type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
34/2017. (VIII. 7.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és az Egészségügyi Világszervezet közötti, az Egészségügyi Világszervezet Európai Regionális Bizottságának 2017. szeptember 11–14. között Budapesten, Magyarországon tartandó 67. ülésszakának megszervezéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2017. LXXXV. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi LXXXV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. június 26-i 98. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és  az  Egészségügyi Világszervezet közötti, az  Egészségügyi Világszervezet Európai Regionális Bizottságának
2017.  szeptember 11–14. között Budapesten, Magyarországon tartandó 67. ülésszakának megszervezéséről szóló
Megállapodás XII. Cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez a Megállapodás 30 naptári nappal azt követően lép hatályba, hogy a Világszervezethez a Kormány megerősítő
írásbeli értesítése megérkezett arról, hogy a hatálybalépés belső követelményei teljesültek.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött értesítés
kézhezvételének napja: 2017. július 10.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. augusztus 9.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2017. évi LXXXV. törvény 5.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és az  Egészségügyi Világszervezet közötti, az  Egészségügyi Világszervezet Európai
Regionális Bizottságának 2017. szeptember 11–14. között Budapesten, Magyarországon tartandó 67. ülésszakának
megszervezéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2017. évi LXXXV. törvény 2. és 3. §-a 2017. augusztus 9-én,
azaz kettőezer-tizenhét augusztus kilencedikén lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1398/2018. (VIII. 30.) Korm. határozata a magyarországi szerb nemzetiség oktatási céljainak megvalósításával kapcsolatos egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján – tegye meg a szükséges intézkedéseket a Szeged I. kerület, Kálvin tér
6. szám alatti (belterület 2975/1 és 2975/2 helyrajzi számon nyilvántartott) ingatlanoknak a Szegedi Szerb Oktatási
Központ elhelyezése céljából a Szerb Országos Önkormányzat részére történő vagyonkezelésbe adása érdekében,
azzal, hogy az ingatlanok felújításával kapcsolatos feladatokat a leendő vagyonkezelő végzi el;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott ingatlanok felújítása érdekében – az  emberi
erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon összesen 1 396 600 000 forint összegű forrás rendelkezésre
állásáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Felújítások központi támogatása,
egyéb fejlesztési támogatások alcím, 2. Köznevelési intézmények felújítása, beruházása jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az 1. pont szerinti ingatlanok felújításához szükséges – 2. pontban
meghatározott – forrás rendelkezésre bocsátása érdekében kössön támogatási szerződést a  Szerb Országos
Önkormányzattal 2020. június 30-ai elszámolási és a  fel nem használt összeg tekintetében visszafizetési
kötelezettség rögzítésével;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 4. visszavonja a  Budai Szerb Ortodox Egyházmegye és a  magyarországi szerb nemzetiség fejlesztési céljainak
megvalósításával kapcsolatos intézkedésekről szóló 1864/2016. (XII. 28.) Korm. határozat 2. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
219/2011. (X. 20.) Korm. rendelete a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről.
A Kormány a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 80. § e)–h), k) és
o) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva,
a 49. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés g) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva,
az 53. § b) pontja tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva, az 50–52. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. Alsó küszöbértékű veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem: ahol a jelen lévő veszélyes anyagok mennyisége
(beleértve a technológia irányíthatatlanná válása miatt várhatóan keletkező veszélyes anyagokat is) az
1. melléklet alapján meghatározható alsó küszöbértéket eléri vagy meghaladja, de nem éri el a felső
küszöbértéket. 2. Felső küszöbértékű veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem: ahol a jelen lévő veszélyes anyagok mennyisége
(beleértve a technológia irányíthatatlanná válása miatt várhatóan keletkező veszélyes anyagokat is) az
1. melléklet alapján meghatározható felső küszöbértéket eléri vagy meghaladja.
3. Kiemelten kezelendő létesítmények: a) a veszélyes anyagok, veszélyes hulladékok üzemen kívüli csővezetéken történő szállításának létesítményei,
beleértve a szállító vezetékeket, szivattyú-, kompresszor- és elosztó állomásokat; kivéve a lakossági
gázellátás elosztó vezetékeit és azok létesítményeit, valamint a szénhidrogén-bányászat gyűjtővezetékeit
400 mm névleges átmérő alatt; b) az 1. melléklet 2. táblázatában szereplő veszélyes tulajdonságok valamelyikével rendelkező veszélyes
hulladékok égetéssel történő ártalmatlanítással foglalkozó létesítmények, amennyiben nem tartoznak
a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemek körébe; c) azon üzemek, amelyek területén klór vagy ammónia legalább 1000 kg mennyiségben van jelen,
amennyiben nem tartoznak a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemek körébe.
4. Tárolás: a veszélyes anyag átmeneti vagy tartós jelenléte raktározás, készletezés vagy biztonságos felügyelet
melletti elhelyezés céljából. 5. Társhatóság: veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemek, küszöbérték alatti üzemek tekintetében hatósági
feladatkört ellátó személyek és szervezetek. 6. Veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének azonosítása és kockázatuk elemzése: az üzemeltető
által végzett módszeres elemző tevékenység, amelynek során meghatározza és bemutatja a veszélyes anyagokkal
foglalkozó üzemben bekövetkező veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset kialakulásának lehetőségeit
és azok bekövetkezésének valószínűségét. 7. Veszélyeztetett terület: ahol a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem, küszöbérték alatti üzem tevékenysége során
bekövetkező veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek, üzemzavarok által okozott mérgező,
hősugárzási, ökotoxikus vagy túlnyomási hatások az emberi egészséget, a környezetet vagy a természeti
értékeket károsíthatják. 2. A rendelet hatálya 2. § A rendelet hatálya kiterjed a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemre és a küszöbérték alatti üzemre.
3. § A rendelet hatálya a következetesen és hatékonyan működő magas szintű védelem érdekében kiterjed a veszélyes
anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzésére és azok emberre és a környezetre gyakorolt
következményeinek korlátozására. 3. Az engedélyezési, felügyeleti tevékenység 4. § (1) A veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzése, az ellenük való védekezés engedélyezési és
felügyeleti tevékenysége az alábbi területek vizsgálatára terjed ki:
a) a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem, küszöbérték alatti üzem azonosítása és a veszélyes tevékenység
végzése, b) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének azonosítása és kockázatuk elemzése,
c) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzését, hatásainak csökkentését biztosító irányítási
rendszer, a biztonsági irányítási rendszer, d) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek káros hatásainak értékelése, a lehetséges dominóhatás,
e) a belső védelmi tervezés, a külső védelmi tervezés, a tervek végrehajtási feltételeinek megléte,
f) a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemekkel kapcsolatos településrendezési tervezés, valamint
g) a lakossági tájékoztatás és a nyilvánosság biztosítása.
(2) A veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem azonosításának részletes szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
4. Különös eljárási szabályok 5. § (1) A veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzése és az ellenük való védekezés engedélyezési
eljárásaiban hozott határozatot az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséggel is közölni
kell. (2) Az e rendelet szerint a megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv hatáskörébe tartozó feladatokat a Veszprém
Megyei Népegészségügyi Szakigazgatási Szerv Fejér, Komárom-Esztergom és Veszprém megyére kiterjedő
illetékességgel látja el. II. FEJEZET A VESZÉLYES TEVÉKENYSÉG, VALAMINT A VESZÉLYES ANYAGOKKAL KAPCSOLATOS SÚLYOS BALESET
VESZÉLYÉNEK AZONOSÍTÁSA, ÉRTÉKELÉSE, A BIZTONSÁGI RENDSZER 6. § A veszélyes tevékenység ellenőrzése és a veszélyes tevékenység által okozott kockázat szintjének minősítése
a biztonsági jelentésben vagy biztonsági elemzésben szereplő veszélyeztetettségi mutatók elemzése alapján történik.
5. A veszélyes tevékenységek azonosítása 7. § (1) Az üzemeltető a 2. mellékletben szereplő üzemazonosítási adatlapokat a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi
szervének (a továbbiakban: hatóság) a) tervezés alatt álló veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem esetében az építési engedélyezéshez kapcsolódó
katasztrófavédelmi engedély iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg, b) olyan veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem esetében, amely a veszélyes tevékenység megkezdése előtt építési
engedélyezés kapcsán katasztrófavédelmi engedély megszerzésére nem kötelezett, a veszélyes tevékenység
megkezdésére irányuló kérelem benyújtásával egyidejűleg
küldi meg.
(2) Az üzemazonosítási adatlap valóságtartalmának vizsgálata érdekében a hatóság területi szerve is jogosult helyszíni
szemle lefolytatására. 6. A biztonsági jelentés és biztonsági elemzés
8. § (1) A felső küszöbértékű veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem üzemeltetője a 3. mellékletben meghatározott tartalmi és
formai követelményeknek megfelelő biztonsági jelentést; az alsó küszöbértékű veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem
üzemeltetője a 4. mellékletben meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelő biztonsági elemzést
készít.
(2) A biztonsági jelentésben vagy a biztonsági elemzésben az üzemeltető bemutatja a veszélyes anyagokkal kapcsolatos
súlyos baleset megelőzésével és annak hatásai elleni védekezéssel kapcsolatban kialakított fő célkitűzéseit, valamint
azt az üzemi szervezeti és eszközrendszert, amely biztosítja az egészség és a környezet magas fokú védelmét.
(3) A biztonsági jelentésben vagy a biztonsági elemzésben a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
veszélyeinek azonosítása és kockázatuk részletes elemzése alapján az üzemeltető meghatározza a veszélyes anyagok
környezetbe kerülésének lehetőségeit, esetleges módjait és a károsító hatásait; azok valószínűségét; a veszélyes
anyagok vagy a fizikai hatások terjedését; a személyek, valamint az anyagi javak és a környezet veszélyeztetettségének
mutatóit. Ezzel összefüggésben javaslatot tehet a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem körüli veszélyességi övezet
kijelölésére.
(4) A biztonsági jelentésben vagy a biztonsági elemzésben az üzemeltető bizonyítja, hogy a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek kialakulásának lehetőségeit a biztonsági irányítási rendszer, az irányítási rendszer
kialakítása során figyelembe vette.
(5) Az üzemeltető – a lakossági tájékoztató kiadványhoz szükséges, legalább a 10. melléklet 1.1. és 1.2. pontok szerinti
adattartalommal – elkészíti a biztonsági jelentés kivonatát. A kivonat a nyilvánosságra hozható biztonsági jelentés
részét képezi, amely – ha arra lehetőség van – a szakmai kifejezések helyett annak köznapi megfelelőjét tartalmazza.
9. § A biztonsági jelentés és a biztonsági elemzés vizsgálatára vonatkozó ügyintézési határidő 90 nap.
10. § (1) Az üzemeltető a biztonsági jelentés vagy a biztonsági elemzés benyújtásával egyidejűleg katasztrófavédelmi
engedély iránti kérelmet terjeszt elő.
(2) A katasztrófavédelmi engedély iránti kérelemnek a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló 2004. évi CXL. törvényben meghatározottakon túl az alábbiakat is tartalmaznia kell:
a) a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem nevét és címét, amelyre a kérelem irányul,
b) a biztonsági jelentést vagy a biztonsági elemzést készítő szakértő nevét, címét, kapcsolattartóját és annak
elérhetőségét, és
c) a kérelmet előterjesztő, képviseletre jogosult nevét és aláírását.
(3) A katasztrófavédelmi engedély iránti kérelem mellékleteként az üzemeltető csatolja:
a) a biztonsági jelentést vagy a biztonsági elemzést két példányban,
b) az ügyben eljáró meghatalmazott személy részére szóló meghatalmazást,
c) a képviseleti jogosultság igazolására alkalmas iratot, és
d) az igazgatási szolgáltatási díj megfizetését hitelt érdemlően bizonyító iratot.
11. § (1) A biztonsági jelentés, a biztonsági elemzés soron kívüli felülvizsgálatát mind a hatóság, mind az üzemeltető
kezdeményezheti.
(2) A biztonsági jelentést, a biztonsági elemzést az alábbi esetekben soron kívül felül kell vizsgálni:
a) a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemben olyan változások történtek, amelynek a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos baleset kockázatát növelő vagy a védelmi rendszert érintő hatása van,
b) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek, veszélyes anyagokkal kapcsolatos üzemzavarok
értékeléséből levont tanulságok vagy a műszaki fejlődés következtében új információk állnak az üzemeltető
rendelkezésére,
c) a veszélyazonosításban vagy a hatások értékelésében kialakult korszerűbb módszerek erre okot adnak.
(3) Az ötévenkénti (a továbbiakban: soros), vagy soron kívüli felülvizsgálatról készült jegyzőkönyvet az üzemeltető
a hatóságnak soros felülvizsgálat, vagy az általa kezdeményezett soron kívüli felülvizsgálat esetében haladéktalanul,
a hatóság által kezdeményezett soron kívül felülvizsgálat esetében a hatóság határozatában meghatározott határidőn
belül megküldi. Ha a felülvizsgálat eredményeképpen a hatóság döntése szerint a biztonsági jelentést, a biztonsági
elemzést módosítani szükséges, akkor annak módosítással érintett részét, jelentős tartalmi módosítás esetében
a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt biztonsági jelentést, biztonsági elemzést az üzemeltető a hatóság
határozatában meghatározott határidőn belül megküldi a hatóságnak. (4) A felülvizsgálatról készült jegyzőkönyv elbírálására vonatkozó ügyintézési határidő 30 nap.
12. § (1) A hatóság a veszélyesség megítélését – a védendő adatokat is tartalmazó – biztonsági jelentés, biztonsági elemzés
alapján végzi el, de a védendő adatokat nem tartalmazó változatot hozza nyilvánosságra.
(2) A hatóság a védendő adatokat nem tartalmazó biztonsági jelentést vagy biztonsági elemzést nyilvános betekintés
céljából megküldi a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem hatásai által veszélyeztetett település polgármesterének,
a fővárosban a főpolgármesternek is. 7. Hatósági ellenőrzés
13. § (1) A hatóság a biztonsági jelentés vagy a biztonsági elemzés valóságtartalmát – a 7. mellékletben megfogalmazott
szempontrendszer alapján – szükség szerint helyszíni vizsgálattal ellenőrzi vagy az üzemeltetőtől kiegészítő
tájékoztatást kér. (2) Amennyiben a veszélyes tevékenység által jelentett kockázat szintje meghaladja a 7. mellékletben meghatározott
elfogadható szintet, vagy az üzemeltető által tervezett intézkedések nem elégségesek a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek megelőzéséhez és veszélyeztető hatásaik mérsékléséhez, akkor a hatóság az üzemeltetőt
olyan kiegészítő intézkedések megtételére kötelezi, amelyek eredményeképpen a kockázat szintje elfogadható
mértékűre csökken. A kiegészítő intézkedések érinthetik a biztonsági jelentés vagy biztonsági elemzés tartalmát, és az
ezekben szereplő feladatok végrehajtási feltételeit. (3) Amennyiben a kockázat szintje nem csökkenthető elfogadható szintre, akkor a hatóság az üzemeltető
nyilatkozattételre történő felhívását követően – a kockázat mértékére tekintettel – dönt a veszélyes tevékenység
korlátozásáról, megszüntetéséről vagy az engedélyezésre vonatkozó kérelem elutasításáról.
(4) A hatóság helyszíni vizsgálattal ellenőrzi a 7. melléklet 1.6.2. pontjában meghatározottak teljesülését a veszélyes
anyagokkal foglalkozó üzem által a társadalmi kockázat számításába be nem számított gazdálkodó szervezeteknél és
az ipari parkok esetében. (5) A hatóság területi szerve helyszíni vizsgálattal ellenőrzi a belső védelmi terv gyakorlatot, amelyet a gyakorlat
befejeztével értékel, és értékelését a hatóság részére megküldi. Amennyiben a gyakorlat nem elfogadható, abban az
esetben a hatóság a belső védelmi terv gyakorlat ismételt lebonyolítására kötelezi a veszélyes anyagokkal foglalkozó
üzem üzemeltetőjét. 14. § (1) A hatóság a felső küszöbértékű veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemeket legalább évente, az alsó küszöbértékű
veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemeket legalább kétévente egyszer a biztonsági irányítási rendszerre vagy az
irányítási rendszerre is kiterjedően ellenőrzi (a továbbiakban: időszakos hatósági ellenőrzés).
(2) Az előre meghatározott ellenőrző vizsgálati program szerinti időszakos hatósági ellenőrzés esetében az
(1) bekezdésben foglaltakon túl különös figyelemmel kell lenni arra, hogy:
a) az üzemeltető bizonyítani tudja, hogy a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemben végzett tevékenységekkel
kapcsolatban a súlyos balesetek megelőzése, valamint a súlyos balesetek következményeinek csökkentése
érdekében megfelelő erőket és eszközöket biztosít, valamint megfelelő intézkedéseket tesz, mind a telephelyen,
mind azon kívül; b) a biztonsági jelentésben, a biztonsági elemzésben vagy a belső védelmi tervben foglalt adatok és információk
megfelelnek az üzemi körülményeknek. (3) Az ellenőrzés során feltárt műszaki, vezetési és szervezeti hiányosságok megszüntetésére a hatóság megfelelő
határidő biztosításával kötelezi az üzemeltetőt, aki a megtett intézkedéseiről írásban tájékoztatja a hatóságot.
15. § A biztonsági jelentés vagy a biztonsági elemzés alapján a hatóság a dominóhatás veszélyének kizárására vagy
bekövetkezési valószínűségének csökkentésére szolgáló műszaki megoldások, védelmi tervek és az irányítási rendszer
összehangolása érdekében az érintett üzemeket kölcsönös adatszolgáltatásra kötelezi.
16. § (1) A belső védelmi terv, a súlyos káresemény elhárítási terv és a külső védelmi terv vizsgálata során a hatóság ellenőrzi,
hogy az azokban szereplő veszélyhelyzeti irányítás, a védekezéssel kapcsolatos infrastruktúra és a védekezést
végrehajtó szervezetek alkalmasak-e a biztonsági jelentésben, a biztonsági elemzésben vagy a súlyos káresemény
elhárítási tervben feltárt, a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetből fakadó veszélyhelyzeti feladatok
ellátására, valamint a szervezetek felszerelése és felkészítése megfelel-e a biztonság követelményeinek.
(2) Amennyiben a biztonság növelése indokolja, a hatóság az üzemeltetőt a 19. §-ban meghatározott belső védelmi terv,
vagy a 35. §-ban meghatározott súlyos káresemény elhárítási terv kiegészítésére kötelezi, vagy a 23. §-ban
meghatározott külső védelmi terv esetében kiegészítő intézkedéseket javasol a polgármesternek.
8. Felmentési szabályok 17. § (1) Ha a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem üzemeltetője a biztonsági jelentés vagy biztonsági elemzés készítése vagy
felülvizsgálata során a veszélyes anyagok teljes körét, mennyiségét és a jelenlétük feltételeit figyelembe véve
bizonyítani tudja, hogy a 6. mellékletben szereplő valamely felmentési feltétel közül legalább egy fennáll, akkor
kérheti, hogy a hatóság a biztonsági jelentésben vagy biztonsági elemzésben megkövetelt tájékoztatást azokra
a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleseti veszélyekre korlátozza, amelyek a felmentési kérelemben nem
szerepelnek. (2) Amennyiben a hatóság a felmentésre vonatkozó kérelmet elfogadja, akkor az üzemeltető a biztonsági jelentést vagy
biztonsági elemzést a felmentésben szereplő korlátozott tartalommal nyújthatja be.
(3) A hatóság a felmentési kérelem elbírálásához az üzemeltetőtől kiegészítő információkat kérhet.
(4) A hatóság által – a felmentési kérelemre – kiadott határozat tartalmazza, hogy a felmentés milyen anyagra és
a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem melyik létesítményére vonatkozik. Az előbbieken kívül tartalmazza továbbá,
hogy a felmentés alkalmazása esetén mely részeiben korlátozható a biztonsági jelentés vagy biztonsági elemzés
tartalma. 18. § (1) A veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem a felmentési szabály alkalmazása esetén továbbra is felső vagy alsó
küszöbértékűnek tekintendő. (2) Új veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem létesítése esetén az üzemeltető a felmentésre vonatkozó kérelmét
a katasztrófavédelmi engedély megszerzésére irányuló kérelemmel együtt küldi meg a hatóságnak. Minden más
esetben a felmentésre vonatkozó kérelem a biztonsági jelentés vagy a biztonsági elemzés első alkalommal történő
benyújtásakor vagy azok felülvizsgálatakor nyújtható be. III. FEJEZET
A VÉDELMI TERVEK, A TELEPÜLÉSRENDEZÉSI TERVEZÉS, A LAKOSSÁGI TÁJÉKOZTATÁS
ÉS A NYILVÁNOSSÁG BIZTOSÍTÁSA 9. A belső védelmi terv
19. § (1) A veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem üzemeltetője a biztonsági jelentésben vagy a biztonsági elemzésben
szereplő veszélyek következményeinek elhárítására a 8. mellékletben meghatározott tartalmi és formai
követelményeknek megfelelő belső védelmi tervet készít. (2) A belső védelmi tervben megjelölt feladatok végrehajtásához szükséges feltételeket az üzemeltető biztosítja.
(3) Az üzemeltető a belső védelmi terv készítése során lehetőséget biztosít arra, hogy a tervről a veszélyes anyagokkal
foglalkozó üzem munkavállalói és az üzem területén folyamatos megbízással tevékenységet végző alvállalkozók
véleményt nyilváníthassanak. (4) A belső védelmi tervben foglaltakat az üzemeltető valamennyi, a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem területén
dolgozó személlyel – beleértve a hosszabb távú együttműködés keretében foglalkoztatott alvállalkozókat is –
megismerteti, és annak alkalmazására a munkavállalókat felkészíti. 20. § (1) A belső védelmi terv a biztonsági jelentés vagy a biztonsági elemzés melléklete, elkészítésére ezekkel egy időben kerül
sor. (2) Az üzemeltető a belső védelmi terv felülvizsgálatát legalább háromévenként, továbbá a biztonsági jelentés vagy
a biztonsági elemzés soron kívüli felülvizsgálata esetén elvégzi.
(3) A belső védelmi terv soros vagy soron kívüli felülvizsgálatról készült jegyzőkönyvet az üzemeltető a hatóságnak soros
felülvizsgálat esetében, vagy az általa kezdeményezett soron kívüli felülvizsgálat esetében haladéktalanul, a hatóság
által kezdeményezett soron kívül felülvizsgálat esetében a hatóság határozatában meghatározott határidőn belül
megküldi. Ha a felülvizsgálat eredményeképpen a hatóság döntése szerint a belső védelmi tervet módosítani
szükséges, akkor annak módosítással érintett részét, jelentős tartalmi módosítás esetében a módosításokkal egységes
szerkezetbe foglalt belső védelmi tervet az üzemeltető a hatóság határozatában meghatározott határidőn belül
megküldi a hatóságnak. (4) A felülvizsgálatról készült jegyzőkönyv elbírálására vonatkozó ügyintézési határidő 45 nap.
(5) A módosított belső védelmi terv elbírálására vonatkozó ügyintézési határidő 45 nap.
(6) Az üzemeltető a belső védelmi tervben foglaltak megvalósíthatóságát rendszeresen ellenőrzi. Ennek érdekében
évente folytat le olyan gyakorlatot, ahol a tervben megjelölt szervezetek valamely részét, valamint háromévente olyan
gyakorlatot, ahol a tervben megjelölt szervezetek egészét gyakoroltatja. Az üzemeltető a belső védelmi tervben
foglaltak gyakoroltatásának időpontjáról a hatóságot a gyakorlat előtt legalább 30 nappal értesíti. Az üzemeltető
a gyakorlatok tartásával kapcsolatos tapasztalatokat jegyzőkönyvben rögzíti, amelyet a hatóság és az illetékes
hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve részére a gyakorlat végrehajtását követő 30 napon belül megküld.
(7) Az üzemeltető a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset vagy a veszélyes anyagokkal kapcsolatos üzemzavar
bekövetkezése esetén a belső védelmi tervben foglalt intézkedéseket azonnal foganatosítja.
10. A lakosság tájékoztatása és a külső védelmi terv
21. § (1) A hatóság az üzemeltető által benyújtott védendő adatokat nem tartalmazó biztonsági jelentés kézhezvételét
követően azt 10 napon belül küldi meg a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról
szóló 2011. évi CXXVIII. törvény (a továbbiakban: katasztrófavédelemről szóló törvény) 33. § (1) bekezdése szerinti
katasztrófavédelmi engedély iránti kérelem esetében a polgármesternek és a hivatásos katasztrófavédelmi szerv
területi szervének. A polgármester a biztonsági jelentés kézhezvételét követő 15 napon belül hirdetményt tesz közzé
a 10. melléklet 6. pontjában felsoroltaknak megfelelően. (2) A biztonsági jelentést hirdetményi közzététel útján 21 napig hozzáférhetővé kell tenni, ezen idő alatt a lakosság
azokhoz észrevételeket tehet. (3) A veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem telepítési helye szerint illetékes vagy a már működő veszélyes anyagokkal
foglalkozó üzem tevékenységének jelentős változtatásával érintett település polgármestere a biztonsági jelentés
közzétételének lezárását követő 15 napon belül köteles közmeghallgatást tartani.
(4) A polgármester a közmeghallgatásra meghívja az érintett települések polgármestereit, az üzemeltetőt, a hatóságot,
valamint a 23. § (2) bekezdésében felsorolt hatóságokat és az érintett – részvételi szándékukat előzetesen bejelentő –
társadalmi szervezeteket, továbbá a veszélyeztetett településen elhelyezkedő katonai létesítmény képviselőjét is.
(5) A polgármester a biztonsági jelentéssel kapcsolatos észrevételeit a hozzá érkezett lakossági észrevételekkel együtt
a hatóság részére a közmeghallgatás időpontja előtt legalább 5 nappal megküldi.
(6) A közmeghallgatáson elhangzottakról a polgármester jegyzőkönyvet készít, amelyet a közmeghallgatást követő 8
napon belül a hatóságnak megküld. A hatóság a jegyzőkönyvben foglaltakat a döntésének meghozatalakor mérlegeli.
22. § (1) A hatóság az üzemeltető által benyújtott védendő adatokat nem tartalmazó biztonsági elemzés kézhezvételét
követően a katasztrófavédelemről szóló törvény 33. § (1) bekezdése szerinti katasztrófavédelmi engedély iránti
kérelem esetében megküldi a védendő adatokat nem tartalmazó biztonsági elemzést a polgármesternek és
a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervének. (2) A polgármester a biztonsági elemzésről hirdetményt tesz közzé a 10. melléklet 6. pontjában felsoroltaknak
megfelelően. A 21. § rendelkezései a biztonsági elemzés hirdetményi közzétételére és a közmeghallgatásra
megfelelően alkalmazandóak. (3) A katasztrófavédelemről szóló törvény 33. § (1) bekezdése alá nem eső engedélykérelem esetében nem kell
közmeghallgatást tartani, de a polgármester a biztonsági jelentéshez, biztonsági elemzéshez tett észrevételeket
a hirdetményi közzététel lezárását követő 8 napon belül megküldi a hatóságnak.
23. § (1) A felső küszöbértékű veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem üzemeltetője által a hatóságnak megküldött biztonsági
jelentés elfogadását követő 6 hónapon belül a 9. mellékletben meghatározott tartalmi és formai követelményeknek
megfelelő, végleges és jóváhagyott külső védelmi terv készül.
(2) A külső védelmi terv elkészítésében a hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes helyi szerve, a mentőszolgálat,
a rendőrség, a fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szerve (a továbbiakban: megyei
népegészségügyi szakigazgatási szerv), az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség és az
üzemeltető részt vesz és véleményt nyilvánít. (3) A polgármester a külső védelmi tervről 21 napra hirdetményt tesz közzé a 10. melléklet 6. pontjában felsoroltaknak
megfelelően, amely idő alatt a lakosság ahhoz észrevételeket tehet. A polgármester a külső védelmi tervvel
kapcsolatos észrevételeit a hozzá érkezett lakossági észrevételekkel együtt a hatóságnak, valamint hivatásos
katasztrófavédelmi szerv területi szervének a hirdetményi közzététel lezárását követő 8 napon belül megküldi.
A hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve az észrevételekkel kapcsolatos véleményét és a figyelembe vett
észrevételek alapján átdolgozott külső védelmi tervet megküldi a hatóságnak a hirdetményi közzététel lezárását
követő 20 napon belül. (4) A hatóság a (3) bekezdés szerinti külső védelmi tervet annak kézhezvételét követően megvizsgálja a 7. melléklet
4. pontja figyelembevételével. (5) A hatóság a (4) bekezdés szerint megvizsgált külső védelmi tervre vonatkozó véleményét a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv területi szervének megküldi, amely a polgármesterrel együtt a vélemény alapján elkészíti
a külső védelmi tervet. (6) Az elkészült tervet a hatóság egyetértését követően a megyei (fővárosi) védelmi bizottság elnöke hagyja jóvá.
A jóváhagyott külső védelmi tervet a hatóság területi szerve megküldi a (2) bekezdésben felsorolt szervezetek
számára. Az érintett település polgármestere, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve, a megyei (fővárosi)
védelmi bizottság elnöke, és a hatóság a külső védelmi terv eredeti példányával rendelkezik.
(7) Egy külső védelmi terv készül abban az esetben is, ha az adott települést több felső küszöbértékű veszélyes anyagokkal
foglalkozó üzem, alsó küszöbértékű veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem, vagy küszöbérték alatti üzem
veszélyeztető hatásai érhetik. (8) A külső védelmi tervet legalább háromévente vagy az új, vagy a módosított biztonsági jelentés, biztonsági elemzés
vagy súlyos káresemény elhárítási terv hatóság által történő elfogadását követően felül kell vizsgálni és szükség szerint
módosítani kell. (9) A külső védelmi terv jelentős módosításának tekintendő, ha a meglévő külső védelmi tervben szerepeltetett
adatokhoz képest: a) a feltételezett veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetet új, vagy a lehetséges következmények esetében
jelentősen eltérő mennyiségű veszélyes anyag okozza, b) a halálos vagy személyi sérüléseket okozó feltételezett veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset
lehetséges következményei által veszélyeztetett terület mérete jelentősen változik,
c) a veszélyes anyagokkal foglalkozó vagy a küszöbérték alatti üzem környezetében a lehetséges veszélyes
anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset következményei által veszélyeztetett területen a következő jelentős
változások történtek: ca) új, tömegtartózkodásra szolgáló építmény vagy helyiség létesült,
cb) a közlekedést érintően új, nagy forgalmú főút vagy vasútvonal épült,
cc) a veszélyeztetett terület által érintett lakosság létszáma számottevően változott.
(10) A külső védelmi tervben végrehajtott módosítást jegyzőkönyvben kell rögzíteni, és a jegyzőkönyvet a hatóságnak
egyetértés céljából haladéktalanul meg kell küldeni. A hatóság a területi szerve útján a változtatásokról tájékoztatja
a (6) bekezdésben felsoroltakat. (11) A külső védelmi terv jelentős módosítása esetén a (3)–(8) bekezdés szerint kell eljárni.
(12) A katasztrófavédelemről szóló törvény 32. § (1) bekezdés szerinti döntés meghozatalát követően, amennyiben az alsó
küszöbértékű veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem által érintett településre külső védelmi terv készítése szükséges,
a hatóság tájékoztatja erről a polgármestert és a hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes területi szervét. A külső
védelmi terv a hirdetményi közzététel és a közmeghallgatás biztosítása nélkül, az (1) bekezdésben meghatározott
határidőben a 9. mellékletben meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelően készül. A külső
védelmi terv elkészítésében a hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes helyi szerve, a mentőszolgálat, a rendőrség,
a megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv, az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
felügyelőség és az üzemeltető részt vesz és véleményt nyilvánít.
(13) A katasztrófavédelemről szóló törvény 40. § (5) bekezdése szerinti döntés meghozatalát követően, a súlyos
káresemény elhárítási terv készítésére kötelezett üzem vonatkozásában amennyiben az adott településre külső
védelmi terv készítése szükséges, a hatóság tájékoztatja erről a polgármestert és a hivatásos katasztrófavédelmi szerv
illetékes területi szervét és egyidejűleg megküldi részükre a védendő adatokat nem tartalmazó súlyos káresemény
elhárítási tervet. A külső védelmi terv a hirdetményi közzététel és a közmeghallgatás biztosítása nélkül, az
(1) bekezdésben meghatározott határidőben a 9. mellékletben meghatározott tartalmi és formai követelményeknek
megfelelően készül. A külső védelmi terv elkészítésében a (12) bekezdésben felsoroltak vesznek részt és nyilvánítanak
véleményt. 24. § (1) A hatóság területi szerve – az illetékes polgármesterrel együttműködve – a külső védelmi tervben foglaltak
megvalósíthatóságát rendszeresen ellenőrzi. Ennek érdekében évente folytat le olyan gyakorlatot, ahol a tervben
megjelölt szervezetek valamely részét, valamint háromévente olyan gyakorlatot, ahol a tervben megjelölt szervezetek
egészét gyakoroltatja. (2) A polgármester a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset vagy a veszélyes anyagokkal kapcsolatos
üzemzavar bekövetkezése esetén a külső védelmi tervben foglalt intézkedéseket azonnal foganatosítja.
25. § (1) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv helyi szerve a felső küszöbértékű veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem által
veszélyeztetett település polgármesterének közreműködésével, a külső védelmi terv jóváhagyásával egyidejűleg
tájékoztató kiadványt készít. Ebben tájékoztatja a lakosságot és a közintézményeket a veszélyes anyagokkal foglalkozó
üzemről, a lehetséges veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetekről, vagy a veszélyes anyagokkal kapcsolatos
üzemzavarról és az ellenük való védekezés lehetőségeiről. (2) A tájékoztató kiadvány a biztonsági jelentés és a külső védelmi terv alapján közérthető formában, a 10. mellékletben
meghatározott tartalommal készül. A kiadvány nyilvánosságra hozataláról a polgármester gondoskodik.
(3) A tájékoztató kiadványt a biztonsági jelentés vagy a külső védelmi terv módosítása esetén haladéktalanul, de legalább
háromévente felül kell vizsgálni. A tájékoztató kiadványt szükség esetén, de legalább ötévenként újra ki kell adni.
26. § (1) A hatóság döntése vagy hozzájárulása alapján nem készül külső védelmi terv a felső küszöbértékű veszélyes
anyagokkal foglalkozó üzem tekintetében, ha a lehetséges veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
következményeinek értékelése alapján alaposan feltételezhető, hogy a településen nem alakulhat ki az egészséget és
a környezetet veszélyeztető hatás. (2) A veszélyeztetett település polgármestere a védendő adatokat nem tartalmazó biztonsági jelentés kézhezvételétől
számított 10 napon belül – az (1) bekezdés szerinti feltétel fennállása esetén – kezdeményezheti a hatóságnál, hogy az
adott településre vonatkozóan külső védelmi terv ne készüljön.
(3) A hatóság a felmentésre vonatkozó indokolt kezdeményezést megvizsgálja és a kézhezvételtől számított 15 napon
belül dönt a felmentés megadásáról. (4) A felmentésre irányuló kezdeményezés elutasítása esetén a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve az
általános szabályok szerint elkészíti a külső védelmi tervet.
27. § A hatóság felügyeletet gyakorol a veszélyes tevékenységről folyó lakossági tájékoztatás, és a veszélyes
tevékenységgel kapcsolatos dokumentumok nyilvánosságának biztosítása felett. Ha az üzemeltető vagy
a polgármester nem teljesíti az e jogszabályban meghatározott tájékoztatási kötelezettségeit, vagy a nyilvánosság
számára biztosított dokumentumok nem a valóságot tartalmazzák, a hatóság kötelezi az üzemeltetőt, és felhívja
a polgármester figyelmét az előírt feladat teljesítésére. 11. A településrendezési tervezés
28. § (1) A hatóság a biztonsági jelentés vagy a biztonsági elemzés alapján – azok elfogadásával egyidejűleg –
katasztrófavédelmi engedélyben jelöli ki a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem körüli veszélyességi övezet határait.
(2) A hatóság a veszélyességi övezet határairól tájékoztatja az érintett polgármestert, és kezdeményezi a veszélyességi
övezet településrendezési tervben való feltüntetését. A hatóság a veszélyességi övezet kijelöléséről tájékoztatja
a megyei területfejlesztési tanács tagjaként eljáró megyei közgyűlés elnökét. A polgármester a tájékoztatást követően
haladéktalanul értesíti a hatóságot a veszélyességi övezet településrendezési tervben történő feltüntetésének várható
időpontjáról. (3) A polgármester a veszélyességi övezet településrendezési tervben történő feltüntetéséig a veszélyességi övezet
határán belüli területen történő esetleges fejlesztések során figyelembe veszi a veszélyességi övezet határait, és
a fejlesztésekről a fejlesztés engedélyezése előtt állásfoglalást kér a hatóságtól, és kezdeményezi a 29. § (1) bekezdés
szerinti bizottság létrehozását. (4) A veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem veszélyességi övezete határainak kijelölését, vagy azok módosítását, törlését
követően a hatóság megvizsgálja a veszélyeztetett települések településrendezési tervét. Amennyiben
a településrendezési tervben nem vették kellő mértékben figyelembe a veszélyességi övezetben lehetségesen fellépő
károsító hatásokat, úgy a hatóság erre felhívja a polgármester figyelmét, és javasolja a szükséges intézkedések
megtételét. 29. § (1) A veszélyességi övezetben a 7. melléklet 2.2. pontjához tartozó táblázat C., valamint D. soraiban szereplő fejlesztések
esetében az engedélyezési eljárás során állásfoglalás kialakítására a polgármester kezdeményezésére a hatóság
bizottságot hoz létre a megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv, az illetékes környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőség, továbbá a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem és a fejlesztéssel érintett
települési önkormányzat képviselőiből. (2) A veszélyességi övezetben a 7. melléklet 2.2. pontjához tartozó táblázat A. és B., valamint E. soraiban szereplő
fejlesztések esetében a hatóság ad állásfoglalást. (3) A hatóság és a bizottság a 7. melléklet 2. pontjában meghatározott szempontok figyelembevételével hozza meg
állásfoglalását a veszélyességi övezetben tervezett fejlesztésekről. (4) A veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem veszélyességi övezetének határán belül történő fejlesztések során az illetékes
polgármesternek biztosítania kell, hogy az (1) bekezdésben meghatározott bizottsági állásfoglalást követően
a tervezett fejlesztésről a lakosság 21 napig véleményt nyilváníthasson.
12. Az üzemeltetőt érintő jelentési rendszer 30. § (1) Az üzemeltető a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemben, vagy a küszöbérték alatti üzemben történt veszélyes
anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetről, üzemzavarról, annak bekövetkezését vagy az arról való tudomásszerzést
követő 24 órán belül a 12. mellékletben szereplő adattartalommal – lehetőség szerint a hatóság honlapján elérhető
adatlap felhasználásával – írásbeli adatszolgáltatást nyújt a hatóság részére.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás a hatóság ügyeleti szolgálata útján e-mailben vagy telefaxon
teljesíthető. (3) A hatóság az üzemeltetőtől kapott adatszolgáltatás kézhezvételét követően a veszélyes anyagokkal foglalkozó
üzemben, vagy a küszöbérték alatti üzemben bekövetkezett veszélyes anyagokkal kapcsolatos üzemzavarról – annak
egy másolati példánya megküldésével – a veszélyeztetett település polgármesterét, valamint a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv illetékes területi szervét tájékoztatja. 31. § (1) A veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemben, vagy a küszöbérték alatti üzemben történt veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos baleset kivizsgálásának lezárását követő 15 napon belül az üzemeltető – a 30. §-ban meghatározott
kötelezettségén túlmenően – részletes jelentést küld a hatóság részére, ha a baleset a 11. mellékletben meghatározott
feltételek közül legalább egynek megfelel. A részletes jelentés tartalmi követelményeit a hatóság az Európai Bizottság
vonatkozó előírásainak figyelembevételével határozza meg. (2) A jelentési kötelezettség független a hatóság területi vagy helyi szerveinek a védekezésben való részvételétől.
(3) Az üzemeltető a hatóság számára kiegészítő jelentést küld, amennyiben a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos
balesetről új tény vagy körülmény jut tudomására. (4) Az üzemeltető tájékoztatást küld a hatóságnak abban az esetben is, ha a technológia, a berendezések, a biztonsági
irányítási rendszer alkalmazásakor vagy a védekezés területén szerzett saját tapasztalatok, továbbá a technikai fejlődés
kapcsán tudomására jutó ismeretek, a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzése, és az ellenük
való védekezés rendszerének áttekintését szükségessé teszik. (5) A hatóság a kézhezvételtől számított 8 napon belül a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemben, vagy a küszöbérték
alatti üzemben bekövetkezett veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetről – az üzemeltetőtől kapott jelentés
egy másolati példányának megküldésével – a veszélyeztetett település polgármesterét, valamint a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv illetékes területi szervét tájékoztatja. 13. A hatóságot érintő jelentési rendszer
32. § (1) A hatóság a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemekről és a küszöbérték alatti üzemekről, a 30–31. §-ban foglaltak
szerint kapott információkról, valamint a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezéssel
kapcsolatos előírások végrehajtásáról nyilvántartást vezet. A veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemek esetében
a nyilvántartásban foglaltakról az Európai Unió illetékes szervével történő együttműködés és információszolgáltatás
céljából nemzeti jelentést készít, amelyet a hatóság vezetője továbbít az Európai Unió illetékes szervének.
(2) A hatóság vezetője a 30. § (1) bekezdése alapján kapott információkról (beleértve olyan testületek nevét és címét is,
amelyek más európai uniós tagállam illetékes hatóságai számára tudnak lényeges tájékoztatást adni a veszélyes
anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetről) haladéktalanul tájékoztatja az Európai Unió illetékes szervét. Amennyiben
a tájékoztatás tartalmát érintően hatósági eljárás folyik, a tájékoztatást az eljárás jogerős befejezését követően kell
megküldeni. (3) A hatóság által készített hároméves nemzeti jelentést az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében történő
magyar részvétel szabályainak megfelelően kell megküldeni az Európai Bizottság részére.
IV. FEJEZET A KÜSZÖBÉRTÉK ALATTI ÜZEMEKRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
14. Küszöbérték alatti üzem azonosítása 33. § (1) A küszöbérték alatti üzem üzemeltetője a 2. melléklet szerinti üzemazonosítási adatlapokat a veszélyes tevékenység
végzéséhez, folytatásához szükséges katasztrófavédelmi engedély iránti kérelme mellékleteként a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv területi szervéhez nyújtja be. A kérelemnek tartalmaznia kell a 10. § (2) bekezdés a) és
c) pontjában meghatározott – a küszöbérték alatti üzemre vonatkoztatott – adatokat, valamint a kérelemhez csatolni
kell a 10. § (3) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott iratokat.
(2) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve az (1) bekezdés alapján benyújtott dokumentumok
valóságtartalmát helyszíni vizsgálattal ellenőrzi, és az üzemeltetőtől kiegészítő tájékoztatást kérhet. Az
üzemazonosítási adatlapok vizsgálatát követően javaslatot tesz a hatóság részére a katasztrófavédelmi engedély
megadására. (3) A hatóság az (1)–(2) bekezdés szerinti vizsgálat eredménye és a benyújtott üzemazonosítási adatlapok vizsgálata
alapján – a katasztrófavédelemről szóló törvény 40. § (2) bekezdésére tekintettel – a súlyos káresemény elhárítási terv
készítésére vonatkozó döntés meghozatalánál a 34. § (1)–(4) bekezdésében foglalt kritériumokat veszi figyelembe.
(4) A hatóság – amennyiben nem kötelezi az üzemeltetőt súlyos káresemény elhárítási terv készítésére – az
üzemazonosítási adatlapok és az (1)–(2) bekezdés szerinti vizsgálat eredménye alapján dönt a katasztrófavédelmi
engedély megadásáról. (5) A súlyos káresemény elhárítási terv vizsgálatára vonatkozó ügyintézési határidő 60 nap.
34. § (1) Az alábbi kritériumok egyikének teljesülése esetén súlyos káresemény elhárítási tervet kell készíteni:
a) az 1. melléklet, 2. táblázat, mérgező és nagyon mérgező veszélyességi osztályba tartozó veszélyes anyagok
jelenléte; b) az 1. melléklet, 2. táblázat, robbanó anyagok és készítmények veszélyességi osztályba tartozó veszélyes anyagok
jelenléte; c) cseppfolyós gáz jelenléte, kivéve a palackos gáztárolást, valamint a 12,5 tonna névleges töltettömegnél kisebb
propán-bután gázt tartalmazó fogyasztói tartályban történő tárolást; d) nyomás (legalább 300 kPa túlnyomás) alatti, veszélyes anyagot tartalmazó technológiai berendezések jelenléte.
(2) Az (1) bekezdés alá nem tartozó esetekben az alábbi kritériumok együttes teljesülése esetén nem kell súlyos
káresemény elhárítási tervet készíteni a) amennyiben a küszöbérték alatti üzem határától számítva
aa) a lakóövezet, üdülőövezet, közintézmények, tömegtartózkodásra szolgáló építmények távolsága nagyobb,
mint 300 méter, ab) a munkahelyek, más egyéb üzemek, irodaházak, stb. távolsága nagyobb, mint 200 méter,
ac) veszélyes anyaggal foglalkozó üzem, küszöbérték alatti üzem távolsága nagyobb, mint 100 méter; és
b) az üzem saját munkavállalóinak és az üzem területén rendszeresen vagy állandóan tartózkodó munkavállalók
száma 30 főnél kevesebb. Az a) pont ac) alpontot nem kell alkalmazni olyan csővezetékek esetében, ahol a veszélyes anyaggal foglalkozó üzem
vagy a küszöbérték alatti üzem a csővezetékkel technológiai kapcsolatban van.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alá nem tartozó esetben súlyos káresemény elhárítási terv készítését nem kell előírni,
amennyiben az üzemeltető az (1) bekezdés szerinti kérelemhez csatolt dokumentációban bizonyítja, hogy emberi
életet veszélyeztető tűz- és robbanási hatás mértéke az üzem határánál hőhatás esetében 4 kW/m2 és túlnyomás
esetében 10 kPa értéket nem haladja meg. (4) A kérelemhez csatolt (3) bekezdés szerinti dokumentációban az üzemeltető értékeli a reálisan feltételezett balesetek
lehetséges következményeit. Ennek során az üzemeltető bemutatja azokat a területeket, melyeket az üzemből
kiinduló súlyos balesetek hatásai érinthetnek. Az értékelés során valamennyi veszélyes anyagokkal foglalkozó
létesítmény legnagyobb veszélyeztető hatást okozó eseményét kell bemutatni. A veszélyeztetett területek
bemutatása térképen ábrázolva és ezzel egyenértékű leírással történik. Az üzemeltető, a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek következményeinek értékelését bármilyen, a nemzetközi gyakorlatban, az adott típusú
súlyos balesetre, a szakma által általánosan elfogadott módszerrel elvégezheti.
15. Súlyos káresemény elhárítási terv 35. § (1) A küszöbérték alatti üzem üzemeltetője – amennyiben számára a hatóság előírja – a biztonságos üzemeltetés
bizonyítása érdekében a veszélyek azonosítására, a feltárt veszélyek megelőzésére és elhárítására az 5. mellékletben
meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelő súlyos káresemény elhárítási tervet készít.
(2) A súlyos káresemény elhárítási tervben a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének azonosítása
és részletes elemzése alapján az üzemeltető a) meghatározza a veszélyes anyagok környezetbe kerülésének lehetőségeit, módját és károsító hatásait,
a veszélyes anyagok vagy a fizikai hatások terjedését, a személyek, valamint az anyagi javak és a környezet
veszélyeztetettségének mutatóit, b) bemutatja a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset megelőzésével és hatásai elleni védekezéssel
kapcsolatban kialakított üzemi szervezeti és eszközrendszert, amely biztosítja az egészség és a környezet magas
fokú védelmét, meghatározza a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezéssel
kapcsolatos feladatokat, megjelöli a végrehajtásukkal kapcsolatos feltételeket, személyeket, erőket és eszközöket.
(3) Az üzemeltető biztosítja, hogy a veszélyhelyzeti feladatok álljanak arányban a feltárt veszélyeztetéssel,
a meghatározott szervezetek, erők és eszközök legyenek képesek a súlyos balesetek megelőzésére,
következményeinek csökkentésére. (4) Az üzemeltető megteremti a tervben megjelölt feladatok végrehajtásához szükséges mindennemű feltételt; önállóan
vagy más üzemeltetőkkel közösen megalakítja, felkészíti és a megfelelő eszközökkel felszereli a védekezésben érintett
végrehajtó szervezeteket, létrehozza a védekezéshez szükséges üzemi infrastruktúrát.
(5) Az üzemeltető a súlyos káresemény elhárítási terv készítése során lehetőséget biztosít arra, hogy a tervről
a küszöbérték alatti üzem munkavállalói véleményt nyilváníthassanak. (6) A súlyos káresemény elhárítási tervben foglaltakat az üzemeltető valamennyi, az üzem területén dolgozó személlyel
– beleértve a hosszabb távú együttműködés keretében foglalkoztatott alvállalkozókat is – megismerteti, és annak
alkalmazására a munkavállalókat felkészíti. (7) Az üzemeltető a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset vagy üzemzavar bekövetkezése esetén a súlyos
káresemény elhárítási tervben foglalt intézkedéseket azonnal foganatosítja. (8) Veszélyes anyaggal töltött vagy rakott vasúti kocsi 6 órát meghaladó időtartamban csak olyan vasúti pályaszakaszon
vagy vasúti létesítményben tartózkodhat, amely a hatóság által elfogadott belső védelmi tervvel vagy belső
veszély-elhárítási tervvel rendelkezik és a védekezés feltételei biztosítottak.
(9) A belső veszély-elhárítási terv elkészítése és gyakoroltatása érdekében a vasúti társaságok kötelesek együttműködni
a vasúti infrastruktúra üzemeltetőjével. 36. § (1) A súlyos káresemény elhárítási terv szerves része a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzését és
elhárítását biztosító irányítási rendszer bemutatása. (2) Az üzemeltető az irányítási rendszert beépíti a küszöbérték alatti üzem általános vezetési rendszerébe.
(3) Az üzemeltető bizonyítja, hogy a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek kialakulásának lehetőségeit az
irányítási rendszer kialakítása során figyelembe vette. 16. A terv hatósági vizsgálata és értékelése
37. § (1) A veszélyes tevékenység ellenőrzése és a veszélyes tevékenység által okozott veszélyeztetés szintjének minősítése
a veszélyes tevékenység azonosítását követő bejelentésben és a súlyos káresemény elhárítási tervben szereplő adatok
elemzése és értékelése alapján történik. A minősítés alapja a küszöbérték alatti üzem által okozott balesetek
lehetséges következményeinek elemzése, a súlyos káresemény elhárítási tervben bemutatott megelőző és
következmények csökkentésére irányuló tevékenységek vizsgálata. (2) A vizsgálat során a hatóság értékeli, hogy a súlyos káresemény elhárítási tervben szereplő veszélyhelyzeti irányítás,
a védekezéssel kapcsolatos infrastruktúra és a védekezést végrehajtó szervezetek alkalmasak-e a súlyos káresemény
elhárítási tervben feltárt, a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetből fakadó veszélyhelyzeti feladatok
ellátására, valamint a szervezetek felszerelése és felkészítése megfelel-e a biztonság követelményeinek.
(3) A súlyos káresemény elhárítási terv hatósági vizsgálatának részletes szempontjait a 7. melléklet 5. pontja tartalmazza.
(4) Amennyiben a veszélyes tevékenység által jelentett veszélyeztetés szintje meghaladja a 7. melléklet 5. pontjában
meghatározott elfogadható szintet, vagy az üzemeltető által tervezett intézkedések nem elégségesek a veszélyes
anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzéséhez és veszélyeztető hatásaik mérsékléséhez, akkor a hatóság az
üzemeltetőt olyan kiegészítő intézkedések megtételére kötelezi, amelyek eredményeképpen a veszélyeztetés szintje
elfogadható mértékűre csökken. A kiegészítő intézkedések érinthetik a súlyos káresemény elhárítási terv tartalmát és
az ebben szereplő feladatok végrehajtási feltételeit. (5) Az üzemeltető a biztonságos működés bizonyítására a 3. melléklet 1.6. pontjának megfelelő részletes
kockázatértékelést végezhet, és azt a súlyos káresemény elhárítási terv részeként benyújthatja a hatóság részére. Ekkor
a küszöbérték alatti üzem által okozott veszélyeztetés hatóság általi minősítésére és értékelésére a 7. melléklet
1. pontjában foglaltakat kell figyelembe venni. (6) Amennyiben a veszélyeztetés szintje nem csökkenthető elfogadható szintre, akkor a hatóság az üzemeltető
nyilatkozattételre történő felhívását követően – a veszélyeztetés mértékére tekintettel – dönt a veszélyes tevékenység
korlátozásáról, megszüntetéséről vagy az engedélyezésre vonatkozó kérelem elutasításáról.
38. § A súlyos káresemény elhárítási terv soros, soron kívüli felülvizsgálatára a 11. § rendelkezéseit kell megfelelően
alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a soros felülvizsgálatot háromévenként kell elvégezni.
39. § A hatóság a súlyos káresemény elhárítási terv valóságtartalmát szükség szerint helyszíni vizsgálattal ellenőrzi, továbbá
az üzemeltetőt kiegészítő adatszolgáltatás benyújtására kötelezheti. 17. A terv megvalósíthatóságának ellenőrzése
40. § (1) Az üzemeltető a súlyos káresemény elhárítási tervben foglaltak megvalósíthatóságát rendszeresen ellenőrzi. Ennek
érdekében évente folytat le olyan gyakorlatot, ahol a tervben megjelölt szervezetek valamely részét, valamint
háromévente olyan gyakorlatot, ahol a tervben megjelölt szervezetek egészét gyakoroltatja.
(2) Az üzemeltető a gyakorlatok szervezése során biztosítja, hogy tervben szereplő védekezésben részt vevő erők
feladataikat legalább évente egyszer gyakorolják. (3) Az üzemeltető a súlyos káresemény elhárítási tervben foglaltak gyakoroltatásának időpontjáról a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv területi szervét a gyakorlat előtt legalább 30 nappal értesíti, valamint a gyakorlatok tartásával
kapcsolatos tapasztalatokat jegyzőkönyvben rögzíti. (4) Az üzemeltető a gyakorlatok tartásával kapcsolatos tapasztalatokat a gyakorlat elvégzését követő 15 napon belül
jegyzőkönyvben rögzíti, melyet a hatóság és a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve részére
haladéktalanul tájékoztatás céljából megküld. (5) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve háromévente legalább egy alkalommal helyszíni vizsgálattal
ellenőrzi a súlyos káresemény elhárítási terv gyakoroltatását, amelyet a gyakorlat befejeztével értékel. Amennyiben
a gyakorlat nem elfogadható, abban az esetben a hatóság határidő megjelölésével a gyakorlat megismétlésére
kötelezi a küszöbérték alatti üzem üzemeltetőjét. V. FEJEZET
A HATÓSÁG IPAR-FELÜGYELETI FELADATAI 18. Hatósági adatok gyűjtése
41. § (1) A veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzése céljából a katasztrófavédelmi hatóság
engedélyezési, felügyeleti és ellenőrzési feladatainak keretében a veszélyes tevékenységek katasztrófa-, tűz- és polgári
védelmi felügyeletének hatékonnyá tétele érdekében ipar-felügyeleti adatbázist hoz létre és működtet.
(2) A hatóság feladata a rendelet hatálya alá tartozó üzemekkel kapcsolatos – a társhatóságok által a feladat és hatáskörük
szerint elvégzett – engedélyezési, felügyeleti és ellenőrzési tevékenység során keletkezett engedélyek, ellenőrzési
jegyzőkönyvek, védelmi tervek gyűjtése, valamint a társhatóságok részére történő elérhetőségének biztosítása
a hatékony hatóságok közötti információcsere céljából. (3) A társhatóságok a hatósági engedélyeket, jegyzőkönyveket, védelmi terveket a kiadásukat követően haladéktalanul
elektronikus formátumban (PDF – Portable Document Format) az ipar-felügyeleti adatbázisba feltöltik.
42. § (1) Amennyiben a társhatóság engedélyezési, felügyeleti, ellenőrzési tevékenysége során felmerül, hogy valamely
gazdálkodó szervezet e rendelet hatálya alá tartozhat, azonban az a hatóság ipar-felügyeleti adatbázisában nem
szerepel, felhívja a hatóság figyelmét az e rendelet szerinti üzemazonosítási eljárás lefolytatására.
(2) A társhatóság a felhíváshoz mellékeli az üzemazonosítási eljárást megalapozó dokumentumokat, különös tekintettel
az adatszolgáltatási adatlapokra, ellenőrzési jegyzőkönyvekre, nyilvántartásokra, bevallásokra. (3) A hatóság a bejelentés alapján lefolytatott üzemazonosítási eljárás lezárását követően a bejelentő részére
tájékoztatást ad, és szükség esetén az ipar-felügyeleti adatbázis tartalmát kiegészíti.
19. Hatóságok közötti adatmegosztás 43. § (1) A hatóság a társhatóságok részére az ipar-felügyeleti adatbázishoz hozzáférést biztosít és lehetővé teszi az abban
szereplő információk és dokumentumok elérhetőségét. (2) A hatóság az ipar-felügyeleti adatbázis alapján félévente elektronikus úton tájékoztatást küld a társhatóságok részére.
A tájékoztatás tartalmazza a rendelet hatálya alá került, vagy annak hatálya alól kikerült üzemeket.
(3) A társhatóságok a hatóság által megküldött tájékoztatást követően haladéktalanul a rendelet hatálya alá került
üzemekkel kapcsolatos hatósági engedélyeket, ellenőrzési jegyzőkönyveket feltöltik az ipar-felügyeleti adatbázisba.
(4) A feltöltött elektronikus dokumentumok alapján a hatóság az ipar-felügyeleti adatbázist 8 napon belül frissíti.
(5) A társhatóságok által hozzáférhető ipar-felügyeleti adatbázis különösen az alábbi adatokat tartalmazza:
a) üzem neve, b) üzem székhelye, c) telephelyének címe és GPS koordinátája,
d) e rendelet szerinti besorolása, e) hatósági engedélyek társhatóságonként rendszerezve,
f) ellenőrzési jegyzőkönyvek társhatóságonként rendszerezve, g) lakossági tájékoztatást szolgáló dokumentumok,
h) védelmi tervek vagy azok adatai, i) védelmi gyakorlatok időpontjai, jegyzőkönyvei, eredményei, és
j) hatósági, társhatósági ellenőrzések tervezett időpontjai. 20. A társhatósági ellenőrzések koordinálása
44. § (1) A hatóság a területi szervei közreműködésével a rendelkezésére álló információk alapján a hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező társhatóságokat bevonja azon védelmi tervek elkészítésébe és begyakoroltatásába,
amelyek célja a lakosságot, környezetet és az anyagi javakat érintő veszélyeztető hatások megelőzése és mérséklése.
(2) A társhatóságok feladat és hatáskörük alapján a tervezett ellenőrzéseikről előzetesen tájékoztatják a hatóságot.
A társhatóságok, valamint a hatóság és területi szervei által tervezett ellenőrzések időpontjait a hatóság az
ipar-felügyeleti adatbázison keresztül közzéteszi. (3) A hatóság a rendelet hatálya alá tartozó üzemek vonatkozásában a társhatóságok részére javaslatot tehet hatósági
ellenőrzés lefolytatása céljából, és több hatóság bevonásával közös, összehangolt ellenőrzés szervezésére jogosult.
Közös ellenőrzések lefolytatására a társhatóságok is tehetnek javaslatot.
(4) A hatóság, valamint területi szerve a rendelet hatálya alá tartozó üzemeknél tartandó belső védelmi terv gyakorlatokra
és súlyos káresemény elhárítási terv gyakorlatokra meghívhatja a társhatóságok területileg illetékes szerveit annak
érdekében, hogy a veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemeknél, valamint a súlyos káresemény elhárítási terv
készítésére kötelezett küszöbérték alatti üzemeknél a veszélyes tevékenységek katasztrófa-, tűz- és polgári védelmi
beavatkozás és a környezetet érő károsító hatás elleni védekezés hatékonyabb legyen.
21. Hozzáférés üzemeltetői adatokhoz 45. § A hatóság honlapján keresztül a lakosság részére az alábbiakhoz biztosít hozzáférést:
a) üzem neve, b) székhelye, c) telephelyének címe,
d) e rendelet szerinti besorolása, e) hatósági engedélyek listája és azok hozzáférhetősége hatóságonként rendszerezve,
f) lakossági tájékoztató kiadványok. VI. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
22. Hatálybalépés 46. § E rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
23. Átmeneti rendelkezések 47. § (1) E rendelet előírásait a hatálybalépést követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(2) A hatálybalépéskor folyamatban lévő veszélyes katonai objektum üzemeltetési engedélyezési eljárások esetében
a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal mint szakhatóság közreműködésével végzett eljárásokat a hatóság mint
szakhatóság folytatja le. (3) A hatálybalépést követően a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal mint szakhatóság előtt folyamatban lévő
eljárásokat a hatóság folytatja le. (4) A rendelet hatálybalépésekor már működő küszöbérték alatti üzem, és olyan – már működő – veszélyes anyagokkal
foglalkozó üzem, amely katasztrófavédelmi engedélyezés alatt nem áll, a 2. mellékletben szereplő üzemazonosítási
adatlapokat 2012. március 31-ig küldi meg a 7. § (1) bekezdésében és a 33. § (1) bekezdésében foglaltak szerint.
(5) E rendelet 7. melléklet 6.2. pontjában foglalt előírásokat 2013. december 31-ig kell teljesíteni.
24. Az Európai Unió jogának való megfelelés 48. § (1) E rendelet a katasztrófavédelemről szóló törvénnyel együtt
a) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i
96/82/EK tanácsi irányelvnek, b) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK tanácsi irányelv
módosításáról szóló, 2003. december 16-i 2003/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. (2) E rendelet a katasztrófavédelemről szóló törvénnyel együtt a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK tanácsi irányelv 9. cikke szerinti felmentés összehangolt feltételeiről szóló,
1998. június 26-i 98/433/EK bizottsági határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
25. Módosító rendelkezések 49. § Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet 3. számú
melléklete a következő 18. ponttal egészül ki: (A településrendezési tervek és a helyi építési szabályzat véleményezési eljárásában érdekelt államigazgatási szervek)
„18. a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve veszélyességi övezet”
50. § A veszélyes katonai objektumokkal kapcsolatos hatósági eljárás rendjéről szóló 95/2006. (IV. 18.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Vko.) 17. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„17. § A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság a hatósági határozatait, valamint az elfogadott, minősített
adatokat nem tartalmazó biztonsági jelentéseket, biztonsági elemzéseket a hivatásos katasztrófavédelmi szerv
központi szerve részére megküldi.” 51. § (1) A Vko. 20. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„20. § (1) A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság a biztonsági jelentés, a biztonsági elemzés alapján
javaslatot tesz a veszélyes katonai objektum körüli veszélyességi övezet határainak kijelölésére, amelyet a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv központi szerve számára megküld. (2) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve a 17. § szerint részére megküldött biztonsági jelentés,
biztonsági elemzés kézhezvételét követően megvizsgálja a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság javaslatát
és ellátja a veszélyes katonai objektum körüli veszélyességi övezet kijelölésével kapcsolatos feladatokat.
A veszélyességi övezet kijelöléséről a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve tájékoztatja a veszélyes
katonai objektum felügyeleti hatóságot. (3) A veszélyes katonai objektumok körüli veszélyességi övezet határait fel kell tüntetni a külön jogszabályok szerinti
településrendezési terveken. (4) A veszélyes katonai objektumok körül kijelölt veszélyességi övezet határain belül történő fejlesztések során
a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni
védekezésről szóló 219/2011. (X. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 29. §-ában szabályozottak szerint jár el, azzal
az eltéréssel, hogy a fejlesztéssel kapcsolatos állásfoglalások kialakításához be kell vonni a veszélyes katonai objektum
felügyeleti hatóságot is.” (2) A Vko. 21. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„21. § A külső védelmi tervezési és lakosságtájékoztatási feladatokat a 17. § szerint megküldött biztonsági jelentés
kézhezvételét követően a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi, területi és helyi szervei végzik az R. 23–27. §
rendelkezéseinek megfelelően, azzal az eltéréssel, hogy a polgármester az R. 23. § (3) bekezdése szerinti hirdetményt
nem teszi közzé és az R. 23. § (12) és (13) bekezdése nem alkalmazható.”
52. § (1) A Vko. 2. § n) pontjában az „a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény (a továbbiakban: Kat.) 3. § y) pontja”
szövegrész helyébe az „a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXXVIII. törvény 3. § 31. pontja” szöveg lép.
(2) A Vko. 2. § o) pontjában az „az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: OKF)” szövegrész helyébe
az „a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve” szöveg lép.
(3) A Vko. 3. § (1) bekezdésében a „Magyar Kereskedelmi és Engedélyezési Hivatalt” szövegrész helyébe a „hivatásos
katasztrófavédelmi szerv központi szervét” szöveg lép. (4) A Vko. 19. § (1) bekezdés b) pontjában az „az OKF-fel” szövegrész helyébe az „a hivatásos katasztrófavédelmi szerv
központi szervével” szöveg lép. (5) A Vko. 19. § (3) bekezdésében az „az OKF” szövegrész helyébe az „a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi
szerve” szöveg lép. (6) A Vko. 22. § (1) bekezdésében az „az illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatóságot” szövegrész helyébe az
„a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervét” szöveg lép.
(7) A Vko. 22. § (2) bekezdésében az „az OKF-et” szövegrész helyébe az „a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi
szervét” szöveg lép. 26. Hatályát vesztő rendelkezések 53. § Hatályát veszti
a) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 18/2006. (I. 26.) Korm. rendelet,
b) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról és a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságokról szóló
320/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdés g) pontja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
56/2012. (V. 3.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, a külügyminiszter javaslatára
Takács Szabolcs Ferencet a Külügyminisztérium helyettes államtitkárává – 2012. július 16-ai hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök