type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
18/2017. (XII. 21.) MEKH rendelete a hálózathasználati szerződés felek általi megszegésének egyes eseteire vonatkozó jogkövetkezmények mértékéről és alkalmazásáról.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (5) bekezdés 5. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar
Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § i)  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya a hálózathasználati szerződés felek általi megszegésére vonatkozó jogkövetkezmények mértékére
és alkalmazására terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) csatlakozási érték: a  névleges csatlakozási teljesítmény alapulvételével a  szerződésszegéssel érintett
fogyasztásmérőhöz felszerelt vagy a  csatlakozási ponthoz tartozó túláramvédelmi készülék névleges
áramainak, vagy az állítható túláramvédelem beállítási értékeinek összege, Amperben meghatározva;
b) ellenőr: az  elosztó megbízásából a  felhasználási hely vagy fogyasztásmérő-berendezés ellenőrzését végző
személy;
c) fogyasztásmérő-berendezés kiegészítő készülékei különösen:
ca) az időprogram kapcsoló,
cb) a különmért fogyasztókat vezérlő kapcsolóóra,
cc) a központilag vezérelt vevőberendezés,
cd) a mágneskapcsoló,
ce) a vételezett és hálózatba táplált teljesítményt mérő és regisztráló készülékek,
cf ) a mérőtranszformátorok,
cg) a mérőtranszformátorok szekunder oldali vezetékei,
ch) a távméréshez alkalmazott mérési, adatátviteli, adatrögzítő és feldolgozó egységek, valamint
az azokhoz tartozó vezetékek,
ci) a vételezhető és a hálózatba táplálható teljesítmény korlátozására szolgáló kismegszakítók,
cj) olvadóbiztosítók,
ck) beállítható túláramkorlátozóval rendelkező megszakítók,
cl) a fogyasztásmérő-berendezés rögzítésére szolgáló alátéttábla,
cm) minden elosztói zárópecséttel ellátott záró fedél,
cn) a leágazási pontot követő elosztói vagy felhasználói tulajdonban álló méretlen vezetékszakasz;
d) fogyasztásmérő-berendezés védelmét biztosító berendezés: az  elosztó által a  fogyasztásmérő-berendezésre
vagy annak egyes részeire felhelyezett, elosztói zárópecséttel lezárt védőburkolat;
e) helyszíni ellenőrzés: a  felhasználási hely vagy fogyasztásmérő-berendezés előre bejelentett, egyeztetett
időpontban végzett, vagy előre be nem jelentett ellenőrzése, az ellenőrzés céljától függetlenül;
f ) igazságügyi szakértői tevékenység: az  igazságügyi szakértőkről szóló 2016. évi XXIX. törvényben foglalt
magánszakértői tevékenység;
g) kizárólagos őrizet: a  fogyasztásmérőhely vagy fogyasztásmérő-berendezés olyan elhelyezkedése, amely
esetében a  fogyasztásmérő-berendezéshez és a  védelmét biztosító berendezéshez való hozzáférés csak
a felhasználó által vagy közreműködésével biztosítható;
h) közreműködő személy: szabálytalan vételezés feltárására irányuló helyszíni ellenőrzésen jelenlévő
felhasználó, a  felhasználó képviselője, meghatalmazottja, független tanú vagy a  felhasználási helyre vagy
fogyasztásmérőhelyre való bejutást biztosító személy;
i) plomba: a méretlen hálózati részen, a fogyasztásmérő-berendezésen és a védelmét biztosító berendezéseken
elhelyezett hitelesítő szervi, gyártói, elosztói, vagy egyéb jogi zár;
j) rendellenes állapottal előidézett kár: a  villamos energia rendszerhasználati díjak, csatlakozási díjak és külön
díjak alkalmazási szabályairól szóló jogszabályban meghatározott berendezés utánpótlási ára és cseréjének
különdíja, valamint plombacsere esetén a  felszerelt plombák költsége, továbbá – a hitelesítés lejárta miatti
mérőcsere kivételével – a munkaóra díj és kiszállási díj.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakra a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban:
VET) 3. §-ában és a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
273/2007. (X. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 1. §-ában foglalt rendelkezések irányadók.
3. A szabálytalan vételezés jogkövetkezményeinek megállapításához szükséges előfeltételek
3. § (1) Szabálytalan vételezés miatt jogkövetkezmény csak abban az  esetben alkalmazható, ha a  fogyasztásmérőberendezés és a  fogyasztásmérő védelmét biztosító berendezések felszerelésekor, továbbá – az  elosztói leolvasás
kivételével – a  felhasználási helyen végzett munkavégzéskor az  elosztó a  felszerelt berendezésekről, a  plombák
számáról, azonosítójáról, és sérülésmentes külsejéről fényképet vagy felvételt készített oly módon, hogy azok
alkalmasak legyenek a  berendezések és az  azokon található plombák ép és sértetlen állapotú átadásának
bizonyítására.
(2) A  fényképnek vagy felvételnek alkalmasnak kell lennie annak igazolására, hogy az  a  felszerelés időtartama alatt
készült.
(3) Az  (1) bekezdésben foglalt elosztói tevékenységet az elosztó köteles dokumentáltan rögzíteni és a  felhasználónak
vagy képviselőjének a  munkavégzést követően az  elosztói tevékenységet rögzítő dokumentumot átadni, amelyet
a felhasználó vagy képviselője köteles átvenni. Amennyiben a felhasználó vagy képviselője a dokumentumot nem
veszi át, vagy nem írja alá, akkor az elosztó köteles azt a felhasználó részére 15 napon belül tértivevényes levélben
vagy a felhasználó általi átvétel igazolására alkalmas más módon megküldeni.
(4) Az elosztó a (3) bekezdésben foglalt dokumentum átadásával vagy megküldésével egyidejűleg írásban tájékoztatja
a felhasználót az állagmegóvással kapcsolatos kötelezettségéről.
4. A fogyasztásmérő-berendezés és a védelmét biztosító berendezés, valamint az ezeken elhelyezett
plomba sérülésének vagy hiányának bejelentésével kapcsolatos mulasztás
4. § (1) A  felhasználó köteles a  fogyasztásmérő-berendezés és a  védelmét biztosító berendezés, valamint az  azokon
elhelyezett plomba sérülését vagy hiányát az elosztónak bejelenteni.
(2) Az (1) bekezdésben előírt bejelentési kötelezettség elmulasztása rendellenes állapotot eredményez.
 (3) Az  (1)  bekezdésben foglalt kötelezettség megszegése esetén az  elosztó a  Vhr. 2. számú melléklet 19.13. a)  pont
szerinti jogkövetkezményeket alkalmazhatja, ha a mérés befolyásolásának, vagy megkerülésének lehetővé tételére
utaló jel a berendezésekben nem állapítható meg.
5. § A  rendellenes állapottal előidézett kár miatti kárigényét az  elosztó jogcímenként határozza meg, és erről
a felhasználót írásban, részletesen tájékoztatja.
5. Méretlen vételezés lehetővé tétele a fogyasztásmérő-berendezésen és a védelmét biztosító
berendezésen elhelyezett plomba, vagy a fogyasztásmérő-berendezés megrongálásával vagy
megkerülésével
6. § (1) A Vhr. 2. számú melléklet 19.9.  pont e)  pont eb) és ed)  alpontja szerinti szabálytalan vételezés lehetővé tételének
minősül
a) a  fogyasztásmérő-berendezésen és a  védelmét biztosító berendezésen elhelyezett plomba megrongálása
vagy eltávolítása,
b) a fogyasztásmérő-berendezés megrongálása, vagy
c) fogyasztásmérő-berendezés megkerülése
ha méretlen vételezés, a  mérés befolyásolása, egyértelműen nem állapítható meg (a  továbbiakban: megrongált
állapot).
(2) A  védelmet biztosító berendezésen elhelyezett plomba megrongálása vagy eltávolítása ellenére sem állapítható
meg a  szabálytalan vételezés lehetővé tétele, ha a  fogyasztásmérő berendezésen elhelyezett védelmi eszközök
sérülésmentessége kizárja a méretlen vételezés, a mérés befolyásolás vagy megkerülés lehetőségét.
(3) Az (1) bekezdésben foglalt szabálytalan vételezés lehetővé tétele esetén az elosztó a Vhr. 2. számú melléklet 19.13.
b) pont szerinti jogkövetkezményeket alkalmazhatja.
(4) A  (2)  bekezdésben foglalt esetben az  elosztó kizárólag a  Vhr. 2. számú melléklet 19.13. a)  pont szerinti
jogkövetkezményeket alkalmazhatja.
6. Szabálytalan vételezés megvalósítása a fogyasztásmérő-berendezés megrongálásával
vagy megkerülésével
7. § (1) A Vhr. 2. számú melléklet 19.9. pont e) pont ec) és ee) alpontja szerinti szabálytalan vételezésnek minősül
a) a  fogyasztásmérő-berendezésen és a  védelmét biztosító berendezésen elhelyezett plomba megrongálása
vagy hiánya, vagy a fogyasztásmérő-berendezés megrongálása, vagy
b) a fogyasztásmérő-berendezés megkerülése,
ha egyértelműen megállapítható a  méretlen vételezés vagy a  mérés befolyásolása (a továbbiakban: befolyásolt
állapot).
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti befolyásolt állapotnak minősül különösen:
a) a  fogyasztásmérő-berendezés külső vagy belső szerkezetének megváltoztatása, a  számlálószerkezet
visszaforgatása;
b) a tényleges fogyasztás mérését befolyásoló, vagy azt akadályozó eszköz fogyasztásmérő-berendezésen való
elhelyezése;
c) elektronikus fogyasztásmérő esetén a  fogyasztásmérő-berendezés mérésébe, mérési szoftverébe,
adattovábbításába való beavatkozás;
d) a fogyasztásmérő elektronikus alkatrészeinek külső elektromos impulzussal való megrongálása;
e) a  feszültség áthidaló lemez nem üzemszerű állapota, ha a  fogyasztásmérő kapocs fedeléről a  plomba
hiányzik vagy sérült;
f ) a  bejövő és elmenő fázisvezetők felcserélt vagy közösített állapota, ha a  fogyasztásmérő kapocs fedeléről
a plomba hiányzik vagy sérült;
g) olyan energia áramlási viszonyok előidézése, amely a tényleges fogyasztástól eltérő mérési eredményt okoz.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti megkerülésnek minősül, ha a helyszíni ellenőrzés során megállapításra kerül, hogy
a méretlen fővezetéken olyan méretlen leágazás van kialakítva, amelyre további műszaki beavatkozás igénye nélkül
villamos energiát fogyasztó berendezés csatlakoztatható.
(4) Az (1) bekezdésben foglalt szabálytalan vételezés esetén az elosztó a Vhr. 2. számú melléklet 19.13. b) pont szerinti
jogkövetkezményeket alkalmazhatja.
7. Szabálytalan vételezés megvalósítása önkényes visszakapcsolással 8. § (1) A Vhr. 2. számú melléklet 19.9. pont e) pont ef ) alpontja szerinti önkényes visszakapcsolásnak minősül, ha az elosztó
által kikapcsolt felhasználási helyen elosztói közreműködés nélkül helyreállításra kerül a villamosenergia-vételezés
lehetősége.
(2) Az önkényes visszakapcsolás esetén az elosztó a Vhr. 2. számú melléklet 19.13. b) pont szerinti jogkövetkezményeket
alkalmazhatja.
8. Szabálytalan vételezésnek nem minősülő felhasználás 9. § (1) Nem állapítható meg szabálytalan vételezés a 4. § (2) bekezdés, a 6. § (1) bekezdés és a 7. § (1) bekezdés szerinti
állapot fennállása ellenére, ha:
a) a fogyasztásmérőhely vagy a fogyasztásmérő-berendezés kizárólagos őrizete nem áll fenn,
b) a  fogyasztásmérőhely felhasználó részére történő átadása vagy a  fogyasztásmérő-berendezés felszerelése
nem a 3. §-ban foglaltaknak megfelelően történt meg,
c) lejárt hitelességű fogyasztásmérőn keresztül történt a  szabálytalan vételezés, és nem áll fenn az  elosztó
részére a Vhr. 2. számú melléklet 17.7. pontja szerinti kimentési ok,
d) az  elosztó nem rendelkezik a  fogyasztásmérő hitelesítési bizonyítványával, vagy az  elosztó nem bizonyítja
a fogyasztásmérő Európai Unió hitelesítési szabványainak való megfelelését,
e) a  felhasználási helyen olyan megbontással járó, felújító újrahitelesítésen átesett fogyasztásmérő üzemel,
amelynek belső szerkezetén feltárt elváltozásokról, sérülésekről kétséget kizáróan nem bizonyított, hogy azok
a felhasználónak felróható külső közrehatásból erednek,
f ) a  felhasználási helyen olyan mintavételes hitelesítési eljáráson átesett fogyasztásmérő üzemel,
amelynek kizárólag a  fékmágnes gyengeségéből eredő olyan mérési pontossági hibája van, amely nem
a felhasználónak felróható külső közrehatásból ered, vagy
g) a  felhasználó a  fogyasztásmérő-berendezésen és kiegészítő készülékein, a  fogyasztásmérő-berendezés
védelmét biztosító berendezéseken elhelyezett plomba sérülését vagy hiányát haladéktalanul az  elosztó
részére bejelentette és a  mérés befolyásolásának, vagy megkerülésének lehetővé tételére utaló jel
a berendezésekben nem állapítható meg.
(2) Nem állapítható meg a 6. § (1) bekezdés és a 7. § (1) bekezdés szerinti szabálytalan vételezés és jogkövetkezménye
a  fogyasztásmérő-berendezés részét képező kismegszakító vagy kismegszakító belső szerkezetének kicserélése
alapján. Az elosztó a rendellenes állapottal előidézett káron felül jogosult a szerződött és a felbővített áramerősség
közötti részre csatlakozási alapdíj különbözet kiszámlázására, amelynek megfizetése nem jogosítja fel a felhasználót
a felbővített áramerősség igénybevételére.
9. A szabálytalan vételezés megállapításának eljárási rendje 10. § (1) Az  elosztó a  szabálytalan vételezés miatt alkalmazható jogkövetkezményekkel abban az  esetben élhet, ha a VET,
a Vhr. és e rendeletben előírt eljárási kötelezettségének teljeskörűen, igazolhatóan eleget tett.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség teljesítését az elosztónak kell bizonyítania.
10. A felhasználási helyen végzett helyszíni ellenőrzésre vonatkozó szabályok
11. § (1) A  szabálytalan vételezés feltárására irányuló helyszíni ellenőrzésen közreműködő személynek jelen kell lennie.
Az  a  személy, aki kizárólagos őrizet fennállása esetén az  ellenőrzést lehetővé teszi, közreműködő személynek
minősül. Közreműködő személy jelenlétének hiányában az ellenőrzést nem lehet megkezdeni.
(2) A  helyszíni ellenőrzést végző ellenőr részére az  elosztó fényképes igazolványt állít ki, amelyet az  ellenőr
a közreműködő személy részére az ellenőrzés megkezdését megelőzően felmutat. A közreműködő személy számára
az elosztó biztosítja az ellenőrzési jogosultság ellenőrzésének lehetőségét.
(3) Az ellenőr az ellenőrzés megkezdése előtt a 2. mellékletben foglalt „Ellenőrzést megelőző tájékoztató lapon” rögzíti
az ellenőrzés helyét és az ellenőrzés megkezdésének időpontját az év, a hónap, a nap, az óra és perc megjelölésével.
(4) Az elosztó köteles igazolni, hogy a közreműködő személy az ellenőrzés kezdetén jelen volt. Az ellenőr az ellenőrzés
megkezdésekor a közreműködő személy nevét, lakcímét és a közreműködés jogcímét rögzíti.
12. § (1) A  helyszíni ellenőrzés megkezdését megelőzően az  ellenőr szóban és a  2.  mellékletben foglalt „Ellenőrzést
megelőző tájékoztató lap” átadásával írásban, egyértelműen tájékoztatja a közreműködő személyt az ellenőrzésről
és annak lehetséges jogkövetkezményeiről. A  tájékoztatásnak ki kell terjednie az ellenőrzés céljára, a  szabálytalan
vételezés megállapítása iránti eljárás lefolytatására, a  közreműködő személy együttműködési kötelezettségére és
a nyilvántartott felhasználó személyére.
(2) A  közreműködő személy a  2.  mellékletben foglalt „Ellenőrzést megelőző tájékoztató lap” aláírásával nyilatkozik
a 11. § (4) bekezdése szerinti adatainak helyességéről, valamint a tájékoztatóban foglaltak tudomásul vételéről.
(3) A  közreműködő személy a  helyszíni ellenőrzés során jogosult az  ellenőrzésről, vagy annak megállapításairól
a helyszíni ellenőrzés megállapításait rögzítő írásbeli dokumentumban (a továbbiakban: jegyzőkönyv) nyilatkozatot
tenni. Erre a jogára az ellenőr a helyszíni ellenőrzés megkezdését megelőzően szóban figyelmezteti a közreműködő
személyt.
(4) Szabálytalan vételezést elismerő nyilatkozatot csak a  felhasználó tehet. Ha a  helyszíni ellenőrzést követően
a  felhasználó úgy nyilatkozik, hogy a  felhasználási helyre való bejutást biztosító személy képviseleti joggal nem
rendelkezett, akkor e személy nyilatkozata, mint független tanú nyilatkozata vehető figyelembe.
13. § (1) Az ellenőr a jegyzőkönyvet a közreműködő személynek az ellenőrzés befejezésekor átadja.
 (2) Az elosztó a helyszíni ellenőrzés során készített fényképfelvételek példányát a felhasználónak az ellenőrzést követő
15 napon belül igazolható módon megküldi.
 (3) A fényképfelvételeknek meg kell felelniük a 3. § (1) és (2) bekezdésében foglaltaknak.
 (4) Ha a helyszíni ellenőrzés során nem a felhasználó volt jelen, akkor az elosztó az „Ellenőrzést megelőző tájékoztató
lap” és a  helyszíni ellenőrzés során keletkezett dokumentumok másolatát a  felhasználónak az  ellenőrzést követő
15 napon belül igazolható módon megküldi.
(5) Az  elosztó a  felhasználó erre vonatkozó kérése esetén az  ellenőrzés során készített fényképeket 5 napon belül
digitálisan is a felhasználó rendelkezésére bocsátja.
14. § (1) Az  ellenőr nem intézhet a  közreműködő személyhez olyan kérést, javaslatot vagy ajánlást, amelynek teljesítése
az  ellenőrzés helyszínének elhagyását igényli. Amennyiben olyan információ vagy dokumentum bemutatása
szükséges, amely a  közreműködő személytől az  ellenőrzés helyszínének elhagyását kívánja meg, akkor
az  ellenőrzést azonnal fel kell függeszteni, a  megszakítás okát és tényét, valamint az  ellenőrzés újrakezdésének
tényét és ezen események dátumát és időpontját a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(2) Az  ellenőrzés során a  felhasználó hozzájárulásával a  felhasználás jellegét vagy a  fogyasztás mennyiségét
esetlegesen lényegesen befolyásoló egyéb tényezők, körülmények is rögzíthetők. A  felhasználási helyen ilyen
egyéb tényezőnek vagy körülménynek kell tekintetni különösen a megújuló energiaforrás (napelem, hőszivattyú),
alternatív fűtési, meleg víz előállítási lehetőséget vagy az energiatakarékos készülékek alkalmazását.
15. § (1) Ha az  ellenőrzés során a  fogyasztásmérő-berendezésnek vagy valamely részének leszerelése válik szükségessé,
akkor az  ellenőr köteles azt a  közreműködő személy jelenlétében leszerelni és becsomagolni. A  leszerelt
fogyasztásmérő-berendezés vagy annak része nem kerülhet ki az  ellenőrzésen közreműködő személy látóköréből
a leszerelésétől kezdődően egészen annak becsomagolásáig.
(2) A leszerelt fogyasztásmérő-berendezést vagy annak részeit az ellenőr olyan csomagolással látja el, amely külsérelmi
nyomok nélkül nem bontható fel.
(3) A  csomagolásnak biztosítania kell a  fogyasztásmérő-berendezés részei leszereléskori állapotának megőrzését,
azaz, hogy a csomagoláson keresztül ne érje a fogyasztásmérő-berendezést vagy annak részeit külső (mechanikai,
elektromágneses) behatás, amely azok állapotát, működését befolyásolhatja.
(4) A csomagolást a közreműködő személy és az ellenőr aláírásával látja el. Az aláírás megtagadásának tényét az ellenőr
a jegyzőkönyvben rögzíti.
(5) Az  ellenőr a  csomagoláson a  fogyasztásmérő-berendezés vagy annak részei beazonosításához szükséges jelzést
helyez el.
(6) Az  elosztó gondoskodik a  leszerelt fogyasztásmérő-berendezés vagy részei szállítása és tárolása során azok
megfelelő nyomon követéséről és védelméről.
16. § A  leszerelt fogyasztásmérő-berendezés vagy részei szállítását és tárolását az  elosztó olyan informatikai, logisztikai
rendszer alkalmazásával támogatja, amely kizárja az illetéktelen hozzáférést.
11. A felhasználási helyen végzett ellenőrzést követő intézkedések
17. § (1) Az  elosztó a  jegyzőkönyvet, továbbá az  egyéb rendelkezésre álló dokumentumot, valamint eljárását formai és
tartalmi szempontból megvizsgálja.
(2) Ha az elosztó az (1) bekezdésben foglalt vizsgálat eredményeként megállapítja, hogy akadálya van a felhasználóval
szembeni jogkövetkezmény érvényesítésének, a  szabálytalan vételezés megállapítására irányuló eljárást
megszünteti, és erről az ellenőrzést követő 15 napon belül tájékoztatja a felhasználót.
(3) Az elosztó a helyszíni ellenőrzést követő 15 napon belül a  felhasználót írásban tájékoztatja arról, hogy a helyszíni
ellenőrzésen milyen jellegű szabálytalan vételezés gyanúját tárta fel, és ennek milyen jogkövetkezményei lehetnek
a felhasználóra nézve.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti tájékoztatással egyidejűleg az  elosztó felhívja a  felhasználó figyelmét, hogy jogosult
az  ellenőrrel, a  közreműködő személlyel vagy az  ellenőrzés körülményeivel kapcsolatosan nyilatkozatot tenni, és
az  ellenőrzéssel vagy annak megállapításaival kapcsolatosan kialakított álláspontjáról az  elosztót tájékoztatni.
A  felhasználó nyilatkozattételi jogosultsága a  szabálytalan vételezés megállapítása iránti eljárás teljes időtartama
alatt fennáll.
(5) Ha a  felhasználó a  szabálytalan vételezés megállapítására irányuló eljárás során nyilatkozatot tesz, de ahhoz
nem mellékeli az  abban foglaltak alátámasztásául szolgáló bizonyítékokat, úgy az  elosztó felhívja a  felhasználót
a bizonyítékok pótlására.
(6) Nem szükséges az  e  rendelet szerinti további bizonyítási eljárás lefolytatása a  szabálytalan vételezés
jogkövetkezményeinek megállapításához, ha a  felhasználó a  szabálytalan vételezés megvalósulását vagy annak
lehetővé tételét a (3) bekezdés szerinti tájékoztatás kézhezvételét követően írásban, jogfenntartás nélkül elismerte.
12. Az igazságügyi szakértő alkalmazására, kiválasztására, kirendelésére, vizsgálatára vonatkozó
szabályok
18. § (1) Ha a  Vhr. alapján a  szabálytalan vételezés miatt a  fogyasztásmérő-berendezés vagy részeit érintő igazságügyi
szakértői vizsgálat válik szükségessé, azon a felhasználó jogosult jelen lenni.
(2) Az  elosztó az  igazságügyi szakértő, valamint a  szakértői vizsgálat helyszínének a  kiválasztásakor úgy jár el, hogy
a vizsgálaton való részvétel ne okozzon aránytalan költséget a felhasználónak.
(3) Az  elosztó az  igazságügyi szakértői vizsgálat helyéről, idejéről a  felhasználót legkésőbb a  helyszíni ellenőrzést
követő 30. napig előzetesen tértivevényes levélben vagy az  átvétel igazolására alkalmas egyéb módon értesíti.
Az  elosztó biztosítja, hogy az  értesítés a  felhasználó részére a  vizsgálat napját megelőző 15 nappal korábban
kézbesítésre kerüljön.
(4) A felhasználó a szakértői vizsgálatról szóló értesítés kézhezvételét követő 5 napon belül – a megjelölt elérhetőségen
egy alkalommal telefonon vagy elektronikus levélben – kérheti a  vizsgálat időpontjának vagy helyszínének
módosítását. Az elosztónak a felhasználó kérésének elutasítását indokolnia kell, és azt a tervezett szakértői vizsgálat
időpontja előtt legalább 5 nappal el kell juttatnia a felhasználóhoz.
19. § Ha az igazságügyi szakértői vizsgálatról szóló értesítés szabályszerű kézbesítése nem állapítható meg, a vizsgálatot
az elosztó elhalasztja.
20. § (1) Az  elosztó az  igazságügyi szakértői vizsgálatról szóló értesítésében felhívja a  felhasználó figyelmét arra, hogy
a távolléte nem jelenti a vizsgálat lefolytatásának akadályát.
(2) Az  elosztó az  igazságügyi szakértői vizsgálatról szóló értesítésben tájékoztatja a  felhasználót az  igazságügyi
szakértői vizsgálat céljáról és általános menetéről. Az  elosztó az  értesítésben felhívja a  felhasználó figyelmét arra,
hogy az  igazságügyi szakértői vizsgálat során a  fogyasztásmérő-berendezés vagy annak része eredeti állapotának
megőrzése, a  roncsolásmentes és utólag rekonstruálható vizsgálat nem biztosítható, a  vizsgált tárgy a  vizsgálat
során megváltozik.
(3) Az  elosztó az  igazságügyi szakértői vizsgálatról szóló értesítésben tájékoztatja a  felhasználót, hogy a  felhasználó
dönthet úgy, hogy a szakértői vizsgálaton az általa választott szakértővel vesz részt.
21. § (1) A  szakértő a  vizsgálatot teljes egészében a  vizsgálat előre meghatározott helyszínén és időpontjában végzi el.
A vizsgálat előtt tájékoztatni kell a felhasználót a vizsgálat okáról, céljáról és módszereiről.
(2) A  fogyasztásmérő-berendezés igazságügyi szakértői vizsgálata során a  megállapított tényeket helyben rögzíteni
kell.
(3) A szakértői vizsgálat előtt és alatt tapasztalt tényeket, a mért adatokat, továbbá a  fogyasztásmérő-berendezésnek
vagy részeinek jellemző adatait jegyzőkönyvbe foglalja, és a  fogyasztásmérő-berendezésről vagy annak részeiről
fénykép- vagy videofelvételt készít, illetve azokat a későbbi azonosításra alkalmas módon rögzíti.
(4) Az elosztó a szakértői vizsgálatról szóló jegyzőkönyvet a szakértői vizsgálat végén a felhasználónak átadja.
 (5) A  szakértő a  szakértői vizsgálatról szóló jegyzőkönyv alapján, a  vizsgálatot követő 15 napon belül szakvéleményt
készít. A papíralapú fényképet, illetve a videofelvételt a szakvéleményhez csatolni kell.
 (6) Az  elosztó csak olyan szabálytalan vételezés miatt érvényesíthet jogkövetkezményt, amelyre vonatkozóan
a szakértői vizsgálat végén a felhasználónak átadott jegyzőkönyv megállapítást és azt alátámasztó adatot tartalmaz.
 (7) Az  elosztó nem érvényesíthet jogkövetkezményt, ha a Vhr. 2. számú mellékletének 17.7.  pontjában foglaltak nem
állnak fenn, valamint ha nem a 15. § szerinti módon került sor a csomagolásra.
22. § (1) A  felhasználó igénye esetén az  elosztó köteles lehetővé tenni, hogy a  felhasználó személyén túl, az  általa
kiválasztott, legfeljebb két személy a szakértői vizsgálaton részt vegyen. A felhasználó jogosult arra, hogy a szakértői
vizsgálaton az általa választott szakértővel vegyen részt.
(2) A  felhasználó vagy az  (1)  bekezdés szerinti személyek a  szakértői vizsgálat során észrevételt tehetnek, az  elosztó
által megbízott szakértőhöz kérdést intézhetnek. Az észrevételt vagy kérdést, valamint a szakértő ezekre vonatkozó
nyilatkozatát a szakértői vizsgálat ténymegállapításait rögzítő jegyzőkönyvbe kell foglalni.
13. A szabálytalan vételezés miatt alkalmazható jogkövetkezmények és azok mértékei
megállapításának eljárási rendje
23. § (1) Az elosztó köteles egyenként és összességében értékelni:
a) a helyszíni ellenőrzés során keletkezett dokumentumokat,
b) a szakértő eljárása során keletkezett dokumentumokat,
c) a felhasználó által felkért szakértő szakvéleményét,
d) a felhasználó által rendelkezésre bocsátott bizonyítási eszközöket,
e) a felhasználási hellyel kapcsolatban rendelkezésére álló valamennyi dokumentumot,
f ) a kizárólagos őrizet fennállását.
(2) Az  elosztó, amennyiben szakértői vizsgálatra került sor, a  szakvélemény rendelkezésre állását követő 30 napon
belül, amennyiben szakértői vizsgálatra nem került sor, a helyszíni ellenőrzést követő 30 napon belül a szabálytalan
villamos energia vételezéssel kapcsolatos álláspontját – a  szakértői vélemény egyidejű megküldésével – írásban,
igazolható módon közli a felhasználóval.
(3) Az elosztó a (2) bekezdésben foglalt álláspontjában tájékoztatja a felhasználót:
a) a szabálytalan vételezéssel összefüggő eljárás eredményéről, az esetlegesen alkalmazott jogkövetkezmények
jogalapjáról, és azok mértékéről,
b) a kötbér-mérték csökkentésének vagy a részletfizetésnek a lehetőségéről, a fizetési határidőről,
c) a felhasználó által benyújtott, de figyelembe nem vett bizonyítási eszközök mellőzésének okáról,
d) a felhasználó rendelkezésére álló panasztételi és jogorvoslati lehetőségekről, valamint ezek elérhetőségeiről.
24. § (1) A  felhasználó által írásban, jogfenntartás nélkül elismert, vagy az  elosztó által e  rendelet szerint – a Vhr. 2. számú
mellékletének 19.9. ea)  pontját kivéve – bizonyított szabálytalan vételezés esetén a  felhasználóval szemben
az 1. mellékletben meghatározott képlet alapján számított kötbér érvényesíthető.
(2) A  kötbéralap (Ka) összege kisfeszültségű hálózatról ellátott felhasználó esetén 5000 forint, közép- és
nagyfeszültségű hálózatról ellátott felhasználó esetén 15 000 forint.
(3) A minősítési tényező (Mt) értéke
a) a 6. § (1) bekezdése szerinti szabálytalan vételezés esetén 0,5;
b) a 7. § (1) bekezdés a) pontja szerinti szabálytalan vételezés esetén 0,75;
c) a 7. § (1) bekezdés b) pontja és 8. § (1) bekezdése szerinti szabálytalan vételezés esetén 1,0.
(4) Az ismétlődési tényező (It) mértéke
a) ha a  helyszíni ellenőrzést megelőző két éven belül nem állapítottak meg szabálytalan vételezést
a felhasználóval szemben: 1;
b) ha a helyszíni ellenőrzést megelőző két éven belül egy alkalommal állapítottak meg szabálytalan vételezést
a felhasználóval szemben: 2;
c) ha a  helyszíni ellenőrzést megelőző két éven belül kettő vagy annál több alkalommal állapítottak meg
szabálytalan vételezést a felhasználóval szemben: 5.
 (5) A  kétéves időszakon belül a  6–8.  §-okban szabályozott bármely szabálytalan vételezés megalapozza a  magasabb
ismétlődési tényező alkalmazását. (6) Több fázisú csatlakozás esetén csak a szerződésszegéssel érintett egyes fázisok amper értékeit kell figyelembe venni.
 (7) Méretlen leágazás esetén a kötbérszámítás alapját képező csatlakozási értékként az áramkörben lévő elemek közül
a legkisebb átvivő képességét kell figyelembe venni.
 (8) Az  elosztó a  szabálytalan vételezés miatt felmerült igazolt költségeit csak az  alkalmazott kötbért meghaladó
mértékben jogosult érvényesíteni. 25. § (1) A  felhasználóval szemben szabálytalan vételezés miatt megállapított kötbér összegéből az  elosztó
kötbér-mérséklést vagy részletfizetési lehetőséget biztosíthat. Amennyiben a  részletfizetést választó felhasználó
a törlesztő részlet kifizetésével késedelembe esik, a fennmaradó kötbérhátralék egy összegben esedékessé válik.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kedvezmény biztosításának megítéléséhez az  elosztó – erre vonatkozó írásbeli, kifejezett
felhasználói hozzájárulás (adatkezelési hozzájárulás) birtokában – kérheti, figyelembe veheti a  felhasználó által
önkéntesen átadott, vagyoni, jövedelmi viszonyokra, egészségügyi állapotra, eltartottak számára vonatkozó
adatokat.
(3) Az  (1) és (2) bekezdés figyelembevételével biztosított kedvezményt minden felhasználó számára azonos feltételek
mellett kell nyújtani, amely feltételeket az elosztó belső szabályzatban köteles rögzíteni.
26. § Ha az  elosztó a  szabálytalan vételezés megállapítására irányuló eljárás lezárásakor a  felhasználóval szemben nem
állapít meg szabálytalan vételezést, de a felhasználó a fogyasztásmérő-berendezés igazságügyi szakértői vizsgálatán
részt vett, úgy az elosztó köteles a felhasználó részére az eljárás során felmerült és igazolt költségeit megtéríteni.
14. Záró rendelkezések 27. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 60. napon lép hatályba.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
6/2019. (III. 13.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást
adom ki:
1. § A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 22. § (1) és 221. § (2) bekezdése
alapján Magyar Leventét 2019. március 15. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb egy évre – a frankofón
ügyekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki. A miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – felel
a Frankofónia Nemzetközi Szervezetével történő kapcsolattartásért.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) koordinálja a hazai és nemzetközi partnerszervezetekkel, társminisztériumokkal történő együttműködést,
b) összehangolja a közreműködő külgazdasági és külügyminisztériumi szervezeti egységek munkáját, és
ellenőrzi a kiadott feladatok végrehajtását,
c) figyelemmel kíséri és munkájával támogatja a frankofón országokkal fennálló kulturális és oktatási
kapcsolatokat,
d) előmozdítja a frankofón országokkal fennálló politikai és gazdasági kapcsolatok elmélyítését,
e) figyelemmel kíséri és munkájával támogatja a francia nyelv népszerűsítését és oktatását,
f ) elősegíti a frankofón kultúra magyarországi megismertetését, valamint
g) kapcsolatot tart a francia nyelv helyzetének erősítésével megbízott hazai és nemzetközi szervezetekkel.
3. § A miniszteri biztos a fenti tevékenysége ellátásáért a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (9) bekezdése alapján havi bruttó 700 000 Ft
összegű díjazás illeti meg. A miniszteri biztos feladatkörének ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket
a Külgazdasági és Külügyminisztérium biztosítja.
4. § (1) Ez az utasítás 2019. március 15-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 32/2018. (XI. 28.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
36/2015. (XII. 4.) KKM közleménye az Európai Űrügynökséget létrehozó Alapokmány részes államai és az Európai Űrügynökség között a minősített információk védelméről és cseréjéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2015. CLIX. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2015. évi CLIX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2015. október 21-i 157. számában kihirdetett, az Európai Űrügynökséget
létrehozó Alapokmány részes államai és az Európai Űrügynökség között a minősített információk védelméről és
cseréjéről szóló megállapodás 11. cikk 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„1. A jelen Megállapodáshoz az ESA Alapokmány bármely új részes állama az Alapokmány XXII. cikkének betartásával
csatlakozhat. A Megállapodás a csatlakozó tagállam tekintetében harminc nappal azután lép hatályba, hogy letétbe
helyezte a csatlakozás eszközét.”
Magyarország csatlakozási okirata letétbe helyezésének napja: 2015. november 4.
A megállapodás Magyarország vonatkozásában történő hatálybalépésének napja: 2015. december 4.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi CLIX. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy az Európai
Űrügynökséget létrehozó Alapokmány részes államai és az Európai Űrügynökség között a minősített információk
védelméről és cseréjéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2015. évi CLIX. törvény 2. és 3. §-a 2015.
december 4-én, azaz kettőezer-tizenöt december negyedik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
495/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a folyékony tüzelő- és fűtőanyagok, a motorhajtóanyagok, valamint egyes kőolajtermékek forgalmazási követelményei tekintetében a megfelelőségértékelési tevékenységgel összefüggő kérdésekről.
A Kormány a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 13. § (1) bekezdés d) pontjában,
e)  pont eb)  alpontjában és f )  pont fb)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A kijelölő hatóság 1. § Az  egyes folyékony tüzelő- és fűtőanyagok kéntartalmával, a  motorhajtóanyagok minőségi követelményeivel,
valamint a  motorhajtóanyagok és egyes kőolajtermékek belföldi forgalmazásával kapcsolatos,
a  megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló törvény (a továbbiakban: Msztv.) szerinti
megfelelőségértékelési tevékenységet engedélyező kijelölő hatóság a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási
Hivatal.
2. A kijelölés iránti kérelem 2. § (1) A  kérelmező a  kijelölés iránti kérelmet az  1.  mellékletben meghatározott tartalommal nyújtja be a  kijelölő
hatósághoz.
(2) A kijelölés iránti kérelem benyújtása során az Msztv. 6. § (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben
a) igazolja, hogy rendelkezik a Nemzeti Akkreditáló Testület által a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti kiállított akkreditálási határozattal,
b) feltünteti a kérelmezett megfelelőségértékelési tevékenység pontos leírását,
c) feltünteti a megfelelőségértékelési eljárás alá vont termék megnevezését,
d) feltünteti a kérelmező által kiállítandó megfelelőséget igazoló dokumentumok mintáit,
e) igazolja a kijelölési eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj megfizetését.
(3) A  kérelmező a  kérelemhez a  3.  §-ban foglalt esetben a  (2)  bekezdésben, valamint a  megfelelőségértékelő
szervezetek kijelöléséről, valamint a  kijelölt szervezetek tevékenységének részletes szabályairól szóló
315/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 12. § (2) bekezdésében meghatározottakon túl
a) bemutatja a nemzetközi tanúsítási rendszerekben kapott elismeréseket, ha vannak ilyenek, és
b) csatolja a nemzeti szabványként ki nem hirdetett szabványokat, döntvényeket, műszaki előírásokat.
3. A kérelmező alkalmasságának, felkészültségének vizsgálata az akkreditált státusz odaítéléséről
szóló határozat hiányában
3. § (1) Ha a  kérelmező nem rendelkezik az  Msztv. 6.  § (3)  bekezdés a)  pontja szerinti, a  megfelelőségértékelési területen
egyes tevékenységek végzésére való felkészültséget igazoló akkreditált státusz odaítéléséről szóló határozattal,
a kérelmező alkalmasságának, felkészültségének megítélésére a kijelölő hatóság megvizsgálja a kérelmező
a) kérelmezett megfelelőségértékelési területnek megfelelő szervezeti felépítését;
b) minőségbiztosítási rendszerének meglétét és működését;
c) megfelelőségértékelési tevékenységet végző személyzete tekintetében
ca) az adott megfelelőségértékelési tevékenység elvégzéséhez szükséges szakmai képzettség és
szakmai gyakorlat meglétét,
cb) a felelősség telepítésének rendjét,
cc) az R. 2. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározottak ismeretét,
cd) vizsgálati eredményeinek értékelése során alkalmazott módszertant és a  vizsgálati eredmények
dokumentálását, ha a  vizsgálati eredmények értékelése a  kérelmező megfelelőségértékelési
tevékenységének része,
ce) a tanúsítványok elkészítéséhez szükséges ismeret meglétét, ha a kérelmező megfelelőségértékelési
tanúsítást is végez,
cf ) az értékelés által érintett termékekre vonatkozó gyártástechnológia ismeretét;
d) a megfelelőségértékeléshez szükséges műszaki és adminisztratív feltételek meglétét, így
da) a kérelmező kérelmezett megfelelőségértékelési területtel kapcsolatos belső eljárási rendjének
a szabályozottságát (működési és eljárási szabályzat),
db) az R. 2. § (2) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott feltételek teljesülését,
dc) ha a  kérelmező megfelelőségértékelési vizsgálatot végez, az  előírásoknak megfelelő vizsgáló
laboratóriumok, vizsgáló- és mérőeszközök, berendezések rendelkezésre állását,
dd) az adminisztrációs feladatok ellátásához szükséges eszközök meglétét,
de) a nyilvántartások, jelentések, tanúsítványok megőrzését,
df ) az R. 2. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott részvétel vagy tájékoztatás biztosítottságát.
(2) Ha a kérelmező a megfelelőségértékelési tevékenységek végzéséhez közreműködőt vesz igénybe, az  (1) bekezdés
szerinti vizsgálat kiterjed a közreműködőre is.
4. Kijelölés, az éves jelentés, valamint a kijelölt szervezetek kijelölést követő ellenőrzése
4. § A kijelölő hatóság R. 15. §-a szerinti döntése 5 évig hatályos.
5. § (1) A  kijelölt szervezet az  előző évben végzett megfelelőségértékelő tevékenységéről készített jelentését
(a továbbiakban: éves jelentés) minden évben január 31-éig megküldi a kijelölő hatóságnak.
(2) Az éves jelentés a következőket tartalmazza:
a) a megrendelő gazdasági szereplők, a  velük megkötött szerződések, a  vizsgálati, ellenőrzési jegyzőkönyvek,
a kiadott tanúsítványok számát, megfelelésértékelési területek szerinti bontásban,
b) a közreműködő szervezet nevét, ha a kijelölt szervezet közreműködőt vett igénybe,
c) a gazdasági szereplőknek a kijelölt szervezet tevékenységével összefüggő panaszai felsorolását és a panaszok
kivizsgálásának eredményét,
d) a kijelölt megfelelőségértékelési területtel kapcsolatos azon képzések felsorolását, amelyeken a  kérelmező
szervezet személyzete részt vett,
e) az R. 2. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott részvétel bemutatását,
f ) a kijelölt megfelelőségértékelési területen a termék forgalmazására vonatkozó rendelkezések megsértésével
összefüggésben a  piacfelügyeleti hatóságnak és a  kijelölt megfelelőségértékelési területen működő más
megfelelőségértékelő szervezeteknek küldött tájékoztatások számát, valamint
g) a visszavont tanúsítványok számát. 6. § Ha a  kijelölés az  Msztv. 6.  § (3)  bekezdésének b)  pontja szerint csatolt dokumentumok alapján történt, a  kijelölő
hatóság évente ellenőrzi a kijelölés feltételeinek meglétét és folyamatos betartását.
5. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
76/2014. (XI. 19.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Hadfelszerelés Fejlesztési Kabinet létrehozásáról, feladatairól és működési rendjéről szóló 51/2011. (IV. 28.) HM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium Hadfelszerelés Fejlesztési Kabinet létrehozásáról, feladatairól és működési
rendjéről szóló 51/2011. (IV. 28.) HM utasítás.
2. § Ez az utasítás 2014. december 15-én lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1288/2017. (VI. 2.) Korm. határozata a Rába Futómű Gyártó és Kereskedelmi Kft.-vel összefüggésben gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra az „Új, export-orientált termékfejlesztési technológiák kialakítása a Rába Futómű Kft.-nél” című támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
a  Rába Futómű Gyártó és Kereskedelmi Kft. a  GINOP-2.1.6-16 azonosító számú, „Exportképes innovatív termékek
fejlesztésének támogatása az  innováció vezérelt exportbővítés érdekében” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt
megvalósítására irányuló felhívásra az „Új, export-orientált termékfejlesztési technológiák kialakítása a Rába Futómű
Kft.-nél” című támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2011. (VII. 14.) NFM határozata az Európai Bizottság rendkívüli esemény okozta károk ellentételezéséhez nyújtott támogatásról (az alumíniumüzemben bekövetkezett 2010. októberi vörösiszap-balesetről) szóló SA.32936 (2011/N) számú határozata meghozatalának időpontjáról.
A Katasztrófa elhárítási célelőirányzatok 2011. évi felhasználásáról szóló 16/2011. (V. 2.) BM rendelet 8. §
(2) bekezdésével összhangban, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
megállapítom, hogy az Európai Bizottság 2011. június 28-án hozta meg a rendkívüli esemény okozta károk
ellentételezéséhez nyújtott támogatásról (az alumíniumüzemben bekövetkezett 2010. októberi
vörösiszap-balesetről) szóló SA.32936 (2011/N) számú határozatát.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
14/2018. (VI. 8.) EMMI utasítása kiadmányozási jogkör átadásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 5. §
(3) bekezdése és az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás
(a továbbiakban: EMMI SzMSz) 1. melléklet 144. § (5) bekezdése alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § (1) Az  EMMI SzMSz-ben meghatározott rendtől eltérően átruházott jogkörében a  felsőoktatásért felelős helyettes
államtitkár gyakorol irányítási jogot az Oktatási Hivatal felsőoktatási és ekvivalencia ügyek tekintetében.
(2) Az  EMMI SzMSz-ben meghatározott rendtől eltérően átruházott jogkörében a  köznevelésért felelős helyettes
államtitkár gyakorol irányítási jogot
a) az (1) bekezdésben meghatározott ügyek kivételével az Oktatási Hivatal felett;
b) a Klebelsberg Központ és
c) a Tankerületi Központ felett.
2. § Az EMMI SzMSz-ben meghatározott kiadmányozott rendtől eltérően átruházott jogkörében a felsőoktatásért felelős
helyettes államtitkár gyakorol kiadmányozási jogot
a) az  át nem adható jogkörök kivételével az  oktatásért felelős miniszter állami felsőoktatási intézményekkel
kapcsolatos fenntartói irányítási jogkörében gyakorolt ügyekben;
b) a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv). 46. § (4) és (5) bekezdése szerinti
határozattal kapcsolatos kormányzati feladatok ellátása során;
c) A  Klebelsberg Képzési Ösztöndíjprogram működtetése keretében a  pályázati felhívás jóváhagyásával,
az ösztöndíjprogram működési szabályzatának jóváhagyásával, a pályázat meghirdetésével, az éves beszámoló
elfogadásával, a Klebelsberg Képzési Ösztöndíj Bizottság tagjai megbízásával, a Bizottság működésével, a nem
a  Klebelsberg Intézményfenntartó Központ által fenntartott köznevelési intézményekkel, illetve ezek
fenntartóival köthető együttműködési megállapodással kapcsolatos kormányzati feladatok ellátása során;
d) az Nftv. 14. § (3a) bekezdésével és a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.)
84.  §	 (7)  bekezdése	 szerinti,	 a  felsőoktatási	 intézmények	 által	 fenntartott	 köznevelési	 intézményekkel
kapcsolatos jogkörök gyakorlása során;
e) a  Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság szervezeti és működési szabályzatának jóváhagyásával
kapcsolatos feladatok ellátása során;
f ) a Törőcsik Mari-ösztöndíjjal kapcsolatos pályázati döntés a Törőcsik Mari Ösztöndíjról szóló 53/2015. (XI. 24.)
EMMI utasítás 6. §-ában foglaltak szerinti jogkör gyakorlása során;
g) a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap Szakbizottságról szóló 213/2013. (VI. 21.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdés
h) pontjában meghatározott – a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap Szakbizottságába képviselő delegálásával
kapcsolatos – jogkör gyakorlása során;
h) a felsőoktatási felvételi eljárásról szóló 423/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdésében meghatározott,
az állami ösztöndíjas mesterképzésre felvehető hallgatói létszám intézmények közötti elosztásának kormányzati
feladata ellátása során;
i) az Országos Doktori Tanács ügyrendjének jóváhagyásával kapcsolatos feladatok ellátása során.
3. § Az EMMI SzMSz-ben meghatározott kiadmányozott rendtől eltérően átruházott jogkörében a köznevelésért felelős
helyettes államtitkár gyakorol kiadmányozási jogot
a) az Nkt. 68. § (2) bekezdésében meghatározott jogkör gyakorlása során;
b) a  pedagógusok előmeneteli rendszeréről és a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
köznevelési intézményekben történő végrehajtásáról szóló 326/2013. (VIII. 30.) Korm. rendelet 10/B.  §
(1b) bekezdésében, a 10/C. § (1) bekezdésében meghatározott jogkör gyakorlása során.
4. § Az EMMI SzMSz 30. §-ában foglaltaktól eltérően
a) a köznevelésért felelős helyettes államtitkár látja el
aa) az Országos Köznevelési Tanáccsal,
ab) a Köznevelési Érdekegyeztető Tanáccsal,
ac) az Országos Nemzetiségi Tanáccsal,
ad) a Külhoni Magyar Oktatási Tanáccsal,
ae) a Nemzeti Pedagógus Karral,
af ) a Köznevelés-stratégiai Kerekasztallal;
b) a felsőoktatásért felelős helyettes államtitkár látja el Felsőoktatási Kerekasztallal
kapcsolatos, jogszabályban vagy közjogi szervezetszabályozó eszköz útján meghatározott miniszteri feladatokat.
5. § Az EMMI SZMSZ 4. függelék II. cím 1. alcím alatt szereplő táblázat első sorában foglaltaktól eltérően a Könyvtárellátó
Nonprofit Kft.-vel kapcsolatban meghatározott közreműködési feladatokat a  köznevelésért felelős helyettes
államtitkár látja el.
6. § Egyes döntéshozói és kötelezettségvállalói jogkörök gyakorlásának rendjét az 1. melléklet tartalmazza.
7. § Ez  az  utasítás a  közzétételét követő napon lép hatályba, és az  oktatásért felelős államtitkár hivatalba lépésével
hatályát veszti.
Prof. Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
3/2019. (I. 16.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Kambodzsai Királyság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Kambodzsai Királyság Kormánya közötti gazdasági együttműködési
megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert, hogy a Megállapodás létrehozását
követően a  megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2010. (V. 13.) EüM rendelete a finanszírozási eljárásrendekről.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (6) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 7–12. § és a 20–21. melléklet tekintetében a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. §
(3) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben –,
az egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazása során az egyes főbb betegségcsoportok finanszírozási eljárásrendjének szerkesztése és
szakmai egyeztetése lefolytatásának egységes szabályairól szóló 13/2009. (IV. 22.) EüM rendeletben foglalt
fogalommeghatározásokat kell figye lembe venni.
2. § (1) A krónikus myeloid leukémia kezelésének finanszírozási eljárásrendjét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A világossejtes vesedaganatok diagnosztikájának és kezelésének finanszírozási eljárásrendjét a 2. melléklet
tartalmazza.
(3) A nem világossejtes vesedaganatok diagnosztikájának és kezelésének finanszírozási eljárásrendjét a 3. melléklet
tartalmazza.
(4) A kemoterápia következtében kialakuló anémia kezelésének finanszírozási eljárásrendjét a 4. melléklet tartalmazza.
(5) A Parkinson betegségcsoport diagnosztikájának és kezelésének finanszírozási eljárásrendjét az 5. melléklet
tartalmazza.
(6) A hepatitis B diagnosztikájának és kezelésének finanszírozási eljárásrendjét a 6. melléklet tartalmazza.
3. § (1) A felnőttkori luminális Crohn-betegség diagnosztikájának és kezelésének finanszírozási eljárásrendjét a 7. melléklet
tartalmazza.
(2) A felnőttkori fisztulázó Crohn-betegség diagnosztikájának és kezelésének finanszírozási eljárásrendjét a 8. melléklet
tartalmazza.
(3) A colitis ulcerosa diagnosztikájának és kezelésének finanszírozási eljárásrendjét a 9. melléklet tartalmazza.
(4) A plakkos psoriasis diagnosztikájának és kezelésének finanszírozási eljárásrendjét a 10. melléklet tartalmazza.
(5) A rheumatoid arthritis diagnosztikájának és kezelésének finanszírozási eljárásrendjét a 11. melléklet tartalmazza.
(6) A juvenilis idiopathias arthritis diagnosztikájának és kezelésének finanszírozási eljárásrendjét a 12. melléklet
tartalmazza. 4. § (1) A spondylitis ankylopoetica diagnosztikájának és kezelésének finanszírozási eljárásrendjét a 13. melléklet tartalmazza.
(2) Az arthritis psoriatica diagnosztikájának és kezelésének finanszírozási eljárásrendjét a 14. melléklet tartalmazza.
(3) Az osteoporosis következtében nőkben kialakuló csonttörés primer prevenciójának finanszírozási eljárásrendjét
a 15. melléklet tartalmazza.
(4) Az osteoporosis következtében nőkben kialakuló csonttörés szekunder prevenciójának finanszírozási eljárásrendjét
a 16. melléklet tartalmazza.
(5) A hepatitis C vírus okozta krónikus májgyulladás diagnosztikájának és kezelésének finanszírozási eljárásrendjét
a 17. melléklet tartalmazza.
(6) A gyermekkori Crohn-betegség diagnosztikájának és kezelésének finanszírozási eljárásrendjét a 18. melléklet
tartalmazza. 5. § A myeloma multiplex kezelésének finanszírozási eljárásrendjét a 19. melléklet tartalmazza.
6. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2010. július 1-jén lép hatályba.
(2) A 12. § a) pontja 2010. október 1-jén lép hatályba.
7. § A törzskönyvezett gyógyszerek és a különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszerek társadalombiztosítási
támogatásba való befogadásának szempontjairól és a befogadás vagy a támogatás megváltoztatásáról szóló
32/2004. (IV. 26.) ESZCSM rendelet (a továb biak ban: R.) 5. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Gyftv. 27. § (4) bekezdésében foglalt, a kiemelt és emelt indikációhoz kötött támogatási csoportba tartozó
betegségcsoportok és indikációs területek megnevezését, valamint a támogatással történő felírásra jogosultak körét
a 2. és 3. számú melléklet tartalmazza. A 2. és 3. számú melléklet szerinti indikációs pontokban foglaltak alapján az ott
megjelölt orvosok az OEP által a társadalombiztosításba befogadott és közleményben közzétett gyógyszereket
rendelhetik.”
8. § Az R. a következő 24/A. §-sal egészül ki:
„24/A. § A 2. és 3. számú mellékletnek a finanszírozási eljárásrendekről szóló 31/2010. (V. 13.) EüM rendelet 9–11. §-ával
és 20–21. mellékletével megállapított rendelkezéseit azzal kell alkalmazni, hogy a 2010. július 1-jét megelőzően felírt
vényekre a gyógyszerek kiválthatóak és az így beváltott vények elszámolhatóak a 2. számú melléklet EÜ100 8/u. pont,
EÜ100 23/a1–23/b1. pont, EÜ100 26/a. pont, EÜ100 26/b. pont, EÜ100 26/c. pont, EÜ100 29/a. pont, EÜ100 29/b. pont,
EÜ100 36/a. pont, EÜ100 36/b. pont, EÜ100 37/b. pont, EÜ100 37/c. pont, EÜ100 44–49. pont, a 3. számú melléklet
EÜ70 9/a1–9/a6. pont, EÜ90 6/a. pont, EÜ90 6/b. pont, EÜ90 6/c. pont, EÜ90 29. pont, valamint a 8. számú melléklet
2010. június 30-án hatályos rendelkezései szerint.”
9. § (1) Az R. 2. számú melléklete a 20. melléklet szerint módosul.
(2) Az R. 3. számú melléklete a 21. melléklet szerint módosul.
10. § Az R. 2. számú melléklet
a) EÜ100 8/u. pontjában a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Aktív, előrehaladott myeloma multiplexben, monoterápiában, ha a beteg korábban legalább egy gyógyszeres
kezelésen átesett, és már részesült csontvelő transzplantációban, vagy transzplantációra alkalmatlan, a betegség
relapszusa vagy progressziója (szérum vagy vizelet M protein több mint 25%-os növekedése, a csontvelőben
a plazmasejtek 25%-os növekedése) esetén
– Aktív, előrehaladott myeloma multiplexben, korábban nem kezelt, csontvelőtranszplantációra és nagy dózisú
kemoterápiás kezelésre alkalmatlan betegek részére kombinációs (melphalan, prednisolon) terápia részeként”
szövegrész helyébe a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Aktív, előrehaladott myeloma multiplexben, ha a beteg korábban legalább egy gyógyszeres kezelésen átesett, és
már részesült csontvelő transzplantációban, vagy transzplantációra alkalmatlan, a betegség relapszusa vagy
progressziója esetén a finanszírozási eljárásrendekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott finanszírozási
protokoll szerint
– Aktív, előrehaladott myeloma multiplexben, korábban nem kezelt, csontvelőtranszplantációra és nagy dózisú
kemoterápiás kezelésre alkalmatlan betegek részére kombinációs terápia részeként a finanszírozási eljárásrendekről
 szóló miniszteri rendeletben meghatározott finanszírozási protokoll szerint”
szöveg,
b) EÜ100 26/a. pontjában a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Rheumatoid arthritis (több, mint 4 ACR kritérium legalább 3 hónapja) kezelése, amennyiben 15 mg/hét methotrexát
monoterápiát, vagy legalább 20 mg/nap leflunomid monoterápiát követő legalább 3 hónapig alkalmazott
kombinációs DMARD kezelés ellenére a betegség aktivitása 5,1 DAS28 felett van (DAS28 = módosított Disease Activity
Score) 3 hónapig – a 8. számú mellékletben meghatározott finanszírozási algoritmus figye lembe véte lével
– Megfelelő válaszkészség esetén (DAS28 aktivitási index csökkenése 3 hónap kezelést köve tően minimum
0,6 és 6 hónap kezelést köve tően minimum 1,2) a remisszió fennállásáig (készítményváltás lehetséges mellékhatás
vagy hatástalanság esetén) – a 8. számú mellékletben meghatározott finanszírozási algoritmus figye lembe véte lével”
szövegrész helyébe a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Rheumatoid arthritis (több mint 4 ACR kritérium legalább 3 hónapja) kezelésére, amennyiben 3 hónapig
alkalmazott kombinációs DMARD kezelés ellenére (beleértve a metotrexatot, vagy hatástalanság, intolerancia esetén
a leflunomid alkalmazást is) a betegség aktivitása 5,1 DAS28 felett van (DAS28 = módosított Disease Activity Score)
3 hónapig – a finanszírozási eljárásrendekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott finanszírozási protokoll
alapján
– Megfelelő válaszkészség esetén (DAS28 aktivitási index csökkenése 3 hónap kezelést köve tően minimum
0,6 és 6 hónap kezelést köve tően minimum 1,2) a remisszió fennállásáig (készítményváltás lehetséges mellékhatás
vagy hatásvesztés esetén) – a finanszírozási eljárásrendekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott
finanszírozási protokoll alapján”
szöveg,
c) EÜ100 26/b. pontjában a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Juvenilis idiopáthiás arthritis poliartikuláris típusainak kezelésére, amennyiben konvencionális kezelés ellenére
legalább 5 ízület duzzadt és legalább további 3 mozgáskorlátozott, fájdalmas vagy érzékeny, 3 hónapig – a 8. számú
mellékletben meghatározott finanszírozási algoritmus figye lembe véte lével
– Megfelelő válaszkészség esetén (Giannini javulási kritérium mértéke 30%-nál magasabb) az aktivitás rendszeres
kontrollja mellett a remisszió fennállásáig – a 8. számú mellékletben meghatározott finanszírozási algoritmus
figye lembe véte lével”
szövegrész helyébe a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Juvenilis idiopáthiás arthritis poliartikuláris típusainak kezelésére, amennyiben konvencionális kezelés ellenére
legalább 5 ízület duzzadt és legalább további 3 mozgáskorlátozott, fájdalmas vagy érzékeny, 3 hónapig –
a finanszírozási eljárásrendekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott finanszírozási protokoll alapján
– Megfelelő válaszkészség esetén (Giannini javulási kritérium mértéke 30%-nál magasabb) az aktivitás rendszeres
kontrollja mellett a remisszió fennállásáig – a finanszírozási eljárásrendekről szóló miniszteri rendeletben
meghatározott finanszírozási protokoll alapján”
szöveg,
d) EÜ100 26/c. pontjában a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Súlyos rheumatoid arthritis kezelésére, amennyiben elő ze tes, legalább három hónapig tartó TNF-alfa gátló terápia
ellenére a betegség aktivitása meg fele lően nem csökken (aktivitási index csökkenés kevesebb, mint 1,2) a remisszió
fennállásáig – a 8. számú mellékletben meghatározott finanszírozási algoritmus figye lembe véte lével”
szövegrész helyébe a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Súlyos rheumatoid arthritis kezelésére, amennyiben elő ze tes, legalább három hónapig tartó TNF-alfa gátló terápia
ellenére a betegség aktivitása meg fele lően nem csökken (aktivitási index csökkenés kevesebb, mint 1,2) a remisszió
fennállásáig – a finanszírozási eljárásrendekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott finanszírozási protokoll
alapján”
szöveg,
e) EÜ100 29/a. pontjában a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Korábban ESA kezelésben nem részesült beteg rosszindulatú daganatos megbetegedéshez (heretumor,
emlődaganat, tüdődaganat, malignus lymphoma, myeloma multiplex, ovarium-tumor) társuló, tünetekkel járó, nem
kuratív célú kemoterápiával összefüggő anaemia kezelése – az alkalmazott készítmény jóváhagyott indikációinak
figye lembe véte lével – megfelelő étrend-kiegészítés és szükség esetén parenterális vaspótlás mellett a hemoglobin
(Hgb) szint < 10 g/dl a kemoterápia befejezését követő negyedik hétig, amennyiben a hemoglobin szint a 12 g/dl
értéket meghaladja, vagy a kezelés nyolcadik hetére a hemoglobinszint emelkedése a kiindulási értékhez képest
< 1 g/dl, és a retikulocitaszám 40 000 sejt/mikroliter alatt marad, az ESA (erythropoesis stimulating agent) kezelést meg
kell szakítani”
szövegrész helyébe a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
Rosszindulatú daganatos megbetegedéshez (heretumor, emlődaganat, tüdődaganat, malignus lymphoma, myeloma
multiplex, ovarium-tumor) társuló, tünetekkel járó, nem kuratív célú kemoterápiával összefüggő anaemia kezelése –
az alkalmazott készítmény jóváhagyott indikációinak figye lembe véte lével – megfelelő étrend-kiegészítés és szükség
esetén parenterális vaspótlás mellett a hemoglobin (Hgb) szint < 10 g/dl a kemoterápia befejezését követő negyedik
hétig, amennyiben a hemoglobin szint a 12 g/dl értéket meghaladja, vagy a kezelés nyolcadik hetére
a hemoglobinszint emelkedése a kiindulási értékhez képest < 1 g/dl, és a retikulocitaszám 40 000 sejt/mikroliter alatt
marad, az ESA (erythropoesis stimulating agent) kezelést meg kell szakítani – a finanszírozási eljárásrendekről szóló
miniszteri rendeletben meghatározott finanszírozási protokoll alapján”
szöveg,
f) EÜ100 36/a. pontjában a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Philadelphia kromoszóma (bcr-abl átrendeződés) pozitív (Ph+) krónikus myeloid leukaemia (CML) – a kezdő dózis
3 hónap elteltével emelhető, amennyiben haematológiai remisszió nem volt elérhető, további dózis emelés
lehetséges 12 hónap elteltével, ha megfelelő citogenetikai válasz nem volt”
szövegrész helyébe a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
Philadelphia kromoszóma (bcr-abl átrendeződés) pozitív (Ph+) krónikus myeloid leukaemia (CML) kezelésére –
a finanszírozási eljárásrendekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott finanszírozási protokoll alapján”
szöveg,
g) EÜ100 36/b. pontjában a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Philadelphia kromoszóma (bcr-abl) pozitív (Ph+) krónikus myeloid leukaemia (CML), felnőtt betegek részére, ha
legalább 3 hónapig tartó, emelt dózisú (600 mg) imatinib kezeléssel hematológiai remissziót nem sikerült elérni
– Philadelphia kromoszóma (bcr-abl) pozitív (Ph+) krónikus myeloid leukaemia (CML), legalább 12 hónapig tartó,
emelt dózisú (600 mg) imatinib kezelés mellett a teljes cytogenetikai válasz hiánya tapasztalható
– Philadelphia kromoszóma (bcr-abl) pozitív (Ph+) krónikus myeloid leukaemia (CML), emelt dózisú, átmenetileg
hatásos imatinib kezelés mellett a beteg állapotában hematológiai vagy citogenetikai progresszió következett be
– Philadelphia kromoszóma (bcr-abl) pozitív (Ph+) krónikus myeloid leukaemia (CML), olyan súlyos fokú imatinib
intolerancia esetén, amikor az imatinib kezelés nem folytatható (amennyiben a súlyos májfunkció-károsodás
az imatinib terápia elhagyása, az egyidejűleg alkalmazott egyéb készítmények májkárosító hatásának kizárása, majd
csökkentett dózis alkalmazása mellett is fennáll)”
szövegrész helyébe a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
Philadelphia kromoszóma (bcr-abl átrendeződés) pozitív (Ph+) krónikus myeloid leukaemia (CML) másodvonalbeli
kezelésére – a finanszírozási eljárásrendekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott finanszírozási protokoll
alapján”
szöveg,
h) EÜ100 37/b. pontjában a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– A nemzetközi irányelvek alapján III–IV stádiumú, relapszusban lévő vagy irrezekábilis vesesejtes carcinoma
elsővonalbeli kezelésére jó és közepes prognózisú betegek esetében, akiknél az öt kockázati tényező közül
[1. LDH > 1,5× a normál érték felett, 2. hemoglobin a normál szintnél alacsonyabb, 3. korrigált Se Ca > 10 mg/dl
(2,5 mmol/l), 4. a diagnózistól a terápiáig eltelt idő < 1 év, 5. ECOG Performance status > 2~ (Karnofsky score < 80)]
legfeljebb kettő áll fenn
– A nemzetközi irányelvek alapján III–IV stádiumú, relapszusban lévő vagy irrezekábilis vesesejtes carcinoma
másodvonalbeli kezelésére ugyanezen vagy rossz prognózisú betegek esetében (azaz akiknél az előbb említett
5 kockázati tényezőből legalább három fennáll) korábbi cytokin alapú terápia hatástalansága esetén; a folyamat WHO
kritériumok szerint definiált progressziójáig”
szövegrész helyébe a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
Metasztatizáló vesesejtes karcinóma (MRCC) kezelésére a folyamat WHO kritériumok szerint definiált progressziójáig –
a finanszírozási eljárásrendekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott finanszírozási protokoll alapján”
szöveg,
i) EÜ100 37/c. pontjában a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Metasztatizáló vesesejtes karcinóma (MRCC) kezelésére – interferon vagy IL–2 kezelést köve tően”
szövegrész helyébe a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
Metasztatizáló vesesejtes karcinóma (MRCC) kezelésére – interferon vagy IL–2 kezelést köve tően, a folyamat WHO
kritériumok szerint definiált progressziójáig – a finanszírozási eljárásrendekről szóló miniszteri rendeletben
meghatározott finanszírozási protokoll alapján”
szöveg
lép.
11. § Az R. 3. számú melléklet
a) EÜ90 6/a. pontjában a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Parkinson-kór
– Parkinson-szindróma (másodlagos parkinsonismus)”
szövegrész helyébe a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
Parkinson-kór és Parkinson-szindróma (másodlagos parkinsonismus) kezelésére – a finanszírozási eljárásrendekről
 szóló miniszteri rendeletben meghatározott finanszírozási protokoll alapján”
szöveg,
b) EÜ90 6/b. pontjában a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Parkinson kór, az alkalmazási elő írásban szereplő monoterápiában, illetve L-DOPA és selegilinnel, illetve
amantadinnal való kombinált kezelésben kiegészítő kezelésként is, ha súlyos motoros fluktuáció jelentkezik”
szövegrész helyébe a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
Parkinson-kór esetén, az alkalmazási elő írásban szereplő monoterápiában, illetve L-DOPA és selegilinnel, illetve
amantadinnal való kombinált kezelésben kiegészítő kezelésként is, ha súlyos motoros fluktuáció jelentkezik –
a finanszírozási eljárásrendekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott finanszírozási protokoll alapján”
szöveg,
c) EÜ90 6/c. pontjában a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
– Parkinson-kórban kialakuló motoros fluktuáció minden esetében”
szövegrész helyébe a
„TÁMOGATOTT INDIKÁCIÓK:
Parkinson-kórban kialakuló motoros fluktuáció minden esetében – a finanszírozási eljárásrendekről szóló miniszteri
rendeletben meghatározott finanszírozási protokoll alapján”
szöveg
lép.
12. § Hatályát veszti az R.
a) 24/A. §-a,
b) 2. számú melléklet EÜ100 29/b. pontja és 8. számú melléklete.
13. § (1) A 6. § (2) bekezdése, a 7–12. § és a 20–21. melléklet 2010. október 2-án hatályát veszti.
(2) Ez a § az (1) bekezdésben meghatározott napot követő napon hatályát veszti.
Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
1683/2016. (XI. 29.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet, a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet és a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva
a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklete
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére a  következő
egyszeri átcsoportosításokat rendeli el az 1. melléklet szerint:
 1. a Mosolygó Kórház Alapítvány feladatellátásának támogatása céljából a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 22. Egészségügyi ágazati előirányzatok alcím,
2. Egészségügyi ellátási és fejlesztési feladatok jogcímcsoport javára 10 000,0 ezer forint,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. a 2017 végén vagy 2018 elején esedékes, az  EU jövőjével foglalkozó budapesti V4 konferencia előkészítését és
bevezetését szolgáló, a  Miniszterelnökség és a  Külügyi és Külgazdasági Intézet szervezésében lebonyolítandó
rendezvénysorozat megvalósítása céljából a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet,
3. Külügyi és Külgazdasági Intézet cím javára 2 005,0 ezer forint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1318/2010. (XII. 27.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő átcsoportosításról, valamint az egyéb év végi intézkedésekről.
1. A Kormány
1.1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 4 716,3 millió forint
1. számú melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi költségvetés általános tartaléka terhére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
1.2. a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 6. § (4) bekezdésében foglaltak alapján
– a 2010. évi eseti kereset-kiegészítés elszámolása korrekciójaként – a Különféle kifizetések terhére 2 998 ezer forint
átcsoportosítását rendeli el a 2. számú melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter Határidő: azonnal
1.3. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38/A. §-ában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a folyó
évi hiány alakulására – a 2010. évi költségvetéssel összefüggő egyes feladatokról szóló 1132/2010. (VI. 18.) Korm.
határozat (a továbbiakban: H.) 1. pontjában előírt zárolás helyett csökkentést rendel el. A H. 2–4. pontja alapján
bejelentett támogatás-zárolás csökkentésre változik. A H. 2–4. pontja alapján a saját bevétel és a maradvány terhére
bejelentett zárolt összegeket a Fejezeti befizetési számlákra kell teljesíteni;
Felelős: a Magyar Államkincstár elnöke
fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: 2010. december 30.
1.4. a központi költségvetési fejezetek és a társadalombiztosítási költségvetési szervek 2009. évi
előirányzat-maradványainak kezeléséről szóló 1273/2010. (XII. 8.) Korm. határozat 3. pontjában előírt maradvány
felhasználás támogatás-zárolással történő „kiváltása” esetén a zárolás helyett csökkentést rendel el.
Felelős: a Magyar Államkincstár elnöke
fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: 2010. december 30.
2. A H. 2010. december 31-én hatályát veszti.
3. Ez a határozat a közzétételével egyidejűleg lép hatályba.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
117/2018. (HK 1/2019.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezető és biztonsági vezető helyettesek kinevezésének visszavonásáról.
A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 23. § (1) és (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, figyelemmel a Nemzeti Biztonsági Felügyelet
működésének, valamint a minősített adat kezelésének
rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 5. §
(2) bekezdésében foglaltakra, szervezeti átalakítás miatt
2018. december 31-ei hatállyal
visszavonom Gerőfi Szilárd ezredes Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezetői kinevezését, egyidejűleg hatályon kívül
helyezem a 119/2017. (HK. 12.) HM határozatot,
Hajzer Miklós ezredes Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezető helyettesi kinevezését, egyidejűleg hatályon kívül helyezem a 78/2011. (HK. 18.) HM határozatot,
Talabos Tibor ezredes Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezető helyettesi kinevezését, egyidejűleg hatályon kívül helyezem az 1/2016. (HK. 7.) HM határozatot.
Budapest, 2018. december 21. Dr. Benkő Tibor s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
34/2014. (X. 30.) NGM rendelete az aeroszol termékek és aeroszol csomagolások forgalmazásának követelményeiről.
A termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény 30.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontjában foglalt felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 9. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya a legalább 50 ml, fém palack esetében legfeljebb 1000 ml, nem szilánkvédett üveg és szilánkokra
törő vagy repedő műanyag palack esetében legfeljebb 150 ml, valamint műanyaggal bevont vagy más módon
tartósan szilánkvédett üveg palack és nem szilánkokra törő vagy repedő műanyag palack esetében legfeljebb
220 ml névleges űrtartalmú aeroszol termékek forgalmazására terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. aeroszol csomagolás: a palack, a szelep, a kupak és a hajtógáz együtteséből álló csomagolás;
 2. aeroszol termék: a palack, a szelep, a kupak, a hajtógáz és a töltet együtteséből álló olyan termék, amely
a) palackja fémből, üvegből vagy műanyagból készül,
b) egyszer használható,
c) cseppfolyósított, sűrített vagy nyomás alatt oldott hajtógázt tartalmaz,
d) folyékony, paszta, por alakú vagy gáz halmazállapotú anyaggal töltött vagy ilyen töltet nélküli, és
e) olyan adagoló szerkezettel (szeleppel) rendelkezik, amely lehetővé teszi a  tartalom kijuttatását
akár úgy, hogy szilárd vagy folyékony részecskék vannak a  gázban diszpergálva, akár habként,
pasztaként, porként vagy folyékony állapotban;
3. anyag: olyan természetes állapotban előforduló vagy gyártási folyamatból származó kémiai elem és
vegyületei, amely stabilitásának megőrzéséhez szükséges adalékanyagot és az  alkalmazott folyamatból
származó szennyező anyagot is tartalmazhat, de nem tartalmaz olyan oldószert, amely stabilitásának
befolyásolása vagy összetételének megváltoztatása nélkül elkülöníthető;
4. deformációs vizsgálati nyomás: az a  nyomás, amelynek a  palack 25 másodpercig úgy áll ellen, hogy
semmilyen tömítetlenséget nem mutat, ezen túlmenően fém palack esetében az  1.  melléklet 1.  pontjában
meghatározott alakváltozás, valamint műanyag palack esetében semmilyen torzulás nem következik be;
5. folyékony fázis térfogata: a nem gáz fázisú rész térfogata az aeroszol termékben, ml-ben;
 6. keverék: kettő vagy több anyagot tartalmazó elegy vagy oldat;
 7. névleges térfogat: nyitott palack térfogata ml-ben, a palackszáj pereméig mérve;
 8. névleges töltőtérfogat: a szeleppel, szeleptányérral és felvezető csővel szerelt palack össztérfogata ml-ben;
 9. nyomás: a palackban uralkodó belső túlnyomás bar-ban kifejezve;
10. nyomásállósági vizsgálat: hidraulikus úton, 20±5 °C-on végzett deformációs és roncsoló vizsgálat;
11. piacfelügyeleti hatóság: fogyasztóknak szánt termékek esetében a  fogyasztóvédelmi hatóság, gazdasági
célfelhasználású termékek esetében a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal;
12. roncsolási vizsgálati nyomás: az a legkisebb nyomás, amely a palackot megrepeszti vagy eltöri.
3. Műszaki biztonsági követelmények 3. § (1) Az aeroszol csomagolás nyomásállóságával és nyomásával kapcsolatos követelményeket a 2. melléklet tartalmazza.
 (2) A szilánkvédett üvegpalack bevonatának műanyagból vagy más olyan anyagból kell készülnie, amely törés
esetén védelmet nyújt a  szétrepülő üvegrészecskékkel szemben. A  palack bevonatát úgy kell megtervezni, hogy
megfeleljen az 1. melléklet 3. pontja szerinti vizsgálat követelményeinek.
(3) Arra a  műanyag palackra, amely szilánkokra törhet vagy repedhet, a  nem szilánkvédett üveg palackra vonatkozó
előírásokat kell alkalmazni.
(4) Arra a  műanyag palackra, amely nem törik vagy reped szilánkokra, a  szilánkvédett üveg palackra vonatkozó
előírásokat kell alkalmazni.
4. § (1) Az aeroszol termék szelepének biztosítania kell, hogy szivárgásmentesen zárjon a  raktározás, a  szállítás és
a használat átlagos feltételei esetén.
(2) A védőkupaknak vagy más megoldásnak védelmet kell nyújtania az  akaratlan működtetés ellen, és védenie kell
a szelepet sérülés vagy károsodás ellen is.
(3) A töltet hatására az  aeroszol csomagolás mechanikai szilárdsága nem csökkenhet, még meghosszabbított idejű
tárolás során sem. A töltet anyaga a palack anyagával nem léphet kémiai kölcsönhatásba.
4. Jelölésre vonatkozó rendelkezések 5. § (1) Minden aeroszol terméken, vagy – ha ez  a  legfeljebb 150 ml töltéstartalmú aeroszol termék esetében annak
kis méretei miatt nem megvalósítható, akkor – a  ráhelyezett címkén fel kell tüntetni jól látható, olvasható és
letörölhetetlen módon a következő adatokat:
a) a forgalomba hozatalért felelős nevét és címét, vagy védjegyét;
b) a ”3” (fordított epszilon) jelet, amely tanúsítja, hogy az aeroszol termék megfelel a rendelet előírásainak;
c) a töltet gyártási tételét azonosító kódot;
d) nettó tartalom mennyiségét tömegben és térfogatban megadva;
e) tartalmától függetlenül a  3.  melléklet táblázatában megadott és részletezett figyelmeztető és
óvintézkedésekre vonatkozó mondatokat, valamint piktogramokat;
f ) amennyiben az  aeroszol termék a  4.  mellékletben szereplő kritériumok alapján nem minősül
tűzveszélyesnek, a »Figyelem« szót;
g) amennyiben az  aeroszol termék a  4.  mellékletben szereplő kritériumok alapján tűzveszélyesnek minősül,
a  »Figyelem« szót, valamint a  CLP rendelet I.  melléklet 2.3.1. táblázatában a  tűzveszélyes aeroszolok
2. kategóriája tekintetében előírt egyéb címkeelemeket;
h) amennyiben az  aeroszol termék a  4.  mellékletben szereplő kritériumok alapján rendkívül tűzveszélyesnek
minősül, a »Veszély« figyelmeztetést, valamint a CLP rendelet I. melléklet 2.3.1. táblázatában a  tűzveszélyes
aeroszolok 1. kategóriája tekintetében előírt egyéb címkeelemeket.
(2) Ha az  aeroszol termék megfelel a  5.  mellékletben szereplő térfogat értéksoroknak, annak nettó tömegét nem
kötelező feltüntetni.
(3) Az aeroszol termék térfogata folyékony fázisban 50 °C-on nem haladhatja meg a névleges töltőtérfogat 90%-át.
6. § Ha az aeroszol termék tűzveszélyes összetevőket tartalmaz, de az e rendeletben meghatározott kritériumok szerint
nem minősül „tűzveszélyesnek” vagy „rendkívül tűzveszélyesnek”, az  aeroszol termékben lévő tűzveszélyes anyag
mennyiségét olvasható és eltávolíthatatlan formában fel kell tüntetni a  termék címkéjén azzal, hogy százalékos
arányban meg kell jelölni a töltet tűzveszélyességét.
5. Vizsgálatok 7. § Az aeroszol termék e  rendelet előírásainak való megfelelőségét a  vizsgálati eredményeket tartalmazó
dokumentumokkal kell igazolni.
8. § (1) Az 1.  melléklet 6.  pont b)–c)  alpontjában meghatározott vizsgálatok esetében a  vizsgálati módszert a  Magyar
Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalnak jóvá kell hagynia.
(2) A jóváhagyás iránti kérelmet az  aeroszol termék forgalomba hozataláért felelős személy terjeszti elő. A  kérelem
mellé csatolni kell a vizsgálati módszert ismertető műszaki dokumentációt.
(3) Az (1)  bekezdés szerinti hatóság jóváhagyó határozatát, a  vizsgálati módszert ismertető műszaki dokumentációt,
valamint – amennyiben vannak – az  ellenőrzési jelentéseket az  aeroszol termék forgalomba hozataláért felelős
személy köteles megőrizni, és a piacfelügyeleti hatóság kérésére rendelkezésre bocsátani.
(4) A vizsgálati módszert ismertető műszaki dokumentációnak – legalább hiteles másolatban – az  Európai Unió
valamelyik hivatalos nyelvén rendelkezésre kell állnia.
9. § (1) A palackon a  forgalomba hozatalt megelőzően a  következő vizsgálatokat és mintavételt kell az  1.  mellékletben
meghatározottak szerint elvégezni:
a) deformációs vizsgálat,
b) roncsolási vizsgálat,
c) mintavétel homogén tételből.
(2) Az aeroszol terméken a  forgalomba hozatalt megelőzően a  következő vizsgálatok valamelyikét kell
az 1. mellékletben meghatározottak szerint elvégezni:
a) forró vizes (vízfürdős) vizsgálat,
b) végső vizsgálat hevítéssel, vagy
c) hevítés nélküli végső vizsgálat.
(3) Az aeroszol terméken a  forgalomba hozatalt megelőzően tűzveszélyességi vizsgálatot kell az  5.  mellékletben
meghatározottak szerint végezni.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti vizsgálatokat a gyártó köteles lefolytatni.
 (5) Az aeroszol termék forgalomba hozataláért felelős személy köteles veszélyelemzést végezni az általa forgalmazott
aeroszol termékek veszélyeinek azonosítására. A  veszélyelemzésnek ki kell térnie a  rendeltetésszerű vagy
ésszerűen előrelátható használat során az  aeroszol termékből kibocsátott permet belélegzéséből fakadó
kockázatokra, figyelembe véve a cseppméretet és a cseppméret-eloszlást a töltet fizikai és kémiai tulajdonságaival
összefüggésben. Az  aeroszol terméket forgalomba hozó személy az  elemzést figyelembe véve tervezi meg, állítja
elő és vizsgálja meg az aeroszol terméket, valamint szükség esetén írja meg a különleges használati előírásokat.
6. Piacfelügyelet 10. § (1) A piacfelügyeleti hatóság ellenőrzi az e rendeletben meghatározott követelmények betartását.
 (2) A piacfelügyeleti hatóság piacfelügyeleti eljárást folytat le, ha megállapítja, hogy az aeroszol termék nem felel meg
az  e  rendeletben meghatározott követelményeknek, vagy feltételezi, hogy a  termék veszélyt jelent a  biztonságra
vagy az egészségre.
7. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
12. § (1) E rendeletet – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivételekkel – a hatálybalépését követően gyártott aeroszol termékekre
és csomagolásokra kell alkalmazni.
(2) A keverékeket tartalmazó aeroszol termékek tekintetében 2015. május 31-éig a  címkézésre vonatkozó előírásokra
az  aeroszol termékek és aeroszol csomagolások forgalmazásának követelményeiről szóló 1/2010. (I. 8.)
NFGM rendelet e rendelet hatálybalépése előtti szabályai is alkalmazhatóak.
(3) A 2015. június 1-je előtt forgalomba hozott, e  rendelet szabályainak meg nem felelő, keverékeket tartalmazó
aeroszoladagolókat legkésőbb 2017. június 1-jéig kell újracímkézni.
13. § Ez a rendelet
a) az aeroszol termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1975. május 30-i 75/324/EGK
tanácsi irányelvnek,
b) az aeroszol termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/324/EGK tanácsi irányelv
kiigazításáról szóló 1994. január 6-i 94/1/EK bizottsági irányelvnek,
c) az aeroszol termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/324/EGK tanácsi irányelvnek
a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról szóló 2008. április 8-i 2008/47/EK bizottsági irányelvnek,
d) az aeroszol termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/324/EGK tanácsi irányelv
címkézési rendelkezéseinek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló
1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról
szóló 2013. március 19-i 2013/10/EU bizottsági irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 14. § Hatályát veszti az  aeroszol termékek és aeroszol csomagolások forgalmazásának követelményeiről szóló 1/2010.
(I. 8.) NFGM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
94/2013. (XI. 20.) OGY határozata Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogát a legfőbb ügyész KF.2218/2011/16-I. számú
megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1736/2016. (XII. 13.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében megvalósuló ipari park fejlesztésekkel kapcsolatban a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet végrehajtása
érdekében, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) a zalaegerszegi ipari park fejlesztéssel kapcsolatos forrás biztosítása érdekében 5 714 093 575 forint,
b) a  nagykanizsai ipari park fejlesztés első ütemével kapcsolatos forrás biztosítása érdekében
2 999 787 101 forint,
c) az érdi ipari park fejlesztés első ütemével kapcsolatos forrás biztosítása érdekében 2 813 525 890 forint,
d) a nyíregyházi ipari park fejlesztéssel kapcsolatos forrás biztosítása érdekében 2 873 730 651 forint,
e) a békéscsabai ipari park fejlesztéssel kapcsolatos forrás biztosítása érdekében 4 084 345 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1.  Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2014. (I. 16.) KE határozata az Országos Bírósági Hivatal elnökhelyettesének kinevezéséről.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 79. § (1) bekezdése alapján – az Országos
Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gyarmathy Juditot 2014. január 15-ei hatállyal határozatlan időtartamra
az Országos Bírósági Hivatal elnökhelyettesévé kinevezem.
Budapest, 2014. január 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
44/2013. (X. 18.) KüM közleménye a Magyar Köztársaság Kormánya és a Marokkói Királyság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 130/2009. (VI. 18.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 130/2009. (VI. 18.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2009. június 18-i, 82. számában kihirdetett, a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Marokkói Királyság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás
6. Cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás a diplomáciai úton eljuttatott azon utolsó jegyzék kézhezvételének napján lép hatályba, amelyben
az egyik Szerződő Fél arról tájékoztatja a másik Szerződő Felet, hogy teljesítette a megállapodás hatálybalépéséhez a
saját belső jogrendje szerint szükséges eljárási követelményeket.”
Az utolsó jegyzék kézhezvételének napja: 2013. május 23.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2013. május 23.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 130/2009. (VI. 18.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Marokkói Királyság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló
megállapodás kihirdetéséről szóló 130/2009. (VI. 18.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2013. május 23-án, azaz kettőezertizenhárom május huszonharmadikán hatályba lépett.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter