text:
26/2015. (XII. 17.) GVH utasítása a beszerzések lebonyolításával kapcsolatos eljárásrendről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott jogkörömben eljárva,
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés b) pontja, valamint
a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 27. § (1) bekezdése alapján, a Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési
szabályzatáról szóló 14/2014.  (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80.  § 19 pontjában foglalt tárgykörben a  Gazdasági
Versenyhivatal beszerzései lebonyolításával kapcsolatos eljárásrendet az alábbiak szerint állapítom meg.
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § (1) A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: a  Hivatal) árubeszerzésre, szolgáltatás megrendelésére vagy építési
beruházásra vonatkozó beszerzéseinek (a továbbiakban együtt: beszerzés) lebonyolításával összefüggő tevékenységek
során ezen utasítás szerint kell eljárni.
(2) Ezen utasítás alkalmazásában
a) árubeszerzés, szolgáltatás megrendelése, építési beruházás: a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény
(a továbbiakban: Kbt.) 8. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott fogalmak,
b) becsült érték: a beszerzésnek a Kbt. 16–19. §-a szerint meghatározott becsült értéke.
2. A beszerzések tervezése 2. § (1) Valamennyi önálló szervezeti egység vezetője a Hivatal elemi költségvetésének összeállítása keretében az adott év
január 20-áig elkészíti és a  Költségvetési Irodának megküldi az  általa a  tárgyévben igényelt beszerzések előzetes
tervét.
(2) Az előzetes beszerzési tervben – beszerzésenként – rögzíteni kell a tervezett beszerzés
a) tárgyát,
b) szakmai indokait,
c) becsült értékét,
d) közbeszerzési eljárásának javasolt fajtáját – ha a beszerzés a Kbt. hatálya alá tartozik –, valamint
e) megvalósítási határidejét.
(3) A Költségvetési Iroda a beszerzési tervek alapján – az elemi költségvetésben jóváhagyott költségvetési előirányzatok
figyelembevételével – a tárgyév március 15-éig elkészíti és jóváhagyásra előterjeszti a Kbt. 42. § (1) bekezdése szerinti
éves összesített közbeszerzési tervet.
(4) Az éves összesített közbeszerzési terv tartalmazza – beszerzésenként – a tervezett közbeszerzés tekintetében
a) annak tárgyát tartalmi meghatározással, valamint a Közös Közbeszerzési Szójegyzékre történő hivatkozással
(CPV-kód),
b) éves mennyiségét,
c) a Kbt. szerinti eljárásrendet,
d) az eljárás tervezett fajtáját,
e) az eljárás megindításának tervezett időpontját,
f ) a szerződés tervezett teljesítési határidejét vagy időtartamát,
g) annak a szervezeti egységnek a megjelölését, amely a beszerzés szakmai tartalmáért felel (a továbbiakban:
a beszerzés szakmai tartalmáért felelős szervezeti egység).
 (5) Az éves összesített közbeszerzési tervben nem szereplő, utóbb felmerülő beszerzési igényről az érintett szervezeti
egység vezetője – a  (2)  bekezdés szerinti adatok megadásával – a  beszerzési igény felmerülését követően
haladéktalanul tájékoztatja a Költségvetési Irodát. A Költségvetési Iroda az igényt megvizsgálja abból a szempontból,
hogy a szükséges pénzügyi forrás rendelkezésre áll-e, továbbá hogy a beszerzés a Kbt. hatálya alá tartozik-e, s erről
három napon belül értesíti a kezdeményező szervezeti egység vezetőjét.
(6) Ha az  (5)  bekezdés szerinti beszerzésre a  pénzügyi források rendelkezésre állnak és a  beszerzés a  Kbt. hatálya alá
tartozik, a Költségvetési Iroda gondoskodik az éves összesített közbeszerzési terv módosításáról és azt jóváhagyásra
előterjeszti.
(7) Az éves összesített közbeszerzési tervet és annak módosítását a főtitkár hagyja jóvá.
 (8) Az éves összesített közbeszerzési tervnek a  Kbt. 42.  § (1)  bekezdésében előírt megőrzéséről a  Költségvetési Iroda
gondoskodik. II. Fejezet
Közbeszerzések 3. Felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó igénybevétele
3. § (1) A Hivatal közbeszerzéseinek előkészítésére és a  közbeszerzési eljárások lebonyolítására felelős akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadót (a továbbiakban: közbeszerzési szaktanácsadó) kell igénybe venni.
(2) A beszerzések tervezése során az  éves összesített közbeszerzési tervben szereplő közbeszerzésekhez igazodóan
a közbeszerzési szaktanácsadó igénybevételét is figyelembe kell venni.
(3) A közbeszerzési szaktanácsadó igénybevételére irányuló szerződés megkötéséről az éves összesített közbeszerzési
terv figyelembevételével a beszerzés kezdeményezésekor a főtitkár gondoskodik.
4. § (1) A közbeszerzési szaktanácsadóval kötött szerződésben – a  jelen utasításban foglaltakkal összhangban – pontosan
meg kell határozni, hogy a közbeszerzési szaktanácsadó a közbeszerzési eljárás előkészítésével és lebonyolításával
összefüggő mely feladatokat látja el, továbbá hogy ezzel összefüggésben mely közzétételi és egyéb díjakat viseli.
A közbeszerzési szaktanácsadó feladatainak magában kell foglalnia a következőket:
a) javaslattétel, illetve vélemény adása a  követendő eljárás fajtájára, az  eljárás tárgyához igazodó ajánlattételi
feltételekre és értékelési szempontokra vonatkozóan, továbbá a közbeszerzési szerződés módosítása esetén
a módosítás kapcsán a Kbt. 141. §-ában foglalt feltételek fennállta tekintetében,
b) az eljárást megindító hirdetmény és a dokumentáció tervezetének összeállítása,
c) a Kbt. 37. § (1) bekezdése szerinti hirdetmények közzététele és a Hivatal képviselete az ezen hirdetmények
közzétételével kapcsolatos, a  közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények feladásának, ellenőrzésének és
közzétételének szabályairól, a hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről, valamint az éves statisztikai
összegezésről szóló 44/2015. (XI. 2.) MvM rendelet [a továbbiakban: 44/2015. (XI. 2.) MvM rendelet] szerinti
eljárásokban,
d) az ajánlatok és részvételi jelentkezések felbontásával összefüggő eljárás lebonyolítása, valamint az ajánlatok,
illetve részvételi jelentkezések véleményezése a  hiánypótlás- vagy felvilágosítás-, illetve indokoláskérés
szükségessége szempontjából,
e) az ajánlattevőkkel, illetve részvételre jelentkezőkkel az eljárás során való kapcsolattartás, ideértve a részükre
küldendő értesítések, tájékoztatások, kiegészítő tájékoztatások, hiánypótlás-, felvilágosítás- és indokoláskérések
továbbítását, valamint az azokra érkező válaszok fogadását, tárgyalásos eljárás esetén a tárgyalás levezetését
és az azzal összefüggő adminisztratív feladatok ellátását,
f ) az ajánlati biztosíték kezelésével, nyilvántartásával, rendelkezésre bocsátásának igazolásával, valamint
visszafizetésével összefüggő feladatok ellátása,
g) az ajánlatok elbírálásáról az írásbeli szakvélemény előkészítése,
h) a Kbt. 27.  § (4)  bekezdése szerinti bírálóbizottság (a továbbiakban: bírálóbizottság) tevékenységéhez
kapcsolódó adminisztratív teendők ellátása,
i) az előzetes vitarendezési eljárással összefüggő adminisztratív teendők ellátása,
j) az esetleges jogorvoslati eljárások során együttműködés a Hivatal jogi képviseletét ellátó személlyel,
k) a közbeszerzési eljárás előkészítésével, lefolytatásával kapcsolatban a  közbeszerzési szaktanácsadó által
ellátott feladatok dokumentálása, a keletkezett iratoknak a beszerzés szakmai tartalmáért felelős szervezeti
egységnek való átadása,
l) a Kbt. 43. § (1) bekezdés b) és d)–f ) pontjában meghatározott adatok és dokumentumok közzétételéről való
gondoskodás a Kbt. 43. §-ában meghatározottak szerint.
(2) A Hivatal részéről a  közbeszerzési eljárás előkészítésében és lefolytatásában részt vevő személyek kötelesek
a közbeszerzési szaktanácsadóval együttműködni, és feladatai ellátásához a szükséges szakmai segítséget megadni.
4. Az uniós értékhatárt el nem érő közbeszerzések esetén követendő eljárás
5. § Az uniós értékhatárt el nem érő és egyben a  nemzeti értékhatárt elérő értékű közbeszerzések megvalósításakor
a Kbt. 112. § (1) bekezdés b) pontja szerint kell eljárni.
5. Közbeszerzési eljárás kezdeményezése 6. § (1) A közbeszerzési eljárás megindítását a beszerzés szakmai tartalmáért felelős szervezeti egység vezetője – legkésőbb
olyan időpontban, hogy a  szerződés megkötésének a  tervezett teljesítési határidő és a  teljesítéshez ésszerűen
szükséges időtartam alapján számított tervezett idejére, valamint a  tervezett eljárásfajtája várható időigényére
figyelemmel a közbeszerzési eljárás megindításához kellő idő álljon rendelkezésre – az 1. mellékletben meghatározott
minta szerinti közbeszerzési adatlap megfelelő részét kitöltve, a  Költségvetési Iroda vezetője útján feljegyzésben
kezdeményezi a főtitkárnál.
(2) A közbeszerzési adatlapon a Költségvetési Iroda vezetője ellenjegyzésével igazolja, hogy az ajánlatkérés időpontjában
az  anyagi fedezet rendelkezésre áll, vagy biztosíték van arra, hogy a  teljesítés időpontjában az  anyagi fedezet
rendelkezésre fog állni.
(3) A Költségvetési Iroda vezetője által ellenjegyzett közbeszerzési adatlap alapján a  főtitkár – a  közbeszerzési
szaktanácsadó és a beszerzés szakmai tartalmáért felelős szervezeti egység bevonásával – gondoskodik a közbeszerzési
eljárást megindító felhívás, valamint a dokumentáció vagy ismertetés tervezetének összeállításáról, vagy a központi
beszerző szerv által kötött keretszerződés terhére történő megrendelés iránti igénybejelentés előkészítéséről.
(4) Az elnök a Hivatalvezetői Értekezlet által történt megtárgyalást követően dönt
a) – a  főtitkárnak a közbeszerzési adatlapot és az eljárást megindító felhívás, valamint a dokumentáció, illetve
ismertetés tervezetét tartalmazó javaslata alapján – a  közbeszerzési eljárás megindításáról, az  eljárást
megindító felhívás, valamint a  dokumentáció, illetve ismertetés jóváhagyásáról, továbbá a  bírálóbizottság
összetételéről és elnökének kijelöléséről, vagy
b) – a  főtitkárnak a  közbeszerzési adatlapot és az  igénybejelentés adattartalmát tartalmazó indokolt javaslata
alapján – a  központi beszerző szerv által kötött keretszerződés terhére történő megrendelés iránti
igénybejelentésről.
(5) A központosított közbeszerzési rendszer szolgáltatásához történő csatlakozás iránti igénybejelentés megtétele
a beszerzés szakmai tartalmáért felelős szervezeti egység feladata.
(6) Ha a központosított közbeszerzési rendszer az igénybejelentést elutasítja, a (3) bekezdés és a (4) bekezdés a) pontja
szerint kell eljárni.
6. Az ajánlattételi és részvételi határidő, a felhívás és a dokumentáció módosítása, visszavonása
7. § (1) A beszerzés szakmai tartalmáért felelős szervezeti egység vagy a  Költségvetési Iroda indokolt kezdeményezése
nyomán
a) az ajánlattételi és részvételi határidő módosításáról a főtitkár,
b) az ajánlattételi és részvételi felhívás, továbbá a dokumentáció módosításáról, illetve visszavonásáról – a főtitkár
javaslata alapján, a Hivatalvezetői Értekezlet által történt megtárgyalást követően – az elnök
dönt.
(2) Az ajánlattételi és részvételi felhívás, továbbá a dokumentáció módosítására megfelelően alkalmazni kell az eljárás
kezdeményezésére vonatkozó szabályokat.
7. Bírálóbizottság 8. § (1) A bírálóbizottság tagja lehet:
a) a közbeszerzésben érintett, a beszerzés szakmai tartalmáért felelős szervezeti egység képviselője,
b) a Költségvetési Iroda képviselője,
c) a Hivatal jogi képviselője vagy a Jogi Iroda képviselője,
d) – ha a közbeszerzés tárgya indokolja – külső szakértő, valamint
e) a közbeszerzési szaktanácsadó.
(2) A bírálóbizottság összetételét – a Kbt. 27. § (3) bekezdésére is figyelemmel – úgy kell megállapítani, hogy tagjainak
száma páratlan legyen.
(3) A bírálóbizottság elnöke a beszerzés szakmai tartalmáért felelős szervezeti egység képviselője.
 (4) A bírálóbizottság ülését – az ülés helyének és időpontjának megjelölésével – a bírálóbizottság elnöke hívja össze.
 (5) A beérkezett ajánlatok értékelése során a bírálóbizottság elnökét és tagjait észrevételezési, javaslattételi és szavazati
jog illeti meg. A  döntéshozatal során minden tagnak egy szavazata van. A  bírálóbizottság döntését egyszerű
szavazattöbbséggel hozza meg.
(6) A bírálóbizottság szabályszerű, törvényes működéséért a bírálóbizottság elnöke felel.
8. Az ajánlatok és részvételi jelentkezések elbírálása 9. § (1) Az ajánlatok és részvételi jelentkezések elbírálása körében a bírálóbizottság dönt – a közbeszerzési szaktanácsadó
véleményére is figyelemmel – a hiánypótlás, felvilágosítás vagy indokolás kérésének szükségességéről és tartalmáról.
(2) A bírálóbizottság – szükség esetén a hiánypótlás, felvilágosítás vagy indokolás (Kbt. 71. és 72. §) megadását követően –
javaslatot tesz az  ajánlatok és a  részvételi jelentkezések elbírálására vonatkozó döntésre. A  döntési javaslat
megalapozottságát illetően a  bírálati jegyzőkönyvnek a  bírálati lapok alapján készített részletes indokolást kell
tartalmaznia.
(3) Az ajánlatok elbírálásáról a döntést a főtitkár hozza meg.
9. Szerződéskötés, a szerződés teljesítése 10. § (1) Az eredményesen lefolytatott közbeszerzési eljárást követően a  nyertes ajánlattevővel a  szerződés megkötésének
előkészítése a beszerzés szakmai tartalmáért felelős szervezeti egység feladata.
(2) A szerződést négy példányban kell elkészíteni, ebből két példányt a  nyertes ajánlattevőnek, egy példányt
a Költségvetési Irodának kell eljuttatni, egy példány a teljesítésigazolást végző szervezeti egységnél marad.
(3) A szerződést a Hivatal nevében a főtitkár írja alá, és a Költségvetési Iroda vezetője ellenjegyzi.
 (4) A szerződés teljesítésével összefüggésben a Kbt. 138. § (4) bekezdése szerinti hozzájárulást – a beszerzés szakmai
tartalmáért felelős szervezeti egység véleményének kikérése után – a főtitkár adhatja meg.
 (5) A szerződés alapján ellenszolgáltatás kifizetésére csak a szerződésben meghatározott szolgáltatás igazolt teljesítését
követően, szabályszerűen kiállított számla benyújtása után kerülhet sor.
11. § Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 36/A.  § (1)  bekezdésében előírt együttes adóigazolásnak
az alvállalkozótól történő beszerzéséről vagy a köztartozásmentes adózói adatbázisban való szereplés ellenőrzéséről
a Költségvetési Iroda gondoskodik.
10. Szerződésmódosítás 12. § (1) A közbeszerzési szerződés módosítását a  beszerzés szakmai tartalmáért felelős szervezeti egység vezetője
a  Költségvetési Iroda vezetője útján feljegyzésben kezdeményezheti a  főtitkárnál. A  feljegyzésben részletesen
indokolni kell a szerződés módosításának a Kbt. 141. §-ában foglalt feltételeknek való megfelelőségét és a módosítást
szükségessé tévő körülményeket.
(2) A Költségvetési Iroda vezetője a feljegyzésen igazolja, hogy a módosításhoz adott esetben szükséges anyagi fedezet
rendelkezésre áll.
(3) A szerződés módosításáról – a  főtitkárnak a  Költségvetési Iroda vezetője által szignált feljegyzés nyomán,
a  közbeszerzési szaktanácsadó véleményének kikérésével tett javaslata alapján, a  Hivatalvezetői Értekezlet által
történt megtárgyalást követően – az elnök dönt.
11. Jogorvoslat, jogvita 13. § (1) A közbeszerzésre, a  közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályokba ütköző magatartás vagy mulasztás miatti
jogorvoslati eljárás, illetve a közbeszerzési eljárással, a megkötött közbeszerzési szerződéssel, annak módosításával
vagy teljesítésével kapcsolatos polgári jogi igények bíróság előtti érvényesítése esetén a  Hivatal jogi képviseletét
ellátó személyről a főtitkár javaslata alapján az elnök dönt.
(2) A szerződésben a teljesítés igazolására jogosultként megjelölt személy, illetve a beszerzés szakmai tartalmáért felelős
szervezeti egység haladéktalanul értesíti a főtitkárt a jogi képviselet szükségességéről.
(3) A jogi képviselőként kijelölt vagy megbízott személy minden, a jogorvoslat, illetve jogvita szempontjából lényeges
kérdésben köteles egyeztetni a beszerzés szakmai tartalmáért felelős szervezeti egységgel és – jogorvoslati eljárás
esetén – a közbeszerzési szaktanácsadóval, továbbá a jogorvoslati, illetve jogvitás eljárás fejleményeiről és a Hivatal
működésére vagy megítélésére vonatkozó várható kihatásáról a főtitkárt tájékoztatni.
12. Összeférhetetlenség 14. § (1) A bírálóbizottság elnöke és tagjai, valamint az eljárás előkészítésében és lefolytatásában részt vevő egyéb személyek
felkérésük, illetve kijelölésük után, a közbeszerzéssel összefüggő tevékenységük megkezdése előtt – eljárásonként –
a  Kbt. 25.  § (6)  bekezdése szerinti összeférhetetlenségi, továbbá titoktartási nyilatkozatot kötelesek tenni
a  2.  mellékletben foglalt minta szerint. Ha az  összeférhetetlenségi ok utóbb merül fel, azt a  bírálóbizottság tagja
a bírálóbizottság elnökének, a bírálóbizottság elnöke, illetve az eljárás előkészítésébe és lefolytatásába bevont egyéb
személyek a főtitkárnak kötelesek haladéktalanul bejelenteni.
(2) Ha az összeférhetetlenség az elnök, illetve a főtitkár tekintetében merül fel, az elnök helyett a főtitkár, a főtitkár helyett
pedig az elnök jár el, az egyéb személyek vonatkozásában pedig az érintett helyett új megfelelő személy kijelöléséről,
illetve bevonásáról kell gondoskodni.
13. A közbeszerzési eljárás dokumentálása 15. § (1) A közbeszerzési eljárás dokumentálásáért és a  közbeszerzés előkészítésével, lefolytatásával, valamint a  szerződés
teljesítésével kapcsolatos iratok teljességéért – a 4. § (1) bekezdés k) pontjára is figyelemmel – a beszerzés szakmai
tartalmáért felelős szervezeti egység felel. Ennek érdekében az egyes eljárási cselekmények elvégzését a 3. melléklet
szerinti ellenőrzőlap kitöltésével dokumentálja.
(2) A Hivatal részéről a közbeszerzési eljárás előkészítésében és lefolytatásában részt vevő, illetve a szerződés teljesítésével
összefüggésben eljáró személyek az (1) bekezdés szerinti feladat teljesítése érdekében együttműködnek a beszerzés
szakmai tartalmáért felelős szervezeti egységgel, és kötelesek a  közbeszerzési eljárással, illetve a  szerződés
teljesítésével összefüggő, náluk keletkező vagy hozzájuk érkező iratokat – amint arra az  adott feladat ellátása
érdekében már nincs szükségük – haladéktalanul eljuttatni a  beszerzés szakmai tartalmáért felelős szervezeti
egységnek.
14. A közbeszerzések ellenőrzése 16. § A közbeszerzésekkel kapcsolatos belső ellenőrzési tevékenységet a  belső ellenőr tervezi és végzi a  rá vonatkozó
szabályok szerint.
15. Közzétételi és adatszolgáltatási kötelezettségek 17. § (1) A Kbt. 26. § (1) bekezdése szerinti értesítés, valamint a 44/2015. (XI. 2.) MvM rendelet 40. §-a szerinti éves statisztikai
összegezés elkészítése és a Közbeszerzési Hatóságnak határidőben való megküldése a Költségvetési Iroda feladata.
(2) A Kbt. 43.  § (1)  bekezdés a) és g)  pontjában meghatározott dokumentumok közzétételéről a  Költségvetési Iroda
gondoskodik a Kbt. 43. §-ában meghatározottak szerint.
III. Fejezet
A Kbt. hatálya alá nem tartozó beszerzések
16. A Kbt. hatálya alá nem tartozó beszerzések
18. § (1) Ha a beszerzés nem tartozik a Kbt. hatálya alá, a kezdeményező szervezeti egység a szerződéskötés kezdeményezése
előtt köteles meggyőződni arról, hogy a szolgáltatást nyújtó (szállító, kivitelező) jogosult a szerződés tárgyát képező
tevékenység végzésére.
(2) Nettó 1 000 000 forintot meghaladó becsült értékű beszerzés esetén, ha a közbeszerzési értékhatár elérése esetén
a beszerzésre egyébként alkalmazni kellene a Kbt. szabályait, a kezdeményező szervezeti egységnek három ajánlat
bekérése és értékelése alapján kell javaslatot tennie az  összességében legelőnyösebb ajánlatot tevővel történő
szerződéskötésre.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásától el lehet tekinteni, ha a beszerzés műszaki-technikai sajátosságai vagy kizárólagos jogok
védelme miatt a szerződés kizárólag egy meghatározott szervezettel, személlyel köthető meg, vagy előre nem látható
okból előállt rendkívüli sürgősség miatt az  feltétlenül szükséges. A  (2)  bekezdés alkalmazásának mellőzését
a szerződéskötést kezdeményező feljegyzésben részletesen indokolni kell.
(4) A szerződéskötés, a teljesítés ellenőrzése és a kifizetés során a 10. § (2), illetve (5) bekezdésében meghatározottak
szerint kell eljárni.
IV. Fejezet
Záró rendelkezések 17. Záró rendelkezések 19. § Ez az utasítás 2015. december 10-én lép hatályba.
18. Módosuló rendelkezések 20. § A Gazdasági Versenyhivatal eljárásai során alkalmazandó belső ügyintézési rendről szóló 16/2014. (X. 15.) GVH
[15/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 95. §-ában az „A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 140. §-a” szövegrész
helyébe az „A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 152. §-a” szöveg lép.
21. § (1) A Gazdasági Versenyhivatal honlapjai és az  intranet működtetéséről, karbantartásáról, valamint az  elektronikus
közzététel rendjéről szóló 24/2015. (XI. 13.) GVH [24/2015. (XI. 30.) GVH] utasítás (a továbbiakban: honlap-utasítás)
1. melléklete II. KÜLÖNÖS KÖZZÉTÉTELI LISTA részében foglalt táblázat
a) B):4 mezője a „b) pont” szövegrész helyett a „c) pont” szöveggel,
b) C):4 mezője az „A Gazdasági Versenyhivatal beszerzései lebonyolításával kapcsolatos eljárásrendről szóló külön
utasítás” szövegrész helyett az „A beszerzések lebonyolításával kapcsolatos eljárásrendről szóló külön normatív
utasítás” szöveggel
lép hatályba.
 (2) A honlap-utasítás 1.  melléklete II. KÜLÖNÖS KÖZZÉTÉTELI LISTA részében foglalt táblázat D):4 mezőjében
a „c) a szerződéskötést követően haladéktalanul,” szövegrész nem lép hatályba.
 (3) A honlap-utasítás 1. melléklete III. EGYEDI KÖZZÉTÉTELI LISTA részében foglalt táblázat A):10 mezője az „A Gazdasági
Versenyhivatal beszerzési szabályzata” szövegrész helyett az „A beszerzések lebonyolításával kapcsolatos eljárásrendről
szóló normatív utasítás” szöveggel lép hatályba.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1042/2015. (II. 10.) Korm. határozata az Ebola-járvány által sújtott nyugat-afrikai országokba küldendő egészségügyi önkéntesekről.
A Kormány a nyugat-afrikai Ebola-járvány globális veszélyére tekintettel, a nemzetközi összefogáshoz való magyar hozzájárulás
erősítése érdekében
 1. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon az  önkéntesként kiutazó orvosi és szakképzett
ápolói kontingens felállításáról és helyszíni telepítéséről;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy vegye fel a  kapcsolatot az  Egészségügyi Világszervezet (WHO),
valamint az  Európai Unió Ebola-koordinációs megbízottjaival az  önkéntesek célterületre való kijuttatásának
megszervezése érdekében;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
az önkéntesek kiutazásához, kint tartózkodásához és esetleges rotációjához szükséges források biztosításáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a költségek felmerülésének ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2014. (III. 13.) NIH utasítása a belső adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatról.
Az információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 24. § (3) bekezdésében foglalt
kötelezettség teljesítése érdekében, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában foglaltak,
valamint a Nemzeti Innovációs Hivatalról szóló 303/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése és a 3. § (1) bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki:
1. Értelmező rendelkezések 1. E Szabályzat alkalmazásában – az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvényben (a továbbiakban: Infotv.) meghatározottakon túl –:
a) adatvédelem: a személyes és különleges adatok kezelésének normatív szabályozása az adatalany információs
önrendelkezési jogának érvényesítése érdekében;
b) információs önrendelkezési jog: az  Alaptörvény VI.  cikkében biztosított személyes adatok védelméhez való
jognak az a tartalma, hogy mindenki maga rendelkezik személyes adatainak feltárásáról és felhasználásáról;
c) adatbiztonság: a  személyes adatok jogosulatlan kezelése, így különösen megszerzése, feldolgozása,
megváltoztatása és megsemmisítése elleni szervezési, technikai megoldások és eljárási szabályok összessége,
az adatkezelésnek az az állapota, amelyben a kockázati tényezőket – és ezzel a fenyegetettséget – a szervezési,
műszaki megoldások és intézkedések a legkisebb mértékűre csökkentik;
d) adatgazda: a  Nemzeti Innovációs Hivatal vezetője, és aki az  adott adatkezelésre vonatkozó döntési
jogosultsággal rendelkezik;
e) adathordozó: bármely alakban, bármilyen eszköz felhasználásával és bármilyen eljárással előállított, személyes
vagy különleges adatot tartalmazó anyag;
f ) hardver eszköz: valamennyi olyan eszköz, amelynek feladata az informatikai rendszer folyamatos működésének
biztosítása, vagy amely biztonsági adatmentésre, másolatok készítésére szolgál, valamint amely elektronikus
vagy egyéb módon a számítógép külső behatás elleni védelmét szolgálja.
2. Az adatvédelem alapelvei 2. A Nemzeti Innovációs Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) kormánytisztviselői vagy kormányzati ügykezelői
(a  továbbiakban együtt: kormánytisztviselő) a  feladataik ellátása körében személyes és különleges adatot csak
a vonatkozó jogszabályok előírásainak betartásával kezelhetnek.
3. Az információs önrendelkezési jog az érintettek beleegyezésének hiányában kizárólag törvényi felhatalmazás alapján
korlátozható. Az  információs önrendelkezési jog tiszteletben tartása érdekében a  Hivatal kormánytisztviselője
személyes adatot csak a  törvényben előírt esetekben, illetve akkor kezelhet, ha a  törvény felhatalmazása alapján
a Hivatal elnöke azt elrendeli, vagy ahhoz az adatalany kifejezetten – különleges adat esetén írásban – hozzájárult.
4. A Hivatal adatkezelést végző kormánytisztviselője fegyelmi, kártérítési, szabálysértési és büntetőjogi felelősséggel
tartozik a  feladat- és hatáskörének gyakorlása során tudomására jutott személyes adatok jogszerű kezeléséért,
a Hivatal nyilvántartásaihoz rendelkezésére álló hozzáférési jogosultságok jogszerű gyakorlásáért.
5. Személyes adat kezelésére csak a  Hivatal jogszabályban meghatározott feladat- és hatáskörének gyakorlásához
szükséges célból, jog gyakorlása vagy kötelezettség teljesítése érdekében van lehetőség.
6. Törvényben elrendelt adatkezelés esetén kizárólag a felhatalmazást adó törvényben meghatározott célból valósulhat
meg adatkezelés. Az adatkezelésnek mindenkor meg kell felelnie a célhoz kötöttség alapelvének.
7. A Hivatal által kezelt – vagy a Hivatal feladatainak ellátásához más adatkezelő által rendelkezésre bocsátott – személyes
adatok magáncélra való felhasználása tilos.
8. Ha a  Hivatal kormánytisztviselője tudomást szerez arról, hogy az  általa kezelt személyes adat hibás, hiányos
vagy időszerűtlen, köteles azt helyesbíteni vagy helyesbítését az  adat rögzítéséért felelős kormánytisztviselőnél
kezdeményezni.
9. A Szabályzatban előírtak betartásáért a feladatkörében minden érintett szervezeti egység vezetője felelős.
10. Valamennyi kormánytisztviselőnek gondoskodnia kell arról, hogy munkája során jogosulatlan személyek ne
tekinthessenek be személyes adatokba, továbbá arról, hogy a  személyes adat tárolása, elhelyezése úgy kerüljön
kialakításra, hogy jogosulatlan személy részére ne legyen hozzáférhető, megismerhető, megváltoztatható,
megsemmisíthető.
11. A kormánytisztviselő csak úgy hagyhatja el az olyan helyiséget, ahol adatkezelés vagy adatfeldolgozás folyik, hogy
a rábízott adathordozókat elzárja, vagy a helyiséget bezárja. A munkavégzés befejeztével az adathordozókat minden
esetben el kell zárni.
12. A Hivatal elnöke a  szervezeti sajátosságok figyelembevételével határozza meg az  adatvédelem szervezetét,
az adatvédelemre és az azzal összefüggő tevékenységre vonatkozó feladat- és hatásköröket és kijelöli az adatkezelés
felügyeletét ellátó belső adatvédelmi felelőst.
13. A Hivatal elnöke az adatvédelemmel kapcsolatos feladatai körében:
a) felelős a Hivatal által kezelt személyes adatok védelméhez szükséges személyi, tárgyi és technikai feltételek
biztosítását célzó intézkedések megtételéért;
b) felelős az  adatkezelésre irányuló ellenőrzés során esetlegesen feltárt hiányosságok vagy jogszabálysértő
körülmények megszüntetéséért, a személyi felelősség megállapításához szükséges eljárás kezdeményezéséért,
illetve lefolytatásáért;
c) felelős az érintettek Infotv.-ben meghatározott jogainak gyakorlásához szükséges feltételek biztosításáért;
d) megbízza a Hivatal belső adatvédelmi felelősét és felügyeli tevékenységét;
e) adatvédelemmel kapcsolatos vizsgálatot rendelhet el;
f ) kiadja a Hivatal adatvédelemmel kapcsolatos szabályzatait.
14. A belső adatvédelmi felelős
a) vezeti a  belső adatvédelmi nyilvántartást, amelynek alapján kezdeményezi a  Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) felé az  Infotv.-ben meghatározott nyilvántartásba
vételi eljárás lefolytatását;
b) a jogi feladatokért felelős szervezeti egység bevonásával előkészíti a  belső adatvédelmi és adatbiztonsági
szabályzat tervezetét, indokolt esetben kezdeményezi módosítását;
c) nyilvántartást vezet a Hivatalhoz érkező, adatvédelmi tartalmú és a közérdekű adatok igényléséhez kapcsolódó
megkeresésekről, az adattovábbításokról és az ezekre irányuló igények elutasításáról;
d) részt vesz a belső adatvédelmi felelősöknek a Hatóság által szervezett konferenciáján;
e) a Hatóság részére minden év január 31-éig az  elnök kiadmányozásával tájékoztatást küld a  megelőző
évben elutasított személyes adatokra vonatkozó tájékoztatásra irányuló kérelmekről és közérdekű adatok
megismerésére irányuló igényekről;
f ) figyelemmel kíséri az adatvédelemmel és információszabadsággal kapcsolatos jogszabályváltozásokat;
g) közreműködik a  Hatóságtól a  Hivatalhoz érkezett megkeresések megválaszolásában és a  Hatóság által
kezdeményezett vizsgálat és adatvédelmi hatósági eljárás során;
h) amennyiben egy felmerült adatvédelmi kérdés jogértelmezés útján egyértelműen nem válaszolható meg
–  a  jogi feladatokért felelős szervezeti egység vezetőjével folytatott egyeztetést követően –, általános
állásfoglalás megadása céljából megkeresést fogalmaz meg a Hatóság elnökéhez.
15. Az informatikai adatbiztonsági előírások részletes meghatározását külön szabályzat, míg a hatósági iratok adatkezelési
szabályait az Iratkezelési Szabályzat tartalmazza.
3. Az érintett jogainak érvényesítése, a tiltakozási jog gyakorlása és az azokkal összefüggő feladatok
16. A személyes adatot kezelő szervezeti egység vezetője biztosítja, hogy az  érintett a  Hivatal által kezelt személyes
adataihoz hozzáférjen. Amennyiben a megkeresés nem az adatkezelő szervezeti egységhez érkezett, azt haladéktalanul
továbbítani kell az adatkezelés szempontjából feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egységnek.
17. Az adatot kezelő szervezeti egység vezetője köteles az érintett személyes adatának kezelésével összefüggő kérelemre
a kérelem Hivatalba történő beérkezésétől számított 30 – tiltakozási jog gyakorlása esetén 15 – napon belül írásban,
közérthető formában választ adni.
18. Az Infotv. 15. § (2) bekezdése szerinti nyilvántartás vezetéséért az adatot kezelő szervezeti egység vezetője felelős.
Az adattovábbítási nyilvántartásba a Hivatal elnöke, a jogi feladatokért felelős szervezeti egység vezetője és a belső
adatvédelmi felelős bármikor betekinthet, arról másolatot kérhet.
19. Az elutasított tájékoztatás iránti kérelmekről a  Hivatal belső adatvédelmi felelőse nyilvántartást vezet, melyről
– a Hivatal elnökének kiadmányozásával – a tárgyévet követő január 31-éig írásban tájékoztatja a Hatóság elnökét.
20. Az adatot kezelő szervezeti egység vezetője köteles gondoskodni a valóságnak nem megfelelő adat helyesbítéséről,
felelős továbbá az adatkezelés megszüntetéséért, az adatok zárolásáért és az érintettek értesítéséért.
21. Ha az  érintett jogainak gyakorlása során az  ügy megítélése nem egyértelmű, az  adatot kezelő szervezeti egység
vezetője az  ügy iratainak és az  ügyre vonatkozó álláspontjának megküldésével állásfoglalást kérhet a  belső
adatvédelmi felelőstől, aki azt 5 munkanapon belül teljesíti.
4. Adatállományok (nyilvántartások) létrehozása, ügyviteli és nyilvántartási célú adatkezelés
22. Törvényi felhatalmazás hiányában az  adatkezelés alapjául kizárólag az  érintett megfelelő tájékoztatásán alapuló,
önkéntes és határozott hozzájárulása szolgálhat, amelyben félreérthetetlen beleegyezését adja a megfelelő személyes
adatok meghatározott célból és körben történő kezeléséhez. A  hozzájárulás megszerzése során az  érintettet
kifejezetten figyelmeztetni kell a beleegyezés önkéntességére. A hozzájárulást különleges adat esetén mindig írásban
kell megadni. A  későbbi igazolhatóság érdekében különleges adatnak nem minősülő személyes adatok esetén is
törekedni kell a hozzájárulás írásban történő rögzítésére.
23. A Hivatal az adatkezelés eltérő célja alapján ügyviteli és nyilvántartási célú adatkezeléseket végez.
24. Az ügyvitelhez kapcsolódó adatkezelés az  ügy (bejelentés) nyilvántartásához (iktatásához), feldolgozásához
kapcsolódik. Alapvető célja az adott ügyhöz tartozó intézkedéshez, hatósági eljárás lefolytatásához, az adatkezelés
szereplőinek azonosításához és az  ügy befejezéséhez szükséges adatok biztosítása. Az  ügyviteli célú adatkezelés
során a személyes adatok kizárólag az adott ügy irataiban és az ügyviteli segédletekben szerepelnek, kezelésük ebből
a célból csak az alapul szolgáló irat selejtezéséig lehetséges.
25. A nyilvántartási célú adatkezelés a  Hivatalra vonatkozó jogszabályokban előre meghatározott adatkörök alapján
gyűjtött személyes adatfajtákból álló strukturált adatállományt hoz létre, az adatkezelés időtartama alatt biztosítva
az adatok különböző jellemzők alapján történő visszakereshetőségét, lekérdezhetőségét.
5. Belső adatvédelmi nyilvántartás 26. Amennyiben a Hivatal valamely szervezeti egysége olyan adatkezelést kíván végezni, amely az Infotv. 66. §-a alapján
bejelentési kötelezettség alá esik, a  szervezeti egység vezetője az  adatok felvétele és az  adatkezelés megkezdése
előtt 15 nappal értesíti a belső adatvédelmi felelőst, aki azt a belső adatvédelmi nyilvántartásba bejegyzi és – az elnök
útján – gondoskodik a Hatóság felé történő nyilvántartásba vételi eljárás lefolytatásáról.
27. Nem kell bejelenteni az Infotv. 65. § (3) bekezdése alá tartozó adatkezeléseket.
28. A belső adatvédelmi nyilvántartásba bejelentett adatok változását vagy az adatkezelés megszűnését az adatkezelésért
felelős szervezeti egység vezetője 8 napon belül köteles bejelenteni a  belső adatvédelmi felelősének, aki ennek
megfelelően módosítja a belső adatvédelmi nyilvántartás adatait, és ha szükséges – az elnök útján – kezdeményezi
a Hatóság adatvédelmi nyilvántartásában történő módosítást.
6. A személyes adatokat tartalmazó igazgatási és gazdasági ügyek adatkezelése
29. A Hivatal az igazgatási tevékenysége keretében az alábbi ügycsoportokban kezelhet személyes adatokat:
a) Sajtóügyek:
aa) a Hivatal által szervezett sajtótájékoztatók;
ab) egyéb sajtótájékoztatók, nyilvános események.
b) Nemzetközi ügyek:
ba) a Hivatal vezetőinek, munkatársának utazásai;
bb) a Hivatal vendégeinek programjai;
bc) egyéni célú utazások;
bd) nemzetközi konferenciák;
be) protokolláris levelezések;
bf ) európai és más nemzetközi pályázatok, projektek;
bg) útlevél- és vízumügyek.
c) Vegyes ügyek:
ca) tanfolyamok és szakmai konferenciák;
cb) vezetői, ügyintézői munkakör átadás;
cc) elfogultsági bejelentések;
cd) titoktartási kötelezettség alóli felmentés;
ce) szakértői ügyek;
cf ) ügyfélkezelési ügyek;
cg) üdülési ügyek;
ch) a Hivatal működésére vonatkozó panaszok és közérdekű bejelentések;
ci) a Hivatal által kötött szerződések;
cj) rendezvények szervezése.
30. A hatósági ügyek adataiba az érintett szervezeti egység kormánytisztviselői tekinthetnek be. Az érintett tájékoztatását
– kérelmére – az érintett szervezeti egység vezetője készíti elő és az elnök teljesíti.
31. A Hivatal gazdasági nyilvántartásai közül az alábbiakban kezelhetnek személyes adatokat:
a) egészségbiztosítási ellátások nyilvántartása, magán-nyugdíjpénztári nyilvántartás, fizetési jegyzékek,
járulék-nyilvántartások;
b) számfejtési anyagok, bérfeladások, bérátutalások, statisztikai jelentések;
c) személyi jövedelemadó nyilvántartások, társadalombiztosítási elszámolások, adó- és járulékbevallások,
kiküldetési rendelvények nyilvántartása, hivatali célra saját gépkocsihasználat nyilvántartása.
32. A 29. és 31. pontban írt ügyiratok adattartalmáról az érintettet a rendszeresen ismétlődő adatszolgáltatásokon kívül,
kérelmére teljes körűen tájékoztatni kell.
7. Adattovábbítás 33. Harmadik személy vagy szerv által benyújtott adattovábbítási kérelem elbírálása – a  törvényben kötelezően előírt
adattovábbítás esetét kivéve – az adatot kezelő szervezeti egység vezetőjének hatásköre. A szervezeti egység vezetője
kikérheti a belső adatvédelmi felelős állásfoglalását is.
34. Amennyiben az  adattovábbításra vonatkozó igény nem egyértelmű, az  adatot kezelő szervezeti egység vezetője
megkeresi az adatigénylőt a pontosítás érdekében.
35. A Hivatal – törvény eltérő rendelkezése hiányában – csak olyan személyes adatokat továbbíthat, melyeknek a Hivatal
az adatkezelője. Amennyiben más szerv az adatkezelő, az adatkérést – törvény eltérő rendelkezése hiányában – el kell
utasítani és az adatkérőt tájékoztatni kell arról, hogy a kért adatokat mely szervtől igényelheti.
8. Záró rendelkezések 36. Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
37. Ezen utasítást a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
38. Hatályát veszti a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatáról szóló 9/2009.
számú elnöki utasítás.
a Nemzeti Innovációs Hivatal
 Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
 19/2012. (VII. 30.) NGM utasítás
 1. melléklet 4.4. és 5.3.1. a) pontja alapján
 elnöki jogkörben eljárva:

 Korányi László s. k.,
 kül- és belkapcsolati elnökhelyettes


text:
179/2014. (IV. 30.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Vig Istvánt 2014. augusztus 1. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. április 18. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1632/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a 2024. XXXIII. nyári Olimpiai Játékok, valamint a XVII. nyári Paralimpiai Játékok Budapesten történő megrendezése érdekében benyújtandó pályázattal összefüggő egyes hazai rendezésű sportesemények előkészületeinek előrehaladásáról.
1. A Kormány
a) felhívja az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost (a továbbiakban: Kormánybiztos),
mint a  2024. évi XXXIII. nyári Olimpiai Játékok, valamint a  XVII. nyári Paralimpiai Játékok Budapesten
történő megrendezése érdekében benyújtásra kerülő pályázat (a  továbbiakban: Olimpiai Pályázat)
elkészítésével kapcsolatos kormányzati feladatok ellátásának, azok összehangolásának és irányításának
kormányzati felelősét, hogy készítsen részletes jelentést a  Kormány részére arról, hogy a  2017. évben
Magyarországon megrendezésre kerülő kiemelt nemzetközi sportesemények – különösen, de nem kizárólag
a  Győrben megrendezendő XIV. Nyári Európai Ifjúsági Olimpiai Fesztivál, a  Budapesten és Balatonfüreden
megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság és a  Budapesten
megrendezendő Felnőtt Judo Világbajnokság és Világkongresszus – milyen hatással lehetnek az  Olimpiai
Pályázatra, illetve az  Olimpiai Pályázat sikeressége szempontjából hogyan haladnak e  sportesemények
rendezési, szervezési és kommunikációs előkészületei;
Felelős: az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2017. január 31.
b) felhívja a feladat- és hatáskörükben érintett minisztereket és kormánybiztosokat, hogy
ba) az a)  alpontban meghatározott feladat ellátása során működjenek együtt a  Kormánybiztossal,
ennek keretében a feladat- és hatáskörüket érintően adjanak meg minden szükséges tájékoztatást
a Kormánybiztos részére, továbbá
bb) biztosítsák, hogy az  irányításuk vagy felügyeletük alá tartozó államigazgatási szervek, egyéb
költségvetési szervek, valamint gazdasági társaságok a Kormánybiztos a) alpontban meghatározott
feladata ellátásával összefüggő ügyben a Kormánybiztos részére közvetlenül tájékoztatást adjanak.
Felelős: emberi erőforrások minisztere, nemzetgazdasági miniszter, nemzeti fejlesztési miniszter,
a turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos és
a 2017-ben Budapesten és Balatonfüreden megrendezendő XVII. Úszó-, Vízilabda-, Műugró,
Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezésével kapcsolatos összkormányzati feladatok
koordinációjának ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatosan 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1293/2019. (V. 17.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Sóstói Múzeumfalu fejlesztésének előkészítése érdekében történő támogatás biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1955/2015. (XII. 17.) Korm. határozat 6.  pont b)  alpontja szerinti vizsgálat
eredményeként
 1. egyetért a  Modern Városok Program keretében a  Sóstói Múzeumfalu fejlesztése – Mesekert projektelem
(a  továbbiakban: Beruházás) előkészítésének Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzata (a  továbbiakban:
Önkormányzat) általi megvalósításával, és a  Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII.  24.)
Korm.  rendelet 4/A.  §-a szerinti jogkörében eljárva a  Beruházás előkészítéséhez a  2020. költségvetési évben
105 516 400 forint összegű költségvetési támogatást biztosít az Önkormányzat részére,
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft.
Felelős kiadó: Papp Tibor ügyvezető.
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  Önkormányzat részére az  1.  pontban meghatározott
támogatás 2020. évben történő biztosítása érdekében
a) a költségvetési támogatás felhasználására, valamint elszámolásának részletes feltételeinek meghatározására
támogatói okiratot adjon ki, és
b) a támogatást folyósítsa,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
 a b)  alpont tekintetében a  2020. központi költségvetési évben, a  2020. évi költségvetés
végrehajtása során
 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  Beruházás előkészítéséhez a  2020. költségvetési évben szükséges legfeljebb 105 516 400 forint biztosításáról
a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében,
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  miniszterelnök kabinetfőnökét és a  nemzeti vagyon kezeléséért
felelős tárca nélküli minisztert, hogy – a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság
bevonásával  – készítsenek előterjesztést a  Kormány részére a  Beruházás megvalósításának kérdésében,
a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok, költségek, forrásigény, ütemezés és a  felelősök
bemutatásával,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
a miniszterelnök kabinetfőnöke
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2020. augusztus 31.
 5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Beruházás tekintetében a  Beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pontjában
foglaltak teljesítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1215/2010. (X. 19.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya, az Osztrák Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya közötti, Dolga Vason Rendészeti Együttműködési Központ működtetéséről szóló, Brüsszelben, 2007. november 8-án aláírt Megállapodáshoz történő horvát csatlakozásról.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy a Horvát Köztársaság Kormánya csatlakozzon a Magyar Köztársaság Kormánya, az Osztrák
Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya közötti, Dolga Vason Rendészeti Együttműködési Központ
működtetéséről szóló, Brüsszelben, 2007. november 8-án aláírt Megállapodáshoz (a továbbiakban: Megállapodás);
2. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy az 1. pontban foglaltakról a Szlovén Köztársaság Kormányát mint
a Megállapodás letéteményesét diplomáciai úton tájékoztassa;
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy – a Megállapodás 12. cikk (2) bekezdése alapján – a Megállapodásnak
a csatlakozó állam vonatkozásában történő hatálybalépésének naptári napját annak ismertté válását követően
a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítsa meg.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2039/2017. (XII. 27.) Korm. határozata a magyar kortárs képzőművészet nemzetközi művészeti vásárokon való megjelenésének a kulturális diplomáciai tevékenység keretében történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  magyar kortárs képzőművészet nemzetközi művészeti vásárokon való megjelenésének a  kulturális
diplomáciai tevékenység keretében történő támogatásával;
 2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti támogatási tevékenység
megvalósításáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2018. évtől folyamatosan
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglaltak megvalósulása érdekében a  2018.  évtől
kezdődően gondoskodjon 150 000 000 forint bázisba épülő forrás biztosításáról a  központi költségvetés
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
15. Kulturális diplomáciai projektek támogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi támogatás tekintetében a felmerülés ütemében
2019. évtől a központi költségvetés tervezése során Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
161/2013. (V. 24.) Korm. rendelete a Trend-Építő Zártkörűen Működő Részvénytársaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről szóló 189/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti a Trend-Építő Zártkörűen Működő Részvénytársaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó
szervezetté minősítéséről szóló 189/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1590/2014. (X. 21.) Korm. határozata a bosznia-hercegovinai és szerbiai árvíz utáni újjáépítés támogatásának finanszírozása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a bosznia-hercegovinai és szerbiai árvíz utáni újjáépítés támogatásának finanszírozása érdekében 310,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 22. Nemzetközi fejlesztési
együttműködés és humanitárius segélyezés alcím, 1. Nemzetközi Fejlesztési Együttműködés jogcímcsoport javára
az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1585/2014. (X. 21.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  nemzeti fejlesztési minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
249/2016. (VII. 15.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Páldy Zsuzsannát 2016. december 20-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. július 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1122/2013. (III. 11.) Korm. határozata az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2011–2013. közötti időszakra szóló akciótervének megállapításáról, egyes kiemelt projektjei akciótervi nevesítéséről és az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program tartaléklistájának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. megállapítja az 1. melléklet szerint az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2011–2013. közötti időszakra szóló
akciótervét, 2. jóváhagyja a 2. melléklet 2., 4., 5., 7., 15., 19–23., 25., 27., 28., 31., 32., 34., 36–39. sorában meghatározott egymilliárd
forintot meghaladó támogatási igényű projekteket, 3. a 2. mellékletben meghatározott projekteket az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program kiemelt projektjeiként
nevesíti és hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közigazgatási Reform Programok Irányító
Hatósága a támogatási szerződést azokra megkösse, 4. jóváhagyja az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2009–2010. közötti időszakra szóló akciótervének
módosítását a 3. melléklet szerinti konstrukciók tekintetében, 5. egyetért a 4. mellékletben foglaltak szerint – az EKOP-1.2.26 „A járási hivatalok informatikai infrastruktúrájának
fejlesztése” című konstrukció akciótervi nevesítése, valamint az országos kihatású projektek Közép-magyarországi
Régióra jutó finanszírozhatósága érdekében – az akciótervben biztosított többletkötelezettség-vállalási kereten
felül egyszeri többletkötelezettség-vállalás biztosításával az 1. prioritáson 1,7 milliárd forint, a 3. prioritáson
0,5 milliárd forint értékben, 6. visszavonja az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2011–2013. közötti időszakra szóló akciótervének
elfogadásáról, az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2009–2010. közötti időszakra szóló akciótervében
szereplő egyes konstrukciók törléséről, és egyes kiemelt projektek nevesítéséről szóló 1422/2012. (X. 4.)
Korm. határozatot. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
16/2013. (IV. 30.) KüM közleménye az Albán Köztársaságnak az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv, valamint a Horvát Köztársaságnak az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2008. LII. törvény 2–3. §-ának, valamint 5–6. §-ának hatálybalépéséről.
A 2008. évi LII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2008. október 1-jei, 141. számában kihirdetett, az Albán Köztársaságnak
az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv 2. cikke a hatálybalépésről az alábbiak szerint
rendelkezik:
„Jelen Jegyzőkönyv akkor lép hatályba, amikor az  Észak-atlanti Szerződés részes Feleinek mindegyike, annak
elfogadásáról értesítette az  Amerikai Egyesült Államok Kormányát. Az  Amerikai Egyesült Államok Kormánya
az Észak-atlanti Szerződés részes Feleinek mindegyikét tájékoztatja minden egyes értesítés beérkezéséről és a jelen
Jegyzőkönyv hatálybalépésének napjáról.”
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja: 2009. április 1. A 2008. évi LII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2008. október 1-jei, 141. számában kihirdetett, a Horvát Köztársaságnak
az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv 2. cikke a hatálybalépésről az alábbiak szerint
rendelkezik:
„Jelen Jegyzőkönyv akkor lép hatályba, amikor az  Észak-atlanti Szerződés részes Feleinek mindegyike, annak
elfogadásáról értesítette az  Amerikai Egyesült Államok Kormányát. Az  Amerikai Egyesült Államok Kormánya
az Észak-atlanti Szerződés részes Feleinek mindegyikét tájékoztatja minden egyes értesítés beérkezéséről és a jelen
Jegyzőkönyv hatálybalépésének napjáról.”
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja: 2009. április 1. A fentiekre tekintettel, összhangban a  2008. évi LII. törvény 7.  § (4)  bekezdésével megállapítom, hogy a  Magyar
Közlöny 2008. október 1-jei, 141. számában kihirdetett, az  Albán Köztársaságnak az  Észak-atlanti Szerződéshez
való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv, valamint a  Horvát Köztársaságnak az  Észak-atlanti Szerződéshez való
csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2008. évi LII. törvény 2. és 3. §-a, valamint 5–6. §-a 2009. április
1-jén, azaz kettőezer-kilenc április elsején lépett hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
2003. LXXVI. törvény az Országos Rádió és Televízió Testület 2002. költségvetésének végrehajtásáról.
Az Országgyűlés az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: ORTT) 2002. évi költségvetéséről
szóló 2000. évi CXXXV. törvényben meghatározott költségvetése végrehajtásáról a következő törvényt alkotja:
A főösszegek alakulása 1. § (1) Az Országgyűlés az ORTT 2002. évi költségvetése végrehajtását 1 030,488 M Ft, azaz egymilliárd
harmincmillió-négyszáznyolcvannyolcezer forint bevétellel és 1 027,248 M Ft, azaz egymilliárd huszonhétmilliókettőszáznegyvennyolcezer forint kiadással jóváhagyja.
(2) Az ORTT 2002. évi költségvetése végrehajtásának
mérlegét e törvény 1. és 2. számú melléklete tartalmazza.
A bevételek részletezése 2. § (1) Az ORTT általános működési és felhalmozási
kiadásainak fedezetére, a Műsorszolgáltatási Alap által
— a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény
(a továbbiakban: Rtv.) 84. § (2) és (3) bekezdése alapján — átutalt összes támogatás 951,673 M Ft, azaz kilencszázötvenegymillió-hatszázhetvenháromezer forint.
(2) Az ORTT intézményi működési bevétele
18,067 M Ft, azaz tizennyolcmillió-hatvanhétezer forint.
(3) Az előző években képzett pénzmaradvány elszámolt bevétele 26,750 M Ft, azaz huszonhatmillióhétszázötvenezer forint.
(4) Az átvett többletfeladatok ellátására kapott pénzeszköz 31,910 M Ft, azaz harmincegymillió-kilencszáztízezer forint, a képzési céltámogatás 0,586 M Ft, azaz
ötszáznyolcvanhatezer forint.
(5) A lakáskölcsön törlesztés befolyt összegéből bevételként elszámolt összeg 1,502 M Ft, azaz egymillióötszázkettőezer forint.
A törvényt az Országgyűlés a 2003. október 6-i ülésnapján
fogadta el.
A kiadások részletezése 3. § (1) Az ORTT általános működési kiadásai összesen 973,663 M Ft, azaz kilencszázhetvenhárommillióhatszázhatvanháromezer forint, a felhalmozási kiadás
53,585 M Ft, azaz ötvenhárommillió-ötszáznyolcvanötezer forint.
(2) A működési kiadásokból 557,758 M Ft, azaz ötszázötvenhétmillió-hétszázötvennyolcezer forint a személyi
juttatás, 174,643 M Ft, azaz egyszázhetvennégymillióhatszáznegyvenháromezer forint a munkaadókat terhelő járulék és 241,262 M Ft, azaz kettőszáznegyvenegymilliókettőszázhatvankettőezer forint a dologi kiadás.
A pénzmaradvány jóváhagyása 4. § (1) Az Országgyűlés az ORTT 2002. évi módosított
pénzmaradványát az éves mérleg források oldalán szereplő
összegével egyezően 4,370 M Ft, azaz négymillió-háromszázhetvenezer forint értékben hagyja jóvá.
(2) A pénzmaradvány összege a 2002. évi kötelezettségvállalások 2003. évre áthúzódó pénzügyi teljesítésének
fedezetére használható fel.
Költségvetésen kívüli ORTT kezelésű bevételek
és kiadások alakulása
5. § (1) Az ORTT költségvetésen kívüli, ORTT kezelésű 2002. évi bevétele 7 300,771 M Ft, azaz hétmilliárd
háromszázmillió-hétszázhetvenegyezer forint.
(2) Az ORTT költségvetésen kívüli, ORTT kezelésű
2002. évi kiadása 7 223,861 M Ft, azaz hétmilliárd kettőszázhuszonhárommillió-nyolcszázhatvanegyezer forint.
(3) Az (1) bekezdésben megállapított bevételek és a
(2) bekezdésben megállapított kiadások részletezését
e törvény 3. és 4. számú melléklete tartalmazza.
A Műsorszolgáltatási Alap költségvetésének végrehajtása 6. § Az Országgyűlés az Rtv. 32. §-ában és a 77. § (6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az ORTT zárszámadásának mellékleteként jóváhagyja a Műsorszolgáltatási
Alap 2002. évi költségvetésének végrehajtását (5. számú
melléklet).
Záró rendelkezés 7. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
228/2012. (IX. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a XXX. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő, bajnoki címét megőrző eredményéért
Kovács Katalin kajakozó részére a MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZT A CSILLAGGAL
polgári tagozata; a XXX. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredményéért
Gyurta Dániel úszó részére a MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata; a XXX. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredményéért
Berki Krisztián tornász, Dombi Rudolf kajakozó, Fazekas Krisztina kajakozó,
Kozák Danuta kajakozó, Kökény Roland kajakozó, Pars Krisztián kalapácsvető,
Risztov Éva hosszútávúszó, Szabó Gabriella kajakozó és Szilágyi Áron vívó részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE polgári tagozata; a XXX. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredményéért
Kulifai Tamás kajakozó, Lőrincz Tamás birkózó, Pauman Dániel kajakozó,
Tóth Dávid kajakozó és Ungvári Miklós cselgáncsozó részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE polgári tagozata; a XXX. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredményéért
Carlos Enrique Reinaldo Perez kézilabdázó, Császár Gábor kézilabdázó,
Csernoviczki Éva cselgáncsozó, Drávucz Rita vízilabdázó, Fazekas Nándor kézilabdázó,
Harsányi Gergely János kézilabdázó, Ilyés Ferenc kézilabdázó, Iváncsik Gergő kézilabdázó,
Laluska Balázs kézilabdázó, Marosi Ádám öttusázó, Mocsai Tamás kézilabdázó,
Módos Péter birkózó, Nagy László kézilabdázó és Takács Orsolya vízilabdázó részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT polgári tagozata; a XXX. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredményéért
Antal Dóra vízilabdázó, Bolonyai Flóra vízilabdázó, Bujka Barbara vízilabdázó,
Czigány Dóra vízilabdázó, Csabai Dóra vízilabdázó, Gangl Edina vízilabdázó,
Gulyás Péter kézilabdázó, Harcsa Zoltán ökölvívó, Hatos Gábor birkózó,
Hárai Balázs vízilabdázó, Joó Abigél cselgáncsozó, Karakas Hedvig cselgáncsozó,
Keszthelyi Rita vízilabdázó, Kis Gergő úszó, Kisteleki Hanna Anna vízilabdázó,
Kozma Dominik úszó, Lékai Máté kézilabdázó, Menczinger Katalin vízilabdázó,
Mikler Roland kézilabdázó, Nagy Viktor vízilabdázó, Pulai Bence úszó,
Putics Barna kézilabdázó, Schuch István Timuzsin kézilabdázó, Sidi Péter sportlövő,
Szívós István Márton vízilabdázó, Szűcs Gabriella vízilabdázó, Tóth Ildikó vízilabdázó,
Vadkerti Attila kézilabdázó és Zubai Szabolcs kézilabdázó részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT polgári tagozata; a XXX. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredményéért
Bognár Richárd sportlövő, Csonka Zsófia Katalin sportlövő, Dudás Miklós kajakozó és
Kapás Boglárka úszó részére a MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. szeptember 14.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
74/2018. (IV. 20.) Korm. rendelete az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis üzemeltető szervezetének kijelöléséről és működésének részletes szabályairól.
A Kormány a  víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011.  évi CCIX.  törvény 74.  § (1)  bekezdés 28.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. felhasználó:  a víziközmű-szolgáltatásért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter), a  vízgazdálkodásért
felelős miniszter, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal), a víziközműszolgáltató, az ellátásért felelős, a vízügyi hatóság, valamint a vízügyi igazgatóság,
2. Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis:  olyan egységes, elektronikus információs rendszer, amely internetes
felületén a  víziközmű-szolgáltató, az  ellátásért felelős által szolgáltatott adatokat megjelenítve biztosítja
a  díjelőkészítő tevékenységhez, a  gördülő fejlesztési tervezéshez és a  víziközmű-vagyonértékelések
elkészítéséhez szükséges adatokhoz való hozzáférést a  felhasználók számára, valamint támogatja a  Hivatal
és a  vízügyi hatóság tevékenységét, valamint a  víziközmű-szolgáltatási ágazat szakpolitikai, stratégiai és
fejlesztéspolitikai megalapozását,
3. szakmai modul: a felhasználók által igénybe vehető szolgáltatáscsoportok,
4. származtatott adat: olyan adat, amely egy vagy több adat módosításával, vagy az azokkal végzett műveletek
eredményeként jött létre, és amelyből az alapadatok nem fejthetőek vissza.
2. Az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis alapvető szabályai
2. § (1) Az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázisnak alkalmasnak kell lennie
a) a miniszter szakpolitikai feladatai ellátásához szükséges egyedi, nem rendszeres adatbekérésre,
b) a  Hivatalnak a  víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011.  évi CCIX.  törvény (a  továbbiakban: Vksztv.) 60.  §
(4) bekezdése szerinti adatbekérésére, valamint
c) a  gördülő fejlesztési tervnek az  Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis elektronikus felületén történő
jóváhagyásra.
 (2) Az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis elemei:
a) az Adatbekérő rendszer,
b) a Térképi nyilvántartás,
c) az Adatkapcsolatok és
d) a Víziközmű Adatbázis.
(3) Az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis szakmai moduljai:
a) Adatkapcsolat a hatósági tevékenységek adataihoz,
b) Adatkapcsolat a benyújtott vagyonértékelések adataihoz,
c) Adatkapcsolat a benyújtott gördülő fejlesztési tervek adataihoz,
d) Adatkapcsolat az Országos Közhiteles Víziközmű Kataszterhez,
e) Adatkapcsolat az OVF Víziközmű-online Adatfeldolgozó Rendszer adatbázishoz,
f ) Adatkapcsolat a Nemzeti Víziközmű Nyilvántartáshoz,
g) Nyitott adatkapcsolat a későbbi adatkörök csatolásához kapcsolódóan,
h) Adatbekérő rendszer,
i) Víziközmű Adatbázis létrehozása, lekérdező, elemző funkciók,
j) Térképi nyilvántartás, megjelenítés, attribútumok csatolása, valamint
k) Adatkapcsolat a Helyi Közszolgáltatás Információs Rendszerhez.
(4) Az  Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis a  felhasználói adatigényeket a  (3)  bekezdés a)–f )  pontjában
meghatározott szakmai modulokban kialakított közvetlen adatkapcsolatokon keresztül átvett, továbbá
a  (3)  bekezdés h)  pontja szerinti adatbekérő rendszeren keresztül érkező adatokra épülő, strukturált adattárolást
biztosító Víziközmű Adatbázis, annak lekérdező, elemző funkciói segítségével szolgálja ki.
3. Az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis üzemeltetője, feladatai és ellenőrzése
3. § Az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis üzemeltetője (a  továbbiakban: üzemeltető) az  NFP Nemzeti Fejlesztési
Programiroda Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság.
4. § Az üzemeltető az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis vonatkozásában
a) kialakítja a felhasználási feltételeket,
b) menedzseli és támogatja a rendszerhasználathoz szükséges regisztrációt (a továbbiakban: regisztráció),
c) ellátja az ügyfélszolgálati feladatokat,
d) ellátja a közvetlen adatkapcsolatokon keresztül érkező adatok biztosításával és az Integrált Közcélú Víziközmű
Adatbázis belső adatösszhangjával kapcsolatos feladatokat,
e) elvégzi az alkalmazástámogatással járó feladatokat,
f ) ellenőrzi annak működését,
g) meghatározza annak fejlesztési irányait, valamint
h) koordinálja az incidenskezelést és a hibaelhárítást.
5. § (1) Az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis üzemeltetési szabályzata rögzíti az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis
felé történő adatszolgáltatás módjára, az adatok kezelésére és az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázisból történő
lekérdezés módjára vonatkozó előírásokat.
(2) Az  Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis üzemeltetési szabályzatát az  üzemeltető készíti elő, és a  miniszter
hagyja jóvá.
(3) Az üzemeltető az üzemeltetési szabályzatot honlapján közzéteszi.
6. § A miniszter által megbízott személy vagy szervezet az  Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis üzemeltetésének
ellenőrzése céljából bármikor jogosult az  üzemeltetéssel összefüggő feladatok teljesítésének ellenőrzésére, amely
keretében
a)   betekinthet az  üzemeltetőnek az  Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis üzemeltetésével összefüggő
dokumentumaiba, és
b)  felvilágosítást kérhet az üzemeltető tisztségviselőjétől és alkalmazottaitól.
4. Az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázishoz történő csatlakozás
7. § (1) A  felhasználó az  üzemeltető erre irányuló felhívására regisztráció útján csatlakozik az  Integrált Közcélú Víziközmű
Adatbázishoz.
(2) A  regisztrációt az  Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis regisztrációs és adatfeltöltő felületéről letölthető adatlap
kitöltésével és aláírásával, az üzemeltetési szabályzat által meghatározott eljárási rend szerint kell végrehajtani.
(3) Az  üzemeltető az  üzemeltetési szabályzatban meghatározott eljárásrend szerint igazolja az  Integrált Közcélú
Víziközmű Adatbázis felhasználójának jogosultságát. A  felhasználó az  üzemeltető általi visszaigazolás
kézhezvételének napjától jogosult az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis használatára.
(4) A regisztráció térítésmentes. 5. Az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis részére történő adatszolgáltatás
8. § A víziközmű-szolgáltató az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis részére
a) a víziközmű térképi nyilvántartásban szereplő adatokat,
b) az 1. melléklet szerinti, a víziközmű-szolgáltatókra vonatkozó gazdasági, műszaki és szervezeti adatokat,
c) a víziközművek vagyonértékelésének szabályairól és a víziközmű-szolgáltatók által közérdekből közzéteendő
adatokról szóló jogszabály szerint elkészített vagyonértékelést, valamint
d) a gördülő fejlesztési terv jóváhagyására irányuló kérelmet
adatszolgáltatásként megküldi.
9. § (1) A regisztrációt követően a víziközmű-szolgáltató
a) a víziközmű térképi nyilvántartásban szereplő adatok tekintetében a regisztrációt követő legkésőbb hatvan
napon belül,
b) az  1.  melléklet szerinti adatok és a  Vksztv. 60.  § (4)  bekezdése szerinti adatbekérés tekintetében
jogszabályban meghatározott rendszerességgel, valamint
c) az egyedi, nem rendszeres adatszolgáltatás tekintetében a miniszter által megadott határidőn belül
teljesíti az adatszolgáltatást.
(2) Ha a víziközmű-szolgáltató által szolgáltatott valamely adat tekintetében változás áll be, köteles a módosított adatot
a változás bekövetkezésétől számított tizenöt napon belül feltölteni az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázisba.
(3) A víziközmű-szolgáltatónak az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázisbeli rögzítés céljából a valós állapotot tükröző
adatot kell szolgáltatnia az üzemeltető részére.
6. Az Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázisból történő tájékoztatás
10. § (1) Az  Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázisból történő tájékoztatás a  Víziközmű Adatbázis modulban szereplő
lekérdező és elemző funkciók segítségével történik.
(2) A miniszter és a Hivatal a Vksztv. szerinti feladatai ellátása érdekében a Víziközmű Adatbázisban szereplő valamennyi
víziközmű-szolgáltató és víziközmű-rendszer gazdasági, műszaki és szervezeti adatai megtekintheti, és azok
tekintetében az (1) bekezdés szerinti funkciókat használhatja.
(3) A  vízgazdálkodásért felelős miniszter, a  vízügyi hatóság, valamint a  vízügyi igazgatóság a  vízgazdálkodásról szóló
törvény, valamint annak felhatalmazása alapján kiadott jogszabály szerinti feladatai ellátása érdekében a Víziközmű
Adatbázisban szereplő valamennyi víziközmű-szolgáltató és víziközmű-rendszer gazdasági, műszaki és szervezeti
adatai megtekintheti, és azok tekintetében az (1) bekezdés szerinti funkciókat használhatja.
(4) A  víziközmű-szolgáltató és az  ellátásért felelős kizárólag az  általa szolgáltatott adatok tekintetében jogosult
az (1) bekezdés szerinti funkciókat használni.
(5) A  települési önkormányzat a  helyi közszolgáltatás információs rendszerről szóló kormányrendeletben foglaltak
alapján a  két rendszer közötti adatkapcsolaton keresztül – az  Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis egy szűkebb
adatkörének elemzési célú, mutatóképzésre alkalmas adatait – a  helyi közszolgáltatás információs rendszerből
kérheti le.
(6) Az  Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázisból történő információk szolgáltatása valamennyi felhasználó számára
térítésmentes.
7. Adatkezelés 11. § (1) A szolgáltatott adat kezelője felel az adatkapcsolatokon keresztül átadott adatok tartalmáért.
 (2) Az  Integrált Közcélú Víziközmű Adatbázis, valamint annak működésében lehívási szolgáltatás nyújtásával
közreműködő adatkezelő szervezetek – amennyiben a  műszaki feltételek adottak – az  interoperabilitás
követelményének megvalósításával kapcsolódnak össze.
(3) Az  üzemeltető által szolgáltatott metaadatok és az  azokból előállított származtatott adatok nyilvánosságára
a hivatalos statisztikáról szóló törvény, valamint az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról
szóló törvény rendelkezései irányadóak.
8. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
492/2013. (XI. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vajas Sándort
2013. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
55/2013. (VI. 28.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. június 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy törvény tiltsa meg a kormány, a helyi önkormányzat és a költségvetési szerv tevékenységét és
terveit ismertető, magyarázó vagy népszerűsítő hirdetés sajtó és szabadtéri reklámhordozó útján történő közzétételét?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) IX.  cikk (1)  bekezdése szerint mindenkinek joga van
a véleménynyilvánítás szabadságához. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben megtartásra
kerülő országos népszavazás eredményének az  Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha az  Alaptörvényben
meghatározott alkotmányos jogot korlátozná. Mindezek alapján a  Bizottság álláspontja, hogy a  kérdés
az  Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, ami viszont az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontja alapján
tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazás kezdeményezésre feltett kérdést egyértelműen tudja támogatni aláírásával
az szükséges, hogy a kérdés kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető.
Az Országos Választási Bizottság megítélése szerint a „a kormány, a  helyi önkormányzat és a  költségvetési szerv”
fordulat együttállása miatt a választópolgárok nem dönthetnek akként, hogy közülük csak az egyiket támogassák
aláírásukkal. Mivel a  választópolgár csak abban az  esetben tudja aláírásával támogatni a  kérdést, ha mind
a kormányra, mind a helyi önkormányzatra és mind a költségvetési szervre vonatkozó kérdés-részt támogatja, így
eltérő válasz esetén nem tudja választói akaratát megfelelő módon kinyilvánítani. Ugyanilyen problémát okoz
a „sajtó és szabadtéri reklámhordozó útján” fordulatok egyidejű használata is.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdésén, 8. cikk (3) bekezdés a) pontján, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) és
c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján,
a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1792/2013. (XI. 7.) Korm. határozata a tavaszi ár- és belvíz, valamint a dunai rendkívüli árvízi helyzettel összefüggő helyreállítási feladatok finanszírozásáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 5. melléklet
2.  pontja alapján, a  tavaszi ár- és belvíz, valamint a  dunai rendkívüli árvízi helyzettel összefüggő helyreállítási
feladatok költségei finanszírozása céljából jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 50. Víz-, környezeti és természeti katasztrófa
kárelhárítás jogcímcsoportnak
a) az árvíz- és a  belvízvédekezési, a  vízkárelhárítási, a  helyreállítási, valamint a  márciusi rendkívüli időjárással
összefüggő kiadások finanszírozásáról szóló 1302/2013. (VI. 5.) Korm. határozatban, továbbá
b) a dunai árvízi védekezési, vízkárelhárítási feladatokkal összefüggő kiadások finanszírozásáról szóló
1601/2013. (IX. 3.) Korm. határozatban
engedélyezett összegen túl további 2678,5 millió forint összeggel történő túllépését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  folyósítást a  belügyminiszter által előterjesztett igények jog- és
tényszerűségének megalapozottsága esetén engedélyezze;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: folyamatosan 3. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  2014. évi központi költségvetés terhére legfeljebb 1668,1 millió forint
keretösszeg erejéig intézkedjen a  tavaszi ár- és belvíz, valamint a  dunai rendkívüli árvízi helyzettel összefüggő
helyreállítási feladatok finanszírozásához szükséges kötelezettségvállalások megtételére.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1590/2013. (VIII. 28.) Korm. határozata az ÉAOP-2.1.1/A.I-12-2012-0002 azonosító számú („A hajdúszoboszlói Hungarospa célcsoportorientált attrakciófejlesztése” című) projekttel összefüggésben a Hungarospa Hajdúszoboszlói Gyógyfürdő és Egészségturisztikai Zártkörűen Működő Részvénytársaság biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a Hungarospa Hajdúszoboszlói Gyógyfürdő és Egészségturisztikai Zártkörűen Működő Részvénytársaság
közgyűlésében a  szavazatok minősített többségének gyakorlását lehetővé tévő részesedéssel rendelkező
részvényese helyi önkormányzat,
b) az a)  alpontban meghatározott kedvezményezett az  ÉAOP-2.1.1/A.I-12-2012-0002 azonosító számú,
„A  hajdúszoboszlói Hungarospa célcsoportorientált attrakciófejlesztése” című projektjére megítélt
támogatást a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott
projektje tekintetében a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott projekt
tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1810/2018. (XII. 23.) Korm. határozata határon túli célú költségvetési támogatások biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  mellékletben felsorolt kedvezményezettek (a  továbbiakban: Kedvezményezettek) programjainak,
beruházásainak, fejlesztéseinek megvalósításával, illetve működésének támogatásával;
 2. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy az  1.  pont szerinti támogatások biztosítása érdekében
– a  Bethlen Gábor Alap irányításáért felelős Bizottság közreműködésével – a  Kedvezményezettek részére,
az 1. mellékletben meghatározott támogatási célokra és összegben, mindösszesen 32 847 313 039 forint összegben
nyújtson – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a
hatálya alá tartozó – költségvetési támogatást;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: azonnal 3. felhívja a miniszterelnök általános helyettesét, hogy a 2. pontban meghatározottak szerint tegye meg a szükséges
intézkedéseket
a) a Kedvezményezettekkel a támogatási jogviszony létrehozása, valamint
b) a költségvetési támogatások egy összegben, támogatási előlegként történő kifizetése érdekében.
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
202/2010. (III. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 22-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva József Róbert, az Állástalan Diplomások Országos Bizottsága képviselője által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. március 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtott be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. § szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlés Módosítsa az Alkotmányban a népszavazási kezdeményezéshez előírt 200.000
aláírást 20.000 főre, igazodva a kb. 500 milliós Európai Unió szintjén elfogadott 1 milliós határhoz?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 28/C. § (5) bekezdés
c) pontja kimondja, hogy nem lehet országos népszavazást tartani „az Alkotmány népszavazásról, népi
kezdeményezésről szóló rendelkezéseiről”.
A testület álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az Alkotmány idézett rendelkezésébe ütközik,
mely azonban az alaptörvény 28/C. § (5) bekezdés c) pontja értelmében tiltott tárgykör.
Az Nsztv. 10. § b) pontja szerint az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani.
Fentiekre tekintettel az Országos Választási Bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés c) pontján, az Nsztv. 2. §-án, 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1/2019. (III. 20.) AM utasítása a Minőségrendszerek Elismerésének Nemzeti Bizottsága létrehozásáról és működtetéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A mezőgazdasági termékekre és élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerek és az  önkéntes
mezőgazdaságitermék-tanúsító rendszerek nemzeti minőségrendszerként történő elismeréséről szóló 26/2018.
(X.  1.) AM rendelet 3.  § (1)  bekezdése szerinti miniszteri döntés elősegítése céljából az  agrárminiszter
(a  továbbiakban: miniszter) létrehozza a  Minőségrendszerek Elismerésének Nemzeti Bizottságát (a továbbiakban:
MENB).
2. § A MENB
a) formai és tartalmi szempontból véleményezi a  miniszter részére beküldött mezőgazdasági termékekre és
élelmiszerekre vonatkozó rendszerek nemzeti minőségrendszerként történő elfogadása, illetve az önkéntes
mezőgazdaságitermék-tanúsítási rendszerek elismerése iránti kérelmet,
b) az  elfogadásról, illetve az  elismerésről a  kérelem megalapozottságának figyelembevételével döntési
javaslatot tesz a miniszter részére.
3. § (1) A  MENB elnöke az  Agrárminisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) Élelmiszergazdasági és Eredetvédelmi
Főosztályának vezetője.
(2) A MENB tagjai:
a) a MENB elnöke,
b) a Minisztérium mezőgazdaságért felelős államtitkára által kijelölt személy,
c) a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal elnöke által kijelölt személy,
d) a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara elnöke által kijelölt személy,
e) a Magyar Szabványügyi Testület ügyvezető igazgatója által kijelölt személy.
(3) A MENB elnöke és tagjai a MENB-ben végzett tevékenységükért tiszteletdíjban nem részesülnek.
4. § A MENB működésének feltételeiről, valamint a titkársági feladatok ellátásáról a Minisztérium gondoskodik.
5. § A MENB szervezetének és működésének, a  MENB tagjainak helyettesítési rendjének részletes szabályait
az 1. melléklet szerinti, a Minőségrendszerek Elismerésének Nemzeti Bizottsága ügyrendje tartalmazza.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
1512/2018. (X. 17.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő, 2018. augusztusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2018. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2018. (XI. 8.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján dr. Visy Zsoltot a  2018. november 5. napjától
2020. november 4. napjáig terjedő időre miniszteri biztossá (a továbbiakban: miniszteri biztos) nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § (1) A miniszteri biztos feladata
a) a  Magyarország által UNESCO Világörökségi cím elnyerésére benyújtott nemzetközi pályázat szakmai
gondozása, a  szükséges hazai és nemzetközi tárgyalások lefolytatása, a  nevezésben jelölt helyszínekkel
összefüggő egyéb teendők ellátása,
b) az UNESCO Világörökség Bizottságában Magyarország képviselete,
c) az UNESCO Magyar Nemzeti Bizottsága Világörökség Szakbizottság elnöki feladatainak ellátása.
(2) A  miniszteri biztos feladatát az  örökségvédelmi ügyekkel kapcsolatos feladatok koordinálásáért felelős miniszteri
biztossal együttműködve látja el.
(3) A miniszteri biztos munkáját Kulturális Örökségvédelmi és Kiemelt Fejlesztési Főosztály támogatja.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 5 fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
333/2011. (XII. 23.) KE határozata bírák felmentéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény
4. § (1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács és a honvédelmi miniszter együttes előterjesztésére,
lemondására tekintettel dr. Kovács Sándor Istvánt és dr. Varga Bélát
2011. december 15-ei hatállyal katonai bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2011. november 21. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
247/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Donáth Évát 2017. szeptember 7-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
252/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Havasi Pétert 2017. december 29-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
326/2011. (XII. 23.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére a Magyarország és Németország közötti sokoldalú és baráti kapcsolatok fejlesztéséért, valamint az európai
kisebbségek érdekeinek képviseletéért végzett tevékenysége elismeréseként Bernd Posselt európai parlamenti képviselő, a Németországi Páneurópai Unió elnöke, a Szudétanémet Szövetség
szóvivője részére a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkeresztje polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. december 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
25/2012. (VIII. 16.) KIM utasítása a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára a következő utasítást adom ki:
1. § A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) jelen utasítás
mellékletében foglaltak szerint határozom meg. 2. § A Szabályzatot, valamint a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal belső szabályzatait szükség szerint, de legalább
félévente felül kell vizsgálni. 3. § Hatályát veszti
a) az ECOSTAT Kormányzati Hatásvizsgálati Központ Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 15/2012. (V. 11.)
KIM utasítás, b) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Vagyonkezelő Központ fővárosi és megyei kormányhivatalok
ingatlangazdálkodásával összefüggő feladatairól szóló 7/2012. (III. 9.) KIM utasítás,
c) a Wekerle Sándor Alapkezelő Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 41/2011. (IV. 15.) KIM utasítás,
d) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálata Szervezeti és Működési Szabályzatának
kiadásáról szóló 31/2011. (III. 9.) KIM utasítás, e) a Nemzeti Közigazgatási Intézet Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 12/2011. (II. 25.) KIM utasítás.
4. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a közzététele napján 15 órakor lép hatályba.
(2) Az utasítás mellékletének 17. § k) pontja és a melléklet 2. függelék 1.8.2. pont 3. alpontja 2012. november 15-én lép
hatályba. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter