text:
474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelete az állami sport célú támogatások felhasználásáról és elosztásáról.
A Kormány a  sportról szóló 2004. évi I. törvény 79.  § (1)  bekezdés b)  pont bn)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendelet hatálya
a) a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvénynek a  sportpolitikáért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó fejezetében meghatározott állami sport célú támogatásokra
vonatkozó előirányzatokra,
b) az  állami sport célú támogatás nyújtásának költségvetési évét megelőző évekről áthúzódó, a  miniszter
irányítása alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára, tekintet nélkül annak
eredeti előirányzathoz való kapcsolódására vagy annak hiányára, valamint
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján év közben megállapított, az a) pont szerinti fejezetbe tartozó, állami sport célú támogatásokra
vonatkozó új fejezeti kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont szerinti előirányzatok a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
 (2) E rendelet alkalmazásában
1. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás,
2. átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom,
3. csoportmentességi rendeletek: a  651/2014/EU bizottsági rendelet, az  EUMSz 107. és 108.  cikkének
alkalmazásában a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban, valamint a  vidéki térségekben nyújtott
támogatások bizonyos kategóriáinak a  belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló,
2014. június 25-i 702/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 193., 2014.7.1., 1–75. o.), és az  EUMSz 107.
és 108.  cikke alkalmazásában a  halászati és akvakultúra-termékek előállításával, feldolgozásával és
forgalmazásával foglalkozó vállalkozások számára nyújtott támogatások bizonyos fajtáinak a  belső piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2014. december 16-i 1388/2014/EU bizottsági rendelet
(HL L 369., 2014.12.24., 37–63. o),
4. diszkont kamatláb: az Atr. 2. § 3. pontja szerinti kamatláb,
 5. egy és ugyanazon vállalkozás: az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 2. cikk (2) bekezdése szerinti vállalkozás,
 6. elsődleges mezőgazdasági termelés: az EUMSz I. mellékletében felsorolt növények vagy állati eredetű termék
előállítása, ide nem értve bármely, azok lényegi tulajdonságát megváltoztató tevékenységet,
 7. ésszerű nyereség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 142. pontja szerinti nyereség,
 8. hivatásos csapat: olyan sportszervezet, amely hivatásos sportolót alkalmaz,
 9. hivatásos sportoló: olyan sportoló, aki a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 143.  pontja szerinti
sporttevékenységet végez,
10. immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak,
11. mezőgazdasági termék: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti termék,
12. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti tevékenység,
13. mezőgazdasági termék forgalmazása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 8. pontja szerinti tevékenység,
14. multifunkcionális szabadidős létesítmény: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 55.  cikk (3)  bekezdése szerinti
létesítmény,
15. működési eredmény: a  beruházásnak a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: számvitelről
szóló törvény) 3.  § (4)  bekezdés 5.  pontja szerinti hasznos élettartama alatt diszkontált bevételek és
diszkontált működési költségek (pl. személyi jellegű ráfordítás, anyagköltség, szerződéses szolgáltatás,
a  távközlés, az  energia és a  karbantartás költsége, bérleti díj, adminisztrációs költség, kivéve az  olyan
értékcsökkenési és a finanszírozási költséget, amelyet beruházási támogatásból már fedeztek) közötti pozitív
előjelű különbség,
16. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás,
17. saját forrás: a  kedvezményezett által a  projekthez igénybe vett, állami támogatást, valamint az  Európai
Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy más szervei által központilag kezelt, a  tagállam
ellenőrzése alá közvetlenül vagy közvetve nem tartozó uniós finanszírozást nem tartalmazó forrás,
18. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
19. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
20. tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz.
II. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓS ÁLLAMI TÁMOGATÁSI SZABÁLYOKNAK VALÓ MEGFELELÉS
1. Az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó közös szabályok
2. § Ha az e rendelet alapján nyújtott költségvetési támogatást az EUMSz 107. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó,
európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásnak minősül, a támogatás
a) az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás szabályaival összhangban, vagy
b) a  651/2014/EU bizottsági rendelet 55.  cikke szerinti sportlétesítményre és multifunkcionális szabadidős
létesítményre nyújtott támogatás szabályaival összhangban
nyújtható. 3. § Nem ítélhető meg támogatás
a) – a 2. alcím szerinti támogatás kivételével – azon szervezet részére, amely az Európai Bizottság európai uniós
versenyjogi értelemben vett állami támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
b) – a 2. alcím szerinti támogatás kivételével – nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére,
c) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott halászati és
akvakultúra-termékek termeléséhez, feldolgozásához és értékesítéséhez,
d) elsődleges mezőgazdasági termeléshez,
e) mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági termék forgalmazásában tevékeny vállalkozás
részére támogatás, ha
ea) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
eb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
f ) exporttal kapcsolatos tevékenységhez, ha az az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat kialakításához
és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódik,
g) ha azt import áru helyett hazai áru használatától teszik függővé,
h) olyan feltétellel, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi,
i) a 2010/787/EU tanácsi határozat hatálya alá tartozó versenyképtelen szénbányák részére.
4. § (1) A  kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
meghozatala napjától számított tíz évig megőrizni.
(2) A 651/2014/EU bizottsági rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető meg, ha a kedvezményezett a 651/2014/EU
bizottsági rendelet 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott kötelező tartalmi elemeket tartalmazó támogatási kérelmét
a projekt megkezdése előtt írásban benyújtotta.
(3) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az e  rendelet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással,
ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(4) Az  e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi,
regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(5) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az  irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(6) A 2. alcím szerinti, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás bármely egyéb, azonosítható
elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható. Az azonosítható elszámolható költségekkel
nem rendelkező támogatás a csoportmentességi rendeletekben és az Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb teljes finanszírozási határértékig bármilyen más, azonosítható elszámolható
költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.
(7) A támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az adók és illetékek levonása előtt kell
figyelembe venni.
(8) A több részletben kifizetett támogatást a támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont
kamatláb alkalmazásával.
(9) Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi
támogatást, ha a  támogatás összege a  3. alcím szerinti sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős
létesítményhez nyújtott támogatás esetén meghaladja a 15 millió eurónak megfelelő forintösszeget, vagy a projekt
teljes költsége meghaladja az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget.
(10) A támogatást nyújtó köteles adatot szolgáltatni a Támogatásokat Vizsgáló Iroda, mint az állami támogatások európai
uniós versenyszempontú vizsgálatáért felelős szervezet részére a 651/2014/EU bizottsági rendelet 9. cikke szerinti
közzététel céljából a  3. alcím hatálya alá tartozó, 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó egyedi
támogatásról.
(11) A (10) bekezdés szerinti adatszolgáltatás módjára, az adatszolgáltatással érintett adatok körére és azok közzétételére
vonatkozó szabályokat az Atr. 18/A–18/D. §-ai határozzák meg.
(12) E rendelet hatálya alá tartozó támogatás kizárólag átlátható formában nyújtható.
 (13) E rendelet alapján
a) a 2. alcím szerinti csekély összegű támogatás esetén 2021. június 30-ig,
b) a 3. alcím szerinti támogatás esetén 2021. június 30-ig
lehet támogatási döntést hozni.
2. Az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás
5. § (1) Csekély összegű (de minimis) támogatás az 1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtható.
 (2) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(3) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(4) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással a 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott
felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott támogatási intenzitást vagy
összeget.
(8) A  kedvezményezettnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével – az  ott
meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére a  támogatás
odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
3. A 651/2014/EU bizottsági rendelet 55. cikke szerinti a sportlétesítményhez és multifunkcionális
szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás
6. § (1) A  sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás (ezen cím
vonatkozásában a továbbiakban: támogatás)
a) beruházási támogatásként sportlétesítmény és multifunkcionális szabadidős létesítmény építéséhez,
bővítéséhez vagy korszerűsítéséhez,
b) működési támogatásként sportlétesítmény működéséhez nyújtható.
(2) A támogatott sportlétesítmény, multifunkcionális szabadidős létesítmény építésével, bővítésével, korszerűsítésével,
működtetésével, üzemeltetésével történő megbízás odaítélése során átlátható és megkülönböztetés-mentes
módon, a vonatkozó jogszabályok figyelembevételével kell eljárni.
(3) A  támogatott sportlétesítményhez, multifunkcionális szabadidős létesítményhez a  felhasználók számára átlátható
és megkülönböztetés-mentes módon kell hozzáférést biztosítani. A  beruházási költséget legalább 30%-ban
finanszírozó vállalkozás a  támogatott létesítményt kedvezőbb feltételek mellett használhatja, ha e  feltételeket
nyilvánossá teszik.
(4) A  támogatott sportlétesítmény nem állhat egyetlen hivatásos sportoló vagy hivatásos csapat kizárólagos
használatában. A létesítményt az éves időbeli kapacitás legalább 20%-ában más hivatásos vagy amatőr sportolónak
vagy csapatnak kell használnia.
(5) Ha a  támogatott sportlétesítményt hivatásos csapat használja, a  hivatásos csapat esetén alkalmazott díjszámítási
feltételeket nyilvánossá kell tenni.
7. § (1) Beruházási támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a működési
eredmény közötti különbséget.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) Működési támogatás esetén a támogatás nem haladhatja meg a keletkező működési veszteséget.
 (4) A működési veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell megállapítani.
 (5) A  (3)  bekezdésben meghatározottak teljesítése – a  (4)  bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható.
 (6) Az  egymillió eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó támogatás esetén a  támogatás összege
az  (1)–(5)  bekezdésben meghatározott módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható azzal, hogy
a támogatási intenzitás nem haladja meg az elszámolható költségek 80%-át.
8. § (1) A beruházási támogatás keretében a tárgyi eszköz és az immateriális javak beruházási költsége számolható el.
 (2) A  működési támogatás keretében a  sportlétesítmény által nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban felmerülő
működési költség (pl. az  igénybevett szolgáltatások és a karbantartás költsége, a bérleti díj, a személyi, az anyag-,
a kommunikációs, az energia- és az adminisztrációs költség) számolható el.
(3) Működési támogatás esetén az  értékcsökkenés és a  finanszírozási költségek olyan mértékben nem számolhatóak
el, amilyen mértékben az  értékcsökkenés, finanszírozás vagy az  értékcsökkenéssel, finanszírozással érintett tárgyi
eszközök, immateriális javak tekintetében a kedvezményezett beruházási támogatásban részesült.
III. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SPORT CÉLÚ TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
4. Az előirányzatok kezelésével kapcsolatos szabályok 9. § Az  előirányzatokból nyújtott költségvetési támogatások tekintetében – a  sportról szóló 2004. évi I. törvény
(a  továbbiakban: Stv.) 41.  § c)  pontjában a  Magyar Olimpiai Bizottság (a  továbbiakban: MOB), az  Stv. 46/A.  §
(6)  bekezdés c)  pontjában a  Magyar Paralimpiai Bizottság, az  Stv. 46/G.  § (5)  bekezdés c)  pontjában a  Nemzeti
Versenysport Szövetség, az  Stv. 46/M.  § (6)  bekezdés c)  pontjában a  Nemzeti Diák, Hallgatói és Szabadidősport
Szövetség (a  továbbiakban együtt: sportköztestület) tekintetében meghatározott feladatra is tekintettel –
az előirányzatok kezelő szerve a miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium).
10. § (1) A kommunikációs feladatok ellátására legfeljebb a kedvezményezettnek nyújtott támogatás öt százaléka fordítható,
kivéve a  „Szabadidősport támogatása”, valamint a  „Sport népszerűsítésével összefüggő kiadások” előirányzatok
terhére nyújtott támogatásokat.
(2) Az  előirányzatokon összesen rendelkezésre álló összeg öt százaléka az  előirányzatok pályázat útján történő
felhasználására, a  pályáztatás lebonyolítására, valamint a  költségvetési támogatások szerződésszerű
felhasználásának ellenőrzésére is fordítható.
11. § A  kedvezményezett részére – ha e  rendelet, az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban:
Áht.) vagy az Ávr. eltérően nem rendelkezik – vissza nem térítendő költségvetési támogatás nyújtható támogatási
kérelem vagy pályázat alapján, az e rendeletben meghatározott szervezetek javaslatára.
5. A pályázat útján nyújtott költségvetési támogatások eljárási rendje
12. § (1) A  pályázati úton nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatosan a  pályázati kiírás honlapon történő
közzétételével, a  pályázati kiírás és a  támogatási döntés előkészítésével, a  támogatási szerződés megkötésével,
módosításával, nyilvántartásával, a  támogatási szerződés teljesítésének ellenőrzésével, valamint a  tájékoztatással
kapcsolatos feladatokat pályázatkezelő szervezet is elláthatja.
(2) Ha a pályázati kiírás előírja, a pályázó a pályázat benyújtásakor pályázati díjat köteles fizetni. A pályázati díj mértékét
a pályázati kiírás határozza meg, amelynek összege legfeljebb húszezer forint lehet.
13. § (1) A pályázatot a pályázati kiírásban megjelölt címre és formában kell benyújtani.
 (2) Érvénytelen a pályázat, ha
a) azt a pályázati kiírás alapján pályázni nem jogosult pályázó nyújtotta be,
b) a pályázat határidőn túl érkezett, vagy
c) a pályázati kiírás nem biztosít lehetőséget hiánypótlásra és a pályázat hiányosan került benyújtásra.
(3) Ha a pályázat érvénytelen, erről az érvénytelenség okának megjelölésével a pályázat, a hiánypótlás beérkezésétől
számított nyolc napon belül a pályázót értesíteni kell.
(4) A pályázat értékelésének és elbírálásának szempontjait a pályázati kiírás tartalmazza.
14. § A  támogatási szerződéseket a  támogatási döntésről szóló értesítés kézhezvételét követő hatvan napon belül kell
megkötni.
6. Az egyedi döntéssel nyújtott költségvetési támogatások eljárási rendje
15. § (1) A  nem pályázati úton biztosított költségvetési támogatás iránt támogatási kérelmet írásban kell benyújtani
a miniszternek.
(2) A támogatási kérelem tartalmazza a költségvetési támogatásból megvalósítani tervezett tevékenységek, feladatok,
beszerzések részletes ismertetését, azok tervezett szakmai hatásait, összefüggéseit.
(3) Ha a  támogatási kérelem nem tartalmazza a  (2)  bekezdésben foglaltakat, a  miniszter a  támogatási kérelem
kézhezvételétől számított nyolc napon belül a költségvetési támogatás igénylőjét legfeljebb tizenöt napos határidő
kitűzésével írásban hiánypótlásra hívja fel. Ha a  költségvetési támogatás igénylője a  hiánypótlási felhívásnak
határidőben nem vagy nem megfelelően tesz eleget, a  miniszter a  támogatási kérelmet elutasítja és erről
a költségvetési támogatás igénylőjét – az elutasítás indokának megjelölésével – írásban értesíti.
16. § (1) A miniszter a támogatási kérelemről annak kézhezvételétől számított huszonegy napon belül dönt.
 (2) A  támogatási döntés meghozatalában a  miniszternek mérlegelési joga van, amely során vizsgálja a  költségvetési
támogatás forrásául szolgáló előirányzat által finanszírozott közfeladat – a  költségvetési támogatás igénylője által
történő – ellátásának szervezeti célszerűségét, valamint a kérelemnek a közfeladat ellátását szolgáló megfelelését.
(3) Költségvetési támogatás a  támogatási kérelemben megjelöltnél kisebb összegben is megállapítható azzal, hogy
ez esetben a kedvezményezettnek a tényleges támogatási összegnek megfelelő költségtervet kell benyújtania.
7. A támogatási szerződés előkészítése, megkötése és módosítása
17. § (1) A  kedvezményezett a  támogató részére a  támogatási szerződés előkészítése érdekében a  következő adatokat,
valamint dokumentumokat nyújtja be:
 1. gazdasági társaság esetén teljes – cégnyilvántartás szerinti – cégnevét, székhelyét, cégjegyzékszámát,
képviselője nevét, adószámát, bankszámlaszámát, harminc napnál nem régebbi cégkivonatát, hiteles
cégaláírási nyilatkozatát vagy ügyvéd által ellenjegyzett aláírásmintáját,
2. gazdasági társaságnak nem minősülő gazdálkodó szervezet esetén hatályos létesítő okiratának egyszerű
másolatát, képviselőjének hiteles cégaláírási nyilatkozatát vagy ügyvéd által ellenjegyzett aláírásmintáját
vagy a  számlavezető pénzforgalmi intézmény által vezetett aláírási kartonja másolatának a  számlavezető
pénzforgalmi intézmény által hitelesített eredeti példányát, helyi önkormányzatok társulása esetén a társulási
megállapodás másolatát,
3. egyéni vállalkozó esetén nevét, székhelyét, nyilvántartási számát vagy vállalkozói igazolvány számát,
adószámát, bankszámlaszámát, az egyéni vállalkozó hatályos adatait tartalmazó hatósági igazolás másolatát
vagy az egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő hatályos adatait igazoló, harminc napnál nem régebbi
hatósági bizonyítványt,
4. az  1–3.  pontban meghatározottaktól eltérő egyéb jogi személy esetén harminc napnál nem régebbi
igazolást az  egyéb jogi személyt nyilvántartó szervezettől az  egyéb jogi személy nyilvántartásban szereplő
adatairól, képviselőjének hiteles cégaláírási nyilatkozatát vagy ügyvéd által ellenjegyzett aláírásmintáját
vagy a  számlavezető pénzforgalmi intézmény által vezetett aláírási kartonja másolatának a  számlavezető
pénzforgalmi intézmény által hitelesített eredeti példányát, adószámát, bankszámlaszámát,
5. az 1–4. pont szerinti szervezet működési engedélyét, ha a szervezet tevékenysége működésiengedély-köteles,
 6. természetes személy esetén születési nevét, anyja születési nevét, lakcímét, adóazonosító jelét,
bankszámlaszámát,
 7. a  sportköztestületnek nyújtott működési célú költségvetési támogatás esetén a  kedvezményezett
költségvetését,
 8. a  sportköztestületnek nyújtott működési célú költségvetési támogatás kivételével a  tervezett program
szakmai tervét és az 1. melléklet szerinti költségtervét, a felhasználás részletes leírását,
 9. a  támogatott tevékenységhez szükséges jogerős hatósági engedélyeket, az  építésiengedély-köteles
tevékenységekhez szükséges jogerős építésügyi hatósági engedély kivételével,
10. építésiengedély-köteles tevékenység esetén a jogerős építési engedélyt,
11. beruházási célú költségvetési támogatás esetén – a  támogatási szerződésben foglaltaknak megfelelően –
a  kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy tizenöt évig biztosítja a  létesítmény támogatási szerződésben
foglalt célú fenntartását, üzemeltetését, illetve ha a  kedvezményezett az  ingatlan vagyonkezelője,
a tulajdonos nyilatkozata is szükséges,
12. a doppingellenes tevékenység szabályairól szóló kormányrendelet alapján a doppingellenes tevékenységet
végző kedvezményezett nyilatkozatát, igazolását arról, hogy doppingellenes feladatainak eleget tesz,
13. a  kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy a  nemzeti sportinformációs rendszer részére történő
adatszolgáltatási kötelezettségének a jogszabályban foglaltaknak megfelelően eleget tesz,
14. a  kedvezményezett sportszövetség nyilatkozatát, igazolását arról, hogy az  Stv. 23.  § (1)  bekezdésében
meghatározott szabályzatalkotási kötelezettségének eleget tett,
15. a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy a sportrendezvények biztonságáról szóló kormányrendeletben
meghatározott, a  sportrendezvények biztonságos lebonyolításával összefüggő kötelezettségeinek eleget
tesz,
16. a  kedvezményezett igazolását arról, hogy a  32.  § (3)  bekezdés és a  38.  § (2)  bekezdés szerinti önrész
rendelkezésére áll,
17. a kedvezményezett nyilatkozatát az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű (de minimis)
támogatásról.
(2) Az  (1)  bekezdés 6.  pontjában meghatározott személyes adatok kedvezményezett részéről történő szolgáltatása
önkéntes, de azok támogató részére való rendelkezésre bocsátása és a  kezelésükhöz való hozzájárulás
a költségvetési támogatás feltételét képezi.
(3) A  támogató a  kedvezményezettet hiánypótlásra szólítja fel, ha a  kedvezményezett nem nyújtja be a  támogatási
szerződés megkötéséhez szükséges dokumentumokat. Hiánypótlásra csak egy alkalommal, a  felszólítás
kézhezvételétől számított harminc napon belül van lehetőség, ennek elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
A hiánypótlás ideje a támogatási szerződés megkötésére meghatározott határidőbe nem számít bele.
(4) A 32. § (2) bekezdése szerinti esetben a kezesi felelősséggel helytálló sportszövetségnek az (1) bekezdés 2. pontja
szerinti dokumentumot, valamint a  tartozás visszafizetése esetére az  azonnali beszedési megbízás alkalmazására
vonatkozó meghatalmazást kell csatolnia.
(5) A támogatási szerződés megkötésének feltétele, hogy a kedvezményezettnek esedékessé vált és meg nem fizetett
köztartozása nem áll fenn, és erről a  kedvezményezett nyilatkozatot vagy a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal által
kiállított, harminc napnál nem régebbi igazolást nyújt be a  támogató részére, továbbá hozzájárul ahhoz, hogy
a támogató a nyilatkozat valóságtartalmának igazolását kérje.
18. § (1) A  17.  § (1)  bekezdés 1., 2., 4. és 5.  pontjában meghatározott dokumentumokat nem kell benyújtani, ha
a kedvezményezett
a) a miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv,
b) az  államháztartás központi alrendszerébe sorolt és nem a  miniszter irányítása alá tartozó központi
költségvetési szerv,
c) olyan gazdasági társaság, amelynek vonatkozásában a  miniszter jogszabály, vagy a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt.-vel kötött szerződés alapján tulajdonosi jogokat gyakorol és a miniszter a támogató,
d) olyan közalapítvány, alapítvány, amely tekintetében a  miniszter alapítói jogokat gyakorol és a  miniszter
a támogató,
e) helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, jogi személyiségű társulás, térségi fejlesztési tanács.
(2) Ha az  (1)  bekezdés hatálya alá nem tartozó kedvezményezettről a  kincstár törvényben meghatározott közhiteles
és nyilvános nyilvántartást vezet, a  kedvezményezettnek a  17.  § (1)  bekezdés 2.  pontjában meghatározott
dokumentumot nem kell benyújtania. Ez  esetben a  kedvezményezett létezését a  támogató ellenőrzi
a nyilvántartásban.
(3) Ha a  kedvezményezett a  köznevelés információs rendszerébe bejelentkezett, OM azonosítóval nyilvántartott
intézmény vagy a  felsőoktatás információs rendszerének intézménytörzsében nyilvántartott szervezet, a  17.  §
(1) bekezdés 1., 2., 4. és 5. pontjában meghatározott dokumentumokat nem kell benyújtania. A kedvezményezett
létezését és egyéb nyilvántartott adatait a támogató ellenőrzi a nyilvántartásokban.
(4) Ha a támogató részére a támogatási szerződés előkészítése érdekében
a) a  civil szervezet, közhasznú szervezet nem csatolta adatairól a  nyilvántartást vezető bíróság által kiállított,
harminc napnál nem régebbi kivonatot, a  miniszter a  civil szervezet, közhasznú szervezet bírósági
nyilvántartásba vett adatait a bíróság nyilvántartásából szerzi be, illetve ellenőrzi,
b) az  egyéni vállalkozó nem csatolta az  egyéni vállalkozó hatályos adatait tartalmazó hatósági igazolás
másolatát vagy az  egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő hatályos adatait igazoló, harminc napnál
nem régebbi hatósági bizonyítványt, a  miniszter az  adatokat az  egyéni vállalkozók nyilvántartásából szerzi
be, illetve ellenőrzi,
c) a  gazdasági társaság nem csatolta harminc napnál nem régebbi cégkivonatát, a  miniszter az  adatokat
a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi be.
(5) A  Kormány hatáskörében végrehajtott, nem a  központi költségvetés fejezetei közötti megállapodás alapján
lebonyolított tárgyévi, a sport célú előirányzatok javára történt előirányzat-átcsoportosítás, valamint az Ávr. 153. §
(1)  bekezdése alapján meghiúsult, illetve kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok Kormány döntése
alapján, az  eredetitől eltérő célra visszahagyott forrásai esetében az  ezek terhére történő támogatásnyújtáskor
a  miniszter a  támogatási szerződést a  17.  § (1)  bekezdés 11–15.  pontja szerinti dokumentumok hiányában is
megkötheti. A támogatás folyósításának – a 21. §-ban meghatározottak mellett – feltétele, hogy a kedvezményezett
a  17.  § (1)  bekezdés 11–15.  pontja szerinti dokumentumokat a  szerződéskötést követő tizenöt napon belül
benyújtsa. Ennek hiányában a támogatás folyósítására nem kerül sor.
19. § Az  Ávr. 84.  § (1)  bekezdésének figyelembevételével a  kedvezményezett az  Ávr. 84.  § (2)  bekezdésében
meghatározott biztosítékként köteles benyújtani a  támogatóhoz valamennyi, jogszabály alapján beszedési
megbízással megterhelhető fizetési számlájára vonatkozóan, a  támogató javára szóló, csak a  támogató írásbeli
hozzájárulásával visszavonható beszedési megbízásra felhatalmazó nyilatkozatát pénzügyi fedezethiány miatt
nem teljesíthető fizetési megbízás esetére a  követelés legfeljebb harmincöt napra való sorba állítására vonatkozó
rendelkezéssel együtt. Több bankszámla esetén a kedvezményezettnek meg kell adnia a felhatalmazó nyilatkozatok
érvényesítésének sorrendjét is. A kedvezményezett biztosítékként egyéb olyan eszközt is felajánlhat a támogatónak,
amely lehetővé teszi, hogy a  támogató a  költségvetési támogatás visszafizetésére vonatkozó igényét
maradéktalanul, a  lehető legrövidebb időn belül eredményesen érvényesítse. A  biztosítékadási kötelezettség
elmulasztása esetén a költségvetési támogatás folyósítását annak pótlásáig fel kell függeszteni.
20. § (1) A  támogatási szerződés módosítását bármelyik fél – a  költségvetési támogatás célja, összege, az  azt alátámasztó
költségterv, továbbá a  költségvetési támogatás felhasználásának kezdő időpontja és véghatárideje tekintetében –
a  költségvetési támogatás felhasználására az  eredeti vagy a  korábban módosított támogatási szerződésben
meghatározott véghatáridő leteltéig írásban kezdeményezheti. A költségvetési támogatás összegének módosítása
az  Ávr. 95.  § (2)  bekezdésében meghatározott esetekben többlet költségvetési támogatás biztosítására is
kiterjedhet. A  költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolás határidejének módosítása írásban
kezdeményezhető az  eredeti vagy a  korábban módosított támogatási szerződésben meghatározott beszámolási
határidő leteltéig. A támogatási szerződés módosítására irányuló kezdeményezésnek tartalmaznia kell a módosítás
indokát is. Az  elszámolási határidő módosítása esetén a  kedvezményezett köteles a  19.  §-ban meghatározott,
a  módosított elszámolási határidőnek megfelelő biztosítékot benyújtani, legkésőbb az  általa történő támogatási
szerződés módosítás aláírásakor.
(2) Ha a  támogatási szerződés megkötését követően eltérő finanszírozást megalapozó indok merül fel, a  támogatási
szerződést módosítani kell.
(3) A  támogatási szerződésben meghatározott módon – a  kedvezményezett írásbeli indokolási kötelezettsége mellett –
a költségtervben rögzített összegek – a bérköltség és egyéb személyi jellegű kifizetések, a munkaadókat terhelő járulékok,
a dologi kiadások, a beruházás és a felújítás rovatok (a továbbiakban együtt: a költségterv rovatai) szintjén – a költségvetési
támogatás és – ha az előírásra került – a saját forrás főösszegén belül eltérhetnek.
(4) A költségvetési támogatás terhére történő felhasználás esetében a (3) bekezdés szerinti, a támogatási szerződésben
meghatározott mértéket, de a  költségterv rovatai szintjén pozitív irányban külön-külön legalább húsz százalékot
meghaladó eltérés elfogadására csak a támogatási szerződés módosítása keretében kerülhet sor az (1) bekezdésben
foglaltak figyelembevételével.
21. § A költségvetési támogatás folyósítására a támogató részéről akkor kerülhet sor, ha
a) a  kedvezményezettnek az  olimpiai központok működtetését és fejlesztését végző szervezettel,
vagy a  Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő
Részvénytársasággal szemben kilencven napnál régebbi, esedékessé vált és meg nem fizetett tartozása nem
áll fenn, és
b) a  kedvezményezett a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló törvény alapján igénybe vehető látványcsapatsport támogatásból nincs kizárva.
8. A költségvetési támogatás felhasználása, elszámolása és a felhasználás ellenőrzése
22. § (1) A  költségvetési támogatás – a  támogató és a  kedvezményezett közötti támogatási szerződésben foglalt célra és
feltételekkel – e rendelet és a támogatási szerződés előírásainak megfelelő harmadik személy által is felhasználható.
(2) A költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolót számviteli bizonylattal – ideértve a kifizetést igazoló
bizonylatot, szerződést is – alátámasztott módon a 2. melléklet szerinti nyomtatványon (a továbbiakban: összesített
elszámolási táblázat) kell benyújtani. A költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóhoz az összesített
elszámolási táblázatot és a szöveges szakmai beszámolót papír alapon eredetiben kell benyújtani, és a támogatási
szerződésben a  támogató részéről megjelölt kapcsolattartó személy részére elektronikus úton is mellékelni kell
szerkeszthető változatban.
23. § (1) Ha a  költségvetési támogatás végső felhasználója nem a  kedvezményezett, a  kedvezményezett köteles
a  költségvetési támogatásról a  költségvetési támogatás végső felhasználóját az  összesített elszámolási táblázat
szerint elszámoltatni, és az  összesített elszámolási táblázat, a  pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat, a  támogatási
szerződés, valamint annak lezárását vagy megszűnését igazoló okirat kedvezményezett által hitelesített másolatát
a támogatónak átadni a 3. melléklet szerinti elszámolással egyidejűleg. A kedvezményezett köteles továbbá csatolni
a  támogatás végső felhasználójától egy nyilatkozatot, miszerint a  kedvezményezett a  fizetési kötelezettségének
eleget tett.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben az elszámoltatás költségei a kedvezményezettet terhelik.
24. § (1) A beszámoló benyújtására előírt határidőt
a) a  támogatott tevékenység három hónapon belüli megvalósítása, valamint az  egymillió forintot meg nem
haladó összegű költségvetési támogatás esetén a  költségvetési támogatás felhasználásának véghatáridejét
követő harminc napon belüli időpontra,
b) az a) pontban meghatározott esetek kivételével hatvan napon belüli időpontra
kell a támogatási szerződésben meghatározni.
(2) A  pénzügyi elszámolást a  támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell
elkészíteni. A pénzügyi elszámolás számlaösszesítőből és a költségvetési támogatás, valamint – ha előírásra került –
a  saját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatoknak, kifizetést igazoló bizonylatoknak, a  költségvetési
támogatás jogszerű és a  céljának megfelelő felhasználását igazoló egyéb dokumentumoknak a  kedvezményezett
képviselője által hitelesített másolatából áll. A  költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat
a  kedvezményezett záradékkal látja el, amelyben jelzi, hogy a  számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit
számolt el a szerződésszámmal hivatkozott támogatási szerződés terhére.
(3) A  százezer forint értékhatárt meg nem haladó számlák másolatát a  támogatói okirat vagy támogatási szerződés
erre vonatkozó rendelkezése esetén nem kell benyújtani, ha a  számlaösszesítőn feltüntetett adatok valódiságát,
az  eredeti bizonylatokkal való egyezőségét és az  eredeti bizonylatok (2)  bekezdés szerinti záradékolásának
megtörténtét könyvvizsgáló igazolja. A könyvvizsgáló kamarai tagságát a támogató ellenőrizheti.
(4) A  beszámolót a  támogató az  annak kézhezvételétől számított kilencven napon belül megvizsgálja és dönt annak
elfogadásáról vagy elutasításáról. A  támogató döntéséről, továbbá az  esetleges visszafizetési kötelezettségről
a  döntést követő tíz napon belül írásban értesíti a  kedvezményezettet. A  támogató a  beszámoló elbírálására
vonatkozó határidőt annak lejárta előtt, indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb negyven nappal
meghosszabbíthatja hiánypótlás esetén.
(5) Ha a  kedvezményezett a  hiánypótlási határidőt elmulasztja, vagy a  hiánypótlást második alkalommal is
hibásan vagy hiányosan teljesíti, a  beszámoló vagy annak érintett része nem fogadható el. A  hiánypótlás
eredménytelenségét követően a  támogató érvényesítheti a  beszedési megbízás benyújtására vonatkozó
felhatalmazást.
25. § (1) Ha a  kedvezményezettnek nyújtott költségvetési támogatás végső felhasználója nem a  kedvezményezett,
a  kedvezményezett képviselője a  költségvetési támogatás végső felhasználójának a  költségvetési támogatás
felhasználását igazoló beszámolóját annak kézhezvételétől számított hatvan napon belül megvizsgálja és
tájékoztatja a költségvetési támogatás végső felhasználóját a beszámoló elfogadásáról vagy annak hiányosságáról.
Hiánypótlásra két alkalommal, megfelelő, de alkalmanként legfeljebb tizenöt napos határidő tűzésével kerülhet sor,
és a felhívásban meg kell jelölni a beszámoló hiányosságát.
(2) Ha a költségvetési támogatás végső felhasználója az  (1) bekezdés szerinti hiánypótlási határidőt elmulasztja, vagy
a hiánypótlást második alkalommal is hibásan vagy hiányosan teljesíti, a beszámoló vagy annak érintett része nem
fogadható el. A  hiánypótlás eredménytelenségét követően a  sportköztestület elnöke érvényesítheti a  beszedési
megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazást.
26. § (1) A  költségvetési támogatás felhasználását és elszámolását a  minisztérium, valamint a  jogszabályban, a  pályázati
felhívásban és a támogatási szerződésben meghatározott szervek ellenőrizhetik.
(2) A  támogató – a  felhasználási időszakban vagy a  beszámoló benyújtását követően, de legkésőbb a  beszámoló
elfogadását követő egy éven belül, de beruházási célú költségvetési támogatás esetén 15 évig bármikor –
a  felhasználás helyszínén ellenőrizheti a  költségvetési támogatás felhasználását. Amennyiben a  beruházási célú
költségvetési támogatás ellenőrzése esetén a  támogató megállapítja, hogy a  kedvezményezett a  15 évre vállalt
sportcélú fenntartásnak nem tesz eleget, a  támogatási összeg visszafizetését 100%-ban, ügyleti kamattal együtt
előírhatja. Az ügyleti kamat számításának kezdő időpontja a költségvetési támogatás folyósításának napja.
(3) A  támogató a  beszámoltatás során ellenőrzi, hogy a  költségvetési támogatás felhasználása során
a  kedvezményezett a  közbeszerzési értékhatárt elérő beszerzések, beruházások, szolgáltatás megrendelések
kapcsán a  közbeszerzést lebonyolította-e. Az  ennek megállapításához szükséges dokumentumokat
a kedvezményezett a közbeszerzési eljárás befejezését követően – legkésőbb az elszámolással egyidejűleg – nyújtja
be a támogató részére. A kedvezményezett e kötelezettségéhez kapcsolódóan benyújtandó dokumentumok körét
és a benyújtás határidejét a támogatási szerződésben kell meghatározni.
(4) Beruházási vagy felújítási célú támogatás esetén kedvezményezett köteles fényképpel igazolni, hogy jól látható
módon elhelyezte a kommunikációs táblát, amelyhez az elszámolás előtt a logót a támogató elektronikus levél útján
a rendelkezésére bocsájtja.
9. A költségvetési támogatás felfüggesztése, visszavonása 27. § (1) A támogató
a) felfüggeszti vagy visszavonja a Gerevich Aladár-sportösztöndíját annak
aa) a versenyzőnek, akivel szemben a doppingellenes tevékenység szabályairól szóló kormányrendelet
alapján doppingeljárás megindítására kerül sor vagy a  lefolytatott doppingeljárás eredményeként
jogerős eltiltás büntetés kerül kiszabásra, vagy akinek a válogatott kerettagsága megszűnik,
ab) a  sportszakembernek, akivel szemben a  doppingellenes tevékenység szabályairól szóló
kormányrendelet alapján doppingeljárás megindítására kerül sor vagy a lefolytatott doppingeljárás
eredményeként jogerős eltiltás büntetés kerül kiszabásra, vagy akinek a  versenyzőt felkészítő
jogosultsága megszűnik,
b) felfüggeszti vagy – a  meghatározott időszakra vonatkozó költségvetési támogatás esetén – visszavonja
annak a  sportszervezetnek, vagy sportszervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységének
a költségvetési támogatását,
ba) amellyel az a) pontban meghatározott versenyző vagy sportszakember tagsági, illetve szerződéses
jogviszonyban áll, és
bb) amellyel szemben az  országos sportági szakszövetség, országos sportági szövetség vagy
a  fogyatékosok országos sportszövetsége a  doppingszabályzatának az  a)  pontban meghatározott
versenyző vagy sportszakember általi megsértésével összefüggésben jogerős sportfegyelmi
büntetést szab ki,
c) felfüggeszti vagy – a  meghatározott időszakra vonatkozó költségvetési támogatás esetén – visszavonja
annak a sportszövetségnek a költségvetési támogatását,
ca) amelynek a b) pontban meghatározott sportszervezeta tagja, illetve amelynek versenyrendszerében
részt vesz, és
cb) amely sportszövetség – a nemzeti doppingellenes szervezet vezetőjének tájékoztatása szerint – nem
tesz eleget a  doppingellenes tevékenység szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott
feladatainak.
(2) Az  (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott, a  kedvezményezettre vonatkozó jogerős büntetést kiszabó
határozat egy példányát az  eljáró doppingbizottság a  határozat jogerőre emelkedésétől számított öt napon belül
továbbítja a támogatónak.
(3) A  nemzeti doppingellenes szervezet vezetője az  (1)  bekezdés c)  pont cb)  alpontjában foglaltakról szóló
tájékoztatását a tudomásszerzéstől számított öt napon belül továbbítja a támogatónak.
(4) A  költségvetési támogatás teljes összegének – (1)  bekezdés szerinti – felfüggesztésére vagy visszavonására akkor
van lehetőség, ha:
a) a doppingszabályzat megsértése, a doppingellenes feladatok teljesítésének elmulasztása kiemelt nemzetközi
sporteseményen történik,
b) a doppingvétséget a sportág utánpótláskorú versenyzőjének sérelmére követik el, vagy
c) a  doppingvétséget a  sportbeli dopping elleni nemzetközi egyezmény kihirdetéséről szóló
kormányrendeletben foglalt, tiltott szereket és módszereket meghatározó jegyzékben szereplő anabolikus
szerekkel, peptid hormonokkal (ennek mimetikumaival és analógjaival) vagy antiösztrogén szerekkel
összefüggésben követik el.
28. § (1) A  költségvetési támogatás visszavonásáról vagy felfüggesztésének időtartamáról, a  visszafizetendő költségvetési
támogatás összegéről a  támogató a  27.  § (1)  bekezdésében meghatározott magatartások, a  27.  § (4)  bekezdése,
valamint a (2) és a (3) bekezdés figyelembevételével, a határozat vagy a tájékoztatás kézhezvételétől számított nyolc
napon belül dönt.
(2) A  költségvetési támogatás felfüggesztésének kezdő időpontja a  Gerevich Aladár-sportösztöndíj esetében
a  felfüggesztésről szóló döntést követő hónap első napja, egyébként a  költségvetési támogatás felfüggesztéséről
szóló döntés meghozatalának napja.
(3) A költségvetési támogatás felfüggesztésének időtartama
a) a  27.  § (1)  bekezdés a)  pontja esetén nem lehet hosszabb, mint a  versenyzővel vagy sportszakemberrel
szemben kiszabott jogerős döntésben meghatározott eltiltás büntetés időtartama, más büntetés alkalmazása
esetén legfeljebb egy év,
b) a 27. § (1) bekezdés b) és c) pontja esetén legfeljebb egy év.
 (4) A  költségvetési támogatás felfüggesztésének időtartama alatt állami sport célú támogatás a  sportág szakmai
feladatainak ellátásával összefüggésben – az (5) bekezdésben foglaltak kivételével – nem nyújtható.
 (5) A  költségvetési támogatás visszavonásáról, illetve felfüggesztéséről való döntés nem veszélyeztetheti
a sportszervezet vagy a sportszövetség utánpótlás-nevelési feladatainak ellátását.
 (6) A  visszavont költségvetési támogatást a  kedvezményezett – a  visszavonásról szóló értesítés kézhezvételétől,
amennyiben elektronikus úton kerül értesítésre, úgy attól a  naptól számítva számított harminc napon belül
– visszafizeti a  minisztérium 10032000-01220328-50000005 számú fejezeti kezelésű előirányzat felhasználási
keretszámlára az átutalási megbízás közlemény rovatában az Áht. azonosító és a szerződésszám megjelölésével.
(7) A  támogató a  költségvetési támogatás visszavonásáról vagy felfüggesztéséről a  döntés meghozatalát követő
öt napon belül értesíti a nemzeti doppingellenes szervezet vezetőjét.
29. § (1) Ha a kedvezményezett neki fel nem róható okból nem teljesíti a  támogatási szerződésben vállalt kötelezettségeit
vagy a  támogatási szerződés meghiúsul, köteles azt az  okról való tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül
írásban bejelenteni a  támogatónak, és a  fel nem használt költségvetési támogatásról írásban lemondani, azt
visszafizetni, valamint a költségvetési támogatás felhasznált részéről elszámolni.
(2) A  vissza nem térítendő céllal nyújtott költségvetési támogatás esetén bármely okból visszafizetésre kötelezett
kedvezményezettnek a  visszafizetési határidő lejárta előtt írásban benyújtott, részletes indokolást tartalmazó
kérelmére biztosított részletekben történő teljesítés a  tizenkét hónapot nem haladhatja meg. A  részletfizetési
kedvezmény biztosítására a támogató és a kedvezményezett külön megállapodást kötnek.
IV. FEJEZET
A SPORTTEVÉKENYSÉG TÁMOGATÁSÁNAK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 30. § (1) Az  előirányzatok részletes felhasználási szabályait a  4.  melléklet tartalmazza. A  4.  mellékletben meghatározott
felhasználási szabályokat az  egyes előirányzatokhoz rendelt megfelelő államháztartási egyedi azonosító számmal
azonosított előirányzatra kell alkalmazni, annak a  fejezeten belüli címrendbeli besorolásától függetlenül.
Az előirányzatok terhére nyújtott támogatások felhasználására és az elszámolható költségekre az V. Fejezet további
különös szabályokat állapít meg.
(2) Az  előirányzatokon rendelkezésre álló források – a  4.  mellékletben, illetve az  V. Fejezetben szereplő különös
szabályokon kívül – az alábbiakra használhatók fel:
a) bérköltség, egyéb személyi jellegű kifizetések,
b) munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó,
c) adott feladathoz kapcsolódó működési (dologi) kiadások támogatása,
d) a feladat megvalósításához szükséges eszközök, felszerelések,
e) beruházási és felújítási célú kiadások.
(3) Az előirányzatokon rendelkezésre álló források harmadik személy részére továbbadhatóak, amelynek elszámolásáért
a költségvetési forrás kedvezményezettje felel.
V. FEJEZET
A SPORTTEVÉKENYSÉG TÁMOGATÁSÁNAK KÜLÖNÖS SZABÁLYAI 31. § E  fejezet tartalmazza a  10–19. alcímekhez tartozó egyes fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó, a  támogatás
igénybevételének feltételeiként előírt eljárási és előirányzat gazdálkodási szabályokat.
10. Versenysport támogatása 32. § (1) A miniszter a Versenysport támogatása előirányzat terhére költségvetési támogatást nyújthat az a)–d) pont szerinti
kiemelt hazai rendezésű, nemzetközi jelentőségű sport- és sportdiplomáciai események rendezésével összefüggő
költségek fedezetéhez:
a) a felnőtt és az az alatti első utánpótlás korosztály világbajnoksága,
b) a felnőtt és az az alatti első utánpótlás korosztály Európa-bajnoksága,
c) a  felnőtt Világkupa (az adott sportág nemzetközi szövetsége által az  éves versenynaptárban Világkupaként
meghatározott verseny),
d) világ- és európai sportági szövetség által rendezett kongresszus, konferencia, illetve szövetség irányító és
szakmai szerveinek ülése.
 (2) Ha a  sportszövetség előzetes jóváhagyását követően a  sportszövetség jogi személyiséggel felruházott
szervezeti egysége vagy a  sportszövetséggel tagsági viszonyban álló sportszervezet nyeri el az  (1)  bekezdés
szerinti sportesemény rendezési jogát, a  regisztrációs kérelem és a  támogatási kérelem benyújtására, valamint
sikeres pályázat esetén a  sportesemény költségvetési támogatására a  sportszövetség bevonásával kerülhet sor
a sportszövetség kezesi felelőssége mellett.
(3) A  miniszter a  költségvetési támogatás feltételeként a  kiemelt hazai rendezésű, nemzetközi jelentőségű sport- és
sportdiplomáciai esemény teljes költségvetésének legfeljebb tizenöt százalékát kitevő saját forrás biztosítását
írhatja elő.
33. § (1) A  sportrendezvény rendezési jogára vonatkozó pályázat benyújtását legalább negyvenöt nappal – ha a  pályázat
benyújtásához a  Kormánynak a  32.  § (1)  bekezdése szerinti sportesemény rendezésére, létesítményfejlesztésre,
beruházásra vonatkozó garanciavállalása, a költségvetési támogatásról szóló, vagy ötvenmillió forintot meghaladó
támogatási kérelemre vonatkozó szándéknyilatkozata szükséges, legalább kilencven nappal – megelőzően
a 4. melléklet 4. sorában meghatározott szervezet a sportesemény megrendezésének szándékát és az előirányzatból
való költségvetési támogatás iránti kérelmét tartalmazó regisztrációs kérelmet nyújt be a  miniszter részére,
kivéve a (2) bekezdésében meghatározott esetet. A regisztrációs kérelmet az 5. melléklet szerinti – a minisztérium
honlapján is közzétett – nyomtatványon kell postai és elektronikus úton megküldeni.
(2) A  miniszter a  regisztrációs kérelmet annak kézhezvételétől számított harminc napon belül elbírálja, dönt annak
nyilvántartásba vételéről vagy elutasításáról, amelyről a 4. melléklet 4. sorában meghatározott szervezetet értesíti.
Ha a  regisztrációs kérelem kiegészítésre vagy kijavításra szorul, azt a  miniszter hiánypótlás végett a  kérelmező
sportszövetségnek legfeljebb tizenöt napos határidő kitűzésével visszaküldi.
(3) A miniszter a regisztrációs kérelem nyilvántartásba vételét elutasítja, ha
a) nem a 4. melléklet 4. sorában meghatározott szervezet nyújtotta be, vagy
b) nem a 32. § (1) bekezdése szerinti sportesemény megrendezésének szándékát tartalmazza, vagy
c) a  regisztrációs kérelem a  4.  melléklet 4. sorában meghatározott szervezet hibájából hiányosan került
benyújtásra és a hiánypótlás nem vezetett eredményre, vagy
d) a regisztrációs kérelem benyújtására az (1) bekezdés szerinti határidő elteltét követően került sor.
(4) Ha a  sportesemény rendezési jogára vonatkozó pályázathoz a  Kormány döntését igénylő létesítményfejlesztés,
beruházás szükséges, a regisztrációs kérelemhez – a sportesemény megrendezésének támogatási kérelme mellett –
a sportesemény tervezett helyszínéül szolgáló létesítmény vezetőjének a sportesemény megrendezéséhez szükséges
előzetes és részletes beruházási és fejlesztési költségtervét tartalmazó írásbeli nyilatkozatát is csatolni kell.
(5) A regisztrációs kérelem nyilvántartásba vétele a miniszter részére fizetési kötelezettségvállalást nem jelent.
34. § (1) A sportesemény rendezési jogának elnyerése esetén a 4. melléklet 4. sorában meghatározott szervezet támogatási
kérelmet nyújthat be – legkésőbb a  sportesemény időpontját megelőző év április 30-ig – a  miniszter részére.
A támogatási kérelmet a 6. melléklet szerinti – a minisztérium honlapján is közzétett – nyomtatványon kell postai és
elektronikus úton megküldeni.
(2) A  miniszter – egyedi kérelemre – a  32.  § (1)  bekezdése szerinti sportesemény esetén eltekinthet a  regisztrációs
kérelem benyújtásától, és a támogatási kérelem az (1) bekezdés szerinti határidőt követően is benyújtható, ha:
a) a sportesemény rendezési jogára vonatkozó pályázat az (1) bekezdés szerinti határidő lejártát követően kerül
kiírásra,
b) az adott nemzetközi szövetség előzetes írásbeli egyeztetést követően a sportesemény megrendezésére kéri
fel a 4. melléklet 4. sorában meghatározott szervezetet, vagy
c) a sportesemény kiemelkedő sportszakmai jelentőségű.
(3) Ha az  évenként megrendezendő Világkupa rendezési jogára vonatkozóan pályázat nem kerül kiírásra,
a  sportszövetségnek kizárólag a  6.  melléklet szerinti támogatási kérelmet kell postai és elektronikus úton
megküldenie a minisztérium részére a sportrendezvény időpontját megelőző év április 30-ig.
35. § (1) A miniszter a beérkezett támogatási kérelmek alapján dönt a költségvetési támogatásban részesíthető, a 4. melléklet
4. sorában meghatározott szervezetekről.
(2) A  tárgyévre vonatkozó költségvetési támogatásról való döntés során a  következő szempontokra kell figyelemmel
lenni:
a) a sportesemény hazai megrendezésének eredményességi, kvalifikációs, sportdiplomáciai szerepe,
b) a sporteseményen részt vevő országok, sportolók, nézők várható száma,
c) a sportesemény közvetítésének Magyarország kedvező nemzetközi megítélésére gyakorolt hatása,
d) a  sporteseménnyel összefüggő sportinfrastruktúra-fejlesztés, akadálymentesítés, a  beruházás
sportágfejlesztési és sportpolitikai, valamint gazdaságösztönző hatása,
e) a sportesemény, valamint az azzal összefüggő sportinfrastruktúra-fejlesztés, beruházás hosszú távú – költségvetési
éven áthúzódó – hatása,
f ) a  sporteseménnyel összefüggő sportinfrastruktúra-fejlesztéshez kapcsolódó egyéb állami sport célú
támogatási kérelem,
g) a  sporteseménnyel összefüggő sportinfrastruktúra-fejlesztés a  nyári olimpiai és paralimpiai játékok,
valamint a  Nemzetközi Világjátékok Szövetsége (Sportaccord) IWGA Világjátékok Magyarországon történő
megrendezésével is összefüggő összetettsége, jelentősége,
h) a sporteseménynek a sportág további fejlődésére gyakorolt, várható hatása,
i) a fogyatékos személyek társadalmi integrációjára gyakorolt hatása.
36. § A 32. § (1) bekezdés szerinti költségvetési támogatás esetén – a 17. §-ban meghatározottak mellett – a támogatási
szerződés megkötésének feltételei a következők:
a) a  kedvezményezett szervezet lehetővé teszi, hogy a  támogatási szerződés megkötésétől a  költségvetési
támogatás felhasználásával történő elszámolásig a miniszter képviselője tanácskozási joggal részt vehessen
a szervezőbizottság munkájában,
b) a  kedvezményezett szervezet költségvetést készít és nyújt be a  miniszter részére, amely alapján
meghatározásra kerül, hogy a miniszter által nyújtott költségvetési támogatás milyen rendezési költségekhez
használható fel.
37. § A kedvezményezett szervezet a  támogatási szerződésben megállapított elszámolási határidőig a miniszter részére
megküldi a sportesemény szakmai értékelését is.
38. § (1) A 32. § (1) bekezdése szerinti sportesemények körébe nem tartozó, azonban sportszakmai szempontból kiemelkedő
jelentőségű hazai rendezésű, nemzetközi sportesemények rendezésével összefüggő költségek fedezetéhez
a miniszter a Versenysport támogatása előirányzat terhére költségvetési támogatást nyújthat.
(2) A miniszter a 32. § (1) bekezdése szerinti sportesemények körébe nem tartozó, azonban sportszakmai szempontból
kiemelkedő jelentőségű hazai rendezésű, nemzetközi sportesemények teljes költségvetésének legfeljebb huszonöt
százalékát kitevő saját forrás biztosítását írhatja elő.
39. § A  kedvezményezett szervezet a  32.  § (3)  bekezdése és a  38.  § (2)  bekezdése szerinti önrész rendelkezésre állását
legkésőbb a szerződés megkötéséig igazolni köteles.
40. § A miniszter a Versenysport támogatása előirányzat terhére költségvetési támogatást nyújthat a 32. § (1) bekezdése
és a  38.  § (1)  bekezdése szerinti sportesemény rendezéséhez szükséges sporteszközök, berendezések,
sportfelszerelések beszerzéséhez.
41. § A sportinformációs rendszer kialakításával, működtetésével, modulszerű továbbfejlesztésével kapcsolatos feladatok
keretében kerül támogatásra a  rendszer adattörzs bővítéséhez és frissítéséhez kapcsolódó feladatok folyamatos
ellátása, ennek keretében
a) a  funkcionalitás javítása és az  esetleges redundanciák kiküszöbölését célzó informatikai-paraméterezési
feladatok elvégzése,
b) a rendszer használatába bevont szervezetek adminisztrátori struktúrájának kialakítása, valamint
c) a  rendszer széles körben történő megismeréséhez és használatához szükséges kommunikációs és
disszeminációs, különösen médiakampányok lebonyolítása. 11. Országos sportági szakszövetségek akadémia rendszerének kialakítása, továbbá az MLSZ
feladatainak támogatása
42. § Az Országos sportági szakszövetségek akadémia rendszerének kialakítása,
továbbá az MLSZ feladatainak támogatása előirányzat szerinti költségvetési támogatás
a) kiemelt utánpótlás központok feladatai ellátásával összefüggő működési költségekre,
b) a köznevelési intézményrendszerben megvalósuló köznevelési, képzési feladatokra,
c) az  akadémiai program megvalósítását segítő kollégiumi nevelésre és ellátásra, sportegészségügyi és
sporttudományi feladatok elvégzésére,
d) az  akadémiai programban részt vevő igazolt sportolók havonta legfeljebb bruttó százezer forint összegű,
az akadémiai programban való részvétel céljaival összhangban álló támogatására,
e) versenyre, mérkőzésre, edzésre, edzőtáborba történő személyszállítás költségére,
f ) sportlétesítmény, sportpálya – igazolt használat alapján számított – bérleti díjára, valamint
g) felkészítéssel, edzőtáboroztatással és versenyeztetéssel közvetlenül összefüggő szállás és étkezés költségére
használható fel.
12. Versenysport és olimpiai felkészülés szakmai támogatása 43. § (1) A 4. melléklet 7. sor 7.1. pontja szerinti költségvetési támogatás felhasználása során a következő tételek számolhatók el:
a) a  hazai és külföldi versenyeken, edzőtáborokban, más szakmai programokon való részvétel, továbbá
a felkészülés szakmai költségei,
b) a versenyrendezés (beleértve a jogdíjakat is) és más szakmai programok rendezésének költségei,
c) a sportdiplomáciai feladatokkal összefüggő költségek,
d) a  sportegészségügyi ellátással (különösen válogatott vagy olimpiai kerettagok sporttevékenységével
összefüggő sport- és egyéb egészségügyi szolgáltatások, táplálkozási tanácsadás, sportegészségügyi
eszközök, műszerek, gyógyszerek, étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlása) összefüggő költségek,
e) doppingellenes tevékenységgel összefüggő költségek,
f ) sportfelszerelés, sporteszközök, sportág-specifikus technikai eszközök, a  sporttevékenységhez közvetlenül
kapcsolódó sportruházat biztosításával, valamint a  sporttevékenységbe bevont állatok vásárlásával és
tartásával kapcsolatos, valamint állategészségügyi költségek,
g) a sportszövetség, sportszervezet tulajdonában, vagyonkezelésében lévő, vagy az általa bérelt, a felkészülésre
vagy edzőtáborozásra szolgáló sportlétesítmény fenntartásával, működtetésével összefüggő költségek,
h) a  munkaviszonyban, valamint munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatott, a  sportolók
felkészítésében közvetlenül közreműködő sportszakemberek – a  számvitelről szóló törvény szerinti –
bérköltsége, bérrel kapcsolatos munkaadót terhelő járulékai és megbízási díja,
i) sportszakmai kiadványok elkészítésének, megjelentetésének, beszerzésének költségei,
j) sportszakemberek képzésének és továbbképzésének költségei.
(2) A  4.  melléklet 7. sor 7.2.  pontja szerinti költségvetési támogatás felhasználása során – az  (1)  bekezdésben
meghatározottak mellett – a következő tételek számolhatók el:
a) a nemzeti és a nemzetközi szervezetek tagdíjai, a regisztrációs és licencdíjak,
b) a sportszövetségi, sportszervezeti iroda működésével kapcsolatos költségek,
c) a  sporttevékenységgel közvetlenül összefüggő szakmai, kommunikációs és marketing kiadványok
megjelentetésének, beszerzésének költségei,
d) a  munkaviszonyban, valamint a  munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatott
sportszakemberek – a  számvitelről szóló törvény szerinti – bérköltsége, bérrel kapcsolatos munkaadót
terhelő járulékai és megbízási díja,
e) a pénzügyi tevékenységgel és könyveléssel kapcsolatos költségek, szakértői díjak,
f ) a sportszövetség, sportszervezet sporttevékenységével kapcsolatos belföldi utazási költségek.
(3) A  4.  melléklet 7. sor 7.2.  pontja szerinti költségvetési támogatásban részesülő országos sportági szakszövetség,
országos sportági szövetség sportköztestület a költségvetési támogatást az Stv.-ben, valamint az alapszabályában
meghatározott feladatokra köteles fordítani. A szövetségi költségvetési támogatások összegének meghatározásakor
az országos sportági szakszövetségek, országos sportági szövetségek következő szövetségi adatait kell figyelembe
venni:
a) a sportágban kiadott belföldi versenyengedélyek száma több mint ötszáz,
b) a szövetségi tagszervezetek száma több mint húsz,
c) a 7. melléklet szerinti pontérték-táblázat alapján számított sportági eredményességi pontszám nem nulla.
(4) Ha az  országos sportági szakszövetség, országos sportági szövetség a  (3)  bekezdésben meghatározott feltételek
közül kettőnek nem felel meg, a 4. melléklet 7. sor 7.2. pontja szerinti költségvetési támogatása az adott évben nem
lehet több másfélmillió forintnál.
(5) Ha az  országos sportági szakszövetség, országos sportági szövetség a  (3)  bekezdésben meghatározott feltételek
közül legalább kettőnek megfelel, a támogatási döntéskor az országos sportági szakszövetségek, országos sportági
szövetségek következő adatait kell figyelembe venni:
a) a 4. melléklet 7. sor 7.2. pontjában foglaltak költségvetési támogatására rendelkezésre álló összeg huszonöt
százalékának felosztása a  7.  mellékletben meghatározott pontérték-táblázat alapján kiszámított sportági
eredményességi pontszám alapján történik,
b) a 4. melléklet 7. sor 7.2. pontjában foglaltak költségvetési támogatására rendelkezésre álló összeg hetvenöt
százalékának felosztása a következő adatok alapján történik, a megjelölt arányban
ba) a sportszövetség által fizetendő nemzetközi tagdíjak egyszeres szorzóval,
bb) a sportágban kiadott belföldi versenyengedélyek száma négyszeres szorzóval,
bc) a sportszövetségi tagszervezetek száma négyszeres szorzóval,
bd) a sportszövetség közgyűlése által elfogadott mérleg szerinti éves költségvetés egyszeres szorzóval,
be) a sportági tradíciók (a magyar sportszövetség megalakulása óta eltelt évek) háromszoros szorzóval,
bf ) egyéb, előre nem számszerűsíthető szempontok, azaz a sportág szállítási igénye kétszeres szorzóval,
pályaigénye kétszeres szorzóval, technikai igényei és állatok bevonásának igénye négyszeres
szorzóval, edzőpartner bevonásának igénye négyszeres szorzóval, női és férfi szakágai hatszoros
szorzóval, olimpiai szakágak száma hatszoros szorzóval.
13. A Sporteredmények, sportszakmai tevékenység anyagi elismerése 44. § (1) A  miniszter Gerevich Aladár-sportösztöndíjként kiemelt sportösztöndíjat és szövetségi sportösztöndíjat
adományozhat az  olimpiai, paralimpiai, sakkolimpiai, speciális világjáték-válogatott kerettag versenyző, valamint
a  felkészítésében közreműködő edző, szövetségi kapitány, válogatott vezetőedző és a  versenyző felkészítésében
közvetlenül részt vevő egyéb sportszakember [a (8)–(17)  bekezdés alkalmazásában, a  továbbiakban együtt: edző]
részére.
(2) A  sportösztöndíj tárgyévi keretösszegét, valamint a  (8)–(17)  bekezdés alapján sportösztöndíjban részesíthető
természetes személyek legnagyobb számát a miniszter állapítja meg. A szövetségi sportösztöndíj keretét a miniszter
a 7. melléklet szerinti pontérték-táblázat alapján az érintett sportköztestület javaslatára figyelemmel határozza meg
azzal, hogy az egyes sportágak keretösszegeit a sportági összpontszám arányában veszi figyelembe.
(3) A (8)–(17) bekezdésben meghatározott jogosultsági feltételek mellett sportösztöndíjra
a) csak válogatott kerettag versenyző jogosult, amely feltétel meglétét a szövetség igazolja,
b) csak olyan, az a) pontban meghatározott versenyzőt felkészítő edző jogosult, aki
ba) a  sport területén képesítéshez kötött tevékenység szabályairól szóló kormányrendeletben
meghatározott legalább középfokú edzői képesítéssel, vagy más, a  közvetlen sportszakmai
felkészítéssel összefüggő képesítéssel, továbbá
bb) a  versenyző sporttevékenységének feltételeit, felkészítését biztosító sportszervezettel vagy
a  versenyző részére versenyengedélyt kiadó sportszövetséggel fennálló, foglalkoztatásra irányuló
jogviszonnyal
rendelkezik, és e feltételek fennállását igazolja.
 (4) Külföldi állampolgárságú edző sportösztöndíjra jogosultságának – kivéve az  (5)  bekezdésben foglaltakat –
a (3) bekezdés b) pontjában foglaltakon kívül további feltétele, hogy az edző
a) az edzői tevékenység végzésére jogosító okirat honosított példányának másolatát,
b) a társadalombiztosítási jogviszony fennállásának igazolására alkalmas okirat másolatát,
c) annak igazolását, hogy bankszámlával rendelkezik, továbbá
d) a  tartózkodási engedélye másolatát – amelyből megállapítható, hogy legalább a  munkaszerződés,
munkavégzésre irányuló egyéb szerződés időtartamával megegyező időtartamban Magyarország területén
jogszerűen tartózkodik –
csatolja. (5) A  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi
I. törvény 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti EGT-állampolgárságú edzők esetében a sportösztöndíjra jogosultság
feltételei azonosak a magyar állampolgárságú edzőkre a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételekkel.
(6) A sportösztöndíjban részesülőkről a miniszter a (8)–(17) bekezdésben meghatározottak szerint dönt és gondoskodik
a havi sportösztöndíjak tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig történő folyósításáról.
(7) Ha a  versenyzővel, edzővel szemben doppingvétség elkövetésének megalapozott gyanúja miatt doppingeljárás
indul, a sportösztöndíj folyósítását fel kell függeszteni.
(8) Kiemelt sportösztöndíjban részesíthető
a) az  előző négy évben olimpiai játékokon érmes vagy világbajnokságon kizárólag olimpiai versenyszámban
világbajnok versenyző,
b) az a) pont szerinti versenyzőt felkészítő edző,
c) az  előző négy évben paralimpián érmes vagy világbajnokságon paralimpiai versenyszámban világbajnok
versenyző,
d) a c) pont szerinti versenyzőt felkészítő edző.
(9) A kiemelt sportösztöndíj mértéke
a) a (8) bekezdés a) pontja szerinti versenyző esetén
aa) egyéni sportágban elért, sportösztöndíjra jogosító eredmény után havonta négyszázezer forint,
ab) egyéni sportág csapat versenyszámaiban vagy csapatsportágban elért, sportösztöndíjra jogosító
eredmény után versenyzőnként havonta legalább kétszázezer, legfeljebb háromszázezer forint,
b) a (8) bekezdés b) pontja szerinti edző esetén – a (13) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel –
ba) az  a)  pont aa)  alpontjában meghatározott versenyző által elért, kiemelt sportösztöndíjra jogosító
eredmény után havonta négyszázezer forint,
bb) az  a)  pont ab)  alpontjában meghatározott versenyzők, csapat által elért, kiemelt sportösztöndíjra
jogosító eredmény után havonta háromszázezer forint,
c) a (8) bekezdés c) pontja szerinti versenyző és a (8) bekezdés d) pontja szerinti edző esetén egyéni sportágban
elért, sportösztöndíjra jogosító eredmény után havonta legfeljebb kétszázezer forint,
d) a  (8)  bekezdés c)  pontja szerinti versenyző és a  (8)  bekezdés d)  pontja szerinti edző esetén egyéni sportág
csapat versenyszámaiban vagy csapatsportágban elért, sportösztöndíjra jogosító eredmény után
versenyzőnként és edzőnként havonta legfeljebb egyszázezer forint.
(10) A kiemelt sportösztöndíjban részesülő személyekről a miniszter
a) versenyző esetén az elért eredményekre,
b) edző esetén a legjobb eredményt elért versenyzőjének eredményessége és az edző szakmai pályafutásának
értékelésére
figyelemmel dönt. (11) A  versenyző a  (9)  bekezdés a)  pont aa) és ab)  alpontjában, c) és d)  pontjában meghatározott jogcímek közül
csak egy alapján jogosult költségvetési támogatásra. Az edző a  (9) bekezdés b) pont ba) és bb) alpontjában, c) és
d) pontjában meghatározott jogcímek közül csak egy alapján jogosult költségvetési támogatásra.
(12) Szövetségi sportösztöndíjban részesíthető a  (8)  bekezdés hatálya alá nem tartozó felnőtt, valamint utánpótlás
korosztályban induló versenyző, és a felkészítését végző edző.
(13) A szövetségi sportösztöndíj mértéke a (14) és (15) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel
a) sportoló esetén havonta legalább harmincezer, legfeljebb háromszázezer forint,
b) edző esetén havonta legalább ötvenezer, legfeljebb háromszázezer forint.
(14) A fogyatékosok sportjában működő sportszövetségek vagy ezek tagszervezetei által foglalkoztatott edző, továbbá
a fogyatékosok sportjának versenyrendszerében induló versenyző sportösztöndíjának mértéke – a (15) bekezdésre
is figyelemmel – versenyző és edző esetén egyaránt havonta legalább húszezer, legfeljebb százötvenezer forint.
(15) A  Magyar Speciális Olimpiai Szövetség részére biztosítandó sportösztöndíj-keret kizárólag edzők támogatására
fordítható.
(16) A  szövetségi sportösztöndíj pályázati rendszerben kerül felhasználásra, a  pályázatot a  miniszter írja ki és dönt
a beérkezett pályázatokról.
(17) Az  Stv. 58.  § (2)  bekezdésében meghatározott sportköztestületek félévente egy alkalommal a  miniszter részére
javasolhatják az éves keretösszegen belül a költségvetési támogatás mértékének, valamint a támogatott személyek
körének a módosítását.
14. Utánpótlás-nevelési feladatok 45. § (1) A  Sport XXI. Utánpótlás-nevelési Program (a  továbbiakban: Sport XXI. Program) koordinációs feladatai keretében
a költségvetési támogatás a következő célokra fordítható:
a) a  Sport XXI. Programban részt vevő sportszervezetek, valamint országos sportági szakszövetségek szakmai
feladatainak támogatása,
b) testnevelők, edzők, csoportvezetők és szervezők, valamint a  program szakszövetség általi irányítását,
felügyeletét, koordinációját végzők – a  számvitelről szóló törvény szerinti – bérköltsége, bérrel kapcsolatos
munkaadót terhelő járulékai, – a  személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti – béren kívüli juttatásai,
a béren kívüli juttatások kifizetői közterhei és megbízási díja,
c) sportesemények, versenyrendszerek támogatása,
d) a Sport XXI. Programhoz kapcsolódó működési kiadások támogatása,
e) egységes informatikai rendszer működtetése, fejlesztése,
f ) átfogó teljesítménymérési rendszer működtetésének támogatása,
g) a Sport XXI. Program működtetéséhez kapcsolódó létesítményszükségletek támogatása,
h) hazai és nemzetközi versenyeken való részvétel támogatása,
i) eszközök és felszerelések beszerzésének támogatása,
j) egyéb, a Sport XXI. Program koordinációjával összefüggő feladatok támogatása.
(2) A Héraklész Program megvalósítása érdekében nyújtott költségvetési támogatás a következő célokra fordítható:
a) hazai és nemzetközi edzőtáborokban való részvétel támogatása,
b) hazai és nemzetközi versenyen, mérkőzésen való részvétel, illetve versenyrendezés támogatása,
c) a  Héraklész Programban részt vevő válogatott kerettagok részvételével megtartott edzések szervezésének
támogatása,
d) sportlétesítmény-használat kiadásainak támogatása,
e) sportszakemberek díjazása,
f ) bevizsgált táplálék-kiegészítők beszerzésének támogatása,
g) sportegészségügyi háttér biztosításával összefüggő kiadások támogatása,
h) sportszer, sporteszköz, sportruházat beszerzésének támogatása,
i) egyéb, a Héraklész Programmal szorosan összefüggő feladatok,
j) egységes informatikai rendszer működtetése, fejlesztése.
(3) A köznevelési típusú sportiskolák részére nyújtott költségvetési támogatás a következő célokra fordítható:
a) a  köznevelési típusú sportiskolákban használandó, sportszövetségi jóváhagyással rendelkező sportági
tantervek elkészítése,
b) a sportági sportnevelési modultantervek nyomtatott és elektronikus formában történő kiadása,
c) a sportági tantervekhez kapcsolódó módszertani kézikönyvek nyomtatott és elektronikus formában történő
kiadása,
d) a  sportiskolai rendszer köznevelési intézménytípusaiban alkalmazandó sportpedagógiai és
sportpszichológiai koncepció kidolgozása,
e) kiemelt és modelliskolák (referenciaiskolák), valamint a rendszerbe folyamatosan bekapcsolódó intézmények
és szakmai műhelyek munkája,
f ) a sportiskolai kerettanterv megvalósításához kapcsolódó versenyeztetéssel, edzőtáboroztatással kapcsolatos
költségek támogatása,
g) a  sportiskolai kerettanterv megvalósításában közreműködő pedagógusok programmal kapcsolatos
többletfeladatainak – a  számvitelről szóló törvény szerinti – bérköltsége, bérrel kapcsolatos munkaadót
terhelő járulékai,
h) a sportiskolai kerettanterv megvalósítását segítő eszközbeszerzés,
i) egyéb, a sportiskolai programhoz közvetlenül kapcsolódó feladatok,
j) egységes informatikai rendszer működtetése, fejlesztése,
k) egyesületi jellegű sportiskolák szakmai feladatainak ellátása.
(4) A miniszter az Utánpótlás-nevelési feladatok előirányzat terhére támogatja az egyéb utánpótlás-nevelési feladatok
ellátását a következők szerint:
a) az Olimpiai Reménységek Versenyén (a továbbiakban: ORV) történő részvételt,
b) az ORV magyarországi megrendezését,
c) a sportegyesületek utánpótlás-nevelési műhelyeinek szakmai munkáját.
15. Nem olimpiai sportágak szakmai támogatása 46. § (1) A  4.  melléklet 12. sor 12.1.  pontja szerinti költségvetési támogatás felhasználása során a  következő tételek
számolhatók el:
 1. a  hazai és külföldi versenyeken, edzőtáborokban, más szakmai programokon való részvétel, továbbá
a felkészülés szakmai költségei,
 2. a versenyrendezés (beleértve a jogdíjakat is) és más szakmai programok rendezésének költségei,
 3. a sportdiplomáciai feladatokkal összefüggő költségek,
 4. a sportegészségügyi ellátással (különösen válogatott kerettagok sporttevékenységével összefüggő sport- és
egyéb egészségügyi szolgáltatásokkal, táplálkozási tanácsadással, sportegészségügyi eszközök, műszerek,
gyógyszerek, étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlásával) kapcsolatos költségek,
5. a  válogatott kerettag versenyzők doppingvizsgálatával, doppingellenes tevékenységgel kapcsolatos
felvilágosításával összefüggő költségek,
6. sportfelszerelés, sporteszközök, sportág-specifikus technikai eszközök, a  sporttevékenységhez közvetlenül
kapcsolódó sportruházat biztosításával, valamint a  sporttevékenységbe bevont állatok vásárlásával és
tartásával kapcsolatos, valamint állategészségügyi költségek,
7. a sportszövetség, sportszervezet tulajdonában, vagyonkezelésében lévő, vagy az általa bérelt, a felkészülésre
vagy edzőtáborozásra szolgáló sportlétesítmény fenntartásával, működtetésével összefüggő költségek,
8. a  munkaviszonyban, valamint munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatott, a  sportolók
felkészítésében közvetlenül közreműködő sportszakemberek – a  számvitelről szóló törvény szerinti –
bérköltsége, bérrel kapcsolatos munkaadót terhelő járulékai és megbízási díja,
9. sportszakmai kiadványok elkészítésének, megjelentetésének, beszerzésének költségei,
10. a nemzeti és a nemzetközi szervezetek tagdíjai, a regisztrációs és licencdíjak,
11. a sportszövetségi, sportszervezeti iroda működésével kapcsolatos költségek,
12. a  sporttevékenységgel közvetlenül összefüggő szakmai, kommunikációs és marketing kiadványok
megjelentetésének, beszerzésének költségei,
13. a  munkaviszonyban, valamint a  munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatott
sportszakemberek – a  számvitelről szóló törvény szerinti – bérköltsége, bérrel kapcsolatos munkaadót
terhelő járulékai és megbízási díja,
14. a pénzügyi tevékenységgel és könyvelési szolgáltatásokkal kapcsolatos költségek, szakértői díjak,
15. a sportszövetség, sportszervezet, sporttevékenységével kapcsolatos belföldi utazási költségek,
16. sportszakemberek képzésének és továbbképzésének díjai.
(2) A  4.  melléklet 12. sor 12.2.  pontja szerinti költségvetési támogatás felhasználása során az  (1)  bekezdés
1–9. pontjában meghatározott tételek számolhatók el.
(3) A  költségvetési támogatások összegének meghatározásakor az  országos sportági szakszövetségek, országos
sportági szövetségek esetében a következő feltételeket kell figyelembe venni:
a) a sportágban kiadott belföldi versenyengedélyek száma több mint ötszáz,
b) a szövetségi tagszervezetek száma több mint húsz,
c) a 7. melléklet szerinti pontérték-táblázat alapján számított sportági eredményességi pontszám nem nulla.
(4) Ha az  országos sportági szakszövetség, országos sportági szövetség a  (3)  bekezdésben meghatározott feltételek
közül kettőnek nem felel meg, a 4. melléklet 12. sor 12.1. pontja szerinti költségvetési támogatása az adott évben
nem lehet több másfélmillió forintnál.
(5) Ha az  országos sportági szakszövetség, országos sportági szövetség a  (3)  bekezdésben meghatározott feltételek
közül legalább kettőnek megfelel, a  4.  melléklet 12. sor 12.1.  pontjában foglaltak költségvetési támogatására
rendelkezésre álló összeg
a) huszonöt százalékának felosztása a  7.  mellékletben meghatározott pontérték-táblázat alapján kiszámított
sportági eredményességi pontszám alapján történik,
b) hetvenöt százalékának felosztása a következő arányok alapján történik:
ba) a sportszövetség által fizetendő nemzetközi tagdíjak egyszeres szorzóval,
bb) a sportágban kiadott belföldi versenyengedélyek száma négyszeres szorzóval,
bc) a sportszövetségi tagszervezetek száma négyszeres szorzóval,
bd) a sportszövetség közgyűlése által elfogadott mérleg szerinti éves költségvetés egyszeres szorzóval,
be) a sportági tradíciók (a magyar sportszövetség megalakulása óta eltelt évek) háromszoros szorzóval,
bf ) egyéb, előre nem számszerűsíthető szempontok, így a sportág szállítási igénye kétszeres szorzóval,
pályaigénye kétszeres szorzóval, technikai igényei és állatok bevonásának igénye négyszeres
szorzóval, edzőpartner bevonásának igénye négyszeres szorzóval, női és férfi szakágai hatszoros
szorzóval, olimpiai szakágak száma hatszoros szorzóval
számítandó. 16. Sportegészségügyi ellátás támogatása 47. § A Sportegészségügyi ellátás támogatása előirányzat terhére nyújtott támogatás az alábbi költségekre fordítható:
a) az egyes válogatott keretek mellett tevékenykedő orvosok (keretorvosok), sportpszichológusok, masszőrök,
gyógytornászok tevékenységének szakmai felügyeletéhez,továbbá orvosok (keretorvosok), gyógytornászok,
sportpszichológusok, masszőrök foglalkoztatásához,
b) a keretorvossal nem rendelkező válogatott keretek sporttevékenységének támogatására szolgáló keretorvosi
csoport működtetéséhez,
c) a válogatott kerettagok szűrővizsgálatainak elvégzéséhez, táplálkozási tanácsadáshoz,
d) teljesítmény-élettani laboratórium, valamint sportgenomikai laboratórium működtetéséhez,
e) intézményi műszeres fejlesztéshez, eszközbeszerzéshez,
f ) sportegészségügyi kiadványok vásárlásához, megjelentetéséhez,
g) edzőtáborokban, olimpiai központokban, valamint az  országos sportegészségügyi hálózat keretében
a sportorvosi ellátáshoz,
h) sportorvosi szakrendelések, valamint a  keretorvosi hálózat online regisztrációs rendszerének kialakítására,
fejlesztésére,
i) a  sportegészségügy és a  sportegészségügyi szakemberek tevékenysége keretében megelőző, felvilágosító,
nevelő, ellenőrző tevékenységhez,
j) orvosi eszközök, berendezések, műszerek, gépek beszerzéséhez, javításához, karbantartásához,
működtetéséhez,
k) gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök beszerzéséhez, szolgáltatások igénybevételéhez,
l) az  olimpiai, paralimpiai és a  Speciális Világjátékokra való felkészüléssel, az  élsportolók kiemelt ellátásával
kapcsolatos sportegészségügyi feladatok megvalósításához, különös tekintettel a betegirányítási feladatokat
ellátó telefonos ügyfélszolgálati rendszer működtetésére,
m) egyéb, a sportegészségüggyel összefüggő feladatok ellátásához. 17. Szabadidősport támogatása
48. § (1) A Szabadidősport támogatása előirányzat terhére nyújtott költségvetési támogatás tekintetében
a) a szabadidősport-rendezvény megrendezésével közvetlenül összefüggő kiadások,
b) sportegészségügyi ellátással (a  rendezvényeken részt vevő személyek sporttevékenységével összefüggő
sport- és egyéb egészségügyi szolgáltatások, táplálkozási tanácsadás, sportegészségügyi eszközök,
műszerek, gyógyszerek, bevizsgált étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlása) összefüggő költségek,
c) sportfelszerelés, sporteszközök, sportág-specifikus technikai eszközök, a  sporttevékenységhez közvetlenül
kapcsolódó sportruházat biztosításával összefüggő költségek,
d) sporttevékenységhez közvetlenül kapcsolódó bérleti díj,
e) szabadidősport céljára szolgáló sporttelepek, sportpályák építésével, fejlesztésével, korszerűsítésével,
felújításával közvetlenül összefüggő költségek,
f ) a sportszövetség, sportszervezet, sporttevékenységével kapcsolatos belföldi utazás költségei,
g) a  munkaviszonyban, a  munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatott sportszakemberek
– a  számvitelről szóló törvény szerinti – bérköltsége, bérrel kapcsolatos munkaadót terhelő járulékai,
megbízási díja, valamint a számviteli kötelezettségek teljesítésével összefüggő költségek,
h) a sportrendezvény szervezésével összefüggő étkezés és frissítők költségei,
i) a sportrendezvény résztvevőinek díjazásával kapcsolatos közvetlen költségek,
j) a sportrendezvény kommunikációjával kapcsolatos költségek – a (2) bekezdésben foglalt korlátozással –,
k) a  versenyrendezés (ideértve a  jogdíjakat is) és más szakmai rendezvények, képzések, továbbképzések
rendezésének költségei, l) a  hazai és külföldi szakmai programokon való részvétel költségei (ideértve a  sportdiplomáciai feladatokkal
összefüggő költségeket is)
számolhatók el.
 (2) A költségvetési támogatás legfeljebb tíz százalékáig a sportrendezvény kommunikációjával kapcsolatos költségek
elszámolhatók. 18. Diák- és hallgatói sport támogatása 49. § A Diák- és hallgatói sport támogatása előirányzat terhére nyújtott költségvetési támogatás tekintetében:
a) a  sportegészségügyi ellátás (a  rendezvényeken, eseményeken részt vevő személyek sporttevékenységével
összefüggő sport- és egyéb egészségügyi szolgáltatások, táplálkozási tanácsadás, sportegészségügyi
eszközök, műszerek, gyógyszerek, étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlása) költségei,
b) a  munkaviszonyban, a  munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatott sportszakemberek
–  a  számvitelről szóló törvény szerinti – bérköltsége, bérrel kapcsolatos munkaadót terhelő járulékai,
megbízási díja, valamint a számviteli kötelezettségek teljesítésével összefüggő költségek,
c) sportfelszerelés, sporteszközök, sportág specifikus technikai eszközök, a  sporttevékenységhez közvetlenül
kapcsolódó sportruházat biztosításával kapcsolatos költségek,
d) a kedvezményezett sporttevékenységével kapcsolatos belföldi utazás költségei,
e) a sportesemény szervezésével összefüggő étkezés költségei,
f ) a sportesemény szervezésével összefüggő frissítők költségei,
g) a Magyar Diáksport Szövetség által szervezett felmenő rendszerű diákolimpiai versenyeken, bajnokságokon
kiemelkedően szereplő iskolák jutalmazásának költségei,
h) a hazai és külföldi versenyeken, edzőtáborokban, más szakmai programokon való részvétel költségei,
i) a  versenyrendezés (beleértve a  jogdíjakat is) és más szakmai rendezvények, képzések, továbbképzések
megrendezésének költségei,
j) a  sportszervezet tulajdonában, vagyonkezelésében lévő, vagy az  általa bérelt vagy más jogcímen használt,
a  felkészülésre vagy edzőtáborozásra szolgáló sportlétesítmény fenntartásával, működtetésével összefüggő
költségek,
k) pálya- és létesítménybérleti, -használati díjak
számolhatók el.
19. Sportági fejlesztési koncepciók megvalósításával összefüggő feladatok támogatása
50. § (1) A miniszter a Kiemelt Edzői Program (a továbbiakban: KEP) keretében biztosítja a kiemelt edzők foglalkoztatásának,
továbbképzésének költségeit. A  KEP a  legeredményesebb, legtehetségesebb edzők pályán tartását,
továbbképzését, magyarországi foglalkoztatását, illetve munkavégzésük egységes követelményrendszerének
kialakítását szolgálja. A  KEP keretében foglalkoztatott kiemelt edző a  hozzá kapcsolódó sportoló olimpiai
sportágban elért eredménye alapján részesül állami támogatásban.
(2) A  KEP tárgyévi keretösszegét, valamint a  támogatásban részesíthető természetes személyek legnagyobb számát
a miniszter állapítja meg. A KEP tárgyi- és személyi hatályát, a jogosultsági feltételeket, a kiemelt edzői kategóriákat
és azok díjazását a miniszter szabályzat keretében határozza meg.
(3) A kiemelt edzők díjazásáról a miniszter a (2) bekezdésben hivatkozott szabályzatban meghatározottak szerint dönt
és gondoskodik azok tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig történő folyósításáról.
(4) Ha a KEP keretében foglalkoztatott edzővel, valamint az edzőhöz kapcsolódó sportolóval szemben doppingvétség
elkövetésének megalapozott gyanúja miatt doppingeljárás indul, a támogatás folyósítását fel kell függeszteni.
(5) Vissza kell vonni a támogatást, ha
a) az edzővel, valamint az edzőhöz kapcsolódó sportolóval szemben jogerős doppingbüntetésként eltiltás kerül
kiszabásra,
b) az edző sportolót felkészítő jogosultsága megszűnik.
(6) A támogatásban részesülő személyekről a miniszter a MOB javaslatára való figyelemmel dönt.
 (7) A  MOB félévente egy alkalommal a  miniszter részére javasolhatja az  éves keretösszegen belül a  költségvetési
támogatás mértékének, valamint a támogatott személyek körének a módosítását.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 51. § (1) Ez a rendelet − a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel − a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–50. § és az 52. § 2017. január 1-jén lép hatályba.
52. § E rendelet
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.),
b) az  EUMSz 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső piaccal
összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
53. § Az  állami sport célú támogatások felhasználásáról és elosztásáról szóló 27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet
(a továbbiakban: R.) 25. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  miniszter az  (1)  bekezdés szerinti költségvetési támogatás feltételeként a  sportesemény teljes
költségvetésének legfeljebb tizenöt százalékát kitevő saját forrás biztosítását írhatja elő.”
54. § Az R. 32. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„32. § (1) A 25. § (1) bekezdése szerinti sportesemények körébe nem tartozó, azonban sportszakmai szempontból
kiemelkedő jelentőségű hazai rendezésű, nemzetközi sportesemények rendezésével összefüggő költségek
fedezetéhez a  miniszter a  Versenysport támogatása előirányzat terhére költségvetési támogatást nyújthat
sportszövetség, sportszövetség jogi személyiséggel felruházott szervezeti egysége, sportszervezet, sportiskola,
utánpótlás-nevelés fejlesztését végző alapítvány, sportköztestület, a  sportesemény megvalósításában részt
vevő gazdasági társaság, valamint a  testkultúrával kapcsolatos felsőoktatási képzésben részt vevő felsőoktatási
intézmények támogatási kérelme alapján.
(2) A  miniszter az  (1)  bekezdés szerinti költségvetési támogatás feltételeként a  sportesemény teljes
költségvetésének legfeljebb huszonöt százalékát kitevő saját forrás biztosítását írhatja elő.”
55. § Hatályát veszti az R. 25. § (1) bekezdésében a „legfeljebb nyolcvanöt százalékának” szövegrész.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
426/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a Tisza Joule – DÉKO Dél-Dunántúli Kollégium Üzemeltető és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a Tisza Joule – DÉKO Dél-Dunántúli Kollégium Üzemeltető és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság
(Cg. 16-09-015070, székhely: 5435 Martfű, Gesztenye sor 1.) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság)
a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1288/2013. (V. 28.) Korm. határozata a „Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő építése” tárgyú EU támogatásra számot tartó projekt előkészítésére vonatkozó támogatáshoz szükséges 2013. saját forrás összegének biztosítása érdekében a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és a Belügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a „Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő építése” tárgyú EU támogatásra számot tartó projekt előkészítésére
vonatkozó támogatáshoz szükséges 2013. évi saját forrás összegének biztosítása érdekében a  Magyarország
2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére a  Kvtv. 1.  melléklet
XIV.  Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi Igazgatóságok cím javára 29,1 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök