text:
12/2010. (IV. 20.) SZMM rendelete a szakmai vizsga szervezésére vonatkozó engedély megszerzésére irányuló engedélyezési eljárás igazgatási szolgáltatási díjáról és a díj megfizetésének szabályairól.
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 4. § (2) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a szociális és munkaügyi
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró egészségügyi miniszterrel, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a)–l) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszterrel, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b), e)–g), j) és n) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi és rendészeti miniszterrel,
a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a)–c) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró környezetvédelmi és vízügyi miniszterrel, a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § a)–e) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszterrel, a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter feladat- és hatásköréről szóló
29/2008. (II. 19.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszterrel,
a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter feladat- és hatásköréről szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § a)–h) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszterrel, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) és d) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró oktatási és
kulturális miniszterrel, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §
a)–i) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró önkormányzati miniszterrel, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről
szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben
– a következőket rendelem el: 1. § (1) A szakmai vizsga szervezésére vonatkozó engedélyezési eljárásért, az engedély további szakképesítésekre történő
kiterjesztésére (a továbbiakban: bővítés), az engedélyben szereplő szakképesítések számának csökkentésére,
az engedéllyel rendelkező vizsgaszervező intézménynek a nyilvántartásból való törlésére irányuló eljárásért igazgatási
szolgáltatási díjat kell fizetni. (2) A szakmai vizsga szervezésére irányuló engedélyezési eljárás igazgatási szolgáltatási díja százharmincegyezer forint.
(3) A vizsgaszervezési engedély bővítésére irányuló eljárás igazgatási szolgáltatási díja harminchatezer forint.
(4) A szakképesítések számától függetlenül az engedélyben szereplő szakképesítések számának csökkentésére vagy
a szakmai vizsgát szervező intézmény nyilvántartásból való törlésére irányuló eljárás igazgatási szolgáltatási díja
nyolcezer forint. 2. § (1) Az igazgatási szolgáltatási díj az Oktatási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) bevétele. Az igazgatási szolgáltatási díj
megfizetéséből származó díjbevételt a Hivatal egyéb bevételeitől elkülönítetten kezeli.
(2) Az igazgatási szolgáltatási díj összegét átutalással, készpénzátutalással vagy fizetési számlára történő
készpénzbefizetéssel a Magyar Államkincstár által vezetett 10032000–00282637–00000000 számú költségvetési
előirányzat-felhasználási keret számlájára kell megfizetni. 3. § (1) A jogorvoslati eljárás igazgatási szolgáltatási díja huszonhatezer-kettőszáz forint.
(2) A jogorvoslati eljárás igazgatási szolgáltatási díját a jogorvoslati eljárást kérelmező az eljárás megindításakor
átutalással, készpénzátutalással vagy fizetési számlára történő készpénzbefizetéssel a Szociális és Munkaügyi
Minisztérium Igazgatási 10032000–00285568–00000000 számú számlájára köteles megfizetni. 4. § (1) A befizetett igazgatási szolgáltatási díj 60 százalékát vissza kell fizetni, ha a kérelmező az eljárás lefolytatására irányuló
kérelmet a szakértő kirendelése előtt visszavonja. (2) A jogorvoslati díjat vissza kell téríteni, ha a felülvizsgált döntés az ügyfél hátrányára részben vagy egészben
jogszabálysértőnek bizonyul. A visszatérítést hivatalból a jogorvoslati eljárás során hozott döntésben kell elrendelni.
5. § Ez a rendelet 2010. május 25-én lép hatályba.
6. § (1) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(2) Ez a § 2012. január 1. napján hatályát veszti.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2107/2006. (VI. 15.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2006. LV. törvény 3. §-ából eredő egyes feladatok végrehajtásáról.
A Kormány
1. egyetért azzal, hogy a Magyar Köztársaság minisz
tériumainak felsorolásáról szóló 2006. évi LV. törvény
(a továbbiakban: T.) 3. § (3) bekezdésében foglaltakkal
összhangban
a) a Szociális és Munkaügyi Minisztérium (a továbbiakban: SZMM), mint jogutód fejezet a T. hatálybalépésével egyidejűleg a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi
Minisztérium (a továbbiakban: FMM), mint átvevő fejezet
bázisán jön létre,
b) az Ifjúsági, Családügyi, Szociális és Esélyegyenlőségi Minisztérium (a továbbiakban: ICSSZEM), mint átadó fejezet igazgatása, intézményei és fejezeti kezelésű
előirányzatai, valamint – a szakképzéssel kapcsolatos feladatokkal összefüggésben – az Oktatási Minisztériumhoz
(a továbbiakban: OM) tartozó Nemzeti Szakképzési Intézet (a továbbiakban: NSZI) e kormányhatározat alapján – a
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet 13/A. §-ában foglaltakkal összhangban, záró főkönyvi kivonattal, mérleggel
és leltárral alátámasztott – átadás-átvételi jegyzőkönyvvel
kerülnek átadásra az SZMM-hez,
c) a szakképzéssel kapcsolatos feladatokkal összefüggésben az OM igazgatásának és az Oktatási Minisztérium
Alapkezelési Igazgatósága (a továbbiakban: OMAI) részleges feladatai – a kapcsolódó előirányzatokkal, létszámmal és tárgyi eszközökkel együtt – a minisztériumok közti
megállapodás alapján, évközi előirányzat-módosítással
kerülnek átadásra az SZMM-hez;
Felelős: szociális és munkaügyi miniszter
oktatási és kulturális miniszter
Határidő: 2006. június 30. 2. a T. 3. §-ában kapott felhatalmazás alapján a Magyar
Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi
CLIII. törvény 1. számú mellékletében foglalt, az
ICSSZEM-hez tartozó valamennyi, valamint az OM-hez
tartozó NSZI 2006. évi előirányzatait érintően az 1–2. számú mellékletek szerinti átcsoportosításokat hajtja végre;
az SZMM új címrendi besorolását a 4. számú melléklet tartalmazza;
Felelős: pénzügyminiszter
szociális és munkaügyi miniszter Határidő: 2006. június 30-i fordulónappal
3. egyetért azzal, hogy a T. hatálybalépésétől 2006. június 30-ig (a továbbiakban: átmeneti időszak)
a) az ICSSZEM-hez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok terhére új kötelezettségvállalás, illetve 20,0 millió
forint feletti, meglévő kötelezettségvállaláson alapuló
(pénzügyi, előirányzati) teljesítés csak a szociális és munkaügyi miniszter jóváhagyásával történhet. A 20,0 millió
forint alatti, meglévő kötelezettségvállaláson alapuló
(pénzügyi, előirányzati) teljesítés a T. hatálybalépését
megelőzően hatályban lévő eljárásrendekben foglaltak
szerint történik,
b) az ICSSZEM igazgatása esetében az a) pontban foglaltak az irányadók azzal, hogy a június havi bérek
– összeghatártól függetlenül – a szociális és munkaügyi
miniszter jóváhagyása nélkül teljesíthetőek,
c) az OMAI által kezelt, Munkaerőpiaci Alapból (a továbbiakban: MPA) származó, szakmai feladatokat finanszírozó források terhére új kötelezettségvállalás, illetve
(pénzügyi) teljesítés a szociális és munkaügyi miniszter
további intézkedéséig nem történhet,
d) a szakképzéssel kapcsolatos feladatokkal összefüggésben az OMAI működéssel összefüggő forrásainak felhasználása, valamint az OM igazgatása esetén az a) pontban foglaltak az irányadók azzal, hogy a június havi bérek
– összeghatártól függetlenül – a szociális és munkaügyi
miniszter jóváhagyása nélkül teljesíthetőek;
Felelős: szociális és munkaügyi miniszter
oktatási és kulturális miniszter
Határidő: az átmeneti időszak végéig, de legfeljebb a
szociális és munkaügyi miniszter eltérő
intézkedéséig
4. felhatalmazza a Magyar Államkincstárt (a továbbiakban: MÁK) a 2. pontban szereplő fejezeti kezelésű
előirányzatok, költségvetési szervek esetében – a jogelőd
fejezetek június 30-át 5 nappal megelőző adatszolgáltatása
alapján – az előirányzat-átadás időpontjáig végrehajtott
évközi előirányzat-módosítások, teljesítési adatok, kötelezettségvállalások és a kapcsolódó előirányzat-maradványok átvezetésére;
Felelős: Magyar Államkincstár elnöke
Határidő: az ICSSZEM, OM adatszolgáltatását
követően, 2006. június 30-i fordulónappal 5. felhatalmazza a MÁK-ot, hogy az eredeti előirányzattal nem rendelkező fejezeti kezelésű előirányzatokat
érintően az előirányzat-átadás időpontjáig végrehajtott évközi előirányzat-módosításokat, teljesítési adatokat, kötelezettségvállalásokat és a kapcsolódó előirányzat-maradványokat – az ICSSZEM 3. számú melléklet jogcímei szerinti adatszolgáltatása alapján – átvezesse;
Felelős: Magyar Államkincstár elnöke
Határidő: az ICSSZEM adatszolgáltatását követően,
2006. június 30-i fordulónappal 6. előírja, hogy az átmeneti időszak alatt az ICSSZEM,
valamint a szakképzéshez kapcsolódó feladatokkal összefüggésben az OM gondoskodjon a MÁK-nál és a főkönyvi
nyilvántartásban
a) az előző években keletkezett (kötelezettségvállalással terhelt, illetve nem terhelt) előirányzat-maradványok
előirányzatosításáról,
b) a többletbevétellel összefüggő és a kiemelt előirányzatok között szükséges előirányzat-módosítások végrehajtásáról,
c) a június havi bérek teljesítésével összefüggésben keletkező átfutó kiadások kivételével a függő, átfutó, kiegyenlítő kiadások és bevételek rendezéséről, valamint
d) az azonosítatlan kiadások és bevételek megfelelő intézményi, illetve fejezeti kezelésű előirányzatra és azon
belül kiemelt előirányzatra történő azonosításáról;
Felelős: szociális és munkaügyi miniszter
oktatási és kulturális miniszter
Határidő: 2006. június 22. 7. előírja, hogy az SZMM intézkedjen az ICSSZEM
a) vagyonkezelői felügyelete alá tartozó alapítványok,
közalapítványok, valamint tulajdonosi részesedés formájában az érdekeltségi körébe tartozó gazdálkodó szervezetek felügyeletének rendezéséről, valamint
b) mint jogelőd fejezethez tartozó intézményeket és fejezeti kezelésű előirányzatokat érintően a törzskönyvi
nyilvántartásban történő módosítások alapját jelentő dokumentumok összeállításáról és adatainak módosításáról;
Felelős: szociális és munkaügyi miniszter
Határidő: 2006. július 31.
8. tudomásul veszi, hogy a 249/2000. (XII. 24.) Korm.
rendelet 13/A. § (1), (7), illetve (8) bekezdéseivel összhangban az FMM, az ICSSZEM és a szakképzéssel kapcsolatos feladatokkal összefüggésben OM esetében a beszámoló fordulónapja 2006. június 30.
Felelős: szociális és munkaügyi miniszter
oktatási és kulturális miniszter
Határidő: 2006. július 20. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1487/2013. (VII. 26.) Korm. határozata a KEOP-2.5.0/C/12-2013-0001 azonosító számú („A forgalomképes közcélú állami tulajdonú, káros vizek elvezetését célzó vonalas vízi létesítmény kataszterének elkészítése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-2.5.0/C/12-2013-0001 azonosító számú, „A forgalomképes közcélú állami
tulajdonú, káros vizek elvezetését célzó vonalas vízi létesítmény kataszterének elkészítése” című, egymilliárd forintot
meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1778/2017. (XI. 7.) Korm. határozata állami tulajdonban álló ingatlannak a Szabadságharcosokért Közalapítvány részére versenyeztetés mellőzésével történő használatba adásáról.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 24.  § (2)  bekezdés e)  pontjában biztosított jogkörében eljárva,
a  Szabadságharcosokért Közalapítvány (nyilvántartási száma: 01-01-0003532, székhelyének címe: 1051 Budapest,
József Attila u. 2–4.) által átvállalt közfeladatok – a  politikai üldözöttek időskori gondozása, ezzel összefüggő
szociális tevékenység, az  1956-os forradalom és szabadságharc tárgyi emlékeinek felkutatásával, összegyűjtésével
és bemutatásával kapcsolatos kulturális tevékenység és a  kulturális örökség megóvása mint közérdekű cél –
ellátásának elősegítése érdekében úgy dönt, hogy az  állami tulajdonban lévő, természetben a  Budapest
V. kerület, Nádor u. 36. A épületben található, Budapest 24709/0/A/50 és 24709/0/A/56 helyrajzi számú ingatlanokat
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság versenyeztetés mellőzésével, határozatlan
időtartamra használatba adja a Szabadságharcosokért Közalapítvány részére;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket az 1. pontban meghatározott
használatba adási szerződés megkötése érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1818/2013. (XI. 14.) Korm. határozata Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzata részére biztosítandó állami támogatásról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat)
a  távhőszolgáltatási feladatát saját tulajdonban lévő vagyontárgyakkal oldja meg; a  Kormány pénzügyi forrás
biztosításával támogatja, hogy a távhőszolgáltatás zavartalan biztosítása érdekében az Önkormányzat megvásárolja
a Székesfehérvári Fűtőerőmű Korlátolt Felelősségű Társaság „f. a.” vagyoni elemeit;
2. felhívja a  belügyminisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyenek javaslatot az  1.  pontban foglalt
tevékenységhez kapcsolódóan az Önkormányzat számára biztosítandó támogatás összegére.
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1520/2018. (X. 17.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Csiky Gergely Színház felújításához szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány a  Magyarország Kormánya és Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1803/2015. (XI. 10.) Korm. határozat 4. pontja megvalósítása céljából
 1. egyetért a  Csiky Gergely Színház felújítása (a  továbbiakban: fejlesztés) érdekében Kaposvár Megyei Jogú Város
Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) mint kedvezményezett részére – a  Modern Városok Program
keretében a  Csiky Gergely Színház felújítása érdekében támogatás biztosításáról szóló 1529/2016. (IX. 29.)
Korm. határozat (a  továbbiakban: Korm. határozat) alapján megállapított költségvetési támogatáson felül –
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 95.  § (2)  bekezdés
b)  pontjában foglaltak szerint kiadásra kerülő támogatói okirat alapján a  2018. évben 508 000 000 forint többlet
költségvetési támogatás biztosításával;
2. egyetért azzal, hogy a  fejlesztés megvalósításához a  2018. évben szükséges 508 000 000 forint a  Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport előirányzat
terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Korm. határozat alapján kiadott támogatói okiratot
az  1.  pont szerinti többlet költségvetési támogatás biztosítása érdekében módosítsa, és a  többlet költségvetési
támogatást a 2018. költségvetési évben a támogatói okirat módosításának hatálybalépését követő 30 napon belül
támogatási előlegként folyósítsa;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat módosítására azonnal
 a 2018. évi többlet költségvetési támogatás folyósítására a támogatói okirat módosításának
hatálybalépését követő 30 napon belül
 4. egyetért azzal, hogy a fejlesztés 2019. december 31-ig valósuljon meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
239/2011. (X. 28.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok Bebbe Ould
Mohamed M'Bareck rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Mauritániai Iszlám Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez berlini székhellyel.
Budapest, 2011. október 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
12/2015. (IV. 10.) NGM rendelete a nemzetgazdasági miniszter feladat- és hatáskörét érintően a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyek meghatározásáról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 78.  § (1a)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az  Alaptörvény 18.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 21. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában foglalkoztató szervezet
a) a Nemzetgazdasági Minisztérium,
b) a nemzetgazdasági miniszter által irányított, illetve felügyelt központi államigazgatási szerv, és
c) a nemzetgazdasági miniszter által irányított vagy felügyelt, központi államigazgatási szervnek nem minősülő
költségvetési szerv. 2. § A foglalkoztató szervezettel a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.)
szerinti foglalkoztatási jogviszonyban (a  továbbiakban: foglalkoztatási jogviszony) vagy a  Polgári Törvénykönyv
szerinti szerződéses jogviszonyban álló vagy ilyen jogviszonyt létesíteni szándékozó személyek esetében a 3. §-ban
és az 1. mellékletben meghatározott
a) munkakör betöltésére irányuló foglalkoztatási jogviszony, illetve
b) feladat ellátására irányuló, a Polgári Törvénykönyv szerinti szerződéses jogviszony
minősül az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak.
3. § A  foglalkoztató szervezettel foglalkoztatási jogviszonyban vagy a  Polgári Törvénykönyv szerinti szerződéses
jogviszonyban álló személy jogviszonya az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak minősül,
a) ha a  jogviszony a  foglalkoztató szervezet által meghatározott funkcionális jellegű, a  foglalkoztató szervezet
közhatalmi tevékenységét nem érintő feladat ellátására irányul, és a jogviszony betöltője a feladatellátásával
összefüggésben fokozottan ki van téve jogellenes befolyásolási szándéknak, leplezett támadásnak vagy
fenyegetésnek,
b) ha a jogviszony betöltőjét külszolgálatra jelölik vagy helyezik ki.
4. § A  foglalkoztató szervezetnél a  nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére jogosult kijelöli a  3.  § a)  pontja és
az Nbtv. 74. § i) pont io) alpontja szerinti jogviszonyt betöltők körét.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
24/2015. (VII. 7.) AB határozata a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 17.Kpk.45.226/2014/2. számú végzése alaptörvényellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Dienes-Oehm Egon és dr. Salamon László
alkotmánybírók különvéleményében – meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 17.Kpk.45.226/2014/2.
számú végzése sérti az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való jogot, ezért azt
megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt egyebekben visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
I. [1] 1. Az  indítványozó az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27.  §-a
alapján alkotmányjogi panasszal fordult az  Alkotmánybírósághoz, amelyben kérte a  Fővárosi Közigazgatási
és Munkaügyi Bíróság 17.Kpk.45.226/2014/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és
megsemmisítését. Kérte az  Alkotmánybíróságot, hogy az  elsőfokú közigazgatási döntésre kiterjedően állapítsa
meg a  támadott végzés által felülvizsgált, a  Budapesti Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: BRFK) 01000/7762-
12/2014. ált. számú közigazgatási határozat alaptörvény-ellenességét és azt semmisítse meg. Az  indítványozó
2014.  február 9-én bejelentést tett egy 2015. február 7-én, a Dísz téren tartandó, kb. 500 fő résztvevővel tervezett
rendezvényről. Bejelentésében azt írta, hogy „[a] felszólalók beszédének szövegét a  rendezvény előtt jogászokkal,
kérés esetén a  BRFK illetékeseivel is egyeztetjük, hogy azoknak szövege senkinek az  emberi méltóságát ne
sérthesse, a  köznyugalmat ne zavarhassa meg. A  rendezvényre érkezők ruházatát és zászlóit, transzparenseit
szintén ellenőrizni fogjuk, hogy a  hatályos jogszabályoknak megfeleljenek.” A  rendőrség a  Párizsi Békeszerződést
kihirdető 1947. évi XVIII. törvény 2.  cikk (1)  bekezdésére, valamint a  gyülekezési jogról szóló 1989. évi III. törvény
(a továbbiakban: Gytv.) 2.  § (3)  bekezdésére hivatkozva a  rendezvény megtartását megtiltotta. Az  eljáró bíróság
a  felülvizsgálati eljárásban meghozott végzésében – a  kézbesítés szabálytalanságaira hivatkozással – új eljárásra
kötelezte a  rendőrséget, amely ezt követően ismételten tiltó határozatot hozott. A  rendőrség döntését részben
a  IV/609/2014-es számon nyilvántartott alkotmányjogi panaszban kifogásolt bírósági végzésre alapozta, amely
hatályában fenntartotta a  2014-es Becsület Napi megemlékezést megtiltó rendőrségi határozatot. Emellett
a  rendőrség hivatkozott arra, hogy a  bejelentő személye a  Magyar Nemzeti Arcvonal mozgalomhoz köthető,
emiatt várhatóan a  rendezvényen „szélsőséges […] személyek, valamint más szélsőjobboldali radikális csoportok
vesznek részt […] amellyel szemben a  nemzetközi szerződések az  állam részére korlátozást, tiltást tesznek
lehetővé.” Hivatkozott arra, hogy a korábbi években a rendezvény résztvevői „katonai alakzatba szerveződtek, mely
alkalmas volt arra, hogy a külső szemlélőkben félelmet ébresszen”. Emellett „fennáll a veszélye annak is, hogy […]
szélsőjobboldali eszmék terjesztésére kerül sor”; a „közrend védelme […] súlyos fokban sérülhet”, „mások méltóságát
sértő kijelentések hangozhatnak el”, illetve hivatkozott két bírósági ítéletre is, amelyek állítása szerint kibővítették
a  Gytv. 8.  § (1)  bekezdésébe foglalt tiltó okok rendszerét az  alapvető jogok sérelme, illetve közvetlen sérelmének
veszélye esetével.
[2] A felülvizsgálati eljárás során meghozott végzésében a  bíróság elvi éllel megállapította, hogy „kivételesen
fontos okból”, „tényekkel alátámasztott konkrét súlyos veszélyhelyzetre hivatkozással”, amikor „már előre teljes
bizonyossággal megállapítható, hogy a rendezvényt […] azonnal fel kellene oszlatni” a Gytv. 2. § (1) bekezdésében
foglalt „elvi korlátok” esetében is előzetesen megtiltható egy rendezvény, mivel a „teljesen bizonyos oszlatási ok alá
eső magatartások engedélyezése ésszerűtlen közhatalmi döntés” volna. Ugyanakkor a bíróság azt is megállapította,
hogy a  vizsgált esetben a  rendőrség „pusztán vélhetőségekre, feltételezésekre alapozta” a  tiltó döntését ahelyett,
hogy az „ésszerűtlenül korai bejelentést” – érdemi vizsgálat nélkül – elutasította volna. A bejelentés „ésszerűtlenül
korai” időpontjára tekintettel a  bíróság megállapította, hogy a  felülvizsgálati kérelem „nem volt teljesíthető”, ezért
azt elutasította. A bíróság megállapította, hogy a Gytv. 9. § (2) bekezdése „szigorúan behatárolja a bírósági döntés
lehetőségeit”, ráadásul a „3/2013. (II. 14.) AB határozatból is az következik, hogy a bíróság az ügy végső eldöntésére
köteles”, azonban meglátása szerint a  szóban forgó rendezvény „egy évre előre mutató szervezésnek tekinthető”,
amely idő alatt „lényegesen megváltoztathatnak az egyesülési jog gyakorlásának feltételei”. A bíróság szerint nem
lehet előre látni egy évvel korábban, hogy „konkrétan milyen jogok és érdekek ütköznének a rendezvény tervezett
megtartásával”, emiatt „a releváns tényezők legalábbis egy része vonatkozásában még csak feltételezésekbe lehet
bocsátkozni”. Emiatt a  bíróság szerint a  rendőrségnek a  Ket. 30.  § c)  pontja alapján a  rendezvény bejelentését
érdemi vizsgálat nélkül mint lehetetlenre irányuló kérelmet el kellett volna utasítania, mivel „ilyen időtávban
a  leggondosabban lefolytatott vizsgálat ellenére sem lehet még ésszerűen és objektíven megítélni […], hogy
szabad-e vagy sem a tervezett gyülekezés.” A bejelentésre a bíróság szerint ésszerűtlenül korán került sor, és noha
„sem hazai, sem nemzetközi norma nem határozza meg explicite” a  bejelentés legkorábbi időpontját, azonban
ennek határt szab az „ésszerűségi szempont”. Ezért a bíróság, mivel ő maga sem tudja megítélni egy évvel korábban,
hogy „szabad-e vagy sem a  tervezett gyülekezés”, nem tehet mást, minthogy elutasítja a  felülvizsgálati kérelmet.
A  bíróság ugyanakkor kifejtette, hogy „[e]z azonban nem jelentheti azt, hogy a  bíróság helybenhagyta volna
a  kérelmezett határozatát az  abban foglalt indokok alapján. A  bíróság jelen elutasító döntését úgy kell érteni,
hogy érdemi vizsgálat nélkül került elutasításra a  kérelmező bejelentése, nem pedig megtiltásra került az  általa
bejelentett rendezvény érdemi okból.” A  bíróság a  kifogásolt végzése indokolásában megjegyezte továbbá azt is,
hogy nincs akadálya annak, hogy „ésszerű időben” a kérelmező ismételten benyújtsa a kérelmét.
[3] 2. Az  indítványozó sérelmezte, hogy a  rendőrség nem a Gytv. 8. § (1) bekezdésében foglalt tiltó okokra alapította
határozatát. Hivatkozott arra, hogy a  Gytv. 8.  § (1)  bekezdésén kívül álló okból nem tiltható meg előzetesen egy
gyülekezés, márpedig a  Budai Vár területén szerinte a  szóban forgó tiltó okok nem álltak fenn. Az  indítványozó
rámutatott arra is, hogy a  Gytv. 2.  § (3)  bekezdésében foglaltak a  rendezvény megtartása során irányadóak és
a  rendezvény oszlatásához állapítanak meg feltételeket. A  bíróság döntése vonatkozásában az  indítványozó
sérelmezte, hogy a  bíróság bizonytalan jogi helyzetet teremtett azzal, hogy a  „kérelemhez kötöttség alapelvét
felrúgva” a rendőrségi határozat érdemi vizsgálatát nem végezte el. Az elutasító döntés eredményeként a megtiltó
határozat hatályában fennmaradt, azonban a  bíróság nem a  rendőrségi határozatról, hanem a  kérelmező
bejelentéséről döntött. A  bíróság a  bejelentés korai időpontjára hivatkozva minősítette érdemi vizsgálatra
alkalmatlannak a  bejelentést, miközben a  legkorábbi bejelentési időpontra vonatkozó szabályozás nem létezik.
Az  indítványozó emellett előadta, hogy a  3/2013. (II. 14.) AB határozat értelmében, „[a] gyülekezési jog alapján
megtartott rendezvények alkalmasak az  egymás mellett élő, de egymástól részben vagy jelentősen eltérő
történelmi narratívák megjelenítésére”. Szerinte ő „egy olyan megemlékező és békés jellegű rendezvényt kívánt
tartani, amely a  történelmet egy meghatározott perspektívából szemléli”, ennek előzetes betiltásával pedig
a rendőrség „egy olyan cenzúrát gyakorolt, ami a gyülekezési szabadság lényeges tartalmát üresítette ki.”
[4] Ezen okokból – álláspontja szerint – mind a  rendőrség határozata, mind pedig bíróság támadott végzése sérti
a  gyülekezéshez való alapjogát, amelyen keresztül közvetetten megvalósul a  véleménynyilvánításhoz való
alapjogának a sérelme is.
[5] Az indítványozó a  tisztességes eljáráshoz való jogának a  sérelmét abban látta, hogy a  rendőrség szerinte nem
támasztotta alá megfelelő bizonyítékokkal a  döntését. Emellett nézete szerint a  bíróság eljárása kiüresítette
a  jogorvoslathoz való jogát, mivel nem abban a  kérdésben foglalt állást, hogy jogszerű volt-e a  rendőrségi tiltó
határozat, valamint nem a  Pp. 3.  § (2)  bekezdése és a  Pp. 215.  §-a szerint, a  felülvizsgálati kérelem korlátai között
hozta meg döntését. Az  indítványozó előadta, hogy a  gyülekezést megtiltó rendőrségi határozatok elleni
jogorvoslati lehetőséget a  Gytv. 9.  § (1)  bekezdése biztosítja, amelynek kapcsán a  3/2013. (II. 14.) AB határozat
megállapította, hogy a bíróság az ügy végső eldöntésére köteles. Ehhez képest a bíróság a döntését a jogszabályban
nem létező „ésszerűségi szempontokra” alapozta, és ez  az általa bevezetett bejelentés időpontjára történő
hivatkozás „valójában a  rendezvény adott helyen és időben történő megtartásának előzetes korlátozását jelenti”,
ilyen előzetes korlátozási okot pedig a Gytv. nem szabályoz.
[6] Mindezen indokok alapján az  indítványozó álláspontja szerint a  támadott végzés sérti az  Alaptörvény
VIII.  cikk (1)  bekezdésében biztosított békés gyülekezéshez való jogot, a  IX.  cikk (1)  bekezdésében foglalt
véleménynyilvánításhoz való jogot, a  XXIV.  cikk (1)  bekezdésében [az indítványban téves jelöléssel: a  XIV.  cikk
(1)  bekezdésében] szereplő tisztességes eljáráshoz való jogot, valamint a  XXVIII.  cikk (7)  bekezdésében biztosított
jogorvoslathoz való jogot.
II. [7] 1. Az Alaptörvény érintett rendelkezései:
„VIII. cikk (1) Mindenkinek joga van a békés gyülekezéshez.”
„IX.  cikk (4) A  véleménynyilvánítás szabadságának a  gyakorlása nem irányulhat mások emberi méltóságának
a megsértésére.
(5) A  véleménynyilvánítás szabadságának a  gyakorlása nem irányulhat a  magyar nemzet, a  nemzeti, etnikai, faji
vagy vallási közösségek méltóságának a  megsértésére. Az  ilyen közösséghez tartozó személyek – törvényben
meghatározottak szerint – jogosultak a közösséget sértő véleménynyilvánítás ellen, emberi méltóságuk megsértése
miatt igényeiket bíróság előtt érvényesíteni.”
„XXIV.  cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a  hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és
ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni.”
[8] „XXVIII.  cikk (7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az  olyan bírósági, hatósági és más
közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.”
[9] 2. A Gytv. érintett rendelkezései
„2. § (3) A gyülekezési jog gyakorlása nem valósíthat meg bűncselekményt vagy bűncselekmény elkövetésére való
felhívást, valamint nem járhat mások jogainak és szabadságának sérelmével.”
„8.  § (1) Ha a  bejelentéshez kötött rendezvény megtartása a  népképviseleti szervek vagy a  bíróságok zavartalan
működését súlyosan veszélyeztetné, vagy ha a  közlekedés más útvonalon nem biztosítható, a  rendőrség
a  bejelentésnek a  hatósághoz való beérkezésétől számított 48 órán belül a  rendezvénynek a  bejelentésben
megjelölt helyszínen, vagy időben való megtartását megtilthatja.”
„9.  § (1) A  rendőrség határozata ellen fellebbezésnek helye nincs; a  határozat közlésétől számított három napon
belül a szervező kérheti az államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát. A kérelemhez csatolni kell a rendőrség
határozatát.
(2) A  bíróság a  kérelem beérkezésétől számított három napon belül, nemperes eljárásban, népi ülnökök
közreműködésével, szükség esetén a  felek meghallgatása után határoz. Ha a  kérelemnek helyt ad, hatályon kívül
helyezi a  rendőrség határozatát, ellenkező esetben a  kérelmet elutasítja. A  bíróság határozata ellen nincs helye
jogorvoslatnak.”
„14.  § (1) Ha a  gyülekezési jog gyakorlása a  2.  § (3)  bekezdésében foglaltakba ütközik, vagy a  rendezvényen
a résztvevők fegyveresen, illetőleg felfegyverkezve jelennek meg, továbbá ha bejelentéshez kötött rendezvényt tiltó
határozat ellenére tartanak, a rendőrség a rendezvényt feloszlatja.”
[10] 3. Az 1947. évi XVIII. törvény érintett rendelkezése
„2. cikk
1. Magyarország minden szükséges intézkedést megtesz aziránt, hogy a  magyar fennhatóság alá tartozó minden
személynek biztosítsa faji, nemi, nyelvi vagy vallási különbség nélkül az emberi jogok és az alapvető szabadságok
élvezetét, ideértve a véleménynyilvánítás, a sajtó és közzététel, a vallásgyakorlat, a politikai véleménynyilvánítás és
a nyilvános gyülekezés szabadságát.”
[11] 4. A Ket. érintett rendelkezése
„30. § A hatóság a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül, nyolc napon belül elutasítja, ha
c) a kérelem nyilvánvalóan lehetetlen célra irányul,”
III. [12] 1. Az Abtv. 56. § (1) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság először az alkotmányjogi panasz befogadásáról dönt.
A  panasz befogadásáról az  Alkotmánybíróság az  Ügyrend 31.  § (6)  bekezdése alapján az  érdemi határozatban is
dönthet. Ennek alapján az Alkotmánybíróság a következőket állapította meg.
[13] Az Abtv. 27.  §-a alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az  egyedi ügyben érintett személy vagy
szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az  Alkotmánybírósághoz, ha az  ügy érdemében hozott döntés vagy
a bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és az indítványozó
a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
[14] Az indítványozó perbeli jogi képviseletét ellátó jogi képviselő a bíróság végzését 2014. március hó 6. napján vette át,
míg az alkotmányjogi panaszát 2014. április hó 26. napján adta postára a felülvizsgálat során eljárt bíróság részére,
tehát az alkotmányjogi panasz előterjesztésére a törvényes határidőn belül került sor.
[15] Az indítvány megfelel az Abtv. 52. § (1b) bekezdésében előírt formai követelményeknek. Az indítványozó megjelölte
az Alkotmánybíróság 27. § szerinti hatáskörét, megjelölte a vizsgálni kért bírósági végzést, kérte annak alaptörvényellenessége megállapítását és megsemmisítését. Az  indítványozó az  Alaptörvény VIII.  cikk (1)  bekezdése és
a  XXVIII.  cikk (7)  bekezdése vonatkozásában részletesen indokolta e  jogok sérelmét. Tekintettel arra, hogy
a  véleménynyilvánítási joggal és a  tisztességes eljárással összefüggésben az  indítványozó érdemi indokolást nem
adott elő, az  Alkotmánybíróság az  indítványt a  IX.  cikk (1)  bekezdése és a  XXIV.  cikk (1)  bekezdése tekintetében
az Abtv. 64. § d) pontja alapján visszautasította.
[16] 2. A  befogadásról való döntéskor az  indítvány tartalmi vizsgálata során az  Alkotmánybíróság különösen az  Abtv.
26–27.  § szerinti érintettséget, a  jogorvoslat kimerítését, valamint a  29–31.  § szerinti feltételeket vizsgálja.
Az  indítvány befogadhatósága tartalmi feltételeinek vizsgálata során az  Alkotmánybíróság a  következőket
állapította meg. Az  Abtv. 27.  § szerint alkotmányjogi panaszt az  egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet
terjeszthet elő, ha az  ügy érdemében hozott döntés folytán az  Alaptörvényben biztosított jogának sérelme
következett be. Jelen eljárásban az  indítványozó közvetlenül érintett, mivel az  alkotmányjogi panasszal érintett
bírósági felülvizsgálati eljárásban kérelmezőként szerepelt. Az  indítványozó egy közigazgatási határozat ellen
– a  Gytv. 9.  § (1)  bekezdésében biztosított – felülvizsgálati eljárásában született bírósági végzés ellen nyújtott
be alkotmányjogi panaszt, amely ellen további jogorvoslatnak nincs helye. Ugyanakkor az  Alkotmánybíróság
megállapította, hogy az  alkotmányjogi panasszal támadott végzésben foglalt döntés alapján nem következett be
az  indítványozó gyülekezési jogának a  sérelme, mivel arra nem hatott ki érdemben a  bíróság panasszal támadott
végzése, azaz az  Abtv. 27.  § a)  pontjában foglalt feltétel nem teljesül. A  gyülekezési jog panaszos által állított
sérelme tekintetében az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy bár formális értelemben a  bíróság végzése
lezárta a  gyülekezés bejelentésével megindult eljárást, ugyanakkor a  panaszos által felhívott gyülekezéshez való
alapjog és ezen keresztül a  véleménynyilvánítás szabadsága tekintetében ezen alapjogok gyakorolhatóságára
érdemben kiható döntést nem tartalmaz, így ezekkel összefüggésben a  panaszos számára alapjogi sérelmet sem
idéz elő. Az  Alkotmánybíróság e  tekintetben kiemelt jelentőséget tulajdonított a  támadott bírósági végzés azon
megállapításának, amely szerint nincs akadálya annak, hogy „ésszerű időben” a  kérelmező ismételten benyújtsa
kérelmét. Fentiek alapján az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  alkotmányjogi panasszal támadott végzés
folytán nem következett be az  indítványozó gyülekezéshez való jogának sérelme és az  indítványt a  VIII.  cikk
(1) bekezdése tekintetében az Abtv. 64. § d) pontja alapján visszautasította.
[17] 3. Az  Abtv. 29.  §-a alapján az  Alkotmánybíróság az  alkotmányjogi panaszt a  bírói döntést érdemben befolyásoló
alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be. Ezzel összefüggésben
az  Alkotmánybíróság azt állapította meg, hogy a  jogorvoslathoz fűződő jog tekintetében az  indítvány megfelel
az  Abtv. 29.  §-ban támasztott feltételeknek: a  jelen ügyben az  indítványozó lényegében azt sérelmezte, hogy
a bíróság felülvizsgálati eljárása nem volt érdemi és a jogorvoslati jogának sérelme egyben a gyülekezési jogát sértő
helyzetet is eredményezett (a kifogásolt végzés eredményeként „hatályban maradt” a rendőrségi tiltás).
IV. [18] Az indítvány megalapozott. [19] 1. Az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdése értelmében mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal
éljen az  olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely a  jogát vagy jogos érdekét sérti.
A  jogorvoslathoz való jog olyan alkotmányos alapjog, amely tárgyát tekintve a  bírói, illetőleg a  hatósági (más
közigazgatási) döntésekre terjed ki, tartalmát tekintve pedig azt kívánja meg, hogy „valamennyi, az  érintett
jogát vagy jogos érdekét (helyzetét) érdemben befolyásoló érdemi határozat felülvizsgálata érdekében legyen
lehetőség más szervhez, vagy azonos szerv magasabb fórumához fordulni. Az  Alaptörvény megköveteli, hogy
a  jogorvoslati jog nyújtotta jogvédelem hatékony legyen, vagyis ténylegesen érvényesüljön és képes legyen
a  döntés által okozott sérelem orvoslására. A  jogorvoslat jogának hatékony érvényesülését számos tényező
befolyásolhatja, így többek között a  felülbírálati lehetőség terjedelme, a  jogorvoslat elintézésére meghatározott
határidő, vagy a  sérelmezett határozat kézbesítésének szabályai és megismerhetőségének tényleges lehetősége.”
{22/2013.  (VII.  19.) AB  határozat, Indokolás [26], legutóbb megerősítve: 12/2015. (V. 14.) AB határozat, Indokolás
[25]} Minden jogorvoslat lényegi, immanens eleme továbbá a  jogorvoslás lehetősége, vagyis a  jogorvoslat
fogalmilag és szubsztanciálisan tartalmazza a jogsérelem orvosolhatóságát, ami azt feltételezi, hogy a jogorvoslatot
végző szervnek ténylegesen meg kell vizsgálnia a  kérelem érdemét. {Erről lásd: EJEB, Bensaid kontra Egyesült
Királyság, (44599/98); 2001. február 6., 53. bekezdés.} „Nem következik mindebből, hogy a  jogorvoslatot elbíráló
szervnek a  kérelemnek minden körülmények között helyt kell adnia, az  azonban feltétlenül, hogy az  eljárási
szabályok által meghatározott keretek között a  jogorvoslati eljárást lefolytassák és a  jogorvoslati kérelemben
írtakat a  jogszabályban foglaltak szerint érdemben megvizsgálják. A  jogorvoslati út igénybevételének nem
előfeltétele továbbá valamely jog – esetleg alapjog – tényleges sérelmének a  bekövetkezése, elegendő, ha
az érintett megítélése szerint jogát (jogos érdekét) sérti a támadott döntés. A jogorvoslathoz való jog mint alapjog
sérelme tehát akként is megvalósulhat, hogy más (alap)jogi sérelem esetleg nem állapítható meg az  ügyben.
{3064/2014. (III. 26.) AB határozat, Indokolás [16]–[17], 12/2015. (V. 14.) AB határozat, Indokolás [26]}” A jogorvoslati
jog sérelme azonban gyakran kapcsolatba hozható, illetve visszavezethető más Alaptörvényben biztosított jog(ok)
sérelmére is. Egyértelmű például a jogorvoslati jog és a tisztességes eljárás követelményeinek a kapcsolata, hiszen
azoknak a  jogorvoslati eljárás során is érvényesülniük kell. Ha tehát egy ügyben közvetett módon más alapjogi
sérelem gyanúja is felmerül, a jogorvoslat akkor minősül hatékonynak, ha a panaszolt alapjogi sérelem tekintetében
a tényleges orvosolhatóság lehetősége fennáll és sor kerül a panaszolt sérelem érdemi felülvizsgálatára.
[20] 2. Az  Alkotmánybíróság Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítása (2013. március 25.) hatálybalépését
követően, az  Alaptörvény Záró és vegyes rendelkezések 5.  pontjára tekintettel úgy foglalt állást, hogy az  újabb
ügyekben vizsgálandó alkotmányjogi kérdések kapcsán felhasználhatja a  korábbi határozataiban kidolgozott
érveket, jogelveket és alkotmányossági összefüggéseket, ha az  Alaptörvény adott szakaszának az  Alkotmánnyal
fennálló tartalmi egyezése, az  Alaptörvény egészét illető kontextuális egyezősége, az  Alaptörvény értelmezési
szabályainak figyelembevétele és a  konkrét ügy alapján a  megállapítások alkalmazhatóságának nincs akadálya,
és szükségesnek mutatkozik azoknak a meghozandó döntése indokolásába történő beillesztése {13/2013. (VI. 17.)
AB határozat, Indokolás [32]}. A közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata tekintetében a korábbi Alkotmány
50. § (2) bekezdése és az Alaptörvény 25. cikk (2) bekezdés b) pontja, a jogorvoslathoz való jog tekintetében pedig
a  korábbi Alkotmány 57.  § (1) és (5)  bekezdése, illetve az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (1) és (7)  bekezdése tartalmilag
azonosan rendelkezik. Ezzel összefüggésben az  Alkotmánybíróság nyomatékosítja, hogy a  közigazgatás törvény
alá rendeltségét jogállami követelménynek tekinti, amelyet a közigazgatási határozatok törvényességi ellenőrzése
folytán a  bíróságoknak kell biztosítaniuk. „Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint az  Alkotmány
2.  §  (1)  bekezdésében szabályozott jogállamiság egyik elemének tekinti a  közigazgatás törvény alá rendeltségét
[…] Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a  jogállamiság nemcsak a közigazgatás hatósági aktusaival szemben
támasztja a  joghoz kötöttség követelményét, hanem a  közigazgatás törvény alá rendeltségének követelménye
kiterjed a  közigazgatási szervek minden olyan aktusára, amelyben a  közigazgatás a  címzettek alapjogait érintő
döntést hoz.” [8/2001. (II. 18.) AB határozat, ABH 2011, 49, 79.]. Ez  következik közvetlenül az  Alaptörvény 25.  cikk
(2) bekezdésének b) pontja alapján is, amely a közigazgatási határozatok törvényességének ellenőrzését a bíróság
feladataként határozza meg.
[21] A törvényességi ellenőrzés a  közigazgatási határozatok felülvizsgálata révén valósul meg, amelynek szabályait
a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) XX. fejezete tartalmazza.
[22] 3. Az  Alkotmánybíróság a  3/2013. (II. 14.) AB határozat indokolásában megvizsgálta a  közigazgatási eljárásban
a  gyülekezések bejelentésével kapcsolatban meghozható döntéseket. „A rendőrség, ha a  bejelentés vizsgálatára
nincs hatásköre, mert a  rendezvényt nem egy mindenki számára korlátozás nélkül igénybe vehető területen
kívánják megtartani, a  Gytv. 8.  § (1) és (3)  bekezdése, továbbá 15.  § a)  pontja alapján, a  Ket. vonatkozó
rendelkezéseinek megfelelően bejelentést elutasító határozatot hoz. Egyéb esetben tudomásul veszi a bejelentést,
vagy a  Gytv. 8.  § (1)  bekezdésében megjelölt ok miatt a  rendezvény adott helyen és időben való megtartását
megtiltó határozatot hoz” {Indokolás [49]}. A  tiltó határozatok esetében a  Gytv. 9.  § (1)  bekezdése értelmében
bírósági felülvizsgálat kérhető, amelyet a  bíróság érdemben köteles felülbírálni, amely során az  alkotmányossági
szempontokat nem hagyhatja figyelmen kívül.
[23] A közigazgatási határozatok törvényességének ellenőrzése körében hozható határozatokat a Pp. 339. § szabályozza.
Ez  a  keretszabály teszi lehetővé a  „törvény eltérő rendelkezését”, amely alapján a  Pp.-ben foglaltakhoz képest
a  Gytv. 9.  § (1)  bekezdése alapján indult felülvizsgálati eljárás tekintetében a  Gytv. 9.  § (2)  bekezdése speciális
eljárási szabályokat rögzít. Így a  gyülekezések tiltásával kapcsolatos felülvizsgálat körében megállapítható, hogy
a  jogkövetkezmények köre szűkebb, a közigazgatási határozatot a bíróság nem változtathatja meg és a Pp. 339. §
(3)  bekezdésében foglalt új eljárásra sem kötelezheti az  eljáró hatóságot, amennyiben a  bíróság „más jogalapon
álló határozat meghozatalát látja indokoltnak.” A  Gytv. 9.  § (2)  bekezdése szerint a  bíróság két dolgot tehet: „[h]a
a  kérelemnek helyt ad, hatályon kívül helyezi a  rendőrség határozatát, ellenkező esetben a  kérelmet elutasítja.”
A gyülekezést megtiltó határozatok felülvizsgálata esetében a bíróság végső döntési kötelezettsége tehát szigorúan
ellenőrzési jellegű, a  közigazgatási perben eljáró bíróságnak csupán kasszációs jogköre van. A  kérelem érdemi
vizsgálata után, ha a  kérelemmel a  bíróság egyetért, úgy hatályon kívül helyező végzése meghozatalával maga
vonja le ennek a következményét, egyébként pedig elutasító döntést hoz.
[24] 4. Fentiek alapján jelen esetben a  bíróságnak a  Gytv. 9.  § (1)  bekezdése alapján azt kellett volna vizsgálnia, hogy
a  rendőrségi határozat jogalapja valós és jogszerű volt-e, azaz, hogy jogszerűen alkalmazta-e a  rendőrség
a  gyülekezésekkel kapcsolatban jogszabályba foglalt tiltó okokat. Ehelyett azonban a  bíróság azt állítja, hogy
a  felülvizsgálati kérelem „nem volt teljesíthető”. A  bíróság a  felülvizsgálati eljárás során áttekintette az  ügy
körülményeit, és a  rendőrségi tiltó határozat jogszerűsége helyett a  bejelentés megítélésének kezelésével
foglalkozott és arra az  álláspontra helyezkedett, hogy a  korai bejelentésre tekintettel a  rendőrségnek nem tiltó
határozatot, hanem a  bejelentést érdemi vizsgálat nélkül elutasító határozatot kellett volna hoznia. A  bejelentés
megítélésével összefüggő döntésre utal, hogy a bíróság indokolásában a Ket. 30. § c) pontjára hivatkozik, amelynek
azonban elsődleges címzettje „a hatóság”.
[25] Ezek alapján az Alkotmánybíróság arra a megállapításra jutott, hogy a lefolytatott bírósági eljárás a vizsgált esetben
a  jogorvoslathoz való alapjog immanens elemének, az  állított jogsérelem orvosolhatóságának a  lehetőségét
és érvényesülését zárta ki, amikor a  bíróság nem a  panaszos (kérelmező) jogorvoslati kérelmének megfelelően
vizsgálta meg a  rendőrségi határozatot. A  bíróság bár megállapította azt, hogy a  rendőrség nem hozhatott volna
tiltó határozatot, mégis elutasította a  kérelmező jogorvoslati kérelmét, ezzel pedig kiüresítette az  indítványozó
jogorvoslathoz való alapjogát, hiszen a  felülvizsgálati eljárás csak formális értelemben ment végbe, tartalmi, azaz
a tiltó okokat érintő bírósági felülvizsgálat nem történt, az azokra irányadó érdemi döntést nem hozott a bíróság.
[26] Az elutasítással a  bíróság lényegében nem a  rendőrségi határozat törvényességéről döntött, döntésével mégis
hatályában fenntartotta a  tiltást, aminek a  jelen ügyet érintő burkolt jogkövetkezménye, hogy egy, az  idő
előttiségre vonatkozó, sem az  Alaptörvényből, sem pedig a  Gytv.-ből le nem vezethető tiltó okot fogadott el
a  bíróság, amikor a  sem a  rendőrség határozatában, sem pedig a  panaszos (kérelmező) jogorvoslati kérelmében
nem szereplő indokra alapította döntését. Ugyanez a  döntés a  jövőre nézve a  bejelentést érdemi vizsgálat nélkül
elutasító határozat meghozatalát kilátásba helyező, a  bejelentés időbeliségével kapcsolatos szabályt állapít meg,
aminek, ahogy arra a  bíróság is rámutat, „explicit” jogszabályi alapja nincs. Az  Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy
a  bíróság által alkalmazott „ésszerűségi szempont” nem vezethető le sem az  Alaptörvényből, sem a  Gytv.-ből.
Még a „józan ész” szerint „nem túl korán”, például a  kezdő időpont előtt egy hónappal vagy akár éppen három
nappal bejelentett és tudomásul vett rendezvények esetében sem zárható ki, hogy utóbb olyan esemény
következik be, amelyről a  rendőrségnek előre nem volt tudomása, így azt nem tudhatja mérlegelni a  bejelentés
tudomásulvételekor. A bejelentési kötelezettségnek éppen az a  lényege, hogy a  rendőrség felmérje a  rendezvény
paramétereit, a  kapcsolódó kockázatokat, azt, hogy milyen előkészületeket kell tennie az  alapjog gyakorlásának
biztosítása érdekében [Lásd: 55/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 442, 458–459., megerősítve 75/2008. (V. 29.)
AB határozat, ABH 2008, 651, 660., 3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [44]; a Velencei Bizottságnak a gyülekezési
szabadsággal kapcsolatos összefoglaló álláspontja: Compilation of Venice Commission Opinions concerning
Freedom of Assembly, Strasbourg, 04 October 2012, CDL(2012)014rev2, 26–27.], ezért a  bejelentési kötelezettség
céljával ellentétes, ha a jogalkalmazók önkényesen, jogszabályi alap nélkül nem bírálják el érdemben a meglátásuk
szerint idejekorán bejelentett rendezvényeket. A  jogalkalmazó szerveknek olyan jogalkalmazást és jogértelmezést
kell követniük, ami kiszámítható (nem széttartó), és nem vezet az alapjog szükségtelen korlátozására.
[27] Mindezek alapján az  Alkotmánybíróság szerint az  alkotmányjogi panaszban állított jogorvoslathoz fűződő
jog sérelmét lényegében az  okozza, hogy a  bíróság valójában egy közigazgatási határozatot megváltoztató
döntést hozott, amelyre azonban a  Gytv. speciális eljárásjogi szabályai alapján nem lett volna lehetősége, hiszen
revíziós/reformatórius jogköre a  Gytv. 9.  § (2)  bekezdése alapján nincsen. Az  Alkotmánybíróság szerint a  végzés
indokolásából kiderülő „megváltoztató jelleg” olyan kirívó törvénysértésként értékelhető, amely eléri az alaptörvényellenesség szintjét, mivel a törvénysértések következtében nem érvényesülhetett a jogorvoslathoz való jog lényegi
tartalma. Mindezt pedig súlyosbítja, hogy közvetett módon mindez egy alapvető jog gyakorlásával, a gyülekezéshez
való joggal áll összefüggésben. A  gyülekezés bejelentője ugyanis kétségtelen módon bejelenthet egy újabb
gyülekezést a rendőrségnek, azonban a bíróság elutasító végzése a korábbi tiltó határozatot hatályában fenntartja,
miközben annak érdeméről nem mond semmit, a bíróság a tiltó okok és a rendőrségi jogalkalmazás vizsgálatáig el
sem jutott, bár ez lenne a felülvizsgálati eljárás lényege. Fentiek alapján az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy
a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 17.Kpk.45.226/2014/2. számú végzése nem minősül a felülvizsgálati
kérelem érdemi elbírálásának, így sérült az indítványozónak az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdése által is védett
hatékony jogorvoslathoz fűződő joga.
[28] Az Alkotmánybíróság erre tekintettel a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság végzését megsemmisítette.
[29] 5. Az  Abtv. 43.  § (4)  bekezdése alapján az  Alkotmánybíróság a  bírói döntés megsemmisítése esetén
megsemmisítheti a  döntéssel felülvizsgált más bírósági vagy hatósági döntéseket is. Az  Alkotmánybíróság
a  mostani ügyben a  rendőrségi végzést nem vizsgálta és nem semmisítette meg, mivel az  alkotmánybírósági
vizsgálat szempontja, a  jogorvoslathoz fűződő alapjog kiüresedése a  bírósági végzéssel összefüggésben
értékelhető, a  felvetődő alkotmányjogi problémát pedig a  bírósági végzés megsemmisítése kiküszöbölte.
A  végzés „megsemmisítése az  Alkotmánybíróság szerint a  mostani ügyben morális elégtételt jelent a  jogsérelmet
szenvedetteknek, az  alkotmánybírósági határozatban ismertetett szempontok pedig iránymutatóul szolgálnak
a jövőbeli gyülekezési jogvitákban eljáró bíróságok számára.” {3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [71]}.
[30] Mindazonáltal az Alkotmánybíróság rámutat arra, hogy a Gytv. 8. § (1) bekezdése két tiltó okot nevesít. E két korlát
mögött az  Alaptörvény I.  cikk (3)  bekezdésével összhangban – a  népképviseleti szerv és a  bíróságok zavartalan
működésének súlyos veszélyeztetéseként – ott áll az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdése, valamint – a  közlekedés
más útvonalon nem biztosítható esetkörében – a  közlekedés rendjéhez fűződő közérdek. [75/2008. (V. 29.)
AB  határozat ABH 2008, 651, 658.] Az  eljáró bíróságnak azt kellett volna megvizsgálnia, hogy az  előzetes tilalmi
okokat, mint a  gyülekezési szabadság legsúlyosabb mértékű és ultima ratio jellegű korlátozását a  rendőrség
jogszerűen alkalmazta-e, a  szükségességi-arányossági követelményeknek megfelelően mérlegelt-e. E  tekintetben
irányadó, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága az Oya Ataman-ügyben a hatóságok számára a gyülekezés során
tanúsítandóan előírt tűrési kötelezettséget a Patyi-ügyben a bejelentési eljárásra is kiterjesztette [Lásd: EJEB, Patyi
kontra Magyarország, (5529/05); 2008. október 7., 43.  pont]. Ez  az  in dubio pro libertate elv megfogalmazását
jelenti és azt a  követelményt fogalmazza meg a  jogalkalmazók irányában, hogy a  gyülekezések megítélésekor
a gyülekezési jog minél szélesebb körű biztosítását eredményező döntést hozzanak.
[31] 6. Az  Alkotmánybíróság a  határozat Magyar Közlönyben történő közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdésének
második mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2015. június 30. Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
113/2013. (XII. 10.) VM rendelete az óvoda-, és iskolatej program szabályozásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. fenntartó: az oktatási intézmények tanulóinak tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi
támogatás tekintetében az  1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2008. július 10-i 657/2008/EK bizottsági rendelet (a  továbbiakban: bizottsági
rendelet) 6.  cikk (2)  bekezdés b)  pontjában említett, a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény
(a  továbbiakban: nemzeti köznevelési törvény), illetve a  Klebelsberg Intézményfenntartó Központról szóló
202/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet szerinti, a köznevelési intézmény fenntartására jogosult személy;
2. szállító: a  bizottsági rendelet 6.  cikk (2)  bekezdés c)  pontja szerinti, tejfeldolgozással, illetve tejtermeléssel
foglalkozó, a  Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685.  § c)  pontja szerinti gazdálkodó
szervezet.
2. Kedvezményezetti kör, kérelmezők 2. § (1) Az óvoda-, és iskolatej programban a nemzeti köznevelési törvény szerinti nevelési-oktatási intézményekben óvodai
nevelésben részt vevő gyermekek (a  továbbiakban: óvodások), általános iskolai nevelésben-oktatásban részt vevő
tanulók (a továbbiakban: általános iskolai tanulók), a középiskolai és szakiskolai nevelésben-oktatásban részt vevő
tanulók (a továbbiakban: középfokú iskolai tanulók), valamint gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelésbenoktatásban részt vevő tanulók (a továbbiakban együtt: kedvezményezett) vehetnek részt.
(2) Az  óvoda-, és iskolatej program keretében kedvezményezettenként nevelési és tanítási naponként átlagosan
legfeljebb 0,25 liter tej egyenértékkel megegyező mennyiség erejéig – az e rendeletben meghatározott tejtermékek
után – támogatás igényelhető.
3. § (1) Az óvoda-, és iskolatej program lebonyolításával kapcsolatos feladatokat a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) látja el.
(2) A nemzeti köznevelésről szóló törvény végrehajtásáról szóló 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet szerinti köznevelési
információs rendszer működtetője minden év november 30-áig – a  november 15-ei állapot szerint – megküldi
az  óvodai, általános és középfokú iskolai feladatot ellátó intézmények, tagintézmények és fenntartóik közérdekű
adatait (az intézmény neve, OM azonosítója, feladatellátási hely azonosítója, a  fenntartó neve, az  intézmény
székhelye, székhelyének címe, telephelyének neve és címe) az  MVH, valamint az  agrárpolitikáért felelős miniszter
által vezetett minisztérium részére.
4. § (1) A  támogatást a  fenntartó és a  szállító között a  6.  § szerint létrejött szállítási szerződésben foglaltaknak
(a  továbbiakban: szerződés) megfelelően a  támogatás előfinanszírozását vállaló szerződő fél (a  továbbiakban:
kérelmező) igényelheti.
(2) A támogatást olyan kérelmező igényelheti, amely rendelkezik az MVH jóváhagyásával.
3. A kérelmezők jóváhagyása 5. § (1) A  jóváhagyással nem rendelkező kérelmezőnek az  1.  mellékletben meghatározott adattartalmú jóváhagyási
kérelmét az  MVH által rendszeresített és a  honlapján közleményben közzétett nyomtatványon legkésőbb
a  szerződésnek a  8.  § (1)  bekezdés szerinti első alkalommal történő benyújtásával egyidejűleg kell benyújtania
személyesen vagy postai úton a kérelmező székhelye szerint illetékes MVH megyei kirendeltségéhez. A jóváhagyási
kérelmek benyújtási határideje jogvesztő.
(2) Az  a  kérelmező jogosult jóváhagyás iránti kérelem benyújtására, amely a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési,
valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi
XVII. törvény (a továbbiakban: 2007. évi XVII. törvény) szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett,
vagy legkésőbb a jóváhagyás iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg az erre vonatkozó kérelmét benyújtotta.
(3) A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: önkormányzati törvény)
alapján alakított önkormányzati társulás esetében az (1) bekezdés szerinti jóváhagyási kérelmet a társulás nyújthatja
be. A  jóváhagyási kérelemhez önkormányzati társulások esetében mellékelni kell az  önkormányzatok által kötött
társulási megállapodás másolati példányát.
(4) Amennyiben a  jóváhagyást követően a kérelmező adataiban változás következik be, a kérelmező az adatváltozást
tizenöt napon belül köteles az MVH-nak bejelenteni.
4. A támogatás igénylésének általános feltételei 6. § (1) E  rendelet szerinti támogatás akkor nyújtható, ha a  fenntartó és a  szállító olyan szerződést kötött egymással,
amely szerződésben meghatározott termékek megfelelnek az  élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i
852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben, és az  állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai
szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben
foglaltaknak, így különösen annak a  követelménynek, hogy a  termékeket engedélyezett üzemben állították elő,
továbbá a  853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. Melléklet I. Szakaszában meghatározott jelölési
előírásoknak.
(2) A  fenntartónak a  szerződés megkötése szempontjából előnyben kell részesítenie azt az  alábbi feltételeknek
megfelelő szállítót, amely
a) a  megkötött szerződéssel a  teljes tanév vonatkozásában folyamatos szállítást vállal és összességében
tejegyenértékre vetített ár tekintetében a legolcsóbb (10 pont);
b) tejipari feldolgozó üzemmel vagy tejelő szarvasmarha állománnyal rendelkezik, vagy amelynek tulajdonosi
körét, vagy üzletrészét legalább 80% tulajdoni hányaddal tejfeldolgozó üzemmel vagy tejelő szarvasmarha
állománnyal rendelkező gazdasági szervezet, vagy magánszemély birtokolja (9 pont);
c) a kistermelői élelmiszer-termelés, -előállítás és -értékesítés feltételeiről szóló 52/2010. (IV. 30.) FVM rendelet
értelmében kistermelő vagy a  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi
XXXIV. törvény 3. §-a alapján mikro-, kis- és középvállalkozás (9 pont);
d) a szerződés teljes időtartamára vállalja az előfinanszírozást (8 pont);
e) nagyobb termékvariációt tud biztosítani egy ellátási hét alatt (7 pont);
f ) a  hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény szerint meghatározott újrafelhasználható csomagolóanyagot
alkalmaz (7 pont);
g) a gyártástól számított legalább nyolc napos szavatosságot vállal a termékeire (5 pont).
 (3) A  6.  mellékletben meghatározott promóciós intézkedések közül legalább két intézkedés egy tanítási félév során
történő vállalása esetén a szállító részére 5 pont adandó, minden további vállalás esetén 0,5 pont adandó.
 (4) A  (2)–(3)  bekezdésben meghatározott feltételek szerinti pontok alapján rangsorolni kell a  szállítókat. Pont csak
vállalt feltétel után adható, a (2)–(3) bekezdésben meghatározott pontszámot csökkenteni nem lehet. A rangsorolás
alapján a  legtöbb pontszámot elért szállítóval kell a  fenntartónak a  szerződést megkötnie. A  kialakított rangsort
a fenntartónak a döntést követő harminc napon belül a hivatalos honlapján közzé kell tennie és elektronikus úton
meg kell küldenie a Vidékfejlesztési Minisztérium részére (iskolatej@vm.gov.hu).
(5) Amennyiben a (2)–(3) bekezdésben vállalt intézkedés nem teljesül, akkor a támogatás jogosulatlannak minősül, és
a felmerülő összes jogkövetkezmény a gazdálkodó szervezetet terheli.
(6) Amennyiben a  szállító az  előfinanszírozó, úgy az  (1)  bekezdés szerinti szerződés az  intézmény fenntartójának
jóváhagyásával megköthető a  köznevelési feladatot ellátó egyes önkormányzati fenntartású intézmények állami
fenntartásba vételéről szóló 2012. évi CLXXXVIII. törvény 1. § 3. pontja szerinti intézmény működtetését végző jogi
személlyel vagy települési önkormányzattal.
(7) Támogatás abban az  esetben is igénybe vehető, ha a  fenntartó a  szállítóval és a  szállító által előállított termékek
továbbértékesítését végző gazdálkodó szervezettel (a  továbbiakban: gazdálkodó szervezet) egyidejűleg köt
szerződést. A  gazdálkodó szervezettel kötött szerződés legfeljebb fél éves időszakra köthető, amely időszak alatt
a szerződés nem módosítható. A gazdálkodó szervezettel a szállítási időszak hatályánál hosszabb időszakot felölelő,
további szerződés nem köthető, valamint a  fenntartó hűségnyilatkozatot nem tehet. A  szállítással összefüggésbe
hozható összes feltételt egy keretszerződésben kell rögzíteni. Gazdálkodó szervezet javára árrés, haszonrés, egyéb
jogcímen szedett értékkülönbözet nem állapítható meg.
(8) A  (7)  bekezdés szerinti esetben a  támogatás előfinanszírozását kizárólag a  fenntartó vállalhatja. Ha
az  e  bekezdésben foglalt feltétel nem teljesül, akkor a  támogatás jogosulatlannak minősül, és a  felmerülő összes
jogkövetkezmény a gazdálkodó szervezetet terheli.
(9) Amennyiben a  tej, és tejtermékek kiszállítása a  (7)  bekezdésben meghatározott feltételrendszer szerint valósul
meg, úgy a  szerződés jóváhagyására irányuló kérelemnek tartalmaznia kell a  fenntartó nyilatkozatát arról, hogy
teljesülnek a (7) és (8) bekezdésben foglalt feltételek.
(10) A támogatás igénylésének feltétele, hogy a szerződés legalább az alábbi elemeket tartalmazza:
a) a kérelmező megnevezése,
b) nevelési-oktatási intézményenként – a bizottsági rendeletben foglaltaknak megfelelően –
ba) az OM azonosító,
bb) a teljesítés helyszíne,
bc) a tanítási, nevelési napok száma a 8. § (3) bekezdésben meghatározott időszakokra vonatkozóan,
bd) a  2.  § (1)  bekezdése szerint jogosult kedvezményezettek száma a  támogatási kérelemmel érintett,
a 8. § (3) bekezdésben meghatározott időszakokban,
be) a támogatott termék átvételének módja,
bf ) a termékek kiszerelési módja, és a kiszerelési mód szerinti egységnyi mennyiség,
bg) az adott termékre vonatkozó egységár,
bh) a fizetés feltételei,
bi) a szállítási időszak,
bj) a szállítások ütemezése,
bk) a szerződésmódosítás lehetősége a szeptemberi gyermek- vagy tanulólétszám ismeretében.
(11) A kötelező tartalmi elemeket magában foglaló szerződésmintát a 3. melléklet tartalmazza.
 (12) Amennyiben a  szállító az  előfinanszírozó, és a  szerződést az  állami intézményfenntartó szerv által fenntartott
intézmény vonatkozásában az intézmény működtetését végző jogi személy vagy települési önkormányzat köti, úgy
a szerződéskötés intézményfenntartó általi jóváhagyásról szóló dokumentumot a szerződéssel együtt – a 8. § (1) és
(2) bekezdésben meghatározott határidők szerint – kell a szállítónak megküldenie az MVH részére.
(13) Ha a szállító nem rendelkezik saját tejfeldolgozó üzemmel, akkor a kérelmezőnek azt a szerződést, amelyet a szállító
egy másik gazdálkodó szervezettel a  tejtermék előállítása tárgyában kötött, az  (1)  bekezdés szerinti szerződéssel
együtt – a 8. § (1) és (2) bekezdésben meghatározott határidők szerint – be kell nyújtania.
(14) Amennyiben a  szállító az  előfinanszírozó, úgy a  fenntartó részére a  leszállított termékekről számlát állít ki, amely
tételesen tartalmazza a  termék 7.  § (1)  bekezdés szerinti pontos megnevezését – tej, illetve ízesített tej esetében
annak zsírtartalmát –, ellenértékét, valamint az  ellenértékének támogatástartalmát. A  támogatástartalom nem
haladhatja meg az adott termékkategóriához a 13. §-ban meghatározott maximális összeget.
(15) A  fenntartó a  szállítónak a  bruttó számlaérték és a  támogatástartalom különbözetét fizeti meg. Valamely
jogosultsági feltétel – fenntartó hibájából fakadó – nem teljesülése esetén a  fenntartó köteles a  szállító részére
a számla teljes összegét megfizetni.
(16) A támogatás igénylésének további feltétele, hogy a szerződésnek a kérelmező személyére vonatkozó elemét a felek
a már megkezdett – a 8. § (3) bekezdésben meghatározott – időszak vonatkozásában ne módosítsák, ugyanakkor
a kérelmező személye a 8. § (3) bekezdés szerinti időszakokra vonatkozóan eltérően is meghatározható.
(17) Ha a fenntartó a 8. § (3) bekezdés szerinti valamely időszakra szerződést kötött, az e rendelet szerinti támogatásra
akkor jogosult, ha ugyanazon időszakra ugyanazon nevelési-oktatási intézmény vonatkozásában nem köt újabb
szerződést.
(18) A  (17)  bekezdés alól kivételt képez az  az eset, amikor a  nevelési-oktatási intézmény a  székhelyén kívüli más
településen működő tagintézménnyel köt szerződést. Ebben az  esetben lehetőség van az  adott időszakra
vonatkozóan egynél több szerződés megkötésére is.
5. A támogatható termékek köre 7. § (1) Az  óvoda-, és iskolatej program keretében a  2.  § (1)  bekezdés szerinti ellátotti kör részére a  nevelési és a  tanítási
napokon az alábbi termékek kerülhetnek kiszállításra:
a) a  mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló,
2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: tanácsi rendelet) XIII. melléklet III. pontja
szerinti teljes tej, illetve 2,8% (m/m) zsírtartalmú tej, valamint laktóz intoleranciában szenvedő gyermekek
részére a tanácsi rendelet XIII. melléklet III. pontja szerinti fogyasztói tej azzal, hogy a tejtermék laktóztartalma
a fogyasztásra kész állapotban kevesebb, mint 0,1 g/100 g (a továbbiakban: „I/a. teljes/félzsíros tej”);
b) a  tanácsi rendelet XIII.  melléklet III.  pontja szerinti zsírszegény (1,5–1,8% m/m%) tej (a  továbbiakban:
„I/a. zsírszegény tej”);
c) a  Magyar Élelmiszerkönyv kötelező előírásairól szóló 152/2009. (XI. 12.) FVM rendelet (a  továbbiakban:
MÉ) 13.  melléklet B rész 1.1.1.  pontja szerinti ízesített tejkészítmények, azzal a  feltétellel, hogy az  ízesített
késztermékben – a  bizottsági rendelet I.  melléklete I. kategória b)  pontjának megfelelően – a  tejhányad
legalább 90% (m/m) és az  1.3.  pontja szerint zsíros vagy félzsíros kategóriába esik, valamint laktóz
intoleranciában szenvedő gyermekek részére a  tanácsi rendelet XIII.  melléklet III.  pontja szerinti fogyasztói
tej azzal, hogy a  tejtermék laktóztartalma a  fogyasztásra kész állapotban kevesebb, mint 0,1 g/100 g
(a továbbiakban: „I/b. zsíros/félzsíros ízesített tej”);
d) a  MÉ 13.  melléklet B rész 1.1.1.  pontja szerint ízesített tejkészítmények, azzal a  feltétellel, hogy az  ízesített
késztermékben – a  bizottsági rendelet I.  melléklete I. kategória b)  pontjának megfelelően – a  tejhányad
legalább 90% (m/m) legyen, továbbá azzal a  feltétellel, hogy a  MÉ 13. számú melléklet B rész 1.3.  pontja
szerint zsírszegény kategóriába esik (a továbbiakban: „I/b. zsírszegény ízesített tej”);
e) a  MÉ 13.  melléklet B rész 2.1.1.  pont a) és b)  alpontjában meghatározott élőflórás savanyú natúr
tejkészítmény (natúr joghurt és kefir), amely a  bizottsági rendelet I.  melléklet I. kategória c)  pontjának
megfelelően 90 tömegszázalékban tartalmaz tejet (a továbbiakban: „I/c. natúr joghurt és natúr kefir”);
f ) a MÉ 13. melléklet B rész 2.1.1. pont a) alpontjában meghatározott gyümölcslével vagy egyéb ízesítőanyaggal
ízesített élőflórás savanyú tejkészítmény, amely a  bizottsági rendelet I.  melléklet I. kategória c)  pontjának
megfelelően 90 tömegszázalékban tartalmaz tejet (a továbbiakban: „I/c. gyümölcsleves/ízesített joghurt”);
g) a MÉ 13. melléklet B rész 2.1.1. pont a) alpontjában meghatározott gyümölccsel ízesített, élőflórás savanyú
tejkészítmény, amely a  bizottsági rendelet I.  melléklet II. kategóriájának megfelelően 75 tömegszázalékban
tartalmaz tejet (a továbbiakban: „II. gyümölcsdarabos joghurt”);
h) a  MÉ 13.  melléklet B rész 7.1.1. vagy 7.1.2.  pontjában meghatározott, nem ízesített ömlesztett sajtok,
amelyek a  bizottsági rendelet I.  melléklet III. kategóriájának megfelelően legfeljebb 10 tömegszázalékban
tartalmaznak tejidegen összetevőt, és megfelelnek a MÉ 13. melléklet B rész 7.3. pontja szerinti félzsíros vagy
zsíros kategóriának (a továbbiakban: „III. ömlesztett sajt”).
(2) Az  (1)  bekezdésben felsorolt termékeknek meg kell felelniük a  2.  mellékletben meghatározott minőségi
követelményeknek.
(3) A  kiszállított termék kizárólag közvetlenül a  kedvezményezett részére kerülhet kiosztásra, azt a  nevelési-oktatási
intézmény más (pl. feldolgozási, kereskedelmi, ételkészítési) célra nem használhatja fel.
(4) Amennyiben a  kedvezményezett az  adott tanítási vagy nevelési napon már részesült az  e  rendelet szerint
őt megillető és maximálisan kiosztható 0,25 liter, vagy ennek megfelelő tejegyenértékű tejtermékből, az  ezt
meghaladó mennyiségen felül további támogatás nem vehető igénybe.
(5) A kiszállított tejtermékek tejegyenértékei a következők:
a) 1 liter kiszállított teljes vagy félzsíros vagy zsírszegény, az  e  rendelet előírásainak megfelelő hőkezelt
fogyasztói tejféleség vagy hőkezelt fogyasztói ízesített tejféleség, a  natúr joghurt és kefir, valamint
a bizottsági rendelet I. melléklet I. kategória c) pontjának megfelelő ízesített joghurt 1 liter,
b) 1 kg kiszállított, az e rendelet előírásainak megfelelő ömlesztett sajt 2,912 liter,
c) 1 kg kiszállított, az  e  rendelet előírásainak megfelelő natúr joghurt, kefir, valamint a  bizottsági rendelet
I. melléklet I. kategória c) pontjának megfelelő ízesített joghurt 0,971 liter,
d) 1 kg kiszállított, a bizottsági rendelet I. melléklet II. kategóriájának megfelelő ízesített joghurt 0,9 liter
tejegyenértéknek felel meg.
6. A szerződés és a támogatási kérelem benyújtása
8. § (1) A kérelmező köteles
a) a  2014. január 1. és július 31. közötti, a  (3)  bekezdés szerinti szállítási időszakok vonatkozásában a  6.  §
(1) bekezdés szerinti szerződés másolati példányát és a szállítási szerződés bejelentésére vonatkozó – az MVH
által a  4.  mellékletben meghatározott adattartalommal rendszeresített és a  honlapján közleményben
közzétett – nyomtatványt 2014. január 31-ig,
b) a 2014. január 31. után kötött szállítási szerződések másolati példányát a szállítás kezdőnapját követő tizenöt
napon belül,
c) a szerződésmódosítás másolati példányát a szerződésmódosítás létrejöttétől számított tizenöt napon belül
a kérelmező székhelye szerint illetékes MVH megyei kirendeltségéhez személyesen vagy postai úton benyújtani.
(2) A 2014/2015. tanévtől kezdődően a kérelmező köteles
a) az adott tanév augusztus 1-je után kezdődő, a (3) bekezdés szerinti szállítási időszakok vonatkozásában a 6. §
(1) bekezdés szerinti szerződés másolati példányát és a szállítási szerződés bejelentésére vonatkozó – az MVH
által a  4.  mellékletben meghatározott adattartalommal rendszeresített és a  honlapján közleményben
közzétett –, kitöltött nyomtatványt az első szállítási napot megelőző negyedik hónap végéig,
b) a szerződésmódosítás másolati példányát a szerződésmódosítás hatálybalépését megelőző tizedik napig
a kérelmező székhelye szerint illetékes MVH megyei kirendeltségéhez személyesen vagy postai úton benyújtani.
Állami intézményfenntartó szerv által előfinanszírozott szerződések esetében a személyes vagy postai úton történő
benyújtás helye az MVH központi szerve.
(3) A  kérelmező az  5.  mellékletben meghatározott adattartalmú támogatási kérelmét az  MVH által rendszeresített és
a honlapján közleményben közzétett nyomtatványon
a) az adott tanév augusztus 1. és október 31. közötti időszakában,
b) az adott tanév november 1. és december 31. közötti időszakában,
c) az adott tanév január 1. és február 28. közötti időszakában,
d) az adott tanév március 1. és április 30. közötti időszakában, és
e) az adott tanév május 1. és július 31. közötti időszakában
kiszállított tejtermékekre vonatkozóan, időszakonként egy alkalommal, személyesen vagy postai úton nyújthatja
be az adott időszakot követő harmadik hónap utolsó napjáig, az MVH kérelmező székhelye szerint illetékes megyei
kirendeltségéhez. Állami intézményfenntartó szerv által igényelt támogatás esetében a személyes vagy postai úton
történő benyújtás helye az MVH központi szerve.
(4) Az  önkormányzati törvény alapján alakított önkormányzati társulás esetében a  (2)  bekezdés szerinti támogatási
kérelmet a társulás nyújthatja be.
(5) A  támogatási kérelemhez csatolni kell az  adott időszakra vonatkozó, a  támogatott termékek beszerzését
igazoló számlák másolati példányait és azok összesítőjét, amely összesítőnek minden számla vonatkozásában
tartalmaznia kell a számlákon szereplő leszállított termékmennyiséget termékkategóriánkénti és kedvezményezett
csoportonkénti (óvodás, általános iskolai tanuló, gyógypedagógiai tanterv alapján tanuló, integráltan nevelt
általános iskola, szakiskola, középfokú iskolai tanuló) bontásban. A  számlaösszesítő elektronikusan kitöltött
példányát elektronikusan is meg kell küldeni az MVH részére (iskolatej@mvh.gov.hu).
(6) Az MVH a hiánytalan és jogszerű támogatási kérelmekről a beérkezést követő negyvenöt napon belül döntést hoz,
és haladéktalanul elrendeli a  támogatás jogos összegének a  kérelmező által az  ügyfél-nyilvántartási rendszerben
megadott fizetési számlára történő átutalását.
7. Támogatási rendszer 9. § (1) A középfokú iskolai tanulók ellátása esetén az óvoda-, és iskolatej program lebonyolítása közösségi forrásból kerül
finanszírozásra.
(2) Az  óvodások, az  általános iskolai tanulók, valamint a  gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelésbenoktatásban részt vevő tanulók ellátása esetén az  óvoda-, és iskolatej program lebonyolítása a  bizottsági rendelet
szerinti támogatás összegéig közösségi forrásból és ehhez kapcsolódóan Magyarország adott évi központi
költségvetéséről szóló törvényben meghatározott forrásból kerül finanszírozásra.
(3) A  közösségi támogatás forintban meghatározott értékének kiszámításakor az  euróval kapcsolatos agromonetáris
rendszernek a  mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és egyes
rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1913/2006/EK bizottsági rendelet 5.  cikk (4)  bekezdésének
megfelelően az  adott támogatási időszakban annak az  időszaknak a  kezdő napján érvényes, az  Európai Központi
Bank által hivatalosan közzétett forint/euró középárfolyamot kell alapul venni, amelyre a  támogatási kérelem
vonatkozik.
(4) Az  általános iskolák a  székhelyük alapján, a  7–9.  melléklet szerint kerülnek az  igényelhető támogatási mérték
tekintetében besorolásra. A  támogatási kategóriákba való besorolás az  adott költségvetési évet megelőző év
költségvetési törvényének a  települések jövedelemdifferenciálódás mérséklésében év végén elfoglalt pozícióját
tartalmazó melléklete, valamint a települések önhibáján kívüli hátrányos helyzetének figyelembevételével történik.
8. Általános iskolai tanulók ellátásának támogatása 10. § (1) Az  általános iskolai tanulók ellátására igényelhető támogatás mértéke a  7.  melléklet szerinti székhelyű nevelésioktatási intézmény esetében a tejtermékek bruttó vételárának száz százaléka.
(2) Az  általános iskolai tanulók ellátására igényelhető támogatás mértéke a  8.  melléklet szerinti székhelyű nevelésioktatási intézmény esetében a  bizottsági rendelet szerinti támogatási érték, valamint a  bizottsági rendelet
szerinti támogatási érték és a  bruttó vételár – de legfeljebb a  13.  §-ban megjelölt támogatási alap-felsőhatár –
különbözetének ötven százaléka.
(3) Az  általános iskolai tanulók ellátására igényelhető támogatás mértéke a  9.  melléklet szerinti székhelyű nevelésioktatási intézmény esetében a  bizottsági rendelet szerinti támogatási érték, valamint a  bizottsági rendelet
szerinti támogatási érték és a  bruttó vételár – de legfeljebb a  13.  §-ban megjelölt támogatási alap-felsőhatár –
különbözetének húsz százaléka.
(4) Sajátos nevelési igényű általános iskolai tanulók esetében igényelhető támogatási összeg a  tejtermékek bruttó
vételárának száz százaléka függetlenül attól, hogy a tanuló gyógypedagógiai intézményben, vagy a többi tanulóval
együtt, azonos iskolai osztályban részesül nevelésben, oktatásban, vagy fejlesztőiskolai oktatás keretében teljesíti
a tankötelezettségét.
(5) A nevelési-oktatási intézmény székhelyén kívül más településen működő intézményegység esetén a 7–9. melléklet
szerinti besorolás alapját – az  (1)–(3)  bekezdésében foglaltaktól eltérően – az  a  település képezi, ahol
a tagintézmény működik.
9. Óvodások ellátásának támogatása 11. § (1) Az  óvodások ellátására igényelhető támogatás mértéke a  bizottsági rendelet szerinti támogatási érték, valamint
a bizottsági rendelet szerinti támogatási érték és a bruttó vételár – de legfeljebb a 13. §-ban megjelölt támogatási
alap-felsőhatár – különbözetének ötven százaléka.
(2) Sajátos nevelési igényű óvodások esetében igényelhető támogatási összeg a  tejtermékek bruttó vételárának száz
százaléka függetlenül attól, hogy az óvodás gyógypedagógiai intézményben, vagy a többi óvodással együtt, azonos
óvodai csoportban részesül nevelésben.
10. Középfokú iskolai tanulók ellátásának támogatása 12. § A középfokú iskolai tanulók ellátása esetén az  óvoda-, és iskolatej program lebonyolítása során a  bizottsági
rendeletben meghirdetett közösségi támogatás mértékéig igényelhető támogatás.
11. Bruttó vételár 13. § E rendelet alkalmazásában a támogatás alapja a szerződés szerinti bruttó vételár, de legfeljebb
a) az „I/a. teljes/félzsíros tej” és „I/b. teljes/félzsíros ízesített tej” esetében 32,5 Ft/dl,
b) az „I/a. zsírszegény tej” és „I/b. zsírszegény ízesített tej” esetében 13,2 Ft/dl,
c) az „I/c. natúr joghurt és kefir” esetében 395 Ft/kg,
d) az „I/c. gyümölcsleves/ízesített joghurt” esetében 315 Ft/kg,
e) a „II. gyümölcsdarabos joghurt” esetében 485 Ft/kg,
f ) a „III. ömlesztett sajt” esetében 1400 Ft/kg.
12. Nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettség, ellenőrzés 14. § (1) Ha a kérelmező a 8. § (1) és (2) bekezdése szerinti kötelezettségét határidőben nem teljesíti, az MVH a támogatási
kérelmet az érintett szerződések vonatkozásában elutasítja.
(2) A nevelési-oktatási intézmény köteles naprakész nyilvántartást vezetni az intézménybe felvett kedvezményezettek,
valamint az  adott tanítási, nevelési napon jelen lévő kedvezményezettek számáról és a  kiosztott tejtermékek
mennyiségéről a  7.  § (1)  bekezdésben meghatározott kategóriánkénti részletezésben. A  nevelési-oktatási
intézmény köteles a  nyilvántartás eredeti, a  nevelési-oktatási intézmény igazgatója által jóváhagyott példányát
az  adott támogatási időszak lejártát követő öt évig megőrizni. Amennyiben az  adott közoktatási intézmény több
tagintézménnyel rendelkezik, akkor a nyilvántartást tagintézményenként köteles vezetni.
(3) Ha a  támogatás igénylője a  szállító, köteles naprakész nyilvántartást vezetni a  nevelési-oktatási intézményekről,
valamint az ezeknek az intézményeknek szállított termékekről és azok mennyiségéről.
(4) Az MVH a nevelési-oktatási intézményben, a fenntartónál, a szállítónál és annak alvállalkozójánál, valamint a szállító
által előállított termékek továbbértékesítését végző gazdálkodó szervezetnél helyszíni ellenőrzést végezhet.
(5) Ha megállapítást nyer, hogy a  nevelési-oktatási intézmény nem teljesítette az  e  rendeletben foglaltakat, különös
tekintettel a  nevelési-oktatási intézmény naprakész nyilvántartási kötelezettségére, akkor az  érintett támogatás
összege a fenntartónál a 2007. évi XVII. törvény 69. §-a szerinti jogosulatlanul igénybevett támogatásnak minősül.
(6) Ha a támogatás igénylője a fenntartó, és a támogatás átutalását megelőző ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy
a nevelési-oktatási intézmény nem teljesítette az e rendeletben foglaltakat – különös tekintettel a nevelési-oktatási
intézmény naprakész nyilvántartási kötelezettségére –, akkor a kérelmező nem jogosult az érintett nevelési-oktatási
intézmény esetében igényelhető támogatás igénybevételére.
13. Az óvoda-, és iskolatej programot népszerűsítő plakát
15. § A bizottsági rendelet 16.  cikkében foglaltak alapján minden, az  óvoda-, és iskolatej programban résztvevő
intézménynek – a  bizottsági rendelet III.  mellékletében meghatározott minimumfeltételeknek megfelelő –,
az óvoda-, és iskolatej programot népszerűsítő plakátot kell elhelyeznie az intézmény főbejáratánál.
14. Záró rendelkezések 16. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 18. § 2014. március 15-én lép hatályba.
15. Az Európai Unió jogának való megfelelés 17. § Ez a  rendelet az  oktatási intézmények tanulóinak tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi
támogatás tekintetében az  1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2008. július 10-i 657/2008/EK bizottsági rendelet végrehajtását szolgálja.
16. Módosító rendelkezések 18. § E rendelet 1. § 2. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[E rendelet alkalmazásában:]
„2. szállító: a  bizottsági rendelet 6.  cikk (2)  bekezdés c)  pontja szerinti, tejfeldolgozással, illetve tejtermeléssel
foglalkozó, a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet.”
19. § (1) A Tanyafejlesztési Program előirányzat keretében nyújtott támogatás 2013. évi igénybevételének feltételeiről szóló
56/2013. (VI. 29.) VM rendelet [a továbbiakban: 56/2013. (VI. 29.) VM rendelet]
a) 7. § (4) bekezdésében a „tizenöt naptári napon belül” szövegrész helyébe a „negyvenöt naptári napon belül”,
b) 8. § (7) bekezdésében a „hatvan” szövegrész helyébe a „százhúsz”
szöveg lép.
(2) Az 56/2013. (VI. 29.) VM rendelet a következő 16. §-sal egészül ki:
„16.  § E  rendeletnek az  óvoda-, és iskolatej program szabályozásáról szóló 113/2013. (XII. 10.) VM rendelettel
(a  továbbiakban: módosító rendelet) módosított 7.  § (4)  bekezdését, valamint 8.  § (7)  bekezdését a  módosító
rendelet hatálybelépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.”
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
60/2003. (V. 28.) OGY határozata a Magyar Köztársaság és Kanada között a szociális biztonságról szóló, Budapesten, 2002. március 4-én aláírt Egyezmény megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti a Magyar Köztársaság és Kanada között a
szociális biztonságról szóló, Budapesten, 2002. március
4-én aláírt Egyezményt;
2. felkéri a külügyminisztert, hogy az Egyezmény megerősítéséről diplomáciai úton értesítse a kanadai felet.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
38/2016. (VIII. 12.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdésének felhatalmazása alapján a  Liget Budapest Projekttel
összefüggésben a  Fővárosi Nagycirkusz épületét érintő, készülő koncepció képviselete céljából Fekete Pétert
2016. szeptember 1. napjától 2017. február 28. napjáig tartó határozott időre miniszteri biztosnak nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva a Liget Budapest Projekttel összhangban
elősegíti az új nemzeti cirkuszépület létesítésére vonatkozó koncepció megvalósulását.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a kultúráért felelős államtitkár útján az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § A miniszteri biztos tevékenységéről 2017. március 17. napjáig írásbeli beszámolót készít, amelyet az emberi erőforrások
miniszteréhez nyújt be.
7. § Ez az utasítás 2016. szeptember 1-jén lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 7/2016. (II. 25.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
260/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Fórián Klárát 2017. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök