text:
29/2012. (VI. 8.) NFM rendelete a Gazdaságfejlesztési Operatív Programra és a Közép-Magyarországi Operatív Program 1. prioritására vonatkozó részletes szabályokról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, Magyarország 2012. évi
központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 50. § (6) bekezdésében és az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya – a kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységek kivételével – a Gazdaságfejlesztési Operatív
Programra (a továbbiakban: GOP), valamint a Közép-Magyarországi Operatív Program (a továbbiakban: KMOP)
1. Tudásalapú gazdaság innováció- és vállalkozás-orientált fejlesztése című prioritására meghatározott előirányzat
felhasználására, kezelésére, működtetésére terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. állami támogatás: az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (a továbbiakban: EUMSz) 107. cikk (1) bekezdése
szerinti támogatás és a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet)
2. cikke szerinti csekély összegű támogatás,
2. átlátható formában nyújtott támogatás: a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos
fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló,
2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 800/2008/EK bizottsági rendelet) 2. cikk
6. pontja szerinti támogatás,
3. általános képzés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 38. cikk 2. pontja szerinti képzés,
 4. bérköltség: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 15. pontja szerinti költség,
 5. elszámolható költség: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 6. pontja
szerinti költség,
6. felvásárlás: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó befektetett eszközök – nem újonnan létrehozott
immateriális javak, tárgyi eszközök, valamint befektetett pénzügyi eszközök – beszerzése, ha a létesítmény
bezárásra került vagy bezárásra került volna, ha nem vásárolták volna fel, és ha ezt a felvásárlást egy független
beruházó vagy a 800/2008/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) bekezdés b) pontja szerinti feltételek teljesülése
esetén nem független beruházó végzi,
7. fogyatékkal élő munkavállaló: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 20. pontja szerinti munkavállaló,
 8. hátrányos helyzetű munkavállaló: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 18. pontja szerinti munkavállaló,
 9. immateriális javak: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti javak,
10. induló beruházás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti beruházás,
11. kapcsolt vállalkozás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. melléklet 3. cikk (3) bekezdése szerinti vállalkozás,
12. kis- és középvállalkozás: az a vállalkozás, amely megfelel a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. mellékletében
meghatározott vállalkozások valamelyikének,
13. kockázati tőke: a vállalkozások részére a korai (magvető és induló), valamint a növekedési szakaszban saját tőke
vagy kvázi-sajáttőke útján nyújtott finanszírozás,
14. közvetlenül a beruházási projekt által teremtett munkahely: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 14. pontja
szerinti munkahely,
15. kvázi-sajáttőke: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 28. cikk 2. pontja szerinti tőke,
16. létesítmény: a vállalkozás székhelye, telephelye, fióktelepe,
17. nagyberuházás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 12. pontja szerinti beruházás,
18. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-a szerinti vállalkozás,
19. saját forrás: a kedvezményezett által a projekthez igénybe vett állami támogatásnak nem minősülő forrás,
20. speciális képzés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 38. cikk 1. pontja szerinti képzés,
21. szinten tartást szolgáló eszköz: szinten tartást szolgál az az eszköz, amely a kedvezményezett által már használt
tárgyi eszközt, immateriális javakat váltja ki anélkül, hogy a kiváltás az előállított termék, a nyújtott szolgáltatás,
a termelési, illetve a szolgáltatási folyamat alapvető változását eredményezné,
22. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
23. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
24. tárgyi eszköz: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti eszköz.
3. Az előirányzatok felhasználásának általános céljai 3. § A GOP és a KMOP 1. Tudásalapú gazdaság innováció- és vállalkozás-orientált fejlesztése című prioritásának általános
céljai a következők:
a) a nemzetközi versenyképesség javítása, az ipar modernizációjának gyorsítása, a magas hozzáadott értékű
beruházások ösztönzése, a környezeti terhelés csökkentése,
b) a nagy növekedési potenciállal rendelkező, fejlődőképes vállalkozások piaci pozícióinak megerősítése,
termelékenységük növelése, illetve versenyképességük javítása technológiai korszerűsítésük révén,
c) a vállalatközi együttműködés javítása, a hazánkban megtelepedett vállalatok magyar gazdaságba történő
erőteljesebb integrálása, továbbá a vállalati versenyképesség növelése érdekében a beszállítói együttműködés
különböző formáinak támogatása,
d) a vállalkozások beindításához és fejlődéséhez szükséges vállalatvezetési, üzleti ismeretek elsajátításának
elősegítése főként a kis- és középvállalkozások számára, a hatékonyságuk növelése, illetve a túlélési, növekedési
esélyei javítása érdekében,
e) minőségtudatos vállalatirányítás megvalósításának, minőségi menedzsment kialakításának elősegítése,
a minőségi és környezetközpontú szemlélet erősítése és ezzel a vállalkozások versenyképességének javítása,
f) az egyes térségek gazdasági szerkezetének, szakmai infrastruktúrájának és szolgáltatásainak fejlesztése korszerű
telephelyek kialakításával, a vállalkozások koncentrált letelepedésének elősegítése,
g) a termelés, működés hatékonyságát és biztonságát javító, az információk feldolgozását és elérését támogató
rendszerek alkalmazásának elősegítése,
h) a korszerű informatikai megoldások használatának lehetővé tétele a kis- és középvállalkozások számára is,
i) az információs és tudás-bázisokhoz való interaktív hozzáférés biztosítása, az információs és kommunikációs
infrastruktúra elérhetőségének biztosítása, a hálózati kapcsolódás biztosítása és a hálózatbiztonság növelése,
j) a vállalati fejlesztések hatékony megvalósításához szükséges, azokat közvetlenül vagy közvetetten befolyásoló
ismeretek, kompetenciák megszerzésének és bővítésének elősegítése,
k) komplex minőségi szolgáltatásokat lehetővé tevő ipari és innovációs infrastruktúra fejlesztések támogatása
az ipari növekedés dinamizmusának fenntartása érdekében,
l) az üzleti környezet fejlesztésének részeként logisztikai központok fejlesztése, minőségi logisztikai szolgáltatások
nyújtásával a vállalati hálózatok kialakulásának és működésének elősegítése,
m) a vállalatok közötti elektronikus kapcsolatok, illetve a vállalkozások belső informatizáltságának, valamint
az információs és kommunikációs technológiai (IKT) szektor termelékenységének fejlesztése,
n) mikro-, kis- és középvállalkozások fejlődését, forráshoz jutását elősegítendő, a piaci elégtelenségek, hiányosságok
mérséklése érdekében a hitel-, pénzkölcsön-, lízing-, kockázati tőke- és garanciaforrásokhoz való hozzáférés
elősegítése.
4. A támogatások előirányzatok szerinti jogcímei 4. § (1) A GOP és a KMOP 1. Tudásalapú gazdaság innováció- és vállalkozás-orientált fejlesztése című prioritásának forrásai
a következő jogcímeken használhatók fel:
 1. a vállalati beruházások támogatása,
 2. munkahelyteremtő beruházások támogatása a hátrányos helyzetű kistérségekben,
 3. vállalati szervezet-fejlesztés, folyamatmenedzsment támogatása,
4. minőségbiztosítási, minőségellenőrzési, környezetirányítási és egyéb rendszerek, szabványok bevezetésének
támogatása,
5. e-kereskedelem, e-szolgáltatások kialakítása, e-kereskedelem ösztönzése, e-gazdaság fejlesztése, beleértve
az infokommunikációs technológia és szolgáltatások fejlesztését,
6. információs (digitális tartalom) iparág fejlesztése,
 7. szélessávú hálózatokhoz való hozzáférést biztosító korszerű infokommunikációs infrastruktúra létrehozása,
 8. ipari parkok telephely- és szolgáltatásainak fejlesztése,
 9. logisztikai központok és szolgáltatások fejlesztése,
10. nagyvállalatok részére információnyújtás, valamint üzleti és piacfejlesztési tanácsadás nyújtása,
11. regionális szolgáltató központok támogatása,
12. vállalati humánerőforrás-fejlesztés (képzés),
13. vállalkozások által megvalósítandó projekt tervezéséhez, elindításához, megvalósításához kapcsolódó képzések,
14. nagyvállalat által megvalósítandó projekt elindításához, megvalósításához kapcsolódó projekt tervezés és
menedzsment tanácsadás,
15. kis- és középvállalkozások által megvalósítandó projekt elindításához, megvalósításához kapcsolódó projekt
tervezés és menedzsment tanácsadás,
16. kis- és középvállalkozások esetén üzleti és piacfejlesztési tanácsadás nyújtása,
17. kockázati tőkebefektetés nyújtása kis- és középvállalkozások részére,
18. vállalkozások finanszírozási forrásokhoz való hozzáférésének elősegítése,
19. befektetés-ösztönzési és piacfejlesztési tanácsadás, szolgáltatás,
20. foglalkoztatás ösztönzése.
(2) Az (1) bekezdés 12. és 13. pontjában meghatározott jogcímeken akkor nyújtható támogatás, ha arra az (1) bekezdés
szerinti egyéb tevékenységek kielégítő végrehajtásához szükség van, az (1) bekezdés szerinti tevékenységekhez
közvetlenül és szorosan kapcsolódik és az a projekt részét képezi.
5. A támogatásban részesíthetők köre 5. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó előirányzatokból támogatás – pályázati konstrukció tartalmától függően – a
Magyarországon székhellyel, vagy az Európai Gazdasági Térség területén székhellyel és Magyarországon fiókteleppel
rendelkező jogi személyiségű vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok, egyéni vállalkozók, valamint
szövetkezetek részére nyújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott alanyi körön túlmenően támogatás
a) vállalati szervezet-fejlesztés, folyamatmenedzsment támogatása esetén gazdasági kamarák és a vállalkozások
érdekképviseletét ellátó szervezetek,
b) e-kereskedelem, e-szolgáltatások kialakítása, e-kereskedelem ösztönzése, e-gazdaság fejlesztése esetén kis- és
középvállalkozások, kereskedelmi-szakmai szervezetek és szövetségek és kamarák,
c) információs (digitális tartalom) iparág fejlesztése jogcím esetén kis- és középvállalkozások, kereskedelmi
szervezetek, kamarák, nonprofit szervezetek, továbbá közgyűjtemények és közszolgáltatók, valamint közhasznú
adatbázisokat kezelő intézmények, állami és nonprofit szervezetek
részére nyújtható. 6. A támogatások formái 6. § (1) Az előirányzat forrásaiból a 4. § (1) bekezdése szerinti jogcímek alapján támogatásban részesíthető jogalanyok részére
a) a pályázó működési támogatásának nem minősülő visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás
(a továbbiakban: vissza nem térítendő támogatás),
b) garancia, viszontgarancia,
c) hitel és pénzkölcsön (ide értve a faktoringot is),
d) kockázati tőkebefektetés,
e) lízing
nyújtható.
(2) A 800/2008/EK bizottsági rendelet, valamint az 1998/2006/EK bizottsági rendelet alapján kizárólag átlátható formában
nyújtott támogatás nyújtható.
7. Támogatási kategóriák 7. § A 4. §
a) (1) bekezdése alapján csekély összegű támogatás nyújtható,
b) (1) bekezdés 1., 2., 5., 7–9., 11., 18. és 20. pontja alapján regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás
nyújtható,
c) (1) bekezdés 12. és 13. pontja alapján képzési célú támogatás nyújtható,
d) (1) bekezdés 15., 16. és 19. pontja alapján kis- és középvállalkozások részére történő tanácsadáshoz,
az (1) bekezdés 19. pontja alapján kis- és középvállalkozások részére vásárokon való részvételhez támogatás
nyújtható,
e) (1) bekezdés 17. pontja alapján kockázati tőkejuttatás nyújtható a kis- és középvállalkozásokba történő
kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás alapján,
f) (1) bekezdés 17. pontja alapján kockázati tőkejuttatás nyújtható a 800/2008/EK bizottsági rendeletben foglaltak
alapján.
8. A regionális beruházási és foglalkoztatási támogatásra vonatkozó szabályok
8. § (1) E rendelet alapján regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás csak abban az esetben nyújtható, ha a beruházás
költségei a következő költségekből tevődnek össze:
a) tárgyi eszközbe vagy immateriális javakba történő beruházás, amely új létesítmény létrehozásához, meglévő
létesítmény bővítéséhez, egy létesítmény termelésének további új termékekkel történő diverzifikációjához vagy
egy meglévő létesítmény termelési folyamatának alapvető megváltoztatásához kapcsolódik, vagy
b) egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó befektetett eszközök beszerzése, ha a létesítmény bezárásra került
vagy felvásárlás hiányában bezárásra került volna, és az eszközöket független beruházó vásárolja meg.
(2) A támogatási intenzitást a tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházás elszámolható költségeinek
hányadaként vagy közvetlenül a beruházási projekttel létrehozott munkahelyek esetén az új munkavállaló két éves
becsült bérköltségének hányadaként vagy a két módszer együttes alkalmazásával – feltéve, hogy a támogatás nem
lépi túl a kétfajta számítás külön-külön történő alkalmazásából eredő kedvezőbb értéket – kell kiszámítani.
(3) Az egyes, azonos elszámolható költségekkel rendelkező projektekhez nyújtható, bármely államháztartási forrásból
származó összes támogatás – ideértve a projekthez nyújtott csekély összegű támogatásokat is – támogatási
intenzitása nem haladhatja meg az Atr. 25. §-ában, valamint a (4) bekezdésben meghatározott mértékeket.
(4) Ha egy vállalkozás a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami
támogatásokról szóló közösségi iránymutatás alapján részesül állami támogatásnak minősülő kockázati
tőkejuttatásban, a támogatási intenzitást az Atr. 5. § (2) bekezdése figyelembevételével kell meghatározni.
9. § (1) Elszámolható költségek:
a) a beruházás célját szolgáló
aa) tárgyi eszköznek a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) szerinti bekerülési értéke
ab) a tárgyi eszköz vételára létesítmény felvásárlásakor,
ac) immateriális javak közül a találmány, a szabadalom, a licenc és a know-how Sztv. szerinti bekerülési értéke,
nagyvállalkozásnál legfeljebb az elszámolható költség 50 százalékáig,
b) a beruházás üzembe helyezését követő harmadik év végéig újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott
munkavállalók – a Sztv. 79. §-a szerint elszámolható – személyi jellegű ráfordításának 24 havi összege, a munkakör
létrehozásának napjától számítva.
(2) Az (1) bekezdés szerinti elszámolható költségek részletes felsorolását a pályázati felhívás tartalmazza. A pályázati
felhívás az elszámolható költségek körét az (1) bekezdésben meghatározottaktól szűkebben is meghatározhatja.
10. § (1) Az elszámolható költséget a szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az a kedvezményezett és a vele kapcsolt
vállalkozási viszonyban lévő személy között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján merült fel.
(2) A támogatott projekt kapcsán beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét, vagy ha
a kedvezményezett kis- és középvállalkozás.
(3) Felvásárlás, illetve kis- és középvállalkozás által vásárolt használt eszköz támogatása esetén az ügylet vagy az eszköz
vásárlása kizárólag piaci értéken történhet.
(4) A földterülettől és épülettől eltérő eszközök bérlése kizárólag pénzügyi lízing formájában valósulhat meg. Az ezzel
kapcsolatos költségeket csak akkor lehet figyelembe venni, ha a pénzügyi lízing szerződés tartalmazza az eszköznek
a futamidő lejárta utáni megvásárlására vonatkozó kötelezettséget. Földterület és épületek bérlése esetén
a beruházási projekt befejezésének várható időpontját követően a bérletnek nagyvállalatok esetében még legalább öt
évig, kis- és középvállalkozások esetében legalább három évig kell folytatódnia.
(5) A támogatás akkor vehető igénybe, ha a kedvezményezett a tárgyi eszközök és az immateriális javak beszerzésekor,
illetve felvásárlás esetén az elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból biztosítja.
(6) Nagyberuházás meghatározásakor több beruházási projektet egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni, ha azok
egy vagy több vállalat által egy hároméves időszakon belül kivitelezett induló beruházás gazdaságilag oszthatatlan
módon kombinált állóeszközeire vonatkoznak. Annak megállapításakor, hogy az induló beruházás gazdaságilag
oszthatatlan-e, a technikai, funkcionális és stratégiai kapcsolatokat, valamint a közvetlen földrajzi közelséget kell
figyelembe venni. A gazdasági oszthatatlanságot a tulajdonviszonyoktól függetlenül kell értékelni. Az euróra való
átszámításra a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes árak és árfolyam, illetve azon nagyberuházási
projektek esetében, amelyeknek – az Atr. szerinti – egyedi bejelentése szükséges, a bejelentés időpontjában érvényes
árak és árfolyam alkalmazandó.
(7) Fejlesztési (beruházási) célú állami támogatás akkor vehető igénybe és tartható meg, ha a kedvezményezett
a beruházást annak befejezésétől számított öt évig, kis- és középvállalkozások esetén három évig fenntartja és
működteti (a továbbiakban: fenntartási időszak).
(8) A (7) bekezdés szerinti fenntartási időszakra vonatkozó követelmény nem akadályozza a fejlesztés eredményeként
létrejött, de a gyors technológiai változások miatt a meghatározott fenntartási időszak alatt korszerűtlenné vált tárgyi
eszközök és immateriális javak cseréjét, ha a fenntartási időszak alatt a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett
régióban biztosított. A fejlesztés eredményeként létrejött, de a gyors technológiai változások miatt a meghatározott
fenntartási időszak alatt korszerűtlenné vált tárgyi eszközök és immateriális javak cseréjét követő fenntartási
időszakban a kedvezményezett a fejlesztés eredményeként létrejött, de a gyors technológiai változások miatt
a fenntartási időszak alatt korszerűtlenné vált tárgyi eszközök és immateriális javak cseréjére állami támogatásban
nem részesülhet.
(9) A 4. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott munkahelyteremtést szolgáló beruházás esetén a támogatás
igénybevételének feltétele, hogy a kedvezményezett azokat az új munkahelyeket, amelyekhez kapcsolódóan
az elszámolható költséget a támogatási intenzitás számítása során figyelembe vette, a fenntartási időszak alatt
az érintett régióban fenntartja.
(10) Munkahelyteremtést szolgáló beruházás esetén az újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott nettó
munkavállalói létszám azonos az érintett létesítményben közvetlenül teljes munkaidőben alkalmazott személyek
számának nettó növekedésével a pályázat benyújtásának időpontját megelőző 12 hónap átlagához képest. Az újonnan
létrehozott munkakörök számának megállapításakor a részmunkaidőben és az idénymunkában foglalkoztatott
alkalmazottak számát abban a mértékben kell figyelembe venni, ahogyan munkaidejük a teljes munkaidőhöz aránylik.
(11) Ha a támogatás kiszámítása részben vagy egészben a bérköltségek alapján történik, a következő feltételeknek kell
teljesülniük:
a) a munkahelyeket közvetlenül a támogatott beruházási projekt hozza létre, és
b) a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három éven belül kell létrehozni, és minden munkahelyet
legalább öt évig, kis- és középvállalkozás esetén legalább három évig fenn kell tartani.
(12) Ha a beruházást, illetve fejlesztést osztatlan közös tulajdonban álló ingatlanon kívánják megvalósítani, a pályázat
befogadásának feltétele a tulajdonostársak között közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt
használati megállapodás és az ahhoz tartozó használati megosztásra vonatkozó vázrajz benyújtása.
(13) A 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás igénybevételével megvalósult beruházások a fenntartási időszak
végéig kizárólag a támogatási szerződésben és a pályázatban meghatározott céloknak megfelelően hasznosíthatók.
A támogatott beruházással létrehozott vagyon – ha az a kedvezményezett tulajdonába, illetve vagyonkezelésébe
kerül – az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben (a továbbiakban: Ávr.)
meghatározott feltételek mellett, a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségek lejártáig csak a támogató
előzetes jóváhagyásával idegeníthető el, adható bérbe vagy más használatába, illetve terhelhető meg.
(14) Ha az elidegenítéshez a támogató hozzájárult, a kedvezményezett mentesül a támogatási összeg visszafizetésének
kötelezettsége alól. Hozzájárulás hiányában a kedvezményezett köteles a tárgyi eszköz értékére eső támogatást
az Ávr. szerint visszafizetni.
(15) A támogatás akkor vehető igénybe, ha a kedvezményezett a támogatásban részesíthető immateriális javakat
a fenntartási időszak alatt az érintett régióban használja fel.
(16) Az immateriális javakkal kapcsolatban felmerült költségek akkor számolhatóak el, ha az immateriális javak teljesítik
a következő feltételeket:
a) kizárólag a regionális beruházási és foglalkoztatási támogatásban részesülő létesítményben használhatóak fel,
b) leírható eszköznek minősülnek,
c) piaci feltételek mellett, olyan társaságtól kell azokat beszerezni, amely felett a kedvezményezettnek külön
jogszabály szerinti sem közvetlen, sem közvetett befolyása nincs,
d) a vállalat eszközei közé kell sorolni őket, és legalább öt évig, kis- és középvállalkozások esetén legalább három évig
a regionális beruházási és foglalkoztatási támogatásban részesülő létesítményben kell maradniuk.
(17) Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i
1083/2006/EK tanácsi rendelet 44. cikk hatálya alá tartozó ügyekben a fenntartási kötelezettséget nem kell alkalmazni.
11. § Nem nyújtható regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás a következő költségekre:
a) a szinten tartást szolgáló tárgyi eszközök bekerülési értéke, vagy vételára létesítmény felvásárlásakor,
b) a korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelynek alapján a kedvezményezett, más
gazdasági társaság vagy egyéni vállalkozó állami támogatást vett igénybe,
c) olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelyet a kedvezményezett csődeljárás vagy felszámolási eljárás alatt álló
társaságtól szerzett be,
d) szállítási ágazatban a szállító berendezések (gördülő eszközök) bekerülési értéke,
e) személygépkocsi bekerülési értéke,
f) nagyvállalkozásnál a korábban már bárki által használatba vett eszköz bekerülési értéke, ide nem értve
a létesítmény felvásárlásakor beszerzett tárgyi eszköz vételárát, valamint a földterület, telek bekerülési értékét.
9. A képzési támogatásokra vonatkozó szabályok 12. § (1) Képzési célú támogatást a kedvezményezettel munkaviszonyban álló munkavállaló általános és speciális képzéséhez
lehet nyújtani.
(2) Elszámolható költségek:
a) az oktatók személyi jellegű költségei,
b) az oktatók és képzésben részt vevők utazási költségei, ideértve a szállásköltségeket is,
c) egyéb költségek, így különösen a képzés során felhasznált tananyag, egyéb oktatási segédeszköz beszerzésének
költsége,
d) az eszközök és berendezések amortizációja olyan mértékben, amilyen mértékben azokat a képzési projekt céljaira
használják,
e) a képzési projekttel kapcsolatos tanácsadói szolgáltatás költsége,
f) a képzésben részt vevők személyes költsége és az elszámolható általános közvetett költségek (adminisztrációs
költség, bérleti díj, rezsi költségek) az a)–e) pontban felsorolt egyéb elszámolható költségek összértékéig.
(3) A képzésben részt vevők személyes költségei csak a képzésben ténylegesen eltöltött idő mértékéig – a termelésben
töltött idő levonása után – vehetők számításba.
(4) Az elszámolható költségeket dokumentumokkal kell alátámasztani, áttekinthetően és tételesen részletezve.
(5) Az egyes, azonos elszámolható költségekkel rendelkező projektekhez nyújtható, bármely államháztartási forrásból
származó összes támogatás – beleértve a projekthez nyújtott csekély összegű támogatásokat is – támogatási
intenzitása nem haladhatja meg a (6)–(8) bekezdésben meghatározott mértéket.
(6) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg általános képzésnél kis- és középvállalkozás esetében az elszámolható
költségek 70%-át, nagyvállalkozások esetében az elszámolható költségek 50%-át.
(7) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg speciális képzésnél kis- és középvállalkozás esetében az elszámolható
költségek 35%-át, nagyvállalkozások esetében az elszámolható költségek 25%-át.
(8) A (6) és (7) bekezdés szerinti támogatási intenzitást 10 százalékponttal növelni lehet a fogyatékkal élő vagy hátrányos
helyzetű munkavállalók képzéséhez nyújtott támogatás esetén.
(9) Ha valamely projektben speciális és általános képzési elemek szerepelnek, amelyek a képzés támogatási
intenzitásának kiszámítása szempontjából egymástól nem választhatók el, vagy ha a projektben szereplő képzés
speciális vagy általános jellege nem állapítható meg, a (7) bekezdés szerinti támogatási intenzitásokat kell alkalmazni.
10. Kis- és középvállalkozás részére nyújtott tanácsadáshoz és a kis- és középvállalkozás vásárokon való
részvételéhez kapcsolódó támogatás
13. § (1) E támogatási program keretében a kis- és középvállalkozás részére nyújtott tanácsadáshoz, valamint a kis- és
középvállalkozás vásárokon való részvételéhez kapcsolódó támogatást az elszámolható költségek 50%-áig lehet
odaítélni.
(2) A tanácsadáshoz kapcsolódó támogatás esetén az elszámolható költségek a külső tanácsadók által nyújtott
szolgáltatások tanácsadói költségei. Az érintett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő
tevékenység, és nem kapcsolódhat a vállalkozás szokásos működési költségeihez, különösen a folyamatos
adótanácsadáshoz, rendszeres jogi szolgáltatáshoz vagy hirdetéshez.
(3) A vásárokon való részvételhez kapcsolódó támogatás esetén az elszámolható költségek a vállalkozásnak valamely
kiállításon vagy vásáron való első részvétele esetén a kiállító helyiség bérletével, felállításával és működtetésével
kapcsolatos költségek.
11. A csekély összegű támogatásokra vonatkozó szabályok 14. § (1) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik, hogy az előző három
pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalma nem haladja meg
a 200 000 eurónak, közúti szállítási ágazatban a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év
alatt odaítélt csekély összegű támogatás teljes összegét figyelembe kell venni.
(3) Az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontja szerinti kötelezettséget a támogatást nyújtó köteles teljesíteni.
(4) Nem ítélhető meg csekély összegű támogatás az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 1. cikkében meghatározottakhoz.
(5) Csekély összegű támogatás azonos elszámolható költségek vonatkozásában nem halmozható állami támogatással, ha
az így halmozott összeg támogatási intenzitása meghaladná az irányadó uniós állami támogatási szabályban
meghatározott támogatási intenzitást.
12. Az állami támogatásokra vonatkozó közös szabályok 15. § A kedvezményezett köteles a támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a támogatási döntés napjától
számított tíz évig megőrizni.
16. § (1) Nem ítélhető meg támogatás
a) azon szervezet részére, amely az Európai Bizottság támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett
eleget,
b) a nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére,
c) a pályázati felhívás által meghatározott kizáró ok fennállása esetén.
(2) Nem ítélhető meg a 800/2008/EK bizottsági rendelet szerinti támogatás
a) a 800/2008/EK bizottsági rendelet 1. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt tevékenységekhez,
b) a 800/2008/EK bizottsági rendelet 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott célra.
17. § (1) A 800/2008/EK bizottsági rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető meg, ha a kedvezményezett még a projekt
megkezdése előtt a támogatás iránti kérelmét benyújtja.
(2) Nagyvállalkozások esetében a kedvezményezettek kötelesek igazolni, hogy
a) a támogatás segítségével lényegesen megnövekszik a projekt mérete, vagy
b) a támogatás segítségével kiszélesedik a tevékenység köre, vagy
c) a támogatás segítségével növekszik a kedvezményezett által a projektre fordítandó összeg, vagy
d) a támogatás segítségével lényegesen felgyorsul a projekt végrehajtási üteme, vagy
e) regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás esetében a projekt a támogatás hiányában nem az érintett
támogatott régióban valósult volna meg. 18. § (1) A 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatás különböző
elszámolható költségek esetében halmozható más, a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási
jogcímen nyújtott támogatással. Azonos vagy részben azonos elszámolható költségek esetében a 800/2008/EK
bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatás abban az esetben halmozható más,
a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatással, vagy csekély
összegű támogatással, ha az nem vezet a 800/2008/EK bizottsági rendelet szerinti legmagasabb támogatási intenzitás,
vagy támogatási összeg túllépéséhez.
(2) Egy projekthez igénybe vett összes állami támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást.
19. § (1) A támogatások támogatási intenzitásának kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az adók vagy
illetékek levonása előtt kell figyelembe venni. Ha a támogatást a vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában
nyújtják, a támogatás összegének a támogatástartalmat kell tekinteni.
(2) A több részletben kifizetett támogatást az odaítélés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni az Atr. 2. § 3. pontja
szerinti diszkont kamatláb alkalmazásával.
20. § (1) A projekt megkezdése időpontjának a következő időpont minősül:
a) építési tevékenységet tartalmazó projekt esetén
aa) az építési naplóba történt első bejegyzés időpontja (építési naplóval igazolva),
ab) olyan építési jellegű munkák esetében, ahol építési napló vezetése nem kötelező, ott a kivitelezői szerződés
alapján a kivitelező nyilatkozata a munkálatok megkezdésére vonatkozóan,
b) gép, berendezés, anyag, eszköz, termék, immateriális javak beszerzését tartalmazó projekt esetében az első
beszerzendő gép, berendezés, anyag, termék stb. megrendelése,
c) egyéb tevékenységhez kapcsolódó projekt esetén amennyiben a szerződéskötést megelőzően megrendelésre
kerül sor, ennek időpontja, előzetes megrendelés hiányában pedig a megvalósításra megkötött első szerződés
létrejöttének napja,
d) amennyiben a pályázatban ismertetett projektet több célterületre (építés, gépbeszerzés, egyéb) kiterjedően
valósítják meg, a projekt megkezdésének időpontja az egyes célterületeknek megfelelő tevékenységek kezdési
időpontjai közül a legkorábbi időpont.
(2) Az előzetes megvalósíthatósági tanulmányok megrendelése, elkészítése nem minősül a fejlesztés, beruházás
(1) bekezdésben meghatározott megkezdésének.
21. § E rendelet alapján támogatási döntést 2013. december 31-ig lehet hozni.
13. Záró rendelkezések 22. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit az e rendelet hatálybalépését követően meghirdetett felhívások tekintetében kell
alkalmazni.
(3) A 4. § (1) bekezdés 17. pontja szerinti jogcímen – a 7. § e) pontra történő hivatkozással – az Európai Bizottság
N 355/2008. számú határozatával engedélyezett kockázati tőke formájában nyújtott támogatási programtól eltérő
feltételekkel csak a módosított támogatási program Európai Bizottság általi előzetes jóváhagyását követően nyújtható
támogatás. Csak a támogatási program Európai Bizottság általi előzetes jóváhagyását követően kerülhet sor
a közvetítői szerződések megkötésére, illetve a pénzügyi közvetítők kiválasztására vonatkozó pályázati felhívások
meghirdetésére.
23. § E rendelet
a) 7. § a) pontja a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006. 12. 28., 5. o.),
b) 7. § b–d) és f) pontja a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendelet I. fejezete, 13. cikke, 26–29. cikke, 38–39. cikke (HL L 214., 2008. 8. 9., 3. o.),
c) 7. § e) pontja a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami
támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (HL C 194., 2005. 8. 18., 2. o.) alapján elfogadott Magyar JEREMIE
kockázatitőke-intézkedés című, N 355/2008. számú bizottsági határozat
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 24. § Hatályát veszti a Gazdasági Versenyképesség Operatív Program 4. prioritására, a Gazdaságfejlesztési Operatív
Programra és a Közép-Magyarországi Operatív Program 1. prioritására vonatkozó részletes szabályokról szóló 8/2007.
(III. 19.) MeHVM rendelet azzal, hogy rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekre alkalmazni kell.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
179/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete a ZED-TBM Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a ZED-TBM Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 01-09-936659, székhely:
1117 Budapest, Irinyi J. utca 4–20. B. ép. 5. em.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló
1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté
minősíti. 2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a ZED-TBM Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető Korlátolt
Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át
alkalmazni kell. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
58/2009. (X. 30.) IRM rendelete az igazságügyi szakértői kamara által lefolytatott egyes közigazgatási hatósági eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról.
Az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005. évi XLVII. törvény 31. § (6) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
b) pontjában foglalt feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet szerinti igazgatási szolgáltatási díjat (a továb biak ban: díj) kell fizetni
a) az igazságügyi szakértőnek az igazságügyi szakértői kamarai tagsága szünetelésének engedélyezése iránti
kérelme elbírálásáért,
b) a szakértőjelöltnek a szakértőjelölti igazolvány kiállítása iránti kérelme elbírálásáért.
2. § (1) Az 1. § a) pontja szerinti kérelem elbírálásának igazgatási szolgáltatási díja 7600 forint.
(2) Az 1. § b) pontja szerinti kérelem elbírálásának igazgatási szolgáltatási díja 5300 forint.
3. § (1) A 2. § szerinti díjat az első fokon eljáró területi igazságügyi szakértői kamara (a továb biak ban: területi kamara)
e rendelet mellékletében megnevezett és felsorolt fizetési számlájára kell átutalással vagy postai készpénz-átutalási
megbízással megfizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti átutalási vagy postai készpénz-átutalási megbízáson
a) az 1. § a) pontja szerinti kérelem esetén a SZÜNETELÉS technikai azonosító kódot,
b) az 1. § b) pontja szerinti kérelem esetén az IGAZOLVÁNY technikai azonosító kódot
fel kell tüntetni.
(3) A díj megfizetését az eljárás lefolytatása iránti kérelem benyújtásakor a fizetési számla megterhelését tartalmazó napi
kivonattal, a postai készpénz-átutalási megbízás feladást igazoló szelvényrészével vagy ezek másolatával igazolni kell.
4. § (1) A díjat akkor is meg kell fizetni, ha a szakértő vagy a szakértőjelölt a kérelmét visszavonta, továbbá ha azt a területi
kamara vagy a Magyar Igazságügyi Szakértői Kamara elutasítja, vagy az eljárást megszünteti.
(2) Ismételten benyújtott kérelem esetén a díjat ismételten meg kell fizetni. A hiánypótlásra visszaadott kérelem újbóli
benyújtása esetén a díjat még egyszer nem kell megfizetni.
(3) A díjat a területi kamara kérelemre visszatéríti, ha az 1. § szerinti eljárások lefolytatása iránti kérelem visszavonásáról
– az igazságügyi szakértő vagy a szakértőjelölt (a továb biak ban együtt: kérelmező) írásbeli bejelentése alapján – az
érdemi intézkedést megelőzően tudomást szerzett. Érdemi intézkedés az eljárás megindításáról szóló értesítésnek
vagy – ennek hiányában – a hiánypótlásnak a kérelmező részére a területi kamara által történő megküldése.
5. § (1) Túlfizetés esetén a díjtöbbletet hivatalból vagy kérelemre 22 munkanapon belül vissza kell téríteni.
(2) Ha a visszatérítés kérelemre történik, a kérelemben meg kell jelölni a visszatérítés okát, a számlatulajdonos nevét,
a fizetési számlaszámot vagy a postai címet, ahová a kérelmező a visszatérített összeg utalását kéri. A díj visszatérítését
a területi kamara a kérelmező által megjelölt fizetési számlaszámra átutalással, vagy a postai címre kiutalással teljesíti.
(3) Hivatalból történő visszatérítés esetén a területi kamara a fizetési számla megterhelését tartalmazó napi kivonat,
a postai készpénz-átutalási megbízás feladást igazoló szelvényrész vagy ezek másolatán feltüntetett fizetési
számlaszámra átutalással, vagy az azon feltüntetett címre történő kiutalással teljesíti.
6. § A díjak nyilvántartására és elszámolására a területi kamara esetében a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló kormányrendelet elő írásait
kell alkalmazni.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
34/2009. (V. 8.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 32. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a honvédelmi tárca vagyonkezelése alatt álló honvédelmi célra feleslegesnek minősített állami ingatlanvagyonnak a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) részére történő átadással kapcsolatos egyeztetések koordinációjára az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen
és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, a miniszter felügyelete alá tartozó szervezetre, valamint a feladattal érintett katonai szervezetekre terjed ki.
2. § (1) A honvédelmi tárca vagyonkezelésében lévő honvédelmi célra feleslegesnek minősített állami ingatlanvagyonnak az MNV Zrt. részére történő átadásával kapcsolatos egyeztetések előkészítése, lebonyolítása és az előkészítéshez szükséges koordinációs feladatok végrehajtása
érdekében miniszteri biztossá nevezem ki Paulovits
László urat, a HM Miniszteri Kabinet politikai főtanácsadóját (a továbbiakban: miniszteri biztos).
(2) A miniszteri biztos e tevékenységét hat hónap időtartamra, 2009. április 20-ával kezdődően látja el.
3. § A miniszteri biztos a honvédelmi tárca vagyonkezelésében lévő honvédelmi célra feleslegesnek minősített állami
ingatlanvagyon MNV Zrt. részére történő átadásával kapcsolatosan:
a) előkészíti és lefolytatja a vagyonátadással összefüggő egyeztetéseket az MNV Zrt. ügyvezetésével, valamint
az érintett közigazgatási szervezetekkel;
b) koordinálja a tevékenységéhez kapcsolódó, ágazati
körbe tartozó döntés-előkészítés folyamatát;
c) folyamatosan tájékoztatja a honvédelmi minisztert és
a HM kabinetfőnököt az egyeztetéseken felmerült, minisz
teri hatáskörbe tartozó döntési javaslatokról, kezdeményezi a szükséges vezetői döntések meghozatalát;
d) együttműködik a honvédelmi tárca ingatlanvagyongazdálkodással foglalkozó szervezeteivel.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba,
és 2009. október 20-án hatályát veszti.
Budapest, 2009. április 30. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
221/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ferenczy Katalint
2019. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1837/2016. (XII. 23.) Korm. határozata a magyarországi víziszabadidő-sportok széles körű hozzáférésének támogatására irányuló program megvalósításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  magyarországi víziszabadidő-sportok széles körű hozzáférésének biztosítása a  családok és köznevelési
intézményekben tanulók számára kialakított programmal (a továbbiakban: Program);
 2. felhívja a  kerékpározásért és az  aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztost, hogy az  emberi erőforrások
minisztere és a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Program
megvalósítása érdekében;
Felelős: a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Program 2017. évi megvalósításához szükséges
281,0 millió forint többletforrás biztosításáról a központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. február 15. 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság
bevonásával gondoskodjon a  Program kommunikációs feladatainak ellátásáról és az  ehhez szükséges legfeljebb
200,0 millió forint forrás biztosításáról legfeljebb a tárgyévi költségvetési törvényben ilyen célra rendelkezésre álló
forrás mértékéig;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Program folytatásához a  2018. évben szükséges
186,0  millió forint többletforrás biztosításáról a  2018. évi központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi költségvetés tervezése során
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Program szerinti meglévő megállópontok
fejlesztéséhez, és új megállópontok építéséhez 2018. évben szükséges 270,0 millió forint többletforrás biztosításáról
a 2018. évi központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
416/2019. (X. 1.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993.  évi LV.  törvény
9. §-a alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/1072/3/2019. számú előterjesztésére – Maravic Milica
(születési hely, idő: Szabadka [Jugoszlávia], 1985. március 24.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. szeptember 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
176/2015. (IV. 23.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 204. § (4) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – Dr. Bognár
László nyugállományú rendőr ezredest 2015. április 24-ei hatállyal nyugállományú rendőr dandártábornokká
kinevezem.
Budapest, 2015. április 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
26/2016. (X. 27.) OGY határozata a „Földet a gazdáknak!” Programról.
1. Az  Országgyűlés elismeri, hogy a  – közel 30 ezer magyar földművest és 290 ezer hektár állami földet érintő  –
„Földet a  gazdáknak!” Programmal a  Magyar Állam lehetőséget biztosított a  magyar földművesek számára, hogy
a korábban állami tulajdonban lévő, de nem az állam által művelt földeket tisztességes piaci áron megvásárolhassák.
Az  Országgyűlés ezúton is kifejezi elismerését és jóváhagyását a „Földet a  gazdáknak!” Programmal kapcsolatban,
méltatva annak eredményeit. A  felelős állami földvagyon-gazdálkodás fenntartásának érdekében az  Országgyűlés
kifejezi abbéli véleményét, hogy a „Földet a gazdáknak!” Program keretében az állami tulajdonban álló termőföldek
árverési eljárásai lezárásra kerüljenek.
2. Az Országgyűlés az államadósság csökkentésének kiemelt közérdekű jellege okán felkéri a Kormányt, hogy a „Földet
a gazdáknak!” Programból származó értékesítési bevételek teljes összegét az államadósság csökkentésére fordítsa.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
18/2014. (II. 3.) Korm. rendelete az Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont létrehozásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Az Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont jogállása
1. § A Kormány abból a  célból, hogy a  fertődi Esterházy-kastélyegyüttes a  közép-európai régió, és – tágabban
értelmezve – Európa egyik kulturális-szellemi központja, és mint ilyen Magyarország egyik meghatározó
kulturális-turisztikai helyszíne lehessen, 2014. március 1. napjával a  Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási
és Szolgáltatási Központból való kiválással létrehozza az  Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpontot
(a továbbiakban: Eszterháza Központ).
2. § (1) Az  Eszterháza Központ a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár irányítása alatt álló, gazdasági szervezettel
rendelkező központi költségvetési szerv.
(2) Az Eszterháza Központ székhelye Fertőd. 3. § (1) Az Eszterháza Központot főigazgató vezeti.
 (2) A főigazgató munkáját főigazgató-helyettesek segítik.
4. § Az Eszterháza Központ gazdasági szervezetét gazdasági vezető irányítja.
5. § Az Eszterháza Központ szervezeti egysége az  Esterházy-kastélymúzeum és a  Haydn Kutatóközpont, amelyek
szervezeten belüli helyéről és működési rendjéről az  Eszterháza Központ Szervezeti és Működési Szabályzata
rendelkezik.
2. Az Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont feladatai
6. § (1) Az  Eszterháza Központ közfeladata múzeumi, valamint egyéb kulturális és művészeti tevékenységek ellátása,
különös figyelemmel a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és közművelődésről szóló 1997. évi
CXL. törvény rendelkezéseire.
(2) Az  Eszterháza Központ alaptevékenységeként elősegíti a  kultúráért felelős miniszternek az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm.  rendeletben meghatározott feladatai ellátását, valamint ellátja a  muzeális intézményekről, a  nyilvános
könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvényben, és egyéb jogszabályokban
meghatározott kulturális javakkal kapcsolatos tevékenységeket, így különösen az alábbiakat:
a) a nemzeti és egyetemes kulturális örökség megóvásával és közkinccsé tételével kapcsolatos feladatok;
b) a külhoni magyar közösségek kulturális identitását erősítő és fejlesztő programok és fejlesztések
megszervezésével kapcsolatos feladatok;
c) a kulturális örökséggel kapcsolatos közművelődési feladatok megszervezése, a magyar történeti, művészeti
és művelődéstörténeti értékek külföldi megismertetése;
d) az állami tulajdonban tartandó, jelentős kulturális örökségi értéket képviselő ingatlanok kulturális alapú és
értékelvű megóvása, kulturális célú fejlesztése, hasznosítása és üzemeltetése;
e) szakmai adattárak és gyűjtemények, nyilvánosan hozzáférhető kutatószolgálat működtetése;
f ) kulturális javak tudományos értékvizsgálat alapján történő felkutatása és dokumentálása;
g) tudományos gyűjteményeinek gyarapítása, állományvédelme, megfelelő használata és hozzáférhetővé
tétele;
h) kulturális és művészeti tevékenység szervezése, művészeti programok, előadások, rendezvények, fesztiválok,
képzések szervezése és lebonyolítása;
i) a Haydn Kutatóközpont keretében kulturális és művészeti tevékenység, ezen belül különösen régi zenei
sorozatok, fesztiválok, kamarazenei koncertek, konferenciák, mesterkurzusok szervezése elsősorban Haydn és
kora szellemében;
j) kulturális és művészeti előadások, rendezvények, képzések szervezése és lebonyolítása;
k) gazdálkodás a rá bízott vagyonnal.
3. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Az Eszterháza Központ a  fertődi Esterházy-kastéllyal kapcsolatos feladatok és jogviszonyok tekintetében a  Forster
Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ jogutódja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
57/2015. (XII. 12.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdésének felhatalmazása alapján a Liget Budapest Projekttel
összefüggésben a Fővárosi Nagycirkusz épületét érintő, készülő koncepció képviselete céljából Fekete Pétert
2015. december 1. napjától 2016. február 29. napjáig tartó határozott időre miniszteri biztosnak nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva a Liget Budapest Projekttel összhangban
elősegíti az új nemzeti cirkuszépület létesítésére vonatkozó koncepció megvalósulását.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a kultúráért felelős államtitkár útján az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § A miniszteri biztos tevékenységéről 2016. március 11. napjáig írásbeli beszámolót készít, amelyet az emberi erőforrások
miniszteréhez nyújt be.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 48/2015. (X. 9.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
15/2017. (I. 24.) Korm. rendelete a Szarvas közigazgatási területén megvalósuló húsipari beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Szarvas közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti 0718/24 és 3589/3 helyrajzi számok alatt nyilvántartott földrészleteken, illetve az  ezen földrészletekből
telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken a GALLICOOP Zrt. által megvalósítása
kerülő, innovatív csomagolási centrum megvalósítására irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) az (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek, valamint
b) az (1)  bekezdés szerinti beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közműcsatlakozási és -fejlesztési
munkákkal kapcsolatosak. 2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Békés Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – az előzetes vizsgálati
eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével, vagy ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – tizenöt
nap.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2007. (X. 25.) ÖTM rendelete a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok készenlétben tartandó legkisebb gépjármű és technikai eszköz állományáról, valamint a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok központilag finanszírozott létszámáról.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. §-a (2) bekezdésének 8. és 20. pontjaiban kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A tűzoltóság készenlétben tartandó legkisebb gépjármű
és technikai eszköz állományát e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
2. § A tűzoltóság központilag finanszírozott létszámát e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
3. § A tűzoltóság adott évre vonatkozó központi költségvetésből finanszírozással biztosított készenléti jellegű létszámának megoszlását e rendelet 3. melléklete tartalmazza.
4. § A központi katasztrófavédelmi szerv vezetője e rendelet
mellékleteit minden év július 31-ig felülvizsgálja, és a
szükséges módosításokra javaslatot tesz a katasztrófák
elleni védekezésért felelős miniszternek.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok készenlétben tartandó legkisebb gépjármű és technikai eszköz állományáról szóló 7/2006. (II. 10.) BM rendelet, valamint a
hivatásos önkormányzati tűzoltóságok készenlétben tartandó legkisebb gépjármű és technikai eszköz állományáról szóló 7/2006. (II. 10.) BM rendelet és a tűzoltóság tűzoltási és műszaki mentési tevékenységének szabályairól
szóló 1/2003. (I. 9.) BM rendelet módosításáról szóló
6/2006. (XI. 20.) ÖTM rendelet,
b) a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok legkisebb
létszámáról szóló 28/1996. (XI. 26.) BM rendelet, a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok legkisebb létszámáról
szóló 28/1996. (XI. 26.) BM rendelet módosításáról szóló
32/2001. (XII. 19.) BM rendelet, valamint a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok legkisebb létszámáról szóló
28/1996. (XI. 26.) BM rendelet módosításáról szóló
24/2005. (V. 6.) BM rendelet.
(3) A hivatásos önkormányzati tűzoltóságok kiegészítő
támogatásának igénylési, folyósítási és elszámolási rendjéről szóló 3/2007. (II.13.) ÖTM rendelet 4. §-ának (1) bekezdése, 5. §-ának (3) bekezdése és 4. melléklete 2008. január 1-jén hatályát veszti.
(4) E rendelet 5. §-a (2)–(4) bekezdése 2008. január
2-án hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
14/2007. (III. 14.) OKM rendelete az alapfokú művészetoktatási intézmények támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló
2006. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 5. számú melléklete 23. pontjában foglalt felhatalmazás alapján – figyelemmel a költségvetési törvény
13. § (1) bekezdésére és a 31. § (1) bekezdésének a) pontjára – az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az
önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró önkormányzati és területfejlesztési miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. § (1) A támogatást igényelhetik:
a) a helyi önkormányzatok és a többcélú kistérségi tár
sulások (a továbbiakban: helyi önkormányzatok),
b) az alapfokú művészetoktatási intézmények nem ál
lami, nem önkormányzati fenntartói (a továbbiakban: közoktatási humánszolgáltatók) és
c) az alapfokú művészetoktatási intézményt fenntartó
központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények [az a)–c) pont alattiak: fenntartók].
(2) A támogatás a tanulói készségek és képességek fejlesztésében kiemelkedő eredményeket elért alapfokú művészetoktatási intézmények fenntartói számára nyújtható.
(3) A támogatásban azon alapfokú művészetoktatási intézmények fenntartói részesülhetnek, amelyek által fenntartott intézmény a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX.
törvény (a továbbiakban: Kt.) 31. § (2) bekezdésében foglaltak szerint legalább hat évfolyammal működik és az intézmény alapítása óta eltelt időt figyelembe véve – az alapfokú művészetoktatás követelményei és tantervi programjának bevezetéséről és kiadásáról szóló 27/1998. (VI. 10.)
MKM rendeletben az adott művészeti ág és tanszak követelményeiben foglaltaknak megfelelően – az oktatás előképző, alapfokú és továbbképző évfolyamokon is folyik.
(4) A (2) bekezdésben megfogalmazott támogatási cél
megvalósulásának, az alapfokú művészetoktatási intézmény művészeti nevelő és oktató tevékenysége kiemelkedő jellegének vizsgálata e rendelet 2. számú mellékletében
foglalt alábbi szempontok alapján történik:
a) a tanítási-tanulási folyamat eredményessége, a tehetség, képesség kibontakoztatását segítő kiemelkedő tevékenység,
b) az intézmény kiemelkedő minőségirányítási tevékenysége, c) tárgyi feltételek biztosítása,
d) személyi feltételek biztosítása,
e) az intézmény aktivitása nemzetközi, országos ható
körű szakmai feladatok ellátásában, szakmai fejlesztésekben, f) az intézmény aktivitása helyi, regionális rendezvények, programok lebonyolításában és részvételében,
g) integrációs, hátránykompenzáló és egyéb pedagógiai tevékenységek eredményessége.
(5) A támogatási összeg megítélésénél előnyt élvez az
az alapfokú művészetoktatási intézmény, amelyben a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók aránya az összes tanuló létszámához viszonyítva a 25%-ot meghaladja. Ezen
szempont megítélése a Kt. 114. § (2) bekezdése szerint ingyenes alapfokú művészetoktatásban részesülő tanulók
száma alapján történik és többcélú intézmények esetében
csak az alapfokú művészetoktatási intézményegység, tagintézmény esetében vizsgálható.
2. § (1) A támogatás igénylése az 1. számú melléklet szerinti
adatlapok kitöltésével történik. Az adatlaphoz csatolni
kell:
a) egy rövid, maximum négy oldal terjedelmű, az e rendelet 2. számú mellékletében foglalt szempontok szerint
elkészített szöveges összefoglalót,
b) a lebonyolítási díj átutalásáról szóló bizonylat másolatát,
c) nyilatkozatot arról, hogy az igénylőnek nincs esedékessé vált, meg nem fizetett köztartozása, és rendezett
munkaügyi kapcsolatokkal rendelkezik.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt adatlapot és a szükséges
mellékleteket:
a) a helyi önkormányzatok – az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
64/B. § (3) bekezdése alapján – a Magyar Államkincstár
illetékes területi szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság)
egy eredeti és két másolati példányban postai úton és csak
az adatlapokat az Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatósága (a továbbiakban: OKM Támogatáskezelő) honlapján az erre a célra kialakított elektronikus rendszeren keresztül,
b) a közoktatási humánszolgáltatók és a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények az
OKM Támogatáskezelő részére egy eredeti és két másolati
példányban, valamint csak az adatlapokat az OKM Támogatáskezelő honlapján az erre a célra kialakított elektronikus rendszeren keresztül
2007. április 30-áig nyújthatják be.
(3) Az Igazgatóság a (2) bekezdés a) pontja szerint benyújtott támogatási igényeket az Áht. 64/B. § (3) bekezdése szerinti eljárását követően az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
52/B. § (3) bekezdésben foglaltakra is tekintettel – egy eredeti és a két másolati példányban – 2007. május 15-éig továbbítja az OKM Támogatáskezelő részére.
(4) Az OKM Támogatáskezelő a benyújtott igények e
rendeletben foglalt feltételeknek való megfelelését megvizsgálja és ezt követően legalább két fős szakértői vizsgálatukról gondoskodik. A támogatási igény megalapozottságát vizsgáló szakértő kizárólag az Országos szakértői, az
Országos vizsgáztatási, az Országos szakmai szakértői és
az Országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzékről,
valamint a szakértői tevékenységről szóló 31/2004.
(XI. 13.) OM rendelet 1. § (1) bekezdésében felsorolt szakterületek szakértője lehet. A szakértői vizsgálat e rendelet
2. számú mellékletében foglalt szempontok, súly- és pontszámok figyelembevételével történik. Az OKM Támogatáskezelő a feldolgozott igénybejelentések és a szakértői
vizsgálat eredménye alapján elkészített összesítő jelentését helyi önkormányzatok, közoktatási humánszolgáltatók
és központi költségvetési szervként működő felsőoktatási
intézmények szerinti bontásban összesítve papír alapon és
elektronikus formában 2007. július 15-ig megküldi az Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továbbiakban: OKM)
részére.
(5) A támogatás az e rendeletben foglalt feltételeknek
megfelelő alapfokú művészetoktatási intézmények fenntartói között az intézmények tanulólétszáma arányában és
a szakértői vizsgálat eredményének függvényében kerül
elosztására. Az egy tanulóra jutó támogatás összegére és a
támogatásban részesíthető fenntartók körére vonatkozóan
az OKM, az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: ÖTM), a Pénzügyminisztérium,
valamint a közoktatás minőségbiztosításáról és minőségfejlesztéséről szóló 3/2002. (II. 15.) OM rendelet (a továbbiakban: R.) 10. § (4) bekezdésében meghatározott Szakmai Minősítő Testület delegáltjaiból álló 5 tagú bírálóbizottság – az OKM Támogatáskezelő, mint lebonyolító
szervezet közreműködésével – 2007. július 31-ig tesz javaslatot az oktatási és kulturális miniszternek. A bírálóbizottságba két tagot az OKM, egy-egy tagot a bizottságban résztvevő többi szervezet jelöl.
(6) A támogatásban részesülő fenntartókról és a támogatás összegéről az (5) bekezdésben foglalt bizottság javaslata alapján az oktatási és kulturális miniszter 2007. augusztus 15-ig dönt. A döntés eredményéről minden igénylőt levélben értesíteni kell, illetve azt az OKM honlapján
közzé kell tenni.
(7) Az elnyert támogatás az alapfokú művészetoktatás
követelményei és tantervi programjának bevezetéséről és
kiadásáról szóló 27/1998. (VI. 10.) MKM rendelet figyelembevételével
a) az oktatás-neveléshez szükséges felszerelések, taneszközök korszerűsítésére, b) az intézmények működtetésével összefüggő beszerzésekre
használható fel.
(8) A támogatásban részesített önkormányzatok összesített adatait az OKM 2007. augusztus 31-ig utalványozás
céljából az önkormányzat KSH kódjának, megnevezésének és a forintra kerekített támogatási összeg feltüntetésével megküldi papír alapon és elektronikus formában is az
ÖTM részére. A támogatás folyósításáról az ÖTM utalványozása alapján a Magyar Államkincstár 2007. szeptember 25-ig egy összegben intézkedik a költségvetési törvény
5. számú melléklet 23. pontja szerinti forrás terhére.
(9) A támogatásban részesített közoktatási humánszolgáltatók egy összegű finanszírozásához a fedezetet az
OKM az Igazgatóság részére 2007 szeptember 25-ig a kiutaláshoz szükséges kerettel együtt a költségvetési törvény
XX. Fejezet, 11. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport „Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás” előirányzata terhére biztosítja.
3. § (1) A költségvetési törvény 51. § (15) bekezdésében
foglaltak szerint átcsoportosított előirányzat elosztására
vonatkozóan az e rendelet 1. § (4) bekezdésében foglalt
szempontok alapján az oktatási és kulturális miniszter
2007. szeptember 10-ig pályázati felhívást jelentet meg az
OKM hivatalos lapjában és a honlapján. A pályázaton a
helyi önkormányzatokkal azonos feltételekkel az alapfokú
művészetoktatási intézményt fenntartó közoktatási humánszolgáltatók és a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények is részt vehetnek. A pályázat benyújtási határideje 2007. szeptember 30.
(2) Az (1) bekezdés szerinti pályázaton az R. 13. §
(5) bekezdésében foglaltak szerint előminősített alapfokú
művészetoktatási intézmények fenntartói vehetnek részt.
(3) Az ÖTM – az Áht. 64. § (5) bekezdésének ab) pontjában meghatározott előirányzat lemondási határidőt
követően – 2007. szeptember 5-ig tájékoztatja az OKM-et
a költségvetési törvény 5. számú melléklete 23. pontja szerint felhasználható forrás mértékéről, és gondoskodik a
Pénzügyminisztérium bevonásával a forrás átcsoportosításáról a megfelelő költségvetési előirányzat terhére.
(4) Az OKM az e §-ban foglalt pályázaton nyertes fenntartókra és a támogatási összegekre vonatkozó miniszteri
döntést követően a támogatásra jogosult helyi önkormányzatok összesített adatait – az önkormányzat KSH kódjának, megnevezésének és a forintra kerekített támogatási
összeg feltüntetésével – utalványozás céljából papír alapon és elektronikus formában is 2007. november 4-ig megküldi az ÖTM részére. A támogatás folyósításáról az ÖTM
utalványozása alapján a Magyar Államkincstár 2007. november 25-ig egy összegben intézkedik a költségvetési
törvény 5. számú melléklet 23. pontja szerinti forrás terhére.
(5) Az e § szerint támogatásban részesített közoktatási
humánszolgáltatók egy összegű finanszírozásához a fedezetet az OKM az Igazgatóság részére 2007. december
10-ig a kiutaláshoz szükséges kerettel együtt a költségvetési törvény XX. Fejezet, 11. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport „Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás” előirányzata terhére biztosítja.
Közös rendelkezések 4. § (1) E rendelet alkalmazásában közoktatási humánszolgáltatók alatt a költségvetési törvény 31. § (1) bekezdésének bevezető rendelkezésében meghatározott fenntartókat
is érteni kell.
(2) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények számára az e rendelet alapján megítélt
támogatás folyósításáról a fenntartójuk a költségvetési törvény XX. fejezet, 11. cím, 2. alcím, 17. jogcímcsoport
„Gyakorlóiskolák normatív támogatás” előirányzat terhére gondoskodik.
(3) Az e rendeletben meghatározott támogatási igények
benyújtási határideje jogvesztő. A helyi önkormányzati
fenntartók esetén az Igazgatóság, a közoktatási humánszolgáltatók és központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmények esetén az OKM Támogatáskezelő az igények feldolgozása során a beérkezéstől számított öt napon belül a hiányok pótlására és az estleges módosításra egyszeri nyolcnapos határidőt ad, ezt követően
nincs lehetőség hiánypótlásra. Amennyiben a fenntartó a
felhívásnak nem tesz eleget, vagy nem megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság a támogatási igényt nem fogadja el és
erről május 20-ig értesíti a fenntartót és az OKM-et.
(4) A támogatások igényléséért a helyi önkormányzatoknak fenntartónként, a közoktatási humánszolgáltatóknak és a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményeknek településenként lebonyolítási díjat
kell fizetni, melynek összege ötezer forint. A díjat átutalással az OKM Támogatáskezelő alábbi számlaszámára kell
befizetni: 10032000-00285128-00000000, a közleménybe
a befizetés jogcímeként be kell írni: „alapfokú művészetoktatás”. A befizetésről szóló számlát az OKM Támogatáskezelő postán eljuttatja az igénylőhöz. Az igényléshez
csatolni kell az átutalásról szóló bizonylat másolatát. Mentesülnek a lebonyolítási díj megfizetése alól a területfejlesztés kedvezményezett térségeinek jegyzékéről szóló
64/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet szerinti leghátrányosabb, illetve hátrányosabb helyzetben lévő kistérségből
pályázó önkormányzatok és többcélú kistérségi társulások, valamint a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális
szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések
jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet melléklete szerinti önkormányzatok.
(5) Az alapfokú művészetoktatási intézményt fenntartó
közoktatási humánszolgáltatók igényléséhez a 2. § (1) bekezdésében meghatározottakon kívül mellékelni kell:
a) egyházak kivételével a fenntartó létezését igazoló 30
napnál nem régebbi bírósági bejegyzést vagy cégkivonatot,
b) a fenntartó képviselőjének aláírási címpéldányát,
c) azonnali beszedési megbízásra szóló felhatalmazást.
(6) A helyi önkormányzatok a támogatás felhasználásáról a tárgyévben december 31-ei fordulónappal a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint kötelesek elszámolni. Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes
önkormányzatoknál, illetve intézményeknél megfelelő
analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval,
az elszámolást megalapozó könyvelési rendszer kialakításával kell alátámasztani. A támogatásnak a tárgyév december 31-én kötelezettségvállalással terhelt maradványával
2008. június 30-áig kell elszámolni. Az Áht. 64/B. § (1) és
(2) bekezdése szerint, ha a támogatást vagy annak egy részét a fenntartó helyi önkormányzat jogosulatlanul vette
igénybe, azt nem a megjelölt feladatra használta fel, illetve
a jogszabályban rögzített arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy a támogatás igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, akkor a támogatásról haladéktalanul köteles lemondani, és a támogatást a központi költségvetés javára visszafizetni. A jogosulatlanul igénybe vett
összeg után a helyi önkormányzat a jegybanki alapkamat
kétszeresének megfelelő mértékű kamatot fizet a jogtalan
igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig.
(7) A közoktatási humánszolgáltatók esetében a támogatások elszámolása a 2007. évi támogatásaikról történő
elszámolás keretében, a kötött felhasználású támogatások
elszámolásait tartalmazó űrlapon történik. Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes fenntartóknál vezetett
analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval
kell alátámasztani. Ha a támogatást vagy annak egy részét
a közoktatási humánszolgáltató jogosulatlanul vette
igénybe, azt nem a megjelölt feladatra használta fel, illetve
a támogatás igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, a
közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Vhr.) nem állami, nem önkormányzati intézményfenntartók állami hozzájárulásának és támogatásának elszámolására, ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni, különös tekintettel a 16. § (3) bekezdésére.
(8) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények számára nyújtott támogatás elszámolása és ellenőrzése a Vhr. 17/C. §-ában foglaltak szerint történik. Ha támogatást vagy annak egy részét jogosulatlanul
vette igénybe, azt nem a megjelölt feladatra használta fel,
illetve a jogszabályban rögzített arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy a támogatások igényléshez valótlan adatot szolgáltatott, akkor a támogatásról haladéktalanul köteles lemondani és a támogatást visszafizetni az OKM számára.
(9) A támogatás céljának szakmai megvalósulását az
OKM Támogatáskezelő a helyszínen is jogosult ellenőrizni 2008. június 30-ig. Az OKM Támogatáskezelő az adatszolgáltatást és a helyszíni ellenőrzést írásban kezdeményezi.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép
hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
92/2019. (II. 28.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Idibek Kalandar rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Tádzsik Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2018. szeptember 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
128/2019. (III. 29.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Haller Józsefet 2019. március 15. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. február 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
44/2003. (IV. 18.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezés megszűnésének megállapításáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/D. § (1) bekezdésének
b) pontja alapján megállapítom, hogy
Győri Enikő kormányzati főtisztviselő kinevezése — az
1992. évi XXIII. törvény 31/A. § (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott körbe nem tartozó közigazgatási
szervhez történő áthelyezésére tekintettel —
2003. február 20-i hatállyal megszűnt. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
153/2010. (V. 4.) Korm. rendelete az Országos Közigazgatási Vizsgabizottságról.
A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 80. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A köztisztviselő vizsgarendszer egységes működtetésének biztosítása érdekében Országos Közigazgatási Vizsgabizottság (a továb biak ban: OKV) működik.
(2) Az OKV tagjai az OKV Elnökségének tagjai, az OKV titkára, valamint a 4. §-ban meghatározott pályázat alapján az OKV
elnöke által felkért személyek.
(3) Az OKV titkársági feladatait a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter által vezetett
központi államigazgatási szerv látja el.
2. § (1) Az OKV Elnöksége az OKV elnökéből és négy további tagból áll.
(2) Az OKV Elnökségének tagjait a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter nevezi ki.
(3) Az OKV Elnöksége tagjának megbízatása megszűnik
a) a tag lemondásával,
b) a tag felmentésével, vagy
c) a tag halálával.
(4) Az OKV Elnöksége tagját a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter bármikor
felmentheti; a felmentést nem kell indokolni.
(5) Ha az OKV Elnöksége tagjának megbízatása a (3) bekezdés a)–b) pontja alapján szűnik meg, ez a tény az OKV-ban
betöltött tagságát nem érinti.
(6) Az OKV Elnökségének tagjai e megbízatásukra tekintettel tiszteletdíjra vagy más juttatásra nem jogosultak.
3. § (1) Az OKV titkárát a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter az általa vezetett
központi államigazgatási szerv állományába tartozó köztisztviselők közül nevezi ki.
(2) Az OKV titkárának megbízatása megszűnik
a) lemondásával,
b) felmentésével,
c) ha a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter által vezetett központi állam
igazgatási szervvel fennálló közszolgálati jogviszonya megszűnik, a munkavégzési kötelezettség utolsó napján,
d) halálával.
(3) Az OKV titkárát a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter bármikor felmentheti;
a felmentést nem kell indokolni.
(4) Ha az OKV titkárának megbízatása a (2) bekezdés a)–c) pontja alapján szűnik meg, ez a tény az OKV-ban betöltött
tagságát nem érinti.
(5) Az OKV titkára e megbízatására tekintettel tiszteletdíjra vagy más juttatásra nem jogosult.
4. § (1) Az OKV elnöke szükség szerint, de legalább kétévente pályázatot ír ki az OKV tagjainak kinevezése céljából.
(2) A pályázati kiírás előkészítésével és közzétételével kapcsolatos koordinációs és adminisztratív feladatokat a Kormány
zati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központ (a továb biak ban: KSZK) végzi.
(3) A pályázaton való részvétel díja a köztisztviselői illetményalap 15%-a, amelyet a KSZK Magyar Államkincstárnál
vezetett számlájára kell a pályázat benyújtásával egyidejűleg megfizetni.
(4) Az OKV tagjává az OKV elnöke az (1) bekezdésben meghatározott pályázat alapján azt kérheti fel, aki felsőfokú iskolai
végzettséggel, valamint legalább ötéves közigazgatási gyakorlattal rendelkezik. Az OKV elnöke a pályázati kiírásban
további feltételeket is meghatározhat.
(5) Az OKV elnöke pályáztatás nélkül is felkérheti az OKV tagjának azt a kiemelkedő szakmai tudással rendelkező személyt,
aki felsőfokú iskolai végzettséggel és legalább ötéves közigazgatási gyakorlattal vagy kiemelkedő tudományos
tevékenységgel bír. Az így felkért személyek száma nem haladhatja meg az adott évben névjegyzéken szereplő
vizsgáztatók számának a tizedét. Az OKV tagjává történő felkérés elfogadásáról a felkért személynek nyilatkoznia kell,
a felkérés elfogadásával válik az OKV tagjává.
(6) Az OKV tagjának e megbízatása megszűnik
a) a tag lemondásával,
b) a tag felmentésével, vagy
c) a tag halálával.
(7) Az OKV tagját az OKV elnöke az OKV Elnökségével folytatott konzultációt köve tően abban az esetben mentheti fel, ha
a) egy naptári éven belül legalább három alkalommal indokolatlanul nem tett eleget a vizsgafelkérésnek,
b) súlyosan megsérti a vizsgáztatás rendjére vonatkozó szabályokat,
c) olyan jogellenes magatartást tanúsított, amely méltatlan az OKV-ban betöltött tagságához.
5. § (1) Az OKV tagja
a) az ügykezelői alapvizsgán a vizsgáztatói,
b) a közigazgatási szakvizsga kötelező tárgyának, illetve valamely választható tárgyának felkészítő tanfolyamán
oktatói,
c) a közigazgatási szakvizsga kötelező tárgyából, illetve valamely választható tárgyából vizsgáztatói,
d) a versenyvizsgán vizsgáztatói
tevékenység végzésére jogosult.
(2) Az OKV tagja a pályázatában, illetve a felkérésének elfogadásakor nyilatkozik, hogy az (1) bekezdés a)–d) pontjában
meghatározott tevékenységek közül mely tevékenységet látja el. A nyilatkozatban az (1) bekezdés a)–d) pontjában
meghatározott tevékenységek közül legalább egy tevékenység megjelölése kötelező. A nyilatkozatot az OKV tagja
bármikor módosíthatja.
6. § (1) Az OKV keretében
a) Közigazgatási Versenyvizsga Szakbizottság,
b) Ügykezelői Alapvizsga Szakbizottság,
c) a közigazgatási szakvizsga kötelező tárgya tekintetében feladatkörrel rendelkező Szakvizsga Szakbizottság, és
d) a közigazgatási szakvizsga választható vizsgatárgyainak egy-egy szakbizottsága
működik.
(2) Az egyes szakbizottságok elnökét és további tagjait az OKV tagjai közül az OKV elnöke az OKV Elnökségével folytatott
konzultációt köve tően kéri fel.
(3) Az egyes szakbizottságok létszáma legfeljebb tíz fő lehet.
(4) A szakbizottság tagjának e megbízatása megszűnik
a) a tag lemondásával,
b) a tag felmentésével,
c) a tagnak az OKV-ban betöltött tagsága megszűnésével,
d) a tag halálával.
(5) A szakbizottság tagját az OKV elnöke az OKV Elnökségével folytatott konzultációt köve tően bármikor felmentheti.
A tag felmentését nem kell indokolni.
7. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2010. május 15-én lép hatályba.
(2) A 13. § 2010. július 1-jén lép hatályba.
8. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor a versenyvizsga vizsgáztatói névjegyzékén szereplő személy e rendelet erejénél fogva
az OKV tagjává válik, és nem szükséges az 5. § szerint külön nyilatkoznia arról, hogy a versenyvizsgán vizsgáztatóként
kíván tevékenykedni.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor a közigazgatási szakvizsgán vizsgáztatásra vagy a felkészítőn oktatásra jogosult
személy e rendelet erejénél fogva az OKV tagjává válik, és a korábban a vizsgáztatói, illetve oktatói feladatai
tekintetében tett nyilatkozatát nem kell az 5. § szerint ismételten megtennie.
(3) E rendelet hatálybalépése az OKV Elnökségének hivatalban levő tagjai, az OKV titkára, az OKV szakbizottságainak
tagjai, valamint az OKV tagjai megbízatását nem érinti, de megbízatásukra az e rendelet hatálybalépését köve tően
e rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) Akinek e rendelet hatálybalépéskor közigazgatási alapvizsga letételére vonatkozó kötelezettsége áll fenn,
e kötelezettségét
a) az e rendelet hatálybalépését megelőzően beadott jelentkezések esetében a 2010. június 30-ig terjedő időszakra
szervezett alapvizsga vonatkozásában a közigazgatási és az ügykezelői alapvizsgáról szóló 51/1993. (III. 31.) Korm.
rendeletnek az e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezései szerint,
b) az e rendelet hatálybalépését köve tően beadott jelentkezések, illetve a 2010. július 1-je utáni időszakra szervezett
alapvizsga vonatkozásában a versenyvizsgára vonatkozó vizsgakövetelmények és a 126/2009. (VI. 15.) Korm.
rendeletben meghatározottak alapján
kell teljesíteni.
(5) A (4) bekezdés b) pontjának alkalmazása során a vizsgadíjat – ide nem értve az ismételt vizsgadíjat és a halasztási díjat –
a munkáltató köteles megfizetni. 9. § (1) A közigazgatási és az ügykezelői alapvizsgáról szóló 51/1993. (III. 31.) Korm. rendelet (a továb biak ban: R1.) 1. §-a
helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § (1) Az ügykezelői alapvizsgára kötelezett ügykezelő (a továb biak ban: jelölt) az e rendeletben foglalt szabályok
szerint tesz ügykezelői alapvizsgát (a továb biak ban: vizsga).
(2) A vizsgakötelezettséget és teljesítésének határidejét a munkaszerződésben fel kell tüntetni.
(3) A vizsgára való felkészítésről a munkáltató gondoskodik.”
(2) Az R1. 4. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. § (1) Az ügykezelői alapvizsga vizsgakövetelményeit – az Ügykezelői Alapvizsga Szakbizottság javaslata alapján –
az Országos Közigazgatási Vizsgabizottság (a továb biak ban: OKV) Elnöksége hagyja jóvá.
(2) Az ügykezelői alapvizsga vizsgatételei a vizsgakövetelményeken alapulnak, azokat a Kormányzati Személyügyi
Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központnak (a továb biak ban: KSZK) az Ügykezelői Alapvizsga Szakbizottság
bevonásával kialakított javaslatai alapján az OKV Elnöksége hagyja jóvá.
(3) Az ügykezelői alapvizsga tananyagát a KSZK-nak az Ügykezelői Alapvizsga Szakbizottság bevonásával kialakított
javaslata alapján az OKV Elnöksége hagyja jóvá. A tananyagot legalább kétévente felül kell vizsgálni, és szükség szerint
aktualizálni kell.
(4) A vizsgakövetelményeket és a vizsgatételeket a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben,
a tanagyagot a KSZK honlapján közzé kell tenni.”
(3) Az R1. 8. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„8. § (1) Az ügykezelői alapvizsga gyakorlati és szóbeli részvizsgaként teljesítendő részből áll.
(2) Az ügykezelői alapvizsga általános közigazgatási, ügykezelési, titkos ügykezelési, titokvédelmi és ügyviteltechnikai
kérdésekre terjed ki.”
(4) Az R1. melléklet 6. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„6. A gyakorlati és szóbeli részvizsgát úgy kell megszervezni, hogy az egy munkanapon belül teljesíthető legyen olyan
módon, hogy a jelölt a gyakorlati részvizsgát köve tően – annak sikeressége esetén – kezdheti meg a szóbeli
részvizsgát. A gyakorlati és szóbeli vizsgán a jelöltnek a vizsgakövetelmények által meghatározott tárgykörökben kell
számot adnia tudásáról. A szóbeli vizsgán a jelölt részére a felkészüléshez legalább 20 percet biztosítani kell. A jelöltnek
egy tételt a titkos ügykezelés és titokvédelem témakörből kell húznia, felkészültségéről egyidejűleg írásban is számot
kell adnia, kivéve, ha a titkos ügykezelői vizsgát tett, és az arról szóló bizonyítvány másolatát a jelentkezési lapjához
csatolta.”
(5) Az R1. címében az „A közigazgatási és az” szövegrész helyébe az „Az” szöveg, 5. § (5) bekezdésében az „a közigazgatási
és” szövegrész helyébe az „az” szöveg, mellékletének címében az „A közigazgatási és az” szövegrész helyébe az
„Az” szöveg, melléklet 8. pontjában az „az írásbeli” szövegrész helyébe az „a gyakorlati” szöveg, melléklet
21. pontjában az „5–8.” szövegrész helyébe a „4–7.” szöveg, melléklet 4. számú függelékében az „a közigazgatási
alapvizsgákról” szövegrész helyébe az „az ügykezelői alapvizsgáról” szöveg lép.
(5) Hatályát veszti az R1. 2. §-a, 3. §-a, 7. § (1) bekezdésében az „1.,” szövegrész, 9. § (1) bekezdésében a „3.,” szövegrész,
11. § (2) és (7) bekezdése, mellékletében az „I. A közigazgatási alapvizsga” cím, melléklet 2. pontja, melléklet 7. pontja,
melléklet 9. pontja, melléklet 15. pontjában a „3.,” szövegrész, melléklet 18. pontja, mellékletében a „II. Ügykezelői
alapvizsga” cím, melléklet 22. pontja, melléklet 1–3. számú függeléke.
10. § (1) A közigazgatási szakvizsgáról szóló 35/1998. (II. 27.) Korm. rendelet (a továb biak ban: R2.) 3. §-a helyébe a következő
rendelkezés lép:
„3. § (1) A közigazgatási szakvizsga kötelező tárgyának vizsgakövetelményeit – a Szakvizsga Szakbizottság javaslata
alapján – az Országos Közigazgatási Vizsgabizottság (a továb biak ban: OKV) Elnöksége hagyja jóvá.
(2) A közigazgatási szakvizsga választható tárgyának vizsgakövetelményeit – az adott tárgy szerint feladatkörrel
rendelkező szakbizottság javaslata alapján – az OKV Elnöksége hagyja jóvá.
(3) A közigazgatási szakvizsga írásbeli részének vizsgakérdései és szóbeli részének vizsgatételei a vizsgakövetelményeken alapulnak, azokat a Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központnak
(a továb biak ban: KSZK) a feladatkörrel rendelkező szakbizottság bevonásával kialakított javaslatai alapján az OKV
Elnöksége hagyja jóvá.
(4) A közigazgatási szakvizsga kötelező és választható tárgyának tananyagát a KSZK-nak a feladatkörrel rendelkező
szakbizottság bevonásával kialakított javaslata alapján az OKV Elnöksége hagyja jóvá. A tananyagot legalább évente
felül kell vizsgálni, és szükség szerint aktualizálni kell.
(5) A vizsgakövetelményeket és a szóbeli vizsgatételeket a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos
Értesítőben, a tananyagot a KSZK honlapján közzé kell tenni.”
(2) Az R2. 4. § (2) bekezdésében az „a vizsgatárgynak megfelelő vizsgáztatásra jogosultakból” szövegrész helyébe az
„az OKV tagjaiból” szöveg, 6/A. § (1) bekezdésében az „a Közigazgatási Továbbképzési Kollégium által jóváhagyott
program szerint” szövegrész helyébe az „az OKV Elnöksége által jóváhagyott program szerint az OKV tagja által tartott”
szöveg, 4. § (7) bekezdésében a „Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter” szövegrész helyébe a „közigazgatási
minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter” szöveg lép.
(3) Hatályát veszti az R2. 4. § (5) bekezdése és 7. § (2) bekezdése.
11. § (1) A közigazgatási versenyvizsgáról szóló 126/2009. (VI. 15.) Korm. rendelet (a továb biak ban: R3.) 4. §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„4. § (1) A versenyvizsga tárgykörei:
a) alkotmány- és jogi ismeretek,
b) közigazgatás-tudományi és közigazgatási ismeretek,
c) társadalomismeretek,
d) gazdasági és pénzügyi ismeretek, és
e) emberi jogi, etikai és adatkezelési ismeretek.
(2) A versenyvizsga vizsgakövetelményeit – a szakbizottság javaslata alapján – az OKV Elnöksége hagyja jóvá.
(3) A versenyvizsga vizsgakérdései a vizsgakövetelményeken alapulnak, azokat a KSZK-nak a szakbizottság
bevonásával kialakított javaslatai alapján az OKV Elnöksége hagyja jóvá.
(4) A versenyvizsga tananyagát a KSZK-nak a szakbizottság bevonásával kialakított javaslata alapján az OKV Elnöksége
hagyja jóvá. A tananyagot legalább évente felül kell vizsgálni, és szükség szerint aktualizálni kell.
(5) A vizsgakövetelményeket és a szóbeli vizsgatételeket a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos
Értesítőben, a tananyagot a KSZK honlapján közzé kell tenni.”
(2) Az R3. 13. § (2)–(3) bekezdései helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) Az írásbeli vizsgarész két részvizsgából áll: egy tesztfeladatsorból (a továb biak ban: teszt) és egy esszéből. A teszt
megoldására egy óra, az esszé kidolgozására másfél óra áll rendelkezésre. A részvizsga akkor sikeres, ha azon a vizsgázó
legalább 60 pontot szerzett.
(3) Az esszé kidolgozását a vizsgázó akkor kezdheti meg, ha a tesztet sikeresen teljesítette. A sikertelen esszé külön is
megismételhető.”
(3) Az R3. 1. § (2) bekezdésében a „Miniszterelnöki Hivatalra” szövegrész helyébe a „közigazgatási minőségpolitikáért és
személyzetpolitikáért felelős miniszter által vezetett központi államigazgatási szervre” szöveg, 3. § (2) bekezdésében
a „vizsgán legalább 120 pontos eredményt ért el” szövegrész helyébe az „vizsga mindkét részvizsgáját sikeresen
teljesítette” szöveg, 5. § (1) bekezdésében a „Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter” szövegrész helyébe a „közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter” szöveg, 12. § (2) bekezdésében a „vizsgarészre
postai úton történő jelentkezéséhez mellékelnie kell” szövegrész helyébe a „vizsgarész megkezdése előtt a vizsgaszervezőnek átadja” szöveg, 13. § (5) bekezdésében a „versenyvizsga (vizsgarész)” szövegrész helyébe a „versenyvizsga, vizsgarész vagy részvizsga” szöveg, 1. számú melléklet 1. pontjában a „honlapjáról letöltött, kinyomtatott”
szövegrész helyébe a „honlapján lévő” szöveg, 9. pontjában a „60” szövegrész helyébe a „90” szöveg lép.
(4) Hatályát veszti az R3. 8. § (3) bekezdésében és 22. § (3) bekezdésében a „Miniszterelnöki Hivatalt vezető” szövegrész,
12. § (1) bekezdésében az „és postai úton” szövegrész, 12. § (3) bekezdésének első mondata, 17. §-a és a 17. §-át
megelőző alcím, 1. számú melléklet 1. pontjában a „vagy postai” szövegrész.
12. § (1) A Bibó István Közigazgatási Ösztöndíjról és az ahhoz kapcsolódó tanulmányi programról szóló 103/2010. (IV. 7.) Korm.
rendelet 23. § (1) bekezdésének az R2. 6/A. § (1) bekezdését megállapító rendelkezése az „a (3) bekezdés szerinti”
szövegrész helyett az „a 3. § (4) bekezdés szerinti” szöveggel, 6/A. § (2) bekezdését megállapító rendelkezése az
„a Közigazgatási Továbbképzési Kollégium által jóváhagyott program szerint” szövegrész helyett az „az OKV Elnöksége
által jóváhagyott program szerint az OKV tagja által tartott” szöveggel, 6/A. § (7) bekezdését megállapító rendelkezése
az „a (3) bekezdésben meghatározott” szövegrész helyett az „a tananyag önálló feldolgozásával teljesített” szöveggel
lép hatályba.
(2) Nem lép hatályba a Bibó István Közigazgatási Ösztöndíjról és az ahhoz kapcsolódó tanulmányi programról szóló
103/2010. (IV. 7.) Korm. rendelet 23. § (1) bekezdésének az R2. 6/A. § (3) bekezdését megállapító rendelkezése.
(3) Nem lép hatályba a Bibó István Közigazgatási Ösztöndíjról és az ahhoz kapcsolódó tanulmányi programról szóló
103/2010. (IV. 7.) Korm. rendelet 25. § (5) bekezdésében az „és (5)” szövegrész, 25. § (6) bekezdésében a „4. §
(3) bekezdésében,” szövegrész.
13. § (1) E rendelet 4. § (2) bekezdésében az „a Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központ”
szövegrész helyébe az „a Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központ” szöveg lép.
(2) Az R1. 4. § (2) bekezdésében az „a Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központnak”
szövegrész helyébe az „a Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központnak” szöveg lép.
(3) Az R2. 3. § (3) bekezdésében az „a Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központnak”
szövegrész helyébe az „a Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központnak” szöveg lép.
14. § (1) 2010. május 16-án hatályát veszti a 9–12. §.
(2) 2010. július 2-án hatályát veszti a 13. §.
(3) Ez a § 2010. július 3-án hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
26/2013. (II. 27.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Libanoni Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter, a külügyminiszter és a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Magyarország Kormánya és a Libanoni
Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 3. felhívom a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét
a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
20/2013. (III. 28.) OGY határozata Mirkóczki Ádám országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Mirkóczki Ádám országgyűlési képviselő mentelmi jogát a legfőbb ügyész KF. 8054/2012/2-I. számú
megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
225/2007. (HK 17.) HM KPÜ intézkedése a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viselését a HM KPÜ
hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. A HM KPÜ vezérigazgatója által rendszeresített csapatkarjelzés leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű
színes grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint az HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik a
jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés
tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és a HM KPÜ személyi állományának csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba és
ezzel egyidejűleg a 30/2003. (HK 16.) számú HM KPSZH
főigazgatói intézkedés hatályát veszti.
Sulyok János ezredes s. k.,
HM KPÜ vezérigazgató