repülőtér diagramok
formátumát, adattartalmát. A kiadványban foglaltakat az
érintett személyi állomány a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg és alkalmazza.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
5. Ezen intézkedés hatályba lépésével egyidejűleg a
STANAG 3970 3. kiadás alkalmazásáról szóló 370/2008.
MH ÖHP intézkedést hatályon kívül helyezem.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
396/2014. (X. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország és Erdély egészségügyi ellátása terén végzett jótékonysági tevékenysége elismeréseként
Jan Pezie nyugalmazott gyógyszerész részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. október 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2096/2017. (XII. 28.) Korm. határozata az Állatorvostudományi Egyetem kampuszának komplex infrastrukturális fejlesztéséről szóló beruházás előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  Állatorvostudományi Egyetem Kampuszának komplex infrastrukturális fejlesztéséről szóló beruházás
előkészítésével;
 2. az  1.  pont szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről
szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2. § (2) bekezdés a), b), d), e), f ), j), m), n)
és o)  pontja szerinti előkészítési fázisaira összesen legfeljebb 1 384 500 000 forint forrást biztosít a  Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére
azzal, hogy az előkészítési fázisokat legkésőbb 2018. december 31-ig kell megvalósítani;
3. az 1. pont szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a 2. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – csoportosítson át a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XX.  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára – a  kifizetéshez kapcsolódó
pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – egyszeri jelleggel összesen 1 384 500 000 forintot, a fel
nem használt rész tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
A visszafizetési kötelezettség tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 6. pont a) alpontja szerinti jelentés tudomásul vételét követő 15 napon belül
5. egyetért azzal, hogy a 2. pont szerinti előkészítési fázisokat a Testnevelési Egyetem valósítsa meg;
 6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) készítsen jelentést a  Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése
érdekében a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
a felhasznált forrás összegéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. január 30.
b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  beruházás
folytatásának kérdéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont szerinti jelentés elfogadását követően 60 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1116/2017. (III. 13.) Korm. határozata a 2016. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §
(5)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  II. Köztársasági Elnökség fejezetnél keletkezett
7 700 000 forint összegű kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradvány felhasználását.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
124/2012. (V. 10.) KE határozata a 228/2010. (IX. 17.) KE határozat hatályon kívül helyezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés m) pontja, valamint a köztársasági elnök jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CX. törvény 15. § (2) bekezdése alapján a 228/2010. (IX. 17.) KE határozatot hatályon kívül helyezem.
Ez a határozat 2012. május 11. napján lép hatályba.
Budapest, 2012. május 10. Dr. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
10/2010. (III. 5.) IRM utasítása az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fejezeti kezelésű előirányzatainak gazdálkodási szabályzatáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24. § (9) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki: 1. Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fejezeti kezelésű előirányzatainak Gazdálkodási Szabályzatát a jelen
utasítás mellékletében foglaltak szerint határozom meg. 2. Ez az utasítás a Hivatalos Értesítőben történő közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2009. évi fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználásáról
szóló 3/2009. (II. 20.) IRM utasítás. Budapest, 2010. március 2.
Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
348/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hársvölgyi
Zsuzsannát 2017. szeptember 1. napjától 2020. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
36/2016. (XII. 29.) MvM rendelete az Építésügyi Műszaki Szabályozási Bizottságról.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (2)  bekezdés 7.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 10.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az épített környezet létrehozása és fenntartása érdekében végzett tervezési, építési és üzemeltetési tevékenység
területére kiterjedő követelményeket, tevékenységekre vonatkozó módszereket tartalmazó építésügyi műszaki
irányelvek elfogadásáért felelős Építésügyi Műszaki Szabályozási Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) – az épített
környezet alakításáról és védelméről szóló törvényben meghatározottakon túl –
a) figyelemmel kíséri a  műszaki haladás vívmányait, elemzi az  építésüggyel kapcsolatos hazai és nemzetközi
tapasztalatokat, valamint
b) szükség szerint, de legalább 10 évente felülvizsgálja az  építésügyi műszaki irányelveket, és tartalmukat
indokolt esetben módosítja. 2. § (1) A Bizottság az elnökből és a (3) bekezdésben meghatározott tagokból áll.
 (2) A  Bizottság elnöke az  építésügyért felelős miniszter által határozatlan időre kinevezett – az  építésügyért felelős
miniszter által vezetett minisztérium építésügyi feladatok ellátásában közreműködő – szakmai vezetője.
 (3) A Bizottság további tagja
a) a Magyar Építész Kamara,
b) a Magyar Mérnöki Kamara,
c) a Magyar Szabványügyi Testület,
d) az ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban:
ÉMI Nonprofit Kft.),
e) a Lechner Tudásközpont Területi, Építészeti és Informatikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
(a továbbiakban: Lechner Nonprofit Kft.),
f ) az Országos Atomenergia Hivatal, valamint
g) a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
által a Bizottság elnöke felkérésére delegált egy-egy személy.
(4) A Bizottság elnöke és tagjai az e rendelet szerinti feladataikat díjazás nélkül látják el.
3. § (1) A  Bizottság szükség szerint, de legalább évente egy alkalommal ülésezik. Az  ülést a  Bizottság elnöke hívja össze.
A Bizottság összehívására a Bizottság bármely tagja javaslatot tehet.
(2) A Bizottság határozatképes, ha tagjainak legalább a fele jelen van. A Bizottság döntéseit szótöbbséggel hozza meg,
szavazategyenlőség esetén a Bizottság elnökének szavazata dönt.
(3) A  Bizottság működésének részletes szabályait a  Bizottság által elfogadott ügyrend állapítja meg. A  Bizottság
titkársági feladatainak ellátásáról, valamint a  működés egyéb feltételeinek biztosításáról az  ÉMI Nonprofit Kft.
gondoskodik.
(4) A Bizottságon belül egy konkrét feladat végrehajtására az elnök munkacsoportot hozhat létre. A munkacsoportban
az  arra kijelölt bizottsági tagokat delegáló szervezetek által delegált legfeljebb tizenöt, az  adott feladat
elvégzéséhez szükséges szakértelemmel rendelkező külső személy vehet részt. A  munkacsoport vezetőjét
a  Bizottság elnöke jelöli ki. A  munkacsoport vezetője gondoskodik a  munka megszervezéséről, a  határidők
betartásáról, valamint az  elvégzett feladatnak, az  építésügyi műszaki irányelv elkészített tervezetének az  elnök
részére történő megküldéséről.
(5) A Bizottság vagy a munkacsoport elé kerülő tervezet előkészítéséről az ÉMI Nonprofit Kft. gondoskodik.
 (6) A  Bizottság a  munkája során gondoskodik arról, hogy a  szakmai közvélemény az  adott témával kapcsolatosan
javaslatait kifejthesse. 4. § (1) A Bizottság által kidolgozott és jóváhagyott – munkacsoport kijelölése esetén a munkacsoport által kidolgozott és
a Bizottság által jóváhagyott – építésügyi műszaki irányelveket elektronikusan közzé kell tenni, a kiadás dátumának
megjelölésével.
(2) Az  ÉMI Nonprofit Kft. Építésügyi Műszaki Adattárat hoz létre és működtet, amelyet a  Lechner Nonprofit Kft.
üzemeltet és fejleszt, ezzel biztosítja a szabványok, műszaki irányelvek, műszaki előírások tematikus kereshetőségét.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
13/2016. (VII. 22.) HM rendelete a szolgálati fegyver Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál történő rendszeresítésének, viselésének rendjéről és használatának részletes szabályairól.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 78. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 77. §-ában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya
a) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ) és
b) a KNBSZ hivatásos állományú tagjára (a továbbiakban: hivatásos állomány tagja)
terjed ki.
2. § Ha a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) 36.  § (1)  bekezdése
szerint a  lőfegyverhasználat feltétele fennáll, a  hivatásos állomány tagja bármely dolgot fegyverként használhat.
A lőfegyver használatára vonatkozó szabályokat ebben az esetben is értelemszerűen alkalmazni kell.
3. § (1) A  Magyar Honvédségnél (a továbbiakban: MH) szolgálati használatra már rendszeresített lőfegyver, valamint
a  hozzájuk tartozó lőszer (a továbbiakban együtt: lőfegyver) a  KNBSZ rendszerébe külön eljárás nélkül felvételre
kerül.
(2) Alkalmazásbavételi határozattal kerül a KNBSZ rendszerébe
a) az MH-nál már rendszeresített, harcászati-technikai paramétereket érintően alapvetően módosított lőfegyver,
b) a rendvédelmi szervek által már rendszeresített lőfegyver,
c) az Észak-atlanti Szerződés Szervezete tagállamának vagy az Európai Unió tagállamának fegyveres szerveinél
rendszeresített lőfegyver.
 (3) Az alkalmazásbavételi határozatot a KNBSZ főigazgatójának javaslatára a honvédelemért felelős miniszter adja ki.
4. § (1) A szolgálati lőfegyver
a) hivatásos állomány tagja részére történő kiadását a szervezeti egységének vezetője,
b) főigazgató-helyettesek, továbbá szervezeti egységek vezetői részére történő kiadását a főigazgató
engedélyezi.
(2) Az engedély nem adható ki, illetve a kiadott engedélyt az engedélyező haladéktalanul visszavonja, ha
a) az érintettel szemben büntetőeljárás indult,
b) az érintett illetmény nélküli szabadságon van,
c) az érintett lőfegyverrel, illetve lőszerrel bármely módon visszaélt,
d) erre indokolt javaslatot tesz a  KNBSZ belső biztonsági és bűnmegelőzési feladatokat ellátó szervezeti
egységének vezetője,
e) az 5. §-ban meghatározott tárolási feltételek nem biztosítottak, illetve megváltoztak, vagy
f ) az érintettet szolgálati viszonyából felfüggesztették vagy szolgálati viszonya bármilyen okból szünetel.
5. § (1) A  hivatásos állomány tagja szolgálati helyén szolgálati lőfegyverét a  kizárólagos használatában lévő
lemezszekrényében, ürített állapotban tárolja.
(2) A hivatásos állomány tagja félautomata szolgálati lőfegyvere lakásban történő tárolásának engedélyezésére a 4. §-t
kell alkalmazni.
(3) A  hivatásos állomány tagja a  (2)  bekezdés szerinti engedély alapján lemezszekrényben vagy rögzített
lemezkazettában, ürített állapotban tárolhatja szolgálati lőfegyverét, ha biztosított, hogy ahhoz a  hivatásos
állomány tagján kívül más személy nem fér hozzá.
6. § A hivatásos állomány tagja a szolgálati lőfegyvert betárazva, a véletlen elsülés ellen biztosítva, rejtve, magánál vagy
magán hordhatja.
7. § (1) A  figyelmeztető lövés leadásának irányát úgy kell megválasztani, hogy a  lövedék életet, testi épséget ne
veszélyeztessen, és lehetőleg ne okozzon anyagi kárt.
(2) Ha a támadás közvetett, az eszköze tárgy vagy állat, akkor a tárgyra vagy állatra kell elsődlegesen a lövést leadni.
 (3) A tárgyra, állatra irányuló lövés leadásakor kerülni kell az élet, testi épség veszélyeztetését.
8. § (1) A lőfegyverhasználat során megsérült személy orvosi ellátásáról gondoskodni kell. Az orvos vagy a mentőszolgálat
értesítése az erre utasítást adó, ennek hiányában a lőfegyvert használó kötelessége.
(2) A  hivatásos állomány tagja a  lőfegyverhasználat helyszínét csak abban az  esetben hagyhatja el, ha távozását
nemzetbiztonsági érdek vagy testi épségének megóvása indokolja.
(3) A  helyszíni szemle lefolytatására az  elöljáró intézkedik, függetlenül attól, hogy történt-e személyi sérülés, vagy
keletkezett-e kár.
(4) Az  elöljáró a  helyszíni szemle megállapításaira is figyelemmel, a  szolgálati út betartásával jelentést tesz
a lőfegyverhasználatról.
9. § (1) A lőfegyverhasználatról jelentést készít
a) a lőfegyvert használó,
b) a lőfegyver használatára utasítást adó, és
c) a KNBSZ személyi állományának azon tagja, akinek hitelt érdemlő tudomása van az esemény körülményeiről.
(2) A lőfegyverhasználatról szóló jelentésben rögzíteni kell
a) a  lőfegyverhasználat körülményeit, különösen annak helyét, idejét, a  lőfegyvert használó személyét,
a lőfegyverhasználatra utasítást adó személyét, szolgálati feladat végrehajtása esetén annak megnevezését,
b) a lőfegyverhasználat okát,
c) a lőfegyverhasználatot megelőző intézkedéseket, vagy azok elmaradása esetén annak okát,
d) az alkalmazott lőfegyver típusát, gyári számát, a leadott lövések számát és becsapódásuk helyét,
e) az okozott, illetve keletkezett sérüléseket, az elsősegélynyújtás, orvosi ellátás tényét,
f ) az okozott, illetve keletkezett károkat, a károsult személyét, a lőfegyvert használó, illetve a károsult által a kár
enyhítésére tett intézkedéseket, és
g) a helyszínre, a tanúkra, a bűnjelekre és az egyéb körülményekre vonatkozó adatokat.
10. § A lőfegyverhasználatról a  KNBSZ központi ügyeleti szolgálata az  általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szerv tevékenység-irányítási központját haladéktalanul tájékoztatja.
11. § (1) A  főigazgató haladéktalanul megkezdi a  lőfegyverhasználat jogszerűségének kivizsgálását (a továbbiakban:
vizsgálat). A  vizsgálatot, ha az  arra jogosult az  Nbtv. 37.  § (1)  bekezdése szerinti panasszal nem élt, harminc
napon belül, a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet 134. §-a szerinti előzetes vizsgálat szabályai alapján kell lefolytatni.
(2) A  vizsgálatban nem vehet részt a  lőfegyvert használó személy közeli hozzátartozója, illetve az  a  személy, akitől
az ügy tárgyilagos elbírálása nem várható, továbbá az a személy, akinek jelentéstételi kötelezettsége van.
(3) Ha a  főigazgatóval szemben jelentéstételi kötelezettség, vagy egyéb kizáró ok áll fenn, a  vizsgálatot
a honvédelemért felelős miniszter az általa vezetett minisztériumban kijelölt szervezeti egység útján folytatja le.
(4) A vizsgálat során a helyszíni szemle és a jelentések adatait is figyelembe véve meg kell hallgatni azon személyeket,
akiknek tudomása van az  esemény körülményeiről. Minden esetben meg kell hallgatni a  lőfegyvert használó
személyt, az erre utasítást adót, az intézkedés alá vontat, a sérültet és azt, akinek a lőfegyverhasználat kárt okozott.
(5) Ha a  lőfegyverhasználatnak nem minősülő lövés sérülést vagy kárt okozott, a  lőfegyverhasználatra vonatkozó
rendelkezések szerint kell a vizsgálatot lefolytatni.
12. § (1) A vizsgálat befejezéséről szóló döntés tartalmazza a lőfegyverhasználat jogszerűségének minősítését, jogellenesség
esetén a  felelősségre vonási eljárás megindítására vonatkozó döntést, valamint a  jogorvoslatra vonatkozó
tájékoztatást. Az  indokolás a  döntést megalapozó tények rögzítésén túl tartalmazza a  sérülést, az  okozott kárt,
annak nagyságát, mértékét és az érintettek személyes adatait is.
(2) A döntésről írásban tájékoztatni kell a lőfegyvert használó és az erre utasítást adó személyt.
13. § Az Nbtv. 37. § (1) bekezdése szerinti panasz benyújtása esetén a lőfegyverhasználat jogszerűségének a vizsgálatát
az Nbtv. 37. §-a szerinti panaszeljárás keretei között a 11. § megfelelő alkalmazásával kell lefolytatni.
14. § A szolgálati lőfegyver elvesztését, eltulajdonítását a  hivatásos állomány érintett tagjának a  tudomására jutáskor
haladéktalanul jelentenie kell szolgálati elöljárójának és a  KNBSZ belső biztonsági és bűnmegelőzési feladatokat
ellátó szervezeti egységének.
15. § A 4. § és az 5. § (2) bekezdése szerinti engedély visszavonásakor a hivatásos állomány tagja haladéktalanul átadja
szolgálati lőfegyverét a szolgálati elöljárójának.
16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
40/2012. (II. 27.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Pasi Tuominen
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Finn Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2012. február 7. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
57/2016. (V. 18.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdésének c)  pontja alapján
– a nemzetgazdasági miniszter javaslatára –
dr. Lenner Áron Márkot, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2016. április 22-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
109/2017. (IV. 28.) Korm. rendelete a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda épületének kialakítására irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és e) pontjában,
a 3. § (1) bekezdés a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. §
(1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 3.  § (1)  bekezdés b) és c)  pontja tekintetében a  településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12.  § (1)  bekezdés
c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Budapest közigazgatási
területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 10937/2, 10937/3, 10937/10, 10965 és 10975/15 helyrajzi
számú, természetben a  Budapest II. kerület, Labanc utca 57. szám alatti ingatlanokon megvalósuló, a  Készenléti
Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda épületének kialakítására irányuló beruházással (a továbbiakban: Beruházás)
összefüggő, az 1. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § Az ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
3. § (1) A Beruházással összefüggésben
a) a központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be kell szerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1134/2011. (V. 2.) Korm. határozata a Gyarapodó Magyarországért Alapítvány támogatásának rendezéséről.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 44. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján az I. Országgyűlés fejezet 8. Pártalapítványok támogatása cím 7. Tartalék alcím előirányzat terhére 211,3 millió
forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el az I. Országgyűlés fejezet 8. Pártalapítványok támogatása cím 3. Gyarapodó
Magyarországért Alapítvány alcím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2010. (II. 18.) OGY határozata Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Szombathelyi Városi
Bíróság 28. B.787/2009/2. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
103/2008. (VII. 11.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Szár Község Önkormányzata Képviselő-testülete a zajvédelem helyi szabályozásáról szóló 8/2007. (IV. 27.) rendeletének
3. §-a és melléklete alkotmányellenes, ezért azokat megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság Szár Község Önkormányzata
Képviselő-testületének a zajvédelem helyi szabályozásáról szóló 8/2007. (IV. 27.) rendeletének 7. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. 1. Az indítványozó Szár Község Önkormányzata Képviselő-testületének a zajvédelem helyi szabályozásáról
szóló 8/2007. (IV. 27.) rendeletének (a továbbiakban: Ör.)
mozgóárusítókra vonatkozó 3. § és 7. §-ai alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
Az indítványozó elsősorban vasárnap végez Szár községben mozgóbolti tevékenységet: a megrendelt árukat
cukrászatából házhoz szállítja, megérkezését pedig hangjelzéssel jelzi. Álláspontja szerint az Ör. 3. §-a ellentétes a
zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló
8/2002. (III. 22.) KöM–EüM együttes rendelet (a továbbiakban: R1.) rendelkezéseivel, mivel az Ör. melléklete
szerinti határértékeket egységesen állapította meg, és nem
vette figyelembe, hogy az R. a zajforrás jellegétől, forrásától függő (helyhez kötött, építőipari tevékenységből származó stb.) differenciált határérték-előírásokat tartalmaz. A
differenciálatlan szabályozás miatt az Ör. támadott rendelkezése ellentétes az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésével.
2. Az indítványozó az Ör. 7. §-ának alkotmányosságát
azon az alapon vitatja, hogy a közterületen történő értékesítés esetén hirdetés vagy figyelemfelhívás céljára szolgáló hangosításokat okozó eszköz szombati és vasárnapi
használatának korlátozása, illetőleg tiltása csak a mozgóbolti tevékenységet végző vállalkozók tevékenységét korlátozza, méghozzá protekcionista módon, a helyi vállalkozók védelme érdekében, ami sérti az Alkotmány 70/A. §
(1) bekezdését.
Az indítványozó szerint a szabályozás az egyéb helyzet
szerinti különbségtétel alkotmányi tilalmába ütközik, mivel a vitatott rendelkezés nem a zajterhelés mértéke, hanem annak célja (mozgóbolti értékesítés) szerint tiltja a
hangosító eszköz alkalmazását. Az indítványozó ennek
alátámasztására előadta, hogy a mozgóbolti értékesítéshez
kötött zajterhelés egyébként nem haladja meg az Ör.-ben
előírt mértéket. Az indítványozó – alkotmányi rendelkezésre való hivatkozás és normakontroll-kérelem nélkül –
hiányolta azt, hogy az Ör. nem rendelkezik arról, hogy a
zajszint-értéket a zajkeltőnél, zajvédett vagy egyéb helyen
kell mérni. Emellett azt is, hogy a támadott normából nem
derül ki, milyen szabályok vonatkoznak az Ör. által nem
rendezett kérdésekre.
Az Alkotmánybíróság eljárása során beszerezte Szár
Község Önkormányzata Képviselő-testületének véleményét.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
(…)
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a terüle
tén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel
nélkül.”
2. Az Ör. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„3. § (1) A zajforrásból származó külső környezeti zaj
terhelés nem haladhatja meg a mellékletben szereplő zajterhelési határértékeket.
(2) Az (1) bekezdés szerinti zajterhelési határérték teljesülésétől függetlenül a zajforrásból származó zaj egyenértékű A-hangnyomásszintje a megítélési idő 5%-át meghaladó – a megítélési időben összegzett – időtartamban
nem haladhatja meg 10 dB-nél nagyobb mértékben a melléklet határértékeit.”
(…)
„7. § Közterületen történő értékesítés esetén hirdetés,
vagy figyelemfelhívás céljára szolgáló hangosításokat
okozó eszköz használata hétköznap és szombaton 8 és
12 óra, valamint 17 és 19 óra között engedélyezett, vasárnap tilos.”
3. Az Ör. melléklete:
„A zajforrásból származó megengedett megítélési szint
LAM dB Sorszám Területi funkció Megengedett megítélési szint LAM dB
nappal
(6–18h) átmeneti időszak (18–22h
és munkaszüneti napokon
6–22 h) éjjel
(22–06 h) 1. Hétvégi házas terület, védett
természeti terület kijelölt
része
45 40 35 2. Lakóterület2 501 451 40
3. Egyéb övezetek 60 55 50
1A kertek pihenést szolgáló területén, terasz, pihenő-, díszkert, valamint a pihenésre, szabadidő eltöltésre szolgáló közterület; park, játszótér területén is.
2 Települési gyűjtő út (Rákóczi F. utca) közvetlen közelében és azok tengelyétől mért 50 méteres sávban legfeljebb 10 dB-lel magasabb zajszint engedhető meg.”
III. Az indítvány részben megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy a
Képviselő-testület megsértette-e az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdését azzal, hogy nem az R1. osztályozását követő, környezeti zajterhelés forrásául szolgáló tevékenységen alapuló differenciált, hanem tevékenység-független,
egységes határérték-előírásokat alkotott. Mivel az Ör.
3. §-a szerinti korlátozás alkotmányossága csak az Ör.
mellékletébe foglalt, a védendő terület funkció szerinti határértékek vizsgálata alapján ítélhető meg, ezért az Alkotmánybíróság – gyakorlatának megfelelően – szoros összefüggés okán az alkotmányossági vizsgálatot kiterjesztette
az Ör. mellékeltére is [3/1992. (I. 23.) AB határozat, ABH
1992, 329, 330.; 26/1995. (V. 15.) AB határozat, ABH
1995, 123, 124.; 2/1998. (II. 4.) AB határozat, ABH 1998,
41, 46.; 16/1998. (V. 8.) AB határozat, ABH 1998, 140,
153.; 5/1999. (III. 31.) AB határozat, ABH 1999, 75, 77.;
67/2006. (XI. 29. AB határozat, ABH 2006, 971, 978.].
1.1. A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörét
egyrészt az Alkotmány, másrészt a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.)
állapítja meg. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében
meghatározott egyik alkotmányos korlát szerint a helyi önkormányzat feladatkörében rendeletet alkothat, amely
azonban nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. Az Ötv. 16. § (1) bekezdése pedig előírja, hogy a
képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi
társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá a törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati
rendeletet alkot. Az Ötv. 8. § (1) bekezdése – a helyi közszolgáltatások körében – többek között, az önkormányzatok által ellátandó közfeladatként jelöli ki az épített és természeti környezet védelmét. A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továb
biakban: Kt.) 46. § (1) bekezdésének c) pontja a helyi önkormányzatok környezetvédelmi feladati között külön is
kiemeli, hogy a települési önkormányzatok a környezet
védelme érdekében a környezetvédelmi feladatok megoldására önkormányzati rendeletet bocsátanak ki, illetve határozatot hoznak. A helyi önkormányzatok és szerveik, a
köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről szóló 1991. évi
XX. törvény 85. § (1) bekezdésének e) pontja szerint a települési önkormányzat képviselő-testületének feladat- és
hatáskörébe tartozik a helyi zaj- és rezgésvédelmi szabályok megállapítása.
A Kt. 48. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzat képviselő-testülete – törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott módon és mértékben – illetékességi területére a más jogszabályokban előírtaknál kizárólag nagyobb mértékben korlátozó környezetvédelmi
előírásokat határozhat meg. A Kt. 89. § (3) bekezdése szerint pedig a határértéket a miniszter – az érdekelt miniszterekkel együttesen kiadott – rendeletben, vagy rendeletben
meghatározott esetekben a környezetvédelmi hatóság állapítja meg.
Az Alkotmánybíróság már foglalkozott az általános
(miniszter rendeletben) meghatározott határértékek és az
önkormányzati zajvédelmi rendeletalkotás viszonyával.
Az Alkotmánybíróság elismerte, a helyi önkormányzatok
rendeletalkotási hatásköre kiterjed a törvényhozó és Kormány rendeletében megállapított szabályozáshoz képest
nagyobb mértékben korlátozó előírások meghatározására
(937/B/2000. AB határozat, ABH 2004, 1893, 1900.) illetékességi területének a helyi specialitások figyelembevételével kijelölt egy részén. [34/2008. (IV. 3.) AB határozat,
ABK 2008. április] A települési önkormányzat képviselő-testülete azonban önálló, új határértékeket nem állapíthat meg, mivel erre a Kt. felhatalmazása alapján csak miniszter rendeletben, vagy egyedi ügyekben a környezetvédelmi hatóság jogosult.
Az R1. egyrészt a környezeti zaj és rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló 284/2007. (X. 29.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Korm. r.) 2. § p) pontja szerinti
zajtól védendő területekre (pl. lakó-, üdülő-, zöldterület) a
zajt kiváltó tevékenységtől, a zajforrástól (üzemi létesítmény, közlekedés, építőipari tevékenység) függően (R1.
1–3. számú mellékletei), illetőleg a Korm r. 2. § q) pontja
szerinti zajtól védendő épületek zajtól védendő helyiségeinek (kórtermekben, lakószobákban stb.) osztályozásától
függően, két (nappali és éjjeli) napszakra figyelemmel állapítanak meg határértékeket (R1. 4. számú melléklete).
Figyelemmel arra, hogy az Ör. 3. §-a és melléklete egyrészt egységesen, a zajforrás által kibocsátott zajterhelésre
és a környezeti zajforrás hatásterületének területi funkciója alapján, másrészt nem kettő, hanem három (nappali, éjjeli és átmeneti) napszak figyelembevételével határozta
meg a határértékeket, tartalmilag új határértékeket állapított egyes, az R1. által szabályozott tevékenységekre
(pl. építőipari kivitelezési tevékenység).
A fentiek alapján Szár Község Önkormányzatának Képviselő-testülete túlterjeszkedett a törvényekben megállapított jogalkotói hatáskörén, figyelmen kívül hagyva a Kt.
89. § (3) bekezdése szerinti korlátozás miszerint az általános határértékeket e törvényi felhatalmazás alapján az
R. határozza meg. A kifejtettek alapján az Ör. 3. §-a és
melléklete sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését,
ezért azokat az Alkotmánybíróság megsemmisítette.
2. Az Alkotmánybíróság ezt követően azt vizsgálta,
hogy az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésébe foglalt
diszkriminációtilalom követelményét megsértette-e a jogalkotó akkor amikor a mozgóbolti értékesítést kizárólag
elősegítő, hirdetés, vagy figyelemfelhívás céljára szolgáló
hangosító eszköz használatát hétköznapon és szombaton
8.00 és 12.00 között engedélyezte, vasárnap pedig egész
nap megtiltotta, függetlenül attól, hogy azok milyen zajterhelést jelentenek a környezetre.
2.1. Az Ör. 4–7. §-ai – egyebek mellett – ipari termelő,
szolgáltató létesítmények és telephelyek működésével
kapcsolatos, valamint a szolgáltatásnyújtással és családi
rendezvényekkel összefüggő zajvédelmi előírásokat tartalmaznak. Egyes előírások megszegését az Ör. 8. §-a szabálysértéssé minősíti (pl. a bolt és raktárfeltöltésre, vendéglátó egységekben, kerthelyiségekben történő zeneszolgáltatásra, közösségi rendezvényekre, szabad téren történő
élőzene szolgáltatás, utcai zenélésre, éneklésre vonatkozó
tilalmak megszegése).
2.2. A Korm. r. 2. § i) pontja alapján a közterületen történő értékesítés esetén hirdetés vagy figyelemfelhívás céljára szolgáló hangosító eszköz üzemi, szolgáltató tevékenységhez használt zajforrásnak (berendezésnek) minősül. A Korm. r. 26. § (1) bekezdésének b) pontja szerint a
környezetvédelmi hatóság zajvédelmi bírság fizetésére
kötelezi a környezeti zajforrás üzemeltetőjét, ha az üzemeltető az üzemi zajforrás előidézésével az épületen belüli, jogszabályban megállapított zajterhelési határértékeket
túllépi. Mivel az Ör. támadott szabálya hétköznapon és
szombaton egyes napszakokra, továbbá vasárnap – függetlenül a zaj mértékétől – egész napra zéró toleranciát ír elő,
a közterületen történő értékesítéshez kapcsolódó hangosítás zajvédelmi bírság kiszabását vonja maga után. Az indítványozó által kifogásolt, az Ör. 7. §-ába foglalt közterületi értékesítéshez kapcsolódó magatartást az Ör. ugyan
nem minősíti szabálysértéssé, de a támadott szabály – a
fent kifejtettek alapján – nem minősül szankció nélküli
szabálynak, ezért annak alkotmányossága érdemben vizsgálható.
2.3. Szár Község Önkormányzatának Képviselő-testülete az alkotmánybírósági megkeresésre adott válaszában
kifejtette, hogy a szabályozás indoka a helyi lakosok
egészséges életkörülményeinek védelme, a pihenéshez való joguk biztosítása. A Képviselő-testület álláspontja szerint a kifogásolt szabályozás nem tesz különbséget a vállalkozások székhelye szerint, továbbá nem érinti a vállalkozási tevékenység (mozgóbolti értékesítés) engedélyezését.
Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése az Alkotmánybíróság gyakorlata értelmében az egymással összehasonlítható helyzetben lévők között alkalmazott olyan különbségtétellel szemben nyújt védelmet, amelynek nincs alkotmányosan elfogadható indoka. Ebből következően nem
minden különbségtétel alkotmányellenes, hanem arra tekintettel fogalmazza meg a diszkrimináció tilalmát, hogy a
jognak mindenkit egyenlőként, egyenlő méltóságú személyként kell kezelnie. [9/1990. (IV. 25.) AB határozat,
ABH 1990, 46, 48–49.]
A megkülönböztetés alkotmányosságának megítélésében a mindenkori szabályozás tárgyi és alanyi összefüggéséből kell kiindulni, s az egyenlőségnek az adott tényállás
lényeges elemeire tekintettel kell fennállnia. A megkülönböztetés tilalmába ütközik, ha az adott szabályozási koncepción belül eltérő szabályozás vonatkozik valamely csoportra, kivéve, ha annak kellő súlyú alkotmányos indoka
van. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint az
azonos helyzetben lévők között nem alapjogok tekintetében tett megkülönböztetés csak akkor tekinthető alkotmányellenesnek, ha nincs ésszerű indoka, tehát önkényes,
végső soron az emberi méltósághoz való jogot sérti. Töretlen a gyakorlat abban, hogy amikor az Alkotmány
70/A. §-ának sérelme a kérdés – és a megkülönböztetés
nem alapjogra vonatkozik –, az Alkotmánybíróság egyrészt azt vizsgálja, hogy a jogalkotó összehasonlítható
helyzetben lévő jogalanyok között tett-e megkülönböztetést, másrészt azt, hogy az összehasonlítható helyzetben
lévő jogalanyok közötti különbségtételnek van-e tárgyila
gos megítélés szerint ésszerű indoka. [21/1990. (X. 4.) AB
határozat, ABH 1990, 73, 77–79.; 16/1991. (V. 20.) AB
határozat, ABH 1991, 62.; 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280–282.; 21/2007. (III. 29.) AB határozat, ABH 2007, 304, 307.]
2.4. A támadott szabályozás a közterületi értékesítési tevékenységhez nem szükségszerűen kapcsolódó hirdetést
és figyelemfelhívás céljára szolgáló hangosító eszköz
használatát tiltja a hétköznap és szombat egyes időszakaiban, továbbá vasárnap egész nap. Az Ör. 7. §-a minden
közterületen értékesítést folytató vállalkozóra azonos módon vonatkozik, így nem áll fenn megkülönböztetés a szabályozással érintett jogalanyok vonatkozásában, különösen nem kezeli eltérően a szabályozás a helyi és nem helyi
vállalkozókat, ezért az Alkotmánybíróság az Ör. 7. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt – az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésének vonatkozásában – elutasította.
A határozat Magyar Közlönyben való közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1335/2012. (IX. 7.) Korm. határozata Budapest–Cegléd–Szolnok–Lőkösháza vasútvonal 2000–2006. közötti időszakban Kohéziós Alapból támogatott fejlesztési projektek az Európai Bizottság által megállapított támogatási korrekcióinak csökkentéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány 1. elrendeli a) a 2000/HU/16/P/PT/001 számú (I. szakasz), a 2001/HU/16/P/PT/007 számú (II/1. szakasz), a 2004/HU/16/C/PT/001
számú (II/2. szakasz) vasút-rehabilitációs projektekre az Európai Bizottság által megállapított korrekciókból
következő forrásvesztés minimalizálása, illetve b) a Közlekedési Operatív Program vasúti projektjei esetében a kifizetések felfüggesztésének elkerülése érdekében
a Budapest–Cegléd–Szolnok–Lőkösháza vasúti vonal rehabilitációját teljessé tevő, az a) pont szerinti projektekre
az Európai Bizottság vonatkozó határozataiban nevesített, az elvárt működési színvonalhoz szükséges feltételek
teljesítését, 2. az 1. pontban foglaltak végrehajtása érdekében felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen részletes
előterjesztést a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság részére a) a Budapest–Békéscsaba vonalszakaszon történő ETCS 2 rendszer telepítésére,
b) a GSM-R rendszerek bevezetését célzó beruházásokra, c) a Békéscsaba állomás pályaépítésére, és
d) a Gyoma (kiz.)–Békéscsaba (bez.) vonalszakasz új elektronikus biztosítóberendezés megvalósítására
irányuló projektek tárgyában. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2017. (II. 28.) FM rendelete a Bajai földikutya-rezervátum természetvédelmi terület létesítéséről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 3., 4., 12. és 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 4. és 9.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Védetté nyilvánítom Bajai földikutya-rezervátum természetvédelmi terület elnevezéssel az  1.  mellékletben
meghatározott, összesen 114,252 hektár kiterjedésű területet.
(2) A  védetté nyilvánítás célja a  délvidéki földikutya (Nannospalax [leucodon] montanosyrmiensis) – Kárpát-medencei
endemikus faj − legnépesebb ismert populációja élőhelyének, továbbá a  Bácskai-síkvidékre egykor jellemző táji
adottságok, az e tájon korábban nagy kiterjedésű erdőssztyeppi élőhelyek maradványainak megőrzése, fenntartása.
2. § (1) A  Bajai földikutya-rezervátum természetvédelmi terület védőövezeteként a  2.  mellékletben meghatározott,
összesen 10,1885 hektár kiterjedésű területet jelölöm ki.
(2) A védőövezetben
a) a terület helyreállítása, jellegének, használatának megváltoztatása,
b) termőföldnek nem minősülő földterület rendeltetésének, termőföld művelési ágának a megváltoztatása
a természetvédelmi hatóság engedélyével végezhető.
3. § A Bajai földikutya-rezervátum természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervét a 3. melléklet tartalmazza.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
8/2013. (V. 10.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a Magyar Államkincstár, mint az
államháztartás információs rendszerének működtetését és fejlesztését végző szervezet középtávú stratégiájának
– a közpénzek felhasználása átláthatóságát, elszámolását biztosító és a nyílt kormányzást elősegítő, korszerű
informatikai bázison történő – megalkotásával kapcsolatos feladatok ellátására 2013. április 29. napjától 2013. július
31. napjáig terjedő időtartamra Tavaszi Zsolt urat miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatkörökre terjed ki:
a) javaslatot tesz a Magyar Államkincstár középtávú stratégiájának megújítására,
b) közvetlenül irányítja és felügyeli a Magyar Államkincstár tevékenységi körébe tartozó feladatok ellátását
támogató folyamatban lévő kiemelt informatikai fejlesztéseket és beszerzéseket,
c) engedélyezi az informatikai tárgyú szerződések megkötését, illetve kezdeményezi azok felülvizsgálatát,
d) a b) és c) pontokban meghatározott feladatokkal összefüggésben közvetlenül utasíthatja a Magyar
Államkincstár elnökét,
e) áttekinti a Magyar Államkincstár szervezeti struktúráját és személyzeti politikáját, majd ennek alapján javaslatot
tesz a szükséges változtatásokra. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét a nemzetgazdasági miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztos működésének – 4. §-ban foglaltakon túli – biztosításával kapcsolatos feladatokat a Magyar
Államkincstár látja el.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
32/2012. (III. 7.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a vidékfejlesztési miniszter javaslatára
Kovács Pétert a Vidékfejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává – 2012. március 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1127/2010. (V. 21.) Korm. határozata Magyarország vízgyűjtő-gazdálkodási tervéről.
1. A Kormány vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglalt tagállami kötelezettség teljesítése érdekében Magyarország
vízgyűjtő-gazdálkodási tervét az 1. számú mellékletben foglaltaknak megfelelően közzéteszi.
2. A vízgyűjtő-gazdálkodási tervet érintő és arra jelentős hatást gyakorló, átfogó gazdaságfejlesztési stratégiákat fel kell
mérni és azoknak a vízgyűjtő-gazdálkodási tervvel való összhangját biztosítani kell.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Budapest, 2010. május 5. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
63/2012. (VII. 2.) VM rendelete a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, valamint a megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szervei előtt kezdeményezett eljárásokban fizetendő igazgatási szolgáltatási díjak mértékéről, valamint az igazgatási szolgáltatási díj fizetésének szabályairól.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 35. pontjában, és az (5) bekezdés
i) pontjában, a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 66. § (3) bekezdésében, az erdőről, az erdő védelméről és
az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (2) bekezdés 1–4., 6–11. pontjában, valamint (8) bekezdésében, a vad
védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 100. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint
(1) bekezdés c) pont 13. alpontjában, a halászatról és a horgászatról szóló 1997. évi XLI. törvény 56. § (1) bekezdés h) pontjában,
a növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 2003. évi LII. törvény
30. § (2) bekezdés j) pontjában, a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben
felhasznált energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény 13. § (3) bekezdésében,
az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49. § (1) bekezdés a) pont 16. alpontjában, és az (1) bekezdés c) pontjában,
valamint a fás szárú energetikai ültetvényekről szóló 71/2007. (IV. 14.) Korm. rendelet 8. § (7) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § c) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel, valamint az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § f) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel egyetértésben –, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a), c), e), h), i) és
j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH), illetve a megyei kormányhivatalok
élelmiszerlánc-felügyeleti, talajvédelmi, borászati, növénytermesztési, erdészeti, vadászati, halászati és tenyésztési
hatósági, valamint mezőgazdasági igazgatási hatáskörébe tartozó, kérelemre indult eljárásaiért az 1. mellékletben
meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni. (2) E rendelet alkalmazásában:
1. egy darabáru küldemény: a darabszámtól függetlenül az egyszerre egy fuvarlevéllel, illetve ezt pótló egyéb
fuvarokmánnyal vagy ezek nélkül szállított 2 tonna összsúlyt meg nem haladó küldemény;
2. egy jármű küldemény (szállítmány): a befogadóképességtől függetlenül, az egy szállítóeszközbe berakott és egy
fuvarlevéllel, e mellett egyéb fuvarokmánnyal vagy e nélkül szállított 2 tonna összsúlyt meghaladó küldemény;
3. egy postaküldemény (csomag, levélpostai küldemény): a csomagok darabszámától függetlenül az egy
szállítólevéllel szállított csomagküldemény, illetve – a küldemények darabszámától függetlenül – az egy
vámokmánnyal kezelt levélpostai küldemény; 4. eljáró hatóság: a NÉBIH, a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága,
erdészeti igazgatósága, földművelésügyi igazgatósága, illetve a növény- és talajvédelmi igazgatósága, valamint
a kerületi állategészségügyi és élelmiszer ellenőrző hivatal. 2. Az igazgatási szolgáltatási díjak megfizetésére vonatkozó közös szabályok
2. § (1) A díjat az e rendelet szerint díjfizetési kötelezettség alá tartozó hatósági eljárást kezdeményező ügyfélnek kell
megfizetnie. (2) Az 1. mellékletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díjakat – amennyiben e rendelet eltérően nem rendelkezik –
az eljáró hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett, 2. mellékletben meghatározott számlájára, átutalás vagy fizetési
számlára történő készpénzbefizetés útján kell megfizetni. (3) A fizetési megbízás közlemény rovatában fel kell tüntetni a hatósági eljárás 1. melléklet szerinti megnevezését és
az ügyfél adószámát, illetve adóazonosító jelét. (4) A díjat – amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik – a hatóság számára az eljárás lefolytatására irányuló
kérelem benyújtásával egyidejűleg kell megfizetni, vagy a befizetés megtörténtét annak igazolására alkalmas
dokumentummal igazolni. (5) Amennyiben az ügyfél a díjat a hatósági eljárásra irányuló kérelmének előterjesztésével egyidejűleg nem, vagy nem
teljes mértékben fizeti meg, a hatóság hiánypótlási felhívásának kézhezvételétől számított tizenöt napon belül köteles
a befizetést teljesíteni és a fizetési megbízás közlemény rovatában az (1) bekezdésben foglalt adaton túl a hatósági
felszólítás ügyazonosító számát is feltüntetni. 3. § (1) Kérelemre indult hatósági eljárásban a kérelem visszavonása vagy elutasítása esetén – amennyiben e rendelet vagy
külön jogszabály másként nem rendelkezik – az igazgatási szolgáltatási díjat nem lehet visszatéríteni.
(2) Nagy gyakoriságú, rendszeresen ismétlődő hatósági eljárások esetén az eljáró hatóság az ügyféllel külön elszámolási
rendben is megállapodhat az igazgatási szolgáltatási díjak fizetésére vonatkozóan.
(3) Amennyiben az ügyfél által előzetesen megfizetett igazgatási szolgáltatási díj összege és a hatóság által az eljárás
lezárásakor megállapított díj összege eltér, az eljáró hatóság
a) hivatalból köteles intézkedni a többletbefizetés visszatérítése iránt az 5. § (2) bekezdése szerint,
b) az ügyfél által megfizetett díjat előlegként beszámítja és a díjköteles eljárást lezáró döntésében kötelezi
az ügyfelet a különbözet 15 napon belüli megfizetésére.
4. § (1) A jogorvoslati eljárás díját a másodfokon eljáró hatósághoz kell befizetni. A jogorvoslati díj befizetését igazoló
bizonylatot a jogorvoslati kérelemhez csatolni kell. (2) Amennyiben az ügyfél a jogorvoslati eljárás díját az első fokon eljáró hatóság számlájára fizette be, az első fokú
hatóság köteles a befizetett díjat a jogorvoslati kérelem, illetve az ügy összes iratainak a felterjesztésével egyidejűleg
a másodfokon eljáró hatósághoz átutalni. 5. § (1) Az eljáró hatóság a megfizetett díjat egészben vagy részben visszatéríti, ha az ügyfél az e rendelet szerinti, vagy
az eljáró hatóságnak a költségmentességre vonatkozó döntésében foglalt díjnál többet fizetett meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti visszatérítést hivatalból a többletbefizetés megállapítását követő 8 napon belül, amennyiben
pedig a többletfizetést a kérelmező jelzi az eljáró hatóságnak, a visszatérítésre vonatkozó kérelem beérkezését követő
8 napon belül kell elrendelni, és a visszatérítés teljesítése iránt a visszatérítés elrendelését követő 30 napon belül
intézkedni kell. 6. § (1) A megfizetett igazgatási szolgáltatási díj az adott ügyben eljáró hatóság bevétele, amely az élelmiszerláncról és
hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvényben, a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvényben,
az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvényben, az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló
2009. évi XXXVII. törvényben, a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi
LV. törvényben, a halászatról és a horgászatról szóló 1997. évi XLI. törvényben, a növényfajták állami elismeréséről,
valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 2003. évi LII. törvényben, a megújuló
energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben felhasznált energia üvegházhatású
gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvényben és azok végrehajtására kiadott jogszabályokban,
valamint a fás szárú energetikai ültetvényekről szóló 71/2007. (IV. 14) Korm. rendeletben meghatározott feladataikkal
kapcsolatban felmerülő költségek fedezésére használható fel. (2) Az e rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díjak vonatkozásában az illetékekről szóló 1990. évi
XCIII. törvény a) 28. § (2) és (3) bekezdését a díjfizetési kötelezettség keletkezése és fennállása,
b) 31. §-át a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítása,
c) 32. §-át a díj visszatérítése tekintetében azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy adóhatóságon eljáró hatóságot, illetéken az igazgatási
szolgáltatási díjat kell érteni. (3) A díjak nyilvántartására és elszámolására az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló jogszabály előírásait kell alkalmazni. 3. Az állategészségügyi igazgatási szolgáltatási díjakra vonatkozó külön szabályok
7. § (1) Az 1. melléklet 5.1. és 5.4 pontjában meghatározott, határállomáson történő igazgatási szolgáltatási díjfizetési
kötelezettség nem vonatkozik a Dunán vízi szállítóeszközön történő átvitelre.
(2) Magyarországon lakóhellyel, székhellyel (telephellyel) nem rendelkező ügyfél, valamint a hatósággal történt előzetes
megállapodás estén a szolgáltatást teljesítő hatóság az igazgatási szolgáltatásokért fizetendő díj helyszíni,
készpénzben történő megfizetésére kötelezheti az ügyfelet a vizsgálat megkezdésekor.
4. A növényvédelmi igazgatási szolgáltatási díjakra vonatkozó külön szabályok
8. § (1) A mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak
megállapításáról szóló 800/99/EK bizottsági rendelet, a visszatérítésben vagy egyéb támogatásban részesülő
mezőgazdasági termékek kivitele során végzett ellenőrzésekről szóló 386/90/EGK tanácsi rendelet alkalmazására
vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. november 26-i 2090/2002/EK bizottsági rendelet,
valamint a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet alapján indult
növényegészségügyi vizsgálatok esetében a vizsgálat költségei az exportőrt terhelik, amennyiben a termék a vizsgálat
alapján nem felel meg az exporttámogatásban részesülés kritériumainak.
(2) A nem növény-egészségügyi vizsgálatra történt mintavételhez a díjat a mintavételt kezdeményező (megrendelő)
köteles megfizetni. A minta vizsgálatáért fizetendő díjat a mintavételi díj nem tartalmazza.
5. A halászati, horgászati igazgatási szolgáltatási díjakra vonatkozó külön szabályok
9. § (1) Az állami gyermek horgászjegy kiváltása, továbbá a 70. életévét betöltött személy állami horgászjegyének kiváltása
és évenkénti érvényesítésének díja ingyenes, a díj fizetése alól való mentességet a horgászjegyen fel kell tüntetni.
(2) Az állami halászjegy és az állami horgászjegy díját a halászati hatóságnál, illetve megbízottjánál a jegyek átvételekor
kell megfizetni. (3) A halászati hatóság, illetve megbízottja a díjbevételeket havonta, a tárgyhót követő 5. napig köteles átutalni, illetve
befizetni a 2. melléklet 5. pontjában meghatározott számú számlára. A kiadott jegyekkel a forgalmazással megbízott
negyedévenként, a negyedévet követő hónap 15. napjáig a halászati hatóság felé, a halászati hatóság pedig
a tárgyévet követő év január 31-ig köteles a NÉBIH felé elszámolni.
(4) A halászati hatóság, illetve a vizsgáztatásra kijelölt szervezet a horgászvizsga díjbevételeit havonta, a tárgyhót követő
5. napig köteles átutalni, illetve befizetni a 2. melléklet 5. pontjában meghatározott számú számlára. A kiadott
horgászvizsga bizonyítványokkal a vizsgáztatásra kijelölt szervezet negyedévenként, a negyedévet követő hónap
15. napjáig a halászati hatóság felé, a halászati hatóság pedig a tárgyévet követő év január 31-ig köteles a NÉBIH felé
elszámolni. 6. A vadászati igazgatási szolgáltatási díjakra vonatkozó külön szabályok
10. § (1) A fel nem használt vadászati engedély nem váltható vissza.
(2) A vadászati engedély elvesztése, megsemmisülése esetén a pótlásként kiadott engedély után a teljes
igazgatási-szolgáltatási díjat meg kell fizetni. 7. Záró rendelkezések
11. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2012. augusztus 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet 1. mellékletének 14.3. pontja 2013. január 1-jén lép hatályba.
12. § Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény végrehajtásáról
153/2009. (XI. 13.) FVM rendelet a következő 61/A. §-sal és azt megelőző alcímmel egészül ki:
„Egyéb eljárási költségek az erdészeti hatósági eljárásban
61/A. § A hivatalból indult, illetőleg folytatott erdészeti hatósági eljárás során a helyszíni szemle és a műszeres
vizsgálatok költségei, továbbá a tényállás tisztázása során felmerült személyi és dologi költségek egyéb eljárási
költségnek minősülnek.” 13. § (1) Hatályát veszti a) az egyes állategészségügyi igazgatási szolgáltatások díjáról szóló 46/1999. (V. 19.) FVM rendelet,
b) a növényvédelmi igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 165/2004. (XI. 22.) FVM rendelet,
c) az élelmiszer-ellenőrzési igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 89/2005. (X. 11.) FVM–EüM–ICSSZEM–PM együttes
rendelet, d) a takarmányok hatósági vizsgálataiért fizetendő díjakról szóló 26/1997. (IV. 18.) FM rendelet,
e) a tenyésztési hatóság által díjfizetés ellenében végzett feladatok körének és a fizetendő díj mértékének
megállapításáról szóló 33/1994. (VI. 28.) FM rendelet, f) a növényfajták állami elismerésének és vizsgálatának díjtételeiről szóló 106/2003. (IX. 16.) FVM rendelet,
g) a vetőmagvak és szaporítóanyagok minősítésének és vizsgálatának díjtételeiről szóló 107/2003. (IX. 16.) FVM
rendelet, h) az erdészeti hatósági eljárásban fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 40/2010. (IV. 15.) FVM rendelet,
i) a bioüzemanyag-előállítás fenntartható minősítésének igazolásért, nyilvántartásba vételéért fizetendő igazgatási
szolgáltatási díjakról szóló 7/2011. (I. 28.) VM rendelet,
j) a halászatról és a horgászatról szóló 1997. évi XLI. törvény végrehajtásának egyes szabályairól szóló 78/1997.
(XI. 4.) FM rendelet 9. § (5) bekezdése, 11. § (4) és (5) bekezdése, a 19. § (1) bekezdésében az „A vizsga díja ötezer
forint, melyet a halászati hatóságnál kell megfizetni.” szövegrész, a 20. § (2) bekezdésében az „Az eskü kivételének
a díja kétezer forint, melyet a halászati hatóságnál kell megfizetni.” szövegrész, 21. § (2) bekezdése, 29. §-a,
k) a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény végrehajtásának
szabályairól szóló 79/2004. (V. 4.) FVM rendelet 43. § (4) bekezdése, 51. §-a, 79. § (4) bekezdése, 89. §
(2)–(4) bekezdése, 90. §-a, 18. számú melléklet I. része, 22. számú melléklete,
l) a fás szárú energetikai ültetvények telepítésének engedélyezése, telepítése, művelése és megszüntetése részletes
szabályairól, valamint ezen eljárások igazgatási és szolgáltatási díjáról szóló 45/2007. (VI. 11) FVM rendelet 5. §-a és
6. §-a, valamint 2. számú melléklete. (2) 2013. január 1-jén hatályát veszti a halászatról és a horgászatról szóló 1997. évi XLI. törvény végrehajtásának egyes
szabályairól szóló 78/1997. (XI. 4.) FM rendelet 12. §-a.
14. § Ez a rendelet a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó
szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági
ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
3/2012. (II. 21.) OGY határozata Tasó László országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Tasó László országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Debreceni Városi Bíróság
71. B. 2149/2011/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1918/2017. (XII. 8.) Korm. határozata a 2018. évben kedvezményes villamos energia felhasználásra jogosult költségvetési intézmények kijelöléséről.
A Kormány a  költségvetési intézmények fosszilis energia felhasználásának csökkentése érdekében napelemes
villamosenergia-termelő erőmű működtetéséről szóló 232/2015. (VIII. 20.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése alapján
a  2018. évi kedvezményes árú villamos energia felhasználására a  költségvetési intézményeket az  1.  mellékletben
foglaltak szerint jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2014. (X. 10.) ORFK utasítása az iratok külföldre továbbításának szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv által
lefolytatott közigazgatási hatósági, körözési, szabálysértési és büntetőeljárások keretében készített iratok külföldre továbbítására
vonatkozó, országosan egységes gyakorlat biztosítása érdekében kiadom a következő utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban:
Rendőrség).
2. Az utasítás hatálya nem terjed ki az ORFK Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központnak az Európai Unió
bűnüldözési információs rendszere és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete keretében megvalósuló
együttműködésről és információcseréről szóló 1999. évi LIV. törvényben meghatározottak szerinti eljárásaira, valamint
az e törvénnyel összefüggésben készített irataira.
2. Értelmező rendelkezések 3. Az utasítás alkalmazásában
a) irat: minden olyan hivatalos dokumentum, amelyet a rendőri szerv hatáskörében eljárva, a büntetőeljárásról
szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.), a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény, a körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok
felkutatásáról és azonosításáról szóló 2013. évi LXXXVIII. törvény vagy a szabálysértésekről, a szabálysértési
eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (a továbbiakban: Szabs. tv.)
alapján készített és kiadmányozott (a továbbiakban: kiadmányozott), így különösen a határozatok és
a végzések;
b) jogsegélyegyezmény:
ba) az 1994. évi XIX. törvénnyel kihirdetett, a Strasbourgban, 1959. április 20-án kelt, a kölcsönös bűnügyi
jogsegélyről szóló európai egyezmény és kiegészítő jegyzőkönyve,
bb) a 2005. évi CXVI. törvénnyel kihirdetett, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi
jogsegélyről szóló, 2000. május 29-én kelt egyezmény és az egyezmény 2001. október 16-án kelt
kiegészítő jegyzőkönyve,
bc) Magyarország és más államok közötti kétoldalú bűnügyi jogsegélyegyezmények.
II. FEJEZET
A BÜNTETŐELJÁRÁS SORÁN KIADMÁNYOZOTT IRATOK KÜLFÖLDRE TOVÁBBÍTÁSÁNAK
ÉS FELÜLVIZSGÁLATÁNAK SZABÁLYAI
3. Irat továbbítása jogsegélyegyezmény keretében 4. A Rendőrség nyomozó hatóságai a büntetőeljárás során kiadmányozott iratot és annak a Be. 9. § (3) bekezdése
alapján elkészített fordítását a felügyeletet ellátó ügyészségnek küldik meg külföldre történő továbbítás érdekében,
ha a címzett állammal a 3. pont b) alpontjában megjelölt jogsegélyegyezmény fennáll.
5. A fordítási költségek csökkentése érdekében a külföldre továbbítandó iratokat – a jogszabályi követelmények
megtartása mellett – tömören, lényegre törően kell megfogalmazni.
6. A 3. pont b) alpont bc) alpontjában megjelölt esetekben a fordítást csak akkor kell hitelesíttetni, ha ennek
szükségességéről a vonatkozó jogsegélyegyezmény kifejezetten rendelkezik.
4. Irat továbbítása jogsegélyegyezmény hiányában 7. Ha a Rendőrség nyomozó hatósága által folytatott büntetőeljárásban kiadmányozott iratot külföldre kell továbbítani
és a címzés helye szerinti állammal Magyarországnak jogsegélyegyezménye nincs, a következő szabályok szerint kell
eljárni:
a) az iratot a kiadmányozó helyi nyomozó hatóság az illetékes területi nyomozó hatósághoz terjeszti fel, amely
a felterjesztett iratokat felülvizsgálja, és ha azokat külföldre továbbításra alkalmasnak tartja, visszaküldi
a kiadmányozó helyi nyomozó hatóságnak, amely az iratnak a fordításáról és külföldre történő továbbításáról
intézkedik;
b) a területi nyomozó hatóság az általa kiadmányozott iratot – a központi nyomozó hatóság felülvizsgálata
nélkül – közvetlenül továbbítja külföldre.
5. A büntetőeljárás során kiadmányozott irat felülvizsgálatának szabályai
8. A 7. pont a) alpontjában megjelölt területi nyomozó hatóság felülvizsgálja a helyi nyomozó hatóság által kiadmányozott
iratot, amelynek során megállapítja, hogy a címzés helye szerinti állammal nem áll fenn jogsegélyegyezmény.
9. Az irat felülvizsgálatát végző területi nyomozó hatóság – különösen indokolt esetben – az iratot kiadmányozó helyi
nyomozó hatóságtól – a büntetőeljárásra irányadó adatkezelési rendelkezések betartásával – bekérheti a felülvizsgálat
eredményes elvégzéséhez szükséges dokumentumokat, adatokat.
10. Az iratok felülvizsgálatának és továbbításának határideje az iratnak a felülvizsgálatot végző nyomozó hatósághoz
történő megérkezéstől számított 8 nap.
11. Ha a felülvizsgálatot végző területi nyomozó hatóság hibát, illetve hiányosságot állapít meg, az iratot haladéktalanul
visszaküldi a kiadmányozó helyi nyomozó hatóságnak. A kiadmányozó helyi nyomozó hatóság az irat kézhezvételétől
számított 8 napon belül köteles a hibát kijavítani, a hiányosságot pótolni és az iratot ismételten haladéktalanul
felterjeszteni.
12. Amennyiben a Be. 9. § (4) bekezdésében foglalt rendelkezés szerint az irat idegen nyelvű fordítása nem szükséges,
a helyi nyomozó hatóság az iratok megküldése során vagy abban az esetben, ha a lemondásra az iratok megküldése
után kerül sor, úgy a lemondást követően haladéktalanul továbbítani köteles a lemondást igazoló dokumentációt is.
13. Ha az adott ügyben a büntetőeljárást – a Rendőrség nyomozó hatóságainak hatásköréről és illetékességéről szóló
25/2013. (VI. 24.) BM rendelet alapján – a központi nyomozó hatóság folytatja le és az iratot kiadmányozza, annak
külföldre továbbításáról a központi nyomozó hatóság e fejezet szabályai szerint közvetlenül intézkedik.
14. Ha a Rendőrség nyomozó hatóságának az előtte folyamatban lévő büntetőeljárásban a bűnjel lefoglalásról szóló
határozatot, illetve bűnjelként lefoglalt úti okmányt kell külföldre továbbítani és a címzés helye szerinti állammal nincs
jogsegélyegyezmény, a nyomozó hatóság ezen iratokat közvetlenül megküldi a Külgazdasági és Külügyminisztérium
Konzuli és Állampolgársági Főosztályának.
III. FEJEZET
A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁS SORÁN KIADMÁNYOZOTT IRATOK KÜLFÖLDRE TOVÁBBÍTÁSÁNAK
SZABÁLYAI
15. A rendőrkapitányság a szabálysértési, illetve a szabálysértési előkészítő eljárásban (a továbbiakban: szabálysértési
eljárás), valamint a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság a szabálysértési eljárás során hatáskörében kiadmányozott
iratát közvetlenül továbbítja külföldre.
16. Amennyiben a külföldi lakcímmel vagy tartózkodási hellyel rendelkező eljárás alá vont személy ismeretlen helyen
tartózkodik és a címzés helye szerinti állammal Magyarországnak jogsegélyegyezménye nincs, a rendőrkapitányság az
irat kézbesítésére a Szabs. tv.-ben meghatározott hirdetményi kézbesítés szabályainak alkalmazásával is intézkedhet.
IV. FEJEZET
A KÖZIGAZGATÁSI HATÓSÁGI ÉS KÖRÖZÉSI ELJÁRÁS SORÁN KIADMÁNYOZOTT IRATOK KÜLFÖLDRE
TOVÁBBÍTÁSÁNAK SZABÁLYAI
17. A közigazgatási hatósági és a körözési eljárás során kiadmányozott iratokat a kiadmányozó rendőri szerv közvetlenül
továbbítja külföldre a címzett vagy az eljárás során írásban meghatalmazott kézbesítési meghatalmazottja részére.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 18. Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
19. Hatályát veszti az iratok külföldre továbbításának szabályairól szóló 30/2007. (OT 22.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
118/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
A Magyar Közlönyt a Szerkesztőbizottság közreműködésével a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium szerkeszti.
A Szerkesztőbizottság elnöke: dr. Biró Marcell,
a szerkesztésért felelős: dr. Borókainé dr. Vajdovits Éva.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 2–4.
A Határozatok Tára hivatalos lap tartalma a Magyar Közlöny IX. részében jelenik meg.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://kozlony.magyarorszag.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Majláth Zsolt László ügyvezető.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 27-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„egyetért-e ön azzal, hogy az  országgyűlés úgy módosítsa, a  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és
a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIv törvényben meghatározott kiskereskedelmi árrés mértékét,
hogy a  legnagyobb kereskedelmi árrés mértéke a  dohánytermék–adókkal nem csökkentett – kiskereskedelmi eladási
árának 3,33%-a legyen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  régi Ve. 117.  § (1)  bekezdésén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII. tv. 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  §
(1) bekezdés g) pontján valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
200/2012. (VIII. 2.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Hernán Antonio Bermúdez
Aguilar rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Hondurasi Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez, római székhellyel. Budapest, 2012. július 19.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
27/2014. (XII. 23.) BM utasítása a Belügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (1) bekezdés b) pontjában
foglaltaknak megfelelően, valamint a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005.
(XII.  29.) Korm. rendelet előírásainak figyelembevételével, a  Belügyminisztérium iratkezelési rendszeréről és irattári tervéről
–  a  Magyar Nemzeti Levéltár és a  köziratok kezelésének szakmai irányításáért felelős miniszter egyetértésével – a  következő
utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Belügyminisztérium hivatali szervezeteire (a továbbiakban: hivatali egységek) terjed ki.
2. § A Belügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatát az utasítás 1. melléklete szerint határozom meg.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a Belügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról szóló 38/2013. (XII. 31.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
319/2013. (VII. 4.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kozma Gábort
2013. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. június 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök