text:
209/2013. (VI. 18.) Korm. rendelete az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő megtett úttal arányos díjról szóló 2013. LXVII. törvény végrehajtásáról.
A Kormány az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény
28. § (1) bekezdés a)–m) és o)–p) pontjaiban,
a 49. § tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 7. alpontjában,
az 50. § tekintetében a nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló 2011. évi CC. törvény 7. §-ában,
az 51. § tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 9. alpontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. FEJEZET
KIJELÖLŐ RENDELKEZÉSEK 1. Kijelölő rendelkezések 1. § (1) A Kormány az állam nevében az útdíjszedői, az egyetemes útdíjszolgáltatói, valamint az útdíjellenőrzés-támogatói
feladatok ellátása érdekében szerződéskötésre a  Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központot (a továbbiakban:
KKK) jelöli ki.
(2) A Kormány
a) útdíjszedőként,
b) az útdíjellenőrzés-támogatói feladatok ellátására, valamint
c) egyetemes útdíjszolgáltatóként
az Állami Autópálya Kezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaságot jelöli ki.
(3) Az útdíjszedőt a felügyeleti szerv nyilvántartásba veszi.
II. FEJEZET
AZ ÚTDÍJJAL ÉS A BÍRSÁGGAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK
2. Díj- és járműkategóriák 2. § (1) Az  útdíj megállapítása során az  útdíjköteles gépjármű tengelyszáma alapján a  következő díjkategóriák szerint
differenciálva kell megállapítani az útdíj mértékét:
a) J2 díjkategória: a kéttengelyes útdíjköteles gépjárművek,
b) J3 díjkategória: a háromtengelyes útdíjköteles gépjárművek,
c) J4 díjkategória: a négy vagy több tengelyes útdíjköteles gépjárművek.
(2) Az  útdíj mértékének meghatározása során a  gépjárművek környezetvédelmi besorolása szerint történő
kategorizálásában alkalmazandó differenciáló tényezőket az 1. melléklet tartalmazza.
3. Az útdíj mértékének megállapítására vonatkozó módszertan 3. § (1) Az  infrastruktúradíj összegét és az  egyes díjkategóriák esetében alkalmazandó infrastruktúradíj mértékét
a költségek megtérülésének elve alapján a 3. melléklet szerinti módszertan szerint kell megállapítani.
(2) A  gépjárművek környezetvédelmi besorolása szerint differenciálni kell az  infrastruktúra díjat oly módon, hogy
egyetlen azonos útkategóriára vonatkozó infrastruktúra díj se haladja meg 100%-nál nagyobb mértékben
a  legszigorúbb kibocsátási előírásokat teljesítő, ugyanazon járműkategóriába tartozó gépjárművekre vonatkozó
díjat.
(3) A súlyozott átlagos infrastruktúra díjtételeket a számviteli évet követő két éven belül a kategóriák közötti díjszintek
arányosságának fenntartása érdekében felül kell vizsgálni.
(4) A  külsőköltség-díjat a  közúti közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés és zajártalom költségének
megtérítése érdekében lehet kivetni. A  külsőköltség-díj összegét differenciáltan és a  (2)  bekezdésben
meghatározott minimumkövetelményeknek megfelelően kell megállapítani és a  díj összege nem haladhatja meg
a 3. mellékletben meghatározott maximális értéket.
4. A beszedett útdíj és bírság központi költségvetésbe történő befizetésének rendje,
valamint az útdíj elszámolásának számviteli szabályai
4. § (1) Magyarország úthálózatán az  útdíjköteles elemi útszakaszok használatáért az  útdíjszedő által beszedett útdíjak
összegét
a) a díjak nettó összege,
b) általános forgalmi adó
jogcímeken, infrastruktúra díj és külsőköltség-díj bontásban kell elszámolni és befizetni a központi költségvetésbe.
(2) Az útdíjszedő a hozzá a tárgyhónapban az útdíjszolgáltatóktól beérkező útdíjakról a tárgyhót követő hónap 5-éig,
ha az munkaszüneti napra esik, akkor az azt követő első munkanapig, adatot szolgáltat a KKK-nak az (1) bekezdés
szerinti bontásban.
(3) A  KKK a  (2)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás alapján számlát állít ki az  útdíjszedő részére legkésőbb
az  adatszolgáltatás kézhezvételét követő 5. napig, ha az  munkaszüneti napra esik, akkor az  azt követő első
munkanapon, amely alapján az  útdíjszedő köteles legkésőbb a  számla kiállítás hónapjának 20. napjáig (ha
az  munkaszüneti napra esik, akkor az  azt követő első munkanapon) a  befizetést teljesíteni a  számlán feltüntetett,
a  Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban: Kincstár) vezetett kincstári számlák javára. Az  általános forgalmi adó
összegének átutalásakor az útdíjszedő feltünteti a KKK adószámát.
(4) Az  általános forgalmi adó tekintetében az  állami adóhatóság felé a  bevallást a  KKK teszi meg, a  befizetést
az útdíjszedő teljesíti a (3) bekezdésben foglaltak szerint.
(5) Az  útdíjszedő a  (3)  bekezdés szerint kiállított számla végösszegének pénzügyi teljesítéséről az  átutalást igazoló
bizonylat általa ellenjegyzett másolatát megküldi a  KKK részére. A  Kincstár a  számlakivonat megküldésével
tájékoztatást ad a KKK-nak az útdíjbevétel beérkezéséről.
(6) Az  útdíjbevétel (1)  bekezdés a)  pontja szerinti részét és a  kapcsolódó általános forgalmi adó befizetés számviteli
elszámolását a 2. melléklet tartalmazza.
5. § (1) Az  útdíjszedő az  általa az  útdíjszolgáltatók felé kibocsátott számlák összegét elkülönített nyilvántartásban vezeti,
mint állami követelést tartja nyilván.
(2) Az  útdíjszedő a  kincstári elszámolások beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
kormányrendelet szerint analitikus nyilvántartóhelyként az állami követelésekről a Kincstár részére adatszolgáltatást
köteles teljesíteni.
6. § A díjellenőrzésre feljogosított szervezet az  általa kiszabott és számára megfizetett bírságot havonta legalább egy
alkalommal köteles a  jogszabályban megjelölt költségvetési előirányzat részére levonás és beszámítás nélkül
átutalni.
III. FEJEZET
AZ ÚTDÍJSZEDÉSBEN ÉRINTETT SZERVEZETEK TEVÉKENYSÉGÉRE, ÉS A KÖZÖTTÜK LÉTREJÖVŐ
SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
5. Az útdíjszedő feladatai 7. § (1) Az  útdíjszedő az  UD rendszer részeként olyan informatikai rendszert köteles folyamatosan fenntartani, amely
képes az  UD rendszerrel kapcsolatos valamennyi jogszabályi, illetve az  útdíjszedővel kötött, útdíjszedői feladatok
elvégzésére vonatkozó szerződésben rögzített követelményt teljesíteni, és biztosítani az  útdíjszedői tevékenység
jogszabályoknak megfelelő elvégzését.
(2) Az útdíjszedő indokolatlan megkülönböztetésektől mentes módon működik együtt az útdíjszolgáltatókkal.
8. § (1) Az útdíjszedő köteles területi nyilatkozatot készíteni, amelyben rögzíti azokat a területeket, amelyekre a díjszedési
jogosultsága kiterjed, valamint megnevezi az  alkalmazható technológiákat és azokat a  pénzügyi feltételeket,
amelyek teljesítésével az  általa üzemeltetett UD rendszerhez az  útdíjszolgáltató – ide nem értve az  egyetemes
útdíjszolgáltatót – csatlakozhat.
(2) A területi nyilatkozat kötelező tartalmi elemei:
a) az útdíjszolgáltatóval szemben támasztott követelmények,
b) az útdíjszolgáltatótól kérhető pénzügyi biztosítékokra vonatkozó rendelkezések,
c) a  díjszedési politika ismertetése, így különösen az  UD rendszerhez való csatlakozás engedélyezési
paraméterei, az  útdíj megállapításával összefüggő adatok, érvénytelen fedélzeti eszközök bejelentésével
kapcsolatos eljárásrend,
d) az  útdíjszedő és az  útdíjszolgáltató közötti szerződésben szabályozandó tárgykörök, így különösen
az  útdíjköteles útszakaszok használatára vonatkozó úthasználói adatok közlésére szolgáló formátum, ezek
megküldésének ideje és rendszeressége, az  adatok pontossága, hiányzó vagy hibás útdíjak százalékban
kifejezett befogadási aránya, az operatív rendelkezésre állás teljesítménye,
e) számlázásra vonatkozó szabályok,
f ) fizetési feltételek,
g) kereskedelmi feltételek – ideértve a szolgáltatási szintre vonatkozó követelményeket is.
(3) A  területi nyilatkozatra az  általános szerződési feltételekre irányadó jogszabályi rendelkezéseket is megfelelően
alkalmazni kell. A  területi nyilatkozatot, továbbá annak valamennyi módosítását azok tervezett hatálybalépését
megelőzően az útdíjszedő köteles a felügyeleti szervnek jóváhagyásra benyújtani.
(4) A  felügyeleti szerv megvizsgálja, hogy a  benyújtott területi nyilatkozat, illetve annak módosítása megfelel-e
a  jogszabályoknak. A  vizsgálat eredményeként a  felügyeleti szerv dönt arról, hogy a  területi nyilatkozatot, illetve
annak módosítását jóváhagyja, feltételekkel hagyja jóvá vagy megtagadja annak jóváhagyását.
(5) A  területi nyilatkozat csak a  felügyeleti szerv jóváhagyásával lép hatályba. Amennyiben a  felügyeleti szerv
a  jóváhagyását feltételhez köti, úgy a  területi nyilatkozat csak a  felügyeleti szerv által előírt valamennyi feltétel
teljesülése esetén lép hatályba.
(6) Az  útdíjszedő honlapján köteles naprakészen közzétenni azoknak az  útszakaszoknak a  jegyzékét, amelynek
használatáért útdíjat kell fizetni.
(7) Az  útdíjszedő köteles az  érvénytelenített fedélzeti eszközökről az  útdíjszolgáltatók által rendelkezésére bocsátott
adatokat nyilvántartani és ellenőrzés-támogatási tevékenysége során ezen adatokat felhasználni.
9. § (1) Az útdíjszedő köteles a területi nyilatkozatában foglalt feltételeknek megfelelő, az útdíjszolgáltató által a díjfizetésre
kötelezett rendelkezésére bocsátott fedélzeti eszközök használatát az  UD rendszerben lehetővé tenni, kivéve, ha
az adott fedélzeti eszköz szerepel az érvénytelenített fedélzeti eszközök listáján.
(2) Amennyiben az  útdíjszedő a  7.  § (1)  bekezdésében foglalt kötelezettségét az  általa üzemeltett rendszer műszaki
hibájára visszavezethető okból legalább két órán keresztül nem képes ellátni (a továbbiakban: üzemszünet) köteles
arról tájékoztatni azokat, akiket a  7.  § (1)  bekezdésében foglalt feladatból kifolyólag jogok vagy kötelezettségek
terhelnek. Az  útdíjszedő köteles megállapítani, hogy az  üzemszünet mely feladata vagy feladatai ellátását teszi
lehetetlenné.
(3) Amennyiben az útdíjszedő az UD rendszer használatáért fizetendő útdíj összegének megállapítására és kivetésére
irányuló feladata lehetetlenül, köteles erről honlapján és az  országos média útján azonnal tájékoztatást adni.
A  tájékoztatásnak ki kell terjednie az  üzemszünet végének várható időpontjára, és amennyiben lehetséges, azon
útdíjköteles utak, útdíjköteles elemi útszakaszok ismertetésére, amelyek vonatkozásában az  üzemszünet okán
az útdíjszedő nem képes a fizetendő útdíj összegének megállapítására, kivetésére (a továbbiakban: üzemszünettel
érintett utak).
(4) Az  üzemszünettel érintett elemi útszakaszokon az  üzemszünet ideje alatt, annak elhárításának bejelentett
időpontjáig történő útdíjköteles elemi útszakasz használatáért nem bírságolható, aki az  üzemszünet miatt
nem tudja teljesíteni útdíjfizetési és bevallási kötelezettségét. Az  útdíjszedő az  üzemszünet elhárításáról annak
felmerülésével azonos módon köteles tájékoztatást adni azzal, hogy az előzetesen bejelentett időpontnál korábban
nem kezdheti meg útdíjellenőrzés-támogatási tevékenységét. Az  üzemszünet végét óra pontossággal kell
meghatározni oly módon, hogy a díjfizetésre kötelezetteknek módjuk legyen úthasználati jogosultság megszerzése
érdekében eljárni.
(5) Amennyiben az  üzemszünet kizárólag útdíjellenőrzés-támogatási feladatának ellátását teszi lehetetlenné, annak
tényéről, az  üzemszünet elhárításának várható időpontjáról és az  üzemszünet elhárításáról köteles a  Rendőrséget
azonnal tájékoztatni.
6. Az útdíjszolgáltató 10. § (1) A felügyeleti szerv a kijelölt egyetemes útdíjszolgáltatót nyilvántartásba veszi.
 (2) A  magyarországi székhellyel rendelkező EETS szolgáltatót, valamint az  EETS szolgáltatónak nem minősülő
útdíjszolgáltatót a felügyeleti szerv nyilvántartásba veszi, amennyiben az alábbi feltételeknek eleget tesz:
a) rendelkezik az útdíjszedővel kötött hatályos szerződéssel;
b) üzleti jó hírnévvel rendelkezik.
(3) Az üzleti jó hírnévvel kapcsolatos követelménynek az a kérelmező felel meg,
a) amely ellen jogerősen elrendelt csőd-, illetve felszámolási eljárás nincs folyamatban,
b) amelyet szociális, egészségvédelmi, munka-, illetve vámjogi jogszabályokban előírt kötelezettségeinek
teljesítésében jelentkező súlyos vagy ismétlődő mulasztás miatt nem marasztaltak el jogerős határozatban,
c) amelyet a felügyeleti szerv az útdíjszolgáltatók nyilvántartásából nem törölt,
d) továbbá amelynek a  gazdasági társaságokról szóló törvény szerinti vezető tisztségviselőjénél, egyéni
cég ügyvezetését ellátó személynél, vagy az  egyéni vállalkozónál (a továbbiakban: vezető) személyes
megbízhatóságot kizáró ok nem áll fenn.
(4) A vezető személyes megbízhatóságát kizárja, ha
a) egyéni vállalkozói igazolványát visszavonták, amennyiben egyéni vállalkozóként végzi tevékenységét;
b) vezető volt olyan gazdálkodó szervezetnél, amelyet a  cégbíróság kényszertörlési eljárás során
a cégjegyzékből törölt;
c) a korábban vezetése alatt álló gazdálkodó szervezetet vezetői megbízatása alatt szociális, egészségvédelmi,
munka-, illetve vámjogi jogszabályokban előírt kötelezettségeinek teljesítésében jelentkező súlyos vagy
ismétlődő mulasztás miatt jogerősen elmarasztalták;
d) vezető volt olyan útdíjszolgáltatói tevékenységet végző szervezetnél, amelyet a  felügyeleti szerv
a nyilvántartásból jogerősen törölt.
(5) A (3) és (4)  bekezdésben meghatározott kizáró okokat az  ügyben eljáró hatóság, illetve bíróság határozatának
jogerőre emelkedésétől számított öt évig kell a nyilvántartásba vétel iránti eljárás során figyelembe venni.
(6) A személyes megbízhatóság követelményének nem felel meg az  a  vezető sem, akire nézve a  (4)  bekezdésben
meghatározott kizáró okok valamelyike a kérelem benyújtását követően, és a nyilvántartásba vétel tárgyában hozott
határozat közlését megelőzően következik be.
(7) Nem magyar állampolgár esetében az  érintett vezető személyes jogának rendelkezései, a  (4)  bekezdés c)  pontja
esetében pedig az ott írt okokból elmarasztalt gazdálkodó szervezet személyes jogának rendelkezései az irányadók.
11. § (1) Az  útdíjszolgáltató nyomon követi fedélzeti eszközei és információs rendszerei működését, és olyan eljárásrendet
dolgoz ki, amely lehetővé teszi a  rendszer működési zavarai, illetve a  rendszerbe történő illetéktelen beavatkozás
esetén a szükséges intézkedések megtételét.
(2) Az  útdíjszolgáltató elektronikus nyilvántartást vezet az  általa kiadott, vagy az  általa vezetett nyilvántartásba
befogadott érvénytelenített fedélzeti eszközökről. A  nyilvántartásban az  útdíjszolgáltató a  fedélzeti eszköz
azonosítója mellett feltünteti a  fedélzeti eszközhöz kapcsolt gépjármű rendszámát és regisztrált adatait, valamint
a fedélzeti eszköz érvénytelenítésének okát és időpontját. Az útdíjszolgáltató nyilvántartását megismerhetővé teszi
az útdíjszedő számára, amelyet az felhasznál az útdíjellenőrzés támogatói feladatainak ellátása során.
(3) Az útdíjszolgáltató akkor veheti fel a (2) bekezdés szerinti nyilvántartásba a fedélzeti eszközt, ha
a) az  utólagos díjfizetésre jogosult szerződött díjfizetőnek az  útdíjszolgáltató általános szerződési feltételei
szerint meghatározott díjtartozása áll fenn az útdíjszolgáltatóval szemben,
b) az  útdíj előre történő megfizetésére köteles szerződött díjfizetőnek nem áll rendelkezésére előre feltöltött
egyenleg az útdíjszolgáltatónál,
c) a  fedélzeti eszköz működésébe olyan beavatkozás történik, amely nem teszi lehetővé az  útdíjszolgáltató
számára a szabályszerű bevallás elkészítését, vagy
d) a fedélzeti eszközt elveszítik, eltulajdonítják, meghibásodik vagy megsemmisül.
(4) Az  útdíjszolgáltató a  fedélzeti eszköz (2)  bekezdés szerinti nyilvántartásba vételéről azonnal értesíti a  szerződött
díjfizetőt és az útdíjszedőt.
(5) Amennyiben az  útdíjszedő vagy az  útdíjszolgáltató hitelt érdemlően tudomást szerez a  (3)  bekezdés c)  pontja
szerinti esetről, az érintett fedélzeti eszközt az érvénytelenített fedélzeti eszközök nyilvántartásába fel kell venni.
(6) Az  útdíjszolgáltató a  (2)  bekezdés szerinti nyilvántartásból törli a  fedélzeti eszközt, ha a  (3)  bekezdés a) és
b) pontjában rögzített okok megszűnnek.
(7) Amennyiben az  útdíjszolgáltató az  útdíjszedővel kötött szerződésben rögzített határidőben megküldte
az útdíjszedőnek az általa kezelt, érvénytelennek nyilvánított fedélzeti eszközök jegyzékét, az útdíjszolgáltatótól az ezt
követő időszakra nem követelhető az érvénytelen fedélzeti eszközök használata folytán felmerülő útdíj megfizetése.
7. Az EETS szolgáltató 12. § (1) Az EETS szolgáltatóra az útdíjszolgáltatóra vonatkozó rendelkezéseket a jelen alcímben foglalt kiegészítésekkel kell
alkalmazni.
(2) Az  EETS szolgáltató köteles biztosítani, hogy szolgáltatása lefedje a  teljes EETS szolgáltatásba bevont valamennyi
magyarországi és külföldi útszakaszt (EETS terület), valamint az EETS területet illető változás esetén, illetve ha a teljes
lefedettség valamilyen okból már nem teljesül, azt hat hónapon belül helyreállítja.
(3) Az  EETS szolgáltató honlapján haladéktalanul tájékoztatja a  díjfizetésre kötelezetteket az  általa nyújtott
szolgáltatással ellátott területekről és minden, a területi lefedettséget érintő változásról.
(4) Amennyiben az  EETS szolgáltató nem tudja teljesíteni a  (2)  bekezdésben meghatározott területi lefedettségre
vonatkozó követelményeket, kérheti, hogy a  felügyeleti szerv útdíjszolgáltatóként vegye nyilvántartásba,
amennyiben az ezzel kapcsolatos feltételeknek megfelel.
(5) Az alkalmazott EETS fedélzeti eszközöknek rendelkezniük kell a tanúsító szerv által kiállított tanúsítvánnyal.
8. Az útdíjszedő és az útdíjszolgáltató közötti szerződés és elszámolás
13. § (1) Az  útdíjszedő írásbeli kérelemre indokolatlan megkülönböztetés nélkül tájékoztatást ad az  útdíjszolgáltatói
feladatok ellátására vonatkozó jogviszony minden lényeges eleméről és az  UD rendszerhez egyetemes
útdíjszolgáltatónak nem minősülő útdíjszolgáltatóként (e § alkalmazásában a  továbbiakban: útdíjszolgáltató)
történő csatlakozás feltételeiről.
(2) Az  útdíjszedő a  területi nyilatkozatában is közzétett, a  (3)  bekezdésben meghatározott feltételeket teljesítő
gazdálkodó szervezet számára annak erre vonatkozó első írásba foglalt és cégszerűen aláírt kérelmére, indokolatlan
megkülönböztetés nélkül köteles írásban szerződéses ajánlatot tenni az  útdíjszedő által nyújtott szolgáltatás
igénybevételére.
(3) Az  útdíjszedő abban az  esetben köteles a  leendő útdíjszolgáltató számára a  (2)  bekezdés szerint szerződéses
ajánlatot tenni az útdíjszolgáltatói feladatok ellátására vonatkozóan, ha a kérelmező az alábbi feltételeket teljesíti:
a) rendelkezik MSZ EN ISO 9001 tanúsítvánnyal vagy annak megfelelő tanúsítvánnyal;
b) hitelt érdemlően igazolja, hogy rendelkezik az úthasználati bevallás megtételéhez szükséges technológiában
való jártassággal és műszaki berendezésekkel, amelyek révén az útdíjszedő területi nyilatkozatában, valamint
a szerződés előírásaiban foglalt feltételek teljesítését folyamatosan meg tudja valósítani;
c) hitelt érdemlően igazolja, hogy rendelkezik megfelelő képzettséggel és gyakorlattal bíró szakszemélyzettel,
akik jártasak az  elektronikus útdíjszedési szolgáltatások nyújtásában vagy ezzel műszaki és gazdasági
szempontból nagyfokú hasonlóságot mutató területeken;
d) hitelt érdemlően igazolja, hogy olyan mértékben állnak rendelkezésére pénzügyi eszközök, amelyek
garantálják a jogszabályban előírt útdíjszolgáltatói feladatok folyamatos teljesítését; és
e) rendelkezik átfogó kockázatkezelési tervvel, amelyet legalább kétévente független szakértő szervezet vizsgál
felül.
(4) Abban az  esetben, ha az  útdíjszolgáltató a  (2)  bekezdés szerinti kérelmével egyidejűleg nem bocsátott
rendelkezésre minden, az  ajánlat elkészítéséhez szükséges adatot, ideértve a  pénzügyi biztosíték összegének
meghatározásához szükséges adatokat is, az útdíjszedő a kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül köteles
az útdíjszolgáltatót megfelelő határidő kitűzésével hiánypótlásra felszólítani a hiányok pontos megjelölésével.
(5) Az útdíjszedő és az útdíjszolgáltató közötti szerződés kötelező tartalmi elemei:
a) a szerződő felek megnevezése, a székhelyének és a cégjegyzékszámának vagy egyéb nyilvántartási számának
feltüntetésével,
b) a  szolgáltatások megnevezése, azoknak a  jogszabályban foglalt rendelkezésekkel összhangban felajánlott
minőségi színvonala, valamint az ettől eltérő színvonalú szolgáltatás jogkövetkezménye,
c) a szolgáltatás díja, valamint a számlázási és fizetési feltételek, továbbá biztosítékok,
d) a szerződés időtartama, a szerződés feltételei, valamint az  igénybe vett szolgáltatások, illetőleg a szerződés
megszüntetésének, felmondásának feltételei,
e) a szerződésszegés esetei és jogkövetkezményei,
f ) a díjfizetésre kötelezettek által az útdíjszolgáltató vagy az útdíjszedő által biztosított szolgáltatásra vonatkozó
vagy annak hibájára visszavezethető panasz benyújtásának és ügyintézésének lehetőségéről és módjáról
való tájékoztatás,
g) adatszolgáltatási kötelezettségek a szerződő felek között,
h) az útdíjszolgáltató által nyújtandó pénzügyi biztosíték mértéke.
(6) Az útdíjszedő és az útdíjszolgáltató közötti szerződés érvényességéhez annak írásba foglalása szükséges.
14. § (1) Az útdíjszolgáltató az útdíjszedő által a tárgyhónapra vonatkozóan kivetett útdíjat a tárgyhónapot követő hónapban
köteles megfizetni az  útdíjszedő részére oly módon, hogy a  megfizetett útdíj az  útdíjszedő számláján legkésőbb
a tárgyhónapot követő hónap utolsó napjáig jóváírásra kerüljön.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti útdíj kivetésére az  útdíjszedő részéről az  útdíjköteles elemi útszakaszok tárgyhónapban
történő használatára vonatkozó bevallás figyelembevételével kerül sor.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott bevallások alapján az útdíjszolgáltatók a tárgyhónapot követő hónap 20. napjáig
kötelesek az útdíjszedővel elszámolni.
15. § (1) Az  útdíjszedő által az  útdíjszolgáltatótól kért pénzügyi biztosíték összege nem haladhatja meg az  útdíjszedő
által az  útdíjszolgáltató ügyfelei közé tartozó teljes úthasználói kör két naptári hónap átlagos útdíjköteles elemi
útszakaszok használata alapján megállapított összes útdíj összegét. Az útdíjszedő ezt az összeget az előző naptári
év során az  útdíjszolgáltató ügyfelei közé tartozó úthasználókra az  előző naptári év során az  útdíjköteles elemi
útszakaszok használatáért az útdíjszedő által ténylegesen kivetett útdíjak alapján állapítja meg. Új útdíjszolgáltató
esetén a  pénzügyi biztosíték kezdeti összegének alapja az  útdíjköteles elemi útszakaszok használatáért fizetendő
útdíj útdíjszedő által meghatározott várható kéthavi becsült átlagösszege.
(2) Az útdíjszedő jogosult a pénzügyi biztosíték összegét 6 hónaponként felülvizsgálni az útdíjszolgáltató ügyfelei közé
tartozó teljes úthasználói kör tényleges úthasználati bevallása alapján. Az új útdíjszolgáltatóra vonatkozó pénzügyi
biztosíték összegét az  útdíjszedő legkorábban az  új útdíjszolgáltató tevékenységének megkezdését követő
harmadik naptári hónapban a megelőző két naptári hónap adatai alapján jogosult felülvizsgálni.
9. A viszonteladó 16. § (1) A viszonteladó a tevékenysége során különösen az alábbi tevékenységeket láthatja el:
a) előre fizetett útdíjszolgáltatás értékesítése útdíjegyenleg-feltöltés formájában az  egyetemes
útdíjszolgáltatóval szerződésben álló szerződött díjfizetőinek,
b) viszonylati jegy értékesítése,
c) az  egyetemes útdíjszolgáltató vagy annak bevallási közreműködője által biztosított fedélzeti eszköz
értékesítése vagy a szerződött díjfizető részére történő átadásában való közreműködés.
 (2) A  viszonteladó a  tevékenységét saját nevében végzi, az  értékesített szolgáltatásokról számlát állít ki a  szerződött
díjfizető számára.
 (3) Az  egyetemes útdíjszolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti tevékenységekre vonatkozó szerződés megfelelő
teljesítése érdekében jogosult pénzügyi biztosítékot kérni a  viszonteladótól, amelynek összege nem haladhatja
meg a  viszonteladó által az  útdíjszolgáltató ügyfelei számára értékesített szolgáltatások két naptári hónapra
számított átlagos összegét. Ezt az  összeget az  előző naptári év során a  ténylegesen értékesített szolgáltatások
alapján az  egyetemes útdíjszolgáltató állapítja meg. Új viszonteladó esetén a  pénzügyi biztosíték összegének
alapja a  viszonteladó által értékesített, az  útdíjból származó várható bevétel egyetemes útdíjszolgáltató által
meghatározott kéthavi becsült átlagösszege.
(4) Az egyetemes útdíjszolgáltató jogosult a pénzügyi biztosíték összegét 2 hónaponként felülvizsgálni a viszonteladó
tényleges értékesítési adatai alapján.
(5) Az  egyetemes útdíjszolgáltató indokolatlan megkülönböztetésektől mentes módon működik együtt
a viszonteladókkal.
(6) E §-t nem kell alkalmazni a külön jogszabály szerinti nemzeti mobil fizetési szervezetre, mint viszonteladóra.
10. A bevallási közreműködő 17. § (1) A bevallási közreműködő a tevékenysége során műszaki támogatást nyújt az úthasználat bevallásához a szerződött
díjfizető számára oly módon, hogy
a) a szerződött díjfizető számára fedélzeti eszközt biztosít,
b) az úthasználat (2) bekezdés szerinti adatait elemi útszakaszonként gépjárműhöz és folyószámlához rendelten
elektronikus úton megküldi az útdíjszolgáltató részére.
 (2) A  bevallási közreműködő a  bevallás elkészítéséhez szükséges, az  útdíjszolgáltatóval kötött szerződésben
meghatározott adatokat továbbítja az útdíjszolgáltató felé. 18. § (1) Az  egyetemes útdíjszolgáltató nyilatkozatot tesz közzé a  bevallási közreműködők igénybevételére vonatkozó
feltételeiről, amelynek kötelező tartalmi elemei:
a) a bevallási közreműködővel szemben a (2) bekezdésben meghatározottak szerint támasztott követelmények,
b) az útdíj megállapításával összefüggő földrajzi és egyéb adatok,
c) az egyetemes útdíjszolgáltató és a bevallási közreműködő közötti szerződésben szabályozandó tárgykörök,
így különösen az  útdíjköteles elemi útszakaszok használatára vonatkozó úthasználói adatok közlésére
szolgáló formátum, ezek megküldésének ideje és rendszeressége, az adatok pontossága, hiányzó vagy hibás
útdíjak százalékban kifejezett befogadási aránya, az operatív rendelkezésre állás teljesítménye.
(2) Az  egyetemes útdíjszolgáltató abban az  esetben állapodhat meg a  bevallási közreműködői feladatok ellátására
vonatkozóan, ha a  leendő bevallási közreműködő teljesíti a  következő feltételeket, valamint azok teljesítésének
az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatban meghatározott részletes szabályait:
a) rendelkezzen MSZ EN ISO 9001 tanúsítvánnyal vagy annak megfelelő tanúsítvánnyal,
b) hitelt érdemlően igazolnia kell, hogy rendelkezik az  úthasználati bevallás megtételéhez szükséges
technológiában való jártassággal és műszaki berendezésekkel, valamint megfelelő képzettséggel és
gyakorlattal bíró szakszemélyzettel, amelyek révén a  szerződés előírásaiban foglalt feltételeket teljesítését
folyamatosan meg tudja valósítani,
c) hitelt érdemlően igazolnia kell, hogy rendelkezik a  19.  § (2)  bekezdésében meghatározott biztosítéki
szerződéssel,
d) jó hírnévvel kell rendelkeznie.
 (3) A  bevallási közreműködő esetében a  jó hírnév megállapítására vonatkozóan a  10.  § (2)–(6)  bekezdéseinek
rendelkezései megfelelően alkalmazandók. 19. § (1) A bevallási közreműködő felelős
a) az útdíjszolgáltató felé a bevallási közreműködői rendszer adatvesztés-mentes működőképességért,
b) a  szerződött díjfizető felé a  fedélzeti eszköz rendeltetésszerű használata mellett, díjfizetésre kötelezett
tudomása nélkül bekövetkező meghibásodásból eredően kiszabott bírságok tekintetében.
 (2) A  bevallási közreműködő köteles az  útdíjszolgáltatónak és a  szerződött díjfizetőnek okozott kár megtérítésére
vonatkozó, pénzügyi biztosíték adására irányuló szerződést kötni és azt tevékenysége végzésének idejére
fenntartani, amelynek legalább a  bevallási közreműködő közreműködésével megállapított 2 napi átlagos útdíj
összegéig kell fedezetet nyújtania, amelynek összegét a  bevallási közreműködő tevékenysége megkezdésekor
az útdíjszolgáltató határozza meg.
11. Számviteli szétválasztás 20. § (1) Amennyiben az egyetemes útdíjszolgáltatói és az útdíjszedői feladatokat ugyanaz a személy látja el, az útdíjszedő
köteles olyan számviteli szétválasztási szabályokat kidolgozni, és az  egyes tevékenységeire olyan elkülönült
nyilvántartást vezetni, amely biztosítja az  egyes tevékenységek átláthatóságát és a  diszkrimináció-mentességet,
kizárja a keresztfinanszírozást és a versenytorzítást.
(2) Amennyiben az egyetemes útdíjszolgáltatói és az útdíjszedői feladatokat ugyanaz a személy látja el, az útdíjszedő
számviteli éves beszámolója kiegészítő mellékletében köteles az  útdíjszedői és az  egyetemes útdíjszolgáltatói
tevékenységét úgy bemutatni, mintha e  tevékenységeket önálló vállalkozások keretében végezték volna.
E tevékenységek elkülönült bemutatása legalább az eszközök, kötelezettségek, időbeli elhatárolások szétválasztott
bemutatását és önálló eredmény-kimutatást jelent.
(3) Amennyiben az egyetemes útdíjszolgáltató a számvitelről szóló törvény szerinti összevont (konszolidált) számviteli
éves beszámoló készítésére kötelezett, és az útdíjszedő szervezeti egységeként működik, az összevont (konszolidált)
számviteli éves beszámolója kiegészítő mellékletében köteles az útdíjszedéssel kapcsolatos egyes tevékenységeket
önállóan is bemutatni. E  tevékenységek elkülönült bemutatása legalább az  eszközök, kötelezettségek, időbeli
elhatárolások szétválasztott bemutatását és önálló eredmény-kimutatást jelent.
(4) Az  egyetemes útdíjszolgáltató, valamint az  útdíjszedő köteles biztosítani a  felügyeleti szerv számára, hogy annak
munkatársai és megbízottai a  társaság pénzügyi-számviteli kimutatásait, és az ahhoz kapcsolódó bizonylatokat és
információkat megismerhessék, azokba betekinthessenek.
IV. FEJEZET
A DÍJFIZETÉSRE KÖTELEZETTEKRE ÉS AZ ÚTDÍJSZOLGÁLTATÁSRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
12. Az útdíjfizetési szerződés 21. § (1) Az útdíjszolgáltató, akinek az útdíjszedővel a 13. § szerinti hatályos szerződése áll fenn, közvetlenül vagy képviselője
útján jogosult a  díjfizetésre kötelezettel szerződést kötni, amelynek keretében az  útdíjszolgáltató lehetővé teszi
az úthasználó számára az UD rendszer igénybevételét (a továbbiakban: útdíjfizetési szerződés).
(2) Az  útdíjszolgáltató és az  útdíjat utólag megfizető díjfizetésre kötelezett között az  útdíjfizetési szerződés
érvényességének feltétele annak írásba foglalása. E szerződés kötelező tartalmi elemei az alábbiak:
a) a  szerződő felek megnevezése, természetes személy esetén a  nevének, lakcímének, gazdálkodó szervezet
esetén a székhelyének és a cégjegyzékszámának vagy egyéb nyilvántartási számának feltüntetésével,
b) a szolgáltatás igénybevételének kezdő időpontja,
c) a  szolgáltatások megnevezése, azoknak a  jogszabályban foglalt rendelkezésekkel összhangban felajánlott
minőségi színvonala, valamint az ettől eltérő színvonalú szolgáltatás jogkövetkezménye,
d) a fizetési módok,
e) a  szerződés időtartama, valamint az  igénybe vett szolgáltatások, illetőleg a  szerződés megszüntetésének,
felmondásának feltételei,
f ) a szerződésszegés esetei és jogkövetkezményei,
g) az úthasználói panasz benyújtásának és ügyintézésének lehetőségéről és módjáról való tájékoztatás,
h) a külön díj ellenében nyújtott kiegészítő szolgáltatások megnevezése és feltételei, ha az útdíjszolgáltató ilyet
biztosít,
i) díjfizetésre kötelezett által nyújtandó pénzügyi biztosítékok.
22. § (1) Az  útdíjszolgáltató a  honlapján köteles a  díjfizetésre kötelezettek számára térítésmentesen elérhetővé tenni
az UD rendszer igénybevételére vonatkozó általános szerződési feltételeit.
(2) A  felügyeleti szerv az  általános szerződési feltételeknek az  útdíjszedéssel kapcsolatos jogszabályoknak való
megfelelőségét legalább évente egy alkalommal hivatalból vizsgálja.
(3) Az (1) bekezdés szerinti általános szerződési feltételeknek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) az útdíjszolgáltató neve, címe,
b) ügyfélszolgálatának elérhetősége (cím, telefonszám, nyitvatartási idő), illetve internetes honlapjának címe
(amelyeket az általános szerződési feltételek elején, jól azonosítható módon kell feltüntetni),
c) az útdíjszolgáltató által nyújtott szolgáltatások meghatározása,
d) a  szolgáltatások igénybevételére vonatkozó szerződés megkötésére vonatkozó eljárás, a  szolgáltatások
igénybevételének módja és feltételei, a szolgáltatás igénybevételének esetleges időbeli és földrajzi korlátai,
e) a szolgáltatások igénybevételére vonatkozó szerződés megkötéséhez szükséges adatok listája, a  jogviszony
létrejötte, a legrövidebb szerződési időszak,
f ) a  szerződés módosításának egyes esetei és a  szerződésmódosítás feltételei, szerződésmódosítás esetén
a  díjfizetésre kötelezett tájékoztatásának módja, a  díjfizetéshez kötött szerződésmódosítás esetei és
a  fizetendő díj mértéke, az  átírás teljesítésének határideje, így különösen a  már regisztrált fedélzeti eszköz
más forgalmi rendszámmal közlekedő gépjárműre történő átvitele,
g) a szerződés megszűnésének esetei és feltételei, azon határidő megjelölése, ameddig a díjfizetésre kötelezett
a díjfizetési kötelezettségének eleget tehet anélkül, hogy az útdíjszolgáltató a szerződést felmondaná,
h) a hibabejelentő elérhetősége, a hibabejelentések nyilvántartásba vételének menete,
i) az ügyfélszolgálat működése, bejelentések, panaszok intézése,
j) a  díjfizetésre kötelezett jogai a  szolgáltatás hibás teljesítése esetén a  szolgáltatással kapcsolatos viták
rendezésének módja,
k) az útdíjszolgáltató által kezelt adatok fajtái, tárolásuk és esetleges továbbításuk célja és időtartama, az adatok
továbbításának biztosítása, az adatbiztonság, valamint a díjfizetésre kötelezettek adatkezeléssel kapcsolatos
jogairól és kötelezettségeiről szóló tájékoztatás,
l) a  díjfizetés és a  számlázás módja és ideje, a  díjnak a  díjfizetésre kötelezett igénye szerinti előre történő
megfizetésére vonatkozó szabályok,
m) a felügyeleti szerv neve, címe, telefonszáma. 13. Az útdíj megfizetésének módjára vonatkozó részletes szabályok
23. § (1) Az útdíjszolgáltató az általa nyújtott szolgáltatásokat előrefizetéses módon és utólagos fizetés mellett biztosíthatja.
 (2) Az  útdíjszolgáltató indokolatlan megkülönböztetéstől mentesen jogosult megvonni a  díjfizetésre kötelezettől
az  útdíj utólagos megfizetésének lehetőségét késedelmes fizetés, vagy egyéb súlyos szerződésszegés esetén,
valamint a  díjfizetésre kötelezettet az  utólagos díjfizetési rendből az  előrefizetéses díjfizetési rendbe átsorolni
az általános szerződési feltételeiben rögzítettek szerint.
(3) Az útdíjszolgáltató az általa nyújtott szolgáltatásokat utólagos fizetés mellett igénybevevő díjfizetésre kötelezettek
részére kiállított számláin – továbbá az  egyetemes útdíjszolgáltató a  viszonylati jegy vásárlás során kiállított
bizonylaton – egyértelműen köteles elkülöníteni az  útdíjszolgáltató szolgáltatási díjait, a  felmerülő útdíjakat
(feltüntetve az  infrastruktúra- és a  külsőköltség díj összegét), az  útdíjat útkategóriánként és díjelemenként
elkülönítve, valamint az útdíjaknak a díjfizetésre kötelezett szempontjából lényeges összetevőit.
14. A bevallással és a fedélzeti eszközzel összefüggő rendelkezések
24. § (1) Amennyiben a szerződött díjfizető az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő megtett úttal arányos
díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény (a továbbiakban: Útdíjtörvény) 6.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint viszonylati
jegy váltásával kíván úthasználati jogosultságot szerezni, bevallási kötelezettségének teljesítéséhez köteles
az UD rendszer kezelőfelületén előre megtervezni az útvonalát, és a teljes útvonalra vonatkozóan az azonosításhoz
és az útdíjszámításhoz szükséges adatokat megadni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bevallás alapján az útdíjfizetési kötelezettségét a szerződött díjfizető közvetlen befizetéssel
vagy előre feltöltött egyenlege terhére teljesítheti.
(3) A  viszonylati jegy egy útra, megszakítás nélkül, a  megváltáskor megadott járműparaméterek vonatkozásában
keletkeztet úthasználati jogosultságot. A viszonylati jegy nem ruházható át, a benne foglalt megváltáskor megadott
útvonal és jármű paraméterek nem változtathatóak meg. A  viszonylati jegy az  előre meghatározott napon
megkezdett utazásra használható fel, az alábbiak szerint:
a) amennyiben az érvényesség kezdete a viszonylati jegy megváltásának napja, akkor a megváltás időpontjától
a következő nap végéig,
b) amennyiben legfeljebb 30 napos elővételben kerül megváltásra, a  megadott naptári nap kezdetétől az  azt
követő nap végéig
érvényes. (4) A  (3)  bekezdés b)  pontja szerint megváltott viszonylati jegy az  érvényesség kezdetének időpontját megelőzően
visszaváltható. A  viszonylati jegy értéke a  visszaváltásakor annak megváltása során megterhelt egyenlegre kerül
jóváírásra.
(5) A díjfizetésre kötelezett az UD rendszerbe való regisztrációja nélkül is válthat viszonylati jegyet (ad-hoc viszonylati
jegy). Az ad-hoc viszonylati jegy kizárólag a (3) bekezdés a) pontja szerint váltható meg és nem váltható vissza.
(6) Az  UD rendszerben nyilvántartásba vett viszonylati jegyek elektronikus nyilvántartása minősül hitelesnek.
Az  egyetemes útdíjszolgáltató, illetve annak viszonteladója az  elektronikus viszonylati jegy megváltásáról
a szerződött díjfizető kérésére papíralapú igazolást állít ki.
25. § (1) Amennyiben a  szerződött díjfizető az  Útdíjtörvény 6.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerint kíván úthasználati
jogosultságot szerezni, bevallási kötelezettségét az  útdíjfizetési szerződésben meghatározott útdíjköteles
gépjárművek számának megfelelő, kizárólag a  szerződésben rögzített útdíjköteles gépjárművekhez használható,
az UD rendszer használatára alkalmas, az útdíjszolgáltató által biztosított fedélzeti eszköz útján köteles teljesíteni.
(2) Az  útdíjszolgáltató és a  szerződött díjfizető jogosult az  (1)  bekezdéstől eltérően megállapodni, amennyiben
a szerződött díjfizető az útdíjszolgáltatóval szerződésben álló bevallási közreműködőt vesz igénybe.
(3) Az útdíjszolgáltató köteles annak lehetőségét biztosítani, hogy a díjfizetésre kötelezett az adott forgalmi rendszámú
gépjárműhöz kötött, már regisztrált fedélzeti eszközt másik gépjárműre átvihesse, és a  továbbiakban azzal
kapcsolatos bevallások benyújtásához használhassa.
(4) Amennyiben az  útdíjszedő vagy az  útdíjszolgáltató hitelt érdemlően tudomást szerez a  26.  § (1)  bekezdés
b)  pontjában foglalt szabály megsértéséről, az  érintett fedélzeti eszközt az  érvénytelenített fedélzeti eszközök
nyilvántartásába fel kell venni.
26. § (1) Az  útdíjköteles elemi útszakasz használatának megkezdését megelőzően a  díjfizetésre kötelezett köteles
gondoskodni arról, hogy az  útdíjszolgáltatóval olyan jogviszonyban álljon, amely alapján ténylegesen képes
az útdíjszedő által üzemeltetett UD rendszer használatára, ennek keretében
a) a tényleges úthasználatnak megfelelő viszonylati jegy megváltása megtörténjen, vagy
b) az  útdíjszolgáltatóval fennálló szerződéses jogviszonya alá tartozó gépjármű rendelkezzen olyan működő
és a  tényleges úthasználatnak megfelelő gépjármű adatokat használó fedélzeti eszközzel, amely megfelel
az  útdíjszolgáltatóval kötött szerződés rendelkezéseinek, nem szerepel az  érvénytelenné nyilvánított
fedélzeti eszközök nyilvántartásában, és annak működésébe nem történt olyan beavatkozás, amely alkalmas
az útdíjszedés és díjellenőrzés rendeltetésszerű működésének megváltoztatására.
(2) Az  útdíjköteles elemi útszakasz használata során az  úthasználó köteles gondoskodni arról, hogy az  (1)  bekezdés
b)  pontjában foglalt feltételeknek megfelelő fedélzeti eszköz folyamatosan üzemképes legyen, és a  fedélzeti
eszköz a használat teljes tartama alatt a gépjármű valós, díjszedési szempontból jelentőséggel bíró paramétereivel
működjön.
(3) Az útdíjköteles elemi útszakaszok használatba vétele előtt a díjfizetésre kötelezett köteles:
a) az  útdíjszolgáltatóval kötött szerződése hatálya alá tartozó gépjármű regisztrálásához szükséges adatokat
átadni az útdíjszolgáltatónak, illetve képviselőjének,
b) biztosítani az  útdíjszolgáltatóval kötött szerződésének megfelelő fedélzeti eszköz gépjárműbe történő
beszerelését,
c) az úthasználót felvilágosítani a fedélzeti eszköz kezelésére és használatára vonatkozó szabályokról.
(4) Az  úthasználó – e  rendelet eltérő rendelkezése vagy az  útdíjszolgáltató hozzájárulása hiányában – nem jogosult
a fedélzeti eszközt a regisztrálttól eltérő gépjárművel használni, illetve ilyen használatot lehetővé tenni.
15. Az egyetemes útdíjszolgáltatás 27. § (1) Az  egyetemes útdíjszolgáltató köteles általános szerződési feltételeket készíteni és a  felügyeleti szervhez
jóváhagyásra benyújtani az útdíjszolgáltatóra vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával.
(2) Amennyiben az  egyetemes útdíjszolgáltatói és az  útdíjszedői feladatokat ugyanaz a  személy látja el, az  UD
rendszer használatával összefüggésben a területi nyilatkozat útdíjszolgáltatókra vonatkozó feltételeit az egyetemes
útdíjszolgáltatóra is megfelelően alkalmazni kell. Az útdíjszedő és az egyetemes útdíjszolgáltató között e bekezdés
alapján alkalmazott feltételeket az  útdíjszedő a  13.  § (5)  bekezdése megfelelő alkalmazásával köteles írásban
rögzíteni.
(3) Az  egyetemes útdíjszolgáltató köteles viszonylati jegy alapú úthasználati jogosultságra vonatkozó egyedi
szerződést kötni minden olyan személlyel, aki az  egyetemes útdíjszolgáltató általános szerződési feltételeinek
megfelelő szerződési ajánlatot tesz.
28. § (1) Az egyetemes útdíjszolgáltató köteles az UD rendszer alábbi szolgáltatásait biztosítani:
a) viszonylati jegy megváltása,
b) viszonylati jegy visszaváltása,
c) regisztráció (előzetes díjfizetés),
d) regisztráció (utólagos díjfizetésre irányuló- előfizetői szerződések),
e) előzetes díjfizetés egyenleg feltöltése,
f ) előzetes díjfizetés esetén az egyenleg lekérdezése, tájékoztató a folyószámla változásairól,
g) utólagos díjfizetés esetén az egyenleg lekérdezése, tájékoztató a folyószámla változásairól,
h) díjazással kapcsolatos bejelentések fogadása (hibás terhelés, számla stb.),
i) panaszbejelentés fogadása,
j) általános ügyfélkezelés, tájékoztatás,
k) tájékoztató anyagok igénybevétele, átadása (letöltése) az ügyfelek számára,
l) tájékoztatás az úthasználati tranzakciókról,
m) szerződésmódosítás, megszüntetés,
n) átjelentkezés az utólagos díjfizetési konstrukcióból az előzetes díjfizetési konstrukcióba,
o) átjelentkezés az előzetes díjfizetési konstrukcióból az utólagos díjfizetési konstrukcióban az előírt feltételek
teljesítése esetén.
 (2) Az  egyetemes útdíjszolgáltató ügyfélszolgálati irodáiban az  (1)  bekezdésben feltüntetett összes szolgáltatás
elérhetőségét köteles biztosítani.
 (3) Az  egyetemes útdíjszolgáltató internetes ügyfélszolgálatán az  (1)  bekezdés a)–c) és e)–l)  pontjaiban rögzített
szolgáltatások elérhetőségét köteles biztosítani.
 (4) Az  egyetemes útdíjszolgáltató telefonos ügyfélszolgálatán az  (1)  bekezdés h), i), j)  pontjaiban rögzített
szolgáltatások elérhetőségét köteles biztosítani.
 (5) A viszonteladók értékesítési pontjaikon az  (1) bekezdés a), c), e) pontjaiban rögzített szolgáltatások elérhetőségét
kötelesek biztosítani. 16. A térítésmentes használatra jogosultak nyilvántartása
29. § (1) Az  útdíjköteles elemi útszakaszok térítésmentes használatára jogosult jogalanyok Útdíjtörvényben meghatározott
gépjárműveiről a Rendőrség nyilvántartást vezet.
(2) Az  Útdíjtörvény 9.  § (1)  bekezdése alapján a  díjköteles elemi útszakaszok térítésmentes használatára jogosult
szervezetek – az  Útdíjtörvény 11.  §-ában foglaltak megtartásával – a  nyilvántartó felé az  adatközlést elektronikus
úton:
a) közvetlen hozzáféréssel a nyilvántartó szerv által biztosított felhasználói felületen keresztül, vagy
b) a nyilvántartó szerv által közzétett elektronikus formátum megküldésével teljesítik.
(3) A  technikai feltételek fennállása esetén, a  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti adatközlésre az  Útdíjtörvény 9.  §
(1) bekezdés a) pontjában meghatározott szervek jogosultak.
(4) A nyilvántartó a (2) bekezdés b) pontja szerinti bejelentésben foglaltak tudomásulvételét követően, haladéktalanul
gondoskodik a bejelentésben foglalt adatok nyilvántartásba vételéről.
(5) Az  adatközlésre kötelezett a  felelősségi körében gondoskodik a  nyilvántartásba továbbított adatok helyességéről.
Az  adatokban bekövetkezett változásokról haladéktalanul, de legkésőbb az  Útdíjtörvényben meghatározott
határidőn belül értesíti a  nyilvántartót. Adathiba esetében haladéktalanul értesíti a  nyilvántartót a  hibáról és
a helyes adatról.
(6) A  nyilvántartó az  ellentmondó vagy nyilvánvalóan hibás adatok észlelése esetén az  adatközlésre kötelezettnél
kezdeményezi az adathiba kijavítását.
(7) A nyilvántartás adatai nem nyilvánosak, azzal, hogy az adatközlést a (2) bekezdés a) pontja szerint teljesítő szervezet
az általa bejelentett gépjárművek nyilvántartásban rögzített adatait adatigényléssel jogosult megismerni.
(8) Az  útdíj megfizetése és bevallása alól az  Útdíjtörvény 9.  §-ában foglaltak alapján mentesülő szervezetek által
szolgáltatott adatok valódiságáért, a  nyilvántartásba jogtalanul felvitt, az  onnan jogtalanul törölt vagy törölni
elmulasztott gépjárművekkel összefüggésben keletkező útdíj és bírság, illetve kár megfizetéséért az  adatot
szolgáltató vagy arra köteles a felelős.
(9) A  díjmentesség érvényességének időtartama a  bejelentésben megjelölt időszak. A  díjmentességet az  arra
jogosultak a  jogosultság keletkezésekor azonnal, és évente a  tárgyév január 31. napjáig újra kötelesek
a nyilvántartónak bejelenteni. Az újra be nem jelentett adatokat a nyilvántartó törli a nyilvántartásból.
30. § (1) Az  adatközlést a  29.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint teljesítő szervezetek vonatkozásában adatközlési művelet
elvégzésére jogosultakról a nyilvántartó jogosultság-nyilvántartást vezet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogosultság-nyilvántartás tartalmazza:
a) az adatközlésre jogosult szervezet nevét, azonosítóját,
b) az adatközlési műveletet végző személy jogosultság-azonosítóját.
V. FEJEZET
AZ ÚTDÍJJAL KAPCSOLATOS KÖZIGAZGATÁSI FELADATOK 17. Az egyeztető szerv
31. § (1) Az egyeztető szerv a felügyeleti szerv mellett működő független testület.
 (2) Az  állam a  mindenkori éves központi költségvetésről szóló törvényben gondoskodik az  egyeztető szerv
működésének ügyszámarányos támogatásáról.
 (3) Az egyeztető szerv illetékessége az ország egész területére kiterjed, véleménye a felekre nézve kötelező erővel nem
bír. 32. § (1) Az egyeztető szerv elnökből, – szükség szerint – elnökhelyettesből és tagokból (a továbbiakban együtt: tagok) áll.
 (2) A  tagokat a  közlekedésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) jelöli ki. A  tagok száma legalább tíz,
legfeljebb harminc fő. A kijelölés során biztosítani kell, hogy a testületnek legyen olyan tagja, aki jogi végzettséggel
rendelkezik.
(3) A tagok megbízatása három évre szól. A tagok ismételten kijelölhetőek.
 (4) A tagok tevékenységüket díjazás ellenében végzik.
 (5) Tag az  lehet, aki felsőfokú iskolai végzettséggel és annak megfelelő, legalább kétéves igazolt szakmai gyakorlattal
rendelkezik.
 (6) Nem lehet tag, a) aki a polgári jog szabályai szerint cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes,
b) akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a  büntetett
előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült, vagy
c) akivel szemben a 35. § (2) bekezdésében meghatározott összeférhetetlenségi ok áll fenn.
(7) Az elnököt – a tagok közül – az egyeztető szerv választja meg. A választás eredményéről az egyeztető szerv értesíti
a minisztert. Ha az elnök tagsági megbízatásának megszűnését követő hatvan napon belül az egyeztető szerv nem
választ elnököt, az új elnököt a miniszter bízza meg a tagok közül. Az elnök teljes jogkörrel képviseli a testületet.
(8) Az egyeztető szerv elnöke – ha az egyeztető szerv munkaterhe azt indokolja – elnökhelyettest jelölhet ki a  tagok
közül. Az  elnököt akadályoztatása esetén az  elnökhelyettes teljes jogkörrel helyettesíti. Elnökhelyettes hiányában
az  elnököt szükség esetén az  általa az  adott alkalommal történő helyettesítésre kijelölt tag a  kijelölésben
meghatározott körben helyettesítheti.
33. § (1) A  tagokról az  elnök listát vezet. A  lista tartalmazza a  tagok nevét és szakterületük megjelölését. Ezek az  adatok
közérdekből nyilvános adatok. Az elnök a tagok listáját megküldi a miniszternek.
(2) Az egyeztető szerv tagjának megbízatása megszűnik
a) a megbízatás időtartamának lejártával,
b) a 35. § (2) bekezdésében foglalt kizáró okok valamelyikének bekövetkezése esetén,
c) lemondásával,
d) halálával.
34. § (1) Az egyeztető szerv háromtagú tanácsban jár el.
 (2) Az  eljáró tanács egyik tagját az  eljárást megindító fél, egy másik tagját pedig az  eljárással érintett másik fél jelöli
ki a  testületi tagok 33.  § (1)  bekezdésében meghatározott listájáról. Az  eljáró tanács elnökét, továbbá ha a  felek
bármelyike a  megadott határidőn belül nem él a  jelölés lehetőségével, vagy ha más okból szükséges, az  eljáró
tanács hiányzó tagját az  egyeztető szerv elnöke jelöli ki, figyelemmel a  független és pártatlan tag kijelölésének
szempontjára.
35. § (1) Az  egyeztető szerv tagjainak függetlennek és pártatlannak kell lenniük, nem lehetnek képviselői a  feleknek,
eljárásuk során utasítást nem fogadhatnak el. A tagok teljes titoktartásra kötelezettek az egyeztető szerv működése
során tudomásukra jutott tények és adatok tekintetében, az  eljárás megszűnése után is. Minderről kijelölésük
elfogadásakor írásbeli nyilatkozatot kötelesek tenni.
(2) Az egyeztető szerv tagja az eljárásból ki van zárva, ha neki vagy a Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozójának
az eljárás tárgyát képező vitás ügy elintézése jogaira vagy kötelezettségeire kihatással lehet, vagy egyéb ok miatt
elfogult.
(3) A felek, illetve az elnök által az eljáró tanácsba kijelölt tag köteles az elnöknek haladéktalanul bejelenteni és a felek
előtt feltárni minden olyan körülményt, amely jogos kétségeket ébreszthet függetlensége vagy pártatlansága
tekintetében.
(4) Az  eljáró tanácsba kijelölt tag ellen a  fél kizárási kérelmet terjeszthet elő, amennyiben olyan körülmények állnak
fenn, amelyek jogos kétségeket ébresztenek függetlensége vagy pártatlansága tekintetében.
(5) A  fél az  általa kijelölt tag ellen csak olyan okból élhet kizárási kérelemmel, amely a  kijelölést követően vált előtte
ismertté.
(6) Az indokolással ellátott írásbeli kizárási kérelem attól a naptól számított három napon belül terjeszthető elő, amikor
a fél az eljáró tanács összetételéről tudomást szerzett, vagy amikor a (4) bekezdésben említett körülmények előtte
ismertté váltak.
(7) A kizárási kérelemről az egyeztető szerv elnöke dönt, az érintett tag meghallgatása után. E döntés meghozataláig
az eljáró tanács – a kizárással érintett tagot is beleértve – folytathatja az eljárást, de határozatot, illetve véleményt
nem fogalmazhat.
36. § (1) Az  egyeztető szerv eljárása megindításának feltétele, hogy a  díjszedésben részt vevő szervezet az  érintett
vállalkozással közvetlenül megkísérelje a vitás ügy rendezését.
(2) Az egyeztető szerv eljárása a díjszedésben részt vevő szervezet kérelmére indul.
 (3) A kérelmet az egyeztető szerv elnökéhez kell írásban benyújtani. A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező nevét, székhelyét vagy érintett telephelyét,
b) a jogvitával érintett vállalkozás nevét, székhelyét vagy érintett telephelyét,
c) a kérelmező álláspontjának rövid leírását, az azt alátámasztó tényeket és azok bizonyítékait,
d) a kérelmező nyilatkozatát a 35. §-ban előírt feltétel teljesítéséről,
e) az egyeztető szerv döntésére irányuló indítványt.
(4) A  kérelemhez csatolni kell azt az  okiratot, illetve annak másolatát (kivonatát), amelynek tartalmára a  kérelmező
bizonyítékként hivatkozik, így különösen a  kérelmező rendelkezésére álló írásos bizonyítékot az  (1)  bekezdésben
előírt egyeztetés megkísérléséről. A  kérelmező köteles továbbá a  felkéréshez mellékelni a  közvetlen egyeztetés
során keletkezett valamennyi dokumentumot.
(5) Ha a kérelmező meghatalmazott útján jár el, a kérelemhez csatolni kell a meghatalmazást.
 (6) Ha a kérelem nem felel meg a (3)–(5) bekezdésben foglaltaknak, az egyeztető szerv elnöke a kérelem beérkezésétől
számított tizenöt napon belül a hiányok megjelölése mellett felszólítja a kérelmezőt azok pótlására.
37. § (1) Az  eljárás megindulásától kezdődő határidők számításakor az  eljárás megindulásának az  minősül, amikor
a hiánytalan kérelem az egyeztető szerv elnökéhez beérkezik.
(2) Az  egyeztető szerv elnöke az  eljárás megindulásától számított nyolc napon belül megvizsgálja, hogy az  ügy
az  egyeztető szerv hatáskörébe tartozik-e. Az  egyeztető szerv hatáskörének hiánya esetén haladéktalanul
tájékoztatja a kérelmezőt az egyeztető szerv hatáskörének hiányáról.
(3) Az  egyeztető szerv hatáskörének megállapítása esetén az  elnök – a  (4) és a  (6)  bekezdésben meghatározott
kivételekkel – az  eljárás megindulásától számított hatvan napon belüli meghallgatási időpontot tűz ki a  felek
számára.
(4) Az elnök a kérelmet – meghallgatás kitűzése nélkül – elutasítja, ha megállapítható, hogy a felek között ugyanabból
a ténybeli alapból származó ugyanazon jog iránt korábban az egyeztető szerv előtt már eljárást indítottak, közvetítői
eljárást indítottak, per van folyamatban vagy annak tárgyában már jogerős ítéletet hoztak.
(5) Az elnök a meghallgatás kitűzött időpontjáról, illetve arról, hogy kezdeményezi a meghallgatás mellőzését, a feleket
a  kérelem másolatának és a  33.  § (1)  bekezdése szerinti lista egyidejű megküldésével kellő időben előzetesen
értesíti, azzal a  felhívással, hogy az  eljáró tanács általuk jelölhető tagjára vonatkozó javaslatukat legkésőbb
az értesítés részükre történt kézbesítésétől számított nyolc napon belül tegyék meg, ellenkező esetben a kijelölésről
az egyeztető szerv elnöke hivatalból gondoskodik.
(6) Az  elnök a  körülmények mérlegelése alapján kezdeményezheti az  eljárás írásbeli lefolytatását, a  meghallgatás
mellőzéséhez azonban mindkét fél hozzájárulását be kell szereznie.
(7) Az  értesítésben a  kérelmező által eljárás alá vont felet fel kell szólítani, hogy az  értesítés részére történt
kézbesítésétől számított nyolc napon belül írásban nyilatkozzék (válaszirat) a  kérelmező igényének jogosságát és
az  ügy körülményeit illetően, nyilatkozatában jelölje meg az  állításait alátámasztó tényeket és azok bizonyítékait,
illetve csatolja azokat az okiratokat (ezek másolatát), amelyek tartalmára bizonyítékként hivatkozik. Figyelmeztetni
kell a felet, hogy az ügy érdemére vonatkozó nyilatkozattételének elmaradása esetén a tanács a rendelkezésére álló
adatok alapján határoz.
(8) Az eljárás alá vont fél válasziratának másolatát az elnök a kérelmezőnek haladéktalanul megküldi, ha pedig erre már
nincs elegendő idő, azt a meghallgatáson adja át.
(9) Az  eljáró tanács az  eljárás megindulásától számított egy hónapon belül köteles megállapítani, hogy a  döntés
meghozatalához szükséges valamennyi irat az  egyeztető szerv rendelkezésére áll-e. Amennyiben nem áll
rendelkezésre a  döntés meghozatalához szükséges valamennyi dokumentum, úgy az  eljáró tanács felszólítja
a feleket a hiányzó dokumentumok haladéktalan benyújtására.
(10) Ha az  eljárás alá vont fél válasziratát nem terjeszti elő, a  tanács köteles az  eljárást folytatni, anélkül, hogy
a mulasztást a kérelmező állításai elismerésének tekintené.
(11) Az  eljáró tanács jogosult a  véleménye kialakításához szükséges információkat bekérni az  útdíjszedőtől,
az útdíjszolgáltatótól, továbbá bármely, Magyarország területén működő, nyilvántartásba vett EETS szolgáltatótól.
38. § (1) Az  egyeztető szerv eljárása során az  iratokat a  feleknek postai szolgáltató útján, a  hivatalos iratok kézbesítésére
vonatkozó külön jogszabályok szerint kell kézbesíteni.
(2) A felek meghatalmazott útján is eljárhatnak. Meghatalmazott lehet bármely természetes vagy jogi személy, illetve
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet.
(3) Az  eljárás során a  tanács elnöke egyezséget kísérel meg létrehozni a  felek között. Ha az  egyezség megfelel
a  jogszabályoknak, a  tanács azt határozattal jóváhagyja, ellenkező esetben, illetve egyezség hiányában az  eljárást
folytatja.
(4) Az eljárás során a tanács köteles a feleket egyenlő elbánásban részesíteni. Köteles lehetőséget adni a felek számára
álláspontjuk előadására, illetve beadványaik előterjesztésére.
(5) Az eljárás nem nyilvános, kivéve, ha az eljárás nyilvánosságához mindkét fél hozzájárul.
39. § (1) A kérelem, illetve a válaszirat az eljárás során szabadon módosítható vagy kiegészíthető, kivéve, ha az eljáró tanács
ennek lehetőségét az ezzel okozott késedelemre tekintettel kizárja.
(2) Ha a meghallgatáson bármelyik fél szabályszerű értesítés ellenére nem jelenik meg sem személyesen, sem képviselő
útján, vagy nem terjeszti elő bizonyítékait, a tanács lefolytatja az eljárást, és a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
(3) A tanács az eljárást megszünteti, ha
a) a kérelmező a kérelmét visszavonja,
b) a felek az eljárás megszüntetésében megállapodnak,
c) az eljárás folytatása lehetetlen.
(4) A tanács az ügy érdemében szótöbbséggel dönt.
 (5) A tanács az eljárást az annak megindulását követő hat hónapon belül befejezi.
40. § (1) Egyezség hiányában a tanács az ügy érdemében véleményt ad.
 (2) A  véleménynek ki kell terjednie a  kérelemben előterjesztett valamennyi indítványra és a  döntés alapjául szolgáló
indokokra.
 (3) A tanács véleményét annak meghozatala napján hirdeti ki. A kihirdetett vélemény írásba foglalt egy-egy példányát
legkésőbb tizenöt napon belül meg kell küldeni a feleknek.
 (4) Az eljárás során, illetve azzal összefüggésben felmerült költségeiket a felek maguk viselik.
41. § (1) A  vélemény részére történt kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a  fél kérheti a  tanácstól, hogy
a  határozatban, illetve a  véleményben előforduló bármely névcserét, névelírást, szám- vagy számítási hibát vagy
más hasonló elírást javítson ki, vagy a vélemény meghatározott része tekintetében adjon értelmezést.
(2) Ha a  tanács a  kérelmet indokoltnak tartja, annak beérkezésétől számított nyolc napon belül a  kijavítást elvégzi,
illetve az értelmezést megadja. Az értelmezés a vélemény részévé válik.
(3) A tanács az (1) bekezdésben meghatározott hibát a határozat, illetve a vélemény kihirdetésétől számított harminc
napon belül kérelem hiányában is kijavíthatja.
42. § (1) Az  egyeztető szerv tevékenységéről évente összefoglaló tájékoztatót készít, és azt a  tárgyévet követő év január
31-éig megküldi a miniszternek.
(2) Az egyeztető szerv az eljárására vonatkozó részletes szabályokat a jogszabályok keretei között szabadon állapíthatja
meg.
18. A felügyeleti szerv 43. § (1) A felügyeleti szerv felügyeli az útdíjszedő, az útdíjszolgáltatók, továbbá a Magyarországon szolgáltatást nyújtó EETS
szolgáltatók tevékenységét, e körben
a) nyilvántartásba veszi az  útdíjszedőt, az  útdíjszolgáltatót és a  magyarországi tevékenységet végző EETS
szolgáltatót,
b) vizsgálja, hogy tevékenységük megfelel-e a díjszedésre vonatkozó jogszabályoknak,
c) jogsértés esetén alkalmazza az Útdíjtörvényben meghatározott jogkövetkezményeket,
d) vezeti a miniszter rendelete szerinti nyilvántartásokat.
(2) A  felügyeleti szerv tájékoztatja az  Európai Unió tagországainak illetékes szerveit, valamint az  Európai Bizottságot
az EETS-sel összefüggő intézkedéseiről.
44. § (1) A felügyeleti szerv jogosult határozatában rendszeres adatszolgáltatási kötelezettséget előírni a nyilvántartásba vett
szervezetnek.
(2) A  felügyeleti szerv a  KKK közreműködésével minden év szeptember 30-ig felülvizsgálja az  útdíjszolgáltatóknak
és az  egyetemes útdíjszolgáltató által a  bevallási közreműködők és viszonteladók részére fizetendő átalányköltségtérítés számításáról és mértékéről szóló miniszteri rendeletben meghatározott költségtérítés mértékét, és
javaslatot tesz a miniszternek annak megállapítására vonatkozóan.
19. A Társadalmi Egyeztető Szervezet 45. § (1) A  miniszter felkérésére a  díjpolitikai célok megvalósulásának ellenőrzésére szervezet jön létre. A  szervezet tagjait
a  hazai autósok országos civil érdekvédelmi szervezete, a  fuvarozók országos érdekvédelmi egyesülése, a  helyi
önkormányzatok országos érdekképviseleti szerve, valamint a  környezetvédelmi szervezetek képviseleti szerve
delegálják.
(2) A Társadalmi Egyeztető Szervezet működési rendjét maga határozza meg.
 (3) Az  útdíjból, valamint az  útdíj megfizetésének elmaradása esetén fizetett bírságból származó bevételek
felhasználására vonatkozó adatokat a  díjpolitikai célok finanszírozását szolgáló költségvetési előirányzat kezelője
köteles a honlapján hozzáférhetővé tenni, vagy kérésre azt a Társadalmi Egyeztető Szervezet részére megküldeni.
(4) Az  adatokról a  miniszter az  adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben évente tájékoztatja a  Társadalmi
Egyeztető Szervezetet.
(5) A Társadalmi Egyeztető Szervezet a tájékoztatást véleményezi, amelyet jogosult az országos napilapokban, valamint
az elektronikus médiában megjelentetni.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 20. Átmeneti rendelkezések 46. § (1) A  2013. december 31-ig megkötött szerződések esetén a  18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti követelményeket
a  bevallási közreműködő az  útdíjszolgáltatóval kötött szerződés megkötésétől számított 3 hónapon belül, de
legkésőbb 2013. december 31-éig köteles teljesíteni. A  felkészülési időszak eredménytelen elteltét követően
az  útdíjszolgáltató jogosult a  bevallási közreműködővel kötött szerződését – a  díjfizetésre kötelezett egyidejű
értesítése mellett – felmondás útján megszüntetni.
(2) A  közúti közlekedési nyilvántartást vezető szerv az  általa a  díjköteles útszakaszok térítésmentes használatára
jogosultakról vezetett központi nyilvántartásból a  2013. június 15-ei állapotnak megfelelően 2013. június 30-áig
köteles az  útdíjköteles elemi útszakaszok térítésmentes használatára jogosult gépjárművek adatait a  Rendőrség
kijelölt szervének átadni. Az e bekezdés szerint átadott adatok tartalmáért az átadó hatóság tartozik felelősséggel.
21. Hatályba léptető rendelkezés 47. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(4) bekezdésekben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  7.  § (2)  bekezdése, a  8.  § (1)–(6)  bekezdése, a  10.  §, a  12.  §, a  13.  §, a  15.  §, a  17–18.  §, a  19.  § (2)  bekezdése,
a 20–22. §, a 24. § és a 27–28. § 2013. június 24-én lép hatályba.
(3) A 4–6. §, a 7. § (1) bekezdése, a 8. § (7) bekezdése, a 9. §, a 11. §, a 19. § (1) bekezdése, a 26. § (1)–(3) bekezdése,
a 44. §, a 48. §, az 50–51. §, valamint a 2. melléklet 2013. július 1-jén lép hatályba.
(4) A 31–42. § és a 45. § 2013. október 1-jén lép hatályba.
22. Módosuló rendelkezések 48. § A kincstári elszámolások beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 240/2003. (XII. 17.)
Korm. rendelet 8. számú melléklete a következő 41. ponttal egészül ki:
(Sorszám Adatszolgáltatásra kötelezett analitikus helyek Adatok köre, és tartalma
A B C) „41. Állami Autópálya Kezelő Zrt. Az állam elektronikus útdíjból és
a kapcsolódó általános forgalmi adóból
származó követelései és kötelezettségei”
49. § A Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet a 4/A. §-t követően a következő alcímmel
és 4/B. §-sal egészül ki:
„Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő megtett úttal arányos díjjal kapcsolatos
felügyeleti szerv kijelölése
4/B.  § (1) Az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi
LXVII. törvény 18. §-a szerinti felügyeleti szervként a Kormány a Hatóságot jelöli ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ügyekben a Központ jár el.”
50. § A nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló törvény végrehajtásáról szóló 356/2012. (XII. 13.) Korm. rendelet 2.  §-a
a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  nemzeti mobil fizetési szervezet az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal
arányos díjról szóló törvény szerinti UD rendszer céljára létrehozott informatikai rendszer műszaki-technikai
továbbfejlesztésével gondoskodik a nemzeti mobil fizetési rendszer informatikai rendszerének kialakításáról.”
51. § (1) A  közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet (a továbbiakban: KRESZ) 48.  §-a
a következő (14)–(17) bekezdésekkel egészül ki:
„(14) A  nehéz tehergépkocsik e  rendelet eltérő rendelkezése hiányában lakott területen kívül csak autópályán,
autóúton és főútvonalon közlekedhetnek.
(15) A  (14)  bekezdésben fel nem sorolt utakat elengedhetetlenül szükséges távolságban abban az  esetben
használhatja nehéz tehergépkocsi, ha
a) áruszállítás érdekében az  áru fel-, vagy lerakásának, illetve – különleges felépítményű jármű esetén –
a felépítményével történő munkavégzés helyszínére vagy helyszínéről;
b) üzemben tartója telephelyére vagy telephelyéről
közlekedik.
A nehéz tehergépkocsi az  a) és b)  pontban felsorolt helyszínre, helyszínről történő közlekedése során
a  (14)  bekezdésben felsorolt útvonalakról való lehajtás után, azokat egy irányban legfeljebb egy alkalommal
keresztezheti.
(16) Nem vonatkozik a (14) bekezdésben meghatározott tilalom azon nehéz tehergépkocsira, amely útlezárás miatt
terelőúton közlekedik, valamint arra, amelyet az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett
úttal arányos díjról szóló törvény szerint 2013. évi LXVII. törvény 9. § (1) bekezdése szerint nem terhel útdíjfizetési
és bevallási kötelezettség, továbbá a nehéz tehergépkocsik közlekedésének korlátozásáról szóló 190/2008. (VII. 29.)
Korm. rendelet 4. §-a alapján kiadott engedéllyel rendelkező járművekre.
(17) Nem vonatkozik a  (14)  bekezdésben meghatározott  tilalom a  közúti járművezetők és a  közúti közlekedési
szakemberek képzésének és vizsgáztatásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott
oktatójármű igazolással rendelkező azon nehéz tehergépkocsira, amely a  (14)  bekezdésben meg nem határozott
utakat a miniszteri rendelet szerinti gyakorlati oktatás vagy vizsgáztatás során is használja.”
(2) A KRESZ 1. számú függelék II. címe a következő i/1. ponttal egészül ki:
„i/1. Nehéz tehergépkocsi: tehergépkocsi, vontató, valamint e  járművekből és pótkocsiból álló járműszerelvény,
amelynek megengedett legnagyobb össztömege a 7,5 tonnát meghaladja.”
23. Az Európai Unió jogának való megfelelés 52. § (1) Ez a rendelet
1. a nehéz tehergépjárművekre az egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló, 1999. június 17-i
1999/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
2. a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/52/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
3. a  nehéz tehergépjárművekre az  egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK
irányelv módosításáról szóló, 2006. május 17-i 2006/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
4. a  nehéz tehergépjárművekre az  egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK
irányelv módosításáról szóló, 2011. szeptember 27-i 2011/76/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
(2) Ez  a  rendelet az  európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás és műszaki elemei meghatározásáról szóló,
2009. október 6-i 2009/750/EK bizottsági határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
(3) E rendelet 1. és 10. §-a a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 16. cikkének való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
67/2016. (XII. 29.) NFM rendelete az egyetemes szolgáltatók részére vételre felajánlott földgázforrás és a hazai termelésű földgáz mennyiségéről és áráról, valamint az igénybevételre jogosultak és kötelezettek köréről.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (1) bekezdés 3. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 7.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: GET) 141/A.  § (1)–(3)  bekezdése alapján a  volt
közüzemi nagykereskedő által az  egyetemes szolgáltató részére értékesítendő földgázforrás árát és mennyiségét
– a  földgáztárolóból és a  nem földgáztárolóból származó mennyiségek szerinti bontásban –, továbbá a  feleket
az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti földgázforrás ára a  földgázpiaci egyetemes szolgáltatáshoz kapcsolódó értékesítési árak
megállapításáról és alkalmazásáról szóló 69/2016. (XII. 29.) NFM rendeletben (a továbbiakban: árrendelet) szereplő,
az egyetemes szolgáltató által alkalmazott díjakból számított átlagárnak a földgázpiaci egyetemes szolgáltatáshoz
kapcsolódó hatósági árak képzésének keretszabályairól szóló 70/2016. (XII. 29.) NFM rendelet (a továbbiakban:
árképzési rendelet) 3.  § (1)  bekezdés c), e) és f )  pontjai szerinti árelemekkel történő csökkentésével, illetve
az  egyetemes szolgáltatásban vételezők ellátásához felhasznált egyéb – a  GET 141/A.  §, vagy 141/J.  § hatályán
kívül eső – forrás GET 141/E.  § szerinti árának, valamint az  5.  § (4)–(6)  bekezdései és a  7.  § (3)  bekezdése szerinti
elszámolások figyelembevételével számított tétel.
(3) A  GET 141/A.  § szerinti földgáz-értékesítés esetén a  volt közüzemi nagykereskedő jogosult a  földgázforrás árán
túlmenően érvényesíteni a szállítás és a tárolás díját.
(4) Az  1.  mellékletben szereplő, a  volt közüzemi nagykereskedő által értékesítendő, földgáztárolóból származó
földgázforrás legmagasabb hatósági ára és mennyisége az  egyetemes szolgáltató által a  földgázellátásról szóló
törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló kormányrendeletben előírt, a  hazai tárolókban elhelyezett
földgázkészlet mennyisége és az egyetemes szolgáltató forrásigény-bejelentése alapján kerül meghatározásra.
2. § (1) A  GET 141/J.  § (1)  bekezdése alapján a  volt közüzemi nagykereskedő által vételre felajánlott és a  GET
141/J.  §  (3)  bekezdése szerinti szerződés keretében az  egyetemes szolgáltató részére értékesítendő földgázforrás
mennyiségét és árának mennyiségarányos díjelemét, továbbá a  feleket a  2.  melléklet tartalmazza. A  2.  melléklet
szerinti földgázforrás mennyiségarányos díjeleme tartalmazza a  nagykereskedői árrés, a  mobilgáz-finanszírozás,
az  éves elszámolási elem és a  szállítás és a  tárolás mennyiségarányos költségeinek indokolt mértékét, valamint
az  árrendeletben szereplő, az  egyetemes szolgáltató által alkalmazandó díjak mértéke alapján meghatározott
földgáz árát.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti földgázforrás árának 2.  melléklet szerinti mennyiségarányos díjeleme az  árrendeletben
szereplő, az  egyetemes szolgáltató által alkalmazott díjakból számított átlagárnak az  árképzési rendelet
3.  §  (1)  bekezdés e) és f )  pontjai szerinti árelemekkel, továbbá az  egyetemes szolgáltató által a  volt közüzemi
nagykereskedőnek megfizetendő szállítási és tárolási kapacitásdíjak fajlagos mértékével történő csökkentésével,
illetve az  egyetemes szolgáltatásban vételezők ellátásához felhasznált egyéb – a  GET 141/A.  §, vagy 141/J.  §
hatályán kívül eső – forrás GET 141/E. § szerinti árának, valamint az 5. § (4)–(6) bekezdései és a 7. § (3) bekezdése
szerinti elszámolások figyelembevételével számított tétel.
(3) A  2.  melléklet 1.  pontjában szereplő földgázmennyiség átvételéhez kapcsolódóan felmerülő, nem
mennyiségarányos díjelem mértékét a  2.  melléklet 2.  pontja tartalmazza. A  nem mennyiségarányos díjelem
tartalmazza az  egyetemes szolgáltató által a  volt közüzemi nagykereskedőnek megfizetendő szállítási és tárolási
kapacitásdíjak mértékét. A  nem mennyiségarányos díjelemet a  GET 141/J.  § alapján megkötött szerződés szerinti
kilépési ponti csúcskapacitások összege után kell megfizetni, a gázév hónapjaira vonatkozóan egyenlő részletekben.
(4) Az  (1)  bekezdés szerint értékesített földgázra vonatkozóan a  volt közüzemi nagykereskedő a  2.  mellékletben
meghatározott földgázforrás árán felül csak a  szagosítási díjat, a  6.  § (3)–(4)  bekezdések szerinti felárat és díjat,
valamint a vámokat, az adókat, az illetékeket, a szerződés szerinti pótdíjakat és szerződésszegési következményeket
jogosult érvényesíteni.
(5) A GET 141/J. § szerinti forrásfelajánlásból igénylő egyetemes szolgáltató köteles a volt közüzemi nagykereskedőnek
megadni a felajánlásból történő vételezésének tervezett mennyiségeit havi bontásban.
3. § (1) A  földgázforrás 2.  melléklet szerinti árai, valamint rendszerhasználati kapacitás díjai a  tárolóból és nem tárolóból
származó import földgáz – az  árképzési rendelet szerinti, a  földgáz aktuális ára és a  tárolói készletérték alapján
meghatározott – indokolt költségének, a  hazai termelésű földgáz, a  szállítás, a  tárolás, a  mobilgáz-finanszírozás
és a  nagykereskedelmi árrés indokolt költségének, valamint az  éves elszámolási elem figyelembevételével,
az  árrendeletben szereplő, az  egyetemes szolgáltató által alkalmazandó díjak mértéke alapján kerülnek
meghatározásra.
(2) A  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) az  árelőkészítés során figyelembe
veszi a 2. § szerinti földgázforrás árán – beleértve az (1) bekezdés szerinti árelemeket – az indokolt mértékhez képest
a volt közüzemi nagykereskedőnél vagy az egyetemes szolgáltatónál képződő többlet vagy veszteség értékét.
(3) A Hivatal – a földgáz beszerzési költségre fedezetet nyújtó tétel tekintetében – az 1. § és a 2. § szerinti földgázforrás
árán (a továbbiakban: felajánlási ár) a  3.  melléklet szerint meghatározott indokolt mértékéhez képest a  volt
közüzemi nagykereskedőnél képződő többlet vagy veszteség mértékéről nyilvántartást vezet. A  nyilvántartott
többlet vagy veszteség egyenlegét a  Hivatal köteles a  volt közüzemi nagykereskedő részére a  tárgynegyedévet
követő második hónap végéig megadni.
(4) A (3) bekezdés szerinti földgáz beszerzési költségre fedezetet nyújtó tétel
a) az 1. § szerinti földgázforrás tekintetében az 1. mellékletben szereplő ár csökkentve az árképzési rendelet 3. §
(1) bekezdés b), d) és g) pontjaiban szereplő árelemekkel;
b) a 2. § szerinti földgázforrás tekintetében a 2. mellékletben szereplő ár csökkentve az árképzési rendelet 3. §
(1) bekezdés b), d) és g) pontjaiban szereplő árelemekkel, valamint a szállítás és a tárolás mennyiségarányos
költségeinek indokolt, fajlagos mértékével.
4. § (1) Az 1998. január 1. előtt termelésbe állított szénhidrogén mezőkből termelt földgáz (a továbbiakban: hazai termelésű
földgáz) mennyiségét, annak a  GET 107/B.  § (3)  bekezdése szerinti legmagasabb árát, valamint az  igénybevételre
jogosult feleket a 4. melléklet tartalmazza.
(2) A  hazai termelésű földgázt termelő (a továbbiakban: termelő) a  GET 141/I.  §-a alapján értékesített földgáz
mennyiséget – műszaki-biztonsági vagy technológiai probléma esetét kivéve – az 1998. január 1. előtt termelésbe
állított szénhidrogén mezőkből köteles átadni a GET 141/I. § (1) bekezdés alapján létrejött szerződésben – a műszaki
üzemi terv elvárásait és a  bánya-technológiai korlátokat figyelembe véve – meghatározott, földgázmennyiségre
vonatkozó rugalmassági szabályok figyelembevételével.
(3) A  mezők működése során fellépő műszaki-biztonsági vagy technológiai probléma, továbbá a  rugalmassági
szabályok alkalmazása esetén a  földgázt más forrásból kell átadni, amely mennyiségre nem vonatkozik
a  GET 103.  § (2)  bekezdés szerinti hatósági ár. A  műszaki-biztonsági vagy technológiai probléma fennállását
a bányafelügyeletnek igazolnia kell, mely igazolást a bányafelügyelet a Hivatal részére 15 napon belül megküldi.
(4) Amennyiben a  termelő nem tudja a  4.  mellékletben foglalt földgáz mennyiséget az  adott időszakban
az 1998. január 1. előtt termelésbe állított szénhidrogén mezőkből átadni, a más forrásból származó, nem hatósági
áron átadott földgázmennyiség árának megfizetéséből származó többletköltséget a Hivatal az árszabályozás során
a negyedévet követő negyedik negyedév végéig ugyanezen forrás árában figyelembe veszi.
(5) A  hazai termelésű földgáz legalacsonyabb súlyozott éves átlagárára vonatkozó, a  GET 141/I.  § (8)  bekezdése
szerinti előírással összhangban, a  hazai termelésű földgáz átlagárában kizárólag a  (4)  bekezdés szerinti jogcímen
keletkező, valamint a  hazai termelés árában részben vagy egészben finanszírozott, a  termelés fenntarthatóságát
célzó beruházások elmaradása esetén a  már finanszírozott beruházási költség, mint többletköltség számolható el
veszteségként.
(6) A  (4)  bekezdés szerinti többletköltség Hivatal által elismert mértékéről, valamint a  veszteség-elszámolásnak
az érintett elszámolási időszakokban jelentkező számszakilag bemutatott adatairól a Hivatal tájékoztatja a termelőt
és a volt közüzemi nagykereskedőt.
5. § (1) A  hatósági árelőkészítés érdekében az  egyetemes szolgáltató minden negyedévet megelőző második hónap
1. napjáig köteles megadni a  Hivatal részére a  forrásszerződései szerint az  egyetemes szolgáltatásra jogosult
felhasználók ellátására felhasználni tervezett földgáz mennyiségét források szerinti bontásban.
(2) Az (1) bekezdés szerint bejelentett negyedéves mennyiség a GET 141/A. §, GET 141/J. § szerinti felajánlásból történő
vásárlás esetén legfeljebb 5%-kal térhet el a  2.  § (5)  bekezdés szerint az  adott negyedév hónapjaira bejelentett
mennyiségektől.
(3) A termelő a tárgyhónapot követő 15 napon belül megadja a Hivatal részére a volt közüzemi nagykereskedőnek és
egyetemes szolgáltatónak tárgyhónapban átadott hazai termelésű földgáz és a  más forrásból származó földgáz
mennyiségét a  tényadatok alapján. A  volt közüzemi nagykereskedő és az  egyetemes szolgáltató a  tárgyhónapot
követő 15 napon belül megadja a  Hivatal részére a  tárgyhónapban átadott és átvett földgáz mennyiségét
a tényadatok alapján.
(4) Amennyiben az adott negyedévben az egyetemes szolgáltatónak az 1. melléklet alapján az egyetemes szolgáltatás
céljára igénybevett földgázforrásain a  tényadatok szerint az  egyetemes szolgáltatás árára tekintettel vesztesége
keletkezik, annak indokolt mértéke az  árszabályozás során a  negyedévet követő nyolcadik negyedév végéig
figyelembevételre kerül. Amíg az  egyetemes szolgáltató a  (3)  bekezdés alapján a  tényadatokat nem bocsátja
a  Hivatal rendelkezésére, az  egyetemes szolgáltató által a  Hivatal felhívása alapján megadott, becsült adatok
kerülnek figyelembevételre.
(5) Amennyiben az  adott negyedévben az  egyetemes szolgáltató az  1.  melléklet alapján az  egyetemes szolgáltatás
árára tekintettel vagy a  volt közüzemi nagykereskedő a  4.  melléklet alapján az  egyetemes szolgáltatás céljára
igénybevett földgázforrásain a  tényadatok szerint, az  indokolt költségekhez képest többletbevételre tesz szert,
az  az  árszabályozás során a  negyedévet követő nyolcadik negyedév végéig figyelembevételre kerül. Amíg
az egyetemes szolgáltató vagy a volt közüzemi nagykereskedő a (3) bekezdés alapján a tényadatokat nem bocsátja
a  Hivatal rendelkezésére, az  egyetemes szolgáltató vagy a  volt közüzemi nagykereskedő által a  Hivatal felhívása
alapján megadott, becsült adatok kerülnek figyelembevételre.
(6) Ha az adott negyedévben az 1–2. mellékletek alapján az egyetemes szolgáltatás árára tekintettel – figyelembe véve
az árrendeletben szereplő, az egyetemes szolgáltató által alkalmazandó díjak mértékét a szállításra vagy a tárolásra
vonatkozóan – a  volt közüzemi nagykereskedő az  egyetemes szolgáltatás céljára értékesített földgázforrásain
a tényadatok szerint az indokolt költségekhez képest többletbevételre tesz szert vagy veszteséget szenved el, az az
árszabályozás során a negyedévet követő nyolcadik negyedév végéig figyelembevételre kerül.
6. § (1) Amennyiben a  GET 141/A.  § alapján földgázt vételező egyetemes szolgáltató az  adott negyedévben a  Hivatalnak
bejelentett, az  5.  § (1)  bekezdésben foglalt földgáz forrásait átvette és – a  Hivatal felé igazolt módon –
az  egyetemes szolgáltatásban vételezők ellátása érdekében vásárol többlet földgáz mennyiséget a  volt közüzemi
nagykereskedőtől, akkor annak az ára az 1. mellékletben szereplő földgázforrás árával egyezik meg.
(2) Ha a  GET 141/J.  § alapján földgázt vételező egyetemes szolgáltató az  adott negyedévben a  Hivatalnak
bejelentett, az  5.  § (1)  bekezdésben foglalt földgáz forrásait átvette és – a  Hivatal felé igazolt módon –
az  egyetemes szolgáltatásban vételezők ellátása érdekében vásárol többlet földgáz mennyiséget a  volt közüzemi
nagykereskedőtől, akkor annak ára a  földgázforrás árának – a  2.  mellékletben szereplő – mennyiségarányos
díjelemével egyezik meg.
(3) A felek eltérő megállapodásának hiányában, ha az (1) vagy (2) bekezdés szerinti, többlet földgáz mennyisége több,
mint 15%-kal meghaladja az  5.  § (1)  bekezdésben foglaltak szerint a  Hivatal felé az  adott negyedévre bejelentett
mennyiséget, a  15% fölötti rész után annak ára mellett a  2.  mellékletben feltüntetett, az  adott egyetemes
szolgáltatóra vonatkozó földgázforrás mennyiségarányos díjelemének 50%-át, mint felárat is köteles megfizetni.
(4) A  felek eltérő megállapodásának hiányában, ha a  GET 141/A.  § vagy 141/J.  § alapján földgázt vételező
egyetemes szolgáltató az  5.  § (1)  bekezdésben foglaltak szerint a  Hivatal felé az  adott negyedévre bejelentett
mennyiség kevesebb, mint 85%-át veszi át, akkor az  átvett mennyiség és a  bejelentett mennyiség 85%-a közötti
földgázmennyiség mértékéig köteles a volt közüzemi nagykereskedőnek megfizetni a 2. mellékletben feltüntetett,
az egyetemes szolgáltatóra vonatkozó földgázforrás mennyiségarányos díjelemének 50%-át.
(5) A  naptári év IV. negyedévében 1069 negyedéves napfok számot, a  naptári év I. negyedévében 1414 negyedéves
napfok számot meghaladó hideg esetén az egyetemes szolgáltató mentesül a (3) bekezdés szerinti felár megfizetése
alól. Az  adott negyedévre vonatkozó napfok szám meghatározása – jelen § vonatkozásában – az  Országos
Meteorológiai Szolgálat Budapest-Lőrinc ponton mért gáznapi középhőmérsékletek számtani átlaga alapján
történik 16 °C-os küszöbhőmérsékletre.
7. § (1) Amennyiben az  egyetemes szolgáltató az  1–2.  mellékletben szereplő földgázt nem az  egyetemes szolgáltatásban
vételezők ellátására fordítja, a  Hivatal által ellenőrzött utólagos elszámolás mellett ezen mennyiség tekintetében
– a megfizetett díjon felül – a 3. mellékletben szereplő, az adott negyedévre érvényes aktuális importár negyedéves
átlag értékének 50%-át, mint felárat is köteles megfizetni a volt közüzemi nagykereskedő részére.
(2) Amennyiben a volt közüzemi nagykereskedő a 4. mellékletben szereplő földgázt nem az egyetemes szolgáltatásban
vételezők ellátására fordítja, úgy a  Hivatal által ellenőrzött utólagos elszámolás mellett e  mennyiség tekintetében
–  a  megfizetett díjon felül – a  3.  mellékletében szereplő, az  adott negyedévre érvényes aktuális importár
negyedéves átlag értékének 50%-át, mint felárat is köteles megfizetni a termelő részére.
(3) Amennyiben az  adott negyedévben az  egyetemes szolgáltató és a  volt közüzemi nagykereskedő az  1–2.
és a  4.  mellékletekben meghatározott földgáz mennyiséget közvetve vagy közvetlenül nem az  egyetemes
szolgáltatásra jogosult felhasználók ellátására használja, és így a  volt közüzemi nagykereskedőnek vagy
a termelőnek vesztesége keletkezik, az árszabályozás során a felajánlási ár megállapításakor ez a veszteség kamattal
(tárgyidőszakra vonatkozó BUBOR) növelt összege figyelembevételre kerül.
(4) Amennyiben az  adott negyedévben az  egyetemes szolgáltató és a  volt közüzemi nagykereskedő az  1–2.
és a  4.  mellékletekben meghatározott földgáz mennyiséget közvetve vagy közvetlenül nem az  egyetemes
szolgáltatásra jogosult felhasználók ellátására használja, a  Hivatal az  egyetemes szolgáltatóval és a  volt közüzemi
nagykereskedővel szemben a GET 119. § (1) bekezdésében foglalt jogkövetkezményeket alkalmazhatja.
8. § (1) A kapcsolt termelésszerkezet átalakítási hozzájárulás és a kiegyenlítő hozzájárulás
a) GET 141/B. § (15) bekezdés a) pontja szerinti mértékét az 5. melléklet,
b) GET 141/B. § (15) bekezdés b) pontja szerinti mértékét a 6. melléklet
tartalmazza.
(2) A termelő a kapcsolt termelésszerkezet átalakítási hozzájárulást és a kiegyenlítő hozzájárulást a 4. melléklet szerint
átadott földgázmennyiség után fizeti meg. A hozzájárulást a 4. mellékletben meghatározott és átadott mennyiség
mértékéig akkor is meg kell fizetni, ha a földgázmennyiség az 1998. január 1. után termelésbe állított szénhidrogén
mezőkből kerül átadásra.
9. § (1) Az e rendelet mellékleteiben meghatározott árak az általános forgalmi adót nem tartalmazzák.
 (2) Az e rendelet mellékleteiben meghatározott árak és mennyiségek felső hőértéken kerülnek megállapításra.
10. § (1) Ha a  141/A.  §, 141/I. §, illetve 141/J.  § szerinti földgázforrás árát a  következő negyedévre meghatározó miniszteri
rendelet nem lép hatályba az adott negyedév első napján, a rendelet hatálybalépéséig ezen földgázforrások árára
vonatkozóan – azon források esetében, amelyekből tényleges átvétel történt – az  1–2. és a  4.  mellékletekben
meghatározott árakat kell alkalmazni az egyetemes szolgáltatás céljára átvett földgázmennyiség tekintetében.
(2) Ha a  141/A.  §, 141/I. §, illetve 141/J.  § szerinti forrásokon belül olyan földgázforrásból történik tényleges átvétel
az  (1)  bekezdés szerinti miniszteri rendelet hatálybalépéséig, amely földgázforrásra vonatkozóan az  1–2. és
a 4. mellékletek nem tartalmaznak árat, ezen források ára a 3. mellékletben szereplő, az adott negyedévre érvényes
aktuális importár negyedéves átlag értékével egyezik meg.
(3) Ha az  e  § alapján átvett földgázforrás árán az  egyetemes szolgáltatónak vagy a  volt közüzemi nagykereskedőnek
többlete vagy vesztesége keletkezik, annak indokolt mértékét az árszabályozás során a Hivatal a negyedévet követő
nyolcadik negyedév végéig figyelembe veszi.
11. § (1) Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az  egyetemes szolgáltatók részére vételre felajánlott földgázforrás és a  hazai termelésű földgáz
mennyiségéről és áráról, valamint az  igénybevételre jogosultak és kötelezettek köréről szóló 19/2010. (XII. 3.)
NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1484/2017. (VII. 26.) Korm. határozata a Magyar Posta Zrt. tulajdonában álló kenderesi ingatlan felújításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Magyar Posta Zrt.
tulajdonában álló Kenderes, 770 helyrajzi számú, természetben 5331 Kenderes, Szent István út 19. szám alatt
található ingatlan felújítása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Magyar Posta Zrt. tulajdonában álló 770 hrsz. ingatlannak
a műemléki védetté nyilvánításához szükséges intézkedéseket – szükség szerint – tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
321/2011. (XII. 16.) KE határozata miniszteri megbízatás megszűnéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
42. §-a alapján a miniszterelnök előterjesztésére megállapítom, hogy dr. Fellegi Tamás nemzeti fejlesztési miniszternek
e megbízatása 2011. december 14-ei hatállyal megszűnik.
Budapest, 2011. december 14. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
316/2008. (HK 16.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmény nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000.
(HK 2.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 7145
(3. kiadás) okmány nemzeti bevezetéséről az alábbiak
szerint intézkedem:
A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnökhelyettes 8/2006. (HK. 20.) HM HVKFH számú közleményében hatályba léptetett STANAG 7145 (EDITION 3)
MINIMUM CORE COMPETENCY LEVELS AND
PROFICIENCY OF SHILLS FOR FIRE FIGHTERS
címen kiadott NATO egységesítési egyezményt jelen intézkedésemmel bevezetem.
A STANAG rendelkezéséit 2008. november 1-jétől kell
alkalmazni.
Az intézkedés hatálya kiterjed az MH ÖHP szerveire és
az alárendeltségébe tartozó szervezetekre.
Jelen intézkedésem az aláírás napján lép hatályba. Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
194/2016. (VII. 13.) Korm. rendelete az országos vasúti mellékvonalak felsorolásáról.
A Kormány a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (1) bekezdés 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az országos vasúti mellékvonalakat az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) A deltavágányokat az 1. melléklet nem tartalmazza. Ha a deltavágány különböző besorolású pályahálózatokat köt
össze, besorolása az alacsonyabb rendű vasúti pályahálózat besorolásával egyezik meg.
 (3) E  rendelet alkalmazásában deltavágány a  két vasúti pályahálózatot a  nyílt pályán összekötő vágány, amelyen
a  vonatok az  egyik vasúti pályahálózatról a  másik vasúti pályahálózatra az  állomások és megállóhelyek érintése
nélkül térhetnek át.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az  országos törzshálózati, regionális és egyéb vasúti pályák felsorolásáról szóló 168/2010. (V. 11.)
Korm. rendelet.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
264/2018. (VI. 13.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Sors Lászlót 2018. június 13-ai hatállyal a Pénzügyminisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. június 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1340/2014. (VI. 11.) Korm. határozata a TIOP-1.1.1-12/1-2012-0001 azonosító számú („Neumann Program – Intézményi informatikai infrastruktúra fejlesztés a közoktatásban” című) projekt költségnövekményének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a TIOP-1.1.1-12/1-2012-0001 számú, „Neumann Program – Intézményi informatikai
infrastruktúra fejlesztés a  közoktatásban” című projekt (a  továbbiakban: projekt) összköltségének legfeljebb
12 695 600 000 forintra történő növelését,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. pont szerinti módosításához.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
88/2008. (HK 12.) HM határozata ideiglenes katonai szervezet létrehozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a NATO irányítású balkáni katonai békefenntartó műveletekben részt vevő nemzetközi erőkben történő magyar katonai részvételről szóló
Korm. határozatban (a továbbiakban: Korm. határozat),
valamint a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar
Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.)
HM utasítás 4. §-ában foglaltakra – ideiglenes katonai
szervezet létrehozása érdekében az alábbi
határozatot adom ki: 1. A Korm. határozatban foglaltakra figyelemmel 2008.
július 15-i hatállyal az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) részjogkörű költségvetési
egységeként működő ideiglenes katonai szervezetet hozok
létre.
2. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Magyar Honvédség KFOR Zászlóalj
Rövidített megnevezése: MH KFOR Z 3. Az ideiglenes katonai szervezet székhelye: 7400 Kaposvár, Füredi u.
Postacíme: 7401 Kaposvár, Pf. 179/MH KFOR Z
Alkalmazási körzete: Magyarország, valamint külföl
dön a KFOR NATO műveleti terület, elsődleges alkalmazási körzet: Koszovó
4. A katonai szervezet jogi személyiséggel nem rendelkező, zászlóalj jogállású, Állománytáblával, Felszerelési
Jegyzékkel megalapított ideiglenes katonai szervezet.
Állományát a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
költségvetési létszámkeretéből vezényléssel, anyagi-technikai eszközeit az MH eszközállományából kell feltölteni.
5. A katonai szervezet a béketámogató műveletek kategóriába sorolásáról, valamint a devizaellátmány-kiegészítés mértékének meghatározásáról szóló 112/2007.
(HK 19.) HM utasítás 2. § b) pont bb) alpontja alapján a
2. kategóriába tartozik.
6. A katonai szervezet alaptevékenysége:
A Többnemzeti Harci Kötelék – Nyugat (Multinational
Task Force – West, a továbbiakban: MNTF-W) – dandárszintű kötelék parancsnokának közvetlen alárendeltségében, a KFOR teljes műveleti területén békefenntartó feladatban való részvétel. Válságkezelési és békefenntartó
tevékenységgel összhangban tömegkezelés, fegyverbegyűjtés, objektumvédelem, területek biztosítása (ellenőrző-, áteresztő pontok és megfigyelő pontok működtetése,
járőrözés), területzárás és ellenőrzés, konvojok kísérése,
VIP kísérési feladatok, melyek végrehajtása légi (helikopter)- és közúti szállítással történik.
A térség NATO parancsnokságain és az MNTF-W-nél
egyéni beosztásban, valamint az MH KFOR MEL-nél
szolgálatot teljesítő magyar katonák szolgálatteljesítése
nemzeti felelősség alá tartozó feltételeinek – műveleti területen történő – biztosítása, amely a logisztikai és pénzügyi ellátást foglalja magában.
7. Az ideiglenes katonai szervezet alapítója és fenntartója a honvédelmi miniszter, felügyeleti szerve a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM). A megalakításra kijelölt katonai szervezet az MH ÖHP.
8. A katonai szervezet az MH ÖHP parancsnok szolgálati alárendeltségébe tartozik. A külföldi alkalmazási körzetben tevékenységét az MNTF-W parancsnok utasításai
szerint látja el.
9. A katonai szervezet vezetése a művelet végrehajtása
során:
a) A katonai szervezet vezetője: parancsnok, beosztásának megnevezése: zászlóaljparancsnok.
b) A parancsnokot beosztásba az MH ÖHP parancsnoka
vezényli.
c) A parancsnok az ideiglenes katonai szervezet élén
álló egyszemélyi felelős vezető, a szervezet személyi állományának szolgálati elöljárója. Szolgálati jogköre kiterjed
a katonai szervezet működésének minden területére. Ennek keretében – mint a vezénylési hely állományilletékes
parancsnoka – a jogszabályokban és az állami irányítás
egyéb jogi eszközeiben meghatározott keretek között gyakorolja az alárendelt személyi állománnyal kapcsolatos jogokat, teljesíti a kötelezettségeket.
d) A parancsnok felelős az ideiglenes katonai szervezet
alaptevékenységéből adódó feladatok és kötelességek ellátásáért, a jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi
eszközeiben előírtaknak megfelelő törvényes működéséért. Teljes és oszthatatlan felelősséggel tartozik az ideiglenes katonai szervezet hadrafoghatóságáért, a személyi
állomány felkészítéséért, a működés minden oldalú biztosításáért és az állomány magas fokú fegyelméért. Felelős a
gazdálkodás törvényességéért, a számviteli rend betartásáért. 10. Az ideiglenes katonai szervezetnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot.
11. Gazdálkodási jogkör:
A katonai szervezet a gazdálkodás megszervezésének
módjára tekintettel részben önállóan gazdálkodó, a költségvetési előirányzatok feletti rendelkezési jogosultság
szempontjából részjogkörű költségvetési egységként működő ideiglenes katonai szervezet. Ellátása részben az
MNTF-W ellátási rendszerében, részben pedig nemzeti logisztikai támogatással valósul meg.
Gazdálkodásának rendjét és az előirányzatok feletti rendelkezési jogosultságát a vonatkozó jogszabályokkal és
belső rendelkezésekkel összhangban a felügyeleti szerv
határozza meg.
Ellátási és gazdálkodási feladatait az MH 64. Boconádi
Szabó József Logisztikai Ezred, pénzügyi és számviteli
feladatait a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet végzi.
Elhelyezési biztosításáért a HM Infrastrukturális Ügynökség felelős. Gazdálkodási tevékenységének felügyeletét a HM, a HM központi ellenőrzési szervezete, valamint
az MH ÖHP ellenőrzési feladatait ellátó szervei látják el.
12. A katonai szervezet vállalkozási tevékenységet nem
folytat.
13. A katonai szervezet részletes szervezeti és működési
rendjét a Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza.
A Szervezeti és Működési Szabályzatot a megalakításért
felelős parancsnok ezen határozat hatálybalépését követő
30 napon belül elkészíti és azt jóváhagyásra felterjeszti a
HM Honvéd Vezérkar főnökéhez.
14. Az ideiglenes katonai szervezet megszűnéséről külön miniszteri határozat rendelkezik, melyben a katonai
szervezetet megillető jogokról, illetve terhelő kötelezettségekről is rendelkezni kell.
15. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter