text:
15/2013. (IX. 25.) NMHH rendelete a rádióamatőr szolgálatról.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C.  törvény 182. § (3) bekezdés 3., 6., 7., 8., 9. és 10. pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 22. § tekintetében a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 206. § (1) bekezdés
c) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi
CLXXXV.  törvény 149.  § (3)  bekezdésében és az  elektronikus hírközlésről szóló 2003.  évi C.  törvény 29.  § (3)  bekezdésében
foglaltakra –,
a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. § (5) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: hatóság) és
b) arra a természetes személyre, civil szervezetre, valamint oktatási intézményre, aki vagy amely Magyarország
területén rádióamatőr tevékenységet folytat.
 (2) A  rendeletet a  műholdas amatőrszolgálat űrállomásai kivételével a  nemzeti frekvenciafelosztást megállapító
jogszabályban meghatározott amatőrszolgálat és műholdas amatőrszolgálat (a  továbbiakban együtt:
amatőrszolgálat) minden állomására alkalmazni kell.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. Amatőrállomás üzemben tartása: amatőrállomás üzemeltetésre kész állapotban tartása, üzemeltetése, azon
való forgalmazás;
2. Forgalmazás: szabályszerű összeköttetés létesítése, kettő vagy több amatőrállomás vagy rádióállomás között,
információcsere céljából;
3. Irányító kezelő: az a cselekvőképes természetes személy, aki Magyarországon kiállított CEPT fokozatú egyéni
amatőr engedéllyel rendelkezik, és az  amatőrállomásnak a  mindenkor hatályos jogszabályok szerinti
rendeltetésszerű üzemben tartásáért, használatáért és az  amatőrállomásról történő forgalmazásért felelős
természetes személy által üzemeltetett különleges amatőrállomás esetén az engedélyes is irányító kezelőnek
minősül az amatőr engedély érvényessége szempontjából;
4. Rádióamatőr: az a természetes személy vagy szervezet, aki vagy amely megfelel a rádióamatőr tevékenység
folytatásához szükséges feltételeknek,
5. Rádióamatőr közösség: az  alapszabálya, alapító okirata vagy társasági szerződése szerint rádióamatőr
tevékenységet is folytató civil szervezet, oktatási intézmény, amennyiben amatőrállomásainak minden
telepítési helyére kijelöl irányító kezelőt;
6. Rádióamatőr tevékenység: az amatőrszolgálatban személyes érdeklődésből, anyagi érdek nélkül, önképzésre,
műszaki fejlődésre és a szakmai információcserére irányuló részvétel rádióamatőr állomás (a  továbbiakban:
amatőrállomás) üzemeltetése vagy amatőrállomáson való rádióforgalmazás (a  továbbiakban: forgalmazás)
révén.
3. A rádióamatőr tevékenység alapvető szabályai 3. § (1) Amatőrállomás üzemben tartásához (a  továbbiakban: üzemben tartás) rádióamatőr engedély (a  továbbiakban:
amatőr engedély) szükséges.
(2) Önállóan az a személy forgalmazhat, aki rendelkezik amatőr engedéllyel.
 (3) Amatőr engedéllyel nem, de vizsgabizonyítvánnyal rendelkező személy közösségi amatőrállomáson a  Postai
és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (European Conference of Postal and Telecommunications
Administrations, a  továbbiakban: CEPT) T/R 61-01 Ajánlásának megfelelő (a  továbbiakban: CEPT fokozatú) amatőr
engedéllyel rendelkező személy felügyelete mellett forgalmazhat.
(4) Vizsgabizonyítvánnyal nem rendelkező, vizsgára készülő személy CEPT fokozatú amatőr engedéllyel rendelkező
oktató közvetlen irányítása mellett, az  oktató vagy a  közösségi amatőrállomás hívójelét használva, tanulási céllal
forgalmazhat.
(5) Egy irányító kezelő – az  átjátszó és jeladó állomások kivételével – egyetlen közösségi amatőrállomáson láthat el
irányító kezelői feladatot.
4. Az amatőrállomás fajtái 4. § (1) A kiadott amatőr engedély szerint az amatőrállomás
a) egyéni,
b) közösségi, vagy
c) különleges amatőrállomás.
(2) Egyéni amatőrállomást egy természetes személy tart üzemben.
 (3) Közösségi amatőrállomást rádióamatőr közösség tart üzemben.
 (4) Különleges amatőrállomás az egyéni, illetve közösségi üzemben tartástól függetlenül:
a) a  rádióamatőr átjátszó állomás, amely alkalmas a  különféle adásmódú, rádióamatőr célt szolgáló adás
automatikus továbbítására azonos rádióamatőr sávon belül vagy különböző rádióamatőr sávok között;
b) a  rádióamatőr jeladó állomás, amely általában folyamatos működésű, felügyelet nélküli amatőrállomás
egy adott helyen, és amely meghatározott időnként azonosító információt − a  köztes időszakban
modulálatlan vivőt − sugároz az  elektromágneses hullámok terjedésének tanulmányozására, vizsgálatára,
az amatőrállomás berendezéseinek ellenőrzésére vagy egyéb rádióamatőr tevékenység elősegítésére;
c) a rádiós tájfutó versenyen elhelyezett amatőrállomás;
d) a  rádióamatőr kapuállomás, amely rádióamatőr átjátszó állomások vagy más rádióamatőr célú rendszer
összekapcsolását megvalósító amatőrállomás;
e) a rádióamatőr információt sugárzó amatőrállomás;
f ) a rádióforgalmi versenyen működtetett amatőrállomás (a továbbiakban: versenyállomás);
g) a  nemzeti ünnep, történelmi évforduló, közismert személyről való megemlékezés, vagy egyéb rendezvény
alkalmából működtetett amatőrállomás (a továbbiakban együtt: alkalmi amatőrállomás).
 (5) Az amatőrállomás vagy annak fő berendezése
a) a rádióberendezésekről és az elektronikus hírközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös
elismeréséről szóló jogszabálynak megfelelően kereskedelmi forgalomba hozott rádióberendezés vagy
annak része, vagy
b) rádióamatőr által, rádióamatőr számára épített vagy átalakított berendezés lehet.
5. Rádióamatőr vizsga 5. § (1) Rádióamatőr vizsga a következő fokozatokban tehető:
a) Kezdőfokozat,
b) Alapfokozat, vagy
c) a  harmonizált rádióamatőr vizsgabizonyítványról szóló CEPT T/R 61-02 Ajánlásnak megfelelő
(a továbbiakban: HAREC) fokozat.
 (2) Minden olyan természetes személy, aki
a) a 16. évét nem töltötte be vagy 60. évét betöltötte, Kezdő fokozatú;
b) a 14. évét betöltötte, Alap vagy HAREC fokozatú
rádióamatőr vizsgát tehet.
(3) Önállóan, vagy bármely fokozatú vizsga keretében morze vizsga is tehető.
 (4) A rádióamatőr vizsga tárgyköreit az 1. melléklet tartalmazza.
 (5) A  vizsgázónak a  sikeres vizsgához minden tárgykörből a  követelmények legalább 75%-át teljesítenie kell.
A vizsgabizottság a vizsga végén tájékoztatást ad a vizsgázónak az elért eredményéről.
 (6) Aki a vizsgán legfeljebb egy tárgykörből nem felelt meg, abból a tárgykörből pótvizsgát tehet egy éven belül. Morze
vizsgából pótvizsga nem, csak ismételt vizsga tehető.
 (7) A vizsgabizottság tagjait a hatóság kéri fel.
 (8) A vizsgabizottság tagja 25. évét betöltött személy lehet, és legalább egy tagnak CEPT fokozatú amatőr engedéllyel
kell rendelkeznie. A  vizsgabizottság legalább 3 főből áll, amelyből egy tagot a  rádióamatőrök nemzeti képviseleti
és érdekvédelmi szervezete delegálhat. Ilyen szervezetnek az  a  társadalmi szervezet tekintendő, amely tagja
a  rádióamatőrök nemzetközi képviseleti és érdekvédelmi szervezetének, a  Nemzetközi Rádióamatőr Egyesületnek
(International Amateur Radio Union, a továbbiakban: IARU).
6. § (1) A rádióamatőr vizsgára a 2. melléklet szerinti kitöltött űrlap megküldésével kell jelentkezni a hatóságnál. A kitöltött
űrlap a hatóságnak elektronikus úton is megküldhető.
(2) A vizsga idejét és helyét a hatóság a jelentkezések figyelembe vételével határozza meg.
 (3) Ha a  jelentkező a vele közölt vizsgaidőpont elhalasztását kéri, vagy a vizsgán nem jelent meg, de távolmaradását
a  vizsga időpontjától számított nyolc napon belül kimentette, egy éven belül, egy alkalommal kérheti újabb
vizsgaidőpont kitűzését a vizsgadíj ismételt megfizetésének kötelezettsége nélkül.
(4) A  vizsgáztatási eljárásért a  hatóság részére a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság egyes eljárásainak igazgatási
szolgáltatási díjairól és a  díjfizetés módjáról szóló NMHH rendeletben meghatározott vizsgáztatási igazgatási
szolgáltatási díjat kell fizetni.
7. § (1) Sikeres vizsga esetén a  hatóság a  vizsga fajtájától és fokozatától függően a  3., 4., 5. vagy 6.  melléklet szerinti
vizsgabizonyítványt állítja ki.
(2) Az Alap fokozatú vizsga tekintetében teljesül a CEPT ERC 32. Jelentése a Novice rádióamatőr vizsga tárgyköreiről,
valamint a CEPT és nem-CEPT országokban kiadott Novice rádióamatőr vizsgabizonyítványról.
(3) A  HAREC fokozatú vizsga tekintetében teljesül a  CEPT T/R 61-02 Ajánlása a  harmonizált rádióamatőr
vizsgabizonyítványról.
6. Amatőr engedély 8. § (1) Amatőrállomást üzemben tartani amatőr engedély alapján lehet.
 (2) Az amatőr engedély egyéni, közösségi vagy különleges engedély lehet.
 (3) Egyéni amatőr engedélyt kaphat az a természetes személy, aki
a) Magyarországon kiállított „Kezdő”, „Alap”, „HAREC” fokozatú rádióamatőr vizsgabizonyítvánnyal rendelkezik,
vagy
b) „CEPT Novice”, vagy „HAREC” fokozatú vizsgabizonyítvánnyal rendelkezik, vagy
c) olyan külföldön kiállított amatőr engedéllyel rendelkezik, amely nem „Entry Licence”, nem „CEPT Novice
Licence” és nem „CEPT Licence” fokozatú.
 (4) Közösségi amatőr engedélyt rádióamatőr közösség kaphat.
 (5) Különleges amatőr engedélyt kaphat az  a  CEPT fokozatú Magyarországon kiállított egyéni amatőr engedéllyel
rendelkező személy és az a rádióamatőr közösség, aki/amely különleges amatőrállomást kíván üzemben tartani.
 (6) A rádióamatőr
a) a 18. évét be nem töltött, vagy 60. évét betöltött személy esetén Magyarországon kiállított Kezdő fokozatú
vizsgabizonyítvány alapján Kezdő fokozatú,
b) Alap fokozatú vagy „CEPT Novice” vizsgabizonyítvány alapján CEPT Novice fokozatú,
c) HAREC fokozatú vizsgabizonyítvány alapján CEPT fokozatú
egyéni amatőr engedélyt kaphat.
(7) Az  a  rádióamatőr, akinek külföldön kiállított amatőr engedélye nem „Entry Licence”, nem „CEPT Novice Licence”
és nem „CEPT Licence” fokozatú, évente legfeljebb három hónap időtartamra amatőrállomás üzemben tartására
jogosító, CEPT Novice fokozatú egyéni amatőr engedélyt kaphat.
(8) Az  amatőr engedély kiadásához frekvenciakijelölés nem szükséges. Az  amatőr engedély fokozata alapján
használható frekvenciasávokat és adásjellemzőket a  frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról
szóló jogszabály tartalmazza.
(9) A külföldön kiállított, „CEPT Novice Licence” és „CEPT Licence” fokozatú amatőr engedéllyel rendelkező rádióamatőr
Magyarországon a  CEPT Novice, illetve CEPT fokozatú amatőr engedélyre vonatkozó sugárzási feltételekkel
üzemeltetheti amatőrállomását.
(10) A  CEPT Novice fokozatú amatőr engedély tekintetében teljesül a  CEPT ECC/REC/ (05)06 Ajánlása a  CEPT Novice
rádióamatőr engedélyről.
(11) A CEPT fokozatú amatőr engedély tekintetében teljesül a CEPT T/R 61-01 Ajánlása a CEPT rádióamatőr engedélyről.
 (12) A hatóság honlapján közzéteszi, és változás esetén módosítja
a) a  CEPT T/R 61-01 Ajánlás „A CEPT engedély és a  CEPT országok nemzeti engedélyei közötti megfelelőségi
táblázat” című II. függeléke 2. oszlopának tartalmát, valamint „A nem CEPT országok nemzeti engedélyei
és a  CEPT engedély közötti megfelelőségi táblázat, valamint a  CEPT igazgatások által a  jelen ajánlásnak
megfelelően kibocsátott engedélyek tulajdonosaira érvényes működési jogosultságok nem CEPT
országokban” című IV. függeléke 2. és 4. oszlopának tartalmát,
b) a  CEPT ECC/REC/(05)06 Ajánlás „A CEPT Novice engedély és a  CEPT országok nemzeti Novice engedélyei
közötti megfelelőségi táblázat” című II. függeléke 2. oszlopának tartalmát, valamint „A nem CEPT országok
nemzeti Novice engedélyei és a  CEPT Novice engedély közötti megfelelőségi táblázat, valamint a  CEPT
igazgatások által a  jelen ajánlásnak megfelelően kibocsátott Novice engedélyek tulajdonosaira érvényes
működési jogosultságok nem CEPT országokban” című IV. függeléke 2. és 4. oszlopának tartalmát.
7. Az amatőr engedély iránti kérelem 9. § (1) Az amatőr engedély kiadására irányuló eljárást a hatóság kérelemre folytatja le.
 (2) A  kérelmet a  7.  melléklet szerinti kitöltött űrlap alkalmazásával lehet benyújtani. Különleges amatőr engedély
iránti kérelem esetén a természetes személy vagy a rádióamatőr közösség amatőr engedély iránti kérelem űrlapját,
továbbá a különleges amatőrállomás adatlapját kell kitölteni.
(3) A kérelemhez csatolni kell:
a) egyéni amatőr engedély iránti kérelem esetén
aa) a  vizsgabizonyítvány másolatát, ha azt Magyarországon 2002. január 1. előtt állították ki, vagy
külföldön „CEPT Novice”, illetve „HAREC” fokozat megjelöléssel állították ki, vagy
ab) a  külföldön kiállított amatőr engedély másolatát, ha az  nem „CEPT Novice Licence” és nem „CEPT
Licence” fokozatú;
b) közösségi amatőr engedély iránti kérelem esetén
ba) az  irányító kezelő Magyarországon kiállított érvényes amatőr engedélyének számát, egyéni
hívójelét,
bb) a  rádióamatőr közösség képviseletére jogosult személy nevét és meghatalmazását, valamint
a közösség adószámát, ennek hiányában a cégjegyzésre jogosult személy adóazonosító jelét,
bc) az  irányító kezelő nyilatkozatát arról, hogy más telepítési helyű amatőrállomásnál − átjátszó
állomások és a  rádióamatőrök nemzeti képviseleti és érdekvédelmi szervezete által üzemeltetett
nemzeti válogatott amatőrállomás eseteit kivéve − irányító kezelői feladatot nem lát el;
c) különleges amatőr engedély iránti kérelem esetén
ca) a  kitöltött amatőrállomás adatlapot, a  versenyállomás, az  alkalmi és a  rádiós tájfutó versenyen
elhelyezett amatőrállomás esetének kivételével,
cb) a  rádióamatőrök nemzeti képviseleti és érdekvédelmi szervezetének a  hívójelre, adásjellemzőkre,
más elektronikus hírközlő hálózathoz való kapcsolódás módjára és érvényességi időre vonatkozó
véleményét, a rádiós tájfutó versenyen elhelyezett amatőrállomás esetének kivételével,
cc) rádióamatőr információt sugárzó, rádióamatőr közösség által üzemben tartott amatőrállomás
esetén az  irányító kezelő nyilatkozatát arról, hogy más telepítési helyű helyben kezelt
amatőrállomásnál − a  rádióamatőrök nemzeti képviseleti és érdekvédelmi szervezete által
üzemeltetett amatőrállomás esetét kivéve − irányító kezelői feladatot nem lát el,
cd) rádióamatőr közösség által üzemben tartott amatőrállomás esetén a képviseletre jogosult személy
nevét és meghatalmazását, valamint a  közösség adószámát, ennek hiánya esetén a  cégjegyzésre
jogosult személy adóazonosító jelét.
(4) A  hatóság kérheti a  külföldön kiállított vizsgabizonyítvány, illetve amatőr engedély eredeti példányának
bemutatását.
(5) A nem angol nyelven kiállított „CEPT Novice Licence” és „CEPT Licence” fokozatú amatőr engedélyt hiteles fordítással
kell a hatósághoz benyújtani.
(6) Korlátozottan cselekvőképes személy kérelméhez csatolni kell a törvényes képviselő írásbeli hozzájárulását.
 (7) Az  amatőr engedély kiadása iránti kérelmet a  hatóság elutasítja, ha a  kérelem teljesítése a  20.  § (4) vagy
(5) bekezdésében meghatározott okból nem lehetséges. 8. Az amatőr engedély tartalma, érvényességi területe és érvényességi ideje
10. § (1) Az amatőr engedély tartalmazza:
a) az engedélyes nevét;
b) az engedélyes címét (természetes személy esetén lakcímét, civil szervezet és oktatási intézmény esetén
a székhelyét);
c) természetes személy esetén az engedélyes születési idejét;
d) közösségi és – a  rádiós tájfutó versenyen elhelyezett amatőrállomás kivételével – különleges amatőr
engedély esetén a telepített amatőrállomás telepítési helyét (QTH);
e) rádióamatőr átjátszó állomás, jeladó állomás, kapuállomás és rádióamatőr információt sugárzó
amatőrállomás esetén az amatőrállomás sugárzási jellemzőit;
f ) az engedély számát;
g) az állomás hívójelét;
h) egyéni amatőr engedély esetén az engedély kiállításául szolgáló vizsgabizonyítvány számát;
i) rádióamatőr közösség részére kiállított engedély esetén az irányító kezelő amatőr engedélyének számát;
j) az engedély fokozatát;
k) a kézi távíró adásmód használatának módját, lehetőségét;
l) az engedély érvényességi idejét;
m) a kiállító hatóság megnevezését;
n) az engedély kiállításának idejét.
(2) Az egyéni amatőr engedély melléklete a 8. melléklet szerinti rádióamatőr igazolvány.
 (3) Az engedélyes vagy az amatőrállomás adatainak megváltozása esetén harminc napon belül kérni kell a hatóságtól
az amatőr engedély módosítását.
 (4) A közösségi, illetve egyéni különleges amatőr engedélyben szereplő telepítési hely (QTH) legfeljebb hatvan napra
történő megváltoztatásához nem kell az  engedély módosítását kérni, de a  megváltoztatást előzetesen be kell
jelenteni a hatóságnak.
(5) Az egyéni nem különleges amatőrállomás telepítési helyének (QTH) hatvan napon túli megváltoztatását előzetesen
be kell jelenteni a hatóságnak.
11. § (1) Az  egyéni amatőrállomás és a  rádiós tájfutó versenyen elhelyezett amatőrállomás engedélye Magyarország teljes
területén, a  közösségi és a  különleges amatőr engedély – a  rádiós tájfutó versenyen elhelyezett amatőrállomás
kivételével – az abban feltüntetett telepítési helyen érvényes.
(2) Az egyéni amatőr engedély érvényességi ideje 5 év.
 (3) A  közösségi amatőr engedély érvényességi ideje 5 év, amely nem lehet hosszabb, mint az  irányító kezelő egyéni
amatőr engedélyének érvényessége.
 (4) A  különleges amatőr engedély érvényességi ideje − az  alkalmi amatőrállomás esetét kivéve − legfeljebb 5 év, de
nem lehet hosszabb, mint az irányító kezelő egyéni amatőr engedélyének érvényessége. Ezen belül az érvényességi
időt a hatóság a rádióamatőrök nemzeti képviseleti és érdekvédelmi szervezetének véleménye alapján állapítja meg.
(5) Alkalmi amatőrállomás esetén az  érvényességi idő az  évfordulóról való megemlékezés, illetve a  rendezvény
időtartama, de legfeljebb egy év, és nem lehet hosszabb, mint az  irányító kezelő egyéni amatőr engedélyének
érvényessége.
(6) Az  amatőr engedély meghosszabbítását az  engedélyes írásban kérheti a  hatóságtól az  engedély lejárta előtt
legfeljebb 60 nappal a 7. melléklet szerinti kitöltött űrlap(ok) megküldésével.
9. Hívójel 12. § (1) A hívójel az engedélyeshez kötött.
 (2) A hívójelet a hatóság jelöli ki az amatőr engedélyben.
 (3) A  hívójel – az  alkalmi amatőrállomás, a  versenyállomás és a  rádiós tájfutó versenyen elhelyezett amatőrállomás
esetének kivételével − legalább 5 és legfeljebb 7 karakterből áll.
 (4) Az alkalmi amatőrállomás hívójele legalább 5 és legfeljebb 10 karakterből áll.
 (5) A versenyállomás hívójele 4 karakterből áll.
 (6) A hívójelben − a rádiós tájfutó versenyen elhelyezett amatőrállomás esetét kivéve − az első két karakter HA vagy HG,
a további rész első karaktere számjegy, utolsó karaktere betű.
(7) A rádiós tájfutó versenyen elhelyezett amatőrállomás hívójele csak MO, MOE, MOI, MOS, MOH vagy MO5 lehet.
 (8) A hívójelben nem adható ki az SOS betűkombináció.
 (9) A  természetes személy egyéni amatőr engedély szerint egy hívójellel rendelkezhet, de különleges amatőr
engedélyek alapján további hívójelekkel is rendelkezhet.
 (10) Közösségi amatőr engedély szerint a rádióamatőr közösség amatőrállomás telepítési helyenként egy-egy hívójellel
rendelkezhet. A közösség különleges amatőr engedélyek alapján további hívójelekkel is rendelkezhet.
 (11) A megszűnt egyéni amatőr engedélyhez tartozó hívójel más kérelmező számára
a) Kezdő és CEPT Novice fokozatú engedély esetén 5 év,
b) CEPT fokozatú engedély esetén 5 év
elteltével jelölhető ki újra.
(12) A hívójel karakterei az angol abc karakterkészletéből és számokból állnak.
13. § (1) Ha az  amatőrállomás telepítési helye ideiglenesen megváltozik, az  új telepítési helyről történő forgalmazás során
a hívójelet a következők szerint kell kiegészíteni:
a) hívójel/M földi mozgó amatőrállomás esetén;
b) hívójel/MM belvízi vagy tengeri mozgó amatőrállomás esetén;
c) hívójel/AM légi mozgó amatőrállomás esetén;
d) hívójel/P kitelepült állomás esetén.
(2) Annak a  rádióamatőrnek, aki a  külföldön kiállított „CEPT Novice Licence” vagy „CEPT Licence” fokozatú amatőr
engedélyében meghatározott hívójelét kívánja használni – a  saját hívójele előtt, attól törtvonallal elválasztva –
a HA betűpárt is használnia kell.
10. Nyilvántartás 14. § (1) A  hatóság az  elektronikus hírközlésről szóló 2003.  évi C.  törvényben (a  továbbiakban: Eht.) meghatározott
feladatainak végrehajtása érdekében hatósági nyilvántartást vezet a  rádióamatőr vizsgára való jelentkezési lapon,
az  amatőr engedély iránti kérelemben, a  vizsgabizonyítványban és az  amatőr engedélyben szereplő adatokról,
valamint az állomások telepítési helyéről.
(2) A hatóság az érvényes amatőr engedélyekben kijelölt hívójelekről jegyzéket vezet, amely tartalmazza az engedélyes
hívójelét, nevét és címét, az  amatőr engedély számát, érvényességi idejét és fokozatát, továbbá a  morze vizsga
meglétének jelzését.
(3) A  hatóság a  hívójel jegyzéket internetes honlapján közzéteszi. Amennyiben a  rádióamatőr nem járult hozzá
személyes adatainak nyilvánosságra hozatalához, teljes neve helyett csak a keresztneve, címeként csak a település
neve kerül a közzétett jegyzékbe.
11. Forgalmazás 15. § (1) A rádióamatőr csak a saját egyéni, közösségi vagy különleges amatőr engedélye szerinti hívójelet használhatja.
 (2) A rádióamatőr minden összeköttetés kezdetekor és befejezésekor, a  forgalmazás során legalább három adásvételi
periódus után, illetve a  kísérletek során legalább 10 percenként, továbbá másik rádióamatőr vagy a  hatóság
kérésére köteles a hívójelét közölni.
(3) Rádióamatőrök csak egymás között forgalmazhatnak. Kivételt jelent a szükség- és vészhelyzet, amikor a rádióamatőr
a segítségnyújtással kapcsolatos információkat köteles harmadik fél számára továbbítani.
(4) A  rádióamatőrök egymás közötti beszélgetését közérthető nyelven kell lefolytatni. Közérthető nyelvnek számít
minden élő nyelv, a  rádióamatőrök által használt kódok és rövidítések, valamint a  nemzetközileg elfogadott
rádiótávközlési rövidítések.
(5) A  forgalmazás során a  rádióamatőrök a  rádióamatőr tevékenységükkel kapcsolatos témákat, kísérleteket és
a továbbképzésüket szolgáló tárgyköröket beszélhetik meg.
(6) A forgalmazás során tilos:
a) ipari, gazdasági, kereskedelmi jellegű adat és tájékoztatás közlése;
b) a nem amatőrszolgálat célját szolgáló elektronikus hírközlő hálózat igénybevételének helyettesítése;
c) műsor sugárzása;
d) hamis vagy megtévesztő jel adása;
e) információrejtő módszer alkalmazása;
f ) azonosítás nélküli jel adása;
g) moduláció nélküli vivőfrekvencia 2 percen túli sugárzása, kivéve a rádióamatőr jeladó állomás esetét;
h) egyéni, vagy közösségi rádióamatőr állomás más elektronikus hírközlő hálózattal való összekapcsolása;
i) különleges rádióamatőr állomás más elektronikus hírközlő hálózattal való összekapcsolása oly módon, hogy
a létrejövő elektronikus hírközlő hálózat:
ia) részben, vagy teljesen a nyilvános elektronikus hírközlő hálózatok kiváltását, vagy
ib) nem a hullámterjedés vagy műszaki kísérletek céljait
szolgálja. 16. § (1) Forgalmazás során az amatőrállomás telepítési helyén kell tartani a következő dokumentumokat:
a) amatőr engedély;
b) forgalmi napló;
c) az amatőrállomás műszaki leírása, tömbvázlata, a saját készítésű berendezések kapcsolási rajza.
(2) Közösségi és különleges amatőr engedély alapján üzemeltetett amatőrállomás esetén az állomás telepítési helyén
kell tartani az  (1)  bekezdésben felsoroltakon kívül az  állomáson rádióamatőr tevékenységet folytató személyek
névjegyzékét.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően:
a) mozgó amatőrállomás és nem a  telepítési helyen történő forgalmazás esetén az  amatőr engedélyt, vagy
a rádióamatőr igazolványt, továbbá a személyazonosságot igazoló iratot kell kéznél tartani;
b) személyzet nélkül működő amatőrállomás esetén az iratokat az engedélyes címén kell tartani.
12. Forgalmi napló 17. § (1) A  rádióamatőr forgalmi naplót köteles vezetni, és azt az  utolsó bejegyzéstől számított legalább 1 évig megőrizni.
A forgalmi naplóban összeköttetésenként legalább az alábbi adatokat kell naprakészen feltüntetni:
a) a forgalmazás dátuma;
b) forgalmazás megkezdésének ideje (egyeztetett világidő, UTC szerint);
c) ellenállomás hívójele;
d) frekvencia, adásmód;
e) összeköttetés minőségi jellemzői (R S T).
(2) Átjátszó állomás használata esetén a forgalmi naplóba elegendő az átjátszón való forgalmazás tényét, kezdetét és
végét beírni.
(3) Mozgó amatőrállomás és különleges amatőrállomás forgalmáról – a  versenyállomás és az  alkalmi amatőrállomás
esetének kivételével – nem kell forgalmi naplót vezetni.
13. Sugárzási korlátok 18. § (1) A  rádióamatőr köteles betartani a  0  Hz–300  GHz közötti frekvenciatartományú elektromos, mágneses és
elektromágneses terek lakosságra vonatkozó egészségügyi határértékeiről szóló jogszabályban foglaltakat.
(2) Forgalmazás során törekedni kell arra, hogy a kisugárzott teljesítmény és a sávszélesség ne lépje túl az összeköttetés
biztonságos fenntartásához szükséges értéket.
(3) Az  amatőrállomás által okozott, illetve tűrt rádiózavarokra vonatkozóan az  Eht. 56.  §-a és a  polgári
frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól szóló jogszabály rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) Az  amatőrállomás adó és adóvevő berendezésein végzendő beállítási, javítási és mérési feladatokat
antennakimenetnek műantennával történő lezárása mellett kell végezni.
(5) Zavarokozás esetén a hatóság jogosult az állomás sugárzási paramétereit, az állomás üzemidejét korlátozni.
14. Hatósági ellenőrzés 19. § (1) A  hatóság – ha az  előzetes értesítés az  ellenőrzés eredményességét veszélyeztetné – előzetes értesítés nélkül
helyszíni ellenőrzés során, vagy térben vehető jelek alapján ellenőrizheti a  rádióamatőr tevékenységét és
amatőrállomásának sugárzási paramétereit.
(2) Amennyiben a  hatósági ellenőrzés során a  hatóság hatósági laboratóriumi vizsgálat lefolytatását tartja
szükségesnek, annak időtartama legfeljebb tizenöt munkanap lehet.
(3) Az  elektromágneses összeférhetőséggel és a  frekvenciahasználattal kapcsolatos kérdések tisztázása érdekében
a  hatóság kötelezheti a  rádióamatőrt, hogy a  vizsgálati időszakban naplószerűen rögzítse, és a  hatóságnak
bemutassa az amatőrállomás működésének a hatóság által meghatározott adatait.
(4) A  hatóság a  sugárzott jelek vételével és rögzítésével az  amatőrállomást azonosíthatja, és forgalmi jellemzőit
ellenőrizheti.
(5) Az  amatőrállomás elektronikus hírközlésre vonatkozó szabályt sértő használatának jogkövetkezményeire az  Eht.
48–50.  §-ában és a  polgári frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól szóló jogszabályban foglaltakat kell
alkalmazni.
15. Az amatőr engedély visszavonása 20. § (1) Amennyiben a  hatóság tudomást szerez arról, hogy az  engedélyes a  10.  § (3), (4) vagy (5)  bekezdésében foglalt
bejelentési kötelezettségének nem tett eleget, az engedélyest határidő kitűzésével felszólítja a bejelentés pótlására.
Amennyiben az  engedélyes a  felszólításnak a  kitűzött határidőn belül nem tesz eleget, a  hatóság az  amatőr
engedélyt határozatban visszavonja.
(2) A hatóság az amatőr engedélyt visszavonja,
a) bíróság jogerős döntése alapján,
b) elektronikus hírközlésre vonatkozó szabályban foglalt előírások súlyos vagy ismételt megsértése esetében.
(3) Ha a közösségi amatőr engedély vagy különleges amatőr engedély visszavonására a (2) bekezdés b) pontja alapján
került sor, akkor a hatóság a felelős kezelő részére kiadott engedélyeket is visszavonja.
(4) Ha az  amatőr engedély visszavonására a  (2)  bekezdés a)  pontja alapján került sor, akkor új rádióamatőr engedély
a bíróság döntése szerint – kérelemre – adható ki újra.
(5) Ha az amatőr engedély visszavonására a (2) bekezdés b) pontja alapján került sor, akkor a hatóság az engedélyestől
visszavonja valamennyi rádióamatőr engedélyét, és a  visszavonó határozat jogerőre emelkedésének napjától
számított 180 nap letelte után adható újra ki – kérelemre – rádióamatőr engedély az engedélyes részére.
(6) A rádióamatőr engedély megszűnik az engedélyes halálával vagy jogutód nélküli megszűnésével.
16. Záró és átmeneti rendelkezések 21. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
 (2) E rendelet hatályba lépése előtt kiadott
a) „RA” jelölésű, vagy a  CEPT A  szintű, Alapfokú vizsgabizonyítvány az  e  rendelet szerinti, morze vizsgával
kiegészített Alap fokozatú,
b) „RB”, „RC” jelölésű, vagy a CEPT A szintű, közép- és felsőfokú vizsgabizonyítvány az e rendelet szerinti, morze
vizsgával kiegészített HAREC fokozatú,
c) „URH”, vagy „UA” jelölésű, vagy a  CEPT B szintű, Alapfokú vizsgabizonyítvány az  e  rendelet szerinti Alap
fokozatú,
d) „UB” vagy „UC” jelölésű, vagy a  CEPT B szintű, közép- és felsőfokú vizsgabizonyítvány az  e  rendelet szerinti
HAREC fokozatú
vizsgabizonyítványnak felel meg.
 (3) Kérelemre a  hatóság a  rendelet hatálybalépése előtt sikeresen letett rádióamatőr vizsgáról az  e  rendelet szerinti
vizsgabizonyítványt, vagy vizsgabizonyítvány másolatot állít ki. 22. § (1) A  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság egyes eljárásainak igazgatási szolgáltatási díjairól és a  díjfizetés módjáról
szóló 5/2011. (X. 6.) NMHH rendelet (a továbbiakban: R.) a következő 12/A. §-sal egészül ki:
„12/A.  § (1) A  rádióamatőr vizsga előtt vizsgáztatási igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni, amelynek összege
– a pótvizsga és az önálló morze vizsga kivételével – 4000 forint, morze vizsgával együtt 6000 forint.
(2) A pótvizsgáért és az önálló morze vizsgáért fizetendő díj összege 2000 forint.
(3) A  nyugellátásban részesülőnek, a  fogyatékkal élőnek és a  diákigazolvánnyal rendelkező nappali tagozatos
diáknak az  (1)–(3)  bekezdés szerinti díj felét kell megfizetnie. A  kedvezményre jogosító eredeti dokumentumot
a vizsgán be kell mutatni.
(4) Ha a  vizsgára jelentkező a  jelentkezését a  vizsga kitűzött időpontja előtt írásban visszavonta, a  már befizetett
díjat számára a Hatóság harminc napon belül visszatéríti. A visszatérítés feltétele, hogy az írásbeli kérelem legkésőbb
a kitűzött vizsgaidőpont napját megelőző napon a Hatósághoz beérkezzen.”
(2) Az R. 18. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  díjfizetés megtörténtének igazolását – a  bankszámla megterhelését tartalmazó napi bankkivonatot
(a továbbiakban: befizetési bizonylat) – a rádióamatőr vizsga kivételével a kérelemnek tartalmaznia kell. A befizetési
bizonylaton a  befizetés jogcímét fel kell tüntetni. A  természetes személy kérelmező készpénzátutalási megbízás
útján történő díjfizetése esetén a  díjfizetésének igazolását – a  feladóvevényt – a  rádióamatőr vizsga kivételével
a  kérelemnek tartalmaznia kell. Rádióamatőr vizsga esetén a  díjfizetés megtörténtét a  jelentkező köteles a  vizsga
megkezdése előtt a befizetési bizonylat, vagy feladóvevény bemutatásával igazolni.”
Dr. Karas Monika s. k.,
 a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
23/2008. (HÉ 54.) ÖM utasítása a Közép-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási
szervéről szóló 318/2008. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, a
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter, a 9. § (9) bekezdése, a 12. § (9)–(10) bekezdései, a 17. § c) pontja, a 35. § a
42. § (7) tekintetében a szociális és munkaügyi miniszter,
valamint a 9. § (7) és (8) bekezdései, a 12. § (4)–(7) bekezdései, a 17. § c) pontja, a 32. § és a 33. §, illetve a 42. § (8)
bekezdése tekintetében a nemzeti fejlesztési és gazdasági
miniszter egyetértésével – tekintettel a jogalkotásról szóló
1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdésére – kiadom a következő
utasítást: 1. A Közép-magyarországi Regionális Államigazgatási
Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) szervezetét és működési
rendjét a jelen utasítás mellékletét képező Szervezeti és
Működési Szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) tartalmazza.
2. A Hivatal szervezeti egységei ügyrendjüket ezen utasítás hatálybalépésétől számított 30 napon belül készítik
el, amelyet a hivatalvezető hagy jóvá.
3. Az ügyrendnek tartalmaznia kell az irányításra, a felügyeletre és a szervezet vezetésére vonatkozó legfontosabb szabályokat, a belső munkamegosztást, a szervezeti
egységek részletes feladatait, a kiadmányozás és a helyettesítés rendjét.
4. Ez az utasítás 2009. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
26/2012. (II. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 10 500 Ft. Faxon benyújtott
beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. január 19-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson egy olyan tudományos kutatóintézet létrehozásáról,
amelynek feladata az, hogy megvizsgálja, hogy a Földközi-tenger partvidékét és vízgyűjtő területét – ezen belül hazánk
dél-alföldi területeit – meg lehet-e védeni a globális felmelegedés miatti tengervízszint emelkedéstől a Gibraltári-szorosban
és a Szuezi-csatornánál épített gátak segítségével?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének nem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt
jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos
és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az
Országgyűlés — az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint — el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a választópolgár számára nem állapítható meg egyértelműen,
hogy milyen összefüggés van a Gibraltári-szorosban és a Szuezi-csatornánál épített gátak és hazánk dél-alföldi
területei között. Ezáltal a választópolgár nem lenne tisztában azzal, hogy az aláírásával milyen kezdeményezést
támogat.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
b) pontján, 42. § (1) bekezdés h) pontján, valamint a Legfelsőbb Bíróság 2/2010. (III. 23.) közigazgatási jogegységi
határozatán alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2/2018. (HK 4.) HVK HIICSF szakutasítása az MH Elektronikus Iratkezelő Rendszerben alkalmazandó sajátos ügyviteli szabályokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, a Magyar
Honvédség Egységes Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról, valamint a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata kiadásáról
szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás módosításáról szóló
20/2008. (HK 6.) HM utasítás mellékletének (Ált/40.)
410. pontja alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
valamint a Magyar Honvédség azon szervezeteire terjed
ki, amelyek az Magyar Honvédség Elektronikus Iratkezelő
Rendszerét (a továbbiakban: EIR) alkalmazásba vették
(a továbbiakban együtt: alkalmazó szervezetek).
2. A szakutasításban rögzített sajátos ügyviteli szabályok az EIR-ből – köztes papíralapú nyilvántartás nélkül –
közvetlenül származó, vagy iktatandó elektronikus és
papíralapú iratokra terjednek ki.
3. Az EIR-ben történő iratkezelés során a Magyar Honvédség Egységes Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról,
valamint a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata kiadásáról
szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás módosításáról szóló
20/2008. (HK 6.) HM utasítás mellékleteként kiadott
Magyar Honvédség Iratkezelési Szabályzatában (a továbbiakban: Ált/40.) rögzítetteket ezen szakutasításban
szereplő sajátos ügyviteli szabályokkal együtt kell alkalmazni.
2. Az EIR-ben alkalmazandó
sajátos ügyviteli szabályok 4. Az EIR-ben csak nemzeti nyílt irat kezelhető.
5. Kiegészítés az Ált/40. 25. pontjához:
Az EIR-ben az iratok irattári tételbe sorolását az ügyirat
nyilvántartásba vételekor el kell végezni. 6. Kiegészítés az Ált/40. 44. pontjához:
Személyes kézbesítés esetén az átadás-átvétel tényé
nek iraton történő dokumentálását követően, az átadó
az EIR-ben rögzíti az átvevő nevét és az átadás időpontját.
7. Kiegészítés az Ált/40. 52. pontjához:
Az elektronikus úton érkezett iratok rendszerbe történő
beemelését a szervezet részéről kijelölt érkeztető személy által, a szervezet EIR ékeztető fiókjába történő másolással kell
végezni oly módon, hogy a szervezet e-mail fiókjában az érkezett irat továbbra is elérhető és archiválható legyen.
8. Kiegészítés az Ált/40. 86. pontjához:
Nyilvántartásba venni csak hiteles elektronikus iratot
lehet. Amennyiben az aláíró nem beazonosítható vagy
az aláírás nem érvényes, az iratot nem szabad nyilvántartásba venni. Erről a feladót értesíteni kell. Az értesítés elküldését követően az érkezett küldeményt – a további
egyeztetések érdekében – 30 napig eredeti formájában és
helyén meg kell őrizni, majd törölni kell.
Saját készítésű elektronikus irat esetén, ha az aláírás valamely technikai okból nem válik hitelessé, az EIR-ből
sztornózni kell és új kiadmányként újra kell indítani az eljárást.
9. Kiegészítés az Ált/40. 101. pontjához:
Az MH EIR-ben készült iratok iktatásáról, nyilván
tartásba vételéről, valamint a papír alapú iratokon
a nyilvántartási szám feltüntetéséről a kiadmányozást követően az iratot készítő ügyintéző vagy az erre kijelölt személy köteles gondoskodni. Az elektronikus iraton az EIR
az aláírási folyamat befejezésekor automatikusan feltünteti
a nyilvántartási számot.
10. Kiegészítés az Ált/40. 102. pontjához:
Az EIR az irat átadás-átvétel tényét automatikusan, sze
mélyhez kötötten rögzíti. 11. Kiegészítés az Ált/40. 103. pontjához:
Az EIR-ben érkeztetést külső érkeztetői jogosultsággal
rendelkező felhasználó is végezhet. A munkaidőn túl
átvett iratokat, a szervezeti egységet kiszolgáló ügyviteli
szerv, vagy a címzett szervezet külső érkeztetőjének kell
átadni érkeztetés céljából.
12. Kiegészítés az Ált/40. 107. pontjához:
Az elektronikus irat érkeztetésekor a rendszer
– az iktatóbélyegző lenyomatát kiváltva – az irat metaadataiban rögzíti az érkeztető nevét és az érkezés idejét.
Az elektronikus irat érkeztető számát az EIR képezi és rögzíti az irat metaadataiban. Az irat addig ezen a számon szerepel, amíg beiktatásra nem kerül az ügyintéző által.
13. Kiegészítés az Ált/40. 114. pontjához:
Amennyiben a tárgyévben olyan irat érkezik, melynek
előzménye egy előző évi ügyiratban található, azt az előző
évi ügyirathoz kell szerelni. A szerelés tényét a rendszer
automatikusan rögzíti a nyilvántartásokban és az előadói
íven.
14. Kiegészítés az Ált/40. 130. pontjához:
A papír alapú iratokat az ügyintézőknek az ügyviteli
szerv vagy a külső érkeztető az átvevő azonosítása után
az EIR-ben adja át. Erről az eseményről bejegyzés keletkezik az irat irattörténetében.
15. Kiegészítés az Ált/40. 131. pontjához:
Az EIR az ügyintéző által átvett iratot automatikusan
ügyintézőnél lévőként azonosítja. Az irat iktatása során
kapott nyilvántartási számot összekapcsolja a már korábban, érkeztetéskor rögzített nyilvántartási adataival.
16. Kiegészítés az Ált/40. 132. pontjához:
Az EIR-ben az ügyintézők az ügyirataikat vagy irataikat
egymásnak ideiglenesen vagy véglegesen közvetlenül is
átadhatják. Az átadás-átvétel tényét az EIR automatikusan
rögzíti, azt külön más átadóokmányon nem kell dokumentálni.
17. Kiegészítés az Ált/40. 168. pontjához:
Az EIR-ben készített elektronikus iratokat kiadmányozás
után az érintett címzetthez, címzettekhez – amennyiben
azok rendelkeznek az elektronikus ügyintézéshez szükséges központilag biztosított tárhellyel vagy elektronikus iratkezelő rendszerrel – a rendszer automatikusan továbbítja.
Azokat az iratpéldányokat, amelyeket e-mailben, telefaxon vagy magánszemélyek központilag biztosított elektronikus tárhelyére kell továbbítani, az iratot készítő ügyintéző vagy az erre a feladatra kijelölt felhasználó kapja meg
expediálás céljából.
18. Kiegészítés az Ált/40. 169. pontjához:
Az EIR-ben nyilvántartott iratokat továbbításra
az EIR-ben kell átadni-átvenni. 19. Kiegészítés az Ált/40. 171. pontjához:
Azokat az adatokat, amelyeket az irat továbbításával,
a feladat végrehajtásával kapcsolatosan az EIR automatikusan nem kapcsolja össze az irat metaadataival, az ügyintézőnek kell rögzítenie a rendszerbe.
20. Kiegészítés az Ált/40. 195. pontjához:
Az EIR-ben az irat nyilvántartásba vételekor, minden
ügyirathoz hozzá kell rendelni egy irattári tételszámot
(a továbbiakban: Itsz.). Amennyiben az ügyirat tárgyának
megfelelő Itsz. az irattári tervben nem található, akkor egy,
a témához kapcsolódó Itsz.-t kell választani, ügyelve
az ügyiratban lévő iratok megfelelő őrzési idejére és helyére.
21. Kiegészítés az Ált/40. 205. pontjához:
Az EIR-ben az ügyintéző a leadásra történő előkészítés
során felülvizsgálja az ügyirat irattári tételszámát, tárgyát,
tárgyszavait, és amennyiben szükséges megváltoztathatja
azt. Ügyirat lezárása után – ha az ügyirat tartalmaz papíralapú iratot is –, ki kell nyomtatni az ügyirathoz tartozó
előadói ívet. Az ügyiratot az ügyintéző által aláírt előadói
ívvel együtt kell leadni az ügyviteli szervnek irattárazás
céljából.
22. Kiegészítés az Ált/40. 206. pontjához:
Az EIR-ben az ügyiratot teljes iratanyagával kell leadni.
Az ügyiratból a selejtezési eljárás nélkül megsemmisíthető
iratok kiemelését és végleges elszámolását a rendszer automatikusan végzi. Az ügyintéző ennek megfelelően
készítse elő a papíralapú iratait leadásra.
23. Kiegészítés az Ált/40. 211. pontjához:
Az EIR-ben irattári kezelésre átvett, Központi Irattárba
adandó, levéltári értékű iratokat Központi Irattárba adásukig az eredeti nyilvántartási számukon kell őrizni. A leadás évében az EIR-ben, az irattárazási felületen levéltári
jegyzékre kell vezetni.
24. Kiegészítés az Ált/40. 216. pontjához:
Az EIR-ben nyilvántartott, és a szervezet Központi Irat
tárában őrzendő, majd megsemmisítésre kerülő iratokat a
megsemmisítésükig az eredeti nyilvántartási számukon
kell őrizni.
25. Kiegészítés az Ált/40. 221. pontjához:
Az iratselejtezésre kijelölt bizottság tételesen ellenőrzi
a selejtezésre előkészített iratokat. Az ellenőrzés tényét,
valamint az esetlegesen felmerülő változásokat a selejtezés menüpont kiválasztásával rögzíti az EIR-ben.
26. Kiegészítés az Ált/40. 224. pontjához:
Az EIR-ben a megsemmisítésre tervezett iratok jegyzé
kének 1. példányát, a selejtezés engedélyezése céljából
visszavárólag meg kell küldeni a Levéltár részére.
27. Kiegészítés az Ált/40. 225. pontjához:
Az EIR-ben a megsemmisítésre tervezett iratok meg
semmisítését a Levéltár az irat jegyzék visszaküldött példányára írt záradékban engedélyezi.
28. Kiegészítés az Ált/40. 231. pontjához:
Több jegyzék esetén, az EIR-ben, a megsemmisítés té
nyét külön – külön, jegyzékenként kell feltüntetni. 29. Kiegészítés az Ált/40. 252. pontjához:
Az „Üzleti titok!” jelöléssel ellátott iratokat az EIR
rendszeren belül a kezelési jelölés feltüntetése mellett
nyíltan kell kezelni.
30. Kiegészítés az Ált/40. 260. pontjához:
Az EIR-ben az iratkezelési okmányok hitelesítése
a nyilvántartásba vétel, illetve a használatba vétel adatainak naplózásával történik.
31. Kiegészítés az Ált/40. 267. pontjához:
Az EIR használatba vétele előtt meg kell határozni a fő
nyilvántartó könyv kezdő sorszámát.
Egyes sorszámmal kell kezdeni, ha az EIR-t használatba
vevő szervezet újonnan alakult és korábban nem voltak
iratai, vagy ha a jogelőd szervezettől nem a korábbi fő
nyilvántartó könyvel együtt vette át annak iratanyagát.
Amennyiben a szervezetnél már vezettek fő nyilvántartó könyvet, akkor annak papíralapú vezetését be kell szüntetni – de nem kell lezárni -, majd a következő sorszámmal
azt az EIR-ben kell folytatni. A papír alapú változatba
„Áttérve az elektronikus iratkezelő rendszerben történő
nyilvántartás vezetésére” kezelési bejegyzést kell tenni.
32. Kiegészítés az Ált/40. 276. pontjához:
Az EIR-ben a speciális nyilvántartást igénylő ügyekben
keletkező és érkező iratok iktatására, a szervezet iratkezelését felügyelő vezető engedélyével, éven túli iktatókönyv
is megnyitható.
33. Kiegészítés az Ált/40. 279. pontjához:
Az ügyirat tárgyát, illetve az ügyirat Irattári tételszámát,
valamint az ügyirat tárgyszavait az irattárba adásig az ügyintéző bármikor módosíthatja.
Az EIR-ben az irat tárgya az érkeztetéstől a végleges
nyilvántartásba vételig kiegészíthető, illetve szükség szerint átnevezhető.
34. Kiegészítés az Ált/40. 283. pontjához:
Az EIR-ben speciális esetekben a 276. pont szerint éven
túli iktatókönyv is nyitható.
Év végén ezen iktatókönyv is lezárásra kerül, új ügy
nem nyitható a következő évben. Az iktatókönyv zárása
után az előző évben már elindult ügyek alszámára lehet ik
tatni, amennyiben az előző évben elindult ügy a következő
évben is folytatódik.
35. Kiegészítés az Ált/40. 302. pontjához:
A „Visszavárólag!” kezelési utasítással érkezett iratokat
az érkeztető könyvben kell kezelni. 36. Kiegészítés az Ált/40. 358. pontjához:
Az EIR-ben a felhasználói jogosultságok beállítása,
illetve módosítása az EIR adminisztrátor által történik. 37. Kiegészítés az Ált/40. 359. pontjához:
Az EIR-ben a felhasználók jogosultságának regisztrálá
sát, módosítását és annak megvonását a helyi szabályozásban meghatározott szintű szolgálati elöljáró hagyja jóvá.
A beállítást végző EIR adminisztrátor a jogosultság változtatását az időpont feljegyzésével papír alapú irat esetében a kezdeményező dokumentumon, elektronikus irat
esetében az elektronikus irat megjegyzés rovatában igazolja.
A kérelem irattári példánya a kezdeményezőnél, másodpéldánya az EIR adminisztrátornál marad.
38. Kiegészítés az Ált/40. 401. pontjához:
Az EIR-ben az alegységek szintjén is biztosítani kell
a szükséges jogosultságokat, illetve az alegység sajátos
működéséhez szükséges papíralapú nyilvántartásokat.
4. Záró rendelkezések 39. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
40. Az alkalmazó szervezetek iratkezelést felügyelő vezetői gondoskodjanak a szakutasításban rögzített szabályok ügyintézői állomány általi megismeréséről, valamint
a szabályok érvényre juttatásáról.
41. A szakutasításban külön nem említett gyakorlati
részletkérdésekben, az EIR-ben elérhető felhasználói kézikönyvben rögzítetteknek megfelelően kell eljárni.
42. A szakutasításban rögzített szabályokat az ügyviteli
szervek önállóan dolgozzák fel, azok alkalmazásában segítsék az ügyintézőket.
Gerőfi Szilárd ezredes s. k.,
csoportfőnök


text:
100/2016. (III. 23.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi XLII.  törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Tóth Tibor tűzoltó ezredest 2016. március 15-ei hatállyal tűzoltó
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2016. március 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2016. (IV. 5.) OGY határozata gróf Széchenyi István születésének 225. évfordulójáról való megemlékezésről.
1. Gróf Széchenyi István születésének 225. évfordulója alkalmából az  Országgyűlés tiszteleg és megemlékezik
a  legnagyobb magyarról, továbbá kinyilatkoztatja, hogy érvényesnek tartja, egyetért és szellemi értelemben
követendőnek tartja a gróf Széchenyi István, a legnagyobb magyar emlékének törvénybeiktatásáról szóló 1925. évi
XLV. törvénycikkben foglaltakat, miszerint:
„A magyar nemzet századik évfordulóját ünnepelvén annak az  eseménynek, hogy Széchenyi István gróf a  pozsonyi
országgyűlésen közéleti munkásságát megkezdte és 1825. november 3-án példát adó nagy tettével lehetővé tette
a Magyar Tudományos Akadémia megalapítását, a nemzetgyűlés elhatározta:
1.  § Széchenyi István gróf közéleti munkásságával, melyet alkotásainak nagy sora hirdet, a  nemzet háláját teljes
mértékben kiérdemelte.
2. § Nevének el nem mulható emlékezetét törvénybe iktatja.”
2. Az  Országgyűlés üdvözli, hogy a  Kormány gondoskodik a  nagycenki Széchenyi István Emlékmúzeum állandó
kiállításának újrarendezéséről, a  nagycenki Széchenyi-kápolna felújításáról, továbbá felkéri a  Kormányt, hogy
tudományos szimpózium keretében emlékezzék meg a legnagyobb magyarról.
3. Az  Országgyűlés felkéri a  Magyar Posta elnökét, hogy a  Magyar Posta emlékbélyeg kiadásával tisztelegjen gróf
Széchenyi István emléke előtt, születésének 225. évfordulója alkalmából.
4. Az  Országgyűlés szorgalmazza, hogy minden anyaországi és Kárpát-medencei magyar közösség emlékezzék meg
a legnagyobb magyarról.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1355/2014. (VI. 26.) Korm. határozata a KÖZOP-1.5.0-09-11-2012-0008 azonosító számú [„Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések – A közlekedésbiztonság növelése terén kifejtett rendőrségi tevékenység komplex fejlesztése (gyorsforgalmi hálózaton)” című] és a KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0017 azonosító számú [„Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések – A közlekedésbiztonság növelése terén kifejtett rendőrségi tevékenység komplex fejlesztése (országos főúthálózaton)” című] kiemelt projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a) a  KÖZOP-1.5.0-09-11-2012-0008 azonosító számú, „Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések
– A közlekedésbiztonság növelése terén kifejtett rendőrségi tevékenység komplex fejlesztése (gyorsforgalmi
hálózaton)” című kiemelt projekt támogatásának 278 704 194 forinttal, és
b) a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0017 azonosító számú, „Célzottan közlekedésbiztonságot javító
fejlesztések – A  közlekedésbiztonság növelése terén kifejtett rendőrségi tevékenység komplex fejlesztése
(országos főúthálózaton)” című kiemelt projekt támogatásának 1 240 611 917 forinttal
történő növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul az 1. pontban meghatározott projektek támogatási szerződéseinek módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2013. (XII. 30.) KIM rendelete a kormányablakok személyi és technikai feltételeiről.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a  területi
integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI.  törvény 21/B. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 12. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A kormányablakok működésének személyi feltételei 1. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: kormányhivatal) járási (fővárosi kerületi) hivatalai
(a  továbbiakban: járási hivatal) integrált ügyfélszolgálatán (a  továbbiakban: kormányablak) a  jogszabályok által
meghatározott feladatok ellátásához igazodó létszámú, de legalább az  ügyfélfogadást végző munkahelyek
számának megfelelő, a  Kormányablakkal összefüggő feladatokat ellátó személyek kiválasztásának és képzésének
szabályairól szóló kormányrendelet szerint kiválasztott és képzett kormánytisztviselőt (a  továbbiakban:
kormányablak ügyintéző) kell foglalkoztatni.
(2) Amennyiben egy kormányablaknál az  (1)  bekezdésben előírt feltételek a  kormányablak személyi állományával
bármely okból ideiglenesen nem biztosíthatóak, a járási hivatal vezetője köteles a szükséges létszám biztosításáról
gondoskodni.
2. A kormányablakokhoz biztosított általános technikai feltételek 2. § (1) A  kormányablak feladatai ellátásához az  1.  melléklet szerinti eszközöket, illetve informatikai szolgáltatásokat kell
biztosítani.
(2) Az  1.  melléklet szerinti eszközökön kizárólag az  e-közigazgatásért felelős miniszter által meghatározott vagy
jóváhagyott alkalmazások működtethetőek.
(3) Az  1.  melléklet szerinti eszközökre kizárólag az  e-közigazgatásért felelős miniszter által jóváhagyott szolgáltató
telepítheti a (2) bekezdés szerinti alkalmazásokat.
(4) Az  1.  melléklet szerinti eszközöket rendeltetésszerűen és biztonságosan, a  rájuk vonatkozó használati utasítások
szerint kell üzemeltetni.
3. Az okmánykiadással kapcsolatos nyilvántartási rendszerekhez való hozzáférés biztosítása
3. § (1) A  kormányablak ügyintéző számára a  kormányablakból elérhető okmánykiadással kapcsolatos nyilvántartási
rendszerekhez történő hozzáférési jogosultságot a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) biztosítja.
(2) A  kormányablak ügyintéző nevének, anyja nevének, születési helyének és idejének, valamint a  munkavégzés
helyének (a  továbbiakban: természetes személyazonosító adatok) jogosultsági nyilvántartásba vétele érdekében
a járási hivatal vezetője a kormányablak ügyintézői munkakör betöltésekor – a nyilvántartási rendszerekhez történő
hozzáférés terjedelmének a megjelölésével – a Hivatal által rendszeresített formanyomtatványon értesíti a Hivatalt.
(3) A (2) bekezdés szerinti értesítésben meg kell jelölni
a) az igénylő kormányablak megnevezését és címét,
b) a kormányablak ügyintéző természetes személyazonosító adatait,
c) a  kormányablak ügyintéző nyilvántartási rendszerekhez történő hozzáférésének az  igényelt terjedelmét
nyilvántartási rendszerenként.
 (4) A  kormányablak ügyintéző e  jogviszonyának vagy munkakörének megszűnéséről, valamint nyilvántartási
rendszerekhez történő hozzáférés terjedelmének a  megváltozásáról a  járási hivatal vezetője a  Hivatal által
rendszeresített formanyomtatványon haladéktalanul értesíti a Hivatalt.
(5) A (4) bekezdés szerinti értesítésben meg kell jelölni
a) a (3) bekezdés a) és b) pontja szerinti adatokat,
b) a  kormányablak ügyintéző felhasználónevét és a  nyilvántartási rendszerekhez való hozzáférését biztosító
kártya (a továbbiakban: SMART kártya) számát,
c) a kormányablak ügyintéző a nyilvántartási rendszerekhez történő hozzáférése visszavonása iránti igényt vagy
a nyilvántartási rendszerekhez történő hozzáférés igényelt terjedelmét. (6) A  kormányablak ügyintéző e  jogviszonyának vagy munkakörének megszűnéséről szóló értesítést a  járási hivatal
vezetője a kormányablak ügyintézőtől bevont SMART kártyával együtt küldi meg a Hivatal részére.
4. § (1) A  Hivatal a  3.  § szerinti értesítés alapján 5 munkanapon belül gondoskodik a  hozzáférés igényelt terjedelemben
történő biztosításáról vagy visszavonásáról és erről – új kormányablak ügyintéző esetén a  felhasználónév és
a SMART kártya megküldésével – tájékoztatja a járási hivatal vezetőjét.
(2) A járási hivatal vezetője nyilvántartást vezet azokról a kormányablak ügyintézőkről, akik hozzáféréssel rendelkeznek
a  kormányablakból elérhető nyilvántartási rendszerekhez. Az  e  bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza
a kormányablak ügyintéző:
a) természetes személyazonosító adatait,
b) felhasználói nevét,
c) a SMART kártya számát,
d) a felhasználói kártya átvételét igazoló aláírását,
e) hozzáférési jogosultságával érintett nyilvántartási rendszer megnevezését, a nyilvántartási rendszerhez való
hozzáférési jogosultságot, a hozzáférési jogosultság kezdő időpontját és időtartamát, valamint a hozzáférési
jogosultság módosításának, visszavonásának tényét és időpontját.
(3) A (2) bekezdés szerinti nyilvántartás adatait a hozzáférési jogosultság megszűnésétől számított 5 évig kell kezelni.
5. § (1) A kormányablak ügyintéző a SMART kártyát – a kirendelés és az átirányítás eseteit kivéve – a járási hivatalból nem
viheti ki, azt a munkaidőn kívül biztonságos, jól elzárható és illetéktelen személyek számára hozzáférhetetlen helyen
kell tárolnia. A kirendelés és átirányítás érdekében történő kártyamozgásokat megfelelően dokumentálni szükséges,
illetve ezen esetekben a biztonságos tárolásról ugyancsak gondoskodni szükséges.
(2) A  kormányablak ügyintéző a  SMART kártya használatát más személynek nem engedheti át, a  kártya és
a  nyilvántartási rendszerek használatát biztosító adatokat más személynek nem hozhatja tudomására. Ez  alól
kivételt képeznek a  kormányablak technikai eszközein és az  általa használt hálózaton keresztül a  választásokkal
összefüggésben végzett adatkezelési feladatok. Ezek ellátása érdekében az  erre – a  járási hivatal vezetője által  –
kijelölt személyek jogosultak a  fenti azonosítók megismerésére. Utóbbi esetben a  kártyahasználat ideiglenes
átadását jegyzőkönyvben kell rögzíteni, és a  választási feladatok befejeztével a  korábbi azonosítókat lehetőség
szerint rögtön meg kell változtatni.
(3) A  kormányablak ügyintéző a  kártya elvesztését, megrongálódását, megsemmisülését, illetéktelen birtokába
kerülését haladéktalanul köteles bejelenteni a járási hivatal vezetőjének.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott esetben a járási hivatal vezetője haladéktalanul, de legkésőbb a tudomásszerzés
napját követő munkanapon a  Hivatal által rendszeresített formanyomtatványon köteles tájékoztatni a  Hivatalt
a szükséges intézkedések végrehajtása érdekében.
(5) A Hivatal a SMART kártya pótlását 5 munkanapon belül biztosítja.
 (6) A kormányablak ügyintéző a kártyát a hozzáférési jogosultsága megszűnésekor, az utolsó kormányablak ügyintézői
munkakörben töltött munkanapján, valamint új kártya kibocsátása esetén köteles leadni a járási hivatal vezetőjének,
aki az átvételt írásban igazolja, és a 3. § (6) bekezdése szerint jár el.
4. Az okmánykiadáshoz biztosított további technikai feltételek 6. § (1) A kormányablak okmánykiadási feladatai ellátásához a 2. melléklet szerinti eszközöket kell biztosítani.
 (2) A  2.  melléklet szerinti eszközökön kizárólag a  külön jogszabályban kijelölt, kijelölés hiányában a  Hivatal, vagy
általa jóváhagyott szolgáltató által telepített, a  Hivatal által meghatározott vagy jóváhagyott alkalmazások
működtethetőek.
(3) A  2.  melléklet szerinti eszközöket rendeltetésszerűen és biztonságosan, a  rájuk vonatkozó használati utasítások
szerint kell üzemeltetni.
(4) A  Hivatal a  2.  melléklet szerinti eszközök üzemeltetésére vonatkozóan szakmai elvárásokat fogalmaz meg
az eszközök mindenkori üzemeltetőjének.
7. § (1) A  járási hivatal vezetője köteles biztosítani a  Hivatal által rendelkezésére bocsátott biankó okmányok, tartozékok,
rendszámok és kellékek biztonságos tárolását, szükség szerinti igénylését, illetve szigorú elszámolási rend szerinti
nyilvántartását.
(2) A  biankó okmányok, tartozékok, rendszámok és kellékek központi ellátásának rendjét és az  elszámolás szabályait
e rendelet 3. melléklete tartalmazza.
8. § (1) A  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtott szolgáltatásokról
szóló kormányrendelet szerinti elektronikus fizetési és elszámolási rendszerhez (a továbbiakban: EFER) csatlakozott,
okmánykiadási feladatot ellátó kormányablakban a  Hivatal a  kártyatranzakció helyén a  készpénz nélküli forgalom
lebonyolításának eszközéül szolgáló pénztárba épített vagy különálló elektronikus berendezést (a  továbbiakban:
POS terminál) biztosít.
(2) A  POS terminál okmánykiadáshoz kapcsolódó használatának szabályait a  Hivatal által jóváhagyott külön
szabályzatban kell rögzíteni.
5. Az okmánykiadó és egyéb célú munkahelyek közötti átalakítás szabályai
9. § (1) Az általános munkahely okmánykiadásra felkészített munkahellyé történő átalakításánál a munkaállomásról minden
adatot törölni kell, és arra csak az okmánykiadással összefüggő programok helyezhetők el.
(2) A gépet csak az átalakítás után szabad az okmánykiadással összefüggő virtuális hálózatba áthelyezni.
 (3) A  géphez – amennyiben ezek tárolása elkülönítetten történt – okmánykiadással összefüggő perifériákat
csatlakoztatni kell. 10. § (1) Az okmánykiadásra felkészített munkahely általános munkahellyé történő átalakításánál minden adatot törölni kell
a munkaállomásról, és arra az általános szolgáltatáshoz kapcsolódó programok helyezendők el.
(2) A  munkaállomást a  törlések elvégzését követően szabad csak az  általános kormányhivatali virtuális hálózatba
áthelyezni.
6. Záró rendelkezések 11. § (1) A  kormányablaknak a  rendeletben foglalt feltételeknek való megfelelést a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott
kivételekkel legkésőbb 2014. szeptember 30-ig kell teljesítenie.
(2) A kormányablaknak legkésőbb 2014. december 31-re kell teljesítenie az alábbi követelményeknek való megfelelést:
a) 1. melléklet 1. f ) pontban előírtak
b) 1. melléklet 5. b) pontban előírtak
c) 1. melléklet 6. b) pontban előírtak
d) 1. melléklet 6. c) pontban előírtak
e) 1. melléklet 6. g) pontban előírtak
(3) A kormányablaknak legkésőbb 2015. december 31-re kell teljesítenie az alábbi követelményeknek való megfelelést:
a) 1. melléklet 6. g) pontban előírtak
b) 1. melléklet 7. c) pontban előírtak
12. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
dr. navracsics tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1958/2013. (XII. 17.) Korm. határozata a KEOP-2.4.0/2F/09-11-2013-0001 azonosító számú („Vörösiszap szennyezés kármentesítése” című) nagyprojekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-2.4.0/2F/09-11-2013-0001 azonosító számú, „Vörösiszap szennyezés
kármentesítése” című nagyprojekt (a továbbiakban: projekt) javaslatot,
 2. hozzájárul a  projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi Operatív
Programok Irányító Hatósága általi – 2013-ban történő megkötéséhez,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és a vidékfejlesztési minisztert, hogy gondoskodjanak arról, hogy
a projekt a 2014. év során az Európai Bizottság részére benyújtásra kerüljön,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2014. október 31.
4. hozzájárul ahhoz, hogy a 2. pont szerinti támogatási szerződés szerinti kedvezményezett a kifizetéseket az Európai
Bizottság döntését megelőzően a  Környezet és Energia Operatív Program források terhére, a  projektben foglalt
támogatási arány figyelembe vételével elszámolja.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
325/2014. (IX. 4.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése és 36.  § (4)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter
javaslatára – Balázs Péter büntetés-végrehajtási ezredest 2014. szeptember 8-ai hatállyal büntetés-végrehajtási
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2014. szeptember 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1087/2010. (IV. 9.) Korm. határozata az Idősügyi Nemzeti Stratégia I. Cselekvési Terv 2010–2012..
A Kormány elfogadja az Idősügyi Nemzeti Stratégiáról szóló 81/2009. (X. 2.) OGY. határozat 1. b) pontjában foglalt feladatának
végrehajtása érdekében készített cselekvési tervet (a továb biak ban: Cselekvési Terv):
I. Általános rendelkezések I.1. Az Idősügyi Nemzeti Stratégia (a továb biak ban: Stratégia) céljainak meg valósítása érdekében a különböző társadalmi
szereplők idősügy terén végzett tevékenységét koordinálni kell
a) a kormány irányítása alá tartozó szervek, az idősügyben érintett háttérintézmények és a velük együttműködő
szervezetek vonatkozásában;
b) a kormányzati szervekkel, az idősödő és idős korosztállyal foglalkozó szakmai és társadalmi szervezetek
vonatkozásában;
c) az Időspolitikai Tárcaközi Bizottság (a továb biak ban: IPTB) létrehozása, szabályozása és működtetése révén.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter
társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős miniszter
kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter
társadalompolitika összehangolásáért felelős miniszter
oktatásért felelős miniszter
kultúráért felelős miniszter
egészségügyért felelős miniszter
helyi önkormányzatokért felelős miniszter
sportpolitikáért felelős miniszter
agrárpolitikáért felelős miniszter
gazdaságpolitikáért felelős miniszter
államháztartásért felelős miniszter
nyugdíjjárulék- és nyugdíjbiztosítási járulék-fizetés szabályozásáért felelős miniszter
áldozatsegítésért felelős miniszter
bűncselekmények megelőzéséért felelős miniszter
igazságügyért felelős miniszter
közlekedésért felelős miniszter
energiapolitikáért felelős miniszter
környezetvédelemért felelős miniszter
külpolitikáért felelős miniszter
honvédelemért felelős miniszter
Központi Statisztikai Hivatal elnöke
Határidő: IPTB létrehozására és megalakulására 2010. április 10.
szakmai és társadalmi szervezetekkel való együttműködés folyamatos
I.2. Ki kell alakítani a Cselekvési Tervben foglalt intézkedések eredményeinek mérését szolgáló indikátorokat és a mérés
módszereit.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Központi Statisztikai Hivatal elnöke
Határidő: 2011. március 31. II. Speciális rendelkezések 1. Aktivitását és függetlenségét, társadalmi presztízsét megőrző idősödő és idős ember
1/1. Át kell tekinteni az idősödéssel, idősüggyel kapcsolatos rendelkezésre álló statisztikai adatokat, fel kell térképezni
a hiányterületeket, javaslatokat kell kidolgozni a témával kapcsolatos kutatások meg valósítására.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Központi Statisztikai Hivatal elnöke
Határidő: folyamatos 1/2. Az idősödő és idős korosztályt érintő források biztosítása érdekében:
a) számba kell venni és rendszerezni kell a Stratégia prioritásai által érintett ágazatok meglévő forrásait, valamint
b) felül kell vizsgálni az idősödő és idős korosztály aktivitását, munkaerőpiacról a nyugdíjkorhatár előtti kikerülés
megelőzését célzó (pályázati) rendszereket.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter
gazdaságpolitikáért felelős miniszter
államháztartásért felelős miniszter
nyugdíjjárulék- és nyugdíjbiztosítási járulék-fizetés szabályozásáért felelős miniszter
Határidő: 2011. június 30.
1/3. Munkacsoport létrehozása az ágazati jogszabályok idősügyi szempontú áttekintése, felülvizsgálata érdekében,
valamint javaslattétel a szükséges módosítások, illetve szükség szerinti jogszabályalkotás előkészítésére.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
érintett miniszterek
Határidő: a munkacsoport megalakítása 2011. március 31.
a javaslattételre 2012. szeptember 30.
1/4. Szükséges munkacsoport alakítása a Nemzeti Alaptanterv felülvizsgálata egyenlő bánásmód, ezen belül az idősödők
és idősek társadalmi egyenlősége szempontjainak felülvizsgálata céljából, a felülvizsgálat eredménye alapján
javaslattétel a szükséges módosításokra.
Felelős: oktatásért felelős miniszter
Határidő: a munkacsoport megalakítására 2010. december 31.
a javaslattételre 2012. május 31. 2. Biztonság és megfelelő életminőség, a betegségek kockázatának alacsonyan tartása, az emberi méltóság megőrzése
és a funkcionális önállóság elősegítése
2/1. Az időskori jövedelembiztonság két alappillérét, a biztosítási elven működő – de a kötelező jelleghez kapcsolódóan
szolidaritási elemeket is tartalmazó – nyugdíjrendszert, valamint az idősek alapszükségleteihez igazodó rászorultsági
támogatási és gondozási rendszereket a pénzügyi fenntarthatóság követelménye mellett kell továbbfejleszteni,
a biztosítási elvű és a szociális alapú szolidaritás intézményesen is elkülönülő, átlátható rendszerében.
Felelős: államháztartásért felelős miniszter
nyugdíjjárulék- és nyugdíjbiztosítási járulék-fizetés szabályozásáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
2/2. Modellszámítások, hosszú távú előrejelzések a fenntartható, finanszírozható rendszerre. A távlati nyugdíjreformról
hatásvizsgálatok, modellszámítások alapján minél teljesebb társadalmi konszenzussal indokolt dönteni. Hosszú távon
is megőrzendő értéknek tekintendő, hogy a nyugdíjrendszer az időskori szociális biztonsági szempontoknak
megfelelő színvonalú ellátásokat nyújtson, ugyanakkor távlatilag is fenntartható, finanszírozható legyen, igazodjon
a változó feltételekhez. A nyugdíjak tükrözzék a biztosítási életutat, a megszerzett „várományt”, a biztosítási
teljesítmények (szolgálati idő, járulékfizetés alapjául szolgáló jövedelmek) arányait, valósuljon meg a nyugdíjak
értékőrzése.
Felelős: államháztartásért felelős miniszter
nyugdíjjárulék- és nyugdíjbiztosítási járulék-fizetés szabályozásáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
2/3. Az idősödők és idősek egészségi állapotának javítása érdekében a fizikai és lelki egészségmegőrzés eszközeként széles
körben ösztönözni, illetve népszerűsíteni szükséges a rendszeres testmozgást biztosító szabadidős sporttevékenységet.
Felelős: sportpolitikáért felelős miniszter
egészségügyért felelős miniszter
szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2010. december 31.
2/4. Fel kell mérni az idősödők és idősek korosztályát célzó telefonos lelki segélyszolgáltatások kiépítésének lehetőségeit
– ideértve az egységes európai hívószámok rendszeréhez való kapcsolódást – a gondozásra szoruló idősek és családtagjaik segítése céljával, különös tekintettel az Alzheimer-kór és más demencia megbetegedések vonatkozásában.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
2/5. Fel kell térképezni az idősödő és idős korosztály lelki állapotát, a lelki egészség megőrzésének lehetőségeit, különös
tekintettel a férfiak korai halálozási adataira és az időskori özvegység hatásaira.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2011. május 31.
2/6. Meg kell vizsgálni a lelki betegségeket kezelő ellátórendszert az idősödők és idősek lelki egészségének megtartása,
helyreállítása és az ellátás hatékonyságának növelése érdekében, szükség esetén javaslatot kell készíteni az egyes
ellátórendszerek (szociális-egészségügyi) kompetenciáit és feladatköreit illetően.
Felelős: egészségügyért felelős miniszter
szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2012. május 31.
2/7. Növelni kell az egészséges életmóddal, egészségtudatossággal foglalkozó programok számát, javítani az egyének
egészségük iránti felelősségét, ennek érdekében erősíteni kell az a helyi közösségek aktivitásának és a társas
támogatásoknak a fejlesztésével.
Felelős: egészségügyért felelős miniszter
sportpolitikáért felelős miniszter
helyi önkormányzatokért felelős miniszter
oktatásért felelős miniszter
kultúráért felelős miniszter
Határidő: 2011. december 31.
2/8. Ki kell kidolgozni a demens nappali ellátás módszertanát, a demens nappali ellátás modellezésének meg valósítását,
speciális képzési program kidolgozását a szociális területen dolgozók ismereteinek fejlesztésével, hangsúlyt helyezve
a demens idősek személyközpontú gondozására és hozzátartozói segítségnyújtásra egyaránt.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2012. december 31.
2/9. Ki kell dolgozni az idősödők és idősek áldozattá válásának megelőzésére felvilágosító, tájékoztató jellegű képzéseket,
a technikai jellegű ajánlások mellett az adott életkori sajátosságoknak megfelelő oktatás, bűncselekmény áldozatává
válás megelőzése céljával.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2012. március 31.
2/10. Elő kell segíteni az időskori betegségekhez kapcsolódó rehabilitációval foglalkozó programok számának, hozzáférhetőségének javítását, az ellátórendszer felülvizsgálatával, fejlesztésével.
Felelős: egészségügyért felelős miniszter
helyi önkormányzatokért felelős miniszter
Határidő: 2011. június 30. 3. Élethosszig tartó fejlődés, törekvés az életöröm, az autonómia megőrzésére és az önmeg valósításra
3/1. Az egészséges életmód attitűdrendszerének kialakulása, és annak egész életen át tartó megőrzésének érdekében meg
kell vizsgálni kistérségi szinten a szeniorsport támogatási lehetőségeit, amelyek a megfelelő tájékoztatással elősegítik
az idősödők és idősek fizikai aktivitásának növekedését.
Felelős: sportpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2010. december 31.
3/2. A Stratégia céljainak és az európai uniós források tervezési folyamata közötti összhang megteremtése érdekében ki
kell dolgozni annak szempontrendszerét, hogy a Stratégia céljai miképpen érvényesíthetők az egyes operatív
programok tervezése és végrehajtása során.
Felelős: gazdaságpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2011. augusztus 31.
3/3. El kell készíteni a Harmadik Kor Egyeteme képzési tematikáját, ki kell terjeszteni és ösztönözni kell az egész életen át
tartó tanulás lehetőségét elsősorban az idősödő és időskorú állampolgárokra a felnőttképzés keretei között,
figyelemmel a generációk együttműködésére és a kirekesztettség megelőzésére. A felnőttképzés szolgáltatásainak
városi – megyei – regionális és országos kiterjesztési lehetőségeinek felvázolása, képzési know-how elkészítése,
az időskorúak képzők és képzés alanyaiként való megjelenítése.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2011. május 31.
3/4. Az idősügyi szervezetek pályázási, forrásszervezési kompetenciáit fejlesztő képzési program, módszertan kidolgozása,
akkreditált képzési programok meg valósításának előkészítése.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30.
3/5. Fiatalok elképzelései saját sikeres idősödésükről – a sikeres idősödés koncepciója a felnövekvő nemzedék körében,
az intergenerációs kapcsolatok fejlesztése érdekében célzott kutatás a fiatal korosztály idősödésről alkotott véleményének megismerése céljával.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2011. április 30.
3/6. Az élethosszig tartó tanulás kereteinek kiterjesztése az idősödők és idősek korosztálya internetes ismereteinek,
felhasználói készségeinek fejlesztésére, a számítógépes képzések rendszerének fejlesztése, az információs szakadék
csökkentése és lehetőségekhez mért megszüntetése érdekében a tényleges internethasználók számának növelése.
Felelős: gazdaságpolitikáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos 4. Társadalmi részvétel és bevonódás, közösségi megbecsültség
4/1. Célzottan kell felkészülni az Európai Unió soros elnökségének idősügyi feladataira, nemzetközi együttműködések
kiépítésére, különös tekintettel az Önkéntesség Európai Éve, („Az aktív polgárságot előmozdító önkéntes
tevékenységek európai éve”) program idősvonatkozású meg valósítására.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2011. március 31.
4/2. Az idősödő és idős korosztályok aktív társadalmi részvételének fejlesztése, közösségi aktivitása, valamint az érdekérvényesítési képesség növelése érdekében meg kell vizsgálni valamennyi tárca közötti együttműködés lehetőségeit,
a meglévő jogszabályi környezet felülvizsgálatával, az együttműködési pontok feltárásával.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2012. március 31. 4/3. Meg kell vizsgálni az idősödő és idős korosztályok és közösségeik önálló kezdeményezéseit, fel kell mérni a vidéken élő
idősek kulturális és szabadidős tevékenységeinek támogatási lehetőségeit, ki kell dolgozni e tevékenységek pályázati
támogatási lehetőségeit.
Felelős: sportpolitikáért felelős miniszter
egészségügyért felelős miniszter
szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2012. június 30. 4/4. Tovább kell erősíteni az Integrált Közösségi Szolgáltató Terek (IKSZT-k) funkcióit, szolgáltatásait, annak érdekében,
hogy az IKSZT szolgáltatásain keresztül segítse a kistelepülésen élő idősek életminőségét.
Felelős: agrárpolitikáért felelős miniszter
oktatásért felelős miniszter
kultúráért felelős miniszter
szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
4/5. Az idősödők és idősek önkéntességének fejlesztésére, társadalmi részvételének erősítése és a generációk közötti
kapcsolatok mélyítése érdekében a Magyarországon kidolgozott, és elsőként itt alkalmazott, mára Európa több
országában ismert Kapu Programmal elősegíteni az országban a generációk közötti szolidaritást, az idősek társadalmi
hasznosságának, közösségi megbecsültségnek növelését. A Kapu Program módszertani központja által az emlékmunka módszerének alkalmazása tapasztalataira, valamint a meglévő Kapu Programok humán- és infrastruktúrájára
alapozva, „Korcsere Központok” létrehozása valamennyi régióban. A „Korcsere Központok” létrehozását köve tően,
régiónként három helyszínen önkéntes képzések biztosítása a Kapu Program eljárásrendje és az emlékmunka
módszerének alkalmazásával. A képzéseket köve tően a két generáció közötti együttműködést segítő önkéntes
programok, helyi akciók szervezése, lebonyolítása.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2012. szeptember 30.
5. Esélyegyenlőség, pozitív reakciók az idősödés és a hosszabbéletűség társadalompolitikai kihívásaira, fellépés
az ageizmus ellen
5/1. Képzéseket kell szervezni és lebonyolítani a központi, valamint a helyi közigazgatásban dolgozó köztisztviselők részére
az idősödők és idősek társadalmi egyenlősége témakörében. Szakemberek, közfeladat ellátásban részt vevő
szolgáltatók, a társadalom minden korcsoportjának megismertetése az emberi jogi, esélyegyenlőségi kérdéskörök
idősügyi vonatkozásaival.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2011. május 31.
5/2. Idősügyi Projekt az idős embereket megillető jogok érvényesülésének vizsgálata az Állampolgári Jogok Országgyűlési
Biztosa 2010-es projektjében az idős emberek fenntartható életminősége, a társadalom globális filozófiája mentén,
az emberi méltósághoz való alapjog prioritásán belül.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2010. december 31.
5/3. Az idősödők és idősek elleni erőszak megfelelő kezeléséhez szükséges, egységes szakmai protokoll kidolgozása,
a megelőzés, felismerés érdekében.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2011. december 31.
5/4. Meg kell vizsgálni az idősödők és idősek, valamint a generációk közötti kapcsolatok társadalmi egyenlőség
politikájának stratégiai elve (mainstreaming), mint módszer és kormányzati stratégia a központi közigazgatásban
történő alkalmazásának lehetőségeit és javaslatot kell tenni annak bevezetésére, valamint a generációk közötti
szolidaritás, kapcsolat mélyítését, erősítését szolgáló programok meg valósítására.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
érintett miniszterek
Határidő: 2011. december 31.
5/5. Fel kell tárni az együttműködések lehetőségeit az idősödő és idős korosztályokat érő bűncselekmények megelőzése,
illetve az idősödők és idősek áldozattá válásának prevenciója terén.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
bűncselekmények megelőzéséért felelős miniszter
Határidő: folyamatos 5/6. Az Egyenlő Bánásmód Hatóság – a témában ille té kes felelős miniszter kérésére – évente tájékoztassa az Idősügyi
Tanácsot azokról a jogesetekről, amelyek az idősek egyenlő bánásmódhoz való jogát érintik. A miniszter tegyen
javaslatot a szükséges intézkedésekre.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
94/2011. (V. 2.) KE határozata rendőr vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján a belügyminiszter előterjesztésére Papp
Károly rendőr dandártábornokot 2011. április 24-ei hatállyal rendőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2011. április 14. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
22/2010. (V. 14.) OGY határozata az Országgyűlés tisztségviselőinek megválasztásáról.
1. Az Országgyűlés az Alkotmány 21. §-ának (1) bekezdése, valamint a Házszabály 10. §-ának (1) bekezdése alapján az
Országgyűlés tisztségviselőivé a következő képviselőket választja: Elnök: dr. Schmitt Pál (Fidesz)
Alelnök: Jakab István (Fidesz) Lezsák Sándor (Fidesz) dr. Latorcai János (KDNP)
dr. Ujhelyi István (MSZP) Balczó Zoltán (Jobbik) Jegyző: Erdős Norbert (Fidesz)
Földesi Gyula (Fidesz) dr. Szűcs Lajos (Fidesz) Móring József Attila (KDNP)
dr. Tarnai Richárd (KDNP) Göndör István (MSZP) Nyakó István (MSZP)
Hegedűs Lorántné (Jobbik) dr. Lenhardt Balázs (Jobbik) Szilágyi Péter (LMP)
2. E határozat elfogadásakor lép hatályba. 3. Hatályát veszti az Országgyűlés tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 13/2006. (V. 16.) OGY határozat, valamint az
azt módosító 75/2007. (IX. 28.) OGY határozat, 53/2009. (VI. 18.) OGY határozat, 62/2009. (VII. 3.) OGY határozat, 71/2009.
(IX. 15.) OGY határozat, 97/2009. (XII. 15.) OGY határozat, továbbá az Országgyűlés tisztségviselőinek megválasztásáról
szóló 13/2006. (V. 16.) OGY határozat kiegészítéséről szóló 16/2006. (VI. 9.) OGY határozat.
dr. Horváth János s. k.,
az Országgyűlés korelnöke


text:
1525/2019. (IX. 5.) Korm. határozata a balatonfüredi Lóczy Lajos Gimnázium fejlesztéséről.
A Kormány a Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program II. ütemének keretében megvalósuló tanterem, tornaterem
és tanuszoda beruházások előkészítésével kapcsolatos intézkedésekről szóló 1281/2017. (VI. 2.) Korm. határozatban foglaltak
végrehajtása érdekében
 1. egyetért a  balatonfüredi Lóczy Lajos Gimnázium fejlesztésének (a  továbbiakban: Beruházás) programszerű
kormányzati magasépítési beruházásként történő megvalósításával a Balatonfüred belterület 3088 helyrajzi számú
ingatlanon;
2. egyetért azzal, hogy a Beruházás keretében létrejövő vagyonelemek
a) az  állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvény 4.  § (7) és
(8)  bekezdésében foglaltakkal összhangban Balatonfüred Város Önkormányzatát mint a  Beruházás
helyszínéül szolgáló ingatlan tulajdonosát illetik meg térítésmentesen,
b) a Balatonfüredi Tankerület Központ vagyonkezelésébe kerüljenek;
 3. a Beruházás megvalósítása érdekében a Beruházási Ügynökség által vállalható kötelezettségek felső korlátjáról szóló
1776/2018. (XII. 21.) Korm. határozat 1. pontja szerinti kötelezettségvállalási keret terhére a Beruházási Ügynökség
által vállalható kötelezettség összegét 1 464 390 692 forintban határozza meg;
4. a 3. pont szerinti összeg 2019. évi részének finanszírozása céljából az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 142 173 854 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
 5. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával
gondoskodjon a  3.  pont szerinti összeg 2020. évi részének rendelkezésre állásáról a  Magyarország központi
költségvetéséről szóló 2020. évi LXXI. törvény 1.  melléklet XLV. Kiemelt kormányzati magasépítési beruházások
fejezetben;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során a felmerülés ütemében
 6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a Beruházás kapcsán a Nemzeti Sportközpontokkal
létrejött támogatási jogviszonyok lezárásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök