text:
331/2018. (HK 10.) HVKF parancsa a honvédségi erők Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszerbe történő kijelöléséről, készenlétbe helyezéséről, bevonásáról és igénybevételéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény (Hvt.) 49. § (1) bekezdése
és 37. § (3) bekezdése, valamint a honvédelmi ágazat katasztrófák elleni védekezésének irányításáról és feladatairól szóló 23/2005. (VI. 16.) HM rendelet 8. §-a alapján,
figyelemmel az Ágazati Katasztrófavédelmi Tervben foglaltakra, a „Komplex civil-katonai egészségügyi válsághelyzeti gyakorlat Nógrád megyében 2018.” megnevezésű
gyakorlatban történő közreműködés, valamint annak
támogatása végrehajtására az alábbi
parancsot adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A parancs hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A végrehajtó erők igénybevételét a katasztrófavédelmi gyakorlat támogatása, az azon történő közreműködés céljából 2018. október 01-jén 08:00 órától 2018.
október 04-én 12:00 óráig, szállítási, telepítési, őrzésvédelmi, valamint szakegészségügyi feladat végrehajtására engedélyezem.
2. A gyakorlat időtartamára létrehozott, ideiglenes
munkacsoportok kijelölése, bevonása
a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszerbe 3. Elrendelem Konténerszállító Csoport, valamint
Mobil Orvosi Segélyhely (a továbbiakban: MOSH) Telepítő Csoport kijelölését, felkészítését és összeállítását
az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK)
bázisán a szükséges személyi állomány és technikai
eszköz bevonásával.
4. Elrendelem MOSH Őrzés-Védelmét Végrehajtó Csoport kijelölését, felkészítését és összeállítását az MH Katonai Rendészeti Központ (a továbbiakban: MH KRK) bázisán a szükséges személyi állomány és technikai eszköz
bevonásával.
5. Elrendelem MOSH Orvos Csoport, valamint Katasztrófavédelmi Operatív Részleg (a továbbiakban: KOR)
kijelölését, felkészítését és összeállítását az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK) bázisán a szükséges személyi állomány és technikai eszköz bevonásával.
3. A munkacsoportok kijelölése,
készenlétbe helyezése 6. Elrendelem Rendész Csoport kijelölését, felkészítését az MH KRK bázisán a szükséges személyi állomány és
technikai eszköz bevonásával.
7. A 3., 4., és 5. pontban meghatározott munkacsoportokat bevonom a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszerbe (a továbbiakban: HKR).
8. A 3. és 6. pontban megjelölt munkacsoportokat
III. fokú katonai katasztrófavédelmi készenlétbe helyezem
2018.10.01-jén 08:00 órai hatállyal.
9. A 4. pontban meghatározott munkacsoportot III. fokú
katonai katasztrófavédelmi készenlétbe helyezem
2018.10.02-án 12:00 órai hatállyal.
10. Az 5. pontban megjelölt munkacsoportokat III. fokú
katonai katasztrófavédelmi készenlétbe helyezem
2018.10.03-án 06:00 órai hatállyal.
4. A munkacsoportok riasztása,
tevékenységük irányítása 11. A katasztrófavédelmi tevékenységben történő közreműködésre vonatkozó igény vételét követően az MH
Központi Ügyelet (a továbbiakban: MH KÜ) a hadműveleti ügyeleti szolgálatok útján riassza és rendelje ki
a meghatározott munkacsoportokat.
12. Az MH KÜ a munkacsoportok parancsnokain keresztül hajtsa végre a munkacsoportok tevékenységének
irányítását, nyilvántartását. Tartson fenn folyamatos
összeköttetést a munkacsoport parancsnokokkal a feladatra létrehozott híradó rendszer alkalmazásával.
13. 2018.10.03-án 08:00 órától a gyakorlat végéig a kirendelt MH erők katonai parancsnoka az MH EK bázisán
települt KOR parancsnoka.
14. A híradás alapját az MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózat és az Egységes Digitális Rádiótávközlő Rendszer (a továbbiakban: EDR) képezi. Az MH
Vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrségdandár
szakállománya hajtsa végre EDR terminálok programozási szakfeladatait, biztosítsa a szükséges mennyiségű
EDR terminált.
5. A munkacsoportok feladatai 15. A kijelölt HKR munkacsoportok az MH KÜ által elrendelt feladat vételét követően hajtsák végre a számukra
meghatározott feladatokat. A feladatvégrehajtást követően
haladéktalanul tegyenek jelentést az MH KÜ részére.
Az eseti jelentéseken túl, naponta 20:00 óráig a 18:00 órás
helyzetnek megfelelően tegyenek jelentést az MH KÜ
részére.
16. Az MH Geoinformációs Szolgálat központi meteorológiai szolgálata az általánosan biztosított meteorológiai
támogatáson felül készítsen 2018. október 1. és 2018. október 4. közötti időszakban napi rendszerességgel háromnapos időjárás előrejelzést Nógrád megye területére.
Az előrejelzés naponta kerüljön megküldésre az MH KÜ
részére.
6. Záró rendelkezések 11. Ez a parancs az aláírását követő napon lép hatályba.
12. Ez a parancs 2018. október 4-én hatályát veszti.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
17/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – dr. Lékó
Zoltánt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2017. július 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1385/2011. (XI. 15.) Korm. határozata a 2010. kötelezettségvállalással terhelt maradványok felhasználásáról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24/B. § (9) bekezdésében biztosított jogkörében engedélyezi
a kötelezettségvállalással terhelt, de június 30-ig pénzügyileg nem teljesült maradványok felhasználását az
1. melléklet szerint azzal, hogy a felhasználás felülvizsgálatára november 30-i hatállyal újra sor kerül;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal, a felülvizsgálatra december 20.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a meghiúsult kötelezettségvállalás miatt kötelezettségvállalással nem
terhelt előirányzat maradványok felhasználhatóságáról vagy elvonásáról készítsen előterjesztést.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2011. december 15. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
31/2013. (HK 6.) HVKFH szakutasítása a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Felderítés és Megfigyelés Doktrína 1. kiadásának elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó HM-szervekre és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban: MH) terjed ki.
2. Felkérem a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) dékánját, hogy biztosítsa a szakutasításban
meghatározottak érvényesülését.
3. Az MH Doktrína Hierarchiája (a továbbiakban: MH
DH), az MH Doktrína Fejlesztési Terve, valamint az MH
DH 3. szintjén elhelyezkedő kiadványok elkészítéséről
szóló 23/2013. (HK 2.) HVKF intézkedés alapján, az MH
Összhaderőnemi Felderítés és Megfigyelés Doktrína 1. ki
adásának (a továbbiakban: doktrína) elkészítése érdekében a kidolgozói szakasz feladatainak ellátására Doktrína
Kidolgozó Munkacsoportot (a továbbiakban: DKM) hozok létre.
4. A DKM vezetője: az MH Összhaderőnemi Parancsnokság Felderítő Főnökség (továbbiakban: MH ÖHP FEF)
főnöke.
5. A DKM vezetőjének helyettese: az MH Vezetési és
Doktrinális Központ Doktrinális és Szabályzatfejlesztő
Osztály (a továbbiakban: MH VDK) osztályvezetője.
6. Tagjai:
a) az MH ÖHP FEF képviselője;
b) az MH 5. Bocskai István Lövészdandár képviselője;
c) az MH VDK képviselője;
d) felkérés alapján az NKE Hadtudományi és Honvéd
tisztképző Kar Katonai Vezetőképző Intézet Műveleti Támogató Tanszék Felderítő Szakcsoport képviselője.
Az MH ÖHP munkacsoportban résztvevő személyi állományát az MH ÖHP parancsnoka külön intézkedésben
jelöli ki.
7. Az MH VDK készítse el az NKE dékánjának szóló
felkérést a munkacsoport tevékenységében történő közreműködésre.
8. A doktrína fejlesztési folyamatában az MH VDK az
előkészítő és hatályba léptető, az MH Geoinformációs
Szolgálat az azt követő technikai elosztó szakasz feladatait
hajtja végre.
9. A fejlesztési folyamat főbb szakaszai és a feladatok
határideje:
a) Előkészítő szakasz:
aa) Alakuló munkaértekezlet megtartása: 2013.06.15-ig
ab) A doktrína szinopszisának felterjesztése jóváha
gyásra: 2013.08.15-ig.
b) Kidolgozói szakasz:
ba) A doktrína első tervezetének elkészítése: 2014.
01.10-ig
bb) Az első tervezet véleményezése: 2014. január hó
napban tartandó MH MSZDB ülésen
bc) A második tervezet elkészítése: 2014.04.01-ig
bd) A második tervezet véleményezése: 2014.05.01-ig
be) A végleges változat elfogadása: 2014. május hónap
ban tartandó MH MSZDB ülésen.
c) Hatályba léptető szakasz:
ca) A végleges változat felterjesztése jóváhagyásra:
2014.06.30-ig
cb) A doktrína jóváhagyása: 2014.07.31-ig
d) Technikai elosztó szakasz:
da) Nyomdai és terjesztési feladatok végrehajtása:
2014.12.31-ig. 10. A doktrínára vonatkozó egyéb rendelkezések:
a) Címe: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Felderí
tés és Megfigyelés Doktrína 1. kiadás.
b) Kódszáma: FD 2.7 (1).
c) Jóváhagyója: honvédelmi miniszter.
d) Tartalmi követelményei: A kidolgozásra kerülő do
kumentum az MH DH részét képezi. A kiadvány részletesen ismerteti a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Felderítő Doktrína által meghatározott alapelvek gyakorlatban történő alkalmazásának módszereit. Iránymutatást ad
a parancsnokok, törzsek és felderítő tisztek elméleti és
gyakorlati munkájához annak érdekében, hogy a felderítő
rendszert célszerűen és hatékonyan legyenek képesek
alkalmazni a különféle műveletek megszervezése és
végrehajtása során.
e) Minősítése: „Nyílt”.
f) Formája: új kiadvány. 11. A doktrína kidolgozására készített szinopszis tartalmazza az egyes fejezetek és címek felsorolását, a kidolgozásáért, a részleges bedolgozásokért felelős vagy arra felkért szervezeteket, valamint a kidolgozói munka részletes
időrendjét.
12. Ez a szakutasítás a közzététel napján lép hatályba és
2014. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
12/2013. (II. 22.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek operatív belső kontrolljai rendszerének kialakításáról, működtetéséről és fejlesztéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján, az
államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 61. és 69. §-ában, a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső
ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben, valamint a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás
működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendeletben előírtak végrehajtására a következő utasítást
adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) Az utasítás alkalmazásában a Harcászati Értékelő Programok alatt értendők a NATO által alkalmazott Combat
2. § (1) A belső kontrollrendszer olyan komplex irányítási és ellenőrzési rendszer, amely lefedi a HM fejezeti szintű és a
honvédelmi szervezetek tevékenységének teljes vertikumát, segítségével a honvédelmi miniszter, valamint az
adott honvédelmi szervezet vezetője (a továbbiakban együtt: vezető) érvényesíti a feladatai ellátására szolgáló
előirányzatokkal, az adott szervezet részére engedélyezett költségvetési létszámmal és a vagyonnal való szabályszerű,
gazdaságos, hatékony és eredményes tevékenység követelményeit, a pontos és naprakész információk rendelkezésre
állását. (2) A vezető a HM fejezet és a honvédelmi szervezet tevékenységének folyamataira és sajátosságaira tekintettel kialakítja,
működteti és fejleszti a belső kontrollrendszert. A HM fejezet belső kontrollrendszere tartalmazza:
a) az operatív belső kontrollok rendszerét, magában foglalva
aa) a fejezeti és a középirányítói szintű honvédelmi szervezetek által kialakított és működtetett elöljárói
kontrollokat (a továbbiakban: elöljárói kontrollok); ab) az adott honvédelmi szervezet saját intézményi működési körére kialakított operatív belső kontrollokat,
valamint b) az operatív belső kontroll tevékenységtől függetlenül működő – az államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény 70. §-a hatálya alá tartozó – államháztartási belső ellenőrzést.
(3) Az operatív belső kontrollok rendszere követelményeinek leírását, kialakítását, működtetését és fejlesztését a
vonatkozó jogszabályok, valamint a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály (a továbbiakban: HM GTSZF)
által kidolgozott Operatív Belső Kontrollok Rendszere Kézikönyv (a továbbiakban: Kézikönyv) kiadásáról szóló HM
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkári szakutasítás szerint kell végrehajtani.
3. § Az operatív belső kontrollok rendszerével összefüggő fejezeti szintű, a szabályalkotási feladatokon keresztül
megvalósuló irányítási és koordinációs tevékenységet a HM GTSZF végzi.
4. § (1) A 2. § (2) bekezdés b) pontja szerinti független államháztartási belső ellenőri tevékenység fejezeti szabályait külön HM
utasítás állapítja meg. (2) A honvédelmi miniszter a számára jogszabályban meghatározott – hatósági jogkörben végrehajtandó – ellenőrzést az
arra jogszabályban felhatalmazott honvédelmi szervezet által, a vonatkozó jogszabályban szereplő eljárásrend szerint
hajtja végre. (3) A honvédelmi miniszter törvényességi felügyeleti jogköre gyakorlását elősegítő törvényességi felügyeleti ellenőrzés
szabályait külön HM utasítás állapítja meg. 2. Elöljárói kontrollok
5. § Az elöljárói kontrollok magukba foglalják a szolgálati, valamint a szakmai elöljárói hatáskörben végzett ellenőrzéseket
(a továbbiakban együtt: elöljárói ellenőrzések), a felettesek, szakirányítási jogkörrel rendelkező vezető által a
szakirányítási körük tekintetében elrendelt kontrollokat, továbbá a Harcászati Értékelő Programokat.
6. § (1) Az elöljárói ellenőrzések tevékenységi kör és végrehajtásáért felelős honvédelmi szervezet szerinti felsorolását a
Kézikönyv 11. számú függeléke tartalmazza. (2) Az elöljárói ellenőrzések végrehajtását az (1) bekezdés szerinti honvédelmi szervezetek vezetői rendelik el, melyet
személyesen vagy kijelölt bizottság útján végeznek. (3) Az ellenőrzést végrehajtó honvédelmi szervezet a jogszabályban és a Szervezeti és Működési Szabályzatában szereplő,
a szakterületükhöz tartozó területekre vonatkozó ellenőrzési feladataikat az ellenőrzött honvédelmi szervezet
működési körülményeire tekintettel végzi. 7. § (1) Az elöljárói ellenőrzések típusai:
a) átfogó ellenőrzés: az adott honvédelmi szervezet, vagy valamely szakterület egy vagy több vezetési szintet érintő
tevékenység egészére terjed ki, és az adott időszakra meghatározott követelmények teljesülését, illetve az
alaprendeltetésnek való megfelelés érdekében végzett összes tevékenységet vizsgálja;
b) témavizsgálat: egyes alapvető rendelkezések érvényesülésének, a kialakult helyzetnek, állapotnak egy időben
több honvédelmi szervezetnél történő vizsgálatára, elemzésére, elsősorban a jelentősebb feladatok gyakorlati
végrehajtásában jelentkező tendenciák megismerésére, a kedvezőtlen jelenségek okainak feltárására terjed ki;
c) célellenőrzés: az előírások betartására, a részfeladatok gyakorlati végrehajtásának felmérésére, vagy konkrét eset
körülményeinek vizsgálatára irányul; d) utóellenőrzés: a korábbi ellenőrzés során feltárt hiányosságok felszámolására megszabott feladatok teljesítésének
felmérésére irányul. (2) Az elöljárói ellenőrzés az elrendelő rendelkezése szerint – annak céljától és tartalmától függően – lehet tervezett vagy
soron kívüli, valamint bejelentett vagy váratlan. Az előzetes bejelentést akkor nem kell megtenni, ha az meghiúsítaná
az ellenőrzés eredményes lefolytatását, vagy jelentősen befolyásolná annak eredményét.
(3) Az elöljárói ellenőrzéseket az egyes szakterületek ellenőrzésére vonatkozó belső rendelkezésekben meghatározott
gyakorisággal kell végrehajtani, figyelembe véve, hogy egy honvédelmi szervezetnél egy időben, azonos témában
több szintű ellenőrzés nem tervezhető. Az ellenőrzések tervezésénél figyelembevételre kerül, ha az adott szervezet
tekintetében a tárgyévben fejezetszintű ellenőrzés kerül végrehajtásra. (4) A Kézikönyv 11. függeléke szerinti elöljárói ellenőrzések végzéséért felelős honvédelmi szervezetek az ellenőrzéssel
érintett honvédelmi szervezet megnevezését, az ellenőrzés tervezett időpontját és típusát a HM Tervezési és
Koordinációs Főosztállyal együttműködve a HM éves intézményi munkatervében jelenítik meg.
(5) Az elöljárói ellenőrzések előkészítésének és végrehajtásának rendjét, az ellenőrzési program mintáját, valamint az
ellenőrzéshez kapcsolódó jogokat, kötelességeket és felelősségeket a Kézikönyv 3.1.3.1. fejezete tartalmazza.
(6) A szakmai felettesek a szakirányítási körükbe tartozó szakterület tekintetében, a szolgálati elöljárók pedig az
alárendeltjeik részére – az egységes követelmények, gyakorlatok és eljárások kialakítása érdekében a Kézikönyvben
meghatározott elvek alapján – belső rendelkezésben az intézmény valamint az alárendeltek szintjén alkalmazandó
eljárásrendet, kontrollokat határoznak meg. (7) Az ellenőrzött honvédelmi szervezet vezetője felelős az elöljárói ellenőrzésekhez kapcsolódó, az ellenőrzött szervezet
szintjén jelentkező feladatok koordinációjáért és az ellenőrzés során tett javaslatokra hozott intézkedések
nyilvántartásáért a Kézikönyvben előírt formában és tartalommal. (8) Az ellenőrzött, valamint a javaslattal érintett honvédelmi szervezet vezetője a 6. § (1) bekezdése szerint meghatározott
honvédelmi szervezetek részére az ellenőrző szervezet által meghatározott módon és határidőre számol be az a
honvédelmi szervezetnél végrehajtott ellenőrzések alapján javasolt intézkedéseket és azok határidejét tartalmazó
intézkedési tervben (a továbbiakban: intézkedési terv) meghatározott egyes feladatok végrehajtásáról.
8. § (1) A Harcászati Értékelő Programok a szövetségesi kötelezettségekből adódó feladatokra való felkészültség
felmérésének, értékelésének és minősítésének eszközei. (2) A Harcászati Értékelő Programok követelményrendszere a Szövetséges Műveleti Parancsnokság Erők Szabványai
dokumentumaira épül, megvalósítása NATO és a nemzeti Harcászati Értékelő Programok keretében történik.
(3) A Harcászati Értékelő Programok végrehajtásáért a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) a felelős.
(4) A Harcászati Értékelő Programokkal kapcsolatos feladatok végrehajtását a Harcászati Értékelő Programok
végrehajtásáról szóló HVKF intézkedés szabályozza. (5) A Harcászati Értékelő Programok NATO és nemzeti ellenőrzések végrehajtásával kapcsolatos költségeket az érintett
honvédelmi szervezetek részére külön célelőirányzatként, a „Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények Programja"
keretén belül a Nemzetközi gyakorlatokon és kiképzéseken, megfelelő címrendkódokon és elkülönített projektkódon
kell tervezni a haderőnemi szintű szervezetek felügyelete és koordinációja mellett.
9. § (1) A Harcászati Értékelő Programokkal kapcsolatos feladatokat a HVKF bedolgozása alapján a HM éves intézményi
munkaterve tartalmazza. (2) A haderőnemi szintű honvédelmi szervezetek a NATO vagy nemzeti Harcászati Értékelő Programok végrehajtásáról,
valamint a végrehajtás tapasztalatairól, a kiképzés helyzetéről szóló éves jelentés részeként összefoglaló jelentést
készítenek. (3) Az adott NATO vagy nemzeti Harcászati Értékelő Programok értékelésről készült hivatalos jelentés alapján, a feltárt
hiányosságok felszámolására a haderőnemi szintű honvédelmi szervezeteknek részletes intézkedési tervet kell
készíteniük. (4) A NATO kötelezettségvállalásban szereplő erők intézkedési tervben rögzített hiányosságainak felszámolására az
érintett honvédelmi szervezetek intézkedni kötelesek. 3. Az intézményi szintű operatív belső kontrollok rendszere
10. § (1) A honvédelmi szervezet vezetője kialakítja a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről
szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 3. §-ában meghatározott alappillérek operatív
folyamatainak követelményeit intézményi szinten leíró okmányrendszert. (2) A HM operatív belső kontrolljai kialakításának, működtetésének és fejlesztésének részletes szabályait a HM
közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) szakutasításban határozza meg.
11. § (1) A 10. § (1) bekezdésben meghatározott okmányrendszer alapjaként a honvédelmi szervezet vezetője elkészíti az
operatív belső kontrollok rendszere szabályzatot (a továbbiakban: OBK szabályzat), amely a honvédelmi szervezet
sajátosságait figyelembe véve, a honvédelmi szervezetre vonatkozóan részletesen meghatározza az operatív belső
kontrollok rendszere kialakításával, működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos alapvető követelményeket,
felelősséget és jogköröket, valamint a végrehajtási szinteket. (2) A honvédelmi szervezet vezetője a Rendelet 6. § (3) és (4) bekezdésében és 7. §-ában megfogalmazottak alapján a
Kézikönyv elvárásait figyelembe véve alakítja ki a kapcsolódó okmányrendszert.
12. § (1) Az operatív belső kontrollok rendszere felelősségi szintjeit oly módon kell meghatározni, hogy a rendszer és okmányai
kialakítása, működtetése és fejlesztése során a honvédelmi szervezet teljes struktúrája és működési rendje lefedésre
kerüljön. (2) A honvédelmi szervezetek operatív belső kontrolljai rendszerét az alapító okiratukban meghatározott gazdálkodási
jogosultságra figyelemmel a pénzügyi és számviteli, az elhelyezési, az infrastrukturális, valamint a logisztikai utaltsági
rendnek megfelelően, az ellátást biztosító illetékes honvédelmi szervezetekkel együttműködve dolgozzák ki.
(3) Az operatív belső kontrollok rendszere, valamint a kapcsolódó okmányok pontosítását, aktualizálását a honvédelmi
szervezet feladatainak változásával összefüggésben esetenként, de évente legalább egy alkalommal, a 15. §
(1) bekezdésben meghatározott értékelési kötelezettség végrehajtását megelőzően, annak tartalmi alátámasztásaként
felülvizsgálat keretében el kell végezni. 13. § (1) Az ellátást biztosító honvédelmi szervezetek vezetői a kapcsolódó tevékenységek, kötelező egyeztetések
meghatározása, a kockázatok felmérése, értékelése és kezelése terén jelentkező feladatok, a kapcsolódási pontok, a
hatáskörök egyértelmű, összehangolt szerepeltetése érdekében biztosítják az utalt honvédelmi szervezetek operatív
belső kontrolljai rendszere kidolgozásában az ellenőrizhető, dokumentált módon történő szakmai együttműködést.
(2) A szervezeti elkülönülés okán jelentkező, az ellátói jogosultságból, kötelezettségből fakadó folyamatok szabályszerű
végrehajtásáért az ellátó honvédelmi szervezet vezetője, az ellátott honvédelmi szervezet operatív belső kontrolljai
rendszerébe történő beépítéséért az ellátott honvédelmi szervezet vezetője a felelős.
(3) A tevékenységek mélységét, részletességét kizárólag az ellátott honvédelmi szervezet kapcsolódó szakfeladataival
összhangban kell meghatározni. 14. § (1) Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) válságkezelő és béketámogató műveletekben
résztvevő, területileg elkülönült szervezeti egységei (a továbbiakban: ideiglenes katonai szervezetek) operatív belső
kontrolljai rendszere részét képezi az MH ÖHP – mint a megalakításukra kijelölt honvédelmi szervezet – operatív belső
kontrolljai rendszerének, melynek kialakításáért az MH ÖHP parancsnoka a felelős az ideiglenes katonai szervezet
adatszolgáltatása alapján. (2) Az ideiglenes katonai szervezetek pénzügyi, ellátási és gazdálkodási feladataik támogatására kijelölt együttműködő
honvédelmi szervezetek a 13. § (1)–(2) bekezdésében meghatározottak szerint szolgáltatnak adatot az ideiglenes
katonai szervezetek megalakítására kijelölt honvédelmi szervezet(ek) részére. 15. § (1) A honvédelmi szervezet vezetője a belső kontrollrendszer kialakítását, működését és minőségét az 1. mellékletben
szereplő kérdéslista alapján értékeli, arról az 1. melléklet szerint nyilatkozik és a nyilatkozatot a tárgyévet követő év
március 31-ig felterjeszti a HM GTSZF útján a honvédelmi miniszter részére.
(2) A Rendelet 11. § (4) bekezdésében meghatározott esetekben az értékelési és a nyilatkozattételi kötelezettség
az 1. melléklet szerinti tartalommal és formában kerül végrehajtásra.
(3) A HM GTSZF az általa összeállított összefoglaló jelentést a tárgyévet követő év április 15-ig felterjeszti a HM
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT), a HVKF és a HM KÁT útján a
honvédelmi miniszter részére jóváhagyásra. (4) A pénzügyi és számviteli feladatok végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet által ellátott honvédelmi szervezet
vezetőjének a 1. mellékletében meghatározott nyilatkozata alátámasztásaként az ellátó honvédelmi szervezet
részéről a beszámoló aláírására jogosult illetékes pénzügyi gazdasági vezető nyilatkozik a honvédelmi szervezet
vezetője részére, az adott honvédelmi szervezetre vonatkozóan a 2. melléklet szerinti formában és tartalommal.
16. § A Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011. (VIII. 4.) HM
utasítás 56. §-ában meghatározott, sajátosan gazdálkodó honvédelmi szervezetek az operatív belső kontrolljaik
rendszerét – figyelemmel a szaktevékenységükre vonatkozó jogszabályi és egyéb normatív szabályozói előírásokra –
jelen utasítás alapján, önállóan alakítják ki, működtetik és fejlesztik.
17. § (1) Külső ellenőrzést a Rendelet 13. § (1) bekezdésében meghatározott szervezetek hajtanak végre. A HM fejezet
ellenőrzési szervezetei közül a honvédelmi szervezeteknél a HM Belső Ellenőrzési Főosztály, valamint átruházott
hatáskörben az MH ÖHP Belső Ellenőrzési Osztálya valósít meg külső ellenőrzéseket.
(2) A Rendelet 13–14. §-a alapján az ellenőrzött, valamint a javaslattal érintett honvédelmi szervezet vezetője felelős a
Rendelet 45. §-ában meghatározott tartalom szerinti intézkedési terv elkészítéséért. A honvédelmi szerv vezetője a
külső ellenőrzést végzők részére a külön jogszabályban vagy annak hiányában az ellenőrző szervezet által
meghatározott módon és határidőre számol be az intézkedési tervben meghatározott egyes feladatok végrehajtásáról.
18. § (1) Az ellenőrzött honvédelmi szervezet vezetője felelős a külső ellenőrzésekhez kapcsolódó, az ellenőrzött szervezet
szintjén jelentkező feladatok koordinációjáért és a javaslatokra hozott intézkedések nyilvántartásáért a Kézikönyv
12. függelékében előírt formában és tartalommal. (2) A honvédelmi szervezetek vezetői a külső ellenőrzések alapján tett intézkedések helyzetéről az (1) bekezdésben
meghatározott nyilvántartás alapján a tárgyévet követő év január 31-ig beszámolnak a HM Belső Ellenőrzési Főosztály
főosztályvezetője, HM belső ellenőrzési vezetője útján a honvédelmi miniszternek. Az MH ÖHP szolgálati
alárendeltségébe tartozó honvédelmi szervezetek vezetői a szervezetüknél lefolytatott ellenőrzések során tett
intézkedésekre vonatkozó jelentést az MH ÖHP Belső Ellenőrzési Osztály osztályvezetője, MH ÖHP belső ellenőrzési
vezetője útján előterjesztik az MH ÖHP parancsnoka részére.
(3) A (2) bekezdésben foglalt beszámoló tartalmazza a tárgyévben határidős intézkedések rövid leírását, a végre nem
hajtott intézkedések okát, továbbá önálló mellékletként az (1) bekezdésben meghatározott, a beszámoló alapját
képező nyilvántartást számba véve és szerepeltetve az esetlegesen áthúzódó és a tárgyévet követő határidőhöz kötött
feladatokat is. A beszámolóban összefoglalóan értékelni kell az ellenőrzést követően tett intézkedések hatását a
honvédelmi szervezet működésére. (4) A belső ellenőrzésekhez kapcsolódó intézkedések nyilvántartását a Rendelet 47. §-ában meghatározottak alapján a
Kézikönyv 13. függeléke szerinti formában és tartalommal kell végrehajtani.
4. Záró rendelkezések 19. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 5. napon lép hatályba, az elöljárói kontrollok vonatkozásában rendelkezéseit a
hatálybalépést követően megkezdett ellenőrzésekre kell alkalmazni. (2) A honvédelmi szervezetek az operatív belső kontrolljaik rendszerét a 12. § (3) bekezdésében meghatározott
felülvizsgálat során aktualizálják. (3) A HM VGHÁT jelen Utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül szakutasítás keretében rendelkezik az 1. §-ban
meghatározott szervezetekre vonatkozó Operatív Belső Kontrollok Kézikönyve kiadásáról.
(4) Hatályát veszti a) a honvédelmi tárca ellenőrzési rendjéről szóló 52/2007. (HK 11.) HM utasítás;
b) a külföldi szolgálatot teljesítők ellenőrzési rendjéről szóló 103/2007. (HK 18.) HM utasítás;
c) a Harcászati Értékelő Programok alkalmazásáról szóló 24/2012. (IV. 5.) HM utasítás, valamint
d) a honvédelmi szervezetek operatív belső kontrolljainak kialakításáról és működtetéséről szóló 39/2012. (VI. 8.) HM
utasítás. Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
143/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály alkotmányellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Pomáz Város Önkormányzatának az Önkormányzat tulajdonában álló
lakások és helyiségek bérletéről szóló 7/2002. (III. 21.) számú rendelete 40. § (7) bekezdése, valamint annak 2. számú
melléklete 2004. október 1. napjától 2006. április 12. napjáig alkotmányellenes volt, ezért ezen rendelkezések a Pest
Megyei Bíróság 23.G.23.118/2008. számú ügyében nem alkalmazhatóak.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A Pest Megyei Bíróság bírája az előtte folyamatban lévő 23.G.23.118/2008. számú ügyben az Alkotmánybíróságról
 szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. §-a alapján az előtte lévő per tárgyalását felfüggesztette és
kezdeményezte „az önkormányzat tulajdonában álló lakások és helyiségek bérletéről szóló, Pomáz Város
Önkormányzat 15/2003. (V. 08.) számú, 11/2006. (IV. 13.) számú, 20/2009. (VI. 26.) számú rendeletekkel módosított
7/2002. (III. 21.) számú rendeletének (a továbbiakban: Ör.) 40. § (7) bekezdése és a 2-es számú melléklete”
alkotmányellenessége megállapítását és megsemmisítését.
Az Ör. 37. § (1) bekezdése értelmében a nem lakás céljára szolgáló helyiség (a továbbiakban: helyiség) bérletének
létrejöttére, a felek jogaira és kötelezettségeire, a bérlet megszüntetésére a lakásbérlet szabályait kell alkalmazni
az alábbi eltérésekkel: az Ör. 40. § (7) bekezdése értelmében a helyiség bérleti díja mértékét a rendelet 2. számú
melléklete tartalmazza.
Az indítványozó bíró álláspontja szerint az Ör. 40. § (7) bekezdése, valamint annak 2. számú melléklete ellentétes
az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésével. A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó
egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény módosításáról szóló 2005. évi CXXXII. törvény (a továbbiakban:
Ltvmód.) 15. §-ával módosított, a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes
szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Ltv.) 36. § (2) bekezdésének a 2006. március 31-étől
hatályos rendelkezése értelmében az önkormányzat tulajdonában lévő helyiség (a továbbiakban: önkormányzati
helyiség) bérbeadásának és a bérbeadó hozzájárulásának feltételeit az önkormányzati lakásokra vonatkozó szabályok
megfelelő alkalmazásával önkormányzati rendelet határozza meg, azonban a helyiségbér mértékét az önkormányzati
rendelet nem szabályozhatja. Ezért az indítványozó bíró nézete szerint az Ltv. 36. § (2) bekezdése alapján 2006. március
31-ét követően az önkormányzat képviselő-testülete nem rendelkezik hatáskörrel a tulajdonában lévő nem lakás
céljára szolgáló helyiség bérleti díja mértékének rendelettel történő meghatározására.
Az indítványozó bíró kiegészített indítványában az Ör. 40. § (7) bekezdése, valamint annak 2. számú melléklete
alkotmányellenességét 2004. október 1 napjától kérte.
2. Az Ör. 40. § (7) bekezdését, valamint az Ör. 2. számú mellékletét Pomáz Város Önkormányzata Képviselő-testületének
11/2006. (IV. 13.) számú rendeletének 24. §-a 2006. április 13-ával hatályon kívül helyezte.
Az Alkotmánybíróság – főszabályként – hatályos jogszabály alkotmányellenességét vizsgálja. Módosult, eredeti
tartalmában már nem hatályos jogszabályi rendelkezés csak a konkrét normakontroll eseteiben, akkor képezheti
alkotmánybírósági eljárás tárgyát, ha annak alkalmazhatósága az eldöntendő kérdés, azaz ha az eljárás az Abtv.
38. §-ában szabályozott bírói kezdeményezés, illetőleg a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz alapján folyik
(335/B/1990. AB végzés, ABH 1990, 261.). Mivel a jelen ügy bírói kezdeményezésre folyik, az Alkotmánybíróság
a vizsgálatot a folyamatban lévő ügyben alkalmazott, normatartalmát tekintve már hatályon kívül helyezett
jogszabályi rendelkezésre nézve folytatta le.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett, 2010. december 31-ig hatályos rendelkezése szerint:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2.1. Az Ltv. 2006. március 30-ig hatályos, indítvánnyal érintett rendelkezése:
„36. § (2) Az önkormányzat tulajdonában lévő helyiség (a továbbiakban: önkormányzati helyiség) bérbeadásának és
a bérbeadó hozzájárulásának a feltételeit – az önkormányzati lakásokra vonatkozó szabályok megfelelő
alkalmazásával – önkormányzati rendelet határozza meg. Az önkormányzati helyiség bérleti díjának mértékét nem kell
önkormányzati rendeletben meghatározni.”
2.2. Az Ltv. 2006. március 31. napjától hatályos, indítvánnyal érintett rendelkezése:
„36. § (2) Az önkormányzat tulajdonában lévő helyiség (a továbbiakban: önkormányzati helyiség) bérbeadásának és
a bérbeadó hozzájárulásának a feltételeit – az önkormányzati lakásokra vonatkozó szabályok megfelelő
alkalmazásával – önkormányzati rendelet határozza meg; a helyiségbér mértékét az önkormányzati rendelet nem
szabályozhatja.”
3.1. Az Ör. indítvánnyal támadott, 2006. április 12-ig hatályos rendelkezései szerint:
„40. § (7) A helyiségbérleti díjak mértékét a rendelet 2. sz. melléklete tartalmazza.”
3.2. Az Ör. 2. számú melléklete a nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérleti díjának mértékéről:
„Pomáz Város Önkormányzata az önkormányzat tulajdonában álló nem lakás célú helyiségek, valamint be nem épített
ingatlanok bérleti díja megállapítására az alábbi helyi rendeletet alkotta meg.
1.) A rendelet hatálya kiterjed minden önkormányzati tulajdonban álló nem lakás céljára szolgáló épületben lévő
helyiségre.
2.) A helyiségbérleti díjakat egységesen, az épületben lévő különböző helyiségek rendeltetésétől függetlenül
(üzlethelyiség, raktárhelyiség, kiszolgáló helyiség) kell megállapítani.
3.) A helyiségbérleti díjakat övezetek szerint a következő módon kell megállapítani:
I. sz. övezet: Minimális bérleti díj:
A város útvonalának mindkét oldala 950 Ft/m2/hó+25% Áfa
(Lévai u., Árpádfejedelem u., József A., Hősök tere,
Kossuth L. u., Szabadság tér, Szerb u., Községház u.,
Beniczky, Dobogokői u., Margitliget u.)
Szelistye,
HÉV állomás,
szolgáltató házak környéke.
Vörösmarty lakótelep
(Rákóczi u., Árpádfejedelem u. által határolt terület.)
Ravatalozó u.
II. sz. övezet:
A város többi belterülete 450 Ft/m2/hó + 25% Áfa
4.) A bérleti díj legfeljebb 50%-kal csökkenthető a következő esetekben:
a) élelmiszerüzlet, gyógyszertár, egészségügyi ellátás, orvosi rendelő, posta, cipész, könyvesbolt,
b) a költségvetésből gzadálkodó intézmény bérlete esetén,
c) múzeum, kiállítóterem, galéria,
d) a bérlő egészségügyi, illetve szociális körülményeire tekintettel a jegyző – az egészségügyi szociális bizottság
javaslata alapján – 50% kedvezményt engedélyezhet,
e) az a)–c) pontokban foglaltak esetén a Vagyongazdálkodási és Vállalkozási Bizottság véleményét ki kell kérni.
5.) A polgármesteri hivatal a helyiségek bérbeadása során a minimális bérleti díjnál magasabb bérleti díjban is
megállapodhat.
6.) Az önkormányzat tulajdonában lévő be nem épített ingatlanok bérleti díját 60 Ft/m2/hó áron kell megállapítani.”
III. Az indítvány megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság elsőként – az Ltv. hatálybalépését megelőzően hatályban volt jogszabályokkal
összefüggésben – a 20/1992. (IV. 7.) AB határozatában (ABH 1992, 120–121.) alkotmányellenesnek minősítette és
megsemmisítette azt az önkormányzati rendeletet, amely az önkormányzat tulajdonában levő üdülőtelkek bérleti
díjának megállapításáról rendelkezett és egyidejűleg módosítani rendelte a korábbi bérleti megállapodásokat. Ezen
határozat megállapította, hogy a 34/1985. (VII. 1.) MT rendelet, valamint a 12/1985. (VII. 1.) ÉVM rendelet rendelkezései
folytán az önkormányzat tulajdonában álló üdülőtelkek bérbeadása olyan polgári jogügylet, amelyre a Polgári
Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) rendelkezései az irányadók. E jogügyletben
az önkormányzat tulajdonosként, azaz a bérlővel mellérendeltségi pozícióban álló jogalanyként vesz részt. A Ptk.
226. § (1) bekezdése ugyan lehetővé teszi, hogy egyes esetekben jogszabály meghatározza a szerződés bizonyos
tartalmi elemeit, ám e rendelkezés alkalmazása szempontjából – a Ptk 685. §-ának a) pontja értelmében –
az önkormányzati rendelet nem tartozik a „jogszabály” fogalmi körébe. Ebből eredően az önkormányzati
képviselő-testület megteheti, hogy az irányítása alá tartozó szervekre kötelező határozatban rendelkezzék a bérleti
szerződések megkötésével kapcsolatos feladatokról, de arra nincs törvényi felhatalmazása, hogy önkormányzati
rendeletben az állampolgárokra is kötelező érvénnyel állapítsa meg a bérleti szerződések tartalmi elemeit.
Az Alkotmánybíróság a 17/1995. (III. 13.) AB határozatában azt is megállapította – a Miskolc Megyei Jogú Város
Önkormányzatának a nem lakás céljára szolgáló helyiségek igénybevételi és bérleti díjának megállapításáról és
az ezzel kapcsolatos kedvezményekről szóló, a 15/1991. (VI. 28.) rendeletével módosított 11/1991. (V. 31.) rendelete
alkotmányellenességének vizsgálata során –, hogy „[a]z önkormányzat, mint polgári jogi bérleti szerződések alanya,
mint a tulajdonában álló nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérbeadója, a mellérendeltségi jogviszonyban nem
jogosult jogszabállyal – önkormányzati rendelettel – egyoldalúan a szerződés tartalmi elemeit módosítani, a bérleti
díjakat emelni. Törvényi felhatalmazás hiányában a támadott önkormányzati rendelet alkotmányellenes.
Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése értelmében az önkormányzati rendelet nem lehet ellentétes magasabb szintű
jogszabállyal” (ABH 1995, 467, 469.).
2. Az Ltv. – 1994. január 1-jétől 2006. március 30-ig hatályos eredeti – 36. § (2) bekezdése értelmében „[a]z önkormányzat
tulajdonában lévő helyiség (a továbbiakban: önkormányzati helyiség) bérbeadásának és a bérbeadó hozzájárulásának
a feltételeit – az önkormányzati lakásokra vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával – önkormányzati rendelet
határozza meg. Az önkormányzati helyiség bérleti díjának mértékét nem kell önkormányzati rendeletben
meghatározni.” (Azaz nem tette kötelezővé a helyiség bérleti díjának önkormányzati rendeletben történő
meghatározását, de kifejezett tilalmat sem állapított meg.)
Ezzel szemben az Ltvmód. 15. §-a az Ltv. 36. § (2) bekezdését módosította – az Alkotmánybíróság idézett
határozataival egyezően – akként, hogy „a helyiségbér mértékét az önkormányzati rendelet nem szabályozhatja”. Ez
a módosítás – az Ltvmód. indokolása szerint – egyértelművé tette, hogy az önkormányzati helyiségbér mértékét nem
lehet önkormányzati rendeletben meghatározni, mivel a helyiségbér mértékében a felek megállapodása az irányadó
(így a pályáztatott helyiségnél lehet licitáltatni).
3. Az Alkotmánybíróság legutóbb a 195/2010. (XII. 17.) AB határozatában – a Ferencvárosi Önkormányzat
Képviselő-testülete által alkotott, a lakások és helyiségek bérletére és elidegenítésére vonatkozó egyes szabályokról
 szóló 7/2006. (III. 10.) számú önkormányzati rendelet egyes rendelkezései alkotmányossági vizsgálata során –
hangsúlyozta, hogy az Ltv. 36. § (2) bekezdése kifejezett tilalmat állapít meg a nem lakás céljára szolgáló,
önkormányzati tulajdonban álló helyiségek bérleti díjának önkormányzati rendeletben történő szabályozására.
Egyben kifejtette, hogy az önkormányzat tulajdonában álló, nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérleti díja szabad
áras szolgáltatásnak minősül, így annak meghatározása a felek szabad megállapodásának tárgya. Ezt az Ltv. 38. §
(1) bekezdése kifejezetten rögzíti azzal, hogy a felek a helyiségbér összegében szabadon állapodnak meg
(ABK 2010. december, 1342, 1345.). Ezen megállapításokat az Alkotmánybíróság jelen határozatában is irányadónak
tekinti.
4. Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy az Ör. 40. § (7) bekezdése, valamint annak 2. számú
melléklete a helyiségbér mértékének konkrét meghatározásával alkotmányellenességet eredményezett-e
az indítványozó bíró által megjelölt időszakban.
Az Ör. indítványozó bíró által támadott, 2004. október 1. napjától 2006. április 12. napjáig hatályos 40. § (7) bekezdése
rögzítette, hogy a helyiségbérleti díjak mértékét az Ör. 2. számú melléklete tartalmazza, amely összegszerűen, a város
övezeteire vonatkozóan konkrét mértékben meghatározta a helyiségbérleti díjakat.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. az Alkotmánybíróság fentebb a III.1. pontjában idézett 17/1995.
(III. 13.) AB határozata (ABH 1995, 467, 469.) alapján már elfogadásakor is alkotmányellenes volt. Ezen felül, 2006.
március 30. és április 12. között törvénybe is ütközött: az Ltvmód. 15. §-ával megállapított Ltv. 36. § (2) bekezdésébe,
mivel az Ltv. tiltó rendelkezései ellenére a konkrét helyiségbérleti díjak önkormányzati rendeletben kerültek
meghatározásra.
Az Alkotmány – az Ör. elfogadásakor – 2010. december 31-ig hatályos 44/A. § (2) bekezdése értelmében a helyi
képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal.
A helyiségbérleti jogviszonyt a bérbeadó és a bérlő szerződése hozza létre, amely szerződés a Ptk. 205. § (1) bekezdése
szerint a felek akaratának kölcsönös és egybehangzó kifejezésével jön létre; ennek része a bérleti díj mértékében
történő megállapodás is. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint azzal, hogy a képviselő-testület rendeletben,
a másik szerződő félre kötelező érvénnyel állapította meg a nem lakás céljára szolgáló helyiség bérleti díját, az Ör.
említett rendelkezései 2006. március 30. és április 12. között az Lt. 36. § (2) bekezdésébe ütközésével sértették
az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. 40. § (7) bekezdése, valamint annak 2. számú
melléklete 2004. október 1. napjától 2006. április 12-ig – az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének sérelmére tekintettel –
alkotmányellenes volt; így az Ör. vizsgált rendelkezései a Pest Megyei Bíróság 23.G. 23.118/2008. számú ügyében nem
alkalmazhatók.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzétételét az alkotmányellenesség megállapítása miatt rendelte el
az Alkotmánybíróság.
Budapest, 2011. november 30. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
31/2011. (IV. 7.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldánya hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján – dr. Stumpf István
alkotmánybíró különvéleményével – meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 393/2010. (V. 19.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Magánszemély országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be az Országos
Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„KEZDEMÉNYEZZÜK, HOGY SZEPTEMBER 21. A BÉKE NEMZETKÖZI NAPJA MUNKASZÜNETI NAP LEGYEN.”
Az OVB a 393/2010. (V. 19.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) az országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő
ívének hitelesítését megtagadta. Az OVB határozatát azzal indokolta, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-a alapján a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell
tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt kérdést, ezzel szemben az adott kérdés megfogalmazása megtévesztő
a választópolgárok számára, hiszen azt a látszatot kelti, mintha az aláírással népszavazási kezdeményezést
támogatnának. Az Alkotmány 28/D. §-a szerint az országos népi kezdeményezés arra irányul, hogy az Országgyűlés
a hatáskörébe tartozó kérdést napirendjére tűzze. A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 125. §
(3) bekezdése meghatározza a munkaszüneti napokat, a népi kezdeményezés azonban ezeken túl további
munkaszüneti napok törvénybe iktatását kívánná meg a jogalkotótól, azaz a kezdeményezés konkrét jogalkotásra
irányul, nem pedig napirendre tűzésre. 2. Az indítványozó – aki nem azonos a kérdés kezdeményezőjével – a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 77. § (1) bekezdése, valamint 130. § (1) bekezdése alapján kifogást nyújtott be az
Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen, kérve annak megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását. A kifogással
érintett határozat a Magyar Közlöny 2010. évi 82. számában, 2010. május 19-én jelent meg; a kifogás 2010. június 3-án,
a törvényes határidőn belül érkezett az OVB-hez. A kifogást tevő szerint a kérdés megfelel az Nsztv. 17. §-ának. Szerinte a hatályos jogszabályok nem teszik kötelezővé,
hogy a kérdésben szerepeljen „az Országgyűlés tárgyalja meg” vagy hasonló tartalmú szövegrész, így a kérdést
hitelesíteni kellett volna. II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben
a hatáskörben jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra, vagy a népi kezdeményezésre szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el
[63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342.].
2. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak,
és az OVBh.-t az abban foglalt indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. április 5. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
406/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete az Immorent Oktatási Ingatlanhasznosító és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az  Immorent Oktatási Ingatlanhasznosító és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság
(Cg. 01-09-883886, székhely: 1138 Budapest, Népfürdő utca 24–26. 14. em.) gazdasági társaságot (a továbbiakban:
Társaság) a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a
alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2016. (III. 4.) IM KÁT utasításhoz 1. § Az Utasítás 44. § (5) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki: (Jóléti juttatás:) „c) az IM által munkanapokon üzemeltetett gyermekmegőrző díjmentes igénybevétele.” 2. § Az Utasítás 74. § (2) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki: (Nem jár bérlet azon munkatárs részére, aki) „g) jogviszonyának felmentéssel vagy felmondással való megszüntetése esetén a munkavégzési kötelezettség alóli mentesítés idejét tölti.” 3. § Az Utasítás 74. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(6) A bérlet legkorábban az alkalmazási javaslat vagy kinevezési okirat-módosítás közigazgatási államtitkári jóváhagyását és a bérlet kiállításához szükséges azonosító okmány számáról szóló nyilatkozat leadását követő hónaptól kerülhet kiadásra, amennyiben az beérkezik a jogosultsági hónapot megelőző hónap 20. napjáig. Az aláírt alkalmazási javaslat vagy kinevezési okirat-módosítás Pénzügyi és Számviteli Főosztályra történő megérkezését követően a bérlet kiállításához szükséges azonosító okmány számáról szóló nyilatkozatot a Pénzügyi és Számviteli Főosztály küldi meg a munkatárs részére.” 4. § Az Utasítás 84. § (4) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (Az IM a támogatást a) „b) vendéglátás alszámlára a tárgyév első kifizetéseként április 20-áig, ezt követően kéthavonta, minden második hónap 25-éig” (utalja el.) 5. § Az Utasítás 84. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(5) A cafetéria-jogosultság év közbeni megnyílása esetén, illetve a cafetéria-nyilatkozat megtételének időpontjától függően a támogatás átutalására a (4) bekezdés b) pontjában meghatározott időpontig kerül sor. Legkorábban abban az időpontban teljesíthető az utalás, amely időpont előtt egy hónappal a cafetéria-juttatásra jogosult személy cafetéria-nyilatkozata a Pénzügyi és Számviteli Főosztályra megérkezik.” 6. § Az Utasítás a) 54. § (1) bekezdésében a „Budapesten” szövegrész helyébe a „Budapesten, illetve Pest megyében”, b) 77. § (1) bekezdésében a „2015. összege” szövegrész helyébe az „éves összege”, c) 85. § (2) bekezdésében a „400 forint/hó” szövegrész helyébe az „1000 forint/hó” szöveg lép. A Külgazdasági és Külügyminisztérium közigazgatási államtitkárának 1/2016. (III. 4.) KKM KÁT utasítása a Külgazdasági és Külügyminisztérium Cafetéria Szabályzatáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 151. § (3) bekezdése és a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I. törvény 17. § (1) bekezdése alapján – a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71. §-ára, valamint a közszolgálati
tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31) Korm. rendelet 9.  §-ára
figyelemmel  – a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (5)  bekezdés f )  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva, a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1.1. A  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) Cafetéria Szabályzatának (a továbbiakban:
Szabályzat) a hatálya kiterjed
a) a Minisztériumra,
b) a  Minisztériummal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló, a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 6.  § 29.  pont szerinti szakmai vezetőre, a  kormánytisztviselőre és
kormányzati ügykezelőre,
c) a Kttv. ötödik része alapján a Minisztériummal munkaviszonyban álló munkavállalóra,
d) a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 52. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott, a Minisztériumba vezényelt hivatásos szolgálati
jogviszonyban álló személyre,
e) a  Minisztérium állományába tartozó, a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 6. § (2) bekezdése szerinti politikai vezetőre,
f ) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény hatálya
alá tartozó kormánytisztviselőre és kormányzati ügykezelőre (a továbbiakban: prémiumévek programban
részt vevő)
[a továbbiakban a b)–f ) pont szerinti személyek együtt: foglalkoztatottak vagy cafetéria-juttatásra jogosult személy].
1.2. A munkahelyi baleset miatt keresőképtelen foglalkoztatott – feltéve, hogy a távollét időtartama nem haladja meg
a harminc napot – jogosult a juttatásokra.
1.3. A  jogosultság szünetelése esetén az  új cafetéria-nyilatkozat leadásáig a  Minisztérium a  juttatások folyósítását
felfüggeszti.
1.4. A juttatások a heti munkaidő mértékétől függetlenül azonos mértékben és feltételekkel járnak minden foglalkoztatott
részére.
2. Cafetéria-jogosultság a munkavállalókra vonatkozóan 2.1. A  munkaviszony keretében foglalkoztatott munkavállalók cafetéria-jogosultságára a  Kttv. 151.  §-át kell alkalmazni
azzal, hogy a cafetéria-jogosultság tekintetében illetmény alatt munkabért kell érteni.
2.2. Az  érintett munkavállalónak a  cafetéria-jogosultsága tekintetében a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I.  törvény (a továbbiakban: Mt.) 29.  § (2)  bekezdése, 70.  § (3)  bekezdése, 78.  § (3)  bekezdése szerinti esetben járó
távolléti díj, továbbá az Mt. 146. § (2)–(4) bekezdései szerinti alapbér, díjazás és távolléti díj a munkabérrel, illetménnyel
fedezett időszakkal esik egy tekintet alá.
3. Éves cafetéria-keret 3.1. A  cafetéria-juttatás éves összege (a továbbiakban: éves cafetéria-keret) a 2016. évre a  cafetéria-juttatásra jogosult
személyek tekintetében egységesen bruttó 200 000 forint.
3.2. Az éves cafetéria-keret 30%-a illeti meg a prémiumévek programban részt vevő személyt.
3.3. Az éves cafetéria-keret ezer forintra kerekített időarányos részére jogosult
a) a határozott idejű kinevezéssel, munkaszerződéssel rendelkező személy, valamint
b) az a személy, akinek a Minisztériummal fennálló jogviszonya év közben keletkezik vagy szűnik meg.
3.4. A jogosultsági idő számításakor az adott év naptári napjainak számát kell figyelembe venni.
3.5. A  cafetéria-juttatás közterheit a  vonatkozó adó- és járulék jogszabályok alapján a  központosított bérszámfejtési
rendszerben rögzített adatok alapján a Minisztérium vallja be és fizeti meg.
4. Választható cafetéria-juttatások 4. A cafetéria-juttatások rendszere a következő, a cafetéria-juttatásra jogosult személyek által választható béren kívüli
juttatásokat tartalmazza:
a) helyi utazási bérlet,
b) Széchenyi Pihenő Kártya
ba) szálláshely alszámlájára,
bb) vendéglátás alszámlájára,
bc) szabadidő alszámlájára
utalt támogatás,
c) Erzsébet-utalvány,
d) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás,
e) önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulás,
f ) iskolakezdési támogatás,
g) munkahelyi étkezési hozzájárulás,
h) Kultúra utalvány,
i) Sportutalvány.
5. A cafetéria-juttatás igénylése, az elszámolás és a visszatérítés eljárási szabályai
5.1. Az  éves cafetéria-keret egy naptári évben a  cafetéria-juttatásra jogosult személy választása szerinti, a  4.  pontban
meghatározott cafetéria-juttatási elemekre vehető igénybe a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvényben (a továbbiakban: Szja tv.) – valamint jelen szabályzatban – meghatározott mértékben és feltételekkel
a cafetéria-juttatásra jogosult személy elektronikus úton megtett nyilatkozata (a továbbiakban: cafetéria-nyilatkozat)
alapján.
5.2. A cafetéria-nyilatkozat év közben nem módosítható. 5.3. A cafetéria-nyilatkozatot arra tekintettel kell megtenni, hogy
a) a  választott cafetéria-juttatások alapján az  éves cafetéria-keretből ezer forint feletti maradványösszeg ne
képződjön, és
b) a Széchenyi Pihenő Kártya vendéglátás alszámlájára utalandó támogatás, az Erzsébet-utalvány, az önkéntes
kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás, az  önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári
hozzájárulás csak teljes évre, havi egyenlő összegben – kivéve a 8.3. pontban foglaltakat – igényelhető.
5.4. A foglalkoztatott nyilatkozata adóévre vonatkozik. 5.5. Az éves cafetéria-keretből ezer forintot meg nem haladó maradványösszeg nem vehető igénybe.
5.6. Ha a cafetéria-juttatásra jogosult személy a cafetéria-nyilatkozat megtételét követően más juttatótól is ugyanazon
a  jogcímen részesül juttatásban, az Szja tv.-ben meghatározott juttatásoknál előírt nyilatkozattételi kötelezettsége
–  ezen más juttatótól származó, további juttatások tekintetében – a  másik juttató felé áll fenn a  Minisztériumtól
igénybe vett cafetéria-juttatás tekintetében.
5.7. A cafetéria-nyilatkozat megtételéhez szükséges elektronikus programot a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős
szervezeti egység teszi elérhetővé a  cafetéria-juttatásra jogosult személy részére. Az  elektronikus program
elérhetőségéről, a választható cafetéria-juttatások maximális mértékéről, a minimálbér összegéről, az éves cafetériakeretet terhelő és a  Minisztérium által megfizetendő közterhek mértékéről a  pénzügyi és számviteli feladatokért
felelős szervezeti egység elektronikus formában tájékoztatja a cafetéria-juttatásra jogosult személyt.
5.8. A cafetéria-juttatásra jogosult személy az elektronikus programban kitöltött és kinyomtatott cafetéria-nyilatkozat egy
általa aláírt példányát az 5.7. pontban meghatározott elektronikus tájékoztatás kiküldését követő 10 munkanapon
belül a  szervezeti egysége titkárságán keresztül juttatja el a  pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti
egységhez, amelyhez csatolja a  választott cafetéria-juttatási elemekhez a  Szabályzatban meghatározott
dokumentumokat.
5.9. Amennyiben a cafetéria-programban rögzített igény és a papír alapon megküldött igény egymástól eltér, a pénzügyi
és számviteli feladatokért felelős szervezeti egység a papír alapon megküldött igénylést veszi figyelembe.
5.10. A  cafetéria-nyilatkozat megtételének önhibából történő elmulasztása, továbbá november 15-ét követően leadott
cafetéria-nyilatkozat esetén a cafetéria-juttatásra jogosult személy Erzsébet-utalványban részesül.
5.11. Hiányosan előterjesztett cafetéria-nyilatkozat esetében a  cafetéria-juttatásra jogosult személyt a  pénzügyi és
számviteli feladatokért felelős szervezeti egység hiánypótlásra hívja fel. Ha a  cafetéria-juttatásra jogosult személy
a hiánypótlási kötelezettségének a felhívás kézhezvételét követő 15 napon belül nem tesz eleget, az általa megtett
cafetéria-nyilatkozatot a rendelkezésre álló adatok alapján kell figyelembe venni. Ha a hiány olyan természetű, hogy
pótlása nélkül a  cafetéria-nyilatkozat egyetlen eleme sem vehető figyelembe, úgy kell eljárni, mintha a  cafetériajuttatásra jogosult személy a cafetéria-nyilatkozat megtételét elmulasztotta volna.
5.12. Ha a  cafetéria-juttatásra való jogosultsága év közben megszűnik – ide nem értve a  Minisztériummal fennálló
jogviszonya megszűnésének esetét –, a  cafetéria-juttatásra jogosult személy köteles a  pénzügyi és számviteli
feladatokért felelős szervezeti egységnek ezt írásban haladéktalanul bejelenteni.
5.13. A  cafetéria-jogosultság év közbeni megnyílása esetén a  cafetéria-juttatásra jogosult személyt a  személyügyi
feladatokért felelős szervezeti egység tájékoztatja a cafetéria-juttatásra való jogosultságáról, és haladéktalanul értesíti
a  pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egységet, amely az  elektronikus programot a  cafetériajuttatásra jogosult személy számára elérhetővé teszi. A cafetéria-juttatásra jogosult személy a cafetéria-nyilatkozat
megtételére vonatkozó kötelezettségét az 5.8. pont szerint teljesíti azzal, hogy az adott évben más munkáltatótól
szerzett cafetéria-juttatásokról igazolást az  igényléskor benyújtani köteles. A  cafetéria-jogosultság év közbeni
megnyílása esetén az igényelt cafetéria-juttatás adóévben történő kiadásának biztosítása érdekében a pénzügyi és
számviteli feladatokért felelős szervezeti egység vezetője a Szabályzatban meghatározott határidőktől eltérhet.
5.14. Ha a cafetéria-juttatásra jogosult személy jogviszonya megszűnik, vagy cafetéria-juttatásra év közben egyéb okból
nem jogosult, amennyiben a cafetéria-keret csökkentése nem lehetséges, köteles a részére nyújtott cafetéria-juttatás
– a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egység által meghatározott – időarányos részt meghaladóan
igénybe vett összegét visszafizetni, illetve – a cafetéria-juttatásra jogosult személy választása szerint, ha a  juttatás
természete ezt lehetővé teszi – visszaadni legkésőbb a jogviszony megszűnésekor az utolsó munkában töltött napon,
egyéb távollét esetén a távollétet követő első munkanapon. Ha a cafetéria-juttatásra jogosult személyt év közben
véglegesen áthelyezik, a  cafetéria-juttatásokra az  egyes munkáltatóknál időarányosan jogosult. Igénybe vett
juttatásnak kell tekinteni a megrendelt, névre szóló utalványt, továbbá a 6. alcím szerinti helyi utazási bérlet teljes
értékét, valamint a Minisztérium által már teljesített cafetéria-elem utalást. Amennyiben a cafetéria-juttatásra jogosult
személy elszámolási kötelezettségének a cafetéria-jogosultságot megalapozó jogviszonya megszűnéséig nem tesz
eleget, az  elszámolást a  pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egység hivatalból elkészíti, és
pénzügyileg rendezi.
5.15. A visszafizetés módja elsősorban a cafetéria-juttatásra jogosult személyt megillető járandóságokból történő levonás.
Ha a levonásra nincs mód, a visszafizetés a cafetéria-juttatásra jogosult személy részéről átutalással vagy készpénzátutalási megbízással történő befizetéssel történik.
5.16. Ha a  cafetéria-juttatásra jogosult személy jogviszonya, illetve cafetéria-jogosultsága anélkül szűnik meg, hogy
a cafetéria-nyilatkozat megtételére lehetősége lett volna, a számára időarányosan járó cafetéria-juttatást – a pénzügyi
és számviteli feladatokért felelős szervezeti egység felhívása alapján – külön írásbeli nyilatkozata szerint kell kiadni
azzal, hogy ezen nyilatkozattételi kötelezettség önhibájából történő elmulasztása esetén az  5.10.  alpont szerint
szükséges eljárni, és az ott meghatározott cafetéria-juttatást kell biztosítani.
5.17. Szülési szabadság, illetve 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság esetén az  időarányos részt meghaladó
mértékben igénybe vett juttatást a távollét engedélyezésekor kell visszafizetni.
5.18. Különös méltánylást érdemlő esetben a közigazgatási államtitkár – a jogszabályi előírások lehetőségei között, egyedi
mérlegelési jogkörében – a  cafetéria-juttatásra jogosult személy a  pénzügyi és számviteli feladatokért felelős
szervezeti egységen előterjesztett írásbeli kérelmére a Szabályzatban foglaltaktól eltérhet.
6. Helyi utazási bérlet 6.1. A  Minisztérium a  helyi utazási bérletet a  tárgyévre érvényes éves Budapest-bérlet, „30 napos”, illetve „Kétheti”
Budapest-bérlet formájában biztosítja. A  tárgyévben megszűnő határozott idejű foglalkoztatottak a  jogviszonnyal
lefedett időszakra a cafetéria-keretük terhére csak „30 napos”, illetve „Kétheti” Budapest-bérletet igényelhetnek.
A cafetéria-nyilatkozatban a „30 napos”, illetve „Kétheti” Budapest-bérlet választása esetén a  jóváírás utólagosan,
a Minisztérium nevére és címére szóló számla alapján történik.
A helyi utazási bérletet a cafetéria-juttatásra jogosult személy kizárólag saját használatra veheti igénybe, amelyről
nyilatkozatot tesz.
6.2. A pénzügyi fedezet rendelkezésre állása esetén a Minisztérium a helyi éves utazási bérletet a  tárgyévet megelőző
évben juttatott helyi utazási bérleten megjelölt érvényességi idő lejárta előtt biztosítja. Ebben az esetben a cafetériajuttatásra jogosult személy a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egység által megjelölt időpontig és
módon teszi meg az éves bérlet igénylésére vonatkozó nyilatkozatát azzal, hogy az ilyen módon igényelt helyi utazási
bérlet értéke a  tárgyévi cafetéria-nyilatkozatban, automatikusan, választott elemként jelenik meg. A  pénzügyi és
számviteli feladatokért felelős szervezeti egység által megadott határidő eltelte után helyi utazási bérlet igénylésére
a 6.1. pont szerinti cafetéria-nyilatkozat megtétele során nyílik mód.
6.3. A helyi éves utazási bérlet beszerzését és átadását a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egység
végzi.
7. Széchenyi Pihenő Kártya 7.1. A Széchenyi Pihenő Kártya az arra jogosult intézmény által kibocsátott olyan fizetési eszköz, amellyel a munkatársak
a Minisztérium által a cafetéria-nyilatkozat alapján utalt támogatás terhére – a rendszerbe bevont szolgáltatóknál –
szolgáltatásokat vásárolhatnak.
A cafetéria-juttatásra jogosult személy a Széchenyi Pihenő Kártya
a) szálláshely alszámlájára egy összegben,
b) vendéglátás alszámlájára egy összegben, illetve negyedéves bontásban,
c) szabadidő alszámlájára egy összegben
igényelhet elektronikus utalvány formájú támogatást, alszámlánként vagy valamennyi alszámlára kiterjedően.
7.2. Az  utalható juttatás értéke – több juttatótól együttvéve – nem haladhatja meg az  Szja tv. 71.  § (1)  bekezdés
c) pontjában meghatározott mértéket.
7.3. A  Széchenyi Pihenő Kártya alszámlájára nyújtott támogatás (a továbbiakban: támogatás) abban az  esetben
igényelhető, ha a cafetéria-juttatásra jogosult személy a kártyaigénylő lap szerinti személyes adatainak a támogatás
biztosítása céljából a  Minisztérium által történő kezeléséhez és a  kártyakibocsátó intézmény részére történő
továbbításához hozzájáruló nyilatkozatot ad.
7.4. Az  igénylés során a  cafetéria-juttatásra jogosult személy – az  éves cafetéria-keret és az  Szja tv. 71.  § (1)  bekezdés
c)  pontjában meghatározott mértékek mellett – alszámlánként figyelembe veszi a  más juttatótól a  tárgyévben
az adott alszámlára biztosított támogatás összegét is. A cafetéria-juttatásra jogosult személy a más juttatótól származó
támogatás összegéről a vonatkozó alszámla tekintetében nyilatkozatot tesz.
7.5. A Minisztérium a támogatást a
a) szálláshely alszámlára és a szabadidő alszámlára tárgyév április 15-éig,
b) vendéglátás alszámlára tárgyév április 15-éig, július 15-éig, október 15-éig és december 15-éig negyedévenként
utólag
utalja el.
Legkorábban abban az  időpontban teljesíthető az  utalás, amely időpont előtt egy hónappal a  cafetéria-juttatásra
jogosult személy cafetéria-nyilatkozata a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egységre megérkezik.
7.6. A  cafetéria-jogosultság év közbeni megnyílása esetén, illetve a  cafetéria-nyilatkozat megtételének időpontjától
függően a Minisztérium a támogatás átutalására – a 7.5. a) pontjában meghatározott időponttól eltérően – szálláshely
alszámlára és szabadidő alszámlára október 15-éig teljesít utalást.
7.7. A támogatást a Minisztérium a kártyakibocsátó intézménytől általa megrendelt kártyán keresztül biztosítja a cafetériajuttatásra jogosult személy számára. A kártya első alkalommal történő megrendelésével, használatával, a támogatás
igénybevételével kapcsolatban a cafetéria-juttatásra jogosult személyt semmilyen költség nem terheli. Az elveszett,
ellopott vagy megrongálódott kártyák pótlása esetén a kártya-előállítás és a kézbesítés költsége a cafetéria-juttatásra
jogosult személyt terheli.
7.8. A 7.7. pont szerinti – a kártya pótlására vonatkozó – igény esetén a cafetéria-juttatásra jogosult személy rendeli meg
a pótkártyát közvetlenül a kártyakibocsátó intézménytől.
7.9. Kártya igénylése során a cafetéria-juttatásra jogosult személy gondoskodik a rendelkezésére bocsátott „kártyaigénylő
lap és adatkezelési hozzájáruló nyilatkozat” nyomtatvány két példányban történő kitöltéséről, aláírásáról és
a nyomtatvány eredeti példányának a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egység részére történő
megküldéséről.
7.10. A  fel nem használt támogatás cafetéria-juttatásra jogosult személynek történő visszatérítésére, valamint az  egyes
alszámlákra igényelt összegek módosítására nincs lehetőség.
7.11. A cafetéria-juttatásra jogosult személy Széchenyi Pihenő Kártyájára történt átutalást követően a  folyósított összeg
felhasznált keretnek tekintendő, mellyel kapcsolatosan a  Minisztérium további felelősséget nem vállal. Az  átvett
kártya elvesztése, ellopása esetén annak letiltásáról csak a  cafetéria-juttatásra jogosult személy intézkedhet
a kártyakibocsátó intézmény által biztosított ügyfélszolgálaton.
8. Erzsébet-utalvány 8.1. A Minisztérium az étkezési hozzájárulást Erzsébet-utalvány formájában biztosítja.
8.2. Az Erzsébet-utalvány havonként egyenlő, százzal osztható összegben igényelhető. A legkisebb igényelhető összeg
1000 forint/hó. Az Erzsébet-utalvány kedvezményes adózású maximált értéke a juttatás alapjául szolgáló jogviszony
minden megkezdett hónapjára az Szja tv. 71. § (1) bekezdés bb) alpontjában meghatározott összeg.
8.3. A cafetéria-keret felhasználása érdekében a jogosultság utolsó hónapra igényelt összege a havi mértéktől eltérhet.
8.4. Az Erzsébet-utalvány rendelkezésre bocsátására a 7.5. b) pont szerint kerül sor.
9. Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás 9.1. Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás (a továbbiakban: munkáltatói hozzájárulás) annak
a cafetéria-juttatásra jogosult személynek nyújtható, aki
a) ezt – éves cafetéria-kerete terhére – igényli,
b) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztár tagja, és
c) a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egységnek – ha ez még nem történt meg – a cafetéria
nyilatkozatával egyidejűleg a tagsági jogviszonyának fennállását igazoló okirat másolatát benyújtja.
9.2. A munkáltatói hozzájárulást havonta – az Szja tv. 71. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott mértékig – azonos
összegben lehet meghatározni. A cafetéria-juttatás választott összegének meghatározásánál figyelemmel kell lenni
az éves keretösszegre. A cafetéria-juttatásra jogosult személy az  igényelt összeget 100 forintra kerekítve határozza
meg.
9.3. A munkáltatói hozzájárulás abban az esetben vehető igénybe, ha a cafetéria-juttatásra jogosult személy nyilatkozik
arról, hogy adott hónapokra ugyanezen a jogcímen más juttatótól nem szerez bevételt.
10. Önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulás 10.1. Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulásra a 9. alcímben foglaltakat
kell alkalmazni azzal, hogy
a) az  önkéntes kölcsönös egészségpénztári munkáltatói hozzájárulás annak a  cafetéria-juttatásra jogosult
személynek nyújtható, aki önkéntes kölcsönös egészségpénztár tagja,
b) az  önkéntes kölcsönös egészségpénztári munkáltatói hozzájárulásra vonatkozó, 9.2.  pontban foglaltakat
megfelelő módon lehet érvényesíteni azzal, hogy annak havi mértéke nem haladhatja meg az Szja tv. 71. §
(3) bekezdés b) pontjában meghatározott mértéket.
10.2. Az  egészségpénztári szolgáltatások felhasználása során figyelemmel kell lenni az  egyes egészségpénztárak
szabályzataiban előírtakra.
11. Iskolakezdési támogatás 11.1. Iskolakezdési támogatást az a cafetéria-juttatásra jogosult személy vehet igénybe, akinek gyermeke a közoktatásban
vagy bármely EGT-államban ennek megfelelő oktatásban részt vevő tanuló, feltéve hogy a cafetéria-juttatásra jogosult
személy a gyermeknek – a családok támogatásáról szóló törvény vagy bármely EGT-állam hasonló jogszabálya alapján
családi pótlékra vagy hasonló ellátásra jogosult – szülője, gyámja vagy e szülőnek, gyámnak vele közös háztartásban
élő házastársa.
11.2. Az iskolakezdési támogatás mértéke nem haladhatja meg gyermekenként az Szja tv. 71. § (1) bekezdés e) pontjában
meghatározott mértéket.
11.3. Az iskolakezdési támogatás igénylése során – a gyermek nevének, TAJ-számának egyidejű közlésével – a cafetériajuttatásra jogosult személy nyilatkozik arról, hogy
a) a  gyermeke közoktatásban vagy bármely EGT-államban ennek megfelelő oktatásban vesz részt, és őt saját
háztartásában tartja el, valamint
b) ő vagy a vele közös háztartásban élő házastársa jogosult a gyermekre tekintettel családi pótlékra vagy hasonló
ellátásra. 11.4. A  Minisztérium az  iskolakezdési támogatást a  tanév első napját megelőző 60. naptól a  kibocsátás évének utolsó
napjáig tankönyv, taneszköz, ruházat vásárlására jogosító utalvány formájában biztosítja. Az utalvány rendelkezésre
bocsátására adóév július hónapjában kerül sor.
12. Munkahelyi étkezés 12.1. A juttatást a Minisztérium kizárólag saját foglalkoztatottak számára, a Minisztérium épületeiben működő étkezőhelyek
igénybevételéhez felhasználható elektronikus adathordozó kártya formájában biztosítja.
12.2. A cafetéria-nyilatkozatban munkahelyi étkezési munkáltatói kártyára havonta legfeljebb az Szja tv. 71. § (1) bekezdés
ba) alpontjában meghatározott összeg igényelhető.
12.3. A  cafetéri-juttatásra év közben jogosultságot szerzők e  juttatási formát a  jogosultsági időszak megnyílásának
hónapjára csak az adott hónap 20-áig igényelhetik.
12.4. A munkáltatói étkezési kártyára a cafetéria-nyilatkozatban igényelt összegek havonkénti rendszerességgel, utólagosan
kerülnek feltöltésre.
13. Kultúra utalvány 13.1. A Kultúra utalvány magyarországi múzeumok, művészeti létesítmények, galériák kiállításaira, színházi, tánc-, cirkuszi
vagy zeneművészeti előadásokra, közművelődési tevékenységet folytató szervezet által nyújtott kulturális
szolgáltatások igénybevételére, illetve az  ezekre szóló belépőjegy vagy bérlet megvásárlására, valamint könyvtári
beiratkozási díj megfizetésére alkalmas.
13.2. A minisztérium a Kultúra utalványt Erzsébet-utalvány formájában biztosítja.
13.3. Az utalvány rendelkezésre bocsátására adóév április hónapjában kerül sor.
13.4. A  cafetéria-jogosultság év közbeni megnyílása esetén, illetve a  cafetéria-nyilatkozat megtételének időpontjától
függően a Minisztérium az utalvány rendelkezésre bocsátását – a 13.3. pontban meghatározott időponttól eltérően –
október 15-éig teljesíti.
13.5. A Kultúra utalvány százzal osztható összegben igényelhető. A legkisebb igényelhető összeg 1000 forint/év. A Kultúra
utalvány maximált éves mértéke az Szja tv. 1. sz. melléklet 8.28. pont b) alpontjában meghatározott összeg.
13.6. A Kultúra utalvány az Szja tv. 1. sz. melléklet 8.28. pont b) alpontja értelmében adómentes juttatás.
14. Sportutalvány 14.1. A Sportutalvány a sportról szóló 2004. évi I. törvény hatálya alá tartozó sportrendezvényekre szóló belépőjegy vagy
bérlet megvásárlására alkalmas.
14.2. A minisztérium a Sportutalványt Erzsébet-utalvány formájában biztosítja.
14.3. Az utalvány rendelkezésre bocsátására adóév április hónapjában kerül sor.
14.4. A  cafetéria-jogosultság év közbeni megnyílása esetén, illetve a  cafetéria-nyilatkozat megtételének időpontjától
függően a Minisztérium az utalvány rendelkezésre bocsátását – a 14.3. pontban meghatározott időponttól eltérően –
október 15-éig teljesíti.
14.5. A  Sportutalvány százzal osztható összegben igényelhető. A  legkisebb igényelhető összeg 1000 forint/év.
A Sportutalvány maximált éves mértéke az Szja tv. 1. sz. melléklet 8.28. pont a) alpontjában meghatározott összeg.
14.6. A Sportutalvány az Szja tv. 1. sz. melléklet 8.28. pont a) alpontja értelmében adómentes juttatás.
15. Záró rendelkezések 15.1. Az  1–12. alcímben nem szabályozott kérdésekben a  Kttv., az  Mt., az  Szja tv., az  Önkéntes Kölcsönös Biztosító
Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény, a  közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes
illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet és egyéb, a vonatkozó adó- és járulékok megfizetésének
szabályait, illetve a fenti juttatásokat szabályozó jogszabályok rendelkezéseit kell alkalmazni.
15.2. Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
15.3. Hatályát veszti a  Külgazdasági és Külügyminisztérium Cafetéria Szabályzatáról szóló 1/2015. (III. 18.)
KKM KÁT utasítás.
Dr. Balogh Csaba s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
1333/2015. (V. 27.) Korm. határozata az e-kártya megvalósításának intézkedési tervéről.
1. A Kormány egyetért az e-kártya megvalósításával és ennek érdekében felhívja
1.1. a belügyminisztert, hogy az  elektronikus tároló elemet tartalmazó (vizuális és elektronikus)
személyazonosításra és elektronikus aláírás létrehozására alkalmas elektronikus személyazonosító igazolvány
(a továbbiakban: eSZIG) létrehozása és bevezetése, továbbá a  működtetéshez szükséges infrastruktúra
kialakítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2016. január 1.
1.2. a belügyminisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  eSZIG elektronikus azonosítás (eID)
funkciójának kormányablakokban történő felhasználása érdekében az  elfogadott intézkedési tervnek
megfelelően tegye meg a szükséges intézkedéseket;
Felelős: belügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. július 1. 1.3. a belügyminisztert arra, hogy az  eSZIG megvalósításához szükséges közbeszerzési eljárások
megindítása érdekében Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény
XIV. Belügyminisztérium fejezet költségvetése terhére bocsásson ki pénzügyi fedezetigazolást;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. június 15.
1.4. a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1–3. pontban foglaltak megvalósítása céljából a 2015. évi költségvetés
terhére, költségvetési forrásból gondoskodjon 3400 millió forint biztosításához szükséges intézkedések
megtételéről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. július 1.
1.5. a nemzetgazdasági minisztert, hogy az  eSZIG folyamatos kiadása érdekében gondoskodjon arról, hogy
a  2016-tól a  Belügyminisztérium fejezet támogatási előirányzata tartós jelleggel 2132,5 millió forinttal,
a Miniszterelnökség fejezet támogatási előirányzata tartós jelleggel 310,0 millió forinttal növekedjen;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
1.6. a belügyminisztert, hogy az  eSZIG kormányablakokon kívüli elfogadóhelyeinek létrehozása, valamint
a GovCA kiterjesztése érdekében végezzen elemzést és pénzügyi tervezést;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. szeptember 15.
1.7. a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  6.  pontban foglalt elemzés és pénzügyi tervezés alapján
a  2014–2020 programozási időszak európai uniós forrásaiból biztosítsa az  eSZIG kormányablakokon kívüli
elfogadóhelyeinek létrehozása, valamint a GovCA kiterjesztéséhez szükséges forrást.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. október 15.
2. A Kormány egyetért azzal, hogy az  eSZIG keretében a  polgárok részére az  elektronikus aláíráshoz kapcsolódó
tanúsítványokat a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság biztosítsa,
így ennek érdekében felhívja a belügyminisztert, hogy gondoskodjon az ehhez szükséges jogszabályok és közjogi
szervezetszabályozó eszközök tervezeteinek benyújtásáról, valamint az egyéb jogi feltételek megteremtéséről.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. szeptember 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1425/2013. (VII. 10.) Korm. határozata a KEOP-7.1.3.0/09-2011-0018. számú ivóvízminőség-javító beruházás saját hatáskörben történő megvalósításáról.
A Kormány a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16.  §-a és az  Európai
Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása
érdekében szükséges intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet alapján a  KEOP-7.1.3.0/09-2011-0018. számú
ivóvízminőség-javító beruházás (a Baranya megyei Sellye térségének Ivóvízminőség-javító Programja) megvalósításáról saját
hatáskörben gondoskodik.
A beruházás a  következő településeket érinti: Sellye, Besence, Bogdása, Csányoszró, Drávafok, Drávaiványi,
Drávakeresztúr, Drávasztára, Felsőszentmárton, Hirics, Kákics, Kemse, Lúzsok, Markóc, Marócsa, Nagycsány, Okorág,
Páprád, Piskó, Sósvertike, Vejti, Zaláta.
Az érintett helyi önkormányzatok kötelesek a  beruházás megvalósításához szükséges, tulajdonukat érintő
intézkedések tűrésére.
A Kormány a megvalósítással kapcsolatos feladatok ellátására az Országos Vízügyi Főigazgatóságot jelöli ki.
A Kormány e  határozatának bírósági felülvizsgálatát az  érintett önkormányzat képviselő-testülete a  Fővárosi
Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnál kérheti. A  perben felperesként az  önkormányzat képviselő-testülete,
alperesként a Kormány vesz részt. A Kormányt a belügyminiszter képviseli.
A keresetlevelet a  belügyminiszternél a  felülvizsgálni kért határozat Magyar Közlönyben történő közzétételének
napjától számított tizenöt napon belül kell benyújtani.
INDOKOLÁS Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban:
irányelv) 1. melléklete határozza meg azokat a követelményeket, amelyeknek az emberi fogyasztásra szánt víznek
meg kell felelnie.
Az irányelv az  arzén tekintetében a  10 µg/l, a  bór esetében az  1 mg/l, míg a  fluorid esetében az  1,5 mg/l
határértéknek való megfelelést írja elő.
Magyarországon – a  2011. november hónapban az  Európai Bizottság részére megküldött átmeneti eltérésre
irányuló kérelem és mellékletei alapján – 365 település(rész)en ezen paraméterek valamelyike, vagy egyszerre több
paraméter vonatkozásában a  mért határérték meghaladja az  irányelv szerinti megengedett szintet. Az  érintett
települések túlnyomó része indult az  ivóvízminőség javítását szolgáló Környezet és Energia Operatív Program
(a továbbiakban: KEOP) által finanszírozott pályázatokon, amelynek záró elszámolási határideje 2015.  június 30-án
jár le. A  szükséges uniós források a  KEOP keretein belül rendelkezésre állnak, a  helyi önkormányzatok és
az önkormányzati társulások európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítéséhez nyújtható támogatásról
szóló 19/2013. (V. 22.) ВМ rendelet szerint a saját erőt a belügyminiszter által kezelt EU Önerő Alap támogatásának
keretéből 100%-ban pályázhatják az önkormányzatok.
Az Európai Bizottság 2012. május 30-i keltezésű, a Magyarország által az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről
szóló 98/83/EK tanácsi irányelv alapján kért eltérésről szóló C(2012) 3686 határozata alapján, a  határozatban
feltüntetett települések tekintetében 2012. december 26-tól az  irányelv mellékletében meghatározott szigorúbb
követelményeket kell a teljes népesség tekintetében teljesíteni.
A döntésre figyelemmel minden rendelkezésre álló eszközzel fel kell gyorsítani a  KEOP pályázati rendszerben
elfogadott beruházások megvalósítását.
A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16. §-a alapján ha az Európai Unió vagy
más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettség határideje eredménytelenül telt el, a Kormány a kötelezettséggel
összefüggő beruházás megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodhat, amelyről határozatot hoz.
Az ezzel összefüggő döntéshozatali folyamatot az  Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé
vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről szóló
170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet szabályozza.
A rendelkező részben megjelölt projekt jelenleg előkészítő pályázatot valósít meg. Az  előkészítési
pályázat (KEOP-7.1.3.0/09-2011-0018) elszámolható költsége 64 413 530 forint. Az  előkészítés feladataiból
az  engedélyeztetési eljárások egy része még folyamatban van. A  második fordulós – megvalósítási –
pályázat 2013.  április 10-én benyújtásra, majd 2013. április 11-én befogadásra került (azonosító száma:
KEOP-1.3.0/09-11-2013-0032). A  projektben 22 település vesz részt, melyből 21 derogációval érintett.
A megvalósítási pályázat tervezett elszámolható költsége 1,5 milliárd forint.
Az előkészítés során prognosztizált ütemezés szerint a  próbaüzem megkezdése 2014 áprilisára volt tervezve.
A  megvalósítási pályázatban benyújtott ütemezés szerint ez  2014 decemberében kezdhető meg, ami jelentősen
megnöveli a  projekt-megvalósítás kockázatát. Szigorú ütemezés tartása mellett van csak esély arra, hogy
a  beruházás uniós támogatásból történő finanszírozása 2015. június 30-ig a  forrásvesztés lehető legkisebb
kockázatával valósuljon meg, ezért a projekt saját hatáskörben történő megvalósítása indokolt.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
54/2017. (VI. 9.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Madagaszkári Köztársaság Kormánya közötti Oktatási és Kulturális Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Madagaszkári Köztársaság Kormánya közötti Oktatási és Kulturális
Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert,
hogy az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására adandó
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
48/2013. (VIII. 23.) HM utasítása a kiképzési-oktatási és regeneráló központok működési rendjéről, valamint a rekreációra és a regenerálódásra vonatkozó részletes szabályokról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki.
1. Általános rendelkezések 1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálatra, valamint a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § Ahol a kondicionáló-kiképzési, valamint a katonai kiképzési és oktatási célú rendezvényekről, továbbá a regeneráló
pihenés és a rekreáció rendjéről szóló 13/2013. (VIII. 21.) HM rendelet (a továbbiakban: HM rendelet)
a) MH regenerálódást és kiképzést segítő szervezetet említ, azon a Kiképzési-Oktatási és Regeneráló Központot
(a továbbiakban: KORK),
b) MH rekreációt végző szervezetet említ, azon az MH Balatonkenesei Rekreációs Központot (a továbbiakban: MH
BRK),
c) MH szolgáltatásokat koordináló szervezetet említ, azon az  MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár (a továbbiakban: MH BHD) Protokoll Rekreációs és Kulturális Igazgatóságot (a továbbiakban: MH BHD
PRKI)
kell érteni. 2. A KORK-ok feladatai és üzemeltetésükre vonatkozó szabályok
3. § (1) A KORK-ok feladata elő-, utó- vagy főszezonban a HM rendeletben meghatározott igényjogosultak részére
a) a 4. és az 5. számú KORK-ban missziós regeneráló pihentetés,
b) kondicionáló-kiképzési rendezvények,
c) a HM intézményi munkatervében meghatározott időpontokban katonai kiképzési és oktatási célú
rendezvények,
d) regeneráló pihenés,
e) hétközi és hétvégi pihenés és
f ) a 4. és az 5. számú KORK-ban heti pihentetés
biztosítása.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szolgáltatásokkal kapcsolatos szervezési feladatokat a  HVK Személyzeti Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK SZCSF) – az előzetes szervezési feladatok tekintetében a HM Tervezési és Koordinációs Főosztállyal
(a továbbiakban: HM TKF) együttműködve – koordinálja. E tevékenysége során a HVK SZCSF az  (1) bekezdés b) és
c) pontja szerinti szolgáltatások esetén együttműködik a HVK Kiképzési Csoportfőnökséggel (a továbbiakban: HVK
KIKCSF).
(3) Az (1) bekezdés szerinti szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos feladatok koordinálása az MH BHD PRKI feladata.
E tevékenysége során az MH BHD PRKI az (1) bekezdés a) pontja szerinti szolgáltatás esetén együttműködik az MH
Összhaderőnemi Parancsnoksággal (a továbbiakban: MH ÖHP).
4. § (1) Az MH ÖHP üzemelteti
a) az MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred (a továbbiakban: MH 64. log. e.) szervezeti elemeként, annak
badacsonylábdihegyi telephelyén az 1. számú KORK-ot, és
b) az MH 54. Veszprém Radar Ezred (a továbbiakban: MH 54. Veszprém RE) szervezeti elemeként, annak csopaki
telephelyén a 2. számú KORK-ot. (2) Az MH BHD szervezeti elemeként üzemelteti
a) mályi telephelyén a 3. számú KORK-ot,
b) mátraházai telephelyén a 4. számú KORK-ot és
c) bujáki telephelyén az 5. számú KORK-ot.
5. § (1) A KORK-ok működési előirányzatainak tervezésére – a közüzemi és a szemétszállítási díj kivételével – az MH 64. log. e.,
az MH 54. Veszprém RE, valamint az MH BHD (a továbbiakban együtt: KORK-ot fenntartó honvédelmi szervezet) elemi
költségvetésében kerül sor.
(2) A működéshez szükséges szabályozók, szerződések előkészítéséről, hatósági és egyéb engedélyek beszerzéséről és
megújításáról a KORK-ot fenntartó honvédelmi szervezet gondoskodik.
(3) A KORK működéséhez szükséges költségvetési előirányzatok kiegészítéseként a tevékenységével összefüggő térítési
díjak intézményi saját bevételként történő előirányzatosítását – a  Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és
intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás alapján – a KORK-ot fenntartó honvédelmi
szervezet kezdeményezi.
3. A rekreációs és az üdültetési szolgáltatásokat biztosító honvédelmi szervezetek feladatai
6. § (1) Az MH BRK feladata a HM rendeletben meghatározott igényjogosultak részére elő-, utó- vagy főszezonban
a) rekreációs szolgáltatások – ideértve a belföldi gyermek rekreációt is –,
b) hétközi és hétvégi pihenés, valamint
c) napi pihenés és intézménylátogatás
biztosítása.
(2) A HM rendeletben meghatározottak szerint az MH BHD PRKI feladata
a) a külföldi csoportos csereüdülés, valamint a nemzetközi csoportos üdülés,
b) a külföldi egyéni üdülés és
c) a külföldi gyermek üdülés
szervezése.
(3) A Honvéd Vezérkar főnökének egyetértésével, a HM közigazgatási államtitkárának engedélye alapján az MH BRK-ban
elő-, vagy utószezonban megtartásra kerülő katonai kiképzési és oktatási célú rendezvények beosztását a beérkezett
igények alapján az MH BHD PRKI készíti el, és a  tárgyévet megelőző év szeptember 30-ig megküldi a HVK KIKCSF
részére. A rendezvények időpontját a HM TKF bedolgozza a HM intézményi munkatervébe, melyet annak jóváhagyását
követően megküld az  MH BHD PRKI részére. Az  MH BHD PRKI tájékoztatja a  honvédelmi szervezeteket a  katonai
kiképzési és oktatási célú rendezvények intézményi munkatervben meghatározott beosztásáról.
(4) Az  (1) és a  (2)  bekezdés szerinti szolgáltatásokkal kapcsolatos szervezési feladatokat a  HVK SZCSF koordinálja.
A szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos feladatok koordinálásáért MH BHD PRKI felelős.
4. A szolgáltatások igénybevételére vonatkozó szabályok 7. § (1) A  KORK-ok és az  MH BRK a  tárgyévet megelőző év november 20-ig a  HVK SZCSF részére megküldi a  tárgyévre
vonatkozó regenerálódási, rekreációs és üdültetési szolgáltatások férőhely-kereteit.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti főszezoni férőhely-kereteket a  HVK SZCSF megküldi az  MH BHD PRKI részére, aki azokat
a  tárgyév március 1-jéig létszámarányosan átadja az  1.  melléklet szerinti Keretgazda Rekreációs Szervezetek
(a továbbiakban: KRSZ) részére.
(3) A  KRSZ-ek a  (2)  bekezdés szerint átadott férőhely-kereteket létszámarányosan leosztják és a  tárgyév március 5-ig
megküldik az illetékességi körükbe tartozó szervezeteknél kijelölt rekreációért felelős személy részére.
(4) A HM rendelet 2–3. §-a, 5. § (1) bekezdése, 11. § (1) bekezdése, 14. § (1) és (2) bekezdése, 16. § (4) bekezdése, 17. §-a,
valamint 19. §-a szerinti szolgáltatások igénybevételére vonatkozó nyomtatványt a 2. melléklet, a HM rendelet 7. §
b) pontja szerinti nyomtatványt a 3. melléklet tartalmazza.
(5) A  Szociális Munkacsoport javaslata alapján, a  honvédelmi szervezet parancsnokának, vagy vezetőjének döntését
követően a honvédelmi szervezetnél kijelölt rekreációért felelős személy az igényjogosult által kitöltött, a rekreációért
felelős személy által aláírt és a honvédelmi szervezet pecsétjével ellátott adatlapot a  tárgyév április 5-ig megküldi
a KRSZ-ek részére. Az adatlapot a KRSZ-ek a tárgyév április 15-ig továbbítják az MH BHD PRKI részére.
(6) A beutalót az MH BRK és az MH BHD PRKI állítja ki az igényjogosult részére.
8. § (1) A  KORK-ok és az  MH BRK szolgáltatásai, valamint az  üdültetési szolgáltatások igénybevételére vonatkozó
szezonidőszakok időtartamát és a  turnusbeosztásokat a  HVK SZCSF által a  tárgyévre összeállított Rekreációs Terv
tartalmazza.
(2) Az MH BRK és a KORK-ok szolgáltatásait igénybe vevő, a HM rendeletben meghatározott igényjogosulti körbe nem
tartozó személy térítési díjára a Rekreációs Tervben foglaltakat kell alkalmazni.
(3) Az MH BRK és – a 4. és az 5. számú KORK vonatkozásában – az MH BHD az ünnepekhez kapcsolódóan minden évben
speciális rekreációs csomagot dolgoz ki.
(4) A honvédelmi szervezeteknél kijelölt rekreációért felelős személy által a HM rendelet 23. § (3) bekezdés d) pontja
szerint vezetett nyomtatványt a 4. melléklet tartalmazza.
9. § A végrehajtott kondicionáló-kiképzési rendezvények adatairól az MH ÖHP a tárgyév december 20-ig jelentést terjeszt
fel az MH kiképzésért felelős szerve részére. A kondicionáló-kiképzési rendezvény költségei az MH kiképzésért felelős
szerve által kezelt külön címrend kódon kerülnek betervezésre.
10. § A regeneráló pihenés heti váltásban, kedd 12 órától vasárnap 10 óráig vehető igénybe.
5. Záró rendelkezések 11. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
12. § (1) Az utasítást a hatálybalépését követő utószezonban induló első turnustól kell alkalmazni.
 (2) A kiképzési-oktatási és regeneráló központok működési rendjéről szóló 21/2008. (HK 6.) HM utasítást az utószezonban
induló első turnusig kell alkalmazni. 13. § Hatályát veszti a kiképzési-oktatási és regeneráló központok működési rendjéről szóló 21/2008. (HK 6.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1422/2011. (XII. 6.) Korm. határozata a Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram és az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zrt. finanszírozási programjai árazásának átalakításáról.
A Kormány 1. egyetért az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB Zrt.) által
a „Sikeres Magyarországért” Hitelprogramok meghirdetéséről és a fejlesztési tőkefinanszírozási eszközök
kiszélesítéséről szóló 1041/2005. (V. 5.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1041/2005. (V. 5.) Korm. határozat] alapján
meghirdetett Új Magyarország Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram átalakításával és az átalakítás keretében
a) a „Sikeres Magyarországért” Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Hitelprogram hitelkeretének bővítéséről,
a „Sikeres Magyarországért” Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram és a „Sikeres Magyarországért” Agrár Fejlesztési
Hitelprogram hitelcéljainak kiegészítéséről szóló 1038/2007. (VI. 18.) Korm. határozat [a továbbiakban:
1038/2007. (VI. 18. ) Korm. határozat] 1.1. e) pontja alapján meghirdetett Új Magyarország Kisvállalkozói Hitel
elnevezésű, pénzügyi közvetítők bevonásával működtetett hitelprogram leválasztásával az Új Magyarország
Vállalkozásfejlesztési Hitelprogramról. Egyúttal az Új Magyarország Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram –
a „Sikeres Magyarországért” Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Hitelprogram és az Új Magyarország
Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram keretösszegének emeléséről szóló 1030/2010. (II. 9.) Korm. határozat
[a továbbiakban: 1030/2010. (II. 9.) Korm. határozat] által meghatározott – 360 milliárd forintos keretösszegének
terhére elkülönítendő 10 milliárd forintos keretösszeg és árfolyam-fedezeti kötelezettségvállalás mellett önálló
programként való működtetésével, továbbá nevének „MFB Kisvállalkozói Hitel”-re történő megváltoztatásával;
b) a 1041/2005. (V. 5.) Korm. határozat alapján meghirdetett, az Új Magyarország Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram
részét képező Mikrohitel Plusz Program lezárásával, a keretösszeg maradvány további felhasználásával az Új
Magyarország Vállalkozásfejlesztési Hitelprogramban; c) a 1041/2005. (V. 5.) Korm. határozat és a 1038/2007. (VI. 18.) Korm. határozat alapján meghirdetett, az Új
Magyarország Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram 12. hitelcélját képező Új Magyarország Kis- és Középvállalkozói
Hitelprogram lezárásával, az MFB Zrt. által biztosított keretösszeg maradvány további felhasználásával az Új
Magyarország Vállalkozásfejlesztési Hitelprogramban; d) az Új Magyarország Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram elnevezésének „MFB Vállalkozásfinanszírozási
Program”-ra történő megváltoztatásával; e) az a)–d) pontokban jelzett módosításokat figyelembe véve, a 350 milliárd forint keretösszegű MFB
Vállalkozásfinanszírozási Program keretösszegének megemelésével további 100 milliárd forinttal és így az MFB
Vállalkozásfinanszírozási Program árfolyam-fedezeti kötelezettségvállalással biztosított keretösszege 450 milliárd
forint. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. január 31.
2. egyetért azzal, hogy az MFB Zrt. által euróban meghatározott éven túli lejáratú hitelfelvételekhez,
kötvénykibocsátásokhoz kapcsolódóan az Új Magyarország Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram (melynek új
elnevezése „MFB Vállalkozásfinanszírozási Program”) finanszírozásához az 1030/2010. (II. 9.) Korm. határozat
1. a) pontjában meghatározott 360 milliárd forint mértékig vállalt árfolyam-fedezeti megállapodáson túl további
100 milliárd forint mértékig és egyúttal az Új Magyarország Kisvállalkozói Hitel (melynek új elnevezése „MFB
Kisvállalkozói Hitel”) finanszírozásához 10 milliárd forint mértékig a nemzetgazdasági miniszter az MFB Zrt.-vel
árfolyam-fedezeti megállapodást kössön az alábbi feltételekkel: a) az árfolyam-fedezeti megállapodások a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi
CLXIX. törvény 47. § (3) bekezdésében meghatározott keretet terhelik,
b) az MFB Vállalkozásfinanszírozási Program és az MFB Kisvállalkozói Hitel futamideje az árfolyam-fedezeti
megállapodások szempontjából 18 év, és az árfolyam-fedezeti megállapodások e kormányhatározat
hatálybalépésének napján a Magyar Nemzeti Bank által közölt, hivatalos HUF/EUR devizaösszegre vonatkoznak.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. január 31. 3. valamennyi, kormányhatározatban rögzített finanszírozási program esetében az MFB Zrt. programjainak árazását
– az e kormányhatározat hatálybalépésének napjától – az MFB Zrt. hatáskörébe utalja, felső árazási korlát
meghatározása nélkül, és ennek megfelelően az MFB Zrt. jogosult évente változó mértékű
a) kamatfelárat alkalmazni a saját kockázatára közvetlenül bonyolított programok esetében,
b) refinanszírozási kamatfelárat alkalmazni az MFB Zrt. által refinanszírozott programok esetében.
Az MFB Zrt. a finanszírozási programjai tekintetében a kamatfelár, valamint refinanszírozási kamatfelár mértékét első
alkalommal az e kormányhatározat hatálybalépését követően, 2012. január 31-ig, míg a következő évre vonatkozó
kamatfelár, refinanszírozási kamatfelár mértékét a megelőző év november 30-ig a honlapján nyilvánosságra hozza.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: első alkalommal 2012. január 31., majd évente november 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök