type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1693/2017. (IX. 22.) Korm. határozata az Országos Mentőszolgálat által használt mentőautók cseréjét szolgáló gépjárműbeszerzésről, valamint a kapcsolódó mentéstechnikai eszközök beszerzéséről.
A Kormány
 1. egyetért hazánk egészségügyi biztonságának fenntartása érdekében az  Országos Mentőszolgálat
gépjárműparkjának megújításával, ennek érdekében 93 mentőautó és az azok felszereléséhez szükséges
mentéstechnikai eszközök beszerzésével;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon
az  1.  pontban foglaltak végrehajtása érdekében 4 663 151 400 forint biztosításáról a  XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 14. Országos Mentőszolgálat cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés ütemében
 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az 1. pontban foglalt intézkedések végrehajtásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
50/2012. (XII. 19.) EMMI rendelete a Nemzeti Betegfórumról.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (2) bekezdés l) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § d) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. § A Nemzeti Betegfórumhoz (a továbbiakban: NBF) az NBF Választmányához intézett csatlakozási nyilatkozattal bármely
civil szervezet csatlakozhat, amely az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek
működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvénynek megfelelően működik és tevékenységét az
egészségügy területén végzi. 2. § (1) Az NBF az 1. mellékletben meghatározott tagozatokból áll. A civil szervezet a tevékenységi körét érintő tagozatba
legfeljebb két főt delegálhat. (2) Az NBF valamennyi tagozata részvételével szükség szerint, de évente legalább kétszer tart teljes ülést.
3. § (1) Az NBF tagozatai tagozatonként két főt delegálnak az NBF Választmányába.
(2) A Választmányba delegált személyek megbízatása két évig tart. A Választmány tagjai megbízatásuk lejárta után újra
delegálhatóak. 4. § (1) A Választmány a tagjai közül az NBF koordinációs, ügyviteli feladatait ellátó személyt (a továbbiakban: koordinátor)
választ. (2) A koordinátor megbízatása a megválasztásától számított két évig tart, tisztsége lejártát követően újraválasztható.
(3) Az egészségügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a Választmányon, illetve a koordinátoron keresztül
tart kapcsolatot az NBF-fel. 5. § (1) Az NBF a működésének alapvető szabályait ügyrendben rögzíti.
(2) Az ügyrend elfogadásáról a Választmány dönt. Az ügyrend elfogadásához, valamint az ügyrendben meghatározott
kérdésekben történő döntéshez a Választmány jelenlévő tagjai többségének egyetértése szükséges.
(3) A koordinátor az ügyrendet annak elfogadásától számított 15 napon belül tájékoztatásul megküldi a miniszter részére.
6. § (1) A Választmány tagjainak nevét, elérhetőségét és az ezen adatokban bekövetkezett változást a koordinátor megküldi
a miniszter részére. (2) A koordinátor és a Választmány tagjának megbízatása megszűnik, ha
a) a megbízás lejár, b) a megbízást visszavonják,
c) a megbízatásáról lemond, d) meghal, e) az e rendeletben és az ügyrendben foglalt egyéb feltételeknek nem felel meg.
(3) A koordinátor megbízásának visszavonására a civil szervezet, az 1. melléklet szerinti bármely tagozat, illetve a
Választmány bármely tagja javaslatot tehet a Választmány részére.
(4) A Választmány tagja megbízásának visszavonására a tagozatok részére javaslatot tehet az adott tagozatban részt vevő
civil szervezet, illetve a Választmány bármely tagja is.
7. § (1) Az NBF az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 151. § (2) bekezdés a) pontjában
meghatározott feladatát a koordinátoron keresztül látja el. (2) Az NBF az adott betegséggel, betegségcsoporttal összefüggésben közcélú tevékenységet lát el.
(3) Az NBF – a Választmányon keresztül – az Eütv. 151. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott szervezetekkel
a betegek érdekeit és az adott betegségcsoportot képviselő szervezetet érintő egészségpolitikai, egészségfejlesztési
kérdésekben együttműködik, kapcsolatot tart, illetve szükség szerint konzultál.
(4) A miniszter az NBF működésével kapcsolatos koordinációs és ügyviteli feladatok ellátásához a feltételeket biztosítja.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § (1) A miniszter – az egészségügyért felelős államtitkár javaslatára – e rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül
ideiglenes választmányt bíz meg. Az ideiglenes választmány öt főből áll, tagjainak megbízatása a 3. § szerinti
Választmány megalakulásáig, de legfeljebb 3 hónapig tart. (2) Az ideiglenes választmány feladata az NBF alakuló ülésének megszervezése. Az ideiglenes választmány fogadja a civil
szervezet csatlakozási kérelmét. (3) Az NBF alakuló ülését az ideiglenes választmány hívja össze. A Választmánynak az NBF alakuló ülését követő 30 napon
belül meg kell alakulnia. (4) Az ügyrendet a Választmány megalakulását követő 30 napon belül kell elfogadni.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
16/2010. (I. 29.) HM utasítása az étkezéstérítésre kötelezett és kedvezményes élelmezési ellátásra való jogosultságról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdése n) pontjában kapott felhatalmazás
alapján a munkahelyi és intézményi étkeztetés feladatait végző személyek élelmezési ellátásának rendjére a következő utasítást
adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi Központ Verőcei Betegotthonára, valamint
a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki. (2) Az alábbi munkaköröket (beosztásokat) betöltő hivatásos és szerződéses katonák, valamint közalkalmazottak
(a továbbiakban együtt: személyek) munkakörükből adódóan – kedvezményes térítési díj megfizetése mellett –
étkezéstérítésre kötelezettek: a) élelmezési szakterület vezetéséért felelős tiszt, tiszthelyettes, közalkalmazott;
b) ellátó-, logisztikai tiszt, tiszthelyettes, beosztott tiszthelyettes, élelmezési ellátó szakasz-, illetve rajparancsnok;
c) élelmezési raktári, vagy étkezdei nyilvántartó, illetve adminisztrátor;
d) étkezdevezető; e) élelmezési raktárvezető; f) élelmezési raktár raktárkezelő;
g) étkezde- (és büfé-) pénztáros; h) büfévezető (kezelő);
i) főszakács; j) szakács, illetve szakmunkás (élm.); k) hentes, illetve szakmunkás (élm.);
l) cukrász, illetve szakmunkás (élm.); m) felszolgáló, pincér, illetve szakmunkás (élm.);
n) konyhai-étkezdei anyag-előkészítő, kisegítő és segédmunkás. (3) A (2) bekezdésben felsorolt munkaköröket ellátók (beosztásokba kinevezettek) akkor kötelezhetőek – kedvezményes
térítési díj megfizetése mellett – étkezéstérítésre, ha feladatukat a feladatkörüknek megfelelő munkahelyen a személyi
állomány élelmezési ellátásának (kiszolgálásának) érdekében végzik. (4) A (2) bekezdésben felsorolt munkaköröket ideiglenesen vagy időszakosan ellátó más beosztású (munkakörű)
személyek akkor kötelezhetőek – kedvezményes térítési díj megfizetése mellett – étkezéstérítésre, ha feladatukat
legalább négy órában rendszeresen a személyi állomány élelmezési ellátásának (kiszolgálásának) érdekében végzik.
(5) Az étkezéstérítésre kötelezett munkakörben foglalkoztatott (beosztást betöltő) speciális élelmiszert fogyasztó
(pl. élelmiszer-allergiás betegségben szenvedő, cukorbeteg) személyi állomány, az MH főszakorvosa által kiállított
igazolása alapján mentesülhet az étkezéstérítési kötelezettség alól. 2. § (1) A folyamatosan étkezéstérítésre kötelezett munkakörben foglalkoztatott (beosztást betöltő) személyi állomány
munkaidejére eső (kiosztásra kerülő) főétkezésekre vonatkozó (reggeli–ebéd, ebéd–vacsora, ebéd, vagy
reggeli–ebéd–vacsora) térítési kötelezettségét a parancsnok (vezető) minden év január 10-ig parancsban rendeli el.
(2) Az 1. § (2) bekezdésben felsorolt munkakörökben helyettesítés és egyéb ellátási feladatok miatt ideiglenesen vagy
időszakosan munkát végzők nevét, rendfokozatát, munkakörét és az ideiglenes, vagy időszakonkénti munkavégzés
kezdő és befejező időpontját, valamint a munkaidejükre eső (kiosztásra kerülő) főétkezéseket az (1) bekezdés alapján
parancsban kell rögzíteni, és a személyt erre az időszakra a befizetők könyvében az étkezéstérítésre kötelezettek
között kell nyilvántartani. (3) Az év közben bekövetkező személyi változásokat – a személy munkába állásának első, illetve az étkezéstérítésre
való kötelezettség megszűnése esetén, az étkezéstérítésre való kötelezettség utolsó napjáig – parancsban kell
rögzíteni. (4) Az étkezéstérítésre kötelezett személyi állomány munkaidőn túli feladat végrehajtásra történő berendelése esetén a
berendelés idejére eső főétkezéseket kedvezményes térítési díj megfizetése mellett veheti igénybe.
(5) Az étkezéstérítésre kötelezett szerződéses állomány a Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló 22/2006. (VIII. 8.)
HM rendelet alapján – a rendeletben meghatározott kivételekkel – étkezési utalvánnyal való ellátásra nem jogosult.
3. § (1) Az I., II., III. számú élelmezési norma alapján gazdálkodó katonai szervezeteknél a felsorolt munkakörökben
(beosztásokban) dolgozó személyek a munkaidejükre eső (kiosztásra kerülő) főétkezéseket az I. számú élelmezési
norma szerinti kedvezményes térítési díjon kötelesek befizetni, és az I. számú élelmezési norma szerinti ellátás
igénybevételére mint befizető részétkezők jogosultak. (2) A kizárólag VI. számú élelmezési norma alapján gazdálkodó – MH Kiképzési Oktatási és Regeneráló Központ
(a továbbiakban: MH KORK) – katonai szervezeteknél a felsorolt munkakörökben (beosztásokban) dolgozó személyek
a munkaidejükre eső (kiosztásra kerülő) főétkezéseket a VI. számú élelmezési norma szerinti kedvezményes térítési
díjon kötelesek befizetni, és a VI. számú élelmezési norma szerinti ellátás igénybevételére mint befizetőrészétkezők
jogosultak. (3) Az MH KORK-ban dolgozó, munkakörüket (beosztásukat) tekintve nem étkezéstérítésre kötelezett személyek,
döntésük alapján étkezéstérítésre kötelezetté válhatnak, ebben az esetben a bentlakó személyek az egész napos, a
nem bentlakó személyek pedig a munkaidejükre eső (kiosztásra kerülő) főétkezések, VI. számú élelmezési norma
szerinti kedvezményes térítési díját kötelesek megfizetni. Az étkezéstérítésre kötelezettséget nem választó személy a
VI. számú élelmezési norma szerinti teljes térítési díjat köteles megfizetni az általa igénybe vett (rész)étkezésekért.
(4) Az (1)–(3) bekezdés alapján kedvezményes térítési díjat befizető étkezéstérítésre kötelezett igényjogosultak
adagszámát – a befizetők könyvében szereplő adagszámokkal egyezően – befizető részétkezők címen kell az
összesítésben feltüntetni, és az élelmezési szakterület által készített negyedéves elszámolásban felszámolni.
(5) Az étkezések esetleges lemondását (betegség, vezénylés, stb. esetén) a lemondók könyvében külön oldalon
nyilvántartva kell vezetni, és a távollét idejére az étkezéstérítési kötelezettséget parancsban kell szüneteltetni.
4. § (1) A kedvezményes étkezésben részesülő étkezéstérítésre kötelezett személyek a munkaidejükre eső (kiosztásra kerülő)
főétkezéseket, befizetési időszakonként előre – a mindenkor érvényben lévő, a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és
anyagnormáit tartalmazó Normafüzetben (a továbbiakban: Normafüzet) – meghatározott kötelező étkezési térítési
díjon kötelesek befizetni. (2) A kötelező étkezési térítés az igényjogosultság szerinti étkezés élelmezési nyersanyagnormájának általános forgalmi
adóval növelt értékének 70%-a. (3) A kötelező térítés és az önköltség közötti különbözetet munkáltatói hozzájárulás (költségvetési támogatás) címén a
kiszolgáló szervezet tervezi és fedezi. (4) A kötelező étkezési térítés és a munkáltatói hozzájárulás mértékét a Normafüzet tartalmazza.
(5) Az étkezéstérítésre kötelezett személyi állomány részére kiadásra kerülő étkezési jegyeknek eltérőnek kell lenniük az
azonos időszakra – a tiszti (összevont) étkezdei befizetők és a térítésmentes, természetbeni ebéd ellátást választó
szerződéses állomány részére – kiadásra kerülő étkezési jegyektől. Az étkezéstérítésre kötelezett személyi állomány
részére kiadásra kerülő étkezési jegy más személyre nem átruházható.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a kedvezményes élelmezési ellátásról és a kötelező étkezési
térítésről szóló 44/1996. (HK 21.) HM utasítás, a kedvezményes élelmezési ellátásról és a kötelező étkezési térítésről
szóló 269/1996. (HK 23.) MH anyagi-technikai főcsoportfőnöki intézkedés, valamint a 41/1977. (HK 11.) MNHF
intézkedéssel kiadott Csapathadtáp Szabályzat az állandó harckészültség időszakára VI. rész, Élelmezési Szolgálat VIII.
fejezet Vegyes rendelkezések 849–862. pontjai. Budapest, 2010. január 26.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
240/2012. (IX. 28.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel dr. Sándor
Évát 2012. december 28-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2012. szeptember 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
191/2015. (VII. 21.) Korm. rendelete a nemzeti szinten biztonságosnak nyilvánított származási országok és biztonságos harmadik országok meghatározásáról.
A Kormány a  menedékjogról szóló 2007.  évi LXXX.  törvény 93.  § (1)  bekezdés a)  pontjában és 93.  § (2)  bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Met.) 2. § h) pontja szerinti biztonságos származási
országnak minősülnek az  Európai Unió tagállamai és tagjelölt államai – Törökország kivételével –, az  Európai
Gazdasági Térség tagállamai, valamint az  Amerikai Egyesült Államok halálbüntetést nem alkalmazó tagállamai,
továbbá:
1. Svájc,
2. Bosznia-Hercegovina,
3. Koszovó,
4. Kanada,
5. Ausztrália,
6. Új-Zéland.
2. § A Met. 2.  § i)  pontja szerinti biztonságos harmadik országnak minősülnek az  Európai Unió tagállamai és tagjelölt
államai – Törökország kivételével –, az Európai Gazdasági Térség tagállamai, valamint az Amerikai Egyesült Államok
halálbüntetést nem alkalmazó tagállamai, továbbá:
1. Svájc,
2. Bosznia-Hercegovina,
3. Koszovó,
4. Kanada,
5. Ausztrália,
6. Új-Zéland.
3. § (1) Ha a  Met. szerinti elismerését kérő (a  továbbiakban: elismerését kérő) származási országa szerepel a  biztonságos
származási országok európai uniós listáján vagy az  1.  §-ban meghatározott országok között, az  elismerését kérő
a  Met. szerinti menekültügyi eljárásban bizonyíthatja, hogy az  ő egyéni esetében a  származási országa nem felel
meg a biztonságos származási országokra meghatározott feltételeknek.
(2) Ha az  elismerését kérő Magyarország területére érkezését megelőzően a  biztonságos harmadik országok európai
uniós listája vagy a  2.  § szerinti valamelyik biztonságos harmadik ország területén tartózkodott vagy átutazott,
az  elismerését kérő a  Met. szerinti menekültügyi eljárásban bizonyíthatja, hogy az  ő egyéni esetében ebben
az országban nem volt lehetősége hatékony védelemre a Met. 2. § i) pontjában foglaltak értelmében.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § Ez a  rendelet a  nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló,
2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1174/2011. (V. 26.) Korm. határozata a 2010. május közepétől előforduló rendkívüli időjárási körülmények következtében kialakult ár- és belvízi helyzet okozta károk enyhítésére az Európai Unió Szolidaritási Alapjából (EUSZA) Magyarország részére biztosított támogatás felhasználásáról.
A Kormány
1. felhatalmazza a belügyminisztert, hogy az Európai Bizottsággal az Európai Unió Szolidaritási Alapjából származó
támogatás felhasználására a Megállapodást a Kormány nevében aláírja, és biztosítsa a szükséges intézményi és
működési feltételeket;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. jóváhagyja az Európai Unió Szolidaritási Alapjából származó támogatás felhasználásának minisztériumok közötti,
a határozat melléklete szerinti felosztását;
3. felhívja a belügyminisztert, hogy a támogatást felhasználó minisztériumok vezetőivel kötendő külön kétoldalú
megállapodásokban rögzítse a támogatás felhasználásának ágazati célterületeit, és az arról történő elszámolás
feltételeit;
Felelős: belügyminiszter
honvédelmi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
vidékfejlesztési miniszter
Határidő: az Európai Bizottsággal kötendő Megállapodás aláírását követő 30. munkanap
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse elő a szükséges jogszabály módosításokat és biztosítsa
a működés feltételeit annak érdekében, hogy az Európai Uniós Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság ellássa
az Európai Unió Szolidaritási Alapjából származó támogatás felhasználásának ellenőrzését és kibocsássa az
érvényességi jelentést;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a belügyminisztert, a honvédelmi minisztert, a nemzeti erőforrás minisztert, valamint a vidékfejlesztési
minisztert, hogy az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 16. § (2) bekezdése alapján az általa vezetett
minisztérium számára folyósított EUSZA támogatás aktuális árfolyamon vett forintértékét fizesse be a központi
költségvetés „XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai” fejezetébe.
Felelős: belügyminiszter
honvédelmi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
vidékfejlesztési miniszter
Határidő: a támogatásnak a tárcák által az EUSZA támogatás fogadására kijelölt
devizaszámlára megérkezését követő 30. munkanap
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
24/2016. (II. 25.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Costa Rica-i Köztársaság Kormánya közötti oktatási és tudományos együttműködési egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Costa Rica-i Köztársaság Kormánya közötti oktatási és tudományos
együttműködési egyezmény (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot
adja ki. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2013. (XII. 29.) NGM rendelete az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek támogatásáról.
Az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről szóló 2013. évi LXXXVII. törvény 10.  §-ában
kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A támogatás rendelkezésre bocsátása 1. § (1) Az országgyűlési képviselők általános és időközi választásán egyéni választókerületi képviselőjelölt (a továbbiakban:
jelölt), az országgyűlési képviselők általános választásán pártlistát állító párt és a nemzetiségi listát állító országos
nemzetiségi önkormányzat részére az  országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá
tételéről szóló 2013. évi LXXXVII. törvény (a továbbiakban: Törvény) alapján járó támogatás rendelkezésre bocsátása
érdekében a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár)
a) országos választási kincstári számlát,
b) megyénként megyei választási kincstári kártyafedezeti számlát, és
c) a jelölt támogatásával rendelkező párthoz rendelt kincstári kártyafedezeti számlát
vezet.
(2) A Kincstár megbízása alapján a kártyakibocsátó a  jelölt és a  jelölt támogatásával rendelkező párt (a továbbiakban
együtt: kedvezményezett) átutalásai lebonyolítására technikai számlát vezet.
2. § (1) A  jelölt a  Törvény 2.  § (2)  bekezdése szerinti megállapodást személyesen, a  Kincstárnak a  jelölt választókerülete
szerint illetékes megyei igazgatóságán kötheti meg.
(2) Ha a  jelölt a  támogatását az őt jelölő pártlistát állító párt rendelkezésére bocsátja, a Törvény 2/A. § (1) bekezdése
szerinti nyilatkozatát (a  továbbiakban: nyilatkozat) a  Kincstárnak a  jelölt választókerülete szerint illetékes megyei
igazgatóságára kell eljuttatnia.
(3) A  Kincstár a  nyilatkozatok alapján az  ugyanarra a  pártra engedményezett támogatások tekintetében egy
megállapodást köt a  párttal. A  megállapodást a  párt képviselője a  Kincstárnak a  párt székhelye szerint illetékes
megyei igazgatóságán kötheti meg.
(4) A megállapodás
a) a jelölt mint kedvezményezett esetében tartalmazza
 1. a jelölt természetes személyazonosító adatait, lakóhelyét, adóazonosító jelét, telefonszámát és e-mail címét,
 2. a Kincstár azonosító adatait,
 3. a jelölt hozzájárulását, hogy a támogatás felhasználása és ellenőrzése céljából a megállapodásban megjelölt
személyes adatát a kártya kibocsátója és a Kincstár kezelhesse,
 4. a támogatás összegét, a támogatás rendelkezésre bocsátásának módját, feltételeit,
 5. a támogatás felhasználásának határidejét,
 6. az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Áhsz.) K3 Dologi
kiadások rovatba tartozó, a  kampánytevékenységgel összefüggésben elszámolható költségeket és
az elszámoláshoz szükséges bizonylatok körét,
7. a kincstári kártya használatával kapcsolatos általános szabályokat,
 8. a  jelölt nyilatkozatát a  kincstári szabályzat és az  annak részét képező Általános Szerződési Feltételek
megismeréséről és annak elfogadásáról,
 9. a támogatás jogosulatlan igénybevételének jogkövetkezményeit, a befizetés rendjét,
10. annak kikötését, hogy ha a  jelöltre leadott érvényes szavazatok száma nem éri el az  egyéni
választókerületben leadott érvényes szavazatok legalább 2%-át, illetve ha a  jelölt kiesik a  választásból –
a jelölt halála kivételével –, a támogatást köteles a Kincstárnak visszafizetni,
11. a támogatásról történő elszámolás határidejét,
12. a támogatás felhasználása ellenőrzésének a menetét, a hiánypótlás lehetőségét, a támogatás felhasználását
alátámasztó bizonylatok teljes körű megőrzésének határidejét, 13.  mellékletként a számlaösszesítő adatlapot.
b) a párt mint kedvezményezett esetében tartalmazza
 1. a párt nevét, székhelyének címét, a párt nyilvántartási számát, adószámát, telefonszámát és e-mail címét,
 2. a párt megállapodást aláíró képviselőjének természetes személyazonosító adatait, lakóhelyét, telefonszámát
és e-mail címét,
 3. – annak felmerülésekor – a párt képviselője által a kártya használatára meghatalmazott személy természetes
személyazonosító adatait, lakóhelyét, telefonszámát és e-mail címét,
 4. a Kincstár azonosító adatait,
 5. a  támogatás összegét (az összes támogatás összegét, amit jelöltek a  párt rendelkezésére bocsátottak),
a támogatás rendelkezésre bocsátásának módját, feltételeit,
 6. a támogatás felhasználásának határidejét,
 7. az  Áhsz. K3. Dologi kiadások rovatba tartozó, a  kampánytevékenységgel összefüggésben elszámolható
költségeket és az elszámoláshoz szükséges bizonylatok körét,
 8. a kincstári kártya használatával kapcsolatos általános szabályokat,
 9. a  párt nyilatkozatát a  kincstári szabályzat és az  annak részét képező Általános Szerződési Feltételek
megismeréséről és annak elfogadásáról,
10. a támogatás jogosulatlan igénybevételének jogkövetkezményeit, a befizetés rendjét,
11. annak kikötését, hogy ha a  támogatást a  párt rendelkezésére bocsátó jelöltre leadott érvényes szavazatok
száma nem éri el az egyéni választókerületben leadott érvényes szavazatok legalább 2%-át, illetve ha a jelölt
kiesik a  választásból – a  jelölt halála kivételével –, a  jelöltre eső támogatást a  párt köteles a  Kincstárnak
visszafizetni,
12. a támogatásról történő elszámolás határidejét,
13. a támogatás felhasználása ellenőrzésének a menetét, a hiánypótlás lehetőségét, a támogatás felhasználását
alátámasztó bizonylatok teljes körű megőrzésének határidejét,
14.  mellékletként a  számlaösszesítő adatlapot, a  támogatást a  párt rendelkezésére bocsátott jelöltek
feltüntetésével, valamint a jelöltek nyilatkozatainak másolatát.
 (5) A  megállapodás részét képező egyes tartalmi követelmények e  rendelet megfelelő előírására, valamint a  Kincstár
szabályzatára történő utalással is meghatározhatók.
 (6) A  Kincstár — a  kedvezményezettnek a  megállapodás megkötésekor tett választása szerint — a  megállapodás
megkötésének helye szerinti megyei igazgatóságán (a  továbbiakban: igazgatóság) adja át a  kincstári kártyát és
annak PIN-kódját, vagy azokat a kedvezményezettnek megküldi, a megállapodás megkötésének napjától számított
öt napon belül.
3. § A Kincstár a támogatást
a) a támogatásra jogosult pártnak, országos nemzetiségi önkormányzatnak az  országos választási kincstári
számláról közvetlen átutalással,
b) a jelöltnek a  jelölt választókerülete szerinti megyéhez tartozó választási kincstári kártyafedezeti számlán
keresztül kincstári kártyán,
c) a jelölt támogatásával rendelkező pártnak a  párthoz rendelt kincstári kártyafedezeti számlán keresztül
kincstári kártyán
bocsátja rendelkezésre. 2. A kártyafedezeti számla és a kincstári kártya használatának szabályai
4. § (1) A jelölt, a kedvezményezett párt képviselője vagy az általa a kincstári kártya használatára meghatalmazott személy
(a  továbbiakban együtt: kártyahasználó) a  kincstári kártya fedezetének terhére átutalást a  Kincstár honlapján
keresztül elérhető, a kártyakibocsátó internetes felületén kezdeményezhet.
(2) A kártyahasználó nem kezdeményezhet fizetést devizában meghatározott ellenérték megfizetésére, illetve külföldi
értékesítő, szolgáltató által meghatározott deviza-ellenérték megfizetésére.
(3) A  kártyahasználó a  kincstári kártya fedezetének aktuális egyenlegéről a  Kincstár szabályzatában foglaltak szerint
tájékoztatást kérhet.
5. § (1) Ha a kedvezményezett a kártyafedezeti számlára vonatkozó valamely terhelést, illetve annak összegét nem ismeri
el, illetve a  kincstári kártya egyenlegét vitatja, a  kártyahasználó az  elszámolás benyújtásáig az  igazgatóságon
személyesen vagy elektronikus úton panaszt tehet.
(2) A panaszt a Kincstár a benyújtástól számított két napon belül kivizsgálja.
 (3) Ha a  Kincstár a  panasznak részben vagy egészben helyt ad, haladéktalanul megteszi a  panasz orvoslásához
szükséges intézkedéseket. Ha a Kincstár a panaszban foglaltakat megalapozatlannak tartja, a panaszt elutasítja.
 (4) A  Kincstár a  panasszal kapcsolatos döntését és annak indokait a  (2)  bekezdésben meghatározott határidőn belül
közli a panaszos kártyahasználóval. 6. § (1) Ha a  kártyahasználó a  kincstári kártyát elveszti, azt tőle ellopják, vagy az  kikerül az  ellenőrzése alól, ennek
a  ténynek a  tudomására jutását követően haladéktalanul köteles a  kincstári kártya használatát a  Kincstár
szabályzatában meghatározott módon letiltani. Ha a  kártyahasználó a  letiltást elmulasztja, az  ebből származó kár
a  kedvezményezettet terheli. A  kincstári kártya letiltásának feloldásáról a  kártyahasználó kérelmére, a  kérelem
beérkezését követő egy napon belül a Kincstár gondoskodik.
(2) A  Kincstár a  kincstári kártya elvesztése, ellopása, használhatatlanná válása, megsemmisülése esetén annak
pótlásáról vagy kicseréléséről a  kártyahasználó bejelentése alapján, a  bejelentést követő öt napon belül
gondoskodik. A kincstári kártya pótlásának, kicserélésének költségeit az állam viseli.
3. A támogatással való elszámolás, ellenőrzés és visszakövetelés
7. § (1) A  kedvezményezett a  támogatás felhasználását igazoló bizonylatok hiteles másolatának és az  azok alapján
elkészített számlaösszesítő adatlapnak (a  továbbiakban együtt: elszámolás) az  igazgatóság részére történő
benyújtásával számol el a támogatás felhasználásáról. Nem kell elszámolni a választás napjáig elhunyt jelöltet illető
támogatásról, ideértve azt az  esetet is, amikor a  jelölt halála előtt a  támogatást az  őt jelölő, pártlistát állító párt
rendelkezésére bocsátotta.
(2) A  jelölt, illetve a  kedvezményezett párt képviselője vagy az  általa meghatalmazott személy a  támogatás
felhasználását igazoló bizonylatok másolatát aláírásával és a  másolaton „Az eredetivel mindenben megegyező”
szöveg feltüntetésével hitelesíti.
(3) A  jelölt, illetve a  kedvezményezett párt képviselője vagy az  általa meghatalmazott személy a  számlaösszesítő
adatlapon minden kiadási tételhez részletes szöveges indoklást ad az  adott tétel felhasználási céljáról, valamint
nyilatkozik a támogatás szabályszerű felhasználásáról.
8. § (1) A  Kincstár az  elszámolást annak benyújtásától számított húsz napon belül a  közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) szerint ellenőrzi.
(2) Ha a Kincstár az ellenőrzés során a  támogatás jogosulatlan igénybevételét állapítja meg, a Ket. 94. § (1) bekezdés
b) pontja alapján hivatalból megindított eljárás keretében kötelezi a kedvezményezettet a  jogosulatlanul igénybe
vett támogatás visszafizetésére. A visszafizetési kötelezettséget a Kincstár határozatában megjelölt fizetési számlára
kell teljesíteni.
(3) Ha a kedvezményezett az elszámolását a Törvény szerinti határidőben nem nyújtja be, a Kincstár öt napon belül hoz
határozatot a befizetési kötelezettségről.
9. § (1) A 8. § (2) bekezdését alkalmazni kell
a) a  Törvény 8/B.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti esetben azzal, hogy az  Állami Számvevőszék ellenőrzési
megállapításai alapján a  Kincstár az  ugyanazon ügyben korábban meghozott határozatát a  Ket. 114.  §-a
szerint vonja vissza vagy módosítja, és
b) a Törvény 8/C. § (1) és (2) bekezdése szerinti esetben.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti eljárásban a döntést öt napon belül kell meghozni.
4. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
29/2003. (VIII. 27.) HM rendelete a 2004. , illetve a 2005. év első fél sorállományváltás és sorozás végrehajtásának rendjéről.
A honvédelemről szóló 1993. évi CX. törvény 41. §-a
(2) bekezdésének e) pontjában, 96. §-ának (6) bekezdésében és 100. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, a hadkötelezettség alapján besorozottak 2004. évi,
illetve 2005. év első félévi sorállományváltására és a sorozás végrehajtására a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Honvédség katonai szervezeteinél 2004. évben, illetve 2005. év első félévében a sorkötelesek behívását
és a sorállomány leszerelését a következő időpontokban
kell végrehajtani:
a) behívás:
 1. 2004-ben
  — május 11—12.
  — július 13.
— szeptember 7—8.
  — november 9. 2. 2005-ben
— január 11—12. b) leszerelés:
 1. 2004-ben — május 5.
— július 7.
  — szeptember 1. — november 3.
2. 2005-ben — január 5.
  — március 2.
(1) Az első fokú sorozásokat a következő időpontokban
kell végrehajtani:
— 2004. március 1.—április 30. — 2004. szeptember 1.—október 29.
(2) A másodfokú sorozásokat a következő időpontokban kell végrehajtani:
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba, és 2005. július 31-én a hatályát veszti.
Juhász Ferenc s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1711/2013. (X. 8.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív program keretében megvalósítani tervezett egyes szennyvíz-elvezetési és tisztítási beruházások Kormány általi saját hatáskörben történő megvalósításáról.
1. A Kormány Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.  évi CLXXXIX.  törvény 16.  §-a alapján
az  1.  mellékletben feltüntetett szennyvíz-elvezetési és tisztítási beruházások megvalósításáról saját hatáskörében
gondoskodik.
2. A Kormány az  1.  pontban meghatározott beruházások megvalósításához kapcsolódó feladatok ellátására és
koordinálására a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
3. A Kormány e  határozatának bírósági felülvizsgálatát az  érintett önkormányzat képviselő-testülete a  Fővárosi
Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnál kérheti. A  perben felperesként az  önkormányzat képviselő-testülete,
alperesként a Kormány vesz részt. A Kormányt a belügyminiszter képviseli.
4. A keresetlevelet a belügyminiszternél a felülvizsgálni kért határozat közzétételétől számított tizenöt napon belül kell
benyújtani.
Indokolás A települési szennyvíz kezeléséről szóló 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv alapján a  környezet-,
természetvédelem és vízgazdálkodás körébe tartozó kötelezettségeink szükségessé teszik a keletkező szennyvizek
megfelelő kezelését.
A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.  évi CLXXXIX.  törvény 16.  §-a alapján ha az  Európai Unió
vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettség kapcsán a  határidőben történő teljesítés elmaradásának
reális veszélye fennáll, a  Kormány a  kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósításáról saját hatáskörben
gondoskodhat, amelyről határozatot hoz. Az  ezzel összefüggő döntéshozatali folyamatot az  Európai Unió vagy
más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges
intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet szabályozza.
A 2000 lakosegyenértékkel jellemezhető szennyvízkibocsátás feletti szennyvíz-elvezetési agglomerációt alkotó
településeken az  Európai Unió felé vállalt kötelezettségeinket 2015. december 31-ig teljesíteni kell, ezért minden
rendelkezésre álló eszközzel fel kell gyorsítani a  Környezet és Energia Operatív Program pályázati rendszerében
elfogadott beruházások megvalósítását.
Erre figyelemmel a  Kormány – a  törvényben biztosított lehetőségével élve – a  derogációs határidővel érintett
szennyvíz-elvezetési és tisztítási beruházások saját hatáskörben történő megvalósításáról döntött.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1489/2015. (VII. 21.) Korm. határozata az uniós pályázatokból visszamaradt, vissza nem térítendő források pénzügyi eszközzé alakításáról.
A Kormány
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és az emberi erőforrások miniszterét mint szakpolitikai felelősöket, hogy
a) dolgozzák ki a  2007–2013 közötti programozási időszak irányításuk alá tartozó operatív programjainak
módosítását annak érdekében, hogy az érintett programok tartalmazzák a vissza nem térítendő támogatások
pénzügyi eszközzé alakításának lehetőségét és a  módosításokat tartalmazó előterjesztéseket terjesszék
a Kormány elé;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal b) határozzák meg a  2007–2013 közötti programozási időszakra nézve az  irányításuk alá tartozó operatív
programokban a  pénzügyi eszközök lehetséges alkalmazási területét és összegét, az  erre vonatkozó
összegyűjtött adatokat továbbítsák a Miniszterelnökséget vezető miniszter részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  1. b)  pontban foglalt adatok beérkezését követően
az  érintett projektek pénzügyi eszközből történő finanszírozhatóságát vizsgálja meg és a  szükséges előzetes
egyeztetéseket folytassa le az Európai Bizottsággal;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pontban foglalt egyeztetések eredményétől függően
terjessze a  Kormány elé az  uniós pályázatokból visszamaradt, vissza nem térítendő források pénzügyi eszközzé
alakításának további feladataihoz szükséges kormányzati intézkedéseket meghatározó előterjesztéseket.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
110/2013. (XII. 4.) VM rendelete az 50 MWth és annál nagyobb teljes névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések működési feltételeiről és légszennyező anyagainak kibocsátási határértékeiről.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (8) bekezdés j) és m) pontjában,
a 6. alcím tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (15) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § k)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41.  §
d) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEjEzET
ÁLTALÁNOS rENDELKEzéSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E  rendelet hatálya kiterjed a  helyhez kötött 50 MWth és annál nagyobb teljes névleges bemenő hőteljesítményű
tüzelőberendezés:
a) építésére, létesítésére (a továbbiakban együtt: létesítés),
b) működtetésére, üzemeltetésére,
c) légszennyezőanyag kibocsátására, és
d) létesítőjére, üzemeltetőjére.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki:
a) a  biomasszától eltérő, szilárd vagy folyékony halmazállapotú hulladékot tüzelőanyagként felhasználó
tüzelőberendezésekre,
b) az  égéstermékeket a  gyártási folyamatokban közvetlenül felhasználó, hevítésre, szárításra, vagy tárgyak,
anyagok bármely más kezelésére használó tüzelőberendezésekre,
c) a független tüzelőberendezésként nem üzemeltetett, a füstgázok égetés útján történő tisztítására tervezett
utóégető művekre,
d) a katalitikus hőbontás (krakkolás) katalizátorait regeneráló létesítményekre,
e) a kénhidrogént kénné átalakító létesítményekre,
f ) a vegyipari reaktorokra,
g) a kokszoló kemencesorokra,
h) a léghevítőkre,
i) a közúti, vasúti, vízi és légi jármű hajtására szolgáló műszaki berendezésekre,
j) a tengerben a part mentén létesített gázturbinákra és gázmotorokra, valamint
k) a  tüzeléstechnikai eljárások továbbfejlesztése céljából kutatásra, fejlesztésre, tesztelésre használt kísérleti,
próbaüzemi berendezésekre, azok üzemeltetésére. 2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. biomassza: az  energiatartalmának hasznosítása céljából tüzelőanyagként felhasználható, nem szennyezett,
illetve vegyi anyaggal nem kezelt, mezőgazdasági vagy erdészeti eredetű növényi anyagot tartalmazó
termék, erdőgazdálkodás során képződött maradék, továbbá az alább felsorolt hulladékok:
a) mezőgazdasági és erdészeti eredetű növényi hulladék;
b) az élelmiszer-feldolgozó iparból származó növényi hulladék, ha a termelt hőt hasznosítják;
c) cellulózgyártásból és cellulózból készült papír gyártásából származó rostos növényi hulladék, ha
annak együttégetése a termelés helyszínén történik és a termelt hőt hasznosítják;
d) parafa hulladék; és
e) fahulladék, kivéve a  fakonzerváló-szerekkel vagy bevonatokkal történő kezelésből származó
halogénezett szerves vegyületeket vagy nehézfémeket esetlegesen tartalmazó, és különösen
az ilyen típusú építési vagy bontási fahulladékot is tartalmazó fahulladékot;
2. dízelmotor: olyan belső égésű motor, amely a  Diesel-ciklusnak megfelelően működik, és kompressziós
gyújtást alkalmaz a tüzelőanyag elégetésére;
3. földgáz: természetben előforduló, legalább 80% metánt (CH4) tartalmazó gáz;
 4. füstgáz: a  tüzelőberendezésből, vagy annak kiegészítő berendezéséből kéményen át elvezetett gáz
halmazállapotú anyag, amely szilárd, folyékony vagy gáz halmazállapotú légszennyező anyagokat tartalmaz;
 5. gázmotor: olyan belső égésű motor, amely az  Otto-ciklusnak megfelelően működik, és szikragyújtást,
vagy a  kétféle tüzelőanyaggal üzemelő motorok esetében kompressziós gyújtást alkalmaz a  tüzelőanyag
elégetésére;
6. gázturbina: olyan forgó gép, amely a hőenergiát mechanikai munkává alakítja át, és amelynek fő alkotórészei
a kompresszor, az égőkamra, amelyben a tüzelőanyag égetése történik a munkaközeg felmelegítése céljából,
valamint a turbina, amelyben az energiaátalakítás végbemegy;
7. helyben kitermelt szilárd tüzelőanyag: természetben előforduló olyan szilárd tüzelőanyag, amelyet a kitermelés
helyén létesített, egy konkrétan az adott tüzelőanyag-fajtához tervezett tüzelőberendezésben égetnek el;
8. kémény: egy vagy több olyan füstcsatornát tartalmazó szerkezet, illetve építmény, amely a levegőbe történő
kibocsátásuk céljából elvezeti a füstgázokat;
9. kéntelenítési arány: a  tüzelőberendezésben vagy annak kiegészítő berendezésében, így különösen
a  füstgáz-kéntelenítőben adott időtartam alatt leválasztott kén tömegének, ugyanazon időtartam alatt
a  tüzelőberendezésbe bejuttatott és felhasznált tüzelőanyagban lévő összes kén tömegéhez viszonyított
aránya, százalékban kifejezve;
10. meghatározó tüzelőanyag: a  nyersolaj finomításából származó lepárlási és átalakítási maradékanyagokat
önmagukban vagy más tüzelőanyagokkal együtt, saját fogyasztás céljából elégető, vegyes tüzelésű
tüzelőberendezésben felhasznált valamennyi tüzelőanyag közül az  1.  melléklet szerinti legmagasabb
kibocsátási határértékkel rendelkező tüzelőanyag, vagy több, azonos kibocsátási határértékkel rendelkező
tüzelőanyag esetén ezek közül a legnagyobb bemenő hőteljesítményt biztosító tüzelőanyag;
11. névleges bemenő hőteljesítmény: az  adott tüzelőberendezés hatósági határozatban rögzített névleges
teljesítményén történő üzemeltetéshez szükséges, a  tüzelőberendezésbe egységnyi idő alatt bevitt
tüzelőanyag hőtartalma megawattban (MWth) kifejezve;
12. teljes névleges bemenő hőteljesítmény: a  tüzelőberendezések összesítési szabály szerint számított névleges
bemenő hőteljesítményeinek összege;
13. tüzelőanyag: bármilyen szilárd, folyékony vagy gáz halmazállapotú éghető anyag;
14. tüzelőberendezés: az a berendezés, amelyben tüzelőanyagot égetnek el a keletkező hő hasznosítása céljából;
15. I. kategóriájú tüzelőberendezés: az  a  tüzelőberendezés, amely 1987. július 1. előtt kapott először létesítési
engedélyt;
16. II. kategóriájú tüzelőberendezés: az az I. kategóriába nem tartozó tüzelőberendezés, amely 2002. november 27.
előtt kapott először létesítési engedélyt, vagy a tüzelőberendezés üzemeltetője ezen időpontot megelőzően
nyújtott be teljes engedélykérelmet, és a tüzelőberendezést 2003. november 27-ig üzembe helyezték;
17. III. kategóriájú tüzelőberendezés: az  az I. vagy II. kategóriába nem tartozó tüzelőberendezés, amely 2013.
január 13. előtt kapott először létesítési engedélyt, vagy a  tüzelőberendezés üzemeltetője ezen időpontot
megelőzően nyújtott be teljes engedélykérelmet, és a tüzelőberendezést 2014. január 7-ig üzembe helyezték;
18. IV. kategóriájú tüzelőberendezés: az  a  tüzelőberendezés, amely nem tartozik az  I., II. vagy III. kategóriába és
2013. január 13-tól kapott először létesítési engedélyt;
19. üzemóra: órákban kifejezett azon időtartam, ide nem értve a  tüzelőberendezés beindítási és a  leállítási
időszakát, amelynek során a  tüzelőberendezés egésze vagy egy része üzemel, és füstgázt bocsát ki
a levegőbe;
20. vegyes tüzelésű berendezés: olyan tüzelőberendezés, amely egyidejűleg vagy felváltva, két- vagy többfajta
tüzelőanyaggal üzemeltethető.
(2) E  rendeletben a  levegő védelméről szóló kormányrendelet és a  környezeti hatásvizsgálati és az  egységes
környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló kormányrendelet értelmező rendelkezései is alkalmazandóak.
3. A tüzelőberendezések működésének általános szabályai 3. § A tüzelőberendezés füstgázait olyan műszaki megoldással megépített, valamint olyan magasságú kéményen
keresztül kell elvezetni, hogy a  tüzelőberendezés működése során ne okozzon légszennyezettséget, továbbá
a füstgázok kibocsátásának ellenőrzése biztosított legyen.
4. Az engedélyezéssel kapcsolatos előírások 4. § (1) A  tüzelőberendezésre vonatkozó környezetvédelmi engedély, illetve az  egységes környezethasználati engedély
tárgyában a  környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséghez (a  továbbiakban: felügyelőség)
benyújtott engedély iránti kérelemnek – a  környezeti hatásvizsgálati és az  egységes környezethasználati
engedélyezési eljárásról szóló kormányrendeletben foglaltakon túlmenően – a  létesítendő tüzelőberendezéssel
kapcsolatban a kombinált (kapcsolt) hő- és villamosenergia-termelés műszaki és gazdasági megvalósíthatóságának
vizsgálatát is tartalmaznia kell.
(2) A  felügyelőség, ha az  (1)  bekezdésben foglalt vizsgálat alapján a  létesítendő tüzelőberendezéssel kapcsolatos
kombinált (kapcsolt) hő- és villamosenergia-termelés megvalósítása műszaki és gazdasági szempontok
szerint lehetséges, a  környezetvédelmi engedélyt, illetve az  egységes környezethasználati engedélyt ennek
figyelembevételével adja ki.
5. Összesítési szabály 5. § (1) A  legalább kettő különálló tüzelőberendezés füstgázainak közös kéményen keresztül történő kibocsátása esetén
a  tüzelőberendezéseket egy tüzelőberendezésnek kell tekinteni, és névleges bemenő hőteljesítményeiket a  teljes
névleges bemenő hőteljesítmény kiszámításához össze kell adni.
(2) Ha legalább kettő II., III., illetve IV. kategóriájú tüzelőberendezést úgy létesítenek, hogy a  műszaki és gazdasági
tényezők figyelembevételével a  felügyelőség engedélyében foglaltak szerint füstgázaik közös kéményen
keresztül kiengedhetők, a  tüzelőberendezéseket egy tüzelőberendezésnek kell tekinteni, és névleges bemenő
hőteljesítményeiket a teljes névleges bemenő hőteljesítmény kiszámításához össze kell adni.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett tüzelőberendezések teljes névleges bemenő hőteljesítményének kiszámításához
a  15 MWth-nál kisebb névleges bemenő hőteljesítménnyel rendelkező tüzelőberendezéseket nem kell figyelembe
venni.
(4) A  teljes névleges bemenő hőteljesítményt a  tüzelőberendezések esetében az  egységes környezethasználati
engedélyben kell feltüntetni.
II. FEjEzET
A KIBOcSÁTÁSOK SzABÁLYOzÁSA 6. Kibocsátási határértékek
6. § (1) Az  I., II. és III. kategóriájú tüzelőberendezés légszennyező anyag kibocsátása – a  (6) és (7)  bekezdés szerinti
kivétellel – az 1. mellékletben foglalt kibocsátási határértékeket nem haladhatja meg.
(2) A  IV. kategóriájú tüzelőberendezés légszennyező anyag kibocsátása a  2.  mellékletben foglalt kibocsátási
határértékeket nem haladhatja meg.
(3) A tüzelőberendezés bővítése esetén a bővített részre a 2. mellékletben foglalt kibocsátási határértékek vonatkoznak,
és a tüzelőberendezés teljes névleges bemenő hőteljesítménye figyelembevételével kell azokat megállapítani.
(4) A  tüzelőberendezés 50 MWth-os vagy annál nagyobb névleges bemenő hőteljesítményű részét érintő olyan
változtatása esetén, amelynek következtében a  létesítmény légszennyező anyag kibocsátása megváltozik,
a tüzelőberendezés változtatással érintett részére a 2. mellékletben foglalt kibocsátási határértékek vonatkoznak, és
a tüzelőberendezés teljes névleges bemenő hőteljesítménye figyelembevételével kell azokat megállapítani.
(5) A  tüzelőberendezést tartalmazó létesítményre vonatkozó engedélynek tartalmaznia kell azokat a  feltételeket,
amelyek biztosítják, hogy a tüzelőberendezés kibocsátásai nem haladják meg az előírt kibocsátási határértékeket.
(6) A  dízelmotorokra és a  papírrostot gyártó létesítményben működő regeneráló kazánokra az  1. és 2.  mellékletben
szereplő kibocsátási határértékeket nem kell alkalmazni.
(7) Az  évi 500 üzemóránál kevesebbet üzemelő, a  villamosenergia-rendszer teljesítmény egyensúlyának biztosítása
céljából, a  villamosenergia-rendszer rendszerirányítója által szerződéssel lekötött, vészhelyzeti tartalék
gázturbinákra és gázmotorokra az  1.  melléklet 10.  pontjában és a  2.  melléklet 10.  pontjában foglalt kibocsátási
határértékek nem vonatkoznak. E bekezdés szerinti gázturbinák és gázmotorok üzemeltetését dokumentálni kell, és
az üzemeltetés tényét és körülményeit a felügyelőségnek az üzemeltetés megkezdését követő 5 napon belül be kell
jelenteni. Az üzemeltetőnek az éves üzemórákról nyilvántartást kell vezetni.
7. § (1) Az  1. és 2.  mellékletben foglalt kibocsátási határértékeket, és a  7.  mellékletben foglalt kéntelenítési arányokat
a  közös kémény kibocsátásaira a  tüzelőberendezés teljes névleges bemenő hőteljesítménye figyelembevételével
kell alkalmazni.
(2) A tüzelőberendezés korlátozott számú üzemórában működő részeire vonatkozó, az 1. mellékletben meghatározott
kibocsátási határértékeket a  tüzelőberendezés teljes névleges bemenő hőteljesítménye figyelembevételével kell
alkalmazni.
(3) A  légszennyező anyagok mért tömegkoncentrációinak a  vonatkoztatási oxigéntartalomra történő átszámítási
módszerét – a (4) bekezdésben meghatározott tüzelési mód kivételével – a 3. melléklet tartalmazza.
(4) Gázturbinából és gáz póttüzeléses hőhasznosító kazánból álló tüzelőberendezés esetében a kibocsátási határérték
és a vonatkoztatási oxigéntartalom megállapításának szabályait a 4. melléklet tartalmazza.
8. § (1) A  (2)  bekezdés hatálya alá nem tartozó vegyes tüzelésű berendezés esetében, beleértve a  legalább kettő
tüzelőanyag egyidejű felhasználását is, az  egyes tüzelőanyagokra az  1. és 2.  mellékletben foglalt kibocsátási
határértékeket kell alkalmazni a tüzelőberendezés teljes névleges bemenő hőteljesítményének figyelembevételével.
A  kibocsátási határértéket a  felhasznált tüzelőanyagokkal bevitt hőmennyiség arányában kell megállapítani.
A  kibocsátási határérték meghatározási módját az  5.  melléklet 1.  pontja, többféle – eltérő vonatkoztatási
oxigéntartalmú – tüzelőanyag egyidejű alkalmazása esetében a vonatkoztatási oxigéntartalomra történő átszámítás
szabályait az 5. melléklet 2. pontja tartalmazza.
(2) A  nyersolaj finomításból származó lepárlási és átalakítási maradékanyagokat önmagukban vagy más
tüzelőanyagokkal együtt, saját fogyasztás céljából felhasználó, vegyes tüzelésű I., II. vagy III. kategóriájú
tüzelőberendezésnél a kibocsátási határértékeket:
a) ha a  tüzelőberendezés üzemeltetése során a  meghatározó tüzelőanyag legalább 50%-ban járul hozzá
az  összes tüzelőanyag által biztosított bemenő hőteljesítményhez, a  meghatározó tüzelőanyagra
vonatkozóan az 1. melléklet, vagy
b) ha a meghatározó tüzelőanyag 50%-nál kisebb arányban járul hozzá az összes tüzelőanyag által biztosított
bemenő hőteljesítményhez, az 5. melléklet 3. pontja
szerint kell meghatározni.
 (3) A  kőolaj-finomítókban működő, a  nyersolaj finomításból származó lepárlási és átalakítási maradékanyagokat
önmagukban vagy más tüzelőanyagokkal együtt, saját fogyasztás céljából felhasználó, vegyes tüzelésű I., II. vagy
III. kategóriájú tüzelőberendezésnél a kén-dioxid kibocsátási határértéket az 5. melléklet 4. pontja tartalmazza.
(4) Az  (1) és (2)  bekezdésben foglalt tüzelőberendezések esetén a  kibocsátási határértékek meghatározásához
a  tüzelőanyagokkal bevitt hőmennyiséget az  adott tüzelőberendezésben az  előző 5 naptári évben regisztrált
tüzelőanyag-arány alapján kell számításba venni. Ha a  tüzelőberendezés az  előző 5 naptári évben nem üzemelt
folyamatosan, vagy a  tervezett üzemeltetésben alkalmazott tüzelőanyag-arány eltér az  előző 5 naptári év
üzemeltetési gyakorlatától, a  felügyelőség – az  engedélyezési eljárás során – a  környezeti hatástanulmányban,
illetve az engedélykérelemhez csatolt más dokumentációban foglalt tervezett üzemeltetési adatok alapján állapítja
meg a határértéket.
7. A kibocsátási határértékektől való rendkívüli eltérés 9. § (1) A  felügyelőség az  egyes folyékony tüzelő- és fűtőanyagok kéntartalmának csökkentéséről szóló miniszteri
rendelet előírásaival összhangban, az  alacsony kéntartalmú tüzelőanyag ellátásának zavara esetén engedélyezi
az  előírt kén-dioxid határértékeknek való megfelelési kötelezettségtől – az  ellátási zavar fennállásának idejére, de
legfeljebb 6 hónapra történő – eltérést az olyan tüzelőberendezés üzemeltetője számára, amely a határértékeknek
való megfelelés érdekében alacsony kéntartalmú tüzelőanyagot használ, ha a  tüzelőberendezés hatásterületén
az  éves kén-dioxid szennyezettség nem haladja meg a  levegőterheltségi szint határértékeiről és a  helyhez kötött
légszennyező pontforrások kibocsátási határértékeiről szóló miniszteri rendeletben foglalt kén-dioxidra vonatkozó
egészségügyi határértéket.
(2) A  felügyelőség a  földgázellátásról szóló törvényben meghatározott földgázellátási zavar vagy válsághelyzet
esetén az  üzemeltető kérelmére, legfeljebb 10 napi időtartamra engedélyezi a  gáz halmazállapotú tüzelőanyagot
használó tüzelőberendezésben a  határértékeknél nagyobb légszennyező anyag kibocsátást okozó, maximum
1,0 tömegszázalék kéntartalmú tüzelőanyag alkalmazását, ha a tüzelőberendezés hatásterületén az éves kén-dioxid
szennyezettség nem haladja meg a  levegőterheltségi szint határértékeiről és a  helyhez kötött légszennyező
pontforrások kibocsátási határértékeiről szóló miniszteri rendeletben foglalt kén-dioxidra vonatkozó egészségügyi
határértéket. A  tüzelőberendezés üzemeltetője köteles a  felügyelőségnek haladéktalanul bejelenteni a  gáz
halmazállapotú tüzelőanyagtól eltérő más tüzelőanyaggal történt üzemeltetés kezdő és befejező időpontjait,
a felhasznált tüzelőanyagfajtákat, ezek jellemzőjét és mennyiségét.
(3) A  felügyelőség az  (1) és (2)  bekezdés szerinti eltérés engedélyezéséről hozott határozatot közli
a  környezetvédelemért felelős miniszterrel (a  továbbiakban: miniszter). A  miniszter az  engedélyezett eltérést
haladéktalanul közli az Európai Bizottsággal (a továbbiakban: Bizottság).
8. Az átmeneti nemzeti terv 10. § (1) Az  I. és II. kategóriájú tüzelőberendezés esetében a  kibocsátási határértékektől való időszakos eltérés biztosítása
érdekében 2016. január 1-jétől 2020. június 30-ig szóló időszakra (a továbbiakban: átmeneti időszak) a 6. melléklet
1. pontjában foglalt tartalommal átmeneti nemzeti terv (a továbbiakban: ÁNT) készíthető.
(2) A miniszter az ÁNT-t jóváhagyás céljából megküldi a Bizottság részére. Az ÁNT akkor hajtható végre, ha a Bizottság
a) a megküldött ÁNT kézhezvételétől számított 12 hónapon belül, vagy
b) az észrevételei alapján átdolgozott ÁNT benyújtását követő 6 hónapon belül
nem emel kifogást.
11. § (1) A  tüzelőberendezésnek az  átmeneti időszakban az  1.  mellékletben szereplő határértékektől eltérően – a  (2)
és (3)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a  2015. december 31-én hatályos engedélyében szereplő
kén-dioxidra, nitrogén-oxidokra és szilárd anyagra vonatkozó kibocsátási határértékeknek kell megfelelnie.
(2) Az 500 MWth-ot meghaladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű, szilárd tüzelőanyaggal üzemelő II. kategóriájú
tüzelőberendezés az  1.  mellékletben meghatározott nitrogén-oxidokra vonatkozó kibocsátási határérték
betartásával üzemeltethető.
(3) A  tüzelőberendezések összes kén-dioxid, nitrogén-oxid és szilárd anyag kibocsátása az  ÁNT-ben foglalt éves
összkibocsátási mennyiséget (a továbbiakban: összkibocsátási mennyiség) nem haladhatja meg.
12. § (1) Az  Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség (a  továbbiakban: Főfelügyelőség)
a  tüzelőberendezésre szennyező anyagonként, a  tüzelőberendezés legnagyobb megengedett kibocsátási
mennyiségeként (a  továbbiakban: egyedi kibocsátási mennyiség) a  2016. és 2019. év tekintetében az  ÁNT-ben
foglalt mennyiséget, a 2017. és 2018. év tekintetében a 2016. és 2019. év szerinti egyedi kibocsátási mennyiségek
egyenes arányú csökkentésével számított mennyiséget határozatban állapítja meg. A  Főfelügyelőség
a  tüzelőberendezésre a  2020. január 1-jétől 2020. június 30-ig terjedő időszakra a  2019. évi egyedi kibocsátási
mennyiség felét állapítja meg a határozatában egyedi kibocsátási mennyiségként.
(2) A  legalább kettő tüzelőberendezés üzemeltetői közösen kérelmezhetik a  Főfelügyelőségnél az  egyedi kibocsátási
mennyiségek módosítását. A  Főfelügyelőség a  kérelmezők részére, ha a  kérelemben foglalt értékekkel
az  összkibocsátási mennyiséget nem lépik túl, az  általuk megjelölt új egyedi kibocsátási mennyiségeket
határozatban megállapítja.
(3) A  tüzelőberendezés kibocsátása az  egyedi kibocsátási mennyiséget nem lépheti túl. Az  egyedi kibocsátási
mennyiség túllépése esetén a  Főfelügyelőség a  tüzelőberendezés kibocsátási határértékeként az  1.  mellékletben
foglalt kibocsátási határértéket határozatban megállapítja.
(4) Ha a  tüzelőberendezés kibocsátása a  féléves adatszolgáltatás alapján megállapíthatóan magasabb, mint a  részére
előírt egyedi kibocsátási mennyiség időarányos része, a  Főfelügyelőség a  tüzelőberendezés második féléves
üzemóráinak számát korlátozza olyan mértékben, hogy a számára előírt egyedi kibocsátási mennyiségeket ne lépje
túl.
9. A korlátozott élettartalmú tüzelőberendezések mentessége 13. § (1) Arra a  tüzelőberendezésre, amelynek üzemeltetője a  felügyelőséghez 2014. január 1-jéig benyújtott írásos
nyilatkozatban vállalja, hogy 2016. január 1-jétől 2023. december 31-ig nem üzemelteti a  tüzelőberendezést
17 500 üzemórát meghaladó időtartamban, az  üzemidejének végéig az  1.  mellékletben szereplő határértékek
helyett a 2015. december 31-én hatályos engedélyében szereplő kibocsátási határértékek vonatkoznak.
(2) A  felügyelőség a  17 500 üzemóra felhasználását követően a  tüzelőberendezés működését 2023. december 31-ig
felfüggeszti.
(3) A több mint 500 MWth teljes névleges bemenő hőteljesítményű, szilárd tüzelőanyaggal üzemelő II. és III. kategóriájú
tüzelőberendezésre az  1.  mellékletben meghatározott nitrogén-oxidokra vonatkozó kibocsátási határértékek
vonatkoznak.
10. A távhőt előállító tüzelőberendezések mentessége 14. § (1) A 200 MWth-ot meg nem meghaladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű távfűtést biztosító I. és II. kategóriájú
tüzelőberendezés, ha 5 év mozgó átlagában számított hasznos hőtermelésének legalább 50%-át közszolgáltatási
távfűtési hálózatban, gőz vagy forró víz formájában használja fel, 2022. december 31-ig mentesül az 1. mellékletben
szereplő kibocsátási határértékek betartása alól.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tüzelőberendezésnek a 2015. december 31-én hatályos engedélyben előírt, a kén-dioxidra,
a nitrogén-oxidokra és a szilárd anyagra vonatkozó kibocsátási határértékeknek kell megfelelnie.
11. Kéntelenítési arány 15. § (1) A felügyelőség a 7. mellékletben foglalt kéntelenítési arányokat – a helyben kitermelt szilárd tüzelőanyagot égető
tüzelőberendezés üzemeltetőjének kérelmére – engedélyezi, ha az  elérhető legjobb technika alkalmazása mellett
a  tüzelőanyag jellemzői miatt nem tarthatók be az  1. vagy 2.  mellékletben szereplő, a  kén-dioxidra vonatkozó
kibocsátási határértékek. Az üzemeltetőnek a kérelméhez a kéntelenítési arány alkalmazásához szükséges műszaki
indokolást is csatolnia kell.
(2) A  felügyelőség határozatában előírja a  betartandó kéntelenítési arányokat, valamint az  évenként kötelezően
benyújtandó adatszolgáltatást, amely havi bontásban tartalmazza a  felhasznált helyben kitermelt szilárd
tüzelőanyag kéntartalmának átlagát, a füstgázzal távozó kén mennyiségét és a számított kéntelenítési arány átlagát.
12. A kibocsátás-csökkentő berendezések működési hibáira és meghibásodásaira vonatkozó előírások
16. § (1) A  tüzelőberendezéshez kapcsolt kibocsátás-csökkentő berendezés meghibásodása (a  továbbiakban: üzemzavar)
esetén, amely a  kibocsátási határértékek túllépését okozza, az  üzemeltető köteles az  üzemzavar bekövetkezését
követően legkésőbb 24 órán belül visszaállítani a normál üzemmenetet.
(2) Ha a normál üzemmenet 24 órán belül nem állítható helyre
a) a tüzelőberendezést olyan tüzelőanyagra kell átállítani, amellyel a kibocsátási határértékek betarthatók,
b) a tüzelőberendezés terhelését oly mértékben kell csökkenteni, hogy a kibocsátási határértékek betarthatók
legyenek, vagy
c) a tüzelőberendezést le kell állítani.
(3) A  tüzelőberendezés üzemeltetője a  határérték-túllépést az  üzemzavar bekövetkezését követő nyolc órán belül
a  felügyelőségnek bejelenti. Az üzemzavar bekövetkezésének okát, valamint a megtett intézkedéseket tartalmazó
jelentést az üzemzavar bekövetkezésétől számított 48 órán belül meg kell küldeni a felügyelőségnek.
(4) Az üzemzavar összesített időtartama 12 hónapos időszakban nem haladhatja meg a 120 órát.
 (5) A  felügyelőség kérelemre naptári évenként legfeljebb 720 óra időtartamra engedélyezi az  eltérést a  (4)  bekezdés
szerinti korlátozás alól, ha
a) az energiaellátás fenntartása – beleértve a hőszolgáltatást is – más módon nem biztosítható, vagy
b) a  meghibásodott tüzelőberendezést korlátozott időre olyan másik tüzelőberendezéssel helyettesítenék,
amely a kibocsátások általános növekedését okozná.
 (6) Az  (1) és (2), valamint a  (4) és (5)  bekezdés szerinti előírásokat a  tüzelőberendezés egységes környezethasználati
engedélyében fel kell tüntetni. 13. A szén-dioxid geológiai tárolása
17. § (1) A  legalább 720 MWth teljes névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezés üzemeltetője, ha
a tüzelőberendezésre 2009. június 25-e után adtak ki létesítési engedélyt – ide nem értve a felújított vagy átalakított
tüzelőberendezésekre kiadott létesítési engedélyt – felméri a tüzelőberendezésből származó szén-dioxid geológiai
tárolásához
a) a megfelelő tárolóhely, és az annak kialakításához szükséges műszaki feltételek rendelkezésre állását,
b) a szállítás műszaki és gazdasági megvalósíthatóságát, és
c) a szén-dioxid leválasztásához szükséges átalakítások gazdasági és műszaki megvalósíthatóságát.
(2) Az üzemeltető a felmérés eredményét a létesítést engedélyező hatóság és a Főfelügyelőség részére bejelenti.
 (3) A Főfelügyelőség az  (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülése esetén, továbbá egyéb – így különösen
a  környezet és az  emberi egészség védelmével kapcsolatos – adatokra alapozva határozatban előírja, hogy
a telephelyen megfelelő helyet különítsenek el a szén-dioxid leválasztásához és sűrítéséhez szükséges berendezések
számára.
(4) A Főfelügyelőség a (3) bekezdés szerinti döntését közli a miniszterrel és az energiapolitikáért felelős miniszterrel.
III. FEjEzET
A KIBOcSÁTÁSOK ELLENőrzéSE 14. A tüzelőberendezés üzemeltetőjének mérési kötelezettsége
18. § A felügyelőség a  tüzelőberendezés üzemeltetője részére mérési kötelezettséget állapít meg. A  méréseket
az  üzemeltető saját költségére köteles elvégezni, vagy a  levegőterheltségi szint és a  helyhez kötött légszennyező
források kibocsátásának vizsgálatával, ellenőrzésével, értékelésével kapcsolatos szabályokról szóló miniszteri
rendeletben meghatározott mérőszervezettel elvégeztetni. A  mérési dokumentumokat 5 évig meg kell őrizni, és
a hatósági ellenőrzéskor a felügyelőségnek be kell mutatni.
19. § (1) A 100 MWth-nál nagyobb teljes névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezést, annak kibocsátását, valamint
a füstgáz állapotát folyamatosan mérő és rögzítő rendszerrel (a továbbiakban együtt: mérőrendszer) kell ellátni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tüzelőberendezésnél a mérőrendszerrel a füstgáz
a) kén-dioxid, nitrogén-oxidok, szilárd anyag (kivéve a  gázturbinák és gázmotorok esetében a  korom) és gáz
halmazállapotú tüzelőanyag esetén szén-monoxid tartalmát,
b) hőmérsékletét és nyomását, továbbá
c) oxigén- és nedvességtartalmát
kell mérni és rögzíteni.
(3) A  folyamatos mérési kötelezettség alól a  felügyelőség – ha a  tüzelőberendezés hatásterületén az  éves kén-dioxid
szennyezettség nem haladja meg a  levegőterheltségi szint határértékeiről és a  helyhez kötött légszennyező
pontforrások kibocsátási határértékeiről szóló miniszteri rendeletben foglalt kén-dioxidra vonatkozó egészségügyi
határértéket – az alábbi kötelezettségek alól adhat felmentést:
a) földgázt égető tüzelőberendezéseknél a kén-dioxid és a szilád anyag kibocsátás folyamatos mérése alól,
b) ismert kéntartalmú olajat égető tüzelőberendezésekből származó kén-dioxid folyamatos mérése alól, ha
nincsen füstgáz-kéntelenítő berendezés, vagy
c) biomasszát égető tüzelőberendezésekből származó kén-dioxid folyamatos mérése alól, ha az  üzemeltető
bizonyítani tudja, hogy a kén-dioxid kibocsátás nem haladja meg a kibocsátási határértéket.
 (4) A  felügyelőség a  nedvességtartalom folyamatos mérési kötelezettsége alól felmentést ad, ha az  számítással kellő
pontossággal meghatározható, vagy ha a füstgázt a mérést megelőzően szárítják.
 (5) Azon tüzelőberendezés esetén, amelyre a 15. § alapján a kén-dioxid kibocsátási határérték helyett a kéntelenítési
arányt alkalmazzák, a  felhasznált tüzelőanyag összes kéntartalmát a  felügyelőség által meghatározott
rendszerességgel mérni kell.
20. § (1) Ha a  folyamatos mérés nem kötelező, a  tüzelőberendezés üzemeltetője hathavonta legalább egyszer
köteles a  kén-dioxid, a  nitrogén-oxidok, a  szilárd anyag és gáz halmazállapotú tüzelőanyaggal üzemeltetett
tüzelőberendezés esetén a szén-monoxid kibocsátást méréssel ellenőrizni.
(2) A  szén- vagy lignittüzelésű tüzelőberendezés esetében évente legalább egy alkalommal mérni kell a  füstgázzal
kibocsátott higany összmennyiségét.
(3) A  felügyelőség az  (1)  bekezdésben meghatározott kén-dioxid, a  nitrogén-oxidok mérése helyett más eljárást,
így különösen számítást is engedélyezhet abban az  esetben, ha az  ilyen eljárás érvényes szabványokon alapul és
a mérésekkel tudományos szempontból egyenértékű adatokat eredményez.
(4) A kén-dioxid, nitrogén-oxidok, szilárd anyag és szén-monoxid szennyezőanyagoktól eltérő, a felügyelőség által előírt
további szennyezőanyagok mérését az általa meghatározott rendszerességgel és módszerrel kell végezni.
21. § (1) A  mintavételt, a  méréseket, a  mérőrendszerek hitelesítését és kalibrálását szabványos, vagy azzal egyenértékű
módszer szerint kell végezni.
(2) Az  automatikus mérési rendszereket a  referencia-módszerekkel végzett párhuzamos mérésekkel évente egyszer
akkreditált mérőszervezettel ellenőriztetni kell. Az ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet az üzemeltető a felügyelőség
részére megküldi.
(3) A  felhasznált tüzelőanyag típusának, vagy a  létesítmény üzemeltetésének olyan változását, amely a  mérési és
ellenőrzési előírásokat befolyásolja, a  felügyelőségnek be kell jelenteni. A  felügyelőség a  bejelentést követően
felülvizsgálja az üzemeltető számára előírt mérési követelményeket.
(4) A kibocsátások ellenőrzéséhez használandó mintavételi és mérési pontok helyét a felügyelőség állapítja meg.
15. A kibocsátásmérések eredményeinek értékelése 22. § (1) A  folyamatos kibocsátásmérés eredményeinek értékelését a  8.  mellékletben foglaltak szerint kell elvégezni.
A kibocsátási határértékek betartása akkor tekintendő igazoltnak, ha teljesülnek a 8. mellékletben előírt feltételek.
(2) Az  időszakos kibocsátásmérések eredményéből – ha az  adatok rendelkezésre állnak – órás középértékeket,
egyébként a  mérési időszakra vonatkozó középértékeket kell képezni. A  kibocsátási határértékek betartása akkor
tekintendő igazoltnak, ha a  mérési eredmények középértékei nem haladják meg az  1. vagy a  2.  mellékletben
szereplő, az adott tüzelőberendezésre érvényes kibocsátási határértéket.
(3) A  határértékeknek való megfelelés értékelése során az  átlagos kibocsátási értékek kiszámítása során az  indítási
(felfűtési) és a leállítási időszakokat, valamint a 9. §-ban és a 16. §-ban foglalt eltérések időtartamát figyelmen kívül
kell hagyni.
16. Az adatszolgáltatás sajátos szabályai 23. § (1) A  levegő védelméről szóló kormányrendelet szerinti adatszolgáltatást a  folyamatos, illetve időszakos mérések
eredményeinek 22. §-ban meghatározott módon történő feldolgozása és értékelése alapján kell teljesíteni.
(2) Az  ÁNT végrehajtásának időtartama alatt az  ÁNT-ben szereplő tüzelőberendezés üzemeltetője az  általános
adatszolgáltatáson kívül az alábbi adatszolgáltatásokat nyújtja be a Főfelügyelőség részére:
a) a tárgyév augusztus 15-ig a tárgyév január 1. és június 30. között kibocsátott kén-dioxid, nitrogén-oxidok és
szilárd anyag kibocsátás mennyiségét tonna mértékegységben, a kibocsátott füstgázmennyiségeket m3-ben,
tüzelőanyagonkénti bontásban, és
b) a tárgyév február 15-ig a 6. melléklet 2. pontjában meghatározott adatokat táblázatos formában.
 (3) A  13.  § alapján korlátozott élettartammal kapcsolatos eltérést igénylő tüzelőberendezés üzemeltetője a  tárgyévet
követő év február 15-ig benyújtja a  Főfelügyelőséghez a  2016. január 1-je óta felhasznált üzemórák számáról
készített nyilvántartást.
(4) A 14. § alapján mentességet kapott távfűtést végző tüzelőberendezés üzemeltetője tárgyév február 15-ig benyújtja
a  Főfelügyelőséghez a  távfűtés céljából közszolgáltatási hálózatba gőz vagy forró víz formájában továbbított
hasznos hőtermelésnek a  tüzelőberendezésre vonatkozó, az  adatszolgáltatást megelőző 5 év mozgó átlagában
kifejezett arányát.
IV. FEjEzET
zÁró rENDELKEzéSEK 17. Hatályba léptető rendelkezések
24. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) 2016. január 1-jén lép hatályba
a) a 6. § (1), (6) és (7) bekezdése,
b) a 7. § (1) és (2) bekezdése,
c) a 8. § (1)–(3) bekezdése,
d) a 15. §,
e) a 20. § (2) bekezdése,
f ) a 22. § (1) és (2) bekezdése,
g) a 23. § (1) és (3) bekezdése,
h) a 27. § (2) bekezdése,
i) az 1. melléklet,
j) az 5. melléklet 4. pontja,
k) a 7. melléklet 1. pontja és
l) a 8. melléklet.
18. Átmeneti rendelkezések 25. § (1) Az I., II. és III. kategóriájú tüzelőberendezés esetén
a) a  dízel-, benzin- vagy gázüzemű motorokkal működtetett berendezésekre az  e  rendeletben foglalt
előírásokat 2015. december 31-ig nem kell alkalmazni;
b) a 9–12. mellékletben foglalt kibocsátási határértékeket és kéntelenítési arányokat 2015. december 31-ig kell
alkalmazni;
c) a  vegyes tüzelésű berendezéssel rendelkező létesítményekre, ideértve a  legalább kettő tüzelőanyag
alternatív felhasználását is, a d) pont szerinti kivétellel, a 9–12. mellékletben foglalt kibocsátási határértékeket
2015. december 31-ig kell alkalmazni, és a  kibocsátási határértéket a  felhasznált tüzelőanyagokkal bevitt
hőmennyiség arányában kell megállapítani;
d) a  nyersolaj finomításból származó lepárlási és átalakítási maradékanyagokat önmagukban vagy más
tüzelőanyagokkal együtt, saját fogyasztás céljából felhasználó, vegyes tüzelésű berendezésnél:
da) ha a  tüzelőberendezés üzemeltetése során a  meghatározó tüzelőanyag legalább 50%-ban
járul hozzá az  összes tüzelőanyag által biztosított bemenő hőteljesítményhez, a  meghatározó
tüzelőanyagra vonatkozó 9–12. mellékletben foglalt, vagy
db) ha a  meghatározó tüzelőanyag 50%-nál kisebb arányban járul hozzá az  összes tüzelőanyag által
biztosított bemenő hőteljesítményhez, az 5. melléklet 3. pontja szerint meghatározott
kibocsátási határértékeket 2015. december 31-ig kell alkalmazni;
e) a  d)  pont db)  alpontjának alkalmazása során a  meghatározó tüzelőanyag kibocsátási határértékének
kiszámításához, valamint az  egyes tüzelőanyagokra vonatkozó, tüzelőanyag típus szerint súlyozott
kibocsátási határértékek kiszámításához a  9–12.  mellékletben szereplő kibocsátási határértéket kell
figyelembe venni;
f ) a  2003. július 19-ét megelőzően létesítési engedélyt kapott 100 MWth-ot meghaladó, de 300 MWth-nál
kisebb teljes névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezésnek 2016. január 1-jétől kell rendelkeznie
mérőrendszerrel, amellyel a  füstgáz kén-dioxid-, nitrogén-oxid-, szilárd anyag- és oxigéntartalmát,
hőmérsékletét és nyomását, valamint a nedvességtartalmát kell mérni és rögzíteni;
g) a  2003. július 19-ét követően létesítési engedélyt kapott 100 MWth-ot meghaladó, de 300 MWth-nál kisebb
teljes névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezés mérőrendszerével 2015. december 31-ig csak
a füstgáz kén-dioxid-, nitrogén-oxid-, szilárd anyag- és oxigéntartalmát kell mérni és rögzíteni;
h) a folyamatos kibocsátásmérés eredményeit feldolgozni és értékelni 2015. december 31-ig a 13. mellékletben
foglaltak szerint kell;
i) az időszakos kibocsátásméréseket – ha a felügyelőség nem írja elő a folyamatos mérést – az üzemeltetőnek
2015. december 31-ig legalább hathónapos gyakorisággal kell elvégezni oly módon, hogy az  időszakos
kibocsátásmérések eredményeiből – ha az adatok rendelkezésre állnak – órás középértékeket, illetve a mérési
időtartamra vonatkoztatott középértéket kell képezni.
(2) Az (1) bekezdés i) pontjában foglalt esetben a kibocsátási határértékek akkor tekinthetők betartottnak, ha a mérések
eredményeinek középértékei nem haladják meg a  9–12.  mellékletben szereplő, az  adott tüzelőberendezésre
érvényes kibocsátási határértékeket.
19. Az Európai Unió jogának való megfelelés 26. § Ez a  rendelet az  ipari kibocsátásokról (a  környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) című,
2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikk 24–36. pontjának, 28–41. cikkének és
V. mellékletének való megfelelést szolgálja.
20. Hatályon kívül helyező rendelkezések 27. § (1) Hatályát veszti az  50 MWth és annál nagyobb névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések működési
feltételeiről és légszennyező anyagainak kibocsátási határértékeiről szóló 10/2003. (VII. 11.) KvVM rendelet.
(2) Hatályát veszti a 9–13. melléklet. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
181/2009. (IX. 4.) Korm. rendelete egyes határrendészeti kirendeltségek megszüntetéséről.
A Kormány a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdés b), c), i) és j) pontjában, valamint a közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) A Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet
(a továb biak ban: R1.) 12. § (2) bekezdés i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A rend őrkapitányság rendészeti feladatkörében:]
„i) ellátja a külföldiek ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat, a belső határon a határellenőrzés visszaállítása esetén
a határrendészeti kirendeltség idegenrendészeti feladatait, továbbá a magyar–horvát határszakaszon (határterületen)
a 13. §-ban meghatározott határrendészeti feladatokat,”
(2) Az R1. 3. melléklete helyébe e rendelet 1. melléklete lép.
2. § A Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továb biak ban: R2.) 8/F. § (2) bekezdés
a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Kormány a határvízen üzemelő hajózási létesítmények használatának rendjére vonatkozó szabályzat jóváhagyására
irányuló eljárásban]
„a) belső határon és a magyar–horvát határszakaszon lévő határvízen, – az államhatár rendje fenntarthatóságának
szakkérdésében – első fokú eljárásban a hajózási létesítmény helye szerint ille té kes rend őrkapitányságot, másodfokú
eljárásban a hajózási létesítmény helye szerint ille té kes rend őr-főkapitányságot,”
[szakhatóságként jelöli ki.]
3. § A Magyar Bányászati és Földtani Hivatalról szóló 267/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. melléklete e rendelet
2. melléklete szerint módosul.
4. § (1) Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról és a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló
362/2006. (XII. 28.) Korm. rendelet (a továb biak ban: R3.) 18/A. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
[A Kormány a természetes fürdővíz használatának engedélyezésére irányuló eljárásban]
„a) belső határon és a magyar–horvát határszakaszon lévő határvízen, – az államhatár rendje fenntarthatóságának
szakkérdésében – első fokú eljárásban a fürdővíz helye szerint ille té kes rend őrkapitányságot, másodfokú eljárásban
a fürdővíz helye szerint ille té kes rend őr-főkapitányságot,”
[szakhatóságként jelöli ki. A fürdővíz használatának engedélyezésére irányuló eljárásban hozott határozatot a fürdővíz
helye szerint ille té kes megyei katasztrófavédelmi igazgatósággal, a főváros területén a Fővárosi Polgári Védelmi
Igazgatósággal is közölni kell.]
(2) Az R3. 18/A. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Kormány a fürdőhely kijelölésére irányuló eljárásban]
„a) belső határszakaszon és a magyar–horvát határszakaszon lévő határvízen – az államhatár rendje
fenntarthatóságának szakkérdésében –, első fokú eljárásban a fürdővíz helye szerint ille té kes rend őrkapitányságot,
másodfokú eljárásban a fürdővíz helye szerint ille té kes rend őr-főkapitányságot,”
[szakhatóságként jelöli ki. A fürdőhely kijelölésére irányuló eljárásban hozott határozatot a fürdőhely helye szerint ille té kes
megyei katasztrófavédelmi igazgatósággal, a főváros területén a Fővárosi Polgári Védelmi Igazgatósággal is közölni kell.]
5. § (1) Ez a rendelet 2009. október 1-jén lép hatályba.
(2) A határterületről, valamint a határátkelőhely területére nem határátlépés céljából történő belépés és tartózkodás
szabályairól szóló 330/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet 7. § (1) és (4) bekezdésében a ,,kirendeltség” szövegrész helyébe
a ,,kirendeltség, illetve ennek hiányában a határátkelőhely fekvése szerint ille té kes rend őrkapitányság” szöveg, 7. §
(2) bekezdésében a ,,határrendészeti kirendeltséghez” szövegrész helyébe a ,,határrendészeti kirendeltséghez vagy
rend őrkapitánysághoz” szöveg, az R2. 8/F. § (2) bekezdés b) pontjában és az R3. 18/A. § (1) bekezdés b) pontjában,
valamint 18/A. § (2) bekezdés b) pontjában az „a nem európai uniós tagállammal közös határszakaszon” szövegrész
helyébe az „a külső határon” szöveg lép.
6. § (1) A megszűnő határrendészeti kirendeltségeknél bármely foglalkoztatási jogviszonyban álló személyek tekintetében
a foglalkoztatási jogviszonyból származó, munkáltatót megillető jogok és terhelő kötelezettségek vonatkozásában:
a) Letenye Határrendészeti Kirendeltség jogutódja a Nagykanizsai Rendőrkapitányság,
b) Zákány Határrendészeti Kirendeltség jogutódja a Nagyatádi Rendőrkapitányság,
c) Bolhó Határrendészeti Kirendeltség jogutódja a Nagyatádi Rendőrkapitányság,
d) Barcs Határrendészeti Kirendeltség jogutódja a Barcsi Rendőrkapitányság,
e) Sellye Határrendészeti Kirendeltség jogutódja a Siklósi Rendőrkapitányság,
f) Siklós Határrendészeti Kirendeltség jogutódja a Siklósi Rendőrkapitányság,
g) Beremend Határrendészeti Kirendeltség jogutódja a Siklósi Rendőrkapitányság,
h) Mohács Határrendészeti Kirendeltség jogutódja a Mohácsi Rendőrkapitányság.
(2) A Bolhó és Sellye Határrendészeti Kirendeltségen folyamatban lévő, az (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti
rend őrkapitányságok ille té kességi területéhez nem tartozó ügyekben a területileg ille té kes rend őrkapitányság jár el.
7. § Az 1–4. §, az 5. § (2) bekezdése, valamint az 1. és 2. melléklet az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát
veszti. Ez a § az e rendelet hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök