text:
36/2007. (XII. 6.) ÖTM rendelete a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok egyes kiadásai támogatásának igénylési, folyósítási és elszámolási rendjéről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
24. §-ának (9) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján,
az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának a) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva – a
pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában foglalt feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló
2006. évi CXXVII. törvény IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 16. Támogatás a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok egyes kiadásaihoz cím szerinti támogatás a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok 2007. évi
egyes rendkívüli többletkiadásainak támogatására szolgál.
A szolgálati nyugdíjba vonulók járandóságainak
kifizetéséhez igényelhető támogatás feltételei
2. § (1) A támogatást a hivatásos önkormányzati tűzoltóságot fenntartó helyi önkormányzatok igényelhetik a 2007.
I. félévében nyugállományba vonuló hivatásos állományú
tűzoltók részére kifizetett, illetve 2007. évben kifizetésre
kerülő alábbi járandóságok finanszírozásához:
a) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) 110. §-ának (1)–(3) bekezdései
szerint a jubileumi jutalom előrehozott kifizetésének költségéhez,
b) az egyes elismerések adományozására jogosultak
köréről, az elismerésben részesítés feltételeiről és rendjéről szóló 21/1997. (III. 19.) BM rendelet 12. §-a szerinti, a
belügyi szerveknél foglalkoztatási jogviszonyban eltöltött
szolgálati idő alapján járó pénzjutalom kifizetésének költségéhez,
c) a szabadság pénzbeli megváltásával kapcsolatban
felmerült költségekhez, amennyiben a nyugállományba
vonuló hivatásos önkormányzati tűzoltó az utolsó szolgálatban töltött napig nem tudta igénybe venni a Hszt. előírása szerint részére járó szabadságot.
(2) Támogatás igényelhető továbbá a 2007. I. félévben a
szolgálat ellátásához átmeneti időre igénybe vett – nem az
adott hivatásos önkormányzati tűzoltóság állományába
tartozó – tűzoltók (létszámfeletti alkalmazás) költségeihez is.
(3) A támogatás igénylésének feltétele, hogy az
(1)–(2) bekezdések szerinti költségek az igénylés benyújtásáig kifizetésre vagy legalább bérszámfejtésre kerültek
az érintett tűzoltók részére. Ennek igazolását az önkormányzat köteles benyújtani az igénylés során.
A nem szolgálati idő-csökkentésből eredő túlszolgálati
díjak kifizetésének támogatására vonatkozó feltételek
3. § (1) A támogatást a hivatásos önkormányzati tűzoltóságot fenntartó helyi önkormányzatok a készenléti jellegű
beosztásban dolgozók által 2007. I. félévében végzett
– nem munkaidő-csökkentés miatt keletkezett – túlszolgálat díjával kapcsolatos kiadásaikhoz igényelhetik.
(2) E rendelet értelmében csak az a szolgálatteljesítési
idő minősül túlszolgálatnak, amely a hatályos jogszabályoknak megfelelően a rendszeresített létszámnak a készenléti szerekre kötelezően előírt napi szolgálati beosztás
ellátásával keletkezik.
(3) A támogatás terhére kizárólag az egészségügyi alkalmassági felülvizsgálat (a továbbiakban: FÜV eljárás)
alatt állók helyettesítése miatt keletkezett túlszolgálat számolható el. Nem igényelhet támogatást az önkormányzat
olyan költségek után, amelyekre a FÜV eljárás alatt álló
tűzoltók után a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló 2006. évi CXXVII. törvény 8. számú mellékle
te szerint járó normatív állami hozzájárulásból keletkezett
megtakarítás fedezetet biztosít.
(4) Szabadság, felmentési idő, iskolára, tanfolyamra vezénylés ideje alatt túlszolgálat e rendelet alkalmazásában
nem keletkezhet. Szabadnap, illetménynélküli szabadság
túlszolgálat szempontjából nem minősül munkaidőnek.
(5) A támogatás igénylésének feltétele, hogy a túlszolgálati díjak az igénylés benyújtásáig kifizetésre vagy legalább bérszámfejtésre kerültek az érintett tűzoltók részére.
Ennek igazolását az önkormányzat köteles benyújtani az
igénylés során.
A 2. § szerint nyugállományba vonulók helyetti
utánpótlás képzési támogatásának szabályai
4. § (1) A hivatásos önkormányzati tűzoltóságoknál a váratlan nyugállományba vonulás miatt felmerülő képzés hivatásos önkormányzati tűzoltóságonként elismerhető létszámát az e rendelet 6. melléklete tartalmazza.
(2) A támogatás szempontjából azon képzésre kerülő
tűzoltók vehetők figyelembe, akik – a tűz elleni védekezésről, műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996.
évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 32. §-ának
(2) bekezdésére, továbbá az egyes szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló 16/2003. (IV. 18.)
BM rendelet 26. számú melléklete, IV. szakaszának
1. pontjára figyelemmel – a 2007. évben induló képzés
időtartamára határozott idővel, a mindenkori minimálbérnek megfelelő teljesítménybér jellegű, egyenlő mértékű
illetménnyel, közalkalmazotti jogviszonyba kerülnek kinevezésre. A képzés időszakára az e rendelet 4. melléklete
2. pontja szerint igényelhető támogatás.
(3) A munkáltatói jogkör gyakorlására jogosult tűzoltóparancsnok a (2) bekezdésben meghatározott minimálbérnek megfelelő teljesítménybértől eltérhet, azonban támogatást csak e rendeletben meghatározott illetmény mértékéig igényelhet vissza.
(4) A támogatás igénylésének feltételei:
a) a közalkalmazotti jogviszony a határozott idő letel
tével megszüntetésre kerül, illetve
b) a határozott idejű kinevezésben kötelezően rögzítés
re kerül, hogy aki a képzési kötelezettségének nem tesz
eleget, vagy a szakmai vizsgát nem tudja letenni, annak a
közalkalmazotti jogviszonyát azonnali hatállyal meg kell
szüntetni. Ebben az esetben az érintett 30 nap elteltével
bocsátható ismételten vizsgára, sikeres vizsga esetén kinevezhető hivatásos tűzoltó állományba.
(5) A támogatást az önkormányzatok a 2007. évben elindított képzések befejezéséig, de legkésőbb 2008. április
30-áig használhatják fel.
A 2–4. §-ok szerinti támogatások igénylésére vonatkozó
szabályok
5. § (1) Az igényléseket az önkormányzatok az e rendelet
1., 2. és 3. mellékletei szerinti igénylési adatlapokon – papír alapon 2 példányban és elektronikus úton is – a Magyar
Államkincstár Regionális Igazgatóságához (a továbbiakban: Igazgatóság) 2007. december 10-éig nyújthatják be.
Ezen adatlapokon szereplő adatok kezelését az Igazgatóságok az érintettek előzetes hozzájárulásával, továbbá az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
18/B. §-a (1) bekezdésének e) pontja, 103/A. §-ának
(3) bekezdése, illetve a központosított illetményszámfejtésről szóló 172/2000. (X. 18.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdés a) pontja alapján végzik.
(2) Az e rendelet mellékleteit – kitöltve – a hivatásos önkormányzati tűzoltóságot fenntartó helyi önkormányzat
köteles megőrizni, és ellenőrzés esetén az arra jogosult
szervnek bemutatni.
(3) Az Igazgatóság – figyelemmel az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 64/B. §-ának (3) bekezdésére – megvizsgálja az igénylések szabályszerűségét, és
hiányosság észlelése esetén az igénylő önkormányzatot
hiánypótlásra szólítja fel. Hiánypótlásra a hiánypótlási felszólítás kézhezvételétől számított három napon belül van
lehetőség.
(4) Az Igazgatóság a beérkezett adatokat megyénként,
településsoros bontásban – az e rendelet 1. a), 2. a) és
3. a) melléklete szerinti adatlapon, elektronikus formában
is – 2007. december 19-éig megküldi az ÖTM, valamint az
Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: OKF) részére.
(5) Az OKF a benyújtott igényeket tartalmilag felülvizsgálja, és a jogos igények vonatkozásában – legfeljebb a
rendelkezésre álló forrás erejéig – soron kívül, de legkésőbb 2007. december 21-éig a támogatás folyósítását kezdeményezi az ÖTM-nél.
(6) A támogatást az ÖTM – legkésőbb 2007. december
22-ei – utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósítja.
(7) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás.
A nyári rendkívüli időjárás okozta mentési
és kárelhárítási feladatok támogatása
6. § (1) A központi költségvetés – az OKF felmérése alapján, külön igénylés nélkül – támogatást biztosít az 5. melléklet szerint a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok részére a nyári időjárás okozta rendkívüli kiadásokhoz.
(2) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, amelyet az ÖTM – legkésőbb 2007. december 22-ei –
utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósít.
(3) A támogatás felhasználásáról az önkormányzat legkésőbb 2008. január 31-éig számlákkal, illetve – személyi
jellegű költségek esetén – a kifizetések bizonylatával köteles elszámolni az OKF felé.
A támogatások felhasználására és elszámolására
vonatkozó közös szabályok
7. § (1) A támogatás felhasználását a külön jogszabályban
erre feljogosított szervek ellenőrzik.
(2) A jogtalanul igénybe vett támogatást az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 64/B. §-ának
(2) bekezdésében meghatározott kamattal növelt összegben vissza kell fizetni a központi költségvetésbe.
(3) Az önkormányzat a támogatás felhasználásáról
tárgyév december 31-ei fordulónappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
32/2013. (I. 23.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 90. §-a
alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti kérelmére dr. Faragó Éva Annát
2013. január 23-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. január 9. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
14/2012. (HK 3.) HVKFH s z a k utasítása a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Műveleti Doktrína 1. kiadás elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (2) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség
egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális
feladatairól szóló 56/2009. (HK 15.) HM VTI SZÁT–HM
HVKFH együttes intézkedés 4., 35. és 36. pontjaiban foglaltakra, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Műveleti
Doktrína (a továbbiakban MH ÖMD) 1. kiadás elkészítéséről az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen irányítása alá tartozó
szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: MH).
2. Az MH ÖMD 1. kiadás elkészítése érdekében a HVK
Hadműveleti Csoportfőnökség vezetésével Doktrína Kidolgozó Munkacsoportot (a továbbiakban DKM) hozok
létre.
3. A DKM vezetője: a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség csoportfőnöke.
4. A DKM vezetőjének helyettese: az MH Vezetési és
Doktrinális Központ Doktrinális és Szabályzatfejlesztő
Osztály (a továbbiakban MH VDK DSZFO) osztályvezetője.
5. Tagjai:
a) a HM Védelempolitikai Főosztály,
b) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség,
c) a HVK Felderítő Csoportfőnökség,
d) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség,
e) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség,
f) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
g) az MH Vezetési és Doktrinális Központ,
h) az MH Geoinformációs Szolgálat,
i) a Sajtóiroda,
j) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi
Kar Katonai Vezetőképző Intézet Hadászati Hadelméleti
és Összhaderőnemi Műveleti Tanszékek, a Katonai Üzemeltető és Logisztikai Intézet Katonai Repülő és Légvédelmi Tanszék, valamint a Nemzetközi és Biztonsági Ta
nulmányok Intézet Biztonság- és Védelempolitikai Tanszék kijelölt személyi állománya;
6. Az MH VDK DSZFO osztályvezetője készítse el a
HM Védelempolitikai Főosztály főosztályvezetőjének, a
Sajtóiroda sajtófőnökének (irodavezető) és a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem rektorának szóló HVKFH felkérést a munkacsoport tevékenységében történő közreműködésre.
7. A DKM a kidolgozói szakasz feladatainak befejezése
után megszűnik, a további tevékenységeket az MH VDK
DSZFO hajtja végre.
8. A kiadvány kidolgozásának főbb szakaszai:
a) Alakuló munkaértekezlet megtartása: 2012. 02.;
b) A doktrína szinopszisának felterjesztése jóváhagyás
ra: 2012. 03.;
c) A doktrína első tervezetének elkészítése: 2012. 10.
31-ig;
d) Az első tervezet véleményezése: 2012. 11. (MH
MSZDB ülés);
e) Az előzetes tervezetté minősített dokumentum továb
bi vizsgálata, elemzése: 2012. 12.-ig;
f) A második tervezet elkészítése és véleményezése:
2013. 01.;
g) A végleges változat elfogadása: 2013. 03. (MH
MSZDB ülés);
h) A végleges változat felterjesztése jóváhagyásra:
2013. 04.
i) Az MH ÖMD 1. kiadás hatályba léptető miniszteri
utasítás kiadása: 2013. 05.
j) Nyomdai és terjesztési feladatok végrehajtása: 2013.
08.-ig. 9. A DKM végezze el az elemző és értékelő munkát a
következő pontokban foglaltak szerint:
a) A kiadvány címe: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Műveleti Doktrína 1. kiadás
b) A kiadvány kódszáma: MD 3 (1)
c) A kidolgozás elrendelője: Honvéd Vezérkar főnök
d) A kiadvány jóváhagyója: Honvédelmi Miniszter
e) A kiadvány megjelentetésének célja: Kerüljön kidol
gozásra egy, a Magyar Honvédség Doktrína Hierarchia részét képező és az Összhaderőnemi Doktrínán alapuló
funkcionális dokumentum, amely integráló jelleggel foglalja magában az összhaderőnemi műveletek elveivel, eljárásaival, irányításával és vezetésével kapcsolatos ismereteket.
f) A kidolgozandó kiadvány minősítése: „Nem minősített” g) A kiadvány formája: új kiadvány
h) A kiadvány célközönsége, felhasználói: a Magyar
Honvédség személyi állománya, különös tekintettel a had műveleti szinten tevékenykedő parancsnoki és törzstiszti
tagjaira.
10. Az MH ÖMD 1. kiadás kidolgozására készített szinopszis tartalmazza az egyes fejezetek és azok fő pontjainak felsorolását, a kidolgozásáért, a részleges bedolgozásokért felelős vagy arra felkért szervezeteket, valamint a
kidolgozói munka részletes időrendjét.
11. Ez a szakutasítás az aláírás napján lép hatályba és a
hatályba léptető szakasz megkezdésének időpontjáig tart.
Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
4/2011. (III. 1.) BM rendelete az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő önkormányzatok 2011. támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 6. melléklet 2.3. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet szerinti támogatás (a továbbiakban: Támogatás) fedezetéül a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény), IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet 6. cím 2. alcíme szolgál.
(2) A helyi önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) támogatási igényének elbírálása során a következő
szempontok kerülnek figyelembevételre:
a) 60 napon túli, 2011. február 28-án a közüzemi szolgáltató által igazolt közüzemi díjtartozás és az önkormányzat
intézményi ellátottainak élelmezésével összefüggő tartozások rendezése, figyelemmel arra, hogy
az önkormányzatnál már többször veszélybe került a szolgáltatás fenntartása,
b) kötelező feladatellátáshoz kapcsolódó működési forráshiány, elsődlegesen a kötelező közoktatási feladatellátás
keretében az alapfokú nevelési, oktatási intézmény fenntartásához kapcsolódó forráshiány,
c) az önkormányzatnál ténylegesen érvényesülő közoktatás-szervezési paraméterek a költségvetési törvény által
elismertekhez képest,
d) az önkormányzat által saját hatáskörben adott pénzbeli és természetbeni juttatások aránya az önkormányzat által
folyósított összes ellátáshoz viszonyítva,
e) adósságrendezés alatt álló önkormányzatok forráshiányának kezelése a válságköltségvetés alapján,
f) a működőképességet veszélyeztető, jogerős közigazgatási határozat, vagy jogerős bírósági határozat alapján
fennálló fizetési kötelezettségek teljesítése,
g) a megyei önkormányzatok sajátos kiadási és bevételi szerkezete miatti forráshiány,
h) a működési célú kiadásokhoz viszonyított
ha) helyi adóbevétel,
hb) e rendelet 5. melléklet 4. pontja szerinti pénzeszközök állománya.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti forráshiány alapján kötelező közoktatási feladatellátáshoz kapcsolódó támogatást
az az önkormányzat igényelhet, mely a 2010/2011. nevelési/oktatási évre vonatkozóan közoktatási célú normatív
állami hozzájárulásban, illetve támogatásban részesül.
(4) A Támogatás igénylésének kizáró feltételeit a költségvetési törvény 6. melléklet 2.1.1–2.1.5. pontjai rögzítik.
(5) A Kormány általános hatáskörű szerve a költségvetési törvény, 6. melléklet 2.1.1. pontja szerinti feltétel teljesítése alól
az év folyamán egyszeri alkalommal, egész évre vonatkozóan felmentést ad, ha az önkormányzat megfelel
a költségvetési törvényben rögzített feltételeknek.
(6) Az önkormányzat által e rendelet szerint igényelhető Támogatás nem haladhatja meg az önkormányzat költségvetési
rendeletében eredeti vagy módosított előirányzatként jóváhagyott működési célú forráshiány összegét.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. kötelező feladatok: a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény mellékletében
felsorolt, valamint az ágazati jogszabályokban az adott önkormányzattípus számára kötelezően előírt feladatok,
2. közüzemi díjtartozás: az önkormányzati hivatal és a kötelező feladatot ellátó önkormányzati intézmények víz,
szennyvíz, gáz, villany, távhő és közvilágítás (ide nem értve a közvilágítás-korszerűsítéshez kapcsolódó tartozásokat)
szolgáltatással kapcsolatos a közszolgáltató által igazolt tartozás összege.
2. A támogatás igénylése 3. § (1) Az önkormányzat a Támogatás iránti igénylését az ebr42 információs rendszerbe rögzíti, és két eredeti és egy másolati
példányban a Magyar Államkincstár illetékes területi szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság) nyújtja be.
(2) Az Igazgatóság az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 64/B. § (3) bekezdés szerint megvizsgálja
a benyújtott igényt. Ha szükséges, az Igazgatóság legfeljebb 8 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra vagy
módosításra hívja fel az önkormányzatot. A költségvetési törvény szerinti kizáró feltételek megléte esetén a kérelmet
nem terjeszti fel a (3) bekezdés szerint, és ennek tényéről az önkormányzatot értesíti.
(3) A benyújtást vagy a hiánypótlást követő 6 napon belül az Igazgatóság a felülvizsgált kérelmek egy eredeti példányát
a helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére, másik eredeti példányát az államháztartásért felelős miniszter
(a továbbiakban együtt: miniszterek) részére továbbítja. Ha a miniszterek a kérelmek vizsgálata során további
tájékoztatást, dokumentumok megküldését tartják szükségesnek, ezeket az igénylő önkormányzat – külön
felhívásra – köteles teljesíteni.
(4) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter eseti jelleggel könyvvizsgálót kérhet fel az önkormányzat által
bemutatott forráshiány okainak részletes feltárása érdekében. E tevékenysége körében a könyvvizsgáló
az önkormányzattól további adatszolgáltatást kérhet.
4. § Az igénylés kötelező tartalmi elemei:
a) az önkormányzat rövid szöveges kérelme,
b) a 8. melléklet szerinti tartalommal meghozott, ebr42 rendszerben rögzített képviselő-testületi határozat,
c) az 1–7. melléklet szerinti – ebr42 rendszerben kitöltött – adatlapok,
d) 1000 fő lakosságszám alatti, körjegyzőséghez nem tartozó önkormányzat esetén az 1. § (5) bekezdése szerinti
felmentés,
e) a közüzemi szolgáltató hivatalos igazolása a 2011. február 28-án fennálló, 60 napon túli, az igénylés időpontjáig ki
nem egyenlített közüzemi díjtartozás összegéről,
f) a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 92/A. §-a szerinti kötelező
könyvvizsgálat esetében a könyvvizsgáló az önkormányzat 2010. évi zárszámadási rendelettervezetéről készített
jelentése,
g) egyéb, az önkormányzat kérelmét alátámasztó dokumentumok, így különösen az e) pont alá nem tartozó szállítói
tartozások, fizetési kötelezettségek dokumentálása.
3. A támogatás döntési rendszere 5. § (1) A miniszterek a Támogatásról tárcaközi bizottság javaslata alapján, a költségvetési törvény 6. melléklet 2.5. pontjában
meghatározott ütemezéshez igazodóan folyamatosan, de legkésőbb 2011. december 10-éig döntenek,
az önkormányzat működőképességét veszélyeztető esetben soron kívül.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tárcaközi bizottság tagjai
a) a helyi önkormányzatokért felelős miniszter által vezetett minisztérium önkormányzatokért felelős államtitkára,
b) az államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztérium államháztartásért felelős államtitkára,
c) a helyi önkormányzatokért felelős miniszter által delegált kormánytisztviselő, valamint
d) az államháztartásért felelős miniszter által delegált kormánytisztviselő.
6. § (1) A miniszterek visszatérítendő vagy vissza nem térítendő támogatást adhatnak, melyet célhoz, feladathoz is köthetnek.
(2) A Támogatás szempontjából előnyben részesülnek azok az önkormányzatok, amelyek
a) a működési forráshiány mérséklése érdekében a feladatellátás racionalizálásáról döntöttek,
b) törvényi kötelezettség alapján átvett feladataikhoz kapcsolódóan forráshiányt mutatnak ki,
c) a fennálló működési célú szállítói tartozások rendezése, átütemezése érdekében egyeztetést kezdeményeztek
hitelezőikkel,
d) a rendelkezésre álló felhalmozási célú bevételeken túl felhalmozási kiadásokat nem teljesítenek,
e) a szociális kiadások csökkentése érdekében élnek a közfoglalkoztatás lehetőségével,
f) az 1. § (2) bekezdés b) pontja szerinti kötelező közoktatási feladatellátáshoz kapcsolódó működési forráshiányt,
vagy az 1. § (2) bekezdés f) pontja szerinti működőképességet veszélyeztető fizetési kötelezettséget jeleznek.
(3) Az önkormányzatok a miniszterek döntéséről tájékoztató levélben értesülnek, amely célhoz, feladathoz kötött
támogatás esetén tartalmazza a felhasználás célját, visszatérítendő támogatás esetén a visszafizetés végső határidejét.
7. § A Támogatást a döntést követően soron kívül, a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján
a Magyar Államkincstár egy összegben folyósítja.
4. A támogatás felhasználásának és elszámolásának szabályai 8. § A Támogatás felett az önkormányzat rendelkezik, és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
9. § Az önkormányzat a célhoz, feladathoz kötött Támogatás felhasználásáról köteles elszámolni.
5. A támogatás felhasználásának ellenőrzése 10. § A támogatás felhasználását a miniszterek és jogszabályban erre feljogosított szervek ellenőrizhetik.
6. Záró rendelkezések 11. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
371/2015. (XII. 2.) Korm. rendelete az Országos Fáradt Olaj Újrahasznosító Korlátolt Felelősségű Társaság Kerekegyházán megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Kerekegyháza közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti Kerekegyháza 0132/52, 0132/56, 0132/58 és 0132/59 helyrajzi szám alatt nyilvántartott
földrészleteken megvalósításra kerülő üzem és az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések
megvalósítására irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2013. (VIII. 23.) HM utasítása a szolgálati beosztások rendszeresítésével kapcsolatos szabályokról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki.
1. § Az állomány tagja által betölthető szolgálati beosztások a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) 4. és 5. melléklete, valamint
jelen utasítás 2. és 3. melléklete szerint kerülnek a munkaköri jegyzékekben és az állománytáblákban rendszeresítésre.
2. § Az utasítás melléklete szerint a helyettesi szolgálati beosztások
a) a tábornoki rendfokozattal rendszeresített vezetői szolgálati beosztások esetén kettővel alacsonyabb,
b) a központi hivataloknál, a  miniszter közvetlen alárendeltségébe és fenntartói irányítása alá tartozó
szervezeteknél az  egyes szakirányú alezredesi, illetve annál alacsonyabb rendfokozattal rendszeresített
szolgálati beosztások esetén, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Egészségügyi Központnál,
az  MH Légi Vezetési és Irányítási Központnál és az  MH Logisztikai Központnál rendszeresített szolgálati
beosztások esetén a parancsnoki, vezetői beosztásra meghatározott rendfokozattal azonos
rendfokozattal is rendszeresítésre kerülhetnek. 3. § (1) Az MH rendelkezési állománytáblájában rendszeresített szolgálati beosztások, az MH ideiglenes katonai szervezetek
állománytáblájában rendszeresített szolgálati beosztások és az MH hadi állománytábláiban rendszeresített szolgálati
beosztások az  R. és az  utasítás 3.  melléklete szerinti szolgálati beosztások megnevezésétől és rendszeresített
rendfokozatától eltérhetnek.
(2) A  honvédségi szervezeteknél vagy szervezeti elemeknél rendszeresíthető, az  utasítás 2. és 3.  mellékletében
meghatározott szolgálati beosztások kizárólag az adott honvédségi szervezetnél vagy szervezeti elemnél kerülnek
rendszeresítésre.
4. § Az utasítás
a) 1. melléklete a honvédségi szervezetek, a vezetői beosztások és egyes beosztások rövidítésének jegyzékét,
b) 2. melléklete az R. 4. mellékletében nem szereplő, a Honvédelmi Minisztérium, a központi hivatalok, a miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek, a nem katonai oktatási intézmények és a katonai tanácsokkal
rendelkező bíróságok munkaköri jegyzékeiben vagy állománytábláiban rendszeresíthető szolgálati
beosztásokat és
c) 3.  melléklete az  R. 5.  mellékletében nem szereplő, az  MH katonai szervezetek állománytáblájában
rendszeresíthető szolgálati beosztásokat
tartalmazza. 5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
284/2013. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése és 232/K.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. szabó Zoltánt 2013. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 24. áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1593/2018. (XI. 22.) Korm. határozata a Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatával a debreceni Észak-Nyugati Gazdasági Övezet kialakításához kapcsolódó intézkedésekről szóló együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány
 1. felhatalmazza az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  Kormány és Debrecen Megyei Jogú
Város Önkormányzata között kötendő, a  debreceni Észak-Nyugati Gazdasági Övezet kialakításához kapcsolódó
intézkedésekről szóló együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. december 15.
2. visszavonja a  debreceni Észak-Nyugati Gazdasági Övezet kialakításával összefüggő infrastruktúra-fejlesztésekről
szóló 1464/2018. (IX. 25.) Korm. határozat 7. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
188/2009. (IX. 10.) Korm. rendelete a közigazgatási hatósági eljárás irataiban lévő személyes és védett adatok megismerhetetlenné tételéért, valamint az ilyen módon kivonatolt iratokról való másolat készítéséért fizetendő költségtérítésről.
A Kormány a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. § (1) bekezdés
h) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A közigazgatási hatósági eljárás irataiban az iratbetekintést kérő személy által meg nem ismerhető személyes és
védett adatok megismerhetetlenné tételéért (a továb biak ban: anonimizálás), valamint az ilyen módon kivonatolt
iratról való másolat készítéséért a megismerhetetlenné tétellel érintett oldalanként 200 forint költségtérítést kell
fizetni.
(2) Az anonimizálással nem érintett oldalak másolatáért az illetékekről szóló törvény szerint, az államigazgatási eljárásban
készített hitelesített vagy hitelesítetlen másolatért fizetendő illeték összegének megfelelő költségtérítést kell fizetni.
(3) A hatóság az anonimizálás és a másolatkészítés várható költségeiről az iratbetekintést kérő személyt kérelmére
elő ze tesen tájékoztatja.
(4) Az (1) bekezdés szerinti eljárási költség viseléséről a hatóság az anonimizált iratba való betekintés biztosításával, illetve
a kivonat átadásával egyidejűleg dönt.
2. § Ez a rendelet 2009. október 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését köve tően indult vagy megismételt
eljárásokban kell alkalmazni.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1098/2012. (IV. 5.) Korm. határozata a Cseh Köztársaság és Magyarország között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány 1. egyetért a Cseh Köztársaság és Magyarország között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló
egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a közigazgatási és igazságügyi minisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
163/2019. (V. 7.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/558/3/2019. számú előterjesztésére – Begy Viktor
(névmódosítás előtti neve: Begy Viktor Vaszilyovics; születési hely, idő: Técső [Szovjetunió], 1964. május 5.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
261/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Bucsi Lászlónét 2013. május 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
39/2010. (HK 9.) HM VTI SZÁT intézkedése a STANAG 4360 2. kiadás alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§-ának (2) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007.(HK 20.) HM
utasítás 3–4. §-aiban kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről
és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról
és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A 65/2008. (HK 11) HM VTI SZÁT közlemény, illetve a 2006. november 27-én kihirdetett NATO szabványosítási egyezmény hatályba léptetése alapján eredeti nyelven bevezetésre és alkalmazásra kerül a STANAG 4360
(2. kiadás) SPECIFICATION FOR PAINTS AND PAINT SYSTEMS, RESISTANT TO CHEMICAL
AGENTS AND DECONTAMINANTS, FOR THE
PROTECTION OF LAND MILITARY EQUIPMENT
– „Vegyszerekkel és mentesítő anyagokkal szemben ellenálló, szárazföldi haditechnikai eszközök védelmére szolgáló festékek és festék rendszerek előírásai” című szabványosítási egyezmény.
3. Az egyezmény rendeltetése:
Meghatározni a szárazföldi katonai berendezések vé
delmére szolgáló vegyszerekkel és mentesítő anyagokkal
szemben ellenálló festékekre és festék rendszerekre a minimális követelményeket.
Az egyezményt elfogadó nemzetek egyetértenek abban,
hogy betartják jelen egyezményt a fejlesztések, kivitelezések, valamint a gyártások során.
4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 4360 Egységesítési Egyezményt rendeljék meg a HM FLÜ TI Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM VTI szakállamtitkár


text:
19/2017. (II. 14.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára dr. Viski Józsefet
a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává – 2017. február 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
748/D/2004. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panaszok tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 224. §-a alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a polgári perrendtartásról
szóló 1952. évi III. törvény 2002. január l-jétől 2005. december 31-ig hatályban volt 270. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
I. 1. Egy indítványozó az ugyanabban az ügyben bíróságok által hozott nem jogerős és jogerős végzéssel, illetve
felülvizsgálati bíróságként eljáró Legfelsőbb Bíróság által
hozott végzésével szemben két alkotmányjogi panasszal
fordult az Alkotmánybírósághoz.
Az indítványozó kérelmére fizetési meghagyás került
kibocsátásra, mely ellentmondás hiányában jogerőre
emelkedett. A határozat végrehajtása során derült ki, hogy
a kötelezett jogképességgel nem rendelkezik, a jogosult
(indítványozó) által megadott adatokkal társadalmi szervezetet soha nem tartottak nyilván. Az indítványozó azt
kérte a bíróságtól, hogy a jogerős fizetési meghagyásban
javítsa ki a kötelezett nevét és címét, kérelme azonban elutasításra került (Fehérgyarmati Városi Bíróság Pk.
50.051/1999/4. sz. végzés). A másodfokú bíróság a végzést helyben hagyta (Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság 1.Gpkf.15-04-050.004/5. sz. végzés), rámutatva,
hogy a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmen a
kötelezett megjelölése a jogosult olyan nyilatkozata,
amelyhez a bíróság a polgári perrendtartásról szóló 1952.
évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 3. § (2) bekezdése
szerint kötve van, vagyis amennyiben a jogosult a fizetési
meghagyás kibocsátásáig ezt a nyilatkozatát nem változtatja meg – melyre eljárásjogi lehetősége van – a fizetési
meghagyást azzal szemben kell kibocsátania, akit a jogosult kötelezettként megjelölt. Ez egyben azt is jelenti, hogy
a határozat indítványozó kérelmére történő kijavítása a fizetési meghagyás érdemi részét változtatná meg, amire pedig kijavító végzéssel nincs jogszabályi lehetőség.
Az első alkotmányjogi panaszát az indítványozó e két
bírósági végzés ellen nyújtotta be. A panaszában kifejti,
hogy a Pp. 224. §-át azért tartja alkotmányellenesnek, mert
az annak alapján hozott bírósági határozatok megsértették
az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, 13. § (1) bekezdését,
50. §-át, 57. § (5) bekezdését. Minthogy – érvelése szerint – a Pp. határozatok kijavítására vonatkozó 224. §-a és
a Pp. 3. § (2) bekezdése nincs egymással összhangban, a
támadott jogszabály „hatályban maradása sérti a demokratikus jogállamiság követelményét”, továbbá ellentétes az
esélyegyenlőségről szóló törvénnyel is, mivel a határozat
kijavításához való jogot a bíróság számára bármikor lehetővé teszi, míg erre a felek számára nem biztosít alanyi jogot. Az indítvány szerint további garanciális elemet sért a
támadott jogszabály, amikor a kijavítással kapcsolatban
tárgyalás tartásának a lehetőségét a fél kérelmére nem teszi
kötelezővé.
Indítványozó „másodlagosan hivatkozott” mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességre is, mivel a Pp.
kifogásolt előírása nem határoz meg a kijavítás kapcsán
több kérdést (pl. „a fél által a beadványában tett névre vonatkozó elírás kijavítással orvosolható-e”) ami sérti a bíróságok működésének törvényességét, hiszen eltérő jogértelmezést jelent.
A második alkotmányjogi panaszát az indítványozó a
Legfelsőbb Bíróságnak az ugyanebben az ügyben hozott –
végrehajtást kérő felülvizsgálati kérelmet hivatalból elutasító – Gfv.E.30.248/2004/2. sz. jogerős végzése ellen
nyújtotta be. A panaszában felsorolta az első panaszában
már ismertetett érveit, azzal a kiegészítéssel, hogy a Pp.
224. §-a mellett a Pp. 270. § (1) bekezdését is alkotmányellenesnek tartja, és kéri annak a megsemmisítését, mert nem
határozza meg „az ügy érdemében hozott jogerős végzés”
fogalmát, az alkalmazhatóságának körét, a szabályozás hiánya pedig jogbizonytalanságot eredményez, ami „a demokratikus jogállamiság követelményét sérti”. Ebben az
indítványában is „másodlagosan hivatkozott” az indítványozó mulasztásos alkotmányellenességre.
2. Az Alkotmánybíróság a folyamatban levő ügyeket
– azok tárgyi összefüggésére tekintettel – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 28. § (1) bekezdése alapján egyesítette, és egy eljárásban bírálta el.
II. Az alkotmányjogi panaszok érdemi elbírálásra alkalmatlanok. 1. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése szerint
az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz
az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati
lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az alkotmányjogi panasz előterjesztésének alapvető feltétele, hogy a kérdéses
jogszabályt a panasz alapjául szolgáló döntés meghozatala
során alkalmazták. A (2) bekezdés szerint az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított
hatvan napon belül lehet az Alkotmánybírósághoz benyújtani.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Abtv. 48. §
(1) és (2) bekezdésében foglalt törvényi rendelkezéseket
(feltételeket) az alkotmányjogi panasz elbírálása során
együttesen kell értelmezni és figyelembe venni. [23/1991.
(V. 18.) AB végzés, ABH 1991, 311.; 41/1998. (X. 2.) AB
határozat, ABH 1998, 306.; 663/D/2000., ABH 2003,
1223.]
2.1. Fentiek értelmében, mivel a Fehérgyarmati Városi
Bíróság Pk. 50.051/1999/4. sz. végzés – minthogy ezt elsőfokon hozták meg – nem felel meg az Abtv. 48. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, az Alkotmánybíróság az
elsőként ismertetett alkotmányjogi panaszt ebben a vonat
kozásában az Ügyrend 29. § e) pontja alapján visszautasította.
2.2. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kijavítási kérelem elbírálására vonatkozó jogerős bírósági
végzéssel szembeni alkotmányjogi panasz – tartalmát tekintve – a Pp. 224. §-ával kapcsolatos mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányul.
Erre egyébként maga az indítványozó is utal, amikor
„másodlagosan” kéri ennek megállapítását.
Az Alkotmánybíróság számos esetben kimondta, hogy
az alkotmányjogi panasz benyújtásának feltétele, hogy
az indítványozóval szemben alkalmazzák az alkotmányellenes jogszabályt, ezért alkotmányellenes mulasztásra nem lehet sikerrel panaszt alapozni [többek között:
1044/B/1997. AB határozat, ABH 2004, 1160.; 54/2008.
(IV. 24.) AB határozat, ABH 2008, 514.]. Erre tekintettel
az Alkotmánybíróság az elsőként ismertetett alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 29. § e) pontja alapján ebben a
vonatkozásban is visszautasította.
2.3. Az indítványozó azzal az indokkal is kérte a Pp.
224. §-ának a megsemmisítését, hogy az nincs összhangban a Pp. 3. § (2) bekezdésével, mivel nem biztosítja a felek számára alanyi jogon a kijavítás lehetőségét. Állítása
szerint ez sérti a jogállamiságot. Az Alkotmánybíróság
gyakorlata értelmében az „alkotmányjogi panasz – mint
azt az Alkotmánybíróság 57/1991. (XI. 8.) AB határozatában kifejtette – egyedi, jogalkalmazói aktus ellen irányuló
jogorvoslat, amely alkotmányos alapjog sérelme esetén
vehető igénybe (…)” [65/1992. (XII. 17.) AB határozat,
ABH 1992, 289, 291.]. Az Alkotmánybíróság gyakorlata
szerint az alkotmányjogi panasz visszautasításának van
helye, ha az indítványozó nem jelöl meg alapvető jogot panasza indokolásában (676/D/2004. AB határozat, ABH
2007, 1652, 1655-1656.). Mivel az indítványozó nem
alapvető jogot, hanem a jogállamiság sérelmét jelölte meg
alkotmányos sérelme indokaként, az Alkotmánybíróság a
Pp. 224. §-ának megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt a jogállamiság tekintetében az Ügyrend 29. §
e) pontja alapján – érdemi vizsgálat nélkül – visszautasította.
3. A második alkotmányjogi panaszában az indítványozó a Pp. 224. §-ának és 270. § (1) bekezdésének az alkotmányellenességét állította.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában hangsúlyozta, hogy a Legfelsőbb Bíróság, mint felülvizsgálati bíróság felülvizsgálati kérelmet (indítványt, kifogást) hivatalból elutasító jogerős döntése nem minősül érdemi, ügydöntő határozatnak, ezért ellene nincs helye alkotmányjogi panasznak. Az ügy szempontjából érdemi döntésnek –
éppen a felülvizsgálat kizártsága folytán – a másodfokon
eljáró bíróságok jogerős határozata tekinthető.
(663/D/2000. AB határozat, ABH 2003, 1223, 1229.;
967/D/2000. AB végzés, ABH 2004, 2070, 2072.;
870/D/2002. AB végzés, ABH 2005, 1634, 1637.;
189/D/2002. AB határozat, ABH 2005, 1070, 1073.;
448/D/2002. AB végzés ABH 2006, 2258, 2260.;
81/D/2005 AB végzés, ABH 2007, 2719, 2721.)
A fentiekre figyelemmel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a beadvány nem felel meg az alkotmányjogi panasszal szemben támasztott követelményeknek, mert a Legfelsőbb Bíróság felülvizsgálati kérelmet elutasító végzése
nem tekinthető az indítványozó jogvitás ügyében meghozott
érdemi döntésnek. Az ügy szempontjából jogerős határozatot a másodfokú bíróság hozta, amely ellen az indítványozó
külön alkotmányjogi panasszal élt, amelyet az Alkotmánybíróság az Indokolás II/2. pontjában már elbírált.
Ezért az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróságnak a
felülvizsgálati kérelmet elutasító végzése ellen benyújtott
alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 29. § e) pontja alapján
visszautasította.
Budapest, 2010. máricus 23. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
3/2016. (II. 15.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a büntető eljárásjog reformjával, az új szabályozási
rendszer kialakításával, továbbá a kapcsolódó jogszabályok előkészítésével összefüggő feladatok irányítására
és összehangolására 2016. március 1. napjától dr. Miskolczi Barnát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében irányítja az Igazságügyi Minisztériumban
a büntetőeljárási törvény kodifikációjával összefüggő feladatok ellátását.
3. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét az igazságügyi miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdésében hivatkozott kormányrendelet szerinti juttatásokra jogosult, azonban
a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontjára figyelemmel feladata ellátásával összefüggésben helyettes államtitkári
illetményben nem részesül.
(3) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti.
4. § (1) Ez az utasítás 2016. március 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 18/2015. (VIII. 31.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
388/2014. (X. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–osztrák kormányzati kapcsolatok fejlesztése, valamint a  belügyi területen történő együttműködés és
a katasztrófavédelem összehangolása terén végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Johanna Mikl-Leitner, az Osztrák Köztársaság belügyminisztere részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
középkeresztje a csillaggal
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2014. augusztus 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
294/2014. (HK 7.) HVK SZCSF szakutasítása egyes személyügyi feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a Honvéd Vezérkar főnökének az MH
2. Honvédelmi dandár megalakításának feladatairól szóló
360/2013. HVKF intézkedése 7. c) pontjában foglaltak
végrehajtására a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A Honvéd Vezérkar főnökének az MH 2. Honvédelmi dandár megalakításának feladatairól szóló 360/2013.
HVKF intézkedése (a továbbiakban: HVKF intézkedés)
alapján az MH 2. Honvédelmi Dandár (a továbbiakban:
MH 2. HD) személyi állományát az MH teljes önkéntes
védelmi tartalékos (a továbbiakban: ÖVT) állománya és
hadköteles állomány biztosítja, ezért az MH 2. HD, mint
önálló hadrendi elem és hadi állománytáblájának létrehozását követően az ÖVT állomány szerződésmódosítását
végre kell hajtani.
3. A HVKF döntése alapján az MH 2. HD megalakításért felelős állományilletékes parancsnoki jogkörét – az
MH 2. HD megalakításáig – az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban: MH
HKNYP) parancsnoka látja el.
4. A szerződésmódosítás végrehajtása érdekében az átadásra tervezett ÖVT személyi állomány vonatkozásában
az átadó katonai szervezet parancsnoka az állománytábla
hatálybalépését követő 60 napon belül előkészíti az ÖVT
átadását. Ennek során:
a) intézkedik a személyügyi alapnyilvántartások és okmányok (dokumentumok és elektronikus nyilvántartás)
naprakészsége ellenőrzésére, lezárására;
b) pontosítja az ÖVT állomány adatait, szükség szerint
egyeztet az ÖVT állomány tagjával;
c) az MH HKNYP illetékes katonai igazgatási szakemberével egyeztetve – a szerződésmódosítás előkészítése
érdekében – pontosítja az ÖVT állomány MH 2. HD hadi
állománytábláján betöltendő beosztással kapcsolatos elgondolást.
5. Az átadó parancsnok a szerződésmódosításkor tájékoztatja az állomány tagját ÖVT jogviszonyával összefüggő változásokról, az új katonai szervezetéről, illetve ÖVT
jogviszonya tekintetében állományilletékes parancsnokának, azaz az MH HKNYP parancsnokának személyéről.
Tájékoztatja továbbá, hogy ÖVT jogviszonyát érintő változások nem érintik az Ei Zrt-nél továbbiakban is fennálló
munkaviszonyával összefüggő körülményeket.
6. A szerződésmódosítás során elsődlegesen olyan ÖVT
adható át, akinek egészségi alkalmassága vizsgálata lezárult és megfelel a hatályos jogszabályi követelményeknek.
Ha a létszámhiány indokolttá teszi, átadásra kerülhet olyan
állomány is, aki csapat orvosi alkalmassági vizsgálattal
rendelkezik és a szerződésmódosítás hatálybalépéséig az
alkalmasság vizsgálata folyamatban van, illetve annak
kezdeményezése megtörtént.
7. A szerződésmódosítást a mellékletben rögzített minta
szerint kell alkalmazni és végrehajtani.
8. A szerződésmódosítás végrehajtását követően az átadó katonai szervezet parancsnoka tájékoztatja az ÖVT
munkáltatóját (HM Ei Zrt.) és ezzel egyidejűleg a tájékoztató egy példányát megküldi az MH HKNYP parancsnoka
részére.
9. A szerződésmódosítás során a felek együttműködnek
a kölcsönös tájékoztatásban és az esetleges nyitott kérdések lezárásában. A fennálló jogviszonyhoz kapcsolódó
kérdések megoldása az átadó-, a szerződésmódosításhoz
kapcsolódó beosztással kapcsolatos kérdések az átvevő
katonai szervezet parancsnokának felelősségi körébe tartozik.
10. Az átadó honvédségi szervek a személyügyi eljárás
során keletkező adatok egységes rendben történő feldolgozása érdekében gondoskodnak arról, hogy a szerződésmódosítás egy példánya – legkésőbb annak aláírását követő
30 napon belül – megküldésre kerüljön az MH HKNYP részére.
11. A szerződésmódosítás aláírását követően, annak hatálybalépése előtt az átadó katonai szervezet személyügyi
szerve intézkedik a személyügyi dokumentumok átadására
az érintett részére.
12. A szerződésmódosítás végrehajtását jelen intézkedésben leírtak szerint legkésőbb 2014. október 31-ig végre
kell hajtani.
13. A szerződésmódosítás hatálybalépésének dátuma
2014. november 30.
14. Ez a szakutasítás az aláírást követő nap lép hatályba és 2014. december 31-én hatályát veszti.
Erdélyi Lajos dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


text:
4/2008. (II. 29.) HM rendelete a kegyeleti gondoskodásról és az ehhez kapcsolódó egyes szociális feladatokról.
A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
287. § (2) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 51. §-ában, valamint 97. § (1) bekezdés o) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a Magyar Honvédségben megvalósuló kegyeleti gondoskodás érdekében a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hivatá
sos és szerződéses állományú katonáira (a továbbiakban:
hivatásos állományú katona),
b) önkéntes tartalékos szolgálatot teljesítő katonára,
c) a hivatásos állományból nyugállományba helyezett
katonára (a továbbiakban: nyugállományú katona)
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: állomány tagja].
(2) A rendeletet megfelelően alkalmazni kell a katonai
és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV.
törvény alapján hősi halottá nyilvánított ösztöndíjas hallgatókra.
A kegyeleti minősítés 2. § A kegyeleti minősítésre a Magyar Honvédség hivatásos
és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 237. §
(2)–(5) bekezdésében, valamint a Hjt. 3. számú mellékletében meghatározottak szerint a honvédelmi miniszter, a
Honvéd Vezérkar főnöke, a szakirányításra jogosult személy, az állományilletékes parancsnok, a lakóhely szerinti
illetékes hadkiegészítő parancsnok [a továbbiakban
együtt: minősítésre jogosult parancsnok (vezető)] jogosult.
3. § (1) A kegyeleti minősítés az állomány elhunyt tagjának
életútja, érdemei, a szolgálatteljesítésének jellege és halá
lának körülményei figyelembevételével a Hjt. 237. §-a
alapján történik.
(2) Az állomány azon tagját, akinek halála nem a szolgálatteljesítés időszakában következett be, a minősítésre
jogosult parancsnok (vezető) – a szolgálat során szerzett
kiemelkedő érdemeire figyelemmel – minősítheti.
A kegyeleti gondoskodásban részt vevő személyek,
szervek és feladataik
4. § (1) Az állományilletékes parancsnok, illetve az általa
megbízott területileg illetékes szervezet vezetője
a) az állomány tagjának haláláról kapott értesítést
követően felveszi a kapcsolatot az intézkedésre jogosult
hozzátartozóval, és egyezteti a halaszthatatlan teendőket a
temetés módjáról, helyéről, időpontjáról. Tájékoztatást ad
a honvédelmi szerv kötelezettségeiről, a költségviselésről,
a további gondoskodás formáiról, lehetőségeiről, ideértve
a baleseti vagy természetes halál esetére – a Honvédelmi
Minisztérium (a továbbiakban: HM) által az elhunyt javára – kötött szerződés szerinti biztosítási szolgáltatást is;
b) hatáskörének megfelelően minősíti az elhunytat, illetve az elhunytra vonatkozó, a Hjt. 237. § (2) és (3) bekezdése szerinti minősítésnek lehetőségét egyezteti az MH
központi személyügyi szervének vezetőjével, majd javaslatot terjeszt fel a minősítésre jogosult elöljáróhoz. A minősítésre vonatkozó javaslat tartalmazza:
ba) a minősítéshez szükséges adatokat,
bb) a halál időpontját és körülményeit,
bc) az elhunyt katonai pályafutásának leírását és rövid
értékelését,
bd) a minősítési javaslat indokolását,
be) az intézkedésre jogosult megnevezését, elérhető
ségét;
c) a Hjt. 87. § (3) bekezdésében meghatározott esetben
a minősítési javaslattal egyidejűleg felterjeszti az előléptetésre vonatkozó javaslatot;
d) e rendelet 2. és 3. számú mellékletében foglaltak
figyelembevételével intézkedik a temetés megszervezéséről, a zenekar, a díszalegység biztosításáról, engedélyezi a
temetési költségek elszámolását és kifizetését, továbbá a
temetési segély folyósítását;
e) a Hjt. 237. § (2) és (3) bekezdése szerint minősítettek
temetkezési helyén – a területileg illetékes hadkiegészítő
parancsnokkal együttműködve – megszervezi a sírkőállítást és sírkőavatást;
f) intézkedik a jelentések megtételéről, az érintett állomány tájékoztatásáról – beleértve azokat a helyőrségeket,
ahol az elhunyt legalább öt évet szolgált –, a gyászértesítés
kifüggesztéséről, szükség esetén sajtóközlemény kiadásáról és a fekete zászló kihelyezéséről.
(2) A területileg illetékes hadkiegészítő parancsnok
a) a hadkiegészítő parancsnokság nyilvántartási állo
mányába tartozó nyugállományú katona haláláról kapott
értesítést követően az (1) bekezdés a) pontjában foglaltaknak megfelelően jár el,
b) hatáskörének megfelelően minősíti az elhunytat, és
elvégzi az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott feladatokat. Az elhunytnak a Hjt. 237. § (3) bekezdése szerinti minősítése esetén az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott módon és tartalommal kell eljárni,
c) az (1) bekezdés f) pontjában foglaltakon túl tájékoztatja a nyugállományúak érdekképviseletét ellátó egyesületet
az elhunyt haláláról, a temetés helyéről és időpontjáról,
d) felelős a síremlékállításért, a sírgondozásért, a sírhely-újraváltásért és az elhunytról való megemlékezést
szolgáló koszorúzások előkészítéséért.
(3) Az MH központi személyügyi szervének vezetője
a) együttműködve a HM központi pénzügyi szerveze
tével, kezdeményezheti a hősi temető, hősi temetkezési
hely, kegyeleti emlékhely létesítését, illetve katonai parcellát alakít ki,
b) a vezénylés szerinti munkahelyi vezetővel együttműködésben szervezi a más polgári szervnél szolgálatot
teljesítő hivatásos állományú katona elhalálozása esetén a
minősítéssel és a kegyeleti gondoskodással kapcsolatos
feladatokat. Ha az elhunytat más szerv is halottjának tekinti, az MH a kegyeleti költségek megosztott viseléséről a
másik szerv vezetőjével megállapodást köthet,
c) végzi a kegyeleti gondoskodás feladatait a 3. §
(2) bekezdése szerinti esetekben,
d) a Hjt. 237. § (2) és (3) bekezdésében foglalt minősítés esetén előkészíti döntésre a minősítési javaslatokat,
e) a társadalomban vagy a katonai közvéleményben nagyobb érdeklődést kiváltó temetéseknél kezdeményezi a
Központi Kegyeleti Bizottság összehívását,
f) szervezi és végzi a kegyeleti gondoskodás feladatainak ellátásával megbízott személyek felkészítését és továbbképzését,
g) szervezi a tájékoztatást a kegyeleti gondoskodás
rendjéről.
(4) A katonai temetés szervezését, illetve a lebonyolításért felelős katonai szervezet kijelölését a katonai rendészeti alkalmazási körlet körletfelelős helyőrségparancsnoka e rendelet 2. számú melléklete figyelembevételével
végzi. Ennek során
a) biztosítják a 8. § (2) bekezdésében meghatározott
személyek részvételét és a szállításukhoz szükséges járműveket,
b) gondoskodnak a 8. § (2), (4), valamint (8) bekezdésében meghatározott szimbólumok, kegyeleti tárgyak biztosításáról,
c) gondoskodnak a kegyeleti szertartás audiotechnikai
biztosításáról. (5) Az MH katonazenekarainak szakmai irányításával
összefüggő feladatokért felelős katonai szervezete szakmailag koordinálja és ellenőrzi a temetések zenekari biztosítását az e rendelet 3. számú mellékletében foglalt rend
figyelembevételével.
(6) Az e rendelet 1. számú melléklete szerinti kegyeleti
kiadásokat az elhunyt minősítéséről szóló parancs (határozat), a halotti anyakönyvi kivonat másolata és a költségekről szóló, a honvédelmi szerv nevére kiállított számlák
alapján az állományilletékes honvédelmi szervet – nyugállományúak esetében a hadkiegészítő parancsnokságot –
ellátó pénzügyi és számviteli szerv folyósítja. Gondoskodik a biztosítási szolgáltatás megfizetéséhez előírt okmányok felterjesztéséről.
(7) Az MH összhaderőnemi feladatokért felelős parancsnoksága gondoskodik a (4) bekezdés szerinti szervek
katonai temetési kegyeleti tárgyakkal és technikai eszközökkel történő ellátásáról, ezek cseréjéről, a térítésmentes
központi ellátás körébe tartozó szakanyagokról, azok előirányzatairól, valamint a kegyeleti tevékenységgel összefüggő szállítási igények normatív biztosításáról.
(8) A HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum csapatzászlót kölcsönöz a (4) bekezdés szerinti szervek közül azok
számára, amelyek ezzel önállóan nem rendelkeznek.
A Központi Kegyeleti Bizottság
és a Kegyeleti Bizottság
5. § (1) Az állomány tagja elhunytakor a Hjt. 237. § (2) és
(3) bekezdése szerint minősítettek esetében a kegyeleti
gondoskodás feladatainak koordinálására, valamint a kegyeleti gondoskodással kapcsolatos beadványok, esetleges panaszok elbírálására a HM-ben – eseti jelleggel működő – Központi Kegyeleti Bizottságot kell létrehozni.
a) A Központi Kegyeleti Bizottság elnöke a minősítésre jogosult parancsnok (vezető) vagy az általa megbízott
személy.
b) Titkára: az MH központi személyügyi szervének vezetője által kijelölt személy.
c) Tagjai: a HM központi pénzügyi szervének vezetője,
az MH központi személyügyi szervének vezetője vagy az
általuk megbízott személyek.
(2) A Központi Kegyeleti Bizottság elnöke – érintettség
esetén – a HM Tábori Lelkészi Szolgálatnak (a továbbiakban: HM TLSZ), a nyugállományúak társadalmi szervezeteinek, valamint más szervnek a képviselőjét is bevonhatja
a bizottság munkájába.
(3) A Központi Kegyeleti Bizottság ügyrendjét saját
maga határozza meg.
6. § (1) Az állomány tagja elhunytakor a kegyeleti gondoskodás feladatainak végrehajtására Kegyeleti Bizottságot
(a továbbiakban: Bizottság) kell létrehozni, melynek elnöke a minősítésre jogosult parancsnok (vezető).
(2) A Bizottság tagjai: az alakulat személyügyi szerv vezetője, a honvédelmi szervet ellátó pénzügyi és számviteli
szerv illetékes munkatársa.
(3) A Bizottság elnöke – érintettség esetén – a HM
TLSZ-nek, a nyugállományúak társadalmi szervezeteinek,
valamint más szervnek a képviselőjét is bevonhatja a Bizottság munkájába.
(4) A Bizottság javaslatot tesz a kegyeleti minősítésre,
valamint intézkedik az elhunyt búcsúztatásának előkészítéséről.
A kegyeleti gondoskodás módjai 7. § (1) A kegyeleti gondoskodás keretében – a 4. §-ban
meghatározottak szerint – a honvédelmi szerv
a) megszervezi és lebonyolítja a 8. §-ban meghatározott katonai temetést, egyéb esetekben segítséget nyújt a
temetés előkészítésében, megszervezésében,
b) jogszabályban meghatározott esetek kivételével és
jelen rendeletben meghatározott szabályok szerint viseli a
temetési költségeket,
c) kezdeményezi hősi temető, hősi temetkezési hely, illetve kegyeleti emlékhely létesítését, katonai parcella kialakítását,
d) síremléket állít a Hjt. 237. § (2) és (3) bekezdése
alapján minősített halottak emlékének megörökítésére, és
gondoskodik annak állagmegóvásáról, a sírhely (urnafülke) használati idejének meghosszabbításáról, szükség esetén a hamvak (sírhely stb.) áthelyezéséről,
e) hozzájárul a síremlékek gondozási költségeihez,
f) az MH Alaki Szabályzatában megfogalmazottak sze
rint síremlék-, emlékműavatást, illetve koszorúzást rendez, továbbá eleget tesz a részvétnyilvánítás egyéb kötelezettségeinek; az elhunyt érdemei alapján emléktáblát, emlékhelyet létesít, vagy egyéb módon megörökíti halottai
emlékét,
g) a minősítésre jogosult parancsnok (vezető) engedélyével lehetővé teszi szolgálati gépjármű igénybevételét az
elhunyttal közös háztartásban élő, ennek hiányában az intézkedésre jogosult közeli hozzátartozó és a munkatársak
részére a gyászszertartásra történő szállításra.
(2) A Hjt. 237. § (2) és (3) bekezdése alapján minősítettekről való megemlékezésként (síremlékavatáskor, Halottak Napján, kerek születési évfordulók alkalmából a síremléknél, a sírnál vagy az urnafülkénél) koszorút helyezhet el
az elhunyt utolsó szolgálati helye szerinti katonai szerve
zet vagy jogutódja és a területileg illetékes hadkiegészítő
parancsnokság.
(3) A Hjt. 237. § (2) bekezdése alapján minősítettek esetében a Magyar Hősök Emlékünnepén – minden év május
hónapjának utolsó vasárnapján – a budapesti Hősök terén
a Hősök Emlékkövénél megemlékezés szervezhető.
(4) A honvédelmi szerv költségére váltott sírhelyen (urnafülkében stb.) a területileg illetékes hadkiegészítő parancsnok hozzájárulásával helyezhető el az elhunyt házastársának (élettársának) és más közeli hozzátartozójának
koporsója (urnája). Az ebből származó többletköltség a
hozzátartozókat terheli.
A katonai temetés 8. § (1) A kegyelet hivatalos kifejezéseként a végtisztesség
megadása katonai temetéssel történik. Ennek formája lehet
hamvasztás vagy elhamvasztás nélküli, egyházi, illetve világi szertartás. Az elhunyt életében tett erre vonatkozó rendelkezésének vagy az intézkedésre jogosult hozzátartozó
(házastárs, élettárs, amennyiben ilyen nincs a temetésről
gondoskodó személy) ilyen irányú kérésének e rendelet
keretei között érvényt kell szerezni.
(2) A temetésen az elhunyt iránti tiszteletet és megbecsülést, továbbá a testülethez való tartozást és a bajtársiasság érzését fejezi ki a katonai díszkíséret, a díszőrség, a
rendjel és érdemjel vivő(k), a kürtös és a csapatzászló jelenléte, valamint az (5) bekezdésben meghatározottak szerinti gyászzene biztosítása.
(3) A díszkíséret a kegyeleti minősítéstől függően „Hősi
halott” esetén századkötelék, „A Magyar Honvédség halottja” esetén szakaszkötelék – a Központi Kegyeleti Bizottság javaslatára – kivételesen század szintű alegység is
kivezényelhető. E katonai temetéseknél és e személyek
síremlék-avatásainál a díszkíséretet az MH központi díszelgő feladatait ellátó katonai szervezete biztosítja. Az
„A katonai szolgálat halottjává” minősített tábornok és főtiszt esetében szakasz, egyéb esetben pedig raj szintű díszkíséretről kell gondoskodni.
(4) „Hősi halottá”, illetve „A Magyar Honvédség halottjává” minősített hivatásos állományú tábornok esetén az
elhunytat ágyútalpon kell végső nyughelyére kísérni.
(5) A temetésen a gyászzenét az alábbiak szerint kell
biztosítani:
a) ,,Hősi halottá” minősített személy temetése esetén
katonazenekar részvételével,
b) ,,A Magyar Honvédség halottjává” minősítettek, illetve tábornokok, ezredesek, hivatásos és szerződés állományú tisztek, tiszthelyettesek temetése esetén katonazenekar részvételével,
c) nyugállományú alezredes, őrnagy temetése esetén
legalább katonazenekari részleg részvételével és kürtös alkalmazásával,
d) egyéb esetben legalább audiotechnikai eszközök és
kürtös alkalmazásával.
(6) Az elhunyt ravatalánál a pályatársak, barátok díszőrséget állhatnak.
(7) A búcsúbeszéd elmondására kizárólag olyan személy kérhető fel, akinek személyével az elhunyttal közös
háztartásban élt házastársa (élettársa) vagy egyeneságbeli
rokona is egyetért. Az elhunyttól annak közvetlen elöljárója vagy más, lehetőség szerint az elhunyttal azonos vagy
magasabb rendfokozatú, illetve beosztású személy búcsúzik el.
(8) A katonai temetés kegyeleti kellékeit képezik: a sapka, a sapkatartó, a kard, a rendjelvivő párna és a gyászkarszalag.
(9) A katonai temetés lefolytatására az MH Alaki Szabályzatában foglaltakat kell alkalmazni.
A kegyeleti költségek 9. § (1) Kegyeleti költségnek minősül:
a) sírhely, urnasírhely (urnafülke) megváltásának
(meghosszabbításának) költségei,
b) szolgáltatási költségek (különösen: a holttest tárolá
sa, az elhunyt temetésre történt előkészítése, a ravatalozás,
a búcsúztatás – ide értve a szükség szerint felmerülő megbízási díjat is –, a sírásás, a behantolás, az urnaelhelyezés,
a hamvak szétszórása),
c) temetési kellékek (különösen: koporsó, szemfedél,
fejfa), d) helyi és helyközi halottszállítás költségei,
e) temetéskor elhelyezett koszorúk költsége,
f) a gyászértesítés, a köszönetnyilvánítás országos
vagy helyi médiában történő megjelentetése,
g) a holttest vagy a hamvak külföldről történő haza
szállításával kapcsolatos költségek,
h) az elhunyttal közös háztartásban élő, ennek hiányá
ban az intézkedésre jogosult közeli hozzátartozónak a
gyászszertartásra történő szállítási költségei.
(2) A kegyeleti gondoskodás egyéb költségei, így különösen:
a) hősi temető, hősi temetési hely, kegyeleti emlékhely,
emlékmű, síremlék, emléktábla állítása, emlékhely létesítése és a karbantartás költségei,
b) sírgondozás költségei,
c) az exhumálás, a hamvak, a síremlék esetleges áthe
lyezésének költségei, d) a halottak emléke megőrzésének egyéb költségei,
e) koszorúzási kiadások. (3) Eltérő rendelkezés hiányában a minősített katona
sírhelye (urnafülkéje) összesen 25 évre váltható, illetve
hosszabbítható meg. A 25 évnél hosszabb idejű megváltás
kérdésében – egyéni kérelemre „A Magyar Honvédség halottjává” minősítetteknél – a Központi Kegyeleti Bizottság
jogosult dönteni. A 25 évnél hosszabb idejű megváltás
esetében a Központi Kegyeleti Bizottság írásos döntése
alapján a költségeket időarányosan lehet elszámolni.
(4) A hősi halottak sírhelyét (urnafülkéjét) határozatlan
időre kell megváltani, illetve meghosszabbítani.
A költségtérítéssel kapcsolatos szabályok 10. § (1) A kegyeleti gondoskodás keretében lebonyolított
szertartások, rendezvények és egyéb feladatok meghatározása során figyelemmel kell lenni annak tényleges és várható költségeire, a társadalmi elvárásokra, a hozzátartozók
kívánságaira, a katonai hagyományokra és a temetkezési
szokások helyben kialakult rendjére. Ha e jogszabály másként nem rendelkezik, a temetések, megemlékezések és a
halottak emlékének megőrzésével összefüggő kiadásokra,
a honvédelmi szerv költségvetése terhére, legfeljebb az e
rendelet 1. számú mellékletében meghatározott összegek
használhatók fel.
(2) A „Hősi halottá” és „A Magyar Honvédség halottjává” minősítettek temetési és síremlék-állítási költségeinek
kifizetését és elszámolását – számlával igazolt összegben,
a Központi Kegyeleti Bizottság elnökének javaslata alapján – a HM kabinetfőnöke az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott összeghatártól eltérően egyedileg engedélyezi.
(3) A holttest vagy a hamvak külföldről történő hazaszállítására a Hjt. 2. § (8) bekezdésében meghatározott országos parancsnok intézkedik.
(4) A temetési költségeket – eltérő rendelkezés hiányában – a honvédelmi szerv nevére kiállított számla alapján
kell elszámolni.
(5) A Hjt. 237. § (6) bekezdésére figyelemmel minősítettek eltemetésével összefüggő költségekhez való hozzájárulást az állományilletékes parancsnok parancsban engedélyezheti. A hozzájárulás mértékét az állományilletékes
parancsnok határozza meg, azonban a hozzájárulás összege nem haladhatja meg az e rendelet 1. számú mellékletében megállapított összeghatárok 50%-át.
A temetési segély 11. § (1) Elhalálozáskor az állomány tagja – a tartalékos katonai szolgálatot nem teljesítő önkéntes tartalékos katona,
valamint a nyugállományú katona kivételével –, illetőleg
annak házastársa vagy egyeneságbeli rokona részére szociális gondoskodás címén temetési segély állapítható meg,
amely nem érinti a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény szerint folyósítandó temetési segélyt, valamint a biztosító által fizetett biztosítási szolgáltatást.
(2) A szolgálati kötelmekkel összefüggő betegség vagy
baleset következtében elhalálozott állomány tagja – a
nyugállományú katona kivételével – után az (5) bekezdésben meghatározott hozzátartozója részére intézményes temetési segélyt kell folyósítani.
(3) A (2) bekezdés szerinti intézményes temetési segélyt
– az egyéb feltételek teljesülése esetén – abban az esetben
is folyósítani kell, ha a halál a tényleges katonai szolgálat
megszűnését (a leszerelést) követő egy éven belül, a szolgálatteljesítéssel összefüggő okból következik be. Ilyen
esetben az intézményes segélyt a 12. §-ban foglaltak alapján kell folyósítani azzal az eltéréssel, hogy a kifizetendő
összeg az ott megállapított gazdálkodási keretet nem terheli.
(4) Az intézményes temetési segély összege az elhunyt
utolsó havi távolléti díjának háromszorosa.
(5) Az intézményes temetési segélyt az elhalálozást
megelőzően az elhunyttal közös háztartásban élő házastárs
részére, amennyiben ilyen nincs, akkor az intézkedésre jogosult egyeneságbeli rokon részére kell kifizetni.
(6) A honvédelmi miniszter kérelemre, az (5) bekezdésben meghatározott személy szociális helyzetére, életkörülményeire tekintettel, a (4) bekezdésben megjelölt összegnél magasabb intézményes temetési segélyt engedélyezhet.
12. § (1) A hivatásos állományú katona kérelmére, egyéni elbírálás alapján, szociális helyzetének figyelembevételével, az állományilletékes parancsnok temetési segély kifizetését engedélyezheti, ha a kérelmező vele közös háztartásban élő házastársa vagy egyeneságbeli rokona elhalálozott. Engedélyezhető a segély akkor is, ha az itt meghatározott hozzátartozó nem élt az elhunyttal közös háztartásban, de a temetésről nagyobb részt ő gondoskodott.
(2) Indokolt esetben temetési segély engedélyezhető a
hivatásos állományú katona szolgálati kötelmekkel nem
összefüggő elhalálozása esetén is. A segély kizárólag az
elhunyttal – az elhalálozás időpontjában – közös háztartásban élt házastársa vagy egyeneságbeli rokona részére folyósítható.
(3) E rendelet alkalmazásában illetményalapon a köztisztviselői illetményalapot kell érteni.
(4) Az (1) bekezdés szerinti temetési segély az éves
költségvetési törvényben megállapított köztisztviselői
illetményalap 100%-ának megfelelő összeg.
(5) A HM kabinetfőnök a halálesetekhez kapcsolódó – a
kérelmező szociális helyzetére, életkörülményeinek jelentős romlására való tekintettel – különös méltánylást érdemlő esetekben legfeljebb a köztisztviselői illetményalap
ötszörösének megfelelő összegű temetési, illetve a 13. §
szerinti szociális segély folyósítását engedélyezheti.
Szociális segély 13. § Egyéni elbírálás alapján, szociális helyzetének figyelembevételével az állományilletékes parancsnok és az
elöljáró parancsnok (vezető) a szociális segélyezésre vonatkozó külön rendelkezés alapján szociális segély kifizetését engedélyezheti az állomány elhunyt tagjával közös
háztartásban élő élettárs, illetve az élettárs elhalálozása
esetén az állomány tagja részére, ha a 11–12. §-ban foglaltak alapján temetési segélyre nem jogosult.
Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet 2008. március 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a kegyeleti gondoskodással kapcsolatos egyes feladatokról szóló 11/2002. (III. 5.) HM rendelet, valamint a kedvezményes üdültetés rendjéről szóló
35/2002. (V. 10.) HM rendelet 17. §-a.
(3) A (2) bekezdés a rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. E bekezdés a rendelet hatálybalépését
követő második napon hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1094/2012. (IV. 3.) Korm. határozata a megyei múzeumok, könyvtárak és közművelődési intézmények további fenntartásáról, valamint a települési önkormányzatok kötelező kulturális feladatairól.
1. A Kormány 1.1. egyetért azzal, hogy a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és
a Fővárosi Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény
(a továbbiakban: Törvény) alapján állami tulajdonba és fenntartásba került múzeumi, könyvtári, levéltári,
közművelődési feladatot ellátó költségvetési szervek 2012. április 1-jétől a 2011. december 31-i állapotnak megfelelő
önállóan működő és gazdálkodó, vagy önállóan működő gazdálkodási besorolásuk szerint működjenek tovább;
1.2. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az 1.1. pontban foglaltak megvalósításához szükséges
jogszabály-módosítást készítse elő; Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 1.3. elrendeli munkacsoport megalakítását a települési önkormányzatok kötelező kulturális feladatai szakmai tartalmának,
feltételeinek és az ahhoz kapcsolódó, a költségvetési tervezés során alkalmazható finanszírozási megoldás
kidolgozására; Felelős: nemzeti erőforrás miniszter nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter
Határidő: azonnal A határozatot az Országgyűlés a 2012. április 2-i ülésnapján fogadta el.
1.4. egyetért azzal, hogy a Törvény alapján állami tulajdonba és fenntartásba került közművelődési intézmények,
közművelődési feladatokat ellátó alapítványok, közalapítványok és gazdasági társaságok állami feladatait a jövőben a
nemzeti erőforrás miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv lássa el;
1.5. egyetért azzal, hogy a Törvény alapján állami tulajdonba és fenntartásba került megyei könyvtárak és megyei
múzeumok, valamint kulturális és közgyűjteményi feladatokat ellátó alapítványok, közalapítványok és gazdasági
társaságok (a továbbiakban együtt: megyei múzeumok és könyvtárak) a megyeszékhely megyei jogú városok
fenntartásába kerüljenek; 1.6. egyetért azzal, hogy a megyei múzeumok tagintézményei elsődlegesen a területi elhelyezkedésük szerint illetékes
települési önkormányzatok fenntartásába kerüljenek; 1.7. egyetért azzal, hogy az 1.5. és 1.6. pont szerinti intézmények – a feladat ellátásához rendelkezésre álló feltételek
egyidejű átadásával – a nemzeti erőforrás miniszter irányítása alá kerüljenek annak érdekében, hogy a fenntartói
feladatok átadásához szükséges egyeztetéseket, megállapodások megkötésének előkészítésére irányuló
tárgyalásokat a nemzeti erőforrás miniszter folytassa le az érintett önkormányzatokkal;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. április 30. 1.8. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a nemzetgazdasági
miniszterrel együttműködve készítsék elő és nyújtsák be az 1.4–1.6. pontban foglaltak megvalósítása érdekében
szükséges jogszabály-módosításokra irányuló előterjesztést; Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. április 30.
1.9. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a nemzeti erőforrás miniszter
véleményének figyelembevételével készítsék elő az 1.4–1.7. pontban meghatározott feladatok ellátásához, illetőleg a
feladatellátással érintett intézmények fenntartói joga átadásához szükséges költségvetési átcsoportosítást, azzal,
hogy az átadást követő feladatellátáshoz, illetőleg az intézmények működéséhez 2012-ben szükséges központi
költségvetési támogatási igény nem haladhatja meg az érintett feladatok és intézmények 2012. évi időarányos
kincstári költségvetésének mértékét; Felelős: nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter Határidő: az intézmények átadásának időpontjához igazodóan
1.10. felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az 1.7. pontban foglalt tárgyalások lefolytatását követően a közigazgatási
és igazságügyi miniszter bevonásával, a kormánymegbízottak és a megyei intézményfenntartó központok vezetői
útján kösse meg az 1.4–1.6. pontban meghatározott feladatok, illetőleg a megyei múzeumok és könyvtárak átadására
vonatkozó megállapodásokat. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. június 30. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2018. (II. 6.) NGM rendelete a szakképzési centrumok felnőttoktatási tevékenységének normatív támogatásáról.
A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 89.  § k)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 16.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E  rendelet hatálya a  szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény (a  továbbiakban: Szt.) szerinti szakképzési
centrum (a továbbiakban: kedvezményezett) által ellátott felnőttoktatási tevékenységnek a központi költségvetésről
szóló törvényben e  célra meghatározott, a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter (a  továbbiakban:
miniszter) felügyelete alá tartozó Szakképzési Centrumok által ellátott felnőtt oktatási tevékenység finanszírozása
elnevezésű fejezeti kezelésű előirányzat (a  továbbiakban: előirányzat) terhére történő normatív támogatásának
mértékére, feltételeire, folyósítására, elszámolására és ellenőrzésére terjed ki.
2. § Az  előirányzat terhére nyújtott támogatásokkal kapcsolatos feladatokat a  fejezetet irányító szervvel megkötött
lebonyolítói megállapodás alapján a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal (a továbbiakban: támogató) látja el.
3. § E rendelet alkalmazásában:
 1. elméleti normatíva: a  normatíva alapból számított, képzés típusonként, szakképesítésenként és
munkarendenként differenciált, egy tanulóra, támogatási időszakonként számított támogatási összegnek
az elméleti képzés kiadásait fedező része;
2. elméleti óraszám: az  adott szakképesítés szakképzési kerettantervében évfolyamonként meghatározott
szakmai elméleti oktatás időkerete;
3. felnőttoktatás: a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a  továbbiakban: Nkt.) 60.  §
(1) bekezdésében meghatározott iskolai oktatás;
4. gyakorlati normatíva: a  normatíva alapból számított, képzés típusonként, szakképesítésenként és
munkarendenként differenciált, egy tanulóra, támogatási időszakonként számított támogatási összegnek
a gyakorlati képzés kiadásait fedező része;
5. gyakorlati óraszám: az  adott szakképesítés szakképzési kerettantervében évfolyamonként meghatározott
szakmai gyakorlati oktatás időkerete;
6. korrekciós szorzó: az  esti munkarend szerinti felnőttoktatás esetén az  Nkt. szerinti minimális óraszám és
az  Szt.  szerinti, gyakorlatra vonatkozó minimális óraszám különbözetének és az  Szt. szerinti, elméletre
vonatkozó minimális óraszámának hányadosa;
7. külső gyakorlati képzés: tanulószerződés vagy együttműködési megállapodás alapján gyakorlati képzést
folytató szakképzési hozzájárulásra kötelezett által biztosított gyakorlati képzés;
8. lemorzsolódás: tanulmányi tevékenység tanuló általi megszakítása komplex szakmai vizsga teljesítése nélkül,
amely a tanulói jogviszony megszűnését eredményezi;
9. minimális óraszám: az  Nkt. 60.  § (8)  bekezdése alapján, továbbá az  Szt. 33.  § (5)  bekezdése alapján
a felnőttoktatás keretében kötelezően előírt minimális jelenléti óraszám;
10. súlyszorzó: a  gyakorlati képzés kiadásainak a  szakképzési hozzájárulás terhére történő elszámolásánál
figyelembe vehető gyakorlati képzési normatívák mértékéről és a  csökkentő tétel számításáról szóló
280/2011. (XII. 20.) Korm. rendeletben meghatározott, szakképesítésekhez rendelt érték.
2. A támogatásra való jogosultság feltételei, a támogatás felhasználási céljai
4. § (1) Az  előirányzat terhére e  rendelet szabályai szerint vissza nem térítendő, normatív támogatás nyújtható
a kedvezményezett részére.
(2) A támogatás a következő köznevelési feladatok felnőttoktatás keretében folyó ellátására vehető igénybe:
a) szakközépiskolai képzés
aa) szakképzési évfolyamai,
ab) érettségi vizsgára felkészítő évfolyamai,
b) szakgimnáziumi képzés szakképzési évfolyamai,
c) általános iskolai oktatás
ca) 1–4. évfolyama,
cb) 5–8. évfolyama és d) négy évfolyamos gimnáziumi oktatás.
 (3) A  kedvezményezett támogatásra jogosult az  általa végzett felnőttoktatási tevékenységgel összefüggésben
felmerülő, az 5. §-ban meghatározott kiadások e rendelet szerinti finanszírozása érdekében.
 (4) Támogatás olyan tanuló után vehető igénybe,
a) aki szerepel a beírási naplóban,
b) akiről kiállították a törzslapot,
c) akinek jelenlétéről, távolmaradásáról a  nevelési-oktatási intézmények működéséről és a  köznevelési
intézmények névhasználatáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott nyilvántartást vezetnek, és
d) aki rendelkezik oktatási azonosító számmal.
(5) A támogatás igénybevételének feltétele, hogy a kedvezményezett
a) alapító okiratában szerepeljen az igényjogosultságot megalapozó alapfeladat, és
b) ne lépje túl az  alapító okiratában feladatellátási helyenként meghatározott maximális tanulólétszámot
és az  adott tanévre vonatkozó szakmaszerkezeti döntésről szóló kormányrendeletben meghatározott
keretszámot.
5. § A  támogatás a  felnőttoktatási tevékenységhez kapcsolódó − a  6.  § (2)  bekezdésében meghatározott időszakban
felmerülő − következő kiadásokra használható fel:
a) oktatók, pedagógusok, adminisztratív feladatokat ellátó személyek személyi juttatásai,
b) személyi juttatásokat terhelő munkaadót terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó,
c) szakmai anyagok és üzemeltetési anyagok kiadásai,
d) reklámkiadások,
e) az a)–d) pontban fel nem sorolt működési kiadások:
ea) közüzemi díjak,
eb) elektronikus kommunikációs szolgáltatások kiadásai,
ec) karbantartási és kisjavítási szolgáltatások kiadásai,
ed) az ea)–ec) alpontban fel nem sorolt egyéb szolgáltatások kiadásai,
ee) szakmai tevékenységet segítő szolgáltatások kiadásai,
ef ) oktatási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó bérleti díjak,
f ) a képzési tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök, ingóságok beszerzésének kiadásai,
g) szakmai vizsgabizottság elnökének, tagjainak, a vizsga jegyzőjének díja,
h) szakmai vizsgabizottság munkáját segítő szakértők díja,
i) egyéb, a szakmai vizsga megszervezésével, lebonyolításával kapcsolatos díjak, kiadások és
j) a szakmai vizsga időtartama alatt keletkező, az e) pontban meghatározott működési kiadások.
3. A támogatás igénylése, jogosultság megállapítása 6. § (1) A  támogatást az  új beiskolázott tanulók után a  kedvezményezett a  (2)  bekezdésben meghatározott támogatási
időszakokra vonatkozóan a  támogató által meghatározott tartalmú kérelem alapján igényelheti. A  kérelem
formanyomtatványának a  kedvezményezettek számára történő rendelkezésére bocsátásáról a  támogató köteles
gondoskodni legkésőbb a (2) bekezdésben meghatározott igénylési határidőket megelőző 30 nappal.
(2) A támogatási kérelmet a kedvezményezett
a) a szeptember 1-jétől január 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: első támogatási időszak) – az október 1-jei
tanulólétszám alapján – október 15-ig,
b) a február 1-jétől augusztus 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: második támogatási időszak) – a március 1-jei
tanulólétszám alapján – március 15-ig
nyújthatja be. (3) A támogató a kérelmek alapján
a) az első támogatási időszakra november 15-ig,
b) a második támogatási időszakra április 15-ig
állapítja meg a jogosultságot és a támogatási összeget.
(4) A jogosultságot és a támogatás összegét az egynél több támogatási időszakot érintő továbbfutó képzések esetében
a támogató a képzéssel érintett előző támogatási időszak utolsó havi jelentése és záró adatszolgáltatása alapján
a) az első támogatási időszakra október 15-ig,
b) a második támogatási időszakra március 15-ig
állapítja meg.
4. A támogatás mértéke és folyósításának módja 7. § Az  adott képzés normatívájának mértéke egy támogatási időszakra vonatkozóan 300 000 forint/fő összegben
meghatározott normatíva alap figyelembevételével a 8. §-ban meghatározottak szerint számított összeg.
8. § (1) A normatívát ezer forintra kerekítve kell a gyakorlati és elméleti normatíva összegeként meghatározni.
 (2) Esti munkarend szerinti szakképzési évfolyamon folyó képzés normatívája:
a) a  gyakorlati normatíva a  normatíva alap, a  szakmai és vizsgakövetelmény szerinti gyakorlati arány,
az  Szt.  33.  § (5)  bekezdése szerint minimálisan megtartandó és finanszírozott gyakorlati óraszámarány és
a súlyszorzó szorzata,
b) az  elméleti normatíva a  normatíva alap, a  szakmai és vizsgakövetelmény szerinti elméleti óraszámarány,
az  Szt. 33.  § (5)  bekezdése szerint minimálisan megtartandó és finanszírozott elméleti óraszámarány és
a korrekciós szorzó szorzata.
(3) A  levelező munkarend szerinti szakképzési évfolyamon folyó képzések normatíváját a  (2)  bekezdésben foglaltak
szerint kell számítani a következő eltérésekkel:
a) az elméleti normatíva esetén nincs korrekciós szorzó, és
b) a minimálisan finanszírozott elméleti óraszámarány mértéke 10%.
(4) A  két évfolyamos, érettségire felkészítő képzés és a  felnőttoktatás 9–12. évfolyam keretében a  gimnázium négy
évfolyamos érettségi vizsgára felkészítő szakaszának normatívája:
a) nappali munkarend esetén a normatíva alap 80%-a,
b) esti munkarend esetén a normatíva alap 40%-a,
c) levelező munkarend esetén a normatíva alap 8%-a.
(5) A felnőttoktatás általános iskola 1–4. évfolyam és a felnőttoktatás általános iskola 5–8. évfolyam normatívája:
a) nappali munkarend esetén a normatíva alap 65%-a,
b) esti munkarend esetén a normatíva alap 32,5%-a,
c) levelező munkarend esetén a normatíva alap 6,5%-a.
(6) A  (2)  bekezdés szerinti normatívában a  korrekciós szorzót akkor kell alkalmazni, ha az  Szt. szerint meghatározott
gyakorlati és elméleti minimális óraszám számtani összege nem éri el az  Nkt. szerint meghatározott minimális
óraszámot.
(7) Ha a  szakképesítés gyakorlati oktatása kizárólag tanulószerződés keretében valósulhat meg, a  kedvezményezett
részére gyakorlati normatíva nem kerül biztosításra.
(8) A  támogatás összege az  Szt. szerinti szakmai képzésben való ingyenes részvételre jogosult tanulói létszám és
az adott képzéshez tartozó normatíva szorzatainak összege, a képzés Szt. 33. § (7) bekezdése szerinti intenzitásának
figyelembevételével.
(9) A  külső gyakorlati képzés esetén a  kedvezményezett a  támogatási időszak zárásakor tanulói jogviszonnyal és
tanulószerződéssel rendelkező tanuló után 25 000 forint/fő összegű támogatásra jogosult.
(10) A  támogatási időszak megkezdését követően új tanulói jogviszonyt létesítő – a  4.  § (5)  bekezdés b)  pontjában
és a  (11)  bekezdésben foglaltak szerint figyelembe vehető – tanulók létszáma után a  képzésbe bekapcsolódás
hónapjától az elméleti normatíva tekintetében havi bontásban időarányosan, a gyakorlati normatíva tekintetében
óraszámarányos módon számított támogatással számolva kerül a támogatási összeg meghatározásra.
(11) Az adott hónapon belül a  lemorzsolódott és az új tanulói jogviszonyt létesítő tanulók létszámának összevetésével
kell meghatározni a figyelembe vehető tanulók létszámát.
9. § A 6. § (4) bekezdése szerinti jogosultság megállapításakor a támogató támogatói okiratot ad ki. A 6. § (3) bekezdése
szerinti jogosultság megállapításakor a  támogató az  adott támogatási időszakra vonatkozóan kiadott támogatói
okiratot módosítja.
10. § (1) A támogató
a) az első támogatási időszakra az új beiskolázott tanulók után és a továbbfutó képzésekre külön megállapított
támogatás 4/5 részét,
b) a  második támogatási időszakra az  új beiskolázott tanulók után és a  továbbfutó képzésekre külön
megállapított támogatás 4/7 részét
előlegként nyújtja. (2) A támogató a támogatási összegeket a támogatói okiratban meghatározott határidőn belül folyósítja.
 (3) A  kedvezményezett a  támogatási időszak 12.  § (3)  bekezdés c)  pontja szerinti elszámolása alapján kiegészítő
támogatásra jogosult, ha a  támogatási időszak elszámolása alapján megállapított jogosultság szerinti támogatási
összeg meghaladja a  támogatói okiratban meghatározott támogatás összegét. A  kiegészítő támogatásra való
jogosultság megállapításakor a  támogató az  adott támogatási időszakra vonatkozóan kiadott támogatói okiratot
módosítja.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti támogatás mértékét kedvezményezettenként ezer forintra kerekítve kell meghatározni.
A támogató az így megállapított támogatásokat egy összegben folyósítja.
5. A támogatás felhasználására vonatkozó szabályok 11. § (1) Ha egy adott képzéssel kapcsolatos tényleges kiadások összege nem éri el az  adott képzéshez nyújtott normatív
támogatási összeget, a  támogatás így fennmaradó része felhasználható a  kedvezményezett által megvalósított,
e rendelet szerint támogatott más képzéssel összefüggő kiadások finanszírozására.
(2) A  (3)–(5)  bekezdésben foglalt eltérésekkel, a  lemorzsolódást követő hónaptól az  elméleti normatíva tekintetében
havi bontásban időarányosan, a  gyakorlati normatíva tekintetében óraszámarányos módon számított támogatás
50%-a használható fel a  lemorzsolódás miatt a  8.  § (11)  bekezdésében foglaltak szerint figyelembe vehető
tanulólétszám után.
(3) Ha kedvezményezett tagintézményében az adott típusú és munkarendű képzésben részt vevő összes tanuló tanulói
jogviszonya megszűnik, a lemorzsolódást követő hónaptól nem használható fel támogatás.
(4) Nem használható fel óraszámarányosan a gyakorlati normatíva arra az időszakra, amikor a tanuló
a) tanulószerződéssel vagy együttműködési megállapodás alapján olyan gyakorlati képzésen vesz részt,
amelynek kiadásai a  szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló törvény
alapján elszámolásra kerültek, valamint
b) az Szt. 22. § (1) bekezdése vagy az Szt. 27. § (1) vagy (2) bekezdése szerinti beszámítás miatt nem vesz részt
a képzés gyakorlati óráinak legalább 50%-án.
(5) Ha az  Szt. 33.  § (7)  bekezdése alapján a  szakképzési évfolyamok Országos Képzési Jegyzékben meghatározott
száma a  (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott beszámítással a  felére csökken, a  (4)  bekezdésben foglaltakat
a csökkentett gyakorlati óraszámhoz képest kell vizsgálni és alkalmazni.
6. A támogatás elszámolása 12. § (1) A kedvezményezettet elszámolási kötelezettség terheli a támogatási időszakra kapott támogatás felhasználásáról.
 (2) Kedvezményezett elszámolási kötelezettségének
a) havi bontású, rendszeres, a  kedvezményezett által a  támogató részére elektronikus úton benyújtott,
a  támogató által meghatározott tartalmú, létszám- és óraszámadatokra vonatkozó strukturált
adatszolgáltatás (a továbbiakban: havi jelentés),
b) támogatási időszakonként a  kedvezményezett által a  támogató részére elektronikus úton benyújtott,
a  támogató által meghatározott tartalmú, létszámadatokra vonatkozó strukturált adatszolgáltatás
(a továbbiakban: záró adatszolgáltatás), valamint
c) szakmai és pénzügyi beszámoló
benyújtásával tesz eleget.
(3) A kedvezményezett elszámolási kötelezettségét
a) a havi jelentések tekintetében a tárgyhót követő hónap 10-éig, azzal az eltéréssel, hogy a támogatási időszak
első három hónapjának adatait a harmadik hónaphoz megállapított határidőig,
b) a záró adatszolgáltatás tekintetében a támogatási időszak utolsó havi jelentésével egyidejűleg,
c) a szakmai és pénzügyi beszámoló tekintetében
ca) az első támogatási időszakról február 20-ig,
cb) a második támogatási időszakról október 20-ig
kell teljesítenie.
 (4) A  havi jelentések, valamint a  záró adatszolgáltatás adatait a  támogató ellenőrzi, és szükség szerint hiánypótlási
felhívást küld a kedvezményezett részére.
 (5) A  szakmai beszámolóban létszámadatokkal kell alátámasztani a  támogatott által megvalósított képzéseket és
azok eredményét, továbbá be kell mutatni a  támogatott tevékenység megvalósításának szakmai vonatkozásait,
tapasztalatait. A teljességi nyilatkozattal ellátott pénzügyi beszámolóban a támogatás – havi jelentéseken alapuló –
létszám- és óraszámadatok alapján kimutatott felhasználási adatait kell bemutatni.
(6) A  kedvezményezettnek a  támogatási időszak elszámolása alapján visszafizetési kötelezettsége keletkezik, ha
a  10.  § (1)  bekezdése szerinti támogatási előleg összege meghaladja a  támogatási időszak elszámolása alapján
megállapított jogosultság szerinti támogatási összeget.
(7) A visszafizetési kötelezettség mértékét kedvezményezettenként ezer forintra kerekítve kell meghatározni.
 (8) Új feladatellátási hely alapítása vagy átvétele és megszűnése, megszüntetése esetén a létszámváltozás hatását a 8. §
(10)–(11) bekezdése és a 11. § (3) bekezdése szerint kell kezelni.
7. Ellenőrzés 13. § (1) A támogatás igénylésének és felhasználásának jogszerűségét, valamint a kérelemben, a havi jelentésekben és a záró
adatszolgáltatásban közölt adatok megalapozottságát a támogató ellenőrzi.
(2) Az  ellenőrzés kiterjed a  támogatások igénylésének alapjául szolgáló nyilvántartások vezetésének,
a  tanügyigazgatási dokumentumoknak, a  képzések óraszámának, és ezek alapján az  igénylés és az  elszámolás
megalapozottságának vizsgálatára.
(3) A  támogató a  tárgyévben az  elszámolt és lezárt utolsó két támogatási időszak támogatásait köteles ellenőrizni,
a támogatásban részesült kedvezményezettek legalább 25%-át érintően.
(4) Az  ellenőrzés a  Polgári Törvénykönyv szerinti általános elévülési időn belül, a  korábban helyszínen nem vizsgált
időszakra, támogatásokra kiterjeszthető.
(5) A  tárgyévben tervezett ellenőrzésekről a  támogató ellenőrzési tervet készít, és tárgyév február 28-ig jóváhagyás
céljából megküldi a miniszter részére.
(6) A tárgyévi ellenőrzésekről, a foganatosított intézkedésekről és azok eredményéről a támogató köteles a minisztert
legkésőbb a tárgyévet követő év február 15-ig írásban tájékoztatni.
8. Egyéb rendelkezések 14. § Az  e  rendelet szerint nyújtott támogatásokra az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény költségvetési
támogatásokra vonatkozó szabályait és az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.) 65/B. §-át, 65/C. §-át, 68–74. §-át, 76. § (2) bekezdését, 81–82. §-át,
84–91/A. §-át, 94–99. §-át, 100. § (1)–(2) bekezdését, 101. §-át és 102/A–102/C. §-át megfelelően alkalmazni kell.
9. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő második napon lép hatályba.
16. § E rendelet elszámolásra és ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseit a kihirdetését megelőzően a kedvezményezettel
az  előirányzat terhére felnőttoktatási tevékenység támogatására kötött, a  támogató által az  Ávr. 102/B.  §
(2) bekezdése szerint lezárásra nem került támogatási szerződésekre is alkalmazni kell.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
1389/2019. (VI. 26.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Koszovói Köztársaság Kormánya között a  beruházások ösztönzéséről és
kölcsönös védelméről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külgazdasági és külügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök