text:
3/2014. (IX. 26.) SZTNH utasítása a közérdekű bejelentésekkel és a panaszokkal kapcsolatos eljárásrendről, valamint a közérdekű bejelentések és panaszok nyilvántartásáról.
Magyarország Alaptörvénye XXV. cikkében, valamint a panaszokról és a közérdekű bejelentésekről szóló 2013. évi CLXV. törvényben
foglaltakra figyelemmel, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja szerinti felhatalmazás alapján
a közérdekű bejelentések és a panaszok intézésének rendjéről, azok nyilvántartásáról a következő utasítást adom ki.
Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás személyi hatálya a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) határozatlan vagy
határozott időre kinevezett kormánytisztviselőire és munkavállalóira (a továbbiakban együtt: kormánytisztviselő)
terjed ki, ideértve a vezető beosztású kormánytisztviselőket is.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya a  Hivatal tevékenységével összefüggő tárgykörben benyújtott, a  2.  § szerinti közérdekű
bejelentésekre és a 3. § szerinti panaszokra terjed ki, kivéve a Hivatal integritásával kapcsolatos bejelentéseket és
panaszokat, amelyekre külön utasítás szabályai az irányadók.
(3) Az utasítás nem vonatkozik a  Hivatal szellemi tulajdon védelmével kapcsolatosan vagy a  K+F tevékenység
minősítésével összefüggően, jogszabály alapján hatósági jogkörben hozott azon döntéseire, illetve tett eljárási
cselekményeire, amelyek jogszabály előírása alapján rendes vagy rendkívüli jogorvoslati eljárásban vizsgálhatók felül.
A közérdekű bejelentés és a panasz 2. § A közérdekű bejelentés olyan, a Hivatal működésére vonatkozó körülményre hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása,
illetőleg megszüntetése a közösség vagy az egész társadalom érdekét szolgálja. A közérdekű bejelentés javaslatot is
tartalmazhat.
3. § (1) A panasz olyan kérelem, amely a  Hivatal valamely eljárásával vagy működésével összefüggő egyéni jog- vagy
érdeksérelem megszüntetésére irányul, és elintézése nem tartozik más – így különösen bírósági, közigazgatási –
eljárás hatálya alá. A panasz javaslatot is tartalmazhat.
(2) Nem minősül panasznak különösen a szabadalmi ügyvivők vagy a Hivatal által felügyelt közös jogkezelő szervezetek
tevékenységére, eljárására stb. vonatkozó beadvány. Nem minősül panasznak a  jogerősen elbírált vagy még
folyamatban lévő hatósági ügyben benyújtott olyan kérelem, amelyről tartalma szerint a Hivatalnak az adott ügyben
az  irányadó jogszabályok alapján az  eljárás keretén belül kell döntenie, vagy amelynek elbírálásáról jogorvoslat
keretében bíróság dönt.
A közérdekű bejelentés és a panasz előterjesztése és továbbítása
4. § (1) Közérdekű bejelentéssel, illetve panasszal bárki – ideértve a  hivatali kormánytisztviselőket is – (a továbbiakban:
közérdekű bejelentő, illetve panaszos) szóban, írásban vagy elektronikus úton, továbbá ha ilyen működik, akkor
a  közérdekű bejelentések vonatkozásában védett elektronikus rendszeren keresztül fordulhat a  Hivatalhoz.
A közérdekű bejelentő szóbeli előterjesztését a Hivatal írásba foglalja. A panasz szóbeli előterjesztése esetén a Hivatal
képviselője kérheti annak írásba foglalását, illetve maga is írásba foglalhatja azt, kivéve ha a válasz azonnal, szóban
megadható, és azt a panaszos elfogadja. A Hivatal által írásba foglalt közérdekű bejelentés vagy panasz egy példányát
a közérdekű bejelentő részére külön kérés nélkül, a panaszos részére külön kérésre át kell adni.
(2) A beérkezett közérdekű bejelentés, illetve panasz esetén a Hivatal igényelheti annak szóbeli vagy írásbeli kiegészítését,
különösen akkor, ha a közérdekű bejelentést, illetve a panaszt konkrét ügyben terjesztik elő.
(3) Amennyiben a  közérdekű bejelentés, illetve a  panasz elbírálása jogszabályban meghatározott eljárás keretében
bíróság vagy más hatóság hatáskörébe tartozik, azt az eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező
bíróság vagy más hatóság elnökének, illetőleg vezetőjének nyolc napon belül – a közérdekű bejelentő vagy a panaszos
egyidejű értesítésével – meg kell küldeni. Ha a közérdekű bejelentés jogszabályra vonatkozó, annak megalkotására
vagy módosítására irányuló javaslatot is tartalmaz, azt a  jogalkotásra hatáskörrel rendelkező személynek vagy
szervezetnek is meg kell küldeni.
A közérdekű bejelentő és a panaszos védelme 5. § (1) A közérdekű bejelentőt és a  panaszost a  (4)  bekezdésben foglaltak kivételével nem érheti hátrány a  közérdekű
bejelentés, illetve a  panasz megtétele miatt. A  közérdekű bejelentő számára hátrányos minden olyan intézkedés,
amelyre a  közérdekű bejelentés miatt kerül sor – a  (4)  bekezdésben írt intézkedések kivételével –, jogellenesnek
minősül még abban az esetben is, ha az egyébként jogszerű lenne. Ugyanakkor a közérdekű bejelentés vagy a panasz
nem akadályozza a  közérdekű bejelentéstől, panasztól elkülöníthető cselekedet vizsgálatát, az  ezzel kapcsolatos
intézkedések megtételét, valamint a  szükséges eljárások megindítását vagy megindításának kezdeményezését
a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságnál vagy más hatóságnál.
(2) A közérdekű bejelentő vagy a panaszos személyes adatai a  jogszabályokban meghatározott eseteken kívül, illetve
a közérdekű bejelentő vagy a panaszos kifejezett hozzájárulása nélkül csak a közérdekű bejelentés, illetve a panasz
alapján kezdeményezett eljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező szerv részére adhatók át. A közérdekű bejelentő
vagy a panaszos adatai írásbeli hozzájárulása nélkül nem hozhatók nyilvánosságra.
(3) A közérdekű bejelentést tevő természetes személy védelme érdekében adatai – hozzájárulása nélkül – nem adhatók
át, nem tehetők megismerhetővé a bejelentéssel érintett személy számára.
(4) Ha nyilvánvalóvá válik, hogy a  közérdekű bejelentő vagy a  panaszos rosszhiszeműen döntő jelentőségű valótlan
információt közölt, és
a) ezzel bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetésére utaló körülmény merül fel, személyes adatait az eljárás
lefolytatására jogosult személy vagy szerv részére át kell adni,
b) alappal valószínűsíthető, hogy másnak jogellenesen kárt vagy egyéb jogsérelmet okozott, személyes adatait
az eljárás kezdeményezésére, illetőleg lefolytatására jogosult szervnek vagy személynek kérelmére át kell adni.
 (5) A közérdekű bejelentő vagy panaszos védelmének fontosságára és a  védelem szabályaira az  ügyben eljáró
kormánytisztviselőnek kiemelt figyelmet kell fordítania. Intézkedés a közérdekű bejelentés, illetve panasz alapján
6. § (1) A Hivatal tevékenységét vagy mulasztását általánosságban érintő közérdekű bejelentést, illetve panaszt a  Hivatal
elnöke vagy az általa erre külön kijelölt személy – illetve a Szervezeti és Működési Szabályzat vagy belső utasítás külön
rendelkezése szerint eljáró más vezető – vizsgálja, vizsgáltatja meg.
(2) A hivatali kormánytisztviselő magatartása (tevékenysége vagy mulasztása) miatti közérdekű bejelentést, illetve
panaszt a  munkáltatói jogkört gyakorló vezető, a  Hivatal nevében eljáró más személlyel kapcsolatos beadványt
az ellátott feladat teljesítésének elfogadására jogosult vezető vizsgálja meg.
(3) A konkrét hivatali ügyben tett közérdekű bejelentést, illetve panaszt a  Hivatal adott ügyben eljárásra jogosult
főosztályi, önálló osztályi szervezeti egységének vezetője vizsgálja, vizsgáltatja meg.
(4) A Hivatal elnökét érintő panasz esetén – amennyiben maga nem érintett – a Hivatal jogi elnökhelyettese gondoskodik
a beadványban foglaltak objektív vizsgálatáról, valamint a vizsgálat eredményét tartalmazó válasz megküldéséről.
(5) A Hivatal elnöke – az  őt érintő panasz kivételével – bármely közérdekű bejelentés, illetve panasz kivizsgálásának
jogát magához vonhatja, illetve jogosult bármely ilyen ügy kivizsgálására hivatali vezetőt kijelölni vagy bizottságot
felállítani. Ez utóbbi esetében a bizottság Hivatal elnöke által kijelölt vezetőjét kell az eljárás lefolytatására jogosult
vezetőnek tekinteni.
(6) Eljárásra jogosult vezető alatt az (1)–(5) bekezdések szerinti vizsgálatot lefolytató személyeket, valamint az (5) bekezdés
szerinti bizottság vezetőjét is érteni kell.
(7) Ha a közérdekű bejelentést, illetve a panaszt a közérdekű bejelentőtől vagy a panaszostól a Hivatal elnöke – és nem
közvetlenül az érintett szervezeti egység – kapta meg, az elnök szignálja ki a közérdekű bejelentést, illetve a panaszt
az eljárásra jogosult vezetőre.
(8) Ha a közérdekű bejelentést, illetve a panaszt a közérdekű bejelentőtől vagy a panaszostól nem az eljárásra jogosult
vezető, hanem a  Hivatal valamely más szervezeti egysége kapta meg, ez  a  szervezeti egység köteles a  közérdekű
bejelentést, illetve a  panaszt az  eljárásra jogosult vezetőnek haladéktalanul, de legkésőbb a  beérkezést követő
munkanapon megküldeni.
7. § (1) A közérdekű bejelentést, illetve a panaszt – ha törvény eltérően nem rendelkezik – a Hivatalba történő beérkezésétől
számított harminc napon belül kell elbírálni.
(2) Ha az elbírálást megalapozó vizsgálat előreláthatólag harminc napnál hosszabb ideig tart, erről a közérdekű bejelentőt
vagy a panaszost írásban – az elintézés várható időpontjának és az eljárás meghosszabbodása indokainak egyidejű
közlésével – tájékoztatni kell. Az elintézés időtartama három hónapnál nem lehet hosszabb.
8. § (1) Az eljárásra jogosult vezető a vizsgálat keretében a tényállás tisztázása érdekében a közérdekű bejelentőt, a panaszost
vagy más személyt meghallgathat, okiratokat, adatokat kérhet be, egyéb tájékoztatást kérhet, ha azt a közérdekű
bejelentés, illetve a panasz tartalma szükségessé teszi.
(2) A közérdekű bejelentésről, illetve a  panaszról az  érintett kormánytisztviselőt – az  5.  §-ban foglalt rendelkezések
figyelembevételével – tájékoztatni kell. Az eljárásra jogosult vezető az érintett kormánytisztviselőtől írásbeli, szóbeli
tájékoztatást, igazoló jelentést kérhet. Az  érintett kormánytisztviselő felhívás hiányában is jogosult a  közérdekű
bejelentésről, illetve a  panaszról történt tájékoztatást követő nyolc napon belül észrevételeit írásban megtenni,
illetőleg a közérdekű bejelentéssel, panasszal összefüggésben álláspontját kifejteni vagy jegyzőkönyvi meghallgatását
az eljárásra jogosult vezetőtől kérni.
(3) A vizsgálat alatt és azt követően egyaránt különös figyelemmel kell lenni a  közérdekű bejelentő és a  panaszos
védelmére.
(4) A közérdekű bejelentéssel, illetve a  panasszal érintett személy esetében az  eljárásra jogosult vezető kiemelt
felelősséggel tartozik a  személyes adatok kezeléséért, így különösen az  információs önrendelkezési jogról és
az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény és a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény,
továbbá más adatvédelmi szabályok betartásáért.
9. § (1) A vizsgálat befejezésekor – a minősített adat, illetve üzleti, gazdasági vagy egyéb titoknak minősülő adat kivételével –
az  eljárásra jogosult vezető a  bejelentéssel kapcsolatos megállapításairól, a  megtett intézkedésről vagy annak
mellőzéséről – az indokok megjelölésével – a közérdekű bejelentőt vagy a panaszost írásban, postai vagy elektronikus
úton haladéktalanul értesíti. Az elektronikus tájékoztatás megtörténtét az e-mail elküldését igazoló elektronikus irat
kinyomtatásával kell dokumentálni és irattárazni.
(2) Az írásbeli értesítés mellőzhető, ha az  elintézésről a  jelenlévő közérdekű bejelentőt vagy panaszost szóban
tájékoztatták, aki a  tájékoztatást tudomásul vette. E  tényt jegyzőkönyvben vagy rövid feljegyzésben szükséges
rögzíteni.
(3) Ugyancsak mellőzendő az írásbeli értesítés, ha az eljárás során az került megállapításra, hogy a közérdekű bejelentő
vagy a panaszos személyazonossága vagy címe nem tekinthető valósnak (a továbbiakban: azonosíthatatlan személy).
10. § Az alaposnak bizonyult közérdekű bejelentés, illetve panasz alapján gondoskodni kell:
a) a jogszerű vagy a  közérdeknek megfelelő állapot helyreállításáról, továbbá a  konkrét ügyben egyébként
szükséges intézkedések megtételéről,
b) a feltárt hibák okainak megszüntetéséről,
c) az okozott sérelem – elsősorban egyeztetésen alapuló – orvoslásáról,
d) indokolt esetben a felelősségre vonás (fegyelmi eljárás, büntetőeljárás stb.) kezdeményezéséről.
11. § (1) Ha a közérdekű bejelentő vagy a panaszos az intézkedést nem tartja kielégítőnek, külön írásbeli kérésére a közérdekű
bejelentés, illetve a panasz iratait annak felülvizsgálatára a Hivatal elnöke, illetőleg az általa kijelölt elnökhelyettes
vagy a gazdasági főigazgató veszi át.
(2) A felülvizsgálati eljárásban hozott intézkedés ellen további vagy ismételt felülvizsgálatra irányuló kérelemnek nincs
helye.
(3) Ha a  felülvizsgálatra irányuló kérelem a  Hivatal elnökének intézkedésére vonatkozik, a  közérdekű bejelentőt vagy
a  panaszost tájékoztatni lehet arról, hogy a  Hivatal felett a  Kormány nevében a  jogszabályokban meghatározott
körben a felügyeletet az igazságügyi miniszter gyakorolja.
A közérdekű bejelentés és a panasz vizsgálatának mellőzése, elutasítása
12. § (1) A korábbival azonos tartalmú, ugyanazon közérdekű bejelentő vagy panaszos által tett ismételt, továbbá
az azonosíthatatlan személy által tett közérdekű bejelentés, illetve panasz vizsgálata indokolás nélkül mellőzhető.
(2) A panasz vizsgálata az  (1)  bekezdésben említett eseten kívül akkor is mellőzhető, ha a  panaszos a  sérelmezett
tevékenységről vagy mulasztásról való tudomásszerzéstől számított hat hónapon túl terjesztette elő panaszát.
(3) A panasszal érintett tevékenység vagy mulasztás bekövetkeztétől számított egy éven túl előterjesztett panaszt
a Hivatal érdemi vizsgálat nélkül elutasítja. Az elutasítás nem akadálya a probléma hivatali belső kivizsgálásának.
(4) A (2) és a (3) bekezdésben írt esetekben a vizsgálat mellőzéséről, illetve elutasításáról a panaszost írásban tájékoztatni
kell.
A közérdekű bejelentések és a panaszok iratainak hivatali dokumentálása
13. § (1) A közérdekű bejelentéssel, illetve a panasszal kapcsolatos eredeti iratokat az eljárásra jogosult vezető által vezetett
szervezeti egység iratai között kell nyilvántartani, és a Hivatal mindenkori egyedi iratkezelési szabályzata és irattári
terve szerint a panaszokra irányadó őrzési ideig kell legalább irattárban tartani, illetve archiválni.
(2) Amennyiben az a közérdekű bejelentő vagy a panaszos védelmét nem teszi lehetetlenné, a közérdekű bejelentés
vagy a panasz, illetve az arra adott válasz egy-egy másolati példánya elhelyezhető az eredeti iratok között is.
A védett elektronikus rendszeren keresztül érkezett közérdekű bejelentésekkel kapcsolatos eljárás
14. § (1) Az alapvető jogok biztosa által üzemeltetett, a  közérdekű bejelentések megtételére és nyilvántartására szolgáló
védett elektronikus rendszeren (a továbbiakban: védett rendszer) keresztül érkezett közérdekű bejelentésekre jelen
utasításban foglaltakat az ebben a §-ban írt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A védett rendszeren keresztül érkezett közérdekű bejelentést még abban az  esetben sem lehet azonosíthatatlan
személy által tett bejelentésnek tekinteni, ha a  közérdekű bejelentő személyes adatai nem állnak a  Hivatal
rendelkezésére, illetve ha az  alapvető jogok biztosa a  hozzá érkezett közérdekű bejelentést kivonatolta annak
érdekében, hogy az a közérdekű bejelentő azonosítását lehetővé tevő adatot ne tartalmazzon.
(3) A védett rendszeren keresztül érkezett közérdekű bejelentéseket a  Hivatal Elnökségi Kabinetjének kijelölt
kormánytisztviselője fogadja és juttatja el az eljárásra jogosult vezetőhöz.
(4) Az eljárásra jogosult vezető kivizsgálja a közérdekű bejelentést, és elkészíti a kiküldendő válaszlevelet – beleértve
a 12. § (4) bekezdése szerinti tájékoztatást is –, amelyet az aláírást követően elektronikus formában juttat el a Hivatal
Elnökségi Kabinetje részére.
(5) A (4) bekezdésben írt tájékoztatást a Hivatal Elnökségi Kabinetje rögzíti a védett rendszerben.
 (6) Amennyiben a közérdekű bejelentő kérésére az adatai nem állnak a Hivatal rendelkezésére,
a) a közérdekű bejelentő meghallgatására és szóbeli tájékoztatására nem kerülhet sor,
b) a vizsgálat nem mellőzhető arra hivatkozással, hogy a közérdekű bejelentő a Hivatal számára nem azonosítható,
c) a közérdekű bejelentővel a kapcsolattartás kizárólag a védett rendszeren keresztül történhet,
d) a Hivatal az  alapvető jogok biztosa hivatalán keresztül kapcsolatba léphet a  közérdekű bejelentővel és
kezdeményezheti a vele való – a közérdekű bejelentő személyazonosságának felfedése nélküli – kapcsolattartást.
A közérdekű bejelentések és a panaszok hivatali központi nyilvántartása
15. § (1) Az eljárásra jogosult vezető a közvetlenül hozzá érkezett vagy a 6. § (7)–(8) bekezdése alapján megkapott közérdekű
bejelentésről, illetve a  panaszról annak átvételét követően azonnal, de legkésőbb a  következő munkanapon
elektronikus levélben – a  beadvány elektronikus példányának csatolása mellett – tájékoztatja a  Hivatal Elnökségi
Kabinetjének erre kijelölt munkatársát (a továbbiakban: Elnökségi Kabinet), egyúttal javaslatot tesz arra is, hogy
szükségesnek tartja-e a Hivatal elnökének és elnökségének tájékoztatását. Ha a közérdekű bejelentés, illetve a panasz
tartalma alapján az eljárásra jogosult vezető indokoltnak tartja, arról közvetlenül maga tájékoztatja a Hivatal elnökét
és elnökségét, és e tényt a Hivatal Elnökségi Kabinetjével a panasz érkezéséről szóló tájékoztatóval együtt közli.
(2) A közérdekű bejelentés, illetve a panasz alapján lefolytatott vizsgálat lezárásáról és a közérdekű bejelentőnek vagy
a  panaszosnak küldött válaszról az  eljárásra jogosult vezető elektronikus levélben, legkésőbb a  válasz kiküldését
követő munkanapon tájékoztatja a  Hivatal Elnökségi Kabinetjét. Az  elektronikus levélhez csatolni kell a  válasz
elektronikus példányát vagy azt a feljegyzést, amelyből megállapítható, hogy a vizsgálat eredménye miért nem volt
megküldhető a közérdekű bejelentőnek vagy a panaszosnak, illetve miért nem került sor a vizsgálat egészének vagy
egy részének lefolytatására.
(3) A (2)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  védett rendszeren keresztül érkezett közérdekű bejelentés kivizsgálását
követően a 14. §-ban foglaltak szerint kell az Elnökségi Kabinetet tájékoztatni. Ugyanakkor amennyiben az eljárásra
jogosult vezető indokoltnak tartja a  Hivatal elnökének vagy elnökségének tájékoztatását, e  tényt közli a  Hivatal
Elnökségi Kabinetjével.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben foglaltakat megfelelően kell alkalmazni abban az esetben is, ha a közérdekű bejelentő vagy
a panaszos a 11. § szerinti felülvizsgálatra irányuló kérelmet nyújtott be a Hivatalhoz.
(5) Az Elnökségi Kabinet a Hivatalhoz benyújtott közérdekű bejelentésekről, illetve panaszokról évenkénti számozással
egységes nyilvántartást vezet az alábbi tartalommal:
a) a beadvány sorszáma,
b) a beadvány jellege (közérdekű bejelentés vagy panasz) és konkrét tárgya,
c) a beadvány benyújtójának neve és elérhetősége vagy védett elektronikus rendszeren keresztül nem
azonosítható benyújtótól érkezett beadvány esetén az erre a tényre való utalás,
d) a beadvány vizsgálatát végző, eljárásra jogosult vezető,
e) a beadvány Hivatalba érkezésének dátuma,
f ) a válasz elküldésének dátuma és módja (9.  § szerinti levél, elektronikus levél, szóbeli tájékoztatás, illetve
15.  § szerinti védett elektronikus rendszeren keresztül történő tájékoztatás), vagy ha nem kerül sor válasz
kiküldésére, annak oka,
g) ha a válasszal kapcsolatosan a közérdekű bejelentő vagy panaszos részéről felülvizsgálatra irányuló kérelem
benyújtására került sor, a kérelem Hivatalhoz érkezésének dátuma,
h) a felülvizsgálatra irányuló kérelemre adott válasz kiküldésének dátuma és módja,
i) a felülvizsgálatra irányuló kérelem ügyében eljárásra jogosult vezető,
j) megjegyzés.
(6) Az Elnökségi Kabinet a  közérdekű bejelentések és panaszok elektronikus iratait, valamint az  (5)  bekezdés szerinti
adatait elektronikus könyvtárban rögzíti és kizárólag így kezeli.
(7) Az elektronikusan tárolt iratokhoz és adatokhoz – az  Elnökségi Kabinet vezetőjén és kijelölt munkatársán kívül –
betekintési jogkörrel hozzáférésre jogosult a  Hivatal elnöke és elnökhelyettesei, a  gazdasági főigazgató, az  ISO
integrált irányítási rendszer vezetője vagy a kijelölt ISO IIR munkatárs, továbbá az erre írásban külön felhatalmazott
személy. Az Infokommunikációs Szolgáltatási Osztály vezetője gondoskodik arról, hogy a bejelentésekkel kapcsolatos
iratokat és adatokat tartalmazó elektronikus könyvtárhoz csak a felhatalmazott személyek férjenek hozzá.
A közérdekű bejelentések, illetve panaszok központi nyilvántartásában szereplő adatok felhasználása
16. § (1) A 15.  § (5)  bekezdés szerinti adatok nyilvántartásából írásban a  Hivatal elnöke, elnökhelyettesei és gazdasági
főigazgatója korlátozás nélkül, az érintett szervezeti egységek vezetői a saját szervezeti egységüket, feladatkörüket
érintő ügyek tekintetében kérhetnek adatokat az  Elnökségi Kabinettől. Az  Elnökségi Kabinet az  adatokat
az adatvédelmi szabályok betartásával adja meg.
(2) Az alapvető jogok biztosa által a Hivatalnak a közérdekű bejelentésekkel kapcsolatos intézkedési gyakorlatával vagy
az egyes ügyekben tett intézkedéseivel kapcsolatos vizsgálatához szükséges adatokat – ha a Hivatal elnöke másként
nem rendelkezik – az Elnökségi Kabinet bocsátja az alapvető jogok biztosa rendelkezésére.
(3) A Hivatalon kívülről érkezett, a közérdekű bejelentésekre, illetve panaszokra vonatkozó megkeresés vagy rendkívüli
adatszolgáltatás teljesítése – a személyes adatok kivételével – a 15. § szerinti adatokból is történhet.
Záró rendelkezések 17. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
18. § Az utasítás tartalmi felülvizsgálatáról, aktualizálásáról és karbantartásáról az Elnökségi Kabinet köteles gondoskodni.
A  felülvizsgálatot legalább háromévente el kell végezni, annak eredményétől függően – szükség esetén –
kezdeményezni kell az utasítás módosítását vagy új utasítás kiadását.
19. § (1) Az utasítás hatálybalépését követő harminc napon belül gondoskodni kell arról, hogy az ügyfelek és más személyek
a Hivatal honlapján, a Hivatal székházában, ügyfélszolgálatán és nyilvános könyvtárában elhelyezett tájékoztatóból
tájékozódhassanak a közérdekű bejelentés, illetve a panasz előterjesztésének jelen utasítás szerinti lehetőségéről és
rendjéről.
(2) Az ügyfelek számára biztosítani kell, hogy az  őket érintő ügyintézéssel, az  épületek rendjével összefüggésben
véleményt nyilváníthassanak. Erről a  jelen utasítás ügyfelek számára elérhető kihelyezésével és a  vélemények
gyűjtésére szolgáló gyűjtőláda rendszeresítésével kell gondoskodni.
20. § Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a közérdekű bejelentésekkel és a panaszokkal kapcsolatos
eljárásrendről, valamint ezek nyilvántartásáról szóló 11/2012. (XI. 30.) SZTNH utasítás.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1425/2017. (VI. 29.) Korm. határozata az Egészséges Budapest Program végrehajtásával kapcsolatos 2017. forrásigény biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Egészséges Budapest Program előkészítéséről szóló 1333/2016. (VII. 4.) Korm. határozat
1.  pont d)  alpontjában megjelölt, 2017. évi hazai költségvetési forrásból tervezett, 40 000,0 millió forint
felhasználására az 1. mellékletben foglaltak szerint kerüljön sor;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  Egészséges Budapest Program keretében a  2017.
évben rendelkezésre álló előirányzaton felül szükséges 17 700,0 millió forint fedezet biztosításáról a Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 22. Egészségügyi ágazati előirányzatok alcím, 25. Egészséges
Budapest Program jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  honvédelmi minisztert, hogy gondoskodjanak az  1.  mellékletben
meghatározott fejlesztések 2017. évi megkezdéséről, illetve megvalósításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal
4. egyetért azzal, hogy az  Egészséges Budapest Program előkészítéséről szóló 1333/2016. (VII. 4.) Korm. határozat
1.  pont d)  alpontjában megjelölt, 40  000,0 millió forint összegből 18  300,0 millió forintra 2017. évben
kötelezettségvállalás történjen, és annak kifizetésére a 2018. évi központi költségvetés terhére kerüljön sor.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1431/2013. (VII. 10.) Korm. határozata a Szigetszentmiklósi Járási Hivatal és egyéb állami szervek elhelyezése megvalósításához szükséges beruházási források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Szigetszentmiklósi Járási Hivatal (a  továbbiakban: Járási Hivatal), a  Járási Kormányablak, egyes járási
szakigazgatási szervek, a Ráckevei Járásbíróság, Ráckevei Járási Ügyészség, a Szigetszentmiklósi Rendőrkapitányság
Járási Hivatallal megegyező ingatlanban történő elhelyezésével, ezáltal egy új igazgatási központ létrehozásával;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  új igazgatási központ létrehozásához szükséges
legfeljebb 4400 millió forint rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a feladat végrehajtásának üteméhez igazodóan
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1100/2012. (IV. 5.) Korm. határozata egyes állami vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról.
1. A Kormány az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint
36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy az 1. mellékletben felsorolt állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenesen
az ott megjelölt helyi önkormányzatok (a továbbiakban: önkormányzat) tulajdonába kerüljenek.
2. A Kormány a Vtv. 36. § (2) bekezdés e) pontja, valamint 36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy a 2. mellékletben
felsorolt ingóságok (a továbbiakban: ingóságok) ingyenesen a Baptista Szeretetszolgálat Alapítvány (a továbbiakban:
Alapítvány) tulajdonába kerüljenek állami feladatok ellátásának elősegítése érdekében.
3. A tulajdonba adásról a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) az önkormányzattal – 2012.
szeptember 30-ig – a tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést köt.
4. A szerződés megkötése előtt az MNV Zrt. a Polgári Törvénykönyv szerinti jóhiszemű eljárásnak, együttműködési
és tájékoztatási kötelezettségnek eleget téve köteles tájékoztatni az önkormányzatokat az ingatlanra vonatkozó
terhekről, korlátozásokról, a folyamatban lévő eljárásokról és az egyéb jogi természetű ügyekről, valamint átadni az
ezekkel kapcsolatban rendelkezésre álló dokumentumokat. A szerződésekben – a tulajdon átruházási szerződésekre
vonatkozó általános jogszabályi követelményeken túlmenően – a következők rögzítése is szükséges:
a) az önkormányzat saját költségvetése terhére vállalja az ingatlan környezeti állapotának felmérését, szükség
esetén kármentesítését, illetve ha az ingatlanon tervezett tevékenyég engedélyköteles, akkor a szükséges
engedélyek megszerzését, az ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben esetlegesen felmerülő
általános forgalmi adó megfizetését; b) az önkormányzat az ingatlan tulajdonjogát a fennálló terhekkel együtt szerzi meg;
c) az önkormányzat vállalja, hogy az ingatlan vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt; d) az önkormányzat vállalja, hogy a tulajdonjog ingyenes átruházásáról szóló megállapodásban előírt
kötelezettségek teljesítéséről – a megállapodás hatályba lépését követő évtől számított – minden év
december 31. napjáig írásban tájékoztatja az MNV Zrt.-t; amennyiben az önkormányzat e kötelezettségének nem
tesz eleget, a vagyonelemek tulajdonjogának ingyenes átruházásáról szóló megállapodásban rögzített bruttó
forgalmi értékének 5 százalékát köteles az MNV Zrt. erre vonatkozó felhívásának kézhezvételétől számított
30 napon belül, mint késedelmi kötbért megfizetni; e) a bérbeadással – vagy más jogcímen – hasznosított ingatlan esetében az önkormányzat vállalja a fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni
követelésekért való helytállást; f) az ingatlant az önkormányzat a tulajdonjog megszerzésétől számított 15 évig nem idegenítheti el, és az ingatlant
a birtokbavételtől számított 15 évig az 1. mellékletben és az átadási megállapodásban meghatározott, az adott
ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani, valamint állagát megóvni; ha
az önkormányzat e kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget, köteles a tulajdon-átruházási
szerződésben rögzített forgalmi értéknek a kötelezettség megszegésének napjától számított – az MNV Zrt.
fizetésre történő felszólító levele kézhezvétele napján érvényes – jegybanki alapkamattal növelt összegét az
MNV Zrt.-nek megfizetni a felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül, és a jogsértő állapotot
megszüntetni; ennek elmulasztása esetén az MNV Zrt. a szerződéstől azonnali hatállyal eláll;
g) ha a vagyonkezelő, felügyeleti szerve vagy a sportigazgatási szerv az ingyenes tulajdonba adáshoz szükséges
hozzájáruló nyilatkozatát külön feltételhez kötötte, a tulajdonba adásról szóló megállapodásban e feltételek
teljesülését biztosítani kell. 5. A Balatonfüred 80/3 hrsz.-ú ingatlan ingyenes tulajdonba adására vonatkozó szerződés megkötésére az olimpiai
központokról szóló 38/2004. (III. 12.) Korm. rendelet megfelelő módosítása után kerülhet sor.
6. Az ingóságok tulajdonba adásáról az MNV Zrt. – 2012. május 30-ig – szerződést köt az Alapítvánnyal, amelyben
a tulajdon átruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi követelményeken túlmenően – a következők
rögzítése is szükséges: a) az Alapítvány részére átadandó ingóságok per-, teher- és igénymentesek;
b) az Alapítvány vállalja, hogy az ingyenesen tulajdonába kerülő ingóságok vonatkozásában a tulajdonba adással és
az ingóságok műszaki és egyéb állapotával kapcsolatban a Magyar Állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt; az átadott ingóságok rendeltetésszerű használatra való alkalmasságáról a későbbi felhasználás során az
Alapítvány gondoskodik. 7. Az ingatlanok és ingóságok tulajdonjogának térítésmentes átruházására irányuló szerződés csak abban az esetben
köthető meg, ha a jogosult az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 32. pontja szerint – az általa történő
szerződéskötéskor – köztartozásmentes adózónak minősül, és az MNV Zrt.-vel szemben lejárt tartozással nem
rendelkezik. A köztartozással kapcsolatos kizáró feltétel fennállásának hiányát a jogosult harminc napnál nem
régebben kiállított közokirattal igazolja, vagy nyilatkozik arról, hogy szerepel a köztartozásmentes adózói
adatbázisban. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter a 3–7. pontokban meghatározott feladatok végrehajtásáért
Határidő: 2012. szeptember 30. 8. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az olimpiai központokról szóló 38/2004. (III. 12.) Korm. rendelet
módosítására irányuló előterjesztést készítse el annak érdekében, hogy a Balatonfüred 80/3 hrsz.-ú ingatlan ingyenes
tulajdonba adására vonatkozó szerződés megkötésre kerülhessen. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2012. április 15. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1923/2017. (XII. 8.) Korm. határozata a minimálbér-emelésnek és a garantált bérminimum-emelésnek a Miniszterelnökség tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó egyes állami tulajdonú gazdasági társaságokra gyakorolt hatásairól, valamint a bérfejlesztéshez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  minimálbér- és a  garantált bérminimum-emelésnek a  gazdálkodásra gyakorolt közvetlen és
közvetett hatásai következtében, valamint a  piaci viszonyokhoz igazodó jövedelemszint biztosítása érdekében
a  Miniszterelnökség egyes tulajdonosi joggyakorlása alatt álló állami tulajdonú gazdasági társaságoknál
2017. január 1-jétől megvalósuló bérfejlesztés végrehajtásával;
2. az 1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával gondoskodjon
a) a 2017. évben egyszeri jelleggel 154 644 000 forint forrás biztosításáról a Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 57. Kulturális fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb feladatok
ellátásának támogatása gazdasági társaságok részére jogcímcsoport javára;
b) a  2018.  évben egyszeri jelleggel legfeljebb 305 245 000 forint forrás biztosításáról – az  alábbi bontás
szerint – a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 57. Kulturális
fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb feladatok ellátásának támogatása gazdasági társaságok részére
jogcímcsoport
ba) 1. Gödöllői Királyi Kastély Közhasznú Nonprofit Kft. kulturális fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb
feladatai ellátásának támogatása jogcím javára 61 907 000 forint,
bb) 2. Helikon Nonprofit Kft. kulturális fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb feladatok ellátásának
támogatása jogcím javára 153 276 000 forint,
bc) 6. Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont Közhasznú Nonprofit Kft. kulturális fejlesztési,
örökségvédelmi és egyéb feladatok ellátásának támogatása jogcím javára 90 062 000 forint
 összegben;
c) a 2019.  évtől – tartós, bázisba épülő jelleggel – legfeljebb 442 792 000 forint költségvetési forrás
biztosításáról a Magyarország központi költségvetésről szóló törvény XI. Miniszterelnökség fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) pont tekintetében azonnal
a b)  pont tekintetében a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény végrehajtása során, legkésőbb 2018. március 31.
a c) pont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
106/2010. (XII. 10.) HM utasítása a Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ Rehabilitációs Intézetek, Rehabilitációs Osztály osztályvezető főorvosi munkakörének, beosztásának betöltésére kiírt pályázat elbírálását előkészítő, véleményező bizottság kijelöléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvényben, valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvényben foglaltakra – a következő
utasítást adom ki: 1. § A Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ Rehabilitációs Intézetek, Rehabilitációs Osztály osztályvezető-főorvosi munkakörének, beosztásának betöltésére
2010. október 23-án kiírt pályázat elbírálásának előkészítése érdekében az alábbi véleményező bizottságot jelölöm ki:
a) elnök: Fodor Lajos, a Honvédelmi Minisztérium
(a továbbiakban: HM) közigazgatási államtitkára;
b) tagok:
ba) dr. Dankó István, a HM Jogi Főosztály főosztályve
zetője, bb) dr. Németh András o. dandártábornok, a HVK
Egészségügyi Csoportfőnökség csoportfőnöke,
bc) Bozó Tibor ezredes, a HVK Személyzeti Csoportfőnökség csoportfőnöke,
bd) prof. dr. Grósz Andor o. dandártábornok, a Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ katonai főigazgató-helyettese,
be) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény egészségügyi intézményekben történő
végrehajtásáról szóló 356/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet
4. § (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott képviselő, véleményezési joggal;
c) titkár: dr. Sándor Judit alezredes, a HVK Személyzeti
Csoportfőnökség, Katonai Igazgatási Osztály kiemelt főtisztje.
2. § (1) Az osztályvezető-főorvosi munkakörre, beosztásra
beérkezett pályázatok bontására közjegyző jelenlétében
2010. december 6-áig kerül sor a HM-ben.
(2) A munkakörre, beosztásra beérkezett pályázatok
bontását követően a pályamunkák másolatait a HVK Személyzeti Csoportfőnökség véleményezésre megküldi az illetékes szakmai kollégium elnökének.
3. § (1) A pályázatok elbírálására és az eredményhirdetésre
2011. január 21-éig kerül sor. Az elbírálást megelőzően a
véleményező bizottság – az illetékes szakmai kollégium
állásfoglalásának birtokában – a jelölteket bizottságilag
meghallgatja.
(2) A meghallgatásról jegyzőkönyv készül, amely tartalmazza az egyes pályázók alkalmasságára vonatkozó véleményt. Ha az illetékes szakmai kollégium a jelöltekre
vonatkozó állásfoglalását – a soron következő kollégiumi
ülés időpontjára tekintettel – később alakítja ki, a bizottsági meghallgatásra ezt követően kerülhet csak sor. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
20/A. § (6) bekezdésében rögzített, a pályázók meghallgatására vonatkozó határidőt ebben az esetben is be kell tartani.
4. § (1) A véleményező bizottság a pályázatok értékelését
követően személyi javaslatot tesz, amelyeket a HVK Személyzeti Csoportfőnökség a beérkezett pályamunkákkal
és a meghallgatásokról készült jegyzőkönyvekkel együtt,
szolgálati úton felterjeszt a honvédelmi miniszter részére.
(2) A megbízólevél átadására a pályázatok eredményhirdetésével egy időben kerül sor.
5. § (1) A HVK Személyzeti Csoportfőnökség a kiírt pályázat eredményéről az eredményhirdetést követő 30 napon
belül – a pályázati anyagok visszaküldésével egyidejűleg – valamennyi pályázót írásban értesíti.
(2) A pályázat eredményének közzétételéről a HM Sajtóiroda gondoskodik.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba,
és 2011. március 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
150/2018. (IV. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Jenei-Szabó
Andreát a 2018. április 1. napjától 2021. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. március 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
315/2011. (XII. 27.) Korm. rendelete a világörökségi kezelési tervről, a világörökségi komplex hatásvizsgálati dokumentációról és a világörökségi várományos helyszínekről.
A Kormány a világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény 14. § (1) bekezdés a), c) és d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az
Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A világörökségi kezelési terv elkészítése 1. § (1) A világörökségi terület világörökségi kezelési tervének (a továbbiakban: kezelési terv) szakmai előkészítése érdekében
megalapozó dokumentációt kell készíteni. (2) Az 1. mellékletben meghatározott tartalmú megalapozó dokumentáció, valamint a 2. mellékletben meghatározott
tartalmú kezelési terv elkészítéséről – a (3)–(5) bekezdés alkalmazásával – a kultúráért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) gondoskodik. (3) A miniszter a természetvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben gondoskodik a megalapozó dokumentáció és a
kezelési terv elkészítéséről, ha a világörökségi terület védett természeti területet érint.
(4) Ha a világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értéke kizárólag természeti érték, és
a) a világörökségi terület egésze védett természeti területen van, valamint
b) az a) pont szerint országosan védett természeti terület nem rendelkezik – a természet védelméről szóló törvény
felhatalmazása alapján kiadott rendelet szerinti – természetvédelmi kezelési tervvel,
a kezelési tervet a természetvédelmi kezelési tervek készítésére, készítőjére és tartalmára vonatkozó szabályokról szóló
miniszteri rendelet (a továbbiakban: miniszteri rendelet) előírásai szerint kell elkészíteni azzal, hogy a miniszteri
rendelet szerinti felterjesztést követően a természetvédelemért felelős miniszter a kezelési terv tervezetét megküldi
a miniszternek, aki azt a természetvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben a Kormány elé terjeszti. A kezelési
terv elkészítése során e rendelet 2. § (7) bekezdését, 3. § (2) bekezdését, 6. § (1) bekezdését, valamint 2. melléklet
I. 1. pontját; I. 2. pont a) és c) alpontjait, II. 1–3. pontjait és III. 1–10. pontjait alkalmazni kell.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott esetben a megalapozó dokumentációt az országos jelentőségű védett természeti
területekre vonatkozó természetvédelmi kezelési terv tervdokumentációjára vonatkozó előírások szerint kell
előkészíteni azzal, hogy az 1. melléklet II.; III. 1.; IV. 2., 3. és 7. pontjait alkalmazni kell.
2. § (1) A miniszter a megalapozó dokumentáció és a kezelési terv elkészítésére jogi személlyel vagy jogi személyiséggel nem
rendelkező gazdasági társasággal (a továbbiakban együtt: a kezelési terv készítője) köthet vállalkozási szerződést.
(2) A megalapozó dokumentáció és a kezelési terv elkészítésére a kezelési terv készítőjével akkor köthető vállalkozási
szerződés, ha annak tagja vagy vele munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló más
személy megfelel a (3) bekezdésben meghatározott feltételeknek, és ez a tag, személy részt vesz a megalapozó
dokumentáció és a kezelési terv elkészítésében. (3) A (2) bekezdés szerinti tagnak vagy személynek rendelkeznie kell legalább 5 év szakmai gyakorlattal és az alábbiak
közül az adott világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értékének megőrzése szempontjából megfelelő
szakképzettséggel: a) okleveles építészmérnök, b) műemlékvédelmi szakmérnök, c) okleveles városépítési-városgazdasági szakmérnök,
d) terület- és településfejlesztési menedzser, e) okleveles tájépítészmérnök,
f) okleveles településmérnök, g) kulturális örökség-menedzser, h) tájrendező és kertépítő mérnök,
i) kertészmérnök, j) erdőmérnök, k) természetvédelmi mérnök, l) környezetmérnök,
m) geográfus vagy n) az a)–m) pontokban meghatározott szakképzettséggel egyenértékű szakirányú felsőfokú szakképzettséggel.
(4) A kezelési terv készítője – a vállalkozási szerződésben foglaltaknak megfelelően – bevonja az adott világörökségi
terület jellege és a kezelés egyes ágazatai szempontjából megfelelő felsőfokú szakképzettséggel rendelkező
személyeket – így különösen a (3) bekezdés a), b), c), d), f) vagy g) pontjában meghatározott szakképzettséggel
rendelkező személyeket, kulturális mediátort, művészettörténészt, restaurátorművészt, történészt, történelemtanárt,
régészt, néprajz szakos bölcsészt, közgazdászt, idegenforgalmi üzemgazdászt, idegenforgalmi közgazdászt,
idegenforgalmi szakközgazdászt –, kivéve ha tagja vagy vele munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban álló más személy rendelkezik az adott világörökségi terület jellege és a kezelés egyes ágazatai
szempontjából megfelelő felsőfokú szakképzettséggel. (5) Amennyiben a világörökségi terület vagy a világörökségi várományos terület részben vagy teljes mértékben védett
természeti területen vagy Natura 2000 területen van, a kezelési terv készítője – a vállalkozási szerződésben
foglaltaknak megfelelően – bevonja a (3) bekezdés e), h), i), j), k), l) vagy m) pontjában meghatározott
szakképzettséggel rendelkező személyeket, biológiatanárt, biológust, alkalmazott növénybiológust, alkalmazott
zoológust, földrajztanárt, geológust, kivéve ha tagja vagy vele munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban álló más személy rendelkezik az adott világörökségi terület jellege és a kezelés egyes ágazatai
szempontjából megfelelő felsőfokú szakképzettséggel. (6) A kezelési terv készítője a megalapozó dokumentáció és a kezelési terv elkészítésébe bevonja
a) a kulturális örökségvédelmi feladatokat ellátó központi hivatalt,
b) táj- és természetvédelmet, ökoturizmust és környezeti nevelést érintő kérdésekben a működési területével
érintett nemzeti park igazgatóságot, c) a területileg érintett helyi önkormányzatot,
d) nemzetiségeket érintő kérdésekben az érintett országos nemzetiségi önkormányzatokat,
e) a világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény (a továbbiakban: Vötv.) alapján a világörökségi területek kezelése
körébe tartozó feladatok ellátására létrehozott világörökségi gondnokságot (a továbbiakban: a világörökségi
gondnokság), f) a kezelési tervvel érintett ingatlan tulajdonosát vagy tulajdonosi jogait gyakorló személyt, a földhasználót, az
erdőgazdálkodót, valamint g) az illetékes önkormányzati és állami főépítészeket.
(7) Az (6) bekezdésben meghatározott szervek és személyek együttműködnek a kezelési terv készítőjével.
(8) A megalapozó dokumentáció és a kezelési terv elkészítése során a kezelési terv készítője együttműködik
a világörökségi területen működő, világörökségi gondnoksággal. 3. § (1) A kezelési terv készítője a megrendeléstől számított 90 napon belül elkészíti és a miniszter részére megküldi
a megalapozó dokumentációt. (2) A miniszter a megalapozó dokumentációról – a világörökségi testület állásfoglalásának kikérésével – 15 napon belül
véleményt nyilvánít. (3) A kezelési terv készítője a miniszter véleményének figyelembevételével módosított megalapozó dokumentációt, és az
annak alapján kidolgozott kezelési terv tervezetét a miniszter véleményének kézhezvételét követő 90 napon belül
elkészíti. 4. § (1) A miniszter a kezelési terv tervezetét haladéktalanul megküldi
a) a világörökségi terület szerinti helyi önkormányzat képviselő-testülete, valamint közgyűlése és amennyiben
érintett, az országos nemzetiségi önkormányzat, b) az illetékes önkormányzati és állami főépítész,
c) az illetékességgel rendelkező és feladatkörükben a kiemelkedő egyetemes érték vonatkozásában érintett
ca) központi államigazgatási szerv területi szerve, valamint cb) fővárosi és megyei kormányhivatal szakigazgatási szerve, továbbá
d) a világörökségi területen működő világörökségi gondnokság, e) amennyiben a helyszín egy vagy több eleme a Magyar Állam tulajdonában van, és nem tartozik a Nemzeti
Földalapról szóló törvény hatálya alá, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.
részére, és közzéteszi azt az elektronikus kormányzati portálon.
(2) A kezelési terv tervezetéről – annak kézhezvételét követő 15 napon belül – jogosultak írásban véleményt nyilvánítani
az (1) bekezdésben meghatározott szervek és személyek. (3) Véleménykülönbség fennállása esetén az egységes álláspont kialakítása érdekében egyeztetést kell lefolytatni.
(4) Az egyeztetés keretében a véleményezési határidő lejártát követő 15 napon belül a miniszter tárgyalást hív össze.
(5) A tárgyalásra a hely, az időpont és a vitás kérdés megjelölésével a tárgyalás előtt legalább 8 nappal meg kell hívni
a) a kezelési terv készítőjét, b) a világörökségi testület elnökét,
c) a kulturális örökségvédelmi feladatokat ellátó központi hivatal elnökét,
d) amennyiben táj- és természetvédelmet, ökoturizmust és környezeti nevelést érintően vitás kérdés maradt fenn,
a működési területével érintett nemzeti park igazgatóját, valamint
e) az (1) bekezdésben meghatározott személyeket, szervek képviselőjét.
(6) A tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet haladéktalanul meg kell küldeni a kezelési terv készítője, valamint
a tárgyalásra meghívott személyek részére. (7) Amennyiben a tárgyaláson vitás kérdés marad fenn, arról a miniszter dönt. Az egyeztetés a miniszter döntésével zárul.
(8) A kezelési terv készítője az egyeztetés eredményének, a miniszter (7) bekezdés szerinti döntésének, továbbá 5. §
(6) bekezdése szerinti javaslatának figyelembevételével módosított kezelési tervet az egyeztetés, valamint az
egyeztető tárgyalás lezárását követő 15 napon belül megküldi a miniszternek.
5. § (1) A kezelési terv tervezetéről – a 4. § (1) bekezdés szerinti közzétételét követő 15 napon belül – jogosultak véleményt
nyilvánítani a világörökségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező természetes és jogi személyek, illetőleg jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezetek, valamint a világörökségi területen működő egyházi és civil szervezetek.
(2) A társadalmi részvétel biztosítása érdekében a véleményezési határidő lejártát követő 15 napon belül a miniszter
egyeztető tárgyalást hív össze. Az egyeztető tárgyaláson az (1) bekezdés szerint véleményezésre jogosult személyek
vehetnek részt. (3) A miniszter az elektronikus kormányzati portálon – az egyeztető tárgyalás előtt legalább 8 nappal – tájékoztatást tesz
közzé az egyeztető tárgyalás helyéről és időpontjáról. (4) Az egyeztető tárgyalásra a hely és az időpont megjelölésével – az egyeztető tárgyalás előtt legalább 8 nappal – meg
kell hívni a kezelési terv készítőjét, aki a tárgyaláson részt vesz.
(5) Az egyeztető tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet haladéktalanul meg kell küldeni a kezelési terv
készítője részére. (6) A kezelési terv készítője az 5. § (2) bekezdése szerinti egyeztető tárgyaláson elhangzott véleményeket a miniszter
javaslatára figyelembe veszi. 6. § (1) A miniszter a kezelési terv tervezetét – a 4. § (6) bekezdésben és az 5. § (5) bekezdésben meghatározott jegyzőkönyvvel
együtt – az egyeztetést követően haladéktalanul megküldi véleményezésre a világörökségi testületnek.
A világörökségi testület a véleményét 15 napon belül alakítja ki.
(2) A miniszter – a világörökségi testület véleményének kikérését követően – a kezelési terv tervezetét – a (3) bekezdésben
meghatározottak figyelembevételével – a Kormány elé terjeszti. (3) A miniszter – a világörökségi testület véleményének kézhezvételétől számított 30 napon belül – szükség szerint
módosítási javaslatot fogalmaz meg. A kezelési terv készítője a javaslat megérkezésétől számított 30 napon belül
megküldi a miniszter részére a javaslat figyelembevételével módosított kezelési terv tervezetét, aki gondoskodik
a kezelési terv Kormány elé terjesztéséről. 7. § A világörökségi gondnokság a kezelési tervben foglaltak végrehajtása érdekében a kezelési terv és a megalapozó
dokumentáció alapján a kezelési terv hatálybalépésétől számított 1 éven belül – a 3. mellékletben meghatározott
tartalmú – kezelési kézikönyvet készít. 2. A kezelési terv módosítása
8. § (1) A kezelési terv elkészítésére vonatkozó rendelkezéseket – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kezelési terv
módosítására is megfelelően alkalmazni kell. (2) A kezelési tervnek a Kormány döntése alapján szükségessé váló módosítása során – amennyiben a világörökségi
terület megőrzési állapotában a kezelési terv készítése óta lényeges változás nem következett be – a 3. §-ban foglalt,
a megalapozó dokumentáció készítésére és egyeztetésére vonatkozó előírásokat nem kell alkalmazni.
3. A világörökségi várományosi terület kezelési terve 9. § Az 1–6. §-ban és a 8. §-ban, valamint az 1. és 2. mellékletben foglaltakat a világörökségi várományos területekre is
megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a kezelési terv elkészítése során figyelembe kell venni a világörökségi
várományos helyszín bejelentéséhez előírt dokumentációt (a továbbiakban: bejelentési dokumentáció) is.
4. A világörökségi komplex hatásvizsgálati dokumentáció 10. § A világörökségi területen hatóságként eljáró vagy szakhatóságként közreműködő kulturális örökségvédelmi és
természetvédelmi hatóság (a továbbiakban együtt: hatóság) az ügyben szakértőt rendel ki a világörökségi komplex
hatásvizsgálati dokumentáció (a továbbiakban: hatásvizsgálati dokumentáció) elkészítése érdekében, ha az ügyben a
kiemelkedő egyetemes érték érintettsége valószínűsíthető, és a hatóság a tervezett beavatkozás kiemelkedő
egyetemes értékre gyakorolt hatását nem tudja megítélni a hatásvizsgálati dokumentáció nélkül, valamint ha az
eljárás tárgya olyan beavatkozás, amelynek a) nincs kialakult gyakorlata;
b) esetében a kezelési terv nem nyújt elegendő támpontot a döntéshez;
c) esetében korábban nem ismert körülményekkel való együtthatásra is számítani kell vagy
d) közvetlen hatása ugyan megítélhető, de valószínűsíthető, hogy időben és térben olyan járulékos hatások is
felmerülhetnek, amelyek előzetes értékelése részletes és több tudományág általi elemzést igényel.
11. § A szakértő a hatásvizsgálati dokumentáció készítése során
a) megvizsgálja az érintett területet, és összegyűjti a világörökségi szempontból jelentős információkat és
dokumentumokat, így különösen a terület állapotváltozásáról informáló dokumentációkat, statisztikai adatokat,
hatályos településrendezési eszközöket; b) összegyűjti a tervezett beavatkozásra vonatkozó információkat és dokumentációkat;
c) feltárja a hazai és nemzetközi analógiákat; d) rövid-, közép- és hosszú távú hatáselemzést készít a tervezett beavatkozás várható hatásairól, így különösen
a helyi gazdaságra, valamint az érintett települések lakosságmegtartó képességére gyakorolt hatásokról;
e) felméri a hatásviselőket és az azokat érintő hatások jellegét és mértékét; valamint
f) látványelemzést készít a történetileg jelentős rálátásokat is tekintetbe véve, ha a beavatkozással összefüggésben
a kiemelkedő egyetemes érték vizuális integritásának kérdése felmerül.
12. § A hatásvizsgálati dokumentációnak tartalmaznia kell: a) a hatásvizsgálati dokumentáció készítése módszerének, munkafázisainak bemutatását;
b) a készítésbe bevont személyek megnevezését szakterületük és megállapításaik megjelölésével;
c) a hatásviselőket: a kiemelkedő egyetemes értéket hordozó tényezők, elemek és folyamatok számbavételét;
d) a hatótényezőket: a tervezett beavatkozás mennyiségi és minőségi értelemben is részletes bemutatását –
beleértve a beavatkozással kapcsolatos veszélyforrások és a beavatkozással veszélyeztetett értékek
számbavételét is –, kitérve mind a megvalósítás folyamatának, mind pedig a folyamatos fennállás (üzemelés)
időszakára; e) a hatásokat: a c) és a d) pont szerint bemutatottak egybevetését a biztosan fellépő, a várható, a lehetséges és
a valószínűsíthető hatások tételes kimunkálásával; valamint f) a szakkérdés megválaszolását a hatásvizsgálat által alátámasztott megállapításokkal és ajánlásokkal, köztük
a hatásmérséklő intézkedésekre vonatkozó javaslatokat. 5. A világörökségi várományos helyszínekkel kapcsolatos eljárás
13. § (1) Valamely területnek a Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékébe történő felvétele a miniszternél
kezdeményezhető. (2) A területnek a Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékébe történő felvétele iránti javaslat tartalmazza:
a) a javaslattevő nevét és címét; b) a javaslattevő képviselőjének nevét és címét;
c) a felvételre javasolt helyszín területének megjelölését [természetben és helyrajzi számmal vagy EOV
síkkoordinátákkal és WGS 84 alapfelületre vonatkozó földrajzi koordinátákkal fok, perc, másodperc (DMS)
formában]; d) a felvételre javasolt helyszín természetvédelmi vagy kulturális örökségvédelmi jogszabályok alapján fennálló
védettségének megjelölését; e) a felvételre javasolt helyszín kiemelkedő kulturális vagy természeti értékének megjelölését;
f) a fenntartható használat és kezelés szempontjait, beleértve az érintett települések vagy településrészek
gazdaságát, illetve lakosságmegtartó képességét; valamint g) a javaslat megalapozottságát alátámasztó dokumentumokat (különösen fénykép, tanulmány, publikáció).
14. § (1) A miniszter a beérkezett javaslatok indokoltságának vizsgálata során a javaslat támogathatósága tekintetében a
kulturális örökségvédelmi feladatokat ellátó központi hivataltól, illetve a javaslat 13. § (2) bekezdés c)–f) pontjának
tartalma alapján meghatározott természetvédelmi érintettség esetén a természetvédelemért felelős minisztertől
előzetes szakmai állásfoglalást kér. (2) Az (1) bekezdés szerint megkeresettek szakmai állásfoglalásukat a világ kulturális és természeti örökségének
védelméről szóló, az Egyesült Nemzetek Oktatási, Tudományos és Kulturális Szervezete Általános Konferenciájának
ülésszakán Párizsban, 1972. november 16-án elfogadott egyezmény kihirdetéséről szóló 1985. évi 21. törvényerejű
rendelet (a továbbiakban: Egyezmény) alapján adják, a megkeresés kézhezvételétől számított 30 napon belül.
15. § Ha a 14. § (1) bekezdés szerint megkeresettek a javaslatot támogatják, a miniszter azt az állásfoglalással együtt
véleményezésre megküldi a világörökségi testületnek. A világörökségi testület a véleményét 30 napon belül alakítja ki.
16. § (1) A miniszter az Egyezmény alapján – a világörökségi testület véleményének figyelembevételével és a javaslat 13. §
(2) bekezdés c)–f) pontjának tartalma alapján meghatározott természetvédelmi érintettség esetében
a természetvédelemért felelős miniszter egyetértésével – dönt a Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékébe
történő felvételről, és a felvétel jóváhagyása esetén gondoskodik a 4. mellékletben meghatározott tartalmú
bejelentési dokumentáció elkészítéséről, továbbá annak az UNESCO Világörökség Központjához (a továbbiakban:
Központ) történő megküldéséről, valamint a Vötv. 2. § 7. pontjában foglaltak alapján világörökségi várományos
helyszín miniszteri rendeletben történő kihirdetéséről. (2) A miniszter az (1) bekezdésben meghatározott miniszteri rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul
intézkedik a bejelentési dokumentáción és megalapozó dokumentáción alapuló kezelési tervének elkészítése iránt.
17. § (1) A miniszter a Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékének felülvizsgálatát a Vötv.-ben meghatározott
időközönként, illetve indokolt esetben – így különösen névmódosítás, a világörökségi várományos helyszín
lehatárolásának módosítása, közös nemzetközi jelölés kezdeményezése vagy ahhoz csatlakozás – hivatalból indítja
meg. (2) Az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálat során a 14–16. §-ban foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
18. § (1) A miniszter – kiemelkedő természeti érték esetén a természetvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben –
hivatalból vagy a világörökségi testület javaslatára gondoskodik a világörökségi várományos helyszín Világörökség
Jegyzékbe történő felvétele iránti intézkedés megtételének előkészítéséről. (2) Amennyiben a miniszter a világörökségi várományos helyszín Világörökség Jegyzékbe történő felvételének
kezdeményezéséről hivatalból dönt, az intézkedést megelőzően kikéri a világörökségi testület szakmai véleményét.
(3) A miniszter az (1) bekezdésben meghatározott eljárása során intézkedik a világörökségi helyszín 5. mellékletben
meghatározott tartalmú – a bejelentési dokumentáción és kezelési terven alapuló – felterjesztési dokumentációjának
elkészítéséről, majd annak az UNESCO Világörökség Bizottsághoz történő benyújtásáról.
(4) Amennyiben a világörökségi várományos helyszín kiemelkedő természeti értékkel bír vagy országos jelentőségű
védett természeti területet érint, a világörökségi helyszín felterjesztési dokumentációjának előkészítésébe a működési
területével érintett nemzeti park igazgatóságot be kell vonni.
(5) A miniszter a világörökségi várományos helyszín Világörökség Jegyzékbe történő felvételét követően haladéktalanul
kezdeményezi a Kormánynál a Vötv. 1. mellékletének módosítását.
6. Záró rendelkezések 19. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdés szerinti kivétellel – 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 17. § 2013. január 1-jén lép hatályba.
20. § A Vötv. 13. § (1) bekezdése szerinti felülvizsgálat során a miniszter megfelelően alkalmazza a 14–16. § rendelkezéseit.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1468/2018. (IX. 26.) Korm. határozata a 2019. Maccabi Európa Játékok (EMG 2019) Budapesten történő megrendezéséhez és a Magyar Testgyakorlók Köre Budapest létesítményfejlesztési programjának megvalósításához szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért Magyarország egyik legrégebbi, az  1888-ban alapított, harmincöt olimpiai bajnok sportoló
anyaegyesületeként működő Magyar Testgyakorlók Köre Budapest (a  továbbiakban: MTK) edzés- és
versenylehetőségeinek, utánpótlás-nevelésének célját szolgáló létesítményfejlesztési programjának (a továbbiakban:
MTK Sportpark) megvalósításával úgy, hogy az MTK Sportpark a volt Józsefvárosi pályaudvar területén, a Budapest
VIII. kerület 38820/3 és Budapest VIII. kerület 38820/4 helyrajzi számú ingatlanokon, az  MTK  Edzőpálya területén,
a Budapest VIII. kerület 38821/4 helyrajzi számú ingatlanon, valamint a Budapest VIII. kerület 38852/6 helyrajzi számú
ingatlanon, illetve az  Új Hidegkuti Nándor Stadion térségében, esetlegesen további szomszédos ingatlanokon
kerüljön kialakításra, és támogatja azt a  2019. évi Maccabi Európa Játékok megrendezéséhez szükséges
intézkedésekről szóló 1323/2017. (VI. 8.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1323/2017. (VI. 8.) Korm. határozat] 6. és
8. pontja által biztosított költségvetési forrásoknak az eddig felhasznált összeggel csökkentett mértékéig;
2. egyetért azzal, hogy az MTK Sportpark beruházás építtetője az MTK legyen;
 3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az MTK bevonásával és az emberi erőforrások miniszterével
együttműködve az MTK Sportpark beruházás szakmai koncepcióját nyújtsa be a Kormány részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. november 30. 4. tudomásul veszi, hogy az  1323/2017. (VI. 8.) Korm. határozat alapján kiírt, a  2019. évi Maccabi Európa Játékok
(a továbbiakban: Játékok) eredeti központi helyszíne, a Kerepesi úti Sportpark kivitelezőjének kiválasztására irányuló
közbeszerzési eljárás során érkezett ajánlatok jelentősen meghaladják az  1323/2017. (VI. 8.) Korm. határozatban
biztosított forrást, ezért a  beruházás nem valósulhat meg, így egyetért azzal, hogy a  Játékok más helyszíneken
meglévő budapesti sportlétesítményekben kerüljenek megrendezésre;
5. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az MTK és Budapest Főváros Önkormányzata bevonásával tegyen
javaslatot a  Kormány részére, hogy a  Játékok megrendezésére mely meglévő budapesti sportlétesítményekben
kerüljön sor, valamint a  sportlétesítményeknek a  Játékok rendelkezésére bocsátásához szükséges kormányzati
intézkedések megtételére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. október 31.
6. egyetért azzal, hogy a  Játékok szervezését és lebonyolítását teljeskörűen az  MTK és a  Játékok szervezése és
lebonyolítása céljából létrehozott EMG 2019 SPORT Szervező Korlátolt Felelősségű Társaság valósítsa meg, és felhívja
az emberi erőforrások miniszterét, hogy az MTK bevonásával a Játékok szervezéséhez és lebonyolításához szükséges
további központi költségvetési forrás mértékéről és ütemezéséről készítsen előterjesztést a Kormány részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. október 31.
7. visszavonja az 1323/2017. (VI. 8.) Korm. határozat 1–5. és 10–11. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök