text:
46/2004. (III. 18.) Korm. rendelete a számhordozhatóság szabályairól.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény
(a továbbiakban: Eht.) 182. §-a (2) bekezdésének d) pontjában kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel az Eht.
150. §-ában foglaltakra — a Kormány a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya
a) a helyhez kötött telefon szolgáltatást és a mobil
rádiótelefon szolgáltatást nyújtó szolgáltatókra (a továbbiakban: szolgáltató), b) az előfizetőkre,
c) a Nemzeti Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban:
hatóság) terjed ki. Fogalmak 2. § E rendelet alkalmazásában
a) átadó szolgáltató: az az előfizetői hozzáférést nyújtó
szolgáltató, amelynek előfizetője az előfizetői szerződés
megszüntetését, illetve módosítását követően az előfizetői
számát egy másik szolgáltatóhoz viszi át;
b) átvevő szolgáltató: az az előfizetői hozzáférést nyújtó
szolgáltató, amelynek jövőbeni előfizetője az előfizetői
szerződés megkötésének keretében előfizetői számát egy
másik szolgáltatótól hozza át;
c) hordozott szám: az előfizetői szerződésben szereplő
előfizetői szám, amelyet az előfizető az átadó szolgáltatótól
az átvevő szolgáltatóhoz való áttéréskor megtart;
d) központi referencia adatbázis: az a számhordozás érdekében létrehozott adatbázis, amely tartalmaz vala
mennyi hordozott számmal kapcsolatos hívásirányítási információt, amelyet az adatbázis működtetője a szolgáltatók, valamint a jogszabály alapján erre jogosultak részére
rendelkezésre bocsát;
e) számátadási időablak: az a külön jogszabályban1 meghatározott időpontban kezdődő, megadott hosszúságú
időtartomány, amelyben az átadó szolgáltatóval kötött előfizetői szerződés alapján a hordozott számon nyújtott szolgáltatás az átadó szolgáltatónál megszűnik, és az átvevő
szolgáltatóval megkötött új előfizetői szerződés alapján az
átvevő szolgáltatónál megkezdődik. Ezen időtartam alatt a
szolgáltatás részben vagy egészben szünetelhet;
f) hívásirányítás: az a hálózati funkció, amely a hordozott számra kezdeményezett hívás esetén meghatározza és
beilleszti a valós végződésre utaló irányítási információt és
a hívást a hívott fél valós végződtető hálózata felé továbbítja;
g) jelzésirányítás: az a hálózati funkció, amely a hívásirányításon kívüli, a számhordozás során is biztosítandó szolgáltatások megvalósításához szükséges jelzéseket elemzi
és hordozott számok esetén beilleszti a valós végződésre
utaló jelzésirányítási információt, és a jelzést a valós végződtető hálózat felé irányítja;
h) lekérdezés bontásnál (Query on Release): olyan eljárás, amelyben az irányítási információt tartalmazó adatbázis lekérdezése abban az esetben történik, ha a hívott szám
eredeti szolgáltatójától érkező bontás hordozott számot
jelez;
i) lekérdezés minden hívásnál (All Call Query): olyan
eljárás, amelyben az irányítási információt tartalmazó
adatbázis lekérdezését minden hívás során végrehajtják;
j) jelzés relé funkció (Signalling Relay Function): olyan
jelzéshálózati funkció, amely mind a hívásfelépítéssel kapcsolatos, mind a hívásfelépítéstől független jelzésüzenetek
esetében képes a hordozott számok felismerésére és szükség esetén azok irányítási információval való ellátására;
k) rövid szöveges üzenet szolgáltatás (Short Message Service): az a GSM szabvány szerinti szolgáltatás, amely az
előfizetőnek lehetővé teszi maximum 160 karakter hoszszúságú üzenetek küldését és fogadását; e rendelet tekintetében rövid szöveges üzenet szolgáltatásnak minősül
minden olyan szolgáltatás is, amely részben vagy egészben
a rövid szöveges üzenet szolgáltatás jelzésirányítási hálózati funkciójával valósul meg;
l) hordozást jóváhagyó nyilatkozat: a mobil rádiótelefon
szolgáltatást nyújtó átadó szolgáltató által kiállított, a hordozni kívánt előfizetői számra vagy számokra vonatkozó,
azok hordozását jóváhagyó nyilatkozat, mely kézhezvételtől számított 10 munkanapon belül használtató fel a számhordozási eljárásban az átvevő szolgáltatónál (hordozást
jóváhagyó nyilatkozat hatálya).
1 A számhordozási központi referencia adatbázisról szóló 17/2003.
(XII. 27.) IHM rendelet.
A számhordozhatóság szolgáltatókat érintő szabályai 3. § (1) Amennyiben a hívott szám hordozott és a hívó fél
szolgáltatója eltérő díjazást alkalmaz a hívó fél szolgáltatója
a) az azonos számozási körzetben lévő, különböző
helyhez kötött telefon szolgáltatást nyújtó szolgáltatókhoz
irányuló, földrajzi számok hívásánál, illetve
b) különböző mobil rádiótelefon szolgáltatást nyújtó
szolgáltatókhoz irányuló hívásoknál
köteles a hívó számára, a hívás előtt közvetlenül, saját
hálózatából előfizetői készülékről díjmentes tájékozódási
lehetőséget biztosítani a következő sorrendben arról, hogy
a hívás melyik szolgáltató hálózatában végződik, és annak
mennyi a tarifája. Ezen adatokat a részletes számlán is fel
kell tüntetni.
(2) Az (1) bekezdésben említett tájékoztatási kötelezettségének a szolgáltató
a) saját hálózatában díjmentesen hívható ügyfélszolgálati, illetve egyéb díjmentesen hívható számán keresztül,
vagy
b) előre beállított, megszakítható automatikus jelzés és
azt követő — legalább a hívást végződtető szolgáltatót és a
hívás tarifájának részletes elérhetőségét tartalmazó —
a hívó fél által manuálisan bármikor megszakítható automatikus tájékoztatás útján tehet eleget.
(3) A helyhez kötött telefon szolgáltatóknak biztosítani
kell az osztott díjas hívásszolgáltatás, a díjmentes hívásszolgáltatás és az emelt díjas hívásszolgáltatás előfizetői
számainak hordozhatóságát, a szolgáltatás jellegének megváltoztatása nélkül, a helyhez kötött telefon szolgáltatók
között, a helyhez kötött hálózatokra vonatkozó számhordozási előírásoknak megfelelően.
(4) A mobil rádiótelefon szolgáltatóknak biztosítaniuk
kell az osztott díjas hívásszolgáltatás, a díjmentes hívásszolgáltatás és az emelt díjas hívásszolgáltatás előfizetői
számainak hordozhatóságát a mobil rádiótelefon szolgáltatók között, amennyiben a szolgáltatások az átvevő szolgáltató hálózatában a szolgáltatás jellegének megváltoztatása nélkül rendelkezésre állnak, a mobil hálózatokra
vonatkozó számhordozási előírásoknak megfelelően.
(5) A mobil rádiótelefon szolgáltatóknak a hordozott
mobil rádiótelefon számokra biztosítani kell a rövid szöveges üzenetek helyes irányítását.
(6) A mobil rádiótelefon szolgáltató köteles az adat- és
faxszolgáltatások számainak hordozhatóságát biztosítani
oly módon, hogy az adatszolgáltatás számán továbbra is
csak adat, a faxszolgáltatás számán továbbra is csak faxszolgáltatás nyújtható.
(7) A szolgáltatók kötelesek a számhordozhatóság megvalósítása érdekében együttműködni. A szolgáltatók az
együttműködés feltételeit és az ezzel kapcsolatos feladatai
kat és kötelezettségeiket hálózati szerződéseikben kötelesek rögzíteni, továbbá az összekapcsolásról rendelkező
referenciaajánlat készítésére kötelezett szolgáltató a referenciaajánlatában is köteles a számhordozhatóságról rendelkezni.
(8) A számhordozás megvalósítása során biztosítani kell
a hordozott számokra mindazokat a szolgáltatásokat, ideértve a jelzésirányítással megvalósuló szolgáltatásokat is,
amelyeket mind az átadó, mind az átvevő szolgáltató hálózatában egyenértékű alkalmazásként rendelkezésre állnak,
továbbá amelyeket mind az átadó, mind az átvevő szolgáltató nyújt előfizetői számára, és amelyek fenntartásához az
átadó és az átvevő szolgáltató együttműködése szükséges.
(9) A szolgáltatók a számhordozási eljárással kapcsolatos valamennyi adatcserét, ideértve a számhordozás kezdeményezését is, elektronikus formában kötelesek biztosítani. A szolgáltatók az elektronikus formán kívül más, kiegészítő adatcsere formában is megállapodhatnak.
(10) A számhordozási eljárás zavartalansága és a szolgáltatók közötti együttműködés érdekében a szolgáltatók
kötelesek egymás felé folyamatosan elérhető kapcsolattartókat megadni. A kapcsolattartó személyeknek vagy szervezeti egységeknek legalább a következő, a számhordozási
eljárások lebonyolítására fenntartott elérhetőségekkel kell
rendelkezniük:
a) elektronikus levelezési cím;
b) telefonszám;
c) fax;
d) postai cím.
(11) A szolgáltatók a számhordozási eljárás kezdeményezését kötelesek lehetővé tenni saját ügyfélszolgálataikon (ideértve a telefonos és on-line ügyfélszolgálatokat is)
túl, valamennyi olyan kereskedelmi képviselőiknél, amelyek ügyfélszolgálati feladatokat is ellátnak.
A hívás- és jelzésirányítás 4. § (1) A hordozott számokra irányuló hívások megfelelő
irányításáért az a szolgáltató a felelős,
a) amelynek a hálózatában a hívást belföldön — közvetítőválasztás igénybevétele nélkül — kezdeményezik, vagy
b) amelyet az adott híváshoz kiválasztanak, amennyiben a hívást belföldön, közvetítőválasztás alkalmazásával
kezdeményezik, vagy
c) amely a hívást a nemzetközi hálózatból fogadja.
(2) A hordozott mobil rádiótelefon számokra irányuló
rövid szöveges üzenetek jelzésirányításáért az a telefon
szolgáltató a felelős,
a) amelynek a hálózatából a szolgáltatás igénybevételét
kezdeményezték, vagy
b) amely a szolgáltatás kezdeményezését a nemzetközi
hálózatból fogadja, valamint az a mobil rádiótelefon szolgáltató, amelyhez a nemzetközi hálózattal rendelkező szolgáltató azt továbbította.
(3) A hívásirányításra a lekérdezés bontásnál vagy lekérdezés minden hívásnál módszer egyaránt alkalmazható.
A hívásirányításra és rövid szöveges üzenet jelzésirányítására a mobil rádiótelefon hálózatokban a jelzés relé funkció és más egyéb erre alkalmas szabványos eljárás is alkalmazható.
(4) A hordozott számról kezdeményezett segélyhívást az
eredeti — a számhordozást megelőzően érvényes — irányítási tervben meghatározott segélyszervezethez kell irányítani.
(5) A hívás irányításáért és rövid szöveges üzenetek
jelzésirányításáért felelős szolgáltató az irányítás elvégzésével más szolgáltatót is megbízhat.
A számhordozás feltételei 5. § (1) Mind az átadó, mind az átvevő szolgáltató köteles az
általános szerződési feltételeiben feltüntetni a számhordozhatóság feltételeit és eljárási szabályait.
(2) Az átadó szolgáltató a számhordozást kérő előfizetőt
az általános szerződési feltételeiben meghatározott módon
köteles azonosítani, ideértve a telefonos, illetve az on-line
ügyfél-azonosítási módot is.
(3) Amennyiben a számhordozást kérő előfizetőt az
átvevő szolgáltató azonosítja, az előfizetői számon kívül, a
következő okiratokban, okmányokban foglalt adatok alapján azonosítja:
a) természetes személy esetében:
aa) magyar állampolgár: személyazonosító igazolvány
és lakcímet igazoló hatósági igazolvány,
ab) nem magyar állampolgár: útlevél és lakcímét iga
zoló tartózkodási engedély vagy más hatósági igazolvány, valamint, az előfizető döntése és hozzájárulása alapján,
olyan hatósági igazolvány vagy engedély, amely alapján az
átadó szolgáltató őt az eredeti előfizetői szerződés megkötésekor azonosította;
b) gazdálkodó szervezet, valamint oktatói munkaközösség esetében: ba) 30 napnál nem régebbi cégkivonat vagy vállalkozói
igazolvány,
bb) a cégjegyzésre jogosult aláírási címpéldánya,
bc) az eljáró képviselő személyi igazolványa, és
bd) meghatalmazás, ha nem a képviseleti joggal felru
házott személy jár el;
c) költségvetési szerv, társasház, valamint egyéb szerve
zet esetében: ca) a szervezetet, szervet, illetve társasházat nyilvántartásba vevő bíróság vagy hatóság által kiállított eredeti okirat, vagy általa vezetett nyilvántartás hiteles másolata,
illetve a hatósághoz beadott létesítő okirat(ok), amely legalább tartalmazza a szervezet, szerv, illetve társasház nevét,
székhelyét és képviselőjét, a képviselet módját, amennyiben ilyen adatot nyilvántartanak,
cb) a szervezet adóhatósági nyilvántartásba vételét igazoló eredeti okirat, amennyiben e nyilvántartásba vétele
kötelező,
cc) az eljáró képviselő személyi igazolványa,
cd) meghatalmazás amennyiben nem a képviseleti jog
gal felruházott személy jár el. (4) Az azonosításhoz használt okiratokról, okmányokról az előfizető írásbeli engedélye nélkül másolat nem
készíthető.
(5) Az előfizető az átadó szolgáltatónál fennálló előfizetői szerződésében szereplő összes számra külön, illetve az
előfizetői szerződésben értékesített számtartomány egységekre egészben kérheti a számhordozást. Összefüggő
ISDN számtartomány hordozása csak egészben kérhető.
(6) Az előfizető jogosult a hordozott számot más szolgáltatóhoz tovább hordozni, más szolgáltató alatt értve
bármely előző szolgáltatót is.
(7) Az előfizető az előfizetői szám hordozását vagy továbbhordozását legkorábban az adott előfizetői számra
vonatkozó szolgáltatás megindítása után 30 nappal kezdeményezheti.
(8) Az átvevő szolgáltató köteles elfogadni az előfizetői
szám megtartására vonatkozó előfizetői igényt, amennyiben az előfizető megfelel az átvevő szolgáltató általános
szerződési feltételeiben foglaltaknak.
(9) Az átadó szolgáltató a számhordozási igényt csak
abban az esetben tagadhatja meg, ha
a) az előfizetőnek az átadó szolgáltatóval szemben lejárt számlatartozása van, amelyre nézve az átvevő szolgáltató a (10) bekezdés szerint nem nyilatkozott, vagy
b) az előfizetőnek az átadó szolgáltató és az előfizető
közötti a szolgáltatáshoz kapcsolódó egyéb, így különösen
kedvezményesen értékesített készülékkel kapcsolatos
szerződésből eredő lejárt tartozása van, amelyre nézve az
átvevő szolgáltató a (10) bekezdés szerint nem nyilatkozott, vagy
c) a számhordozást kérő előfizető nem azonosítható a
(3) bekezdésben meghatározott dokumentumok alapján,
vagy
d) a számhordozás a (7) bekezdésben meghatározottak
miatt nem kezdeményezhető.
(10) Az előfizetőnek az átadó szolgáltatóval szemben a
számhordozási igény bejelentésének időpontjában fennálló számlatartozása, illetve a határozott időtartamra kedvezményesen, illetve egyéb módon kedvezményesen értékesített készülékhez kapcsolódó követelés számhordozás
kezdeményezése esetén lejárttá válik. E számlatartozást,
illetve a határozott időtartamból hátralévő 30 napos időszakok alapján kiszámított, illetve a megállapodott, ki nem
egyenlített ellenértéket
a) az előfizető a számhordozás kezdeményezésekor
egyenlítheti ki, illetve
b) a ki nem egyenlített ellenértékről az előfizető képviseletében az átadó szolgáltatónál eljáró átvevő szolgáltató
úgy nyilatkozhat, hogy annak kiegyenlítését átvállalja. Az
átvevő szolgáltató jogosult az előfizető részére e bekezdés
szerinti tartozását az Eht. 128. § (3) bekezdése szerint kiszámlázni, vagy annak kiegyenlítéséről, rendezéséről az
előfizetővel egyéb módon megállapodni.
(11) A szolgáltató a határozott időtartamra kedvezményesen, illetve egyéb módon kedvezményesen értékesített
készülék ellenértékének kifizetését, illetve az átvevő szolgáltató erre vonatkozó nyilatkozatának kézhezvételét
követően, a készülék hálózati zárát, a hálózati zár feloldásával kapcsolatban felmerült indokolt költségek alapján
meghatározott díj ellenében köteles haladéktalanul feloldani.
(12) Amennyiben az átvevő szolgáltató a (10) bekezdés
szerint nyilatkozik a kedvezményesen értékesített készülékhez kapcsolódó követelés kiegyenlítéséről, az átadó
szolgáltató a hordozást jóváhagyó nyilatkozat kiadását
nem tagadhatja meg. Ebben az esetben az átvevő szolgáltató, a számhordozási eljárást követő havi elszámolás keretében köteles az átvállalt követelést az átadó szolgáltatónak kiegyenlíteni.
(13) Amennyiben a (9) bekezdés a) és b) pontjában
meghatározott követelés, a hordozást jóváhagyó nyilatkozat kiállítását követően jut az átadó szolgáltató tudomására, lesz esedékes, illetve keletkezik, az átvevő szolgáltató
köteles — az átadó szolgáltatóval együttműködve —
az előfizető átadó szolgáltatóval szembeni tartozását az
Eht. 128. § (3) bekezdése szerint az előfizető részére kiszámláznia. Ebben az esetben az átvevő szolgáltató a számhordozási eljárást követő havi elszámolás keretében köteles a kiszámlázott tartozást az átadó szolgáltatónak kiegyenlíteni. A szolgáltatók e bekezdés szerinti együttműködéséről az előfizetőt a számhordozási eljárás kezdeményezésekor tájékoztatni kell.
(14) A hordozott és a nem hordozott számmal rendelkező előfizetők a szolgáltatók szolgáltatásait azonos feltételekkel vehetik igénybe, a számhordozás miatt megkülönböztetés nem alkalmazható. A szolgáltatók kötelesek biztosítani a szolgáltatások folyamatosságát a számátadási
időablak kezdetéig.
A számhordozás kezdeményezése helyhez kötött
telefonhálózatban 6. §
(1) Az előfizetőnek a számhordozási igényét — az új
előfizetői szerződés megkötésére vonatkozó igény bejelen
tésével egyidejűleg — az átvevő szolgáltató részére kell
írásban bejelentenie. Az előfizetőt az átvevő szolgáltató
azonosítja.
(2) Az átvevő szolgáltató legkésőbb az előfizetői szerződés megkötésekor felajánlja az előfizetőnek a lehetséges
számátadási időablakokat, amelyek közül az előfizető előzetesen választ.
(3) Az átvevő szolgáltató köteles az előfizető számhordozási igényének megfelelően az átadó szolgáltatónál az
előfizetői szerződés megszűnése, illetve módosítása, valamint a számhordozási eljárás lebonyolítása során az előfizető képviseletében eljárni. Az előfizető számhordozási
igényét és képviseletére vonatkozó meghatalmazást, a szolgáltatók eltérő megállapodása hiányában, az átvevő szolgáltató a dokumentum eredeti képi formáját változtathatatlanul rögzítve elektronikus úton köteles az átadó szolgáltatónak átadni.
(4) A számhordozási igény teljesítését az átvevő szolgáltató az átadó szolgáltatótól előfizetői hurok átengedésével
együtt, vagy a nélkül vállalhatja. Az előfizetői hurok átengedésével együtt megvalósuló számhordozás esetén az előfizetői hurok átengedésének és a szám átadásának időpontját az előfizető érdekében a szolgáltatók kötelesek egyeztetni.
(5) A (4) bekezdésben foglalt rendelkezéseket nem kell
alkalmazni a 3. § (3) bekezdésében meghatározott szolgáltatások számaira.
Számhordozási eljárás helyhez kötött telefonhálózat
esetén 7. §
(1) Az átvevő szolgáltató köteles a hordozott számokkal
kapcsolatos előfizetői igényről, az igény bejelentésének
időpontját követő 2 munkanapon belül értesíteni az átadó
szolgáltatót.
(2) Az átadó szolgáltató köteles a számhordozási igény
elfogadásáról, illetőleg az 5. § (9) bekezdésében foglaltak
alapján történő elutasításáról és annak indokolásáról az
átvevő szolgáltatónak az (1) bekezdés szerinti értesítés
kézhezvételét követő 2 munkanapon belül válaszolni.
(3) A számhordozási igény elutasításáról az átvevő szolgáltató köteles az előfizetőt a számhordozási igény bejelentésétől számított 6 munkanapon belül értesíteni.
(4) A számhordozási igényt a (2) bekezdés szerinti elfogadó válasz átvevő szolgáltató általi kézhezvételét követő
10 munkanapon belül kell teljesíteni, kivéve, ha a felajánlott időablakok közül az előfizető ennél későbbi időpontot
jelöl meg, vagy ha a számhordozás előfizetői hurok átenge
désével együtt a külön jogszabályban2 foglaltak szerint
valósul meg.
A számhordozás kezdeményezése a mobil rádiótelefon
hálózatban 8. §
(1) Az előfizetőnek a számhordozási igényét választása
szerint az átadó szolgáltatónál vagy az átvevő szolgáltatónál kell bejelentenie.
(2) Amennyiben az előfizető számhordozási igényét az
átadó szolgáltatónál jelenti be, az átadó szolgáltató azonosítja az előfizetőt és eljár az előfizetői szerződés megszüntetése vagy módosítása ügyében.
(3) Ha az előfizető számhordozási igényét az átvevő
szolgáltatónál jelenti be, az átvevő szolgáltató az előfizetőt
azonosítja, és az előfizető számhordozási igényének megfelelően 2 munkanapon belül eljár az előfizető képviseletében az átadó szolgáltatónál az előfizetői szerződés megszüntetése vagy módosítása, illetve a számhordozási eljárás
lebonyolítása során. Az előfizető számhordozási igényét és
képviseletére vonatkozó meghatalmazást, a szolgáltatók
eltérő megállapodása hiányában, az átvevő szolgáltató a
dokumentum eredeti képi formáját megváltoztathatatlanul rögzítve elektronikus úton köteles az átadó szolgáltatónak átadni.
(4) Az előfizetőnek a (2), illetve a (3) bekezdésben foglaltak szerinti azonosítását követően, ha az 5. § (9) bekezdésben foglalt kizáró ok nem merül fel, az átadó szolgáltató
a hordozást jóváhagyó nyilatkozatot a (2) bekezdésben
meghatározott esetben az előfizető részére, a (3) bekezdésben meghatározott esetben az átvevő szolgáltató részére
2 munkanapon belül köteles kiállítani.
(5) Amennyiben az előfizető a (2) bekezdésben foglaltak szerint jár el, az új előfizetői szerződése megkötését a
hordozást jóváhagyó nyilatkozat birtokában, annak a 2. §
l) pontjában meghatározott hatálya alatt kezdeményezheti
az átvevő szolgáltatónál. Ha az előfizető a (3) bekezdésben
foglaltak szerint jár el, az új előfizetői szerződése hatálybalépésének feltétele a hordozást jóváhagyó nyilatkozat megérkezése az átvevő szolgáltatóhoz. Hatályos hordozást jóváhagyó nyilatkozat hiányában az átvevő szolgáltató a hordozási igény teljesítését köteles elutasítani.
(6) A 3. § (4) bekezdésben meghatározott szolgáltatások számait kivéve az átvevő szolgáltató köteles tájékoztatni az előfizetőt, hogy a mobil rádiótelefon hálózat előfizetőjének hívása esetén a tárcsázási eljárás hogyan változik
meg, továbbá felhívni az előfizető figyelmét, hogy
a) a hangposta üzenetek nem vihetők át, 2 A referenciaajánlatokról, hálózati szerződésekről, valamint az ezekkel kapcsolatos eljárások részletes szabályairól szóló 277/2003. (XII. 24.)
Korm. rendelet.
b) az előre fizetett csomag esetén a fel nem használt
összeg számátadáskor elvész, kivéve, ha az átvevő szolgáltató ettől eltérően rendelkezik,
c) az átadó szolgáltató által kedvezménnyel értékesített, hálózati zárral ellátott készülék kizárólag akkor használható az átvevő szolgáltató hálózatában, ha a kedvezmény nélküli ellenértékét az előfizető kiegyenlítette, vagy
az átvevő szolgáltató ennek kiegyenlítéséről az 5. § (10) bekezdés szerint nyilatkozott, és ezt követően az átadó szolgáltató a hálózati zárat feloldotta.
Számhordozási eljárás mobil rádiótelefon hálózat esetén 9. §
(1) Az átvevő szolgáltató legkésőbb az előfizetői szerződés megkötésekor felajánlja az előfizetőnek a lehetséges
számátadási időablakokat, amelyek közül az előfizető előzetesen választ.
(2) Amennyiben az előfizető a számhordozási igényét az
átvevő szolgáltatónál jelenti be, a számhordozási igény
elutasításáról az átvevő szolgáltató köteles az előfizetőt a
számhordozási igény bejelentésétől számított 6 munkanapon belül értesíteni.
(3) A számhordozási igényt a hordozást jóváhagyó nyilatkozat átvevő szolgáltató általi kézhezvételét követő
10 munkanapon belül kell teljesíteni, kivéve, ha a felajánlott időablakok közül az előfizető ennél későbbi időpontot
jelöl meg.
Központi referencia adatbázis 10. § (1) A központi referencia adatbázis (a továbbiakban:
adatbázis) létrehozása és működtetése a hatóság feladata.
(2) Az adatbázis működésével kapcsolatos költségeket
a hatóság az azonosítók lekötésének és használatának díjából származó bevételéből viseli.
(3) Az átvevő szolgáltató köteles az adatbázis részére a
hordozott számokat és az azokhoz tartozó hívásirányítási
információkat megküldeni.
(4) A szolgáltatók joga és kötelezettsége, hogy az adatbázisban tárolt hívásirányítási információkhoz megfelelő
időben és módon hozzájussanak, és a hívások irányításánál
ezeket a külön jogszabályban3 foglalt szabályok figyelembevételével alkalmazzák. Az adatbázisban tárolt információ kizárólag irányításhoz, illetve a számhordozáshoz
kapcsolódó tájékoztatási kötelezettségek teljesítéséhez
használható fel.
3 A számhordozási központi referencia adatbázisról szóló 17/2003.
(XII. 27.) IHM rendelet.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti jogokat és kötelezettségeket a szolgáltató gyakorolhatja közvetlenül vagy ezzel
más szolgáltatót is megbízhat.
(6) A szolgáltatók és az adatbázis technikai együttműködésének feltételeit külön jogszabály4 tartalmazza.
(7) A hatóság e rendeletben szabályozott hatáskörében
— a titokvédelemre vonatkozó rendelkezések figyelembevételével — köteles a titkos információgyűjtésre külön jogszabályban felhatalmazott szervezetekkel együttműködni, illetve részükre térítésmentesen adatot szolgáltatni.
Költségek 11. § (1) A hívásirányítás és a hívások továbbításának járulékos többletköltségeit a hordozott számra irányuló hívás
irányításáért a 4. § (1) bekezdése szerinti, a jelzésirányítás
költségeit a 4. § (2) bekezdés szerinti felelős szolgáltató
viseli.
(2) Az előfizetői számok használatáért a szolgáltatók
által a hatóság számára fizetendő azonosító használati díjat
a hatóság a hordozások figyelembevételével állapítja meg
és számlázza a szolgáltatóknak.
(3) Összefüggő számtartomány hordozása esetében az
átadó szolgáltató a számhordozás igénybevételéért az átvevő szolgáltató által fizetendő hordozásonkénti egyszeri
díjat az összefüggő számtartomány, mint egy egység hordozásával összefüggésben felmerült indokolt költségek alapján köteles meghatározni.
A hordozott számok nyilvántartása 12. § (1) Amennyiben az előfizető szolgáltatót változtat és
számhordozást vesz igénybe, a hordozott előfizetői szám
használati joga és az ezzel összefüggő kötelezettségek az
átvevő szolgáltatóhoz kerülnek, egyidejűleg az átadó szolgáltatónál megszűnnek, de a kijelölési engedély jogosultja
továbbra is az a szolgáltató marad, amely számára a hatóság
a hordozott előfizetői számot tartalmazó számmezőt eredetileg kijelölte.
(2) A hordozott számra vonatkozó előfizetői szerződés
megszűnése esetén a szabaddá váló előfizetői szám használati joga és az ezzel összefüggő kötelezettségek mindaddig
az átvevő szolgáltatónál maradnak, amíg a szám nem rendelhető új előfizetőhöz. Ezen időtartam, amelyet az átvevő
szolgáltató az általános szerződési feltételeiben határoz
meg, legfeljebb hat hónap lehet.
4 A számhordozási központi referencia adatbázisról szóló 17/2003.
(XII. 27.) IHM rendelet.
(3) Az átvevő szolgáltató köteles az előfizetői szám újra
előfizetőhöz való rendelhetőségének időpontjáról legalább harminc nappal ezen időpontot megelőzően a központi referencia adatbázist értesíteni. A központi referencia adatbázis köteles a hordozott számot tartalmazó számmező kijelölési engedélyének jogosultját az előfizetői szám
újra előfizetőhöz való rendelhetőségéről értesíteni.
(4) A megszűnt hordozott előfizetői szám használati
joga visszakerül a számot tartalmazó számmező kijelölési
engedélyének jogosultjához, amikor a szám újra előfizetőhöz rendelhetővé válik.
Egyéb rendelkezések 13. § (1) Az előfizetői szám megtartását helyhez kötött telefon szolgáltatást nyújtó szolgáltató előfizetője kérésére
lehetővé teheti
a) a számozási körzeten belül az igénybevétel helyének
változtatása esetén, valamint
b) az ISDN-re történő áttérés, illetve ISDN-ről történő
visszatérés esetén.
(2) A szolgáltató az (1) bekezdésben meghatározott
szolgáltatás igénybevételéért a változtatással összefüggésben felmerült indokolt költségek alapján egyszeri díjat
határozhat meg.
Hatósági feladatok 14. § (1) Az e rendeletben foglaltak betartását a hatóság piacfelügyeleti tevékenysége során ellenőrzi.
(2) Az ellenőrzési feladatok teljesítése érdekében a szolgáltatók kötelesek a hatóság kezdeményezésére tájékoztatást nyújtani.
Záró rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel — 2004. május 1-jén lép hatályba, egyidejűleg a számhordozhatóság alkalmazásának szabályairól szóló
125/2003. (VIII. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Rendelet) hatályát veszti.
(2) E § (3)—(4) bekezdése a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(3) A Rendelet 3. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) Amennyiben a szolgáltató eltérő díjazást alkalmaz
az azonos számozási körzetben lévő, különböző helyhez
kötött telefon szolgáltatást nyújtó szolgáltatókhoz irányuló
hívásoknál, a szolgáltató köteles a hívó számára saját hálózatából előfizetői készülékről díjmentes tájékozódási lehetőséget biztosítani arról, hogy a hívott szám, amennyiben
hordozott, melyik szolgáltató hálózatában végződik.’’
(4) A Rendelet 10. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) Összefüggő számtartomány hordozása esetében az
átadó szolgáltató a számhordozás igénybevételéért az átvevő szolgáltató által fizetendő hordozásonkénti egyszeri
díjat az összefüggő számtartomány, mint egy egység hordozásával összefüggésben felmerült indokolt költségek alapján köteles meghatározni.’’
(5) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai
Parlament és a Tanács, az egyetemes szolgáltatásról és az
elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról (Egyetemes szolgáltatási irányelv) szóló 2002/22/EK
irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
62/2009. (HK 6.) HM HVKF intézkedése.  a Magyar Honvédségnél folytatott képzés, kiképzés felső- és középszintű irányításának, valamint a kiképzés tervezésének és végrehajtásának
rendjéről A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 101. §
(4) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a
Hvt. 101. § (3) d) pontjára és a Magyar Honvédség további
fejlesztésének irányairól szóló 51/2007. (VI. 6.) OGY határozat, a Magyar Honvédség fejlesztésének egyes elveiről, feladatairól szóló 2204/2006. (XI. 27.) Korm. határozat, valamint a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és
Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 82/2006. (MK
94.) HM utasítás rendelkezéseire, a Magyar Honvédségnél
folytatott képzés, kiképzés felső- és középszintű irányításának, valamint a kiképzés tervezésének és végrehajtásának rendjéről az alábbi
intézkedést adom ki: I. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium
Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HM HVKF)
közvetlen alárendeltségébe tartozó HM szervekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Az MH kiképzésének irányítása felső- és középszinten magába foglalja a kiképzés; tervezését, ellenőrzését, a
tapasztalatok összegzését, értékelését, erőforrás szükségletének tervezését. Az irányítás és végrehajtás feladatait
kiképzési intézkedések, szakintézkedések, parancsok, különböző tervek és kiképzési programok tartalmazzák.
3. Az MH kiképzésének felsőszintű irányító szervezetei
a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továbbiakban: HM HKF), a HM Haderőtervezési Főosztály (a továbbiakban: HM HTF), a HM Személyzeti Főosztály (a továbbiakban: HM SZEF). A kiképzés középszintű irányító
szervezete az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP). A kiképzés középszintű irányításának szakfeladatait végző szervezetek az MH Támogató
Dandár (a továbbiakban: MH TD), az MH Műveleti Központ (a továbbiakban: MH MK), az MH Dr. Radó György
Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH
HEK), az MH Geoinformációs Szolgálat (a továbbiakban:
MH GEOSZ).
4. A HM HVKF felelőségi körébe tartozó kiképzéssel
kapcsolatos feladatait a HM Hadműveleti és Kiképzési főosztályvezető – együttműködve az MH ÖHP, az MH TD,
az MH GEOSZ, az MH HEK kiképzést irányító szerveivel
– koordinálja és végzi az irányításhoz szükséges operatív
tevékenységet.
II. A kiképzés felsőszintű irányítását végző szervek
feladatai
5. HM HKF
a) Kidolgozza a Magyar Honvédségnél folytatott kikép
zés felső szintű irányításának követelményeit, a középtávú
valamint az 1+3 éves kiképzési intézkedéseket, a felkészítés, a kiképzés rendjét, továbbá biztosítja annak végrehajtását.
b) Követelményeket dolgoz ki a fegyvernemek és szakcsapatok, valamint a parancsnokok és törzsek felkészítésével, kiképzésével, a katonai oktatási intézmények hallgatói
állománya szakfelkészítésével kapcsolatosan, figyelemmel kíséri azok megvalósulását. Koordinálja az MH szintű
szakmai irányító jogkörrel rendelkező szervek (Fegyvernemi Állandó Munkacsoport) szakkiképzési programkidolgozó tevékenységét.
c) Végzi a HM HVK szintű nemzetközi és hazai kiképzési rendezvények előkészítésével kapcsolatos szervezési
feladatokat.
d) Részt vesz a felkészítési és kiképzési feladatokkal
kapcsolatos HM HVK szintű ellenőrző tevékenység tervezésében, szervezésében és végrehajtásában.
e) Tervezi az MH szintű katonai sportbajnokságokat,
felügyeli azok szervezését, előkészítését és lebonyolítását.
f) Végzi a kiképzés anyagi-technikai feltételrendszerének biztosításával kapcsolatos döntések előkészítését és
részt vesz a fejlesztési követelmények kidolgozásában.
6. HM HTF
a) Biztosítja, hogy a HM HKF által az 5. f) pont szerint
azonosított és a HM HTF részére átadott a kiképzés erőforrás, valamint a kiképzés-technikai igények – a HM
HKF-fel egyeztetett haderőfejlesztési prioritásokkal összhangban – a HM tárca stratégiai tervében és az 1+3 éves
rövid távú tervekben megjelenjenek, továbbá, hogy a kiképzés erőforrás igénye és a kiképzéstechnikai fejlesztés
az elvárt ütemben megvalósításra tervezett legyen.
7. HM SZEF
a) A toborzó intézményrendszer működtetésén keresz
tül biztosítja a katonai tanintézetek részére az MH igényeinek megfelelő beiskolázási létszámot, valamint a tiszti,
tiszthelyettesi, legénységi és az önkéntes tartalékos állomány utánpótlását.
b) Tervezi és szervezi és végzi az MH bel- és külföldi
beiskolázási igényeinek megfelelően, a bel- és külföldi
alap- törzstiszti- és a felső szintű vezetői képzését, az át- és
továbbképző tanfolyamokat, nyelvtanfolyamokra történő
beiskolázásokat, szervezi és koordinálja a katonai alapkiképzésre alkalmas személyek bevonultatását, állományba
vételét.
c) Tervezi és koordinálja a katonai szervezetek részére
meghirdetett gépjárművezető képzést.
d) A rekonverzió keretében – együttműködve a Magyar
Honvédség Szociálpolitikai Közalapítvánnyal, a Szociális
és Munkaügyi Minisztérium szakszerveivel és különböző
képző szervekkel, civil szervezetekkel – tervezi, szervezi,
irányítja és felügyeli az MH állományából kiváltak munkaerő- piaci elhelyezkedését segítő, illetve a Honvédségen
belüli munkahely megtartó képzéseket.
e) A Szociális és Munkaügyi Minisztérium helyi, területi, regionális és országos szerveivel – a Hadkiegészítő
parancsnokságok szakállományának bevonásával – koordinálja a katonai pálya iránt érdeklődő polgári személyek
részére szervezett képzéseket, melyeken a katonai szervezetek számára szükséges szakképzettséget a jelentkezők,
még a katonai szolgálatra történő bevonulásukat megelőzően megszerezhetik.
III. A kiképzés középszintű irányítását végző szervezet
feladatai
8. MH ÖHP
a) Kidolgozza – a HM HVKF által meghatározott köve
telményeknek és a NATO/EU kötelezettségeknek megfelelően – az alárendeltségében lévő parancsnokok és törzsek hadműveleti- harcászati felkészítésének, a csapatok
kiképzésének haderőnemi, fegyvernemi sajátosságainak
megfelelő 1+3 éves tervét és végrehajtásának rendjét, irányítja a parancsnokok és törzsek, alárendelt katonai szervezetek folyamatos felkészítését, kiképzését.
b) Végrehajtja a haderőnemek követelményeinek, alapelveinek megfelelő kiképzés tervezését, szervezését, el
lenőrzését, irányítja annak végrehajtását, feldolgozza a kiképzés végrehajtása során szerzett tapasztalatokat és azt
beépíti a kiképzés további folyamatába.
c) Tervezi, szervezi, irányítja a haderőnemek felelőségébe tartozó gyakorlatait, éleslövészeteit, tervezi, koordinálja a hatáskörébe utalt külföldi és hazai nemzetközi gyakorlatok végrehajtását. Nyilvántartja azok eredményeit és
a szerzett tapasztalatok alapján pontosítja a felkészítés további feladatait.
d) Kidolgozza – a doktrinákban megfogalmazott követelmények figyelembevételével – az alárendeltségébe tartozó fegyvernemek, szakcsapatok kiképzésére vonatkozó
szakkiképzési programokat, kiképzési szakutasításokat,
kézikönyveket és segédleteket.
e) Az osztályba sorolásra vonatkozó miniszteri utasításnak megfelelően kidolgozza az alárendeltségébe tartozó
fegyvernemekre, szakcsapatokra vonatkozó osztályba sorolási követelményeket, irányítja és ellenőrzi az osztályba
sorolásra kötelezett szakállomány osztályos vizsgáztatását.
f) A HM HKF-fel, valamint az MH HEK-kel együttműködve tervezi, szervezi, végrehajtja a válságreagáló, a béketámogató műveletekre tervezett állomány kiválogatását,
felkészítését és kiképzését.
g) Tervezi, szervezi az MH ÖHP és alárendelt katonai
szervezetei részére az egyéni rövid idejű tanfolyamokat,
külföldi iskolákban történő felkészítéseket.
h) Tervezi, szervezi, koordinálja az MH ÖHP és alárendelt katonai szervezetei részére a nemzetközi (NATO/EU,
két- és többoldalú) kiképzési rendezvények programozását.
i) Folyamatosan biztosítja a haderőnemi, fegyvernemi
és szakcsapat specifikus felkészítés egységes rendszerbe
integrálását, az iránytiszti rendszer körébe tartozó szervezetek felkészítési rendjének korszerűsítését.
j) Felügyeli a civil-katonai kapcsolatok (CIMIC) és a lélektani műveletek (PSYOPS) MH szintű feladatainak
végrehajtását.
k) Előkészíti, szervezi és végrehajtja a számára előírt
MH szintű katonai sportversenyek lebonyolítását.
l) Meghatározza az MH ejtőernyős szakállományánál és
a katonai tanintézeteknél folyó ejtőernyős felkészítés, kiképzés követelményeit. Szakmailag irányítja és felügyeli a
kiképzés végrehajtását.
m) Szervezi, irányítja az MH ÖHP Parancsnokság, a
törzs, az alárendelt katonai szervezetek testnevelési és tömegsport feladatait, valamint a repülőhajózó, az ejtőernyős állomány speciális testnevelési kiképzését.
n) A HM HKF koordinálásával – az egyeztetett igényeknek megfelelően – biztosítja a tanintézeti képzés csapatoknál végrehajtásra kerülő feladatai végrehajtásához
szükséges feltételeket.
o) Biztosítja a haderőnemekhez tartozó lő- és gyakorlóterek, kiképzési bázisok fenntartását, tervezi szervezi fejlesztésüket, igénybevételüket.
p) Tervezi, szervezi, irányítja a jogszabályokban meghatározott környezet-, munka, tűzvédelmi kiképzést, a katasztrófa- és nukleáris balesetek elhárítására kijelölt csapatok kijelölt állománya részére felkészítő-továbbképző
szaktanfolyamokat.
q) Tervezi és végrehajtja a szakellenőrzéseket, igény
esetén részt vesz az HM HKF által vezetett szakellenőrzések végrehajtásában.
r) Kamarai jogkörben felügyeli a logisztikai tiszthelyettes szakképzést, át- és továbbképzést, meghatározza a követelményrendszert, a csapatgyakoroltatás rendjét, véleményezi a szakmai kibocsátó vizsgák tételeit, valamint
javaslatot tesz a szakbeosztásba helyezésre.
IV. A kiképzés középszintű irányításának szakfeladatait
végző szervezetek feladatai
9. MH TD
a) A HM HVKF követelményeivel összhangban kidol
gozza az alárendeltségébe lévő parancsnokok, törzsek
hadműveleti-, harcászati felkészítésének, alárendeltek kiképzésének 1+3 éves tervét és végrehajtásának rendjét.
b) Irányítja az állományába tartozó hivatásos, szerződéses állomány felkészítését, kiképzését és biztosítja a végrehajtás feltételeit.
c) Tervezi, szervezi és irányítja az osztályba sorolásra
kötelezett szakállománya osztályos vizsgáztatását.
d) Előkészíti, szervezi és végrehajtja a számára előírt
MH szintű katonai sportversenyek lebonyolítását.
10. MH MK
a) A HM Hadműveleti és Kiképzési főosztályvezető
szakmai felügyelete mellett – együttműködve az MH ÖHP
kiképzési főnökségével és az MH érintett katonai szervezeteivel – végzi a kiképzési dokumentumok (kiképzési
programok, kiképzési segédletek, normagyűjtemények
egyéb kiképzéssel összefüggő kiadványok) áttekintésével,
szükséges mértékű átdolgozásával, módosításával kapcsolatos tervezői, szervezői és kidolgozói tevékenységet.
b) A tapasztalat-feldolgozás rendszerében gyűjti, feldolgozza, elemzi a válságkezelési feladatok vonatkozásában a kiképzési szakterületen jelentkező tapasztalatokat, a
hatáskörén belül koordinálja a módosító intézkedések előkészítését.
c) Irányítja, ellenőrzi az MH MK szolgálati elöljárói hatáskörébe utalt béketámogató, a válságkezelési műveletekben résztvevő egyéni beosztást betöltők kiválasztását és
felkészítését.
11. MH HEK
a) Az MH egészére, valamennyi állománykategóriára
vonatkozóan – fegyvernemi és szakcsapat-kategóriáknak
megfelelően – meghatározza az egészségügyi szakkiképzés követelményeit.
b) Irányítja, felügyeli a szakterületéhez tartozó tanintézeti képzést, a szakállomány felkészítését, át- és továbbképzését, valamint a szakképesítés megszerzésére irányuló felkészítést.
c) Koordinálja a tanintézeti képzés csapatoknál végrehajtásra kerülő feladatait, meghatározza követelményeit.
12. MH GEOSZ
a) Kidolgozza az MH csapatainál – fegyvernemi és
szakcsapat kategóriáknak megfelelően – valamint, a katonai tanintézetekben folytatott tereptani, térképismereti, katonaföldrajzi és meteorológiai képzés szakmai követelményeit cél- és feladatrendszerét.
b) Biztosítja a HM HVK közvetlen alárendeltjeinek a
gyakorlatokhoz, kiképzéshez szükséges térképészeti, katonaföldrajzi, meteorológiai információkkal, anyagokkal
és termékekkel való ellátását.
c) Végzi a repülő-hajózó, valamint a meteorológus
szakszemélyzet meteorológiai tárgyú oktatási és képzési
követelményeinek kidolgozását, oktatását és vizsgáztatását.
d) Tervezi a térképész, a meteorológus szaktisztek és
tiszthelyettesek utánpótlását, szakmailag irányítja kiképzésüket, továbbképzésüket.
e) Szervezi és koordinálja a nemzetközi és hazai térképészeti, meteorológiai kiképzési rendezvények végrehajtását, képviseli az MH-t a különböző rendszergyakorlatokon.
f) Kamarai jogkörben felügyeli a hatáskörébe tartozó
tiszthelyettes szakképzést, át- és továbbképzést.
g) Tervezi, szervezi és irányítja az osztályba sorolásra
kötelezett meteorológus szakállomány osztályos vizsgáztatását.
V. A kiképzés tervezése, kiképzési okmányok 13. A kiképzés tervezése
a) A HM HVKF az MH katonai szervezeteinél folytatott
kiképzés célját, követelményeit1+3 éves kiképzési intézkedésben határozza meg.
b) A kiképzés középszintű irányítását végző szervek
haderőnemekre vonatkozó 1+3 éves feladatainak szabályozására, az MH ÖHP, az MH TD parancsnoka a saját
alárendeltjeikre vonatkozóan kiképzési intézkedést /parancsot/, az MH GEOSZ szolgálatfőnök a térképészeti és a
meteorológiai, az MH HEK parancsnoka egészségügyi
szakterületen kiképzési intézkedést (szakintézkedést) ad
ki, amelyben a tárgyévre konkrét feladatokat, a következő
évekre előtervezési adatokat határoznak meg.
c) A kiképzési intézkedés (parancs, szakintézkedés) tartalmazza: ca) a kiképzés fő célkitűzéseit, feladatait,
cb) a kiképzési prioritásokat,
cc) a parancsnokok és törzsek felkészítésével,
cd) az alárendelt szervezetek, csapatok kiképzésével,
ce) a katonai tanintézetek kiszolgálásával,
cf) a kiképzési bázisok elosztásával és igénybevéte
lével,
cg) az általános katonai kiképzéssel, fizikai felkészí
téssel,
ch) a kiképzés erőforrás szükségletének tervezésével és
anyagi-technikai támogatásával,
ci) a kiképzés ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat.
d) A kiképzési intézkedésekben (parancsokban, szakin
tézkedésekben), meghatározott feladatok lebontását és
végrehajtásuk rendjét – az adott katonai szervezetekre
konkretizálva, a rájuk vonatkozó sajátosságok figyelembe
vételével – kiképzési tervek tartalmazzák.
e) A fegyvernemi és szakkiképzés, valamint az általános katonai kiképzés programjának kiadását a kiképzés
követelményeinek kidolgozását a HM HVK alárendeltségébe lévő szervek és a kiképzés irányításáért felelős parancsnokságok végzik.
14. Kiképzés tervezéséhez szükséges HM szintű tervokmányok a) A HM 2006–2015 közötti időszak 10 éves hosszú
távú terve.
b) A HM HVKF 1+3 éves kiképzési intézkedése a csapatok kiképzési és felkészítési feladatairól.
c) A gyakorlatok és kiképzési rendezvények középtávú
(5 éves) programja.
d) Intézkedés a parancsnokok és törzsek hadműveleti,
harcászati felkészítésére, kiképzésére (HM HVKF intézkedés).
e) Utasítás a külföldi szolgálat ellátására tervezett személyi állomány felkészítéséről (HM utasítás).
f) Utasítás a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról (HM utasítás).
g) Intézkedés a nemzetközi szervezetek által irányított
válságreagáló és béketámogató műveletekben történő
részvétellel kapcsolatos feladatok végrehajtásának részletes szabályairól.
h) Intézkedés a hivatásos és szerződéses katonák át- és
továbbképzésének megszervezéséről és végrehajtásáról.
i) Utasítás a honvédelmi tárca ellenőrzési rendjéről (HM
utasítás).
15. Katonai szervezetek szintjén kidolgozásra kerülő
kiképzési tervokmányok
a) Az MH ÖHP – nál:
aa) az MH ÖHP parancsnok 1+3 évre kiadott kiképzési
intézkedése;
ab) gyakorlatok és kiképzési rendezvények programja;
ac) a szükséges levezetési tervek.
b) Dandár, repülőbázis, helikopterbázis (ezred, bázisre
pülőtér, önálló zászlóalj, osztály) szintjén kidolgozásra kerülő kiképzési okmányok:
ba) a katonai szervezet parancsnokának 1+3 évre kiadott kiképzési intézkedése;
bb) a katonai szervezet parancsnokának az adott időszakra vonatkozó kiképzési parancsa;
bc) alegységszintű továbbképzések, módszertani foglalkozások, levezetési tervei. c) Az MH ÖHP alárendeltségébe tartozó egységek és alegységek részére a kiképzési okmányok tartalmi és formai
követelményeit az MH ÖHP parancsnok határozza meg.
d) Az MH GEOSZ-nál folyó kiképzés okmányrendszere: da) a szolgálatfőnök 1+3 évre kiadott kiképzési intézkedése;
db) a térképész, illetve a meteorológus szakállomány részére: továbbképzések, szakkiképzési foglalkozások,
szaktanfolyamok, módszertani foglalkozások kiképzési és
levezetési tervei.
e) Az MH HEK-nál folyó kiképzés okmányrendszere:
ea) a parancsnok1 +3 évre kiadott kiképzési intézke
dése;
eb) az egészségügyi szakállomány részére: a szakkikép
zés, szakmai előmeneteli képzés, speciális szak-és tanfolyamrendszerű felkészítés, szakmai továbbképzés, külföldi képzés kiképzési- és levezetési tervei.
f) A HM HVKF alárendeltségébe tartozó, de a fenti felsorolásba nem szereplő katonai szervezetnél kidolgozásra
kerülő kiképzési okmányok:
fa) a katonai szervezet parancsnokának 1+3 évre kiadott
kiképzési intézkedése (parancsa);
fb) kiképzési, illetve levezetési tervek (összevonások,
továbbképzések végrehajtására).
VI. A kiképzési feladatok végrehajtása 16. Az MH-nál a kiképzés az egyes katonák egyéni és a
katonai szervezetek kötelékkiképzésével valósul meg.
17. Egyéni kiképzés
a) A szerződéses katonák egyéni kiképzése a harc meg
vívásához szükséges ismeretek, gyakorlati jártasságok és
készségek megszerzésének folyamata, ami az alapkiképzést, szakalapozó- és a szakkiképzést foglalja magába.
A katonák kiképzését – kisalegység szervezetben – állandó vagy alkalmi kötelékekbe szervezve hajtják végre.
b) Az alapkiképzés általános katonai- és gyalogos kiképzésből áll, ami minden katonára kötelező kiképzési
forma, az MH Központi Kiképző Bázison, (a továbbiakban: MH KKB) 3 hónap időtartamban kerül végrehajtásra.
Az alapkiképzés befejezése után az MH KKB és a fogadó
alakulat képviselőinek jelenlétében kötelezően végrehajtják a szolgálatot vállalók vizsgáztatását, amelynek sikeres
teljesítése a beosztásba helyezés feltétele. A hivatásos
tiszt- és tiszthelyettes-, továbbá a tartalékos parancsnoki
képzésre felvett hallgatók alapkiképzése az MH KKB-n, a
szerződéses katonák kiképzési programjával megegyező
időtartamban és alapvetően annak tartalmához igazodva
történik.
c) A szerződéses legénységi állomány szakalapozó kiképzését az – alapkiképzést követően – a szakkiképzés keretében az MH KKB-n, illetve azon katonai szervezeteknél hajtják végre, ahol a kiképzés feltételei biztosítottak.
Ennek során a szerződéses katona egyéni szakmai kiképzése történik egy meghatározott fegyverzetre, eszközre, illetve feladatra.
d) Az érintett állomány szakkiképzése a szakbeosztásba
helyezéshez szükséges ismeretek, jártasságok és készségek megszerzését, az egyéni képességek szinten tartását,
fejlesztését, illetve az előmenetelhez szükséges ismeretek
megszerzését foglalja magában. A szakbeosztásra történő
felkészítés az alapkiképzés, illetve szakalapozó kiképzés
befejezése után kerül végrehajtásra, a szakbeosztásba helyezéshez szükséges ismeretek jártasságok és készségek
megszerzése érdekében. A szakbeosztásra történő felkészítést annál a katonai szervezetnél kell végrehajtani, ahol
a katona a beosztásban van. A felkészítést követően az azt
végrehajtó parancsnok vizsgáztatás keretében méri fel a
beosztás betöltésére való alkalmasságot.
e) A katonák egyéni képességfejlesztése, annak szinten
tartása és az előmenetelhez szükséges felkészítése át-és továbbképzéseken, valamint tanfolyamrendszerű kiképzés
keretében valósul meg.
f) Az őrmesteri, rajparancsnoki, főkezelői beosztásokra
kiválasztott szerződéses katonák tiszthelyettesi kiképzése
az MH Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola bázisán kerül végrehajtásra.
g) A tiszti-, tiszthelyettesi állomány egyéni képzése és
kiképzése katonai vagy polgári oktatási intézményekben,
illetve gyakorlati úton történő felkészítés, valamint önképzés és szervezett foglalkozások formájában valósul meg.
h) Az általános tiszti alapképzés a katonai felsőoktatásban történik.
i) A tiszthelyettesek katonai-szakmai alapképzése elsősorban az általános szakmai ismeretek elsajátítására irányul, a fegyvernemek és szakcsapatok igényeinek megfelelően biztosítja az első tiszthelyettes beosztásra történő
felkészítést.
j) Az előmeneteli továbbképzés a hivatásos és a szerződéses legénységi, tiszthelyettesi, tiszti állomány részére, a
hivatásos és szerződéses katonák át- és továbbképzésének megszervezéséről és végrehajtásáról szóló, 17/2003.
(HK 7.) HM közigazgatási államtitkári és HVK vezérkari
főnöki együttes intézkedésben meghatározottak szerint
történik.
k) A katonák egyéni kiképzése illeszkedik a kötelékkiképzés rendjéhez, valamint a NATO kötelékében alkalmazásra felajánlott szervezetek konkrét feladatra történő felkészítéséhez.
18. Kötelékek kiképzése
a) A kötelékek kiképzése, kezelőszemélyzet, raj, sza
kasz, század és zászlóalj illetve ennek megfelelő szervezetekben – önállóan, illetve a nemzetközi kötelékekkel
együttműködve – feladat és képességorientált felkészítés
formájában folyik, hagyományos (országvédelem), valamint nemzetközi szerződésekbe foglalt, békeműveletekre
készít fel.
b) A katonai szervezeteket kiképzettség szempontjából
alap-, korlátozottan alkalmazható és korlátozás nélkül alkalmazható képességi szintbe kell sorolni. Az alapképességgel rendelkező szervezetek az alkalmazási szakasz feladatai végrehajtására nem tervezhetők.
c) Korlátozottan alkalmazható képesség kategóriába kerül besorolásra az szervezet, amely a kötelék kiképzés követelményeit eredményesen teljesítette és az adott szervezetre jellemző legmagasabb szintű összekovácsolási gyakorlatát legalább megfelelő értékeléssel végrehajtotta.
d) Korlátozás nélkül alkalmazható szintet az a katonai
szervezet éri el, amely a kötelék kiképzés során az alkalmazáshoz szükséges célirányos, speciális felkészítést is
végrehajtotta.
e) A béketámogató műveletek alapjait a csapatoknál a
parancsnokok és törzsek felkészítési rendszerében, illetve
az általános katonai kiképzés keretében sajátítják el. A béketámogató feladatokra kijelölt állomány célfelkészítése
kijelölt szervezeteknél történik, a kiképzést a szakmailag
illetékes szervek végzik.
f) A NATO-erőkhöz felajánlott ideiglenes vagy állandó
jellegű kötelékek felkészítését a kötelék kiképzés keretében hajtják végre olyan számvetéssel, hogy a felajánlás
kezdetére elérjék a korlátozás nélkül alkalmazható kiképzettségi szintet. A NATO NRF és HRF Erőkhöz (NATO
RESPONCE FORCES, HIGH READINESS FORCES)
kijelölt kötelékek részt vesznek a kijelölt NATO parancsnokság tervei alapján végrehajtásra kerülő nemzetközi
kiképzési rendezvényeken.
g) A két- és többoldalú megállapodások alapján létrehozott katonai szervezetek felkészítését a részükre kialakított
kiképzési terveknek megfelelően végzik.
h) A felajánlásra nem kerülő katonai szervezetek a kötelék kiképzés időszakában a kiképzési terveikben meghatározott kiképzést folytatnak, felkészülnek az ország területén belül a hadműveleti-harcászati feladatok végrehajtásában való részvételre és az elöljáró parancsnok döntésének
megfelelően, hajtanak végre éleslövészettel egybekötött
harcászati gyakorlatot.
i) A légierő szervezeteinek kötelékkiképzése a készenléti szolgálat és a kiképzési sajátosságaik figyelembevételével előrehaladó kötelékkiképzés és rendszerkiképzés
formájában valósul meg. A repülő, a légvédelmi rakéta és
radar szervezetek az előrehaladó kötelékkiképzés keretében rendszeres ismétlődéssel hajtják végre a kis, nagyobb,
nemzeti és nemzetközi kötelékek kiképzését. A rendszerkiképzés keretében készítik fel a rendszer egészét és egyes
elemeit feladataik végrehajtására. A logisztikai szervezeteknél a kötelékkiképzés aránya illeszkedik a szervezetek
meghatározó feladataihoz, valamint a biztosító szervezetek haderőnemi fegyvernemi sajátosságaihoz.
j) A légierő magas készenlétű szervezetei (harcászati repülőszázad, légvédelmi rakétaosztály, MISTRAL légvé
delmi üteg kötelékek) évente két alkalommal hajtanak
végre harcvezetési- (lő-) gyakorlást, kétévenként egy alkalommal külföldi éleslövészettel egybekötött szakharcászati gyakorlatot, kijelölt erőikkel évente egy alkalommal
részt vesznek az illetékes NATO vagy nemzeti parancsnokság által szervezett parancsnoki és törzsvezetési vagy
harcászati (szakharcászati-, rendszer-) gyakorlaton. A repülő bázis (egységek, alegységek) kijelölt erőivel háromévente egyszer hajt végre kijelölt repülőtérre történő áttelepüléssel egybekötött harcászati gyakorlatot. A harci-,
szállítóhelikopter és szállítórepülő alegységek kijelölt erői
évente egy alkalommal vesznek részt az illetékes NATO
vagy nemzeti parancsnokság által szervezett parancsnoki
és törzsvezetési gyakorlaton vagy MEDEVAC/CASEVAC/CSAR gyakorlaton, illetve kétoldalú megállapodásokban rögzített gyakorlásokon. A Légierő Hadműveleti
Központ, a CRC, a radar alegységek évenként egy alkalommal vesznek részt a NATO Integrált Légvédelmi
Rendszere (NATINADS) vezetési gyakorlatán. A repülőbázis repülő-műszaki állománya évenként egy alkalommal
vesz részt repülőgépek keresztkiszolgálását biztosító
gyakorlaton. A légierő alacsonyabb készenlétű szervezetei
(osztály, üteg, század kötelékek) legalább kettő- háromévenként hajtanak végre éleslövészettel egybekötött szakharcászati gyakorlatot.
k) A nemzeti befogadó támogató erők felkészülnek a szövetséges erők fogadására, elhelyezésük, mozgásuk biztosítására, anyagaik, felszerelésük tárolására. A nemzeti támogató
elemek felkészülnek az ország területén kívüli műveletekben
részt vevő saját erők tevékenységének biztosítására.
l) Az önkéntes tartalékosok kiképzése, felkészítése az
MH hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény, valamint a HM katonai szervezetei készenléte fenntartásának fokozásának
kiképzési feladatairól szóló 010/2007. (HK 19.) HM
HVKF intézkedése szerint kerül végrehajtásra.
m) Az állomány fizikai felkészítésének folyamán kiemelt figyelmet fordítanak a beosztások jellegének megfelelő mozgáskoordinációs képességek fejlesztésére, valamint a közelharc technikai elemeinek gyakoroltatásra.
A fizikai állóképesség felmérése és értékelése a normatáblázatokban meghatározott mozgásanyag és követelmények alapján történik.
n) A szabadidős és versenysport rendezvényei hozzájárulnak a hivatásos és szerződéses állomány fizikai felkészültségének javításához, illetve a sport szeretetének elterjesztéséhez. A parancsnokok biztosítják az állomány szabadidős sportjához szükséges eszközöket és feltételeket.
VII. A kiképzés ellenőrzése, értékelése, támogatása
és erőforrás-szükségletének tervezése
19. A kiképzés ellenőrzése, értékelése
a) A kiképzés ellenőrzése – az MH általános ellenőrzési
rendszerében – a honvédelmi tárca ellenőrzési rendjéről szóló 52/2007. (HK 11.) HM utasítás előírásai szerint kerül végrehajtásra.
b) A HM HKF az MH ÖHP-val együttműködve – a vonatkozó intézkedésben meghatározottak szerint – a TACEVAL/CREVAL NATO ellenőrzési és értékelési rendszer szerint tervezik a felajánlott erők hadműveleti, harcászati ellenőrzésének és értékelésének végrehajtását.
c) Az MH kiképzést folytató szervezeteinél az ellenőrzések a HM HKF és a kiképzésért felelős MH szintű parancsnokok egyeztetett ellenőrzési terve alapján kerül végrehajtásra. A MH kiképzésért felelős parancsnokai az ellenőrzési terveiket a tárgyév január 31-ig készítik el és terjesztik fel a HM Hadműveleti és Kiképzési főosztályvezető részére.
d) A HM HKF részéről a kiképzésért felelős MH szintű
szervezetek kiképzést tervező, szervező és irányító tevékenysége évente egy alkalommal kerül ellenőrzésre.
e) Az MH ÖHP a végrehajtott kiképzési feladatokat az
év végi beszámoltatások során értékeli és a feladatszabás
rendszerében határozza meg az új kiképzési év feladatait,
követelményeit.
f) A dandár (egység), repülő- és helikopter bázis, önálló
alegységparancsnokok kiképzési időszakonként, a kötelékben lévő zászlóalj- (osztály-) parancsnokok kéthavonta
tiszti, tiszthelyettesi gyűlésen, a századok századgyűléseken értékelik a kiképzési feladatok végrehajtását.
g) MH szinten a kiképzési feladatok végrehajtása, tapasztalatok összegzése – az MH ÖHP, az MH TD, az MH
HEK parancsnok, valamint az MH GEOSZ szolgálatfőnök
által a kiképzési feladatok végrehajtásáról szóló jelentések
alapján, a HM Hadműveleti és Kiképzési főosztályvezető
koordinálásával elkészített – éves összefoglaló jelentésben
kerül értékelésre.
20. A kiképzés támogatása
a) A kiképzés támogatása a központi és helyőrségi, va
lamint külföldi kiképző bázisok és lőterek rendszerén keresztül valósul meg és biztosítja a szárazföldi csapatok és a
légierő szimulációs eszközökkel való gyakoroltatását, valamint a különböző szintű harcászati- és lőgyakorlatok, a
különleges eszközöket igénylő fizikai felkészítés végrehajtását. A helyőrségi gyakorló- és lőtereken a szakasz, lehetőség szerint századszintű, a központi kiképzési bázisokon, lőtereken a dandár, zászlóalj (osztály), illetve századszintű feladatok kerülnek végrehajtásra.
b) A gyakorlások és gyakorlatok fő helyszíne az MH
BAKONY Harckiképző Központ és a hozzá tartozó létesítmények, melynek személyi és tárgyi feltételeit, infrastrukturális feltételeit úgy kell alakítani, hogy képesek legyenek évente 10-12 zászlóalj (osztály, repülőszázad, helikopterszázad) gyakoroltatására,a nemzetközi és tanintézeti igények kielégítésére, valamint egy sokfunkciós lövészszázadnyi ellenerő szükségszerinti kiállítására.
c) A helyőrségekben telepített MARS rendszereket a
dandár (ezred), zászlóalj (osztály), század (üteg) törzsek
gyakoroltatására, egyéni szituációs gyakorlatok végrehajtására, valamint az eszközszintű szimulációs programok
alkalmazására, levezetésére használják.
d) Az MH ÖHP és az alárendeltségében lévő egységek
és alegységek évente legalább egy alkalommal terveznek
gyakorlást a MARCUS, MILES rendszer alkalmazásával,
(a feladat jellegétől függően a Szimulációs Központban
vagy helyőrségükben).
e) A különböző állomány- és csapatkategóriák részére
folytatott általános katonai, fegyvernemi- és szakkiképzés
rendjének, tartalmának, kiképzési programjainak, módszertani segédleteinek csapatok részére történő biztosításáért a HM Hadműveleti és Kiképzési főosztályvezető koordinálásával a kiképzési követelményeket kidolgozó HM
HVK szervek vezetői, valamint a kiképzést irányító MH
szintű parancsnokok felelősek.
f) A HM HKF évente kidolgozza a kiképzés támogató
alrendszer MH egészére vonatkozó követelményeit és
meghatározza a kiképző központ és a lőtéri szolgáltatások
körét, érvényesíti a kiképzési bázisokkal és lőterekkel kapcsolatos igényeket.
g) A kiképzés anyagi-technikai feltételrendszere kielégítésének biztosítását és a fejlesztését a HM HVKF által
jóváhagyott fejlesztési igények alapján – a HM HTF által a
10 éves tervbe megjelenített – a HM illetékes szervei, illetve az MH ÖHP mint anyagnemfelelős, hatáskörüknek
megfelelően végzik.
21. A kiképzés erőforrás tervezése:
a) Az MH kiképzési feladatai erőforrás- és költségszük
ségletének tervezését a HM TVTR-ben foglaltak szerint
kell végrehajtani.
b) A tervezés alapját a meghatározott képességek teljesítéséhez szükséges eszközök, anyagok, szolgáltatások képezik.
c) Az erőforrások tervezését az MH katonai szervezetei
számára meghatározott műveleti követelményeket és azok
erőforrás igényét figyelembe véve a HM HKF koordinálja
és állítja össze a kiképzés összesített erőforrásforrás-igény
tervét.
d) A szakmai egyeztetést követően a HM HKF biztosítja
az adatokat a HM VTF részére a HM TVTR-be történő beépítés céljából.
e) A kiképzési feladatok tervezése a tárgyév vonatkozásában a normatív alapú tervezési rend szerint, a további
évekre a tapasztalati úton alapuló, és a kiképzési típusfeladatokra támaszkodó tervezési rend szerint történik.
f) A kötelékkiképzés erőforrás tervezését a kiképzés
végrehajtásáért felelős parancsnokságok, a szakkiképzés,
valamint át- továbbképzés erőforrás tervezését az adott
képzési ágért felelős szakmai irányító szerv végzik.
g) Az erőforrások rendelkezésre állása függvényében, a
meghatározott képességkövetelmények figyelembevételével a tervezett feladatok pontosítását a HM HKF koordinálása mellett, a tervezésben, illetve az irányításban érintett,
valamennyi katonai szervezet részvételével el kell végezni.
22. Határidős jelentések:
A kiképzéssel kapcsolatos határidős jelentéseket a Hon
védelmi Minisztérium Információ Kapcsolati Rendszere
(Nyt. szám: 829/254) HM utasítás III. fejezet 3. pontjában
rögzítettek szerint készítik el.
VIII. Záró rendelkezések 23. Jelen intézkedés a közzétételt követő 8. napon lép
hatályba. Egyidejűleg a felkészítés, kiképzés felsőszintű
irányításának rendjéről szóló 32/2001. (HK 4.) MH parancsnoki intézkedés, az ennek módosításáról szóló
207/2001. (HK 10.) MH parancsnoki intézkedés, valamint
a Magyar Honvédségnél folytatott felkészítés és kiképzés
középtávú célkitűzéseiről és követelményeiről szóló
65/2004. (HK 20.) HVK vezérkari főnöki intézkedés hatályukat vesztik.
24.A kiképzés felső- és középszintű irányítása tárgyában érintett szervek vezetői, saját és alárendeltjeik feladatai vonatkozásában hatáskörükben intézkedjenek.
25. Jelen intézkedés tartalmát az intézkedés végrehajtásában érintett személyi állomány teljes mértékben ismerje
meg.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


text:
258/2011. (XI. 5.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Boros Miklós rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet mellett
működő bécsi Állandó Képviseletének vezetésével.
Budapest, 2011. április 1. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök