text:
515/2013. (XII. 30.) Korm. rendelete a kormányablakokról.
A Kormány
az 1–2. § tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával
és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010.  évi CXXVI.  törvény 21.  § a)  pontjában és 21/A.  §
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3–14. § tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. §
(3)–(5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 16.  § tekintetében a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992.  évi LXVI.  törvény 47.  §
(1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 17.  § tekintetében a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997.  évi LXXXIII.  törvény 83.  § (2)  bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján,
a 18.  § tekintetében a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992.  évi LXVI.  törvény 47.  §
(1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 19. § tekintetében a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 40. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
a 20.  § tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény 174.  §
(1) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 21.  § tekintetében a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv kijelölése tárgyában
a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992.  évi LXVI.  törvény 47.  § (1)  bekezdés d)  pontjában,
illetve a  közúti közlekedési nyilvántartási szerv kijelölése tárgyában a  közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999.  évi
LXXXIV. törvény 41. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
a 22.  § tekintetében a  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2007. évi I. törvény 86. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 23.  § tekintetében a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007.  évi II.  törvény 111.  §
(1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 24.  § tekintetében a  kereskedelemről szóló 2005.  évi CLXIV.  törvény 12.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 25–26. § tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. §
(1) bekezdés c) és h) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 27.  § tekintetében a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009.  évi
LXXVI. törvény 53. § c) és d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 28. § tekintetében a haditechnikai termékek gyártásának és a haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 10. § (1) bekezdés b) és c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 29.  § tekintetében a  közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény 48.  § (3)  bekezdés a)  pont 30.  alpontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 30.  § tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény 175.  §
(2) bekezdés b)–c), g) pontjában, 175. § (3) bekezdés a)–b), d)–g) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 31. § tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. §
(3) bekezdésében és 175. § (1) bekezdés a)–c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 32.  § tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény 174.  §
(1) bekezdés b) pontjában, 175. § (2) bekezdés a)–f ) pontjában, valamint a 175. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 33. § tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és
a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § e) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 34.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (1)  bekezdés
17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el.
1. A kormányablak illetékessége és szakmai irányítása 1. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: kormányhivatal) a  járási (fővárosi kerületi) hivatalokban
(a továbbiakban: járási hivatal) integrált ügyfélszolgálatot (a továbbiakban: kormányablak) működtet.
(2) A  kormányablak a  3–8.  § szerinti eljárások során – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – országos
illetékességgel jár el.
(3) Az  1.  melléklet 1., 3., 4., 5 és 12.  pontjában meghatározott, a  személyi azonosítót és lakcímet igazoló hatósági
igazolvánnyal kapcsolatos ügyekben az a kormányablak jár el, amelynek területén az ügyfél lakcíme található.
(4) Hivatalból indult eljárásra az  a  kormányablak az  illetékes, amelyet működtető járási hivatal illetékességi területén
az  ügyfél lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye (székhelye, telephelye) van. Amennyiben a  járási hivatal
illetékességi területén több kormányablak is működik, az eljárásra a  járási hivatal által a  járási hivatal törzshivatala
ügyrendjében meghatározott kormányablak az illetékes.
2. § (1) Az  1. és 2.  mellékletben meghatározott ügyek tekintetében a  központi államigazgatási szervekről, valamint
a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi XLIII.  törvény 2.  § (1)  bekezdés e)–h)  pontjaiban
meghatározott hatásköröket a  járási (fővárosi kerületi) hivatalokról szóló 218/2012. (VIII. 13.) Korm. rendelet
3–4. §-ában meghatározott szerv gyakorolja.
(2) A kormányablakok működésének szakmai irányítását a közigazgatás szervezéséért felelős miniszter – az informatikai
vonatkozású kérdéskörökben az e-közigazgatásért felelős miniszter, az  informatikai infrastruktúra vonatkozásában
a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter egyetértésével –
látja el.
(3) A  közigazgatás szervezéséért felelős miniszter szakmai irányítást gyakorol a  kormányablakok ügyfélszolgálati
tevékenysége felett, amelynek keretében ellátja az  ügyfélszolgálati működés fejlesztésére, elemzésére és
monitoringjára vonatkozó feladatokat.
(4) A  miniszter (3)  bekezdésben meghatározott feladatai ellátásában a  Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal
(a  továbbiakban: KIH) és a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a  továbbiakban:
KEK KH) közreműködik.
2. Ügykörszintek és a kormányablak eljárásának szabályai 3. § (1) A  kormányablak az  1.  mellékletben meghatározott ügyekben kizárólagos hatáskörben vagy az  ügyre vonatkozó
jogszabályban meghatározott, az  eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság helyett jár el.
Az 1. mellékletben meghatározott ügyekben azonnali ügyintézésre van lehetőség.
(2) Az  1.  mellékletben meghatározott ügy akkor tekinthető azonnal intézhetőnek, amikor az  ügyfél az  azonnali
elintézéshez szükséges valamennyi jogszabályi feltételt a kérelem benyújtásakor biztosítja.
4. § A kormányablak a  2.  mellékletben meghatározott ügyekben kizárólagos hatáskörben vagy az  ügyre vonatkozó
jogszabályban meghatározott, az  eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság helyett jár el,
az eljárásra meghatározott ügyintézési határidőn belül.
5. § (1) A  kormányablakban előterjeszthetőek a  3.  mellékletben meghatározott beadványok, amelyeket a  kormányablak
haladéktalanul, de legkésőbb a benyújtást követő munkanapon további ügyintézés végett az eljárásra hatáskörrel
rendelkező illetékes hatósághoz továbbít.
(2) Amennyiben a  beadvány hiányos, a  kormányablak tájékoztatja az  ügyfelet a  hiányosságokról, és amennyiben
a  hiányok jellege lehetővé teszi, biztosítja az  azonnali javítás vagy pótlás lehetőségét. Az  ügyfél kérésére
a  kormányablak a  beadványt a  hiányoktól függetlenül továbbítja az  eljárásra hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező hatósághoz.
(3) Az  ügyfél a  hiányosságok pótlását – ideértve a  hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság által kiadott
hiánypótlási felhívás teljesítését is – a  hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságnál és a  kormányablaknál is
teljesítheti. A  hiányosságok pótlása során az  ügyfél köteles feltüntetni az  ügyben eljáró hatóság megnevezését,
valamint az ügyszámot. Amennyiben az ügyfél a hiányosságok pótlását a kormányablaknál teljesíti, a kormányablak
azt a teljesítést követően haladéktalanul, de legkésőbb egy munkanapon belül továbbítja az eljárásra hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező hatóságnak.
(4) Amennyiben a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság hívta fel hiánypótlásra az ügyfelet, a hiánypótlásra
nyitva álló határidő megtartottnak tekintendő, ha az ügyfél a hiánypótlást határidőben a kormányablaknál teljesíti.
(5) A  kormányablak az  (1)–(3)  bekezdés szerinti továbbítást elektronikus úton, a  közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) elektronikus kapcsolattartásra
vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával végzi, kivéve, ha a  kérelem, bejelentés benyújtott
mellékletének vagy az  azokról készített hiteles elektronikus másolatnak az  elektronikus úton történő továbbítása
nem lehetséges. A kormányablak – amennyiben jogszabály úgy rendelkezik – a benyújtott beadványt papír alapon
is továbbítja a hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságnak.
(6) Az  (1)–(4)  bekezdésben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell az  eljárás megindítására irányuló kérelmen
kívüli egyéb, az  ügyfél által benyújtott kérelem tekintetében is, amennyiben az  a  3.  mellékletben felsorolt ügyek
valamelyikében indult hatósági eljáráshoz kapcsolódik.
(7) A  kormányablak a  3.  melléklet szerinti beadványokkal kapcsolatos eljárásában a  Ket. szerinti közreműködő
hatóságként jár el azzal, hogy a Ket. 38/A. § (3) bekezdés b)–d) pontja nem alkalmazható.
6. § (1) A  kormányablak az  1–3.  melléklet szerinti ügyekben a  3–5.  §-ban meghatározottak mellett az  ügyfél
kérésére részletes tájékoztatást nyújt az  eljárás menetéről, az  adott eljárással kapcsolatos ügyféli jogokról és
kötelezettségekről, valamint szükség esetén segítséget nyújt az ügyfélnek a beadvány kitöltésében.
(2) A  kormányablak a  4.  mellékletben meghatározott ügyekben az  ügyfél kérésére részletes tájékoztatást nyújt
az eljárás menetéről, az adott eljárással kapcsolatos ügyféli jogokról és kötelezettségekről.
7. § A kormányablak hatósági szolgáltatásként – ahol ennek technikai feltételei adottak – az  5.  mellékletben
meghatározott szolgáltatásokat biztosítja.
8. § A kormányablak hivatalból jár el a 6. mellékletben meghatározott ügytípusok és intézkedések kapcsán.
9. § (1) A  kormányablak a  3–8.  §-ban meghatározott feladatainak ellátása érdekében az  ügyfél elektronikus nyilatkozatát
úgy is fogadhatja, hogy az  ügyfél szóban előterjesztett nyilatkozatát elektronikus úton rögzíti, majd azt az  ügyfél
az elektronikus dokumentumhitelesítés szabályai szerint hitelesíti.
(2) A  kormányablak a  3–8.  §-ban meghatározott feladatainak ellátása érdekében jogosult az  ügyfél által benyújtott
papír alapú iratokról hiteles elektronikus másolat készítésére, a  szabályozott elektronikus ügyintézési
szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról szóló külön jogszabály rendelkezései
szerint.
(3) Ha a  (2)  bekezdés alapján a  kormányablak az  ügyfél vagy más személy jognyilatkozatát tartalmazó iratról készít
hiteles elektronikus másolatot, a kormányhivatal – a közokiratnak minősülő iratokról készült másolatok kivételével –
köteles gondoskodni a papír alapú irat egy eredeti példányának megőrzéséről, és annak a megkereső hatóság vagy
más szerv részére történő bemutatásáról.
(4) Az 1. és 2. melléklet szerinti ügykörökben a papír alapú iratok tárolásáról, illetve a 3. melléklet szerinti ügykörökben
azon papír alapú iratok tárolásáról, amelyekről az  eljáró hatósághoz csak a  hiteles elektronikus másolat került
továbbításra, az  a  kormányhivatal gondoskodik, amelyhez tartozó kormányablakban keletkezett vagy átvételre
került az irat. A tárolás piaci szolgáltatás igénybevételével is biztosítható.
(5) A kormányablak 3–8. §-ban meghatározott feladatainak ellátása érdekében a kormányablakok technikai feltételeit
meghatározó miniszteri rendeletben megfogalmazott követelmények és feltételek szerint az  informatikai
üzemeltetési és szolgáltatói feladatok ellátását a  KEK KH biztosítja, és ezen feladatok ellátása érdekében bevonja
a fővárosi és megyei kormányhivatalokat, és a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.-t.
10. § A 3. és 4.  mellékletben foglalt ügykörök tekintetében a  kormányablak kezdeményezésére az  eljárásra
hatáskörrel rendelkező illetékes hatóság köteles a  kormányablakkal együttműködni, és a  kormányablak részére
az  e  rendeletben foglalt feladatainak ellátásához szükséges mértékben a  felvilágosítást haladéktalanul megadni
a feladatellátás jogszabályszerűsége, az ügyféli jogok gyakorlásának előmozdítása érdekében.
11. § (1) A  kormányablak a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó
szolgáltatásokról szóló jogszabály szerinti állam által kötelezően nyújtott azonosítási szolgáltatások, valamint a Ket.
168/A–168/B. § szerinti ügyfél-regisztrációs eljárás szerveként jár el.
(2) A kormányablaknál megtehetők a Ket. 162. §-a szerinti ügyintézési rendelkezések.
3. A kormányablak-tudástár 12. § (1) A  KIH a  kormányablakban intézett és intézni tervezett ügykörökkel kapcsolatos feladat- és hatáskörök, valamint
az országos telefonos ügyfélszolgálat általi előzetes tájékoztatás ellátásának szakmai megalapozottsága érdekében
digitális adatbázist (a továbbiakban: tudástár) működtet.
(2) A tudástár tekintetében:
a) formai hiba: a  tudástár szakmai tartalmát, az  ügykör jogszabályoknak megfelelő elintézhetőségét nem
befolyásoló, de a tudástár alkalmazását megnehezítő elírás, hiányosság;
b) tartalmi hiba: a  tudástár szakmai tartalmát közvetlenül érintő, az  ügykör elintézhetőségét közvetlenül
befolyásoló probléma. 13. § (1) A tudástár tartalmának jogszabály-változáson alapuló módosításáért az ügykör tekintetében szabályozásra feladatés hatáskörrel rendelkező miniszter (a  továbbiakban: szakminiszter) a  felelős. Ennek keretében a  szakminiszter
köteles gondoskodni
a) az új ügykörök esetében a kormányablakban való intézhetőség vizsgálatáról,
b) az  új ügyköröknek a  kormányablakban való intézhetősége esetében a  3–8.  § szerinti ügykörszint
megállapításáról,
c) az  új, illetve módosult ügykörökhöz kapcsolódóan a  tudástár tartalmának kiegészítéséről, illetve
módosításáról,
d) a  hatályon kívül helyezett jogszabályon alapuló ügykörökhöz kapcsolódó tudástár-tartalommal
összefüggésben a hatályon kívül helyezés bejegyzéséről, valamint
e) az a)–d) ponthoz kapcsolódóan a jelen rendelet 1–6. mellékletében foglalt ügykörlista módosításáról.
(2) Amennyiben egy ügykör tekintetében több szakminiszter érintett, az  ügykörhöz kapcsolódóan a  tudástár
tartalmának hatályosítását a szabályozási területért első helyen felelős szakminiszter köteles elvégezni.
14. § (1) A  tudástárba új ügykör bejegyzésére, a  tudástárban lévő ügykörök tartalmának módosítására, illetve törlésére
a közigazgatás szervezéséért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) formai és
tartalmi ellenőrzését követően kerülhet sor.
(2) Formai hiba észlelése esetén a formai hibát a minisztérium a szakminiszter egyidejű értesítése mellett kijavítja.
 (3) Tartalmi hiba észlelése esetén a  minisztérium a  szakminiszterhez fordul, aki köteles a  tartalmi hiba kijavításáról
a  megkeresés kézhezvételét követő 3 munkanapon belül gondoskodni. Tartalmi hiba kijavítására csak
a szakminiszter egyetértésével kerülhet sor.
(4) Amennyiben tartalmi hiba kijavításának módjáról vagy annak szükségességéről vita van a  minisztérium és
a szakminiszter között, a felek kötelesek a vitát egyeztetés keretében megkísérelni rendezni.
(5) Az  1–6.  mellékletben foglalt ügykörlista azon ügykörei esetében, amelyekre nézve a  szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti integrált ügyintézési és tájékoztatási
pontban tájékoztatási kötelezettség áll fenn, a  KIH a  tudástáron keresztül az  integrált ügyintézési és tájékoztatási
pont külön jogszabály szerint kijelölt működtetője számára mindazon információkat biztosítja, amelyek közzétételét
külön jogszabály előírja.
4. Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2014. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A (8) bekezdés 2014. február 15-én lép hatályba.
 (3) A 16. § (1) bekezdése 2014. március 1-jén lép hatályba.
 (4) A  fővárosi és megyei kormányhivatal által a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.)
Korm. rendelet 21–23.  § alapján működtetett kormányablak tekintetében a  fővárosi és megyei kormányhivatal
a  www.kormanyhivatal.hu honlapon, valamint a  helyben szokásos módon folyamatos tájékoztatást ad arról, hogy
a  kormányablak eleget tesz-e az  ezen rendeletben a  kormányablakokra előírt feltételeknek. Amennyiben igen,
a kormányablak eljárására és a kormányablak által ellátott ügykörökre ezen rendelet szabályait kell alkalmazni.
(5) Amennyiben jogszabály – a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet
kivételével – kormányablakról rendelkezik, ott ezen rendelet szerinti kormányablakot kell érteni.
(6) E rendelet hatálybalépését követően új kormányablak felállítására csak ezen rendelet szabályai alapján kerülhet sor.
 (7) E  rendelet 27.  §-a a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
 (8) Az 1. melléklet helyébe a 7. melléklet lép.
5. Módosuló rendelkezések 16. § (1) A  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992.  évi LXVI.  törvény végrehajtásáról szóló
146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) 12. § (1) bekezdése a következő l) ponttal egészül ki:
(a központi szerv első fokú hatósági jogkörében)
„l) dönt a külföldön élő magyar állampolgárok külföldi lakóhely változásának nyilvántartásba vételéről.”
(2) Az R1.
a) 17. § (2) bekezdés d) pontjában az „elvesztése,” szövegrész helyébe az „elvesztése, eltulajdonítása” szöveg,
b) 19. § (1) bekezdésében a „megsemmisült,” szövegrész helyébe a „megsemmisült, azt eltulajdonították,” szöveg
lép.
17. § A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997.  évi LXXXIII.  törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.)
Korm. rendelet 38/B. §-a a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Kormányablakhoz benyújtott kérelem esetén az igény elbírálására hatáskörrel rendelkező illetékes hatósághoz
a) az Igazolvány,
b) a jövedelemigazolás,
c) az Utazási utalvány elnevezésű nyomtatvány, valamint a hozzá tartozó menetjegy,
d) az Utazási utalvány sajátos nevelési igényű gyermek és kísérője részére elnevezésű nyomtatvány
hitelesített elektronikus másolatának megküldésével egyidejűleg eredetben, papír alapon is továbbítani kell
a benyújtott dokumentumokat.
(6) A kormányablak öt évig köteles megőrizni a keresőképtelenség és keresőképesség orvosi elbírálásáról és annak
ellenőrzéséről szóló Korm. rendelet rendelkezései szerint kiállított orvosi igazolást, a  kórházi (klinikai) ápolásról,
valamint a  szülő fekvőbeteg-ellátást nyújtó intézményben történő, gyermeke melletti tartózkodásáról szóló
kórház (klinika) által kiállított igazolást, amelyet hiteles elektronikus másolatként továbbított az  igény elbírálására
hatáskörrel rendelkező szervhez.”
18. § (1) A  személyazonosító igazolvány kiadásáról és nyilvántartásáról szóló 168/1999. (XI. 24.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R2.) 2. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. § A személyazonosító igazolvánnyal összefüggő hatósági ügyben első fokon a fővárosi és megyei kormányhivatal
járási (fővárosi kerületi) hivatala (a  továbbiakban: járási hivatal), a  kormányablak, illetve a  személyiadat- és
lakcímnyilvántartást kezelő központi szerv (a továbbiakban: központi szerv) jár el.”
(2) Az R2. 12. §-a a következő c) ponttal egészül ki:
(a jogosult részére – személyazonosító igazolvány iránti kérelmére – ideiglenes személyazonosító igazolványt kell kiadni,
ha nem rendelkezik érvényes útlevéllel vagy kártyaformátumú vezetői engedéllyel, és)
„c) a magyar állampolgár első személyazonosító igazolvánnyal való ellátására kerül sor.”
(3) Az R2. 13. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(az ideiglenes személyazonosító igazolvány érvényességi ideje:)
„a) a 12. § a) és c) pontjában meghatározott esetben a kiadástól számított 30 nap;”
(4) Az R2.
a) 7. § (1) bekezdésében a „29. §-ának (3) bekezdésében” szövegrész helyébe a „29. § (2) bekezdésében” szöveg,
b) 18. § (3) bekezdés d) pontjában az „és a lakcímet” szövegrész helyébe az „és lakcímet” szöveg
lép.
19. § A mozgásában korlátozott személy parkolási igazolványáról szóló 218/2003. (XII. 11.) Korm. rendelet 3.  §
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  igazolvány kiadására, meghosszabbítására, visszavonására, cseréjére, pótlására, nyilvántartására irányuló
eljárásban első fokon a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala (a  továbbiakban:
járási hivatal), a  kormányablak, valamint a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala
(a továbbiakban: KEK KH) jár el.”
20. § A közigazgatási hatósági eljárásban a  személyes költségmentesség megállapításáról szóló 180/2005. (IX. 9.)
Korm. rendelet 1.  § (4)  bekezdésében a  „Ket. 156.  § (5)  bekezdésében” szövegrész helyébe a  „Ket. 61.  §
(1a) bekezdésében” szöveg lép.
21. § (1) A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala létrehozásáról, feladatairól és hatásköréről szóló
276/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R3.) 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § A Kormány az egyes elektronikus közszolgáltatásokhoz, valamint egyes központi közigazgatási nyilvántartási
rendszerekhez kapcsolódó adatkezelési és hatósági feladatok ellátására, azok fejlesztésére és üzemeltetésére,
valamint a  nem polgári célú frekvenciagazdálkodással kapcsolatos közigazgatási feladatok ellátására létrehozza
a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát (a továbbiakban: KEKKH).”
(2) Az  R3. 4.  § (2)  bekezdés e)  pontja helyébe a  következő rendelkezés lép és a  bekezdés kiegészül a  következő
f ) ponttal:
[a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XlIII. törvény 2. § (3) bekezdésében meghatározott hatásköröket a kekkh]
„e) szabálysértési nyilvántartás vezetésével összefüggő ügycsoportja tekintetében a  szabálysértési szabályozásért
felelős miniszter,
f ) a kormányablakok feladatai ellátásához nyújtott informatikai szolgáltatások tekintetében az  e-közigazgatásért
felelős miniszter és a közigazgatás szervezéséért felelős miniszter együttesen
gyakorolja.”
(3) Az R3. 11/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„11/B. § (1) A KEKKH – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – az e-közigazgatásért felelős miniszter szakmai
irányításával felügyeletet gyakorol a  fővárosi és megyei kormányhivatalok törzshivatala és szakigazgatási szervei,
valamint a járási hivatalok törzshivatala és szakigazgatási szervei informatikai tevékenysége felett.
(2) A  kormányablakok tekintetében a  KEKKH az  okmányok kiállítása, valamint a  KEKKH által vezetett közhiteles
hatósági nyilvántartások tekintetében gyakorol szakmai irányítást.
(3) A  KEKKH közreműködik a  közigazgatás szervezéséért felelős miniszternek a  kormányablakok ügyfélszolgálati
tevékenységének szakmai irányításával, ezzel összefüggésben az  ügyfélszolgálati működésének fejlesztésével,
elemzésével és monitoringjával kapcsolatos feladatok ellátásában.
(4) A KEKKH a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium, a fővárosi és megyei kormányhivatalok, valamint a járási
hivatalok számára külön jogszabályban meghatározott informatikai szolgáltatásokat nyújt, valamint közreműködik
a  fővárosi és megyei kormányhivatalok informatikai tárgyú szerződései tekintetében a  miniszter által gyakorolt
egyetértési jog érvényesítése során.
(5) A  KEKKH az  (1)  bekezdés szerinti szakmai felügyelete keretében a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
szakigazgatási szervei által használt szakrendszerek esetében együttműködik a  szakrendszereket üzemeltető
szakmai irányító szervvel.
(6) A  kormányablakok által használt közhiteles hatósági nyilvántartások fejlesztése esetén a  nyilvántartást vezető
szerv köteles egyeztetni a fejlesztésről a KEKKH-val.”
(4) Az  R3. 12/A.  § (3)  bekezdés c)  pontjában a  „honosításával” szövegrész helyébe a  „honosításával és
visszahonosításával” szöveg lép.
(5) Az R3. a 12/B. §-t követően a következő alcímmel egészül ki:
„Kormányzati Ügyfélvonal
12/C. § (1) A KEKKH működteti a 1818-as és a 185-ös telefonszámon elérhető országos telefonos ügyfélszolgálatot
(a továbbiakban: Kormányzati Ügyfélvonal).
(2) A  Kormányzati Ügyfélvonal az  (1)  bekezdésben foglaltak keretében a  kormányablakokra és
a  kormányablakokban intézhető ügyekre vonatkozóan tájékoztatást és egyéb ügyintézési szolgáltatásokat nyújt,
amelynek keretében különösen ügyindítást, ügyintézést és időpontfoglalást tesz lehetővé.”
(6) Az R3. 16/C. § (5) bekezdés b) és c) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
[a kekkh]
„b) a  jogszabályban foglaltak szerint ellátja a  kormányzati internetes tájékoztatás központi internetes honlapjai
infrastruktúrájának üzemeltetésével összefüggő feladatait,
c) a jogszabály alapján nyújtott általános nyomtatványkitöltő űrlap benyújtás támogatás szabályozott elektronikus
ügyintézési szolgáltatás nyújtásánál jogszabály alapján az  ügyfél-regisztrációs adatbázisban kezelt adatok
tekintetében adatkezelőként jár el, továbbá a  szolgáltatás nyújtójával együttműködve ellátja a  szolgáltatás
keretében biztosított ügyfélkapuhoz és hivatali kapuhoz történő csatlakozások koordinációs és adminisztratív
feladatait,”
(7) Az R3. 16/D. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„16/D. § A KEKKH ellátja – a Nemzeti Adó- és Vámhivatal kivételével – a közigazgatási szervek hatósági eljárásaiban
használt, elektronikusan kitölthető űrlapok logikai és formai ellenőrzési, minőségbiztosítási feladatait, az  űrlapok
tervezéséhez informatikai, megjelenítési szakmai támogatást nyújt. A  KEKKH ellenőrzési és minőségbiztosítási
feladata nem terjed ki az űrlapok szakmai tartalmára, annak meghatározása a tervező szervezet felelőssége.”
22. § A szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007.  évi
I.  törvény végrehajtásáról szóló 113/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 48.  § (4)  bekezdésében az  „és a  lakcímet”
szövegrész helyébe az „és lakcímet” szöveg lép.
23. § A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007.  évi II.  törvény végrehajtásáról
szóló 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 111. § (1) bekezdésében és 116. §-ában az „és a lakcímet” szövegrész helyébe
az „és lakcímet” szöveg lép.
24. § A vásárokról, a  piacokról, és a  bevásárlóközpontokról szóló 55/2009. (III. 13.) Korm. rendelet 4.  § (4)  bekezdés
b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[a jegyző a  (3)  bekezdés g)  pontjában foglaltak igazolásához szükséges tulajdoni lapot az  illetékes földhivatal
megkeresése útján vagy a számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer használatával hivatalból szerzi be. a kormány
a vásár és piac engedélyezésére irányuló eljárásban]
„b) élelmiszer vagy állat vásári értékesítése esetén az  élelmiszer-higiénia és állategészségügyi követelményeknek
való megfelelés kérdésében az élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi igazgatóságot”
[szakhatóságként jelöli ki.]
25. § A hatósági közvetítőkről szóló 185/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 12.  § (1)  bekezdés a)  pontjában az „a Magyar
Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg lép.
26. § A közigazgatási hatósági eljárás irataiban lévő személyes és védett adatok megismerhetetlenné tételéért, valamint
az  ilyen módon kivonatolt iratokról való másolat készítéséért fizetendő költségtérítésről szóló 188/2009. (IX. 10.)
Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésében az „az államigazgatási” szövegrész helyébe az „a közigazgatási hatósági” szöveg
lép.
27. § (1) Az  integrált ügyintézési és tájékoztatási pont kialakításáról, működtetéséről, valamint a  működtető és az  érintett
szervek együttműködésének rendjéről szóló 160/2010. (V. 6.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R4.) 1.  §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„1. § (1) E rendelet szabályait kell alkalmazni a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános
szabályairól szóló 2009.  évi LXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Szolgtv.) szerinti integrált ügyintézési és tájékoztatási
pont kialakítására és működtetésére.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti integrált ügyintézési és tájékoztatási pontnak a  különböző hatóságok által biztosított
elektronikus ügyintézési lehetőségek egységes felületen való elérését biztosító szolgáltatását a  közigazgatásszervezésért felelős miniszter (a  továbbiakban: Működtető) működteti a  Közigazgatási és Elektronikus
Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továbbiakban: KEKKH) bevonásával.
(3) Az  integrált ügyintézési és tájékoztatási pont keretében a  KEKKH által működtetett Központi Okmányiroda
személyes ügyfélszolgálati, tájékoztatási tevékenységet biztosít. A  Központi Okmányiroda a  (2)  bekezdés szerinti
egységes felületen közzéteszi azoknak az  ügyeknek a  körét, amelynek tekintetében személyes ügyfélszolgálati,
tájékoztatási tevékenységet biztosít.
(4) Az  integrált ügyintézési és tájékoztatási pont keretében a  KEKKH tájékoztatási és külön jogszabályban
meghatározott ügykörökben és feltételekkel telefonos ügyfélszolgálati tevékenységet lát el. A KEKKH a (2) bekezdés
szerinti egységes felületen közzéteszi azoknak az  ügyeknek a  körét, amelynek tekintetében telefonos, illetve
személyes ügyfélszolgálati, tájékoztatási tevékenységet biztosít.
(5) Az integrált ügyintézési és tájékoztatási pont keretében a 4. § (1) bekezdése szerinti kijelölt szerv vagy szervezet
a 4. §-ban meghatározott feladatokat látja el.”
(2) Az R4. 4. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  Működtető a  segítségnyújtó szervezetek (2)  bekezdés szerinti adatait közzéteszi az  integrált ügyintézési
és tájékoztatási pontnak a  különböző hatóságok által biztosított elektronikus ügyintézés lehetőségét egységes
felületen biztosító felületén.”
(3) Az R4. 5. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1) A Szolgtv. 31. § (1) bekezdés a) pontja szerinti általános és a  (2) bekezdés szerinti ügyspecifikus tájékoztatást,
a  Szolgtv. 31.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti ügyintézési lehetőséget, valamint a  Szolgtv. 31.  § (1)  bekezdés
c)  pontja szerinti nyilvántartásokhoz való hozzáférést az  integrált ügyintézési és tájékoztatási pont különböző
hatóságok által biztosított elektronikus ügyintézés lehetőségét egységes felületen biztosító szolgáltatásának
működtetője a Szolgtv. 33. §-ában erre kötelezett szervekkel együttműködve működteti.
(1a) Az  (1)  bekezdés szerinti működtető az  (1)  bekezdés szerinti kötelezettségét az  e  rendelet szerinti tartalmú,
szolgáltatási tevékenységek szerint rendszerezett, hiteles, naprakész tájékoztatók, amely eljárási cselekményhez
szükséges, az elektronikus űrlapok, valamint a Szolgtv. szerinti nyilvántartások elérhetőségének integrált ügyintézési
és tájékoztatási pontnak a  különböző hatóságok által biztosított elektronikus ügyintézés lehetőségét egységes
felületen biztosító felületén történő közzétételével valósítja meg.”
(4) Az R4.
a) 3.  § (2)  bekezdésében a „ponton keresztül legalább a  következő hatósági eljárásokban szükséges eljárási
cselekmények megtételét” szövegrész helyébe a  „pontnak a  különböző hatóságok által biztosított
elektronikus ügyintézés lehetőségét egységes felületen biztosító szolgáltatásán keresztül legalább
a következő hatósági eljárásokban szükséges eljárási cselekmények elvégzésének lehetőségét” szöveg,
b) 3. § (3) bekezdésében az „a kormányablakok” szövegrész helyébe az „a Központi Okmányiroda” szöveg,
c) 9.  § c)  pontjában az „a Működtető” szövegrész helyébe az „az 1.  § (2)–(5)  bekezdése szerinti szolgáltatások
működtetői” szöveg,
d) 10.  § (1)  bekezdésében az  „a Működtetőnek” szövegrész helyébe az  „az 1.  § (2)–(5)  bekezdése szerinti
szolgáltatások működtetőinek” szöveg
lép. (5) Hatályát veszti az R4. 11. § (3) bekezdése.
28. § A haditechnikai eszközök és szolgáltatások kivitelének, behozatalának, transzferjének és tranzitjának
engedélyezéséről, valamint a  vállalkozások tanúsításáról szóló 160/2011. (VIII. 18.) Korm. rendelet 3.  §-ában
a „90 napon” szövegrész helyébe a „60 napon” szöveg lép.
29. § (1) A  közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a  közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló
326/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R5.) 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  e  rendeletben meghatározott hatósági ügyekben e  rendelet vagy más jogszabály eltérő rendelkezése
hiányában
a) első fokon: a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala, a kormányablak (a továbbiakban
együtt: közlekedési igazgatási hatóság), valamint a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatala (a továbbiakban: Hivatal),
b) másodfokon: a fővárosi és megyei kormányhivatal
jár el.”
(2) Az  R5. 19. melléklet VI. A  vezetői engedélyekkel kapcsolatos ügyintézés során szükséges okmányok alcím B)  pont
b) alpontjában az „és a lakcímet” szövegrész helyébe az „és lakcímet” szöveg lép.
30. § (1) A  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról
szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R6.) 3. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  Ket. 168/A.  § alkalmazásában az  alábbi SZEÜSZ-ök igénybevétele kötött előzetes ügyfél-regisztrációs
eljáráshoz:
a) az ügyfél ügyintézési rendelkezésének nyilvántartása,
b) az ügyfél időszaki értesítése az elektronikus ügyintézési cselekményekről,
c) azonosítási szolgáltatás, ide nem értve az egyedi azonosság ellenőrzés szolgáltatás, azonosság ellenőrző ügynöki
szolgáltatás részszolgáltatásokat,
d) biztonságos kézbesítési szolgáltatás,
e) hitelesítés-szolgáltatás,
f ) személyre szabott ügyintézési felület,
g) ÁNYK űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás részeként működő ügyfélkapu.”
(2) Az R6. 8. § a következő (1a) és (1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Ha a hatóságnak minősülő SZEÜSZ szolgáltató a SZEÜSZ-t kizárólag saját ügyintézése érdekében biztosítja, úgy
azt általános szerződési feltételek helyett szolgáltatási szabályzat alapján nyújtja.
(1b) Ha a SZEÜSZ szolgáltató több SZEÜSZ-t együttesen nyújt, úgy a szolgáltatások tekintetében jogosult egységes,
összevont általános szerződési feltételek, illetve szolgáltatási szabályzat készítésére.”
(3) Az R6. 9. alcímének helyébe a következő rendelkezés lép:
„9. Elektronikus ügyintézési szolgáltató regisztrációja
13.  § (1) A  Ket. 172.  § d)  pontja szerinti elektronikus ügyintézéssel kapcsolatos szolgáltatást nyújtó szolgáltató
(a  továbbiakban: elektronikus ügyintézési szolgáltató) a  szolgáltatás nyújtásának megkezdése előtt köteles
elektronikus úton regisztrálni a felügyelet erre a célra kialakított on-line felületén (a továbbiakban: eüsz szolgáltatói
regisztráció). Az eüsz szolgáltatói regisztráció nem kötelezi az elektronikus ügyintézési szolgáltatót az elektronikus
ügyintézéssel kapcsolatos szolgáltatás nyújtásra.
(2) Az eüsz szolgáltatói regisztráció során a következő adatokat kell bejelenteni:
a) az elektronikus ügyintézési szolgáltató nevét, székhelyét, elektronikus levélcímét,
b) az  elektronikus ügyintézési szolgáltató kapcsolattartójának nevét és elektronikus levélcímét, amennyiben
a kapcsolattartó az adatai kezeléséhez hozzájárult,
c) amennyiben az elektronikus ügyintézési szolgáltató rendelkezik a központi elektronikus szolgáltató rendszerben
hivatali kapuval, annak az azonosítóját, valamint
d) az elektronikus ügyintézési szolgáltató által nyújtott elektronikus ügyintézéssel kapcsolatos szolgáltatások körét.
(3) A  felügyelet névjegyzéket vezet a  regisztrált elektronikus ügyintézési szolgáltatókról, amely a  (2) bekezdésben
felsorolt adatokat tartalmazza. A  névjegyzék a  (2)  bekezdés a) és d)  pontja tekintetében elektronikus úton bárki
számára kereshető módon hozzáférhető.
(4) A  felügyelet az  elektronikus ügyintézési szolgáltató kérelmére, vagy, amennyiben hivatalos eljárása során
tudomására jut, hivatalból módosíthatja a (2) bekezdésben felsorolt adatokat.
(5) A felügyelet
a) az elektronikus ügyintézési szolgáltató kérelmére,
b) az elektronikus ügyintézési szolgáltató megszűnése esetén, vagy
c) az  elektronikus ügyintézési szolgáltató valamennyi elektronikus ügyintézéssel kapcsolatos szolgáltatása
megszűnése esetén
törli a szolgáltatót a névjegyzékből.
(6) A felügyelet a névjegyzék természetes személyre vonatkozó adatait a regisztráció megszüntetését követő öt év
múlva törli.
(7) A  felügyelet a  névjegyzékbe vételről, az  adatok módosításáról és az  (5)  bekezdésben meghatározott
névjegyzékből való törlésről értesíti az elektronikus ügyintézési szolgáltatót.
(8) Az eüsz szolgáltatói regisztráció díjmentes.”
(4) Az R6. 33–42. §-a helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„33. § Az azonosítási szolgáltatás részszolgáltatásai
a) teljeskörű azonosítás szolgáltatás (a továbbiakban: TASZ),
b) egyedi azonosság ellenőrzés szolgáltatás (a továbbiakban: EASZ), valamint
c) azonosság ellenőrző ügynöki szolgáltatás (a továbbiakban: AESZ).
34.  § (1) A  TASZ olyan azonosítási szolgáltatás, amelynek keretében a  SZEÜSZ szolgáltató az  azonosítást kérő
hatóság vagy SZEÜSZ szolgáltató (a továbbiakban együtt: azonosítást kérő szervezet) részére megállapítja, hogy egy
adott személy megegyezik-e egy korábban regisztrált személlyel, továbbá az azonosítást kérő szervezet ilyen igénye
és az érintett hozzájárulása esetén a szervezet számára igazolja az adott személy személyazonosságát.
(2) A TASZ keretében az azonosítást végző SZEÜSZ szolgáltató (a továbbiakban: azonosítási szolgáltató) az ügyfelet
az  azonosítást kérő szervezet számára azonosítja, ennek részeként az  ügyfél hozzájárulása alapján az  azonosítást
kérő szervezet rendelkezésére bocsátja az ügyfél azonosításához feltétlenül szükséges adatot vagy nyilatkozatot, és
az azonosítás céljából alkalmazott műszaki megoldásnak megfelelően az elektronikus nyilatkozatot tevő személy és
az azonosított ügyfél közötti kapcsolatot hitelesíti.
(3) A TASZ az azonosítandó személy azonosításán, azonosságának ellenőrzésén túlmenően kiterjed
a) a természetes személy vagy szervezet regisztrációjára,
b) a  természetes személyhez vagy szervezethez az  azonosításhoz szükséges kód, eszköz vagy más elem
hozzárendelésére, ahol ez értelmezhető,
c) az  egyedi esetben történő azonosítás lefolytatásához szükséges hitelesítési és egyéb információk biztosítására
az azonosítást kérő felé,
d) a sikeres azonosítás esetén a jogosult által kért információ szolgáltatására.
(4) A  TASZ keretében természetes személyek és szervezetek, továbbá informatikai rendszerek regisztrációja és
azonosítása egyaránt elvégezhető.
(5) A TASZ olyan azonosítási technikák alkalmazására terjedhet ki, amelyekről a felügyelet ajánlást tett közzé, vagy
amelyet már nyilvántartásba vett.
(6) A TASZ az azonosítást a különböző azonosítási technikák kombinálásával is biztosíthatja.
35.  § (1) A TASZ keretében természetes személyek regisztrációjához és azonosításához szükséges adatkezeléshez,
beleértve a  szervezetek képviselőinek nyilvánosnak nem minősülő, azonosításhoz szükséges adatainak kezelését,
amennyiben az  azonosításuk nem törvényi kötelezés alapján elektronikusan végzendő elektronikus ügyintézési
eljáráshoz szükséges, az érintett természetes személyek hozzájárulása szükséges.
 (2) A  TASZ szolgáltatás tekintetében a  természetes személy regisztrációjára a  Ket. 168/A.  § szerinti
ügyfél-regisztrációs eljárás szabályai irányadók azzal, hogy a  TASZ által meghatározott esetben a  személyes
megjelenéssel egyenértékű a  regisztrációt végző szervezet külső helyszínen lefolytatott eljárása is, ha azonos
feltételekkel biztosítható az ügyfél személyazonosságának az előzetes ellenőrzése.
36. § (1) Az EASZ olyan azonosítási szolgáltatás, amelynek keretében az azonosítási szolgáltató az azonosítást kérő
szervezet számára – más, azonosítási szolgáltatónak nem minősülő, azonosítási megoldásokat biztosító szolgáltatók
szolgáltatásait igénybe véve – elvégzi az azonosítást.
(2) Az  ügyfél rendelkezése és az  elektronikus ügyintézés sajátosságai szerint az  EASZ-t biztosító azonosítási
szolgáltató – kivéve ha az EASZ-t a hatóság saját működési körében biztosítja – az azonosítási szolgáltatás keretében
az azonosítást kérő szervezet számára
a) nyilatkozik arról, hogy az általa megadott azonosító adatok által egyértelműen meghatározott személy az általa
azonosított személlyel azonos-e, vagy
b) a  megadott azonosító adatok által egyértelműen meghatározott személy azonosítás során kért adatait
rendelkezésre bocsátja.
 (3) Az  EASZ-t biztosító azonosítási szolgáltató nyújthat olyan szolgáltatást, amelynek keretében az  ügyfél erre
irányuló igénye esetén az azonosításhoz feltétlenül szükséges adaton vagy nyilatkozaton kívül
a) az ügyfél értesítési címét,
b) az ügyfél által adott meghatalmazással kapcsolatos adatokat,
c) nem természetes személy ügyfél esetén a szervezeti képviseletével kapcsolatos adatokat,
d) vagy más, az ügyfél által megjelölt, elektronikus ügyintézés során felhasználni kívánt adatokat
is a hatóság rendelkezésére bocsátja.
(4) Az  EASZ-t biztosító azonosítási szolgáltató olyan azonosítást is végezhet, ahol a  hatóság számára az  ügyfél
tényleges azonosítóinak megismerését nem teszi lehetővé, hanem csupán az ismeretlen, nem azonosított ügyfél és
egy korábban eljárt vagy regisztrált személy azonosságát igazolja (a továbbiakban: anonim azonosítás).
(5) Az azonosítási szolgáltató az általános szerződési feltételeiben – kivéve ha az EASZ-t a hatóság saját működési
körében biztosítja – rögzíti, hogy az adott azonosítási formánál
a) az azonosítás milyen mozzanatokból áll,
b) mely cselekménynél mely személy vagy szervezet működik közre, és ennek során milyen adatot kell szolgáltatnia,
c) az adatok milyen ellenőrzésen és feldolgozáson esnek át,
d) mi jelenti az ellenőrzés sikeres és sikertelen lefolytatását.
(6) Ha az EASZ felelősséget vállal az azonosítás megfelelőségéért, úgy az EASZ használatával történő azonosításra
megfelelően irányadók az ügyfél azonosítására vonatkozó rendelkezések.
(7) A  (6)  bekezdés alá nem tartozó esetekben az  EASZ igénybevételével történő azonosítás akkor alkalmazható,
ha a  címzett ügyintézési rendelkezésében vagy külön nyilatkozatában az  ilyen módon történő azonosításhoz
hozzájárult.
37. § (1) Az AESZ olyan azonosítási szolgáltatás, amelynek keretében az azonosítási szolgáltató az azonosítást kérő
szervezet számára – más TASZ, illetve EASZ szolgáltatásokat igénybe véve – elvégzi az azonosítást, beleértve
a) az azonosítandó személlyel történő adategyeztetés lefolytatását,
b) az azonosítási mód azonosítandó személy általi megválasztásának lehetővé tételét, és
c) az  azonosítandó személy által kiválasztott azonosítási szolgáltatónál a  konkrét azonosítás szükség szerinti
végrehajtatását.
(2) Az AESZ igénybevételével történő azonosítás során szükség szerint
a) az ügyfél az AESZ által kezelt lehetőségek közül az igénybe venni kívánt azonosítási módot megválasztja,
b) az ügyfél az általa megválasztott módon azonosítja magát, amelyhez a TASZ, illetve az EASZ bevonását szükség
szerint az AESZ-t biztosító azonosítási szolgáltató biztosítja,
c) az  AESZ-t biztosító azonosítási szolgáltató megadja az  azonosítást kérő felé az  azonosítás eredményeképpen
megkapott azonosítót, vagy jelzi az azonosítás sikertelenséget az azonosítást kérőnek,
d) az  AESZ-t biztosító azonosítási szolgáltató az  ügyfél ügyintézési rendelkezésében erre feljogosította, és
az azonosítást kérő ezt igényli, az összerendelési nyilvántartás, a rendelkezési nyilvántartás és az egyedi azonosítást
nyilvántartó szerv adatszolgáltatása alapján az  azonosítást kérőnek az  igényelt egyedi azonosítót vagy az  annak
megfelelő összerendelési nyilvántartásban szereplő bejegyzés elemet adja meg.
(3) Az  AESZ nyújtása során az  AESZ az  általa nyújtott azonosítási mozzanatok és kapcsolódó szolgáltatások
megfelelőségéért felel. A szolgáltatás nyújtása során
a) TASZ igénybevétele esetén az azonosítás megfelelőségéért a TASZ szolgáltató felel,
b) EASZ igénybevétele során az  azonosítás elfogadhatóságára, valamint az  EASZ és az  ügyfél felelősségére
az EASZ-ra vonatkozó rendelkezések irányadók.
38. § (1) Az ügyfél szervezetek regisztrációjára a természetes személy ügyfél regisztrációjára vonatkozó szabályokat
a (2) és (3) bekezdésben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Valamely szervezet képviseletére vonatkozó regisztráció esetén a  regisztrációt végző szerv a  regisztrációt
kezdeményező természetes személy képviseleti jogosultságát
a) közhiteles nyilvántartásban rögzített képviseleti jogosultság esetén a közhiteles nyilvántartásban,
b) közhiteles nyilvántartásban szereplő képviseleti joggal rendelkező személy meghatalmazottja esetén
a meghatalmazó jogosultságának a közhiteles nyilvántartásban történő ellenőrzésével, valamint a meghatalmazás
érvényességi kellékeinek a vizsgálata útján,
c) közhiteles nyilvántartásban nem szereplő szervezet esetében a  regisztrációt kezdeményező által benyújtott,
legalább teljes bizonyítóerejű magánokirat alapján,
d) ha az a)–c) pont nem alkalmazható, a bejelentő egyoldalú nyilatkozata alapján
ellenőrzi.
(3) A  regisztrációról a  regisztrációt végző szerv a  szervezetet annak a  közhiteles nyilvántartásban szereplő, ennek
hiányában a regisztrációs kérelemben bejelentett székhelyén vagy egyéb címén írásban értesíti.
39. § (1) Közjogi jogalany szervezetre vonatkozó azonosításra csak az arra jogszabályban kijelölt szervezet jogosult.
(2) A  közjogi jogalany szervezetre vonatkozó azonosításhoz szükséges regisztrációt csak az  érintett
szerv képviseletére jogosult személy, hivatalos úton, közokiratba vagy közhiteles nyilvántartásba foglalt
adatszolgáltatásra alapozva kezdeményezheti.
40. § Természetes személy ügyfél, valamint ügyfél szervezet regisztrációja megvalósítható a jelen § szerinti feltételes
regisztrációval is. Feltételes regisztráció során
a) az  azonosításhoz szükséges információt az  azonosítási szolgáltató saját nyilvántartása, valamely hatóság
adatszolgáltatása vagy ügyfél elektronikus kérelme alapján előre elkészíti,
b) az  azonosítási szolgáltató az  azonosításhoz szükséges információkat postán hivatalos iratként személyes
kézbesítés kikötésével a  regisztrálandó természetes személy ügyfél vagy a  szervezet ügyfél képviselője részére
megküldi úgy, hogy a postai szolgáltató csak a regisztrálandó természetes személy ügyfél vagy a szervezet ügyfél
képviselője azonosítása után adja át a küldeményt,
c) az azonosítási lehetőség tényleges alkalmazásához az ügyfélnek a szolgáltatást egy előírt kivárási időt követően
külön eljárásrendben aktiválnia kell.
41.  § (1) Az  azonosítási szolgáltatásokkal kapcsolatos nyilvánosan elérhető tájékoztatásoknak az  azonosítás
biztonsági szintjére és erősségére, a használatával kapcsolatos kockázatokra vonatkozó, teljes körű tájékoztatást kell
tartalmaznia.
(2) TASZ vagy AESZ keretében az azonosítás végrehajtása során az azonosítási szolgáltató köteles az azonosítást kérő
részére tájékoztatást adni:
a) az alkalmazott azonosításnak a külön jogszabályban meghatározott biztonsági szintjéről,
b) az azonosított jogalany 38. § (2) bekezdése szerinti besorolásáról, valamint
c) az alkalmazott azonosítási technikáról.
42. § (1) A hatóság képviseletében eljáró természetes személyek közül
a) fontos és bizalmas munkakörben foglalkoztatott személyek számára kizárólag jogszabályban kijelölt
államigazgatási szerv vagy 100%-os állami tulajdonban álló gazdálkodó szervezet,
b) hatóság vagy más közhatalmat gyakorló szervezet nevében kiadmányozási joggal rendelkező vagy egyébként
jognyilatkozat tételére jogosult személy számára kizárólag jogszabályban kijelölt államigazgatási szerv,
100%-os állami tulajdonban álló gazdálkodó szervezet, vagy a  minősített adatot, az  ország alapvető biztonsági,
nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól
szóló kormányrendelet alapján igénybe vett szervezet
nyújthat TASZ-t azonosítási szolgáltatóként, függetlenül attól, hogy az  azonosítás a  szervezet nevében eljáró
természetes személyre vagy a szervezet informatikai rendszerére vonatkozik.
(2) A hatóság részére
a) a  szervezet nevében jognyilatkozat tételhez felhasznált, vagy nem nyilvános adatok elérésében biztonsági
szerepet ellátó azonosításhoz csak jogszabályban kijelölt állami szerv vagy 100%-os állami tulajdonban álló
gazdálkodó szervezet,
b) egyéb esetben csak jogszabályban kijelölt állami szerv vagy 100%-os állami tulajdonban álló gazdálkodó
szervezet, vagy a  minősített adatot, az  ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy
a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló kormányrendelet alapján igénybe
vett azonosítási szolgáltató
nyújthat TASZ-t, függetlenül attól, hogy az  azonosítás a  szervezet nevében eljáró természetes személyre vagy
a szervezet informatikai rendszerére vonatkozik.”
(5) Az R6. 86. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha az  elektronikus dokumentum papír alapon történő hiteles megjelenítésének műszaki feltételei adottak,
a másolatban rögzíteni kell:
a) az elektronikus dokumentum szöveges és ábrázolt tartalmát,
b) záradékban az  eredeti iratot kiadmányozó személy, valamint a  hatóság nevének és az  aláírás időpontjának
szöveges megjelenítését, szervezeti aláírással ellátott elektronikus dokumentum esetén a  szervezeti aláíráshoz
tartozó tanúsítvány szerint az aláírót meghatározó adatokat,
c) záradékban metaadatként az  elektronikus dokumentum azonosítására vagy a  másolat készítésére vonatkozó
azon adatokat, amelyek az  a)  pont szerinti tartalomból egyébként nem állapíthatóak meg, de a  másolatot kérő
szempontjából jelentőséggel bírnak,
d) „az elektronikus dokumentumban foglaltakkal egyező tartalmú irat” záradék szöveget,
e) a papír alapú másolat keltezését,
f ) a  másolat hitelesítésének módja szerint a  másolatkészítő szervezet elnevezését és a  másolatkészítésért felelős,
a  másolat hitelesítésére jogosult személy aláírását és bélyegzőlenyomatát, az  iratérvényességi nyilvántartás
szabályai szerinti hitelesítését, vagy az (5) bekezdés szerinti hitelesítésre történő utalást.”
(6) Az R6. 86. § a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A  papír alapú másolat úgy is elkészíthető, hogy a  SZEÜSZ szolgáltató a  teljes elektronikus dokumentumot
a papír alapú másolaton, az adatok elektronikus leolvashatóságát biztosító kód formájában elhelyezi. A papír alapú
másolat e kód alapján hiteles, ha a kód alapján visszaállított eredeti elektronikus dokumentum megegyezik a papír
alapú másolattal.
(6) A másolatkészítő a másolat elkészítését megelőzően köteles ellenőrizni az eredeti elektronikus irat hitelességét.
A (2) bekezdés c) pontja szerinti metaadatok tartalmazzák a hitelesítés, valamint a hitelesség ellenőrzésének adatait.”
(7) Az R6. a következő 87/A. §-sal egészül ki:
„87/A. § (1) A másolat automatikusan is elkészíthető, ha
a) a  másolatkészítés zárt rendszerben történik, amelynek külső beavatkozástól mentes, az  eredeti és a  másolat
összerendelését tekintve garantáltan hibamentes működését auditálás igazolja,
b) a  másolatkészítő rendszer megfelelő műszaki és szervezési megoldással biztosítja a  másolat olvashatóságát és
a mintavételezésen alapuló minőségbiztosítást.
(2) Automatikus másolatkészítés esetén a  dokumentumonkénti tartalmi ellenőrzés helyett véletlenszerű
mintavételezésen alapuló ellenőrzés is alkalmazható.
(3) Automatikus másolatkészítés esetén a  86.  § (2)  bekezdés c)  pontja nem alkalmazandó, valamint a  záradék
tartalmazza az automatikus másolatkészítés tényét.”
(8) Az R6. 89. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép és a § a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1) A  papír alapú iratokról hiteles elektronikus másolat készítését a  hatóság, valamint a  kormány által kijelölt
szervezet jelen alcím rendelkezései szerint végezheti.
(1a) A  papír alapú iratokról hiteles elektronikus másolat készítése során nem alkalmazandók a  papír alapú
dokumentumokról elektronikus úton történő másolat készítésének szabályairól szóló miniszteri rendeletben
a számviteli bizonylatokról történő másolatkészítésre irányadó különös rendelkezések.”
(9) Az R6. 89. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A  SZEÜSZ szolgáltató a  papír alapú iratról készült hiteles elektronikus másolatot a  papír alapú
dokumentumokról elektronikus úton történő másolat készítésének szabályairól szóló miniszteri rendelet
szerinti elektronikus aláírás használata helyett az  iratérvényességi nyilvántartásban történő elhelyezéssel,
az iratérvényességi nyilvántartásra vonatkozó szabályok szerint is hitelesítheti.”
(10) Az R6. 92. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„92. § (1) Az elektronikus iratok kezelése akkor nyújtandó SZEÜSZ-ként, ha a hatóság egyes iratkezelési feladatokat
olyan szakrendszerben valósít meg, amelynek alapfunkciója nem az  iratkezelési műveletek végrehajtásának
támogatása.
(2) A  SZEÜSZ szolgáltató köteles az  iratkezelési alapkövetelmények teljesülését auditálással igazolni. Az  auditálás
során igazolni kell, hogy a SZEÜSZ működése összhangban van a szakrendszer által ellátott iratkezelési műveletekre
vonatkozóan az  iratkezeléssel és annak tanúsításával kapcsolatos külön jogszabályokban meghatározott
rendelkezésekkel.
(3) A  szolgáltatás csak a  szakigazgatási folyamat szempontjából releváns iratkezelési lépésekre, illetve azon belül
az adott informatikai támogatással lefedett folyamatelemekre korlátozva is kialakítható. Ilyen esetben az iratkezelési
alapkövetelmények teljesítését csak a  releváns folyamatelemekhez tartozó követelmények tekintetében kell
igazolni.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti szolgáltatás keretében külön jogszabály alapján olyan iratkezelési rendszer is
biztosítható, amely valamely hatóság részére egyes iratkezelési feladatok ellátását, illetve több hatóság részére
együttes (közös) iratkezelést valósít meg.”
(11) Az R6. 101. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az (1) bekezdés alá tartozó szolgáltatás akkor nyújtandó SZEÜSZ-ként, a SZEÜSZ-re vonatkozó rendelkezések
szerint, ha az  adott szolgáltatás tekintetében jogszabály kifejezetten előírja, hogy a  szolgáltatás az  informatikai
háttér szolgáltatása SZEÜSZ szabályai szerint nyújtandó.”
(12) Az R6. 103. §-a a következő (3)–(7) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az  ügyintézési rendelkezést a  nyilatkozatot tevő személy – a  telefonos ügyfélszolgálatnál tett nyilatkozat
kivételével – aláírásával vagy az  elektronikus dokumentumhitelesítésre vonatkozó rendelkezések szerint hitelesíti.
A telefonos ügyfélszolgálatnál tett nyilatkozatot az ügyfél azonosítását követően az ügyfélszolgálat írásban rögzíti,
a  személyhez rendelést záradékban igazolja, és azt az  elektronikus dokumentumhitelesítés szabályai szerint
hitelesíti.
(4) A SZEÜSZ szolgáltató a nyilatkozatot tevő személy által tett nyilatkozatot titkosítva tárolja, azt az ügyfélen kívül
kizárólag a megkereső bíróságoknak, hatóságoknak vagy más szerveknek bocsátja rendelkezésére.
(5) A  szolgáltató az  ügyintézési rendelkezések nyilvántartása alapján kiállított, a  szolgáltató által hitelesített
igazolásban tájékoztatja a hatóságot vagy más SZEÜSZ szolgáltatót az ügyintézési rendelkezés tartalmáról.
(6) A  szolgáltató kizárólag a  csatlakozott hatóságok vagy más SZEÜSZ szolgáltatók számára szolgáltat adatot
az  ügyintézési rendelkezés tartalmáról, ideértve az  ügyfél által adott meghatalmazás adatait is. A  csatlakozás
során a hatóság vagy SZEÜSZ szolgáltató igazolja, hogy mely azonosító kódok, illetve más azonosítók használatára
jogosult.
(7) Az  ügyintézési rendelkezés tartalmáról történő tájékoztatás során a  nyilvántartó szerv az  összerendelési
nyilvántartás igénybevételével kizárólag olyan azonosító kódot vagy más azonosítót közölhet a  hatósággal vagy
más SZEÜSZ szolgáltatóval, amelynek kezelésére az érintett hatóság vagy más SZEÜSZ szolgáltató jogosult.”
(13) Az  R6. 106.  § (6) és (7)  bekezdése helyébe a  következő rendelkezések lépnek, és a  § a  következő (8)  bekezdéssel
egészül ki:
„(6) Az  ügyintézési rendelkezések nyilvántartását vezető hatóság nyújthat olyan szolgáltatást, melynek keretében
a  képviseletre jogosult kérelme alapján ellenőrzi és – sikeres ellenőrzés esetén – hitelesen igazolja a  törvényes
képviselő képviseleti jogosultságát.
(7) A  meghatalmazott a  hatósági eljárásban a  képviseleti jogosultságát az  ügyintézési rendelkezések
nyilvántartására hivatkozással is igazolhatja. A  meghatalmazást a  hatóság vagy más SZEÜSZ szolgáltató
a meghatalmazás azonosítójának vagy a meghatalmazott azonosító adatainak megadásával kérdezheti le.
(8) A  nyilvántartó szerv a  meghatalmazás nyilvántartásba vétele során a  meghatalmazót és a  meghatalmazottat
az összerendelési nyilvántartásban használt kapcsolati kódjuk alapján veszi nyilvántartásba, a személyek azonosító
kódjait vagy más azonosító adatait nem tárolja. A  meghatalmazás nyilvántartó szerv általi igazolása során
a nyilvántartó szerv az összerendelési nyilvántartás igénybevételével a meghatalmazást annak az azonosítónak vagy
azonosító kódnak a megadásával igazolja, amelynek kezelésére az érintett hatóság jogosult.”
(14) Az R6. 109–111. §-a helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„109.  § (1) Az  iratérvényességi nyilvántartás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: nyilvántartás) a  hatóság
által készített elektronikus dokumentumok, illetve az  elektronikus dokumentumokról készített papír alapú hiteles
másolatok tartalmának és hitelességének ellenőrzését biztosító nyilvántartás. A  nyilvántartás a  nyilvántartásban
elhelyezett iratok hitelességét jelen alcím szerinti megoldásokkal biztosítja.
(2) A nyilvántartásba bejegyzést csak
a) az adott iratot kiadmányozó hatóság,
b) az iratról hiteles másolatot készítő szervezet, valamint
c) az irat hitelességéről igazolás kiállítására jogosult szerv vagy szervezet
tehet.
(3) A SZEÜSZ szolgáltató a nyilvántartásra vonatkozó általános szerződési feltételekben rögzíti, hogy a nyilvántartás
tartalmához történő hozzáférés milyen feltételekkel lehetséges.
(4) Az iratérvényességi nyilvántartás igénybevétele legfeljebb az elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló
kormányrendeletben meghatározott pszeudonim azonosításhoz köthető.
(5) Amennyiben a SZEÜSZ szolgáltató általános szerződési feltételei szerint a nyilvántartás egyes elemeinek elérése
korlátozott hozzáférésű, úgy a hozzáférés csak az általános szerződési feltételekben meghatározott hatósági, illetve
ügyintézői kör számára tehető lehetővé.
(6) A SZEÜSZ szolgáltató köteles gondoskodni az illetéktelen hozzáférés megakadályozásáról.
110.  § Ha az  iratérvényességi nyilvántartás az  elektronikus irat teljes tartalmát tartalmazza, azt – a  kizárólag
közérdekű adatot vagy közérdekből nyilvános adatot tartalmazó iratok kivételével – titkosítva tárolja.
Az  okirat kiállítója köteles elhelyezni az  iraton a  titkosítás feloldásához szükséges kulcsot, valamint az  iratnak
a nyilvántartásban történő megtekintéséhez szükséges elérési adatokat. Ilyen esetben az irat hitelesnek tekintendő,
ha annak az iratérvényességi nyilvántartás igénybevételével történő ellenőrzése sikeres volt.
111.  § (1) Elektronikus irat hiteles papír alapú irattá alakítása kijelölt SZEÜSZ szolgáltató általi nyújtása során
a  nyilvántartás az  irat titkosított változata helyett tartalmazhatja az  eredeti elektronikus irat elérhetőségi adatait,
az  irat lenyomatát, valamint az  irat szöveges tartalmának lenyomatát is. Ebben az esetben az eredeti elektronikus
irat megőrzéséről és elérhetőségéről az elektronikus irat hiteles papír alapú irattá alakítása SZEÜSZ-t igénybe vevő
hatóság gondoskodik. Az elektronikus irat hiteles papír alapú irattá alakítása kijelölt SZEÜSZ szolgáltatója a hiteles
másolaton köteles elhelyezni az  irat lenyomatát, az  irat szöveges tartalmának lenyomatát, valamint az  eredeti
elektronikus irat, illetve az  iratérvényességi nyilvántartásban tárolásra kerülő lenyomatok elérhetőségi adatait.
A lenyomatokat és a dokumentum elérhetőségét az iratérvényességi nyilvántartásban is el kell helyeznie.
(2) Az  (1) bekezdés szerinti esetben a papír alapú másolat hitelesnek tekintendő, ha az ellenőrzési folyamat során
a papír alapú irat egyezése megállapítható az eredeti elektronikus dokumentummal, és az eredeti irat lenyomatának
és az  iratérvényességi nyilvántartásban rögzített lenyomatnak egyezése is megállapítható. Ha az  ellenőrzés során
az  egyezés nem állapítható meg, úgy a  hatóság által tárolt elektronikus dokumentum, valamint a  papír alapú
másolat hitelessége a  hatóság által tárolt elektronikus dokumentum tartalma, a  papír alapú másolat tartalma,
valamint az ezek alapján képzett, illetve a nyilvántartásban tárolt lenyomatok összevetése alapján állapítandó meg.”
(15) Az R6. 115. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  kormányzati hitelesítés-szolgáltatóra a  közfeladat ellátása céljából kiadott tanúsítványok és egyéb
szolgáltatások tekintetében – a  114.  § (2)  bekezdése szerinti szolgáltatásokra kiterjedően is – nem vonatkoznak
a hitelesítés-szolgáltatókra irányadó pénzügyi követelmények és nem köteles felelősségbiztosítást kötni.”
(16) Az  R6. 156.  § (2) és (3)  bekezdése helyébe a  következő rendelkezések lépnek, és a  § a  következő (3a) és
(3b) bekezdéssel egészül ki:
„(2) A SZEÜSZ szolgáltató a nyilatkozattevő személyt legalább az elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló
rendeletben meghatározott, névhez kötött azonosítás szabályai szerint azonosítja.
(3) A SZEÜSZ szolgáltató a személyhez rendelésről kiállított igazolást elektronikus dokumentumba, vagy az igazolást
az elektronikus dokumentumhoz kapcsolt záradékba foglalja és azt a rendelkezésre bocsátott nyilatkozattal együtt
külön jogszabályban meghatározott szervezeti aláírással és időbélyegzővel hitelesíti. Az  igazolás vagy záradék
tartalmazza:
a) a  nyilatkozattevő nevét és a  rendelkezésére álló további igazolt azonosító adatok közül a  nyilatkozattevő
által megjelölt és a  SZEÜSZ szolgáltató által az  azonosítási szolgáltatónál vagy az  összerendelési nyilvántartás
igénybevételével lekérdezett adatokat, valamint
b) a nyilatkozat további azonosító adatait.
(3a) Ha az ügyfél a  (3) bekezdés a) pontja alapján valamely azonosító adat feltüntetését igényelte, a hozzájárulása
megadottnak tekintendő az  érintett adatnak az  igénybe vett azonosítási szolgáltatónál, illetve az  összerendelési
nyilvántartás igénybevételével történő lekérdezéséhez.
(3b) Ha a  dokumentumot több személyhez kell rendelni, a  SZEÜSZ szolgáltató az  egyes személyekhez rendelés
során az (1)–(3a) bekezdés megfelelő alkalmazásával jár el.”
(17) Az R6. 158. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„158.  § (1) A  Kormány jogszabályban kijelölt szolgáltató útján papír alapú irat hiteles elektronikus irattá alakítása
szolgáltatást működtet, nem kizárólagos jelleggel.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szolgáltató a  másolatkészítés során tartalmi ellenőrzés helyett véletlenszerű
mintavételezésen alapuló ellenőrzést nem alkalmazhat.
(3) Az (1) bekezdés szerinti szolgáltató az igénybe vevő hatóság adatfeldolgozójaként jár el.”
(18) Az R6. VI. fejezete a 170/A. §-át követően a következő 47/B–47/F. alcímmel egészül ki:
„47/B. Személyre szabott ügyintézési felület
170/B.  § (1) A  személyre szabott ügyintézési felület szolgáltatás (a  továbbiakban: SZÜF) keretében a  szolgáltató
az  azonosított ügyfél számára az  ügyfél által személyre szabható internetes felületet biztosít az  ügyfél által
igénybe vehető SZEÜSZ-ök, valamint az egyéb elektronikus ügyintézési szolgáltatások (ezen alcím alkalmazásában
a  továbbiakban: SZEÜSZ) igénybevételére, valamint SZEÜSZ-ök igénybevételére szolgáló más internetes felületek
elérésére. A  SZÜF szolgáltatás a  Kormány által kötelezően nyújtandó szabályozott elektronikus ügyintézési
szolgáltatás.
(2) A szolgáltató a SZÜF első igénybevétele során, valamint az ügyfél igénye alapján bármikor az azonosított ügyfél
által önkéntesen a szolgáltató rendelkezésére bocsátott adatok alapján – a leggyakrabban igénybe vett SZEÜSZ-ök
igénybevételét, valamint SZEÜSZ-ök igénybevételére szolgáló más internetes felületek elérését biztosító –
alapértelmezett ügyintézési felületet bocsát az ügyfél rendelkezésére.
(3) A SZÜF szolgáltató az alapértelmezett ügyintézési felületen, valamint a személyre szabott ügyintézési felületen
(a továbbiakban együtt: ügyintézési felület) biztosítja, hogy az ügyfél az ügyintézési felületet személyre szabhassa
úgy, hogy azon keresztül – a  SZÜF kivételével – az  általa kiválasztott SZEÜSZ-öket vehesse igénybe, valamint
az általa kiválasztott SZEÜSZ-öknek az igénybevételét biztosító internetes felületeket érhesse el.
(4) A SZÜF szolgáltató az azonos jogszerűen nyújtott SZEÜSZ-ök között sem az alapértelmezett ügyintézési felületen
való hozzáférhetővé tétel, sem pedig azok megjelenítése, sorrendje tekintetében nem tehet megkülönböztetést.
(5) A SZÜF keretében a szolgáltató az azonosított ügyfél által e célból rendelkezésre bocsátott adatok másik SZEÜSZ
szolgáltató részére való átadásával is biztosíthatja az  általa nyújtott SZEÜSZ igénybevételét. Ebben az  esetben
a  másik SZEÜSZ szolgáltató az  érintett adatok szolgáltatását az  ügyféltől nem kérheti, kivéve, ha a  rendelkezésre
bocsátott adatok valóságtartalma tekintetében kétsége merül fel vagy annak a  SZÜF szolgáltató útján nem
biztosítható – az ügyfél nyilatkozatán kívüli – igazolását jogszabály előírja.
(6) A  SZÜF szolgáltató az  ügyintézési felületen köteles tájékoztatni az  ügyfelet arról, ha az  ügyintézési felületen
keresztül igénybe vehető SZEÜSZ-t nem ő szolgáltatja, valamint ebben az esetben a SZEÜSZ szolgáltató nevéről és
nyilvántartási számáról.
47/C. Iratkezelő rendszerek közötti iratáthelyezés szolgáltatás
170/C. § (1) Az iratkezelő rendszerek közötti iratáthelyezés szolgáltatás keretében a SZEÜSZ szolgáltató jogszabályi
előírás vagy a közfeladatot ellátó szervvel való megállapodás alapján, és annak keretei között ellátja a közfeladatot
ellátó szerv iratkezelő rendszere által elektronikus felületen részére átadott, elektronikus iktatókönyvben
nyilvántartott iratnak, ügyiratnak, irategyüttesnek (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: irat) kezelési
jogosultsággal vagy anélkül, valamint az  elektronikus iktatókönyv adataival történő dokumentált átruházása
tekintetében a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló kormányrendeletben
meghatározott, valamint a  (3) és (5)  bekezdés szerinti feladatokat. A  szolgáltatás a  közfeladatot ellátó szerv
iratkezelő rendszerei közötti iratátadásra is igénybe vehető.
(2) A  közfeladatot ellátó szerv az  iratkezelő rendszerek közötti iratáthelyezés szolgáltatás keretében alkalmazott
adatkapcsolati- és metaadat struktúrát naprakészen a  SZEÜSZ szolgáltató rendelkezésére bocsátja, valamint azok
megváltoztatását megelőzően köteles egyeztetni a SZEÜSZ szolgáltatóval.
(3) A SZEÜSZ szolgáltató az iratkezelő rendszerek közötti iratáthelyezésről igazolást állít ki az átadó részére.
(4) Az irat akkor minősül átadottnak, amikor a SZEÜSZ szolgáltató – az átvevő közfeladatot ellátó szerv rendszerének
elektronikus értesítése mellett – az átvevő közfeladatot ellátó szerv számára elérhetővé teszi
a) az iratot elektronikus formában, valamint
b) az elektronikus iktatókönyv iratra vonatkozó iktatási adatait.
(5) A  közfeladatot ellátó szervek iratkezelő rendszerei közötti átadáshoz szükséges informatikai rendszerek elérési
útvonalát tartalmazó elektronikus címzésekről a SZEÜSZ szolgáltató belső nyilvántartást vezet.
170/D. § (1) Az iratáthelyezésről a címzett közfeladatot ellátó szerv az iratkezelési rendszerén keresztül igazolást ad
a SZEÜSZ szolgáltató részére, amely igazolást vagy – annak három napon túli elmaradása esetén – az iratáthelyezés
sikertelenségéről szóló, a SZEÜSZ szolgáltató által kiállított igazolást a SZEÜSZ szolgáltató az átadást kezdeményező
közfeladatot ellátó szervnek megküldi. A  jelen bekezdés szerinti igazolások nem érintik az  iratátadás 170/C.  §
(4) bekezdés szerinti minősítését.
(2) Az iratot átadó közfeladatot ellátó szerv az iratáthelyezés megtörténtére vonatkozó (1) bekezdés szerinti igazolás
átvételét követően az iratáthelyezés sikerességét iratkezelő rendszerében rögzíti.
(3) Az  iratot átvevő közfeladatot ellátó szerv az  átvett iratot az  elektronikus iratkezelő rendszer átadott adatai
alapján a saját iratkezelő rendszerében – ha ezt az iratáthelyezésben érintett közfeladatot ellátó szervek iratkezelési
szabályzata lehetővé teszi, automatikus iktatás útján – elhelyezi.
(4) Az elektronikus iktatórendszernek az irattal átküldött adatait az iratot átvevő szerv által közvetlenül értelmezhető
formában kell az  irathoz mellékelni. A szolgáltatás a metaadatok kódolt, valamely törzsadattárra vagy kódszótárra
alapuló formájának kiegészítő információként történő továbbítását is lehetővé teheti, ha a  kódszótár a  SZEÜSZ
szolgáltatónál bejelentett és egyértelműen azonosított.
47/D. Központi érkeztetési ügynök
170/E.  § (1) A  központi érkeztetési ügynök (a  továbbiakban: KÉÜ) jogszabályi előírás vagy a  közfeladatot ellátó
szervvel való megállapodás alapján és annak keretei között a közfeladatot ellátó szerv javára ellátja a közfeladatot
ellátó szerv részére elektronikus úton érkezett küldemények átvétele, felbontása és érkeztetése tekintetében
a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló kormányrendeletben meghatározott,
valamint a (3)–(5) bekezdés szerinti feladatokat.
(2) A  közfeladatot ellátó szerv a  KÉÜ keretében alkalmazott adatkapcsolati- és metaadat struktúrát naprakészen
a  SZEÜSZ szolgáltató rendelkezésére bocsátja, valamint azok megváltoztatását megelőzően köteles egyeztetni
a SZEÜSZ szolgáltatóval.
(3) A  KÉÜ szolgáltatás magában foglalja a  közfeladatot ellátó szerv által részlegesen is igénybe vehető alábbi
részszolgáltatásokat:
a) az elektronikus dokumentumnak a közfeladatot ellátó szerv által kijelölt kapcsolattartási módon való átvételét,
b) ha ez lehetséges, a feladó ügyintézési rendelkezésének való megfelelés ellenőrzését,
c) a dokumentum biztonsági ellenőrzését,
d) a dokumentum megnyithatóságának, formátumának ellenőrzését,
e) elektronikus aláírással ellátott küldemény esetén az  elektronikus aláírás érvényességének ellenőrzését,
valamint jogszabály rendelkezése vagy a  közfeladatot ellátó szervvel kötött megállapodás alapján a  hosszútávú
letagadhatatlansághoz szükséges kellékek biztosítását,
f ) a dokumentumnak a közfeladatot ellátó szerv nevében történő átvételének hivatalos visszaigazolását vagy – ha
ennek a feltételei nem állnak fenn – az átvétel hivatalos megtagadását,
g) a dokumentum, valamint az érkeztetési nyilvántartás adatainak – az iratkezelő rendszerek közötti iratáthelyezés
szolgáltatással kompatibilis formában – a címzett közfeladatot ellátó szerv részére történő átadását.
(4) A SZEÜSZ szolgáltató – amennyiben arra a  jelen rendelet alapján jogosult – a címzett közfeladatot ellátó szerv
ilyen rendelkezése alapján az érkezett dokumentumot a hiteles elektronikus másolatkészítés SZEÜSZ-re vonatkozó
szabályok alkalmazásával a  közfeladatot ellátó szerv által meghatározott formátumúra alakítja és a  beérkezett
dokumentummal együtt továbbítja a címzett közfeladatot ellátó szerv részére.
(5) A  KÉÜ a  küldemény átvételét, felbontását és érkeztetését követően a  közfeladatot ellátó szerv részére
az érkeztetési nyilvántartás adataival együtt, amennyiben ez lehetséges, olyan formában adja át, hogy azt a címzett
közfeladatot ellátó szerv iratkezelő rendszere automatikusan érkeztetni tudja. A  KÉÜ a  közfeladatot ellátó szerv
rendelkezése alapján az érkeztetési nyilvántartás adatait közvetlenül a közfeladatot ellátó szerv iratkezelő rendszere
számára adja át, a közfeladatot ellátó szerv iratkezelő rendszere – ha az iratkezelési szabályzata ezt lehetővé teszi –
az érkeztetési nyilvántartás adatait automatikusan is bevezetheti iratkezelő rendszerébe.
(6) A KÉÜ a küldemény átvétele, felbontása és érkeztetése során a közfeladatot ellátó szerv adatfeldolgozójaként jár el.
47/E. Központi kézbesítési ügynök
170/F.  § (1) A  központi kézbesítési ügynök (a  továbbiakban: KKÜ) jogszabályi előírás vagy a  közfeladatot ellátó
szervvel való megállapodás alapján és annak keretei között a közfeladatot ellátó szerv javára ellátja a közfeladatot
ellátó szerv által kiküldendő elektronikus iratok kézbesítésének előkészítése, adathordozójának, fajtájának
meghatározása, továbbá a  kézbesítés módja tekintetében a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános
követelményeiről szóló kormányrendeletben meghatározott, valamint a (4) és (5) bekezdés szerinti feladatokat.
(2) A  közfeladatot ellátó szerv a  KKÜ keretében alkalmazott adatkapcsolati- és metaadat struktúrát naprakészen
a  SZEÜSZ szolgáltató rendelkezésére bocsátja, valamint azok megváltoztatását megelőzően köteles egyeztetni
a SZEÜSZ szolgáltatóval.
(3) A  közfeladatot ellátó szerv a  küldeményt a  küldemény címzettjének a  KKÜ szolgáltatás ellátásához szükséges,
az iratkezelési szabályzatában meghatározott adatokkal együtt adja át a KKÜ részére.
(4) A  KKÜ magában foglalja a  közfeladatot ellátó szerv által részlegesen is igénybe vehető alábbi
részszolgáltatásokat:
a) a küldeménynek a közfeladatot ellátó szervtől történő átvételét,
b) a küldemény kiküldés előtti biztonsági ellenőrzését,
c) a  jogszabályoknak, – és ha a  címzett személye automatikusan megállapítható – a  címzett ügyintézési
rendelkezésének és – ha jogszabály azt lehetővé teszi – a  közfeladatot ellátó szerv rendelkezésének is megfelelő
kézbesítési forma, mód és cím megválasztását,
d) a küldemény elektronikus aláírással való központi hitelesítését,
e) a  küldemény c)  pont szerinti kézbesítési mód és forma szerinti, kézbesítési címre történő kézbesítése iránti
intézkedést,
f ) a küldemény elküldését, valamint kézhezvételét igazoló visszaigazolás átvételét és a közfeladatot ellátó szerv felé
történő átadását, amennyiben a kézbesítési szolgáltatás részeként ilyen kiállításra kerül, valamint
g) a kézbesítés iránt történő intézkedés időpontjának és módjának a közfeladatot ellátó szervvel való haladéktalan
közlését.
(5) Ha a KKÜ a közfeladatot ellátó szerv javára közigazgatási hatósági hatáskörben kiállított közokirat kézbesítésében
közreműködik, és a  hatóság a  kézbesítés módját nem határozza meg, a  KKÜ a  kapcsolattartás módját a  Ket.
közigazgatási hatóságra vonatkozó rendelkezései szerint választja meg.
(6) A KKÜ a szolgáltatás nyújtása során az igénybe vevő adatfeldolgozójaként jár el.
170/G.  § (1) A  KKÜ a  kézbesítésre átadott küldemények kézbesítési rendszerben használt azonosítójáról
nyilvántartást vezet.
(2) Ha a közfeladatot ellátó szerv a KÉÜ szolgáltatást a KKÜ szolgáltatással közösen veszi igénybe,
a) a  KKÜ szolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartást a  KÉÜ szolgáltató számára hozzáférhetővé teszi annak
érdekében, hogy a  KÉÜ szolgáltató a  kézbesítés eredményéről érkező visszajelzéseket a  kézbesítésre átadás
adataihoz csatoltan tudja a közfeladatot ellátó szerv számára megadni,
b) a  KÉÜ szolgáltató a  kézbesítések eredményéről érkező igazolásokat a  KKÜ szolgáltató által hozzáférhetővé tett
nyilvántartás alapján a küldésre vonatkozó adatokhoz csatoltan adja át a közfeladatot ellátó szervnek.
47/F. Elektronikus űrlap
170/H. § (1) Az elektronikus űrlap SZEÜSZ keretében a SZEÜSZ szolgáltató valamely hatóság részére
a) olyan informatikai eszközt biztosít, amely az  igénybe vevő hatóság számára lehetővé teszi az elektronikus űrlap
megtervezését,
b) az elektronikus űrlap ügyfelek általi kitöltését segítő szolgáltatást vagy programot biztosít, és
c) a létrehozott elektronikus űrlaphoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásokat nyújt, így különösen biztosítja
az elektronikus űrlapról képi formátumú elektronikus, valamint papír alapú másolat készíthetőségét.
(2) A SZEÜSZ szolgáltató az elektronikus űrlapok tervezését és kitöltését segítő programokat úgy alakítja ki, hogy
azok lehetővé tegyék az  űrlapok közvetlen vagy közvetett integrálását az  interaktív virtuális ügyfélszolgálat
keretében nyújtott szolgáltatásba.
(3) Az  elektronikus űrlap szolgáltatás a  Kormány által kötelezően nyújtandó SZEÜSZ, amelyet a  jogszabályban
kijelölt szolgáltató kizárólagos jelleggel nyújt.
(4) A  SZEÜSZ szolgáltató köteles az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti informatikai eszköz olyan mélységű
dokumentációját a  hatóság rendelkezésére bocsátani, amely tartalmazza az  informatikai eszközzel létrehozásra
kerülő elektronikus űrlapok adatszerkezetének képzési szabályait.”
(19) Az R6. a következő 174. §-sal egészül ki:
„174.  § A  személyre szabott ügyintézési felület kijelölt szolgáltatójának a  kijelölés szerinti szolgáltatást legkésőbb
2015. július 1-jétől kell nyújtania.”
(20) Az R6.
a) 5.  § (1)  bekezdésében a „szolgáltató” szövegrész helyébe a „szolgáltató – az  olyan, hatóságnak minősülő
SZEÜSZ szolgáltató kivételével, amely a SZEÜSZ-t kizárólag saját ügyintézése érdekében biztosítja –” szöveg,
b) 10. §-ában a „feltételeknek” szövegrész helyébe a „feltételeknek vagy szolgáltatási szabályzatnak” szöveg,
c) 68. § (3) bekezdésében a „hatóság” szövegrész helyébe az „igénybe vevő” szöveg,
d) 70. § (2) bekezdésében az „a hatóság” szövegrész helyébe az „a SZEÜSZ igénybe vevője” szöveg,
e) 74.  § c)  pontjában az  „aláírás kibocsátása” szövegrész helyébe az  „aláíráshoz kapcsolódó tanúsítvány
kibocsátása” szöveg,
f ) 76. § (5) bekezdés a) pontjában az „az elektronikus tájékoztatási szolgáltatás keretében” szövegrész helyébe
az „az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint” szöveg,
g) 86. § (3) bekezdésében a „teljes tartalmat” szövegrész helyébe a „teljes szöveges és ábrázolt tartalmát” szöveg,
h) 88. § (1) bekezdésében a „feltételeiben” szövegrész helyébe a „feltételeiben vagy szolgáltatási szabályzatában”
szöveg,
i) 88.  § (3)  bekezdésében a  „SZEÜSZ szolgáltató” szövegrész helyébe a  „jogszabályban kijelölt SZEÜSZ
szolgáltató” szöveg,
j) 104.  § (2)  bekezdésében az „elektronikus tájékoztatási szolgáltatása keretében” szövegrész helyébe az „az
elektronikus tájékoztatás szabályai szerint” szöveg,
k) 114. § (1) bekezdésében az „a)–d) pontja” szövegrész helyébe az „a)–e) pontja” szöveg,
l) 172. § (1) bekezdésében az „a)–d) pontja” szövegrész helyébe az „a)–e) pontja” szöveg,
m) 172.  § (3)  bekezdésében a  „köteles időszakonként” szövegrész helyébe a  „köteles a  szolgáltatás
megrendelésekor előzetesen vagy időszakonként” szöveg
lép. (21) Hatályát veszti az R6.
a) 19. alcíme,
b) 71. § (2) bekezdése,
c) 78. § (2) bekezdése,
d) 89. § (4) bekezdése,
e) 106. § (4) bekezdése, valamint
f ) 112–113. §-a.
31. § (1) Az egyes, az elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó szervezetek kijelöléséről szóló 84/2012. (IV. 21) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R7.) 3. §-ának helyébe a következő rendelkezés lép:
„3.  § (1) A  Kormány az  ügyintézési rendelkezést nyilvántartó szervként a  Közigazgatási és Elektronikus
Közszolgáltatások Központi Hivatalát jelöli ki.
(2) Az ügyfél ügyintézési rendelkezést tehet az ügyintézési rendelkezést nyilvántartó szerv mellett
a) a kormányablakban, valamint
b) az  integrált ügyintézési és tájékoztatási pont keretében biztosított telefonos ügyfélszolgálaton, ide nem értve
az ügyintézési rendelkezés első megtételét.
(3) Az ügyfél az ügyintézési rendelkezés keretében meghatalmazást adhat az állandó postai szolgáltatóhelyeken.”
(2) Az R7. 4. §-a a következő p)–t) ponttal egészül ki:
(a kormány a szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatások szolgáltatóiként az alábbi szervezeteket jelöli ki:)
„p) az  elektronikus űrlapok kezelése keretében elektronikus űrlap tervezését és kitöltését segítő szolgáltatás vagy
program biztosítása tekintetében a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát, amely
feladatának ellátásába bevonja a KOPINT-DATORG Informatikai és Vagyonkezelő Kft.-t,
q) a személyre szabott ügyintézési felület szolgáltatás tekintetében a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató
Zrt.-t,
r) az  iratkezelő rendszerek közötti iratáthelyezés szolgáltatás tekintetében a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs
Szolgáltató Zrt.-t,
s) a központi érkeztetési ügynök szolgáltatás tekintetében a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.-t,
t) a központi kézbesítési ügynök szolgáltatás tekintetében a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.-t.”
(3) Az R7. 4. § m) pontjában az „azonosítási” szövegrész helyébe a „teljeskörű azonosítás” szöveg lép.
 (4) Hatályát veszti az R7. 4. § f ) pontja.
32. § (1) Az elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló 85/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R8.) 7. §-a
helyébe a következő rendelkezés lép:
„7. § (1) Ahol az elektronikus kapcsolattartás lehetősége biztosított és az adott kapcsolattartási mód alkalmazását
a  hatóság biztosítja, az  ügyfél eltérő tartalmú ügyintézési rendelkezése hiányában elektronikus kapcsolattartás
keretében beadványát benyújthatja
a) biztonságos elektronikus kézbesítési szolgáltatás igénybevételével,
b) a jogszabályban meghatározott körben a külön jogszabály szerinti ÁNYK űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás
keretében,
c) a (2) bekezdésben meghatározott feltételekkel elektronikus levelezés útján,
d) a hatóság által biztosított internetes felületen történő dokumentumfeltöltés útján, vagy
e) az ügyfél ügyintézési rendelkezésében lehetővé tett további kapcsolattartási módok alkalmazásával.
(2) Elektronikus levélben az  ügyfél a  beadványát a  hatóság által az  erre a  célra megadott elektronikus levélcímre
nyújthatja be, feltéve, hogy az  ügyintézési rendelkezésében a  kapcsolattartás e  módját nem zárta ki. A  hatóság
köteles 1 munkanapon belül visszaigazolni az  ügyfél által benyújtott beadvány kézhezvételét. A  beadvány akkor
minősül előterjesztettnek, ha a hatóság a benyújtás tényét visszaigazolta.
(3) Ahol az elektronikus kapcsolattartás lehetősége biztosított, a hatóság eltérő tartalmú ügyintézési rendelkezése
hiányában elektronikus kapcsolattartás keretében az iratok ügyfél részére történő kézbesítése történhet
a) biztonságos elektronikus kézbesítési szolgáltatás igénybevételével,
b) a jogszabályban meghatározott körben a külön jogszabály szerinti ÁNYK űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás
keretében, az ügyfél által előterjesztett beadványra válaszüzenetként,
c) a (4) bekezdésben meghatározott feltételekkel elektronikus levelezés útján, vagy
d) az ügyfél ügyintézési rendelkezésében lehetővé tett további kapcsolattartási módok alkalmazásával.
(4) Elektronikus levelezés útján az  irat akkor kézbesíthető az  ügyfél részére, ha ahhoz az  ügyfél az  ügyintézési
rendelkezésében hozzájárult. Az  ügyfél a  hozzájárulását 2014. december 31-ig beadványában is megadhatja.
Elektronikus levelezés útján nem kézbesíthető olyan irat, amivel szemben önálló jogorvoslatnak van helye. Az ügyfél
köteles visszaigazolni a  hatóság által kézbesített irat kézhezvételét. Az  irat akkor minősül kézbesítettnek, ha
az ügyfél a kézbesítés tényét visszaigazolta.
(5) A (4) bekezdés szerinti kapcsolattartás esetén a Ket. 78. § (7) bekezdését megfelelően alkalmazni kell döntésnek
nem minősülő üzenetekre, valamint a 78. § (1) és (2) bekezdése hatálya alá nem tartozó személyekre és szervekre is.
(6) Biztonságos kézbesítési szolgáltatás hatóság általi igénybevétele esetén a  hatóság által kézbesítendő irat
kézbesítési szolgáltató részére történő átadása az ÁBT részét képező BEDSZ keretében elérhető hivatali tárhelyéről,
illetve a hatóság részére történő kézbesítés a hatóságnak az ÁBT részét képező BEDSZ keretében elérhető hivatali
tárhelyére történhet. Ilyen esetben az irat átvételére, illetve az üzenet fogadására vonatkozó igazolást a hivatali kapu
szolgáltatója is hitelesítheti.
(7) Jogszabály egyes hivatalos iratok benyújtását, így különösen az  adó- és járulék bevallásokkal kapcsolatos
bevallások megküldését biztonságos kézbesítési szolgáltatásnak nem minősülő elektronikus kézbesítési szolgáltatás
alkalmazása esetén is lehetővé teheti, az  átvétel tényének és idejének külön szabályozott módon történő
igazolásával.”
(2) Az R8. III. fejezete a következő 13/A. §-sal egészül ki:
„13/A. § (1) A hatóságok egymás közötti kapcsolattartása történhet
a) biztonságos elektronikus kézbesítési szolgáltatás igénybevételével,
b) az ÁBT részét képező BEDSZ szolgáltatás igénybevételével, a hatóság tárhelyére történő kézbesítés útján,
c) a (2) bekezdésben meghatározott feltételekkel elektronikus levelezés útján,
d) iratkezelő rendszerek közötti iratáthelyezés szolgáltatás igénybevételével, illetve
e) ha a  hatóság külön jogszabály alapján az  érintett hatósággal közös iratkezelő rendszert használ, az  iratkezelő
rendszerben történő elhelyezéssel, vagy
f ) a hatóságok egymás közötti megállapodásában lehetővé tett további kapcsolattartási módok alkalmazásával.
(2) A  hatóságok egymás részére az  erre a  célra megadott elektronikus levélcímeikre küldött elektronikus levéllel
tarthatnak kapcsolatot. A  hatóság köteles 1 munkanapon belül visszaigazolni a  másik hatóság által elküldött irat
kézhezvételét. Az irat akkor minősül előterjesztettnek, ha a címzett hatóság a kézhezvételt visszaigazolta.
(3) Biztonságos kézbesítési szolgáltatás hatóság általi igénybevétele esetén a  hatóság által kézbesítendő irat
kézbesítési szolgáltató részére történő átadása az ÁBT részét képező BEDSZ keretében elérhető hivatali tárhelyéről,
illetve a hatóság részére történő kézbesítés a hatóságnak az ÁBT részét képező BEDSZ keretében elérhető hivatali
tárhelyére történhet. Ilyen esetben az irat átvételére, illetve az üzenet fogadására vonatkozó igazolást a hivatali kapu
szolgáltatója is hitelesítheti.”
(3) Az R8. 15. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„15.  § (1) Az  ügyintézési rendelkezésben tett meghatalmazást a  hatóság köteles elfogadni akkor is, ha egyébként
az  adott eljárástípusban a  meghatalmazásra jogszabály űrlap alkalmazását írja elő, feltéve, hogy az  űrlap által
megkövetelt adatokat az ügyintézési rendelkezésben tett meghatalmazás tartalmazza.
(2) Meghatalmazott eljárása esetén az  eljárás ügyintézési rendelkezésben meghatározott feltételeire
a meghatalmazott ügyintézési rendelkezése irányadó.”
(4) Az R8. 16. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A  hatóság a  párbeszédre épülő elektronikus ügyintézés során indokolt esetben, különösen biztonsági
szempontból kiemelt eljárási cselekmények elvégzését megelőzően köteles gondoskodni az  azonosság ismételt
ellenőrzéséről.”
(5) Az R8. 22. § (2) bekezdés c) és d) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek, egyúttal a bekezdés a következő
e) ponttal egészül ki:
[(2) az elektronikus dokumentum hitelesítése történhet:]
„c) az  iratérvényességi nyilvántartásban történő elhelyezéssel, az  iratérvényességi nyilvántartásra vonatkozó
szabályok szerint,
d) kizárólag a hatóság zárt informatikai rendszerében történő felhasználás esetén az ilyen esetekre az informatikáért
felelős miniszter által kiadott rendeletben meghatározott módon és feltételekkel, vagy
e) valamely SZEÜSZ tekintetében jogszabály által megengedett további hitelesítési mód alkalmazásával.”
(6) Az R8. 23. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha a  dokumentum az  iratérvényességi nyilvántartásban szerepel, úgy a  másolat és az  iratérvényességi
nyilvántartásban elhelyezett elektronikus dokumentum egyezése akkor állapítható meg, ha
a) a  hatóság által kézbesített elektronikus irat egyezése megállapítható az  iratérvényességi nyilvántartásban
elhelyezett elektronikus dokumentummal,
b) a hatóság által kézbesített papír alapú irat tartalmi egyezése megállapítható az iratérvényességi nyilvántartásban
elhelyezett elektronikus dokumentummal a képi megjelenés alapján, vagy egyedi, hamisítás felderítését segítő adat
(különösen sorszámozott matrica, az  iraton szereplő záradék, az  irat ellenőrzési adatainak eléréséhez szükséges
véletlenszerű hivatkozási kód) alapján, vagy
c) az  elektronikus irat hiteles papír alapú irattá alakítása kijelölt SZEÜSZ szolgáltató általi nyújtása kapcsán
az  iratérvényességi nyilvántartás a  papír alapú irat lenyomatát tartalmazza, úgy hogy a  papír alapú irat tartalmi
egyezése megállapítható az  eredeti elektronikus irattal való összevetés alapján, és az  eredeti elektronikus irat
lenyomata egyezik az iratérvényességi nyilvántartásban tárolt lenyomattal, vagy ha az eredeti irat elérhetősége nem
biztosított, az iratérvényességi nyilvántartásban tárolt szöveges tartalomra vonatkozó lenyomat ellenőrzése alapján.”
(7) Az R8. VI. fejezete a 34. §-t követően a következő 34/A. és 34/B. §-sal egészül ki:
„34/A. § (1) Az elektronikus űrlapot úgy kell kialakítani, hogy valamennyi, hasonló feladatot ellátó vagy egyébként
hasonló elektronikus űrlapot használó hatóság azonos elektronikus űrlapot használhasson.
(2) A hatóság az elektronikus űrlap adatszerkezetét köteles úgy kialakítani, hogy az a kitöltéskor megadott adatokon
túl az  egyes adatok értelmezéséhez szükséges információt, mezőnevet tartalmazza, kivéve, ha törvény vagy
kormányrendelet e  feltételt nem kielégítő elektronikus űrlap vagy elektronikus űrlapkezelő rendszer alkalmazását
írja elő.
(3) Az  adatok értelmezéséhez szükséges információ adatszerkezetben történő szerepeltetésétől a  hatóság
eltekinthet, ha
a) az  elektronikus űrlap csak előre meghatározott zárt folyamatban, rögzített felhasználási helyeken kerül
felhasználásra,
b) az elektronikus űrlapok verzióiról a hatóság hivatalos, nyilvános nyilvántartást vezet,
c) biztosított a  kezelőprogramok minden felhasználási helyen történő aktuális állapotának elérése, frissítése,
valamint
d) a kezelőprogramok visszamenőlegesen is képesek kezelni az elektronikus űrlapok verzióit és a nem kompatibilis
elektronikus űrlap használatának kizárása biztosított.
(4) A  hatóság köteles az  elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzétenni, valamint a  felügyelet részére
bejelenteni az elektronikus űrlap adatszerkezetét és kitöltés-ellenőrzési szabályait.
34/B. § (1) A hatóság köteles biztosítani az elektronikus űrlapról képi formátumú elektronikus, valamint papír alapú
hiteles vagy nem hiteles másolat készíthetőségét. A másolaton minden olyan, az elektronikus űrlapon feltüntetett
adatelemek értelmezéséhez szükséges információt fel kell tüntetni, amely a kitöltéskor is megjelenítésre került. Nem
kell a másolat részeként feltüntetni a kitöltést segítő segédinformációkat, amelynél külön dokumentumban történő
képi formátumú elektronikus vagy papír alapú másolat létrehozhatóságát kell biztosítani.
(2) A  papír alapú másolat készítése esetén a  hatóság az  elektronikus űrlapon megadott információ elektronikus
leolvasását egyszerűsítő kódnyomtatás lehetőségét is biztosíthatja; ha az  elektronikus űrlap papír alapú másolata
automatikusan kerül feldolgozásra, akkor a  hatóság az  elektronikus leolvasást egyszerűsítő kódnyomtatást
biztosítani köteles.”
(8) Hatályát veszti az R8.
a) 3. § (4) bekezdésében az „a Ket. 169. § (1) bekezdés a) pontja szerint” szövegrész,
b) 21. §-a.
33. § A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalról szóló 177/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 10.  §-a helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„10. § A Hivatal
a) módszertani és tudásközpontként önálló elemzési, hatásvizsgálati, módszertan-fejlesztési tevékenységeket lát el,
b) részt vesz az államigazgatási feladat- és hatáskörök feladatkataszterének elkészítésében,
c) részt vesz a  fővárosi és megyei kormányhivatalok feladatkörét, szervezetét és működését érintő projektek
előkészítésében, végrehajtásában, adminisztrációjában,
d) szervezi a  fővárosi és megyei kormányhivatalok, valamint a  kormányablakok fejlesztését, a  kormányablakok
elhelyezésével összefüggően javaslatokat és intézkedéseket dolgoz ki,
e) működteti a kormányablak-tudástárat,
f ) közreműködik a  közigazgatás szervezéséért felelős miniszternek a  kormányablakok ügyfélszolgálati
tevékenységének szakmai irányításával, ezzel összefüggésben az  ügyfélszolgálati működés fejlesztésével,
elemzésével és monitoringjával kapcsolatos feladatok ellátásában,
g) közzétételre előkészíti a  Magyar Közlöny és a  Hivatalos Értesítő egyes lapszámait, mint elektronikus
dokumentumokat,
h) gondoskodik a  formatervezési tevékenységet előmozdító programok, kiállítások, más rendezvények
kezdeményezéséről, szervezéséről, valamint irányítja a  formatervezéssel kapcsolatos ismeretek összehangolt
terjesztését, a  hazai formatervezési kultúra fejlesztését, közreműködik a  formatervezők iparjogvédelmi és szerzői
jogi ismereteinek gyarapításában, amely tevékenységeihez a  Forum Hungaricum Közhasznú Nonprofit Kft.
szolgáltatásait veszi igénybe.”
34. § Az építésügyi és az  építésüggyel összefüggő szakmagyakorlási tevékenységekről szóló 266/2013. (VII. 11.)
Korm. rendelet 25. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) A kérelmező vagy meghatalmazottja a kérelmet papír alapon vagy elektronikus adathordozón benyújthatja
a) bármely területi kamaránál, vagy
b) az Építésügyi Szolgáltató Pont feladatait ellátó önkormányzati jegyzőnél.”
6. Hatályon kívül helyező rendelkezések 35. § (1) Hatályát veszti a mezőgazdasági őstermelői igazolványról szóló 228/1996. (XII. 26.) Korm. rendelet
a) 5. § (1) bekezdésében a „ , vagy a kormányablakhoz” szövegrészek,
b) 5. § (4) bekezdésében a „vagy a kormányablakhoz” szövegrész és az „ , amelyet a kormányablak nyolc napon
belül megküld a megyei kormányhivatal mezőgazdasági szakigazgatási szerve részére” szövegrész.
 (2) Hatályát veszti
a) a  közigazgatási hatósági eljárás irataiban lévő személyes és védett adatok megismerhetetlenné tételéért,
valamint az  ilyen módon kivonatolt iratokról való másolat készítéséért fizetendő költségtérítésről szóló
188/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdésében a „kérelmére” szövegrész,
b) a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 2.  melléklet
1.16–1.18. pontjai,
c) a járási (fővárosi kerületi) hivatalokról szóló 218/2012. (VIII. 13.) Korm. rendelet 13. §-a.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök