text:
331/2019. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar ifjúság, különösen a  hátrányos helyzetű fiatalok nevelése érdekében végzett közösségépítő munkája
elismeréseként
Ábrahám Béla, a Don Bosco Szaléziak Szent István Magyar Tartományának tartományfőnöke részére,
a retorikaelmélet egyik vezető hazai kutatójaként végzett tudományos és oktatói munkája, valamint a  magyar
családokért folytatott példaértékű tevékenysége elismeréseként
dr. Aczél Petra Katalin, a  Budapesti Corvinus Egyetem Társadalomtudományi és Nemzetközi Kapcsolatok Kara
Magatartástudományi és Kommunikációelméleti Intézetének intézetigazgatója, egyetemi tanár, a Média a Családért
Alapítvány kuratóriumának elnöke részére,
a magyar–német barátság ápolása és a két nemzet közötti együttműködés elősegítése érdekében végzett önzetlen
tevékenysége elismeréseként
Apponyi Alfred gróf, a Rajna-Ruhr-vidéki Német–Magyar Társaság ügyvezetője, elnökségi tagja részére,
a magyar cukrászat hagyományainak ápolása, illetve értékeinek megőrzése és népszerűsítése iránt elhivatott,
kimagasló színvonalú munkája elismeréseként
Auguszt Olga cukrászmester, a budapesti Auguszt Belváros és az Auguszt Pavilon cukrászda alapítója részére,
a magyar–német politikai kapcsolatok erősítését és a két nemzet közötti barátság ápolását elkötelezetten szolgáló
tevékenysége elismeréseként
Axel E. Fischer, a Bundestag képviselője, a Bundestag Magyar Parlamenti Baráti Körének vezetője részére,
az anyaországi, illetve a határon túli magyar nyelvjárások, különösen a moldvai csángók dialektusának kutatása és
kultúrájának népszerűsítése érdekében végzett iskolateremtő tudományos és oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Balázs Józsefné dr. Fodor Katalin, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Magyar
Nyelvtudományi és Finnugor Intézete Magyar Nyelvtörténeti, Szociolingvisztikai, Dialektológiai Tanszékének
nyugalmazott egyetemi docense részére,
a hazai egészségügy radiológiai szakterületén végzett több évtizedes, magas színvonalú szakmai munkája
elismeréseként
dr. Balogh Endre László, a budapesti RADITEC Kft. – CT/MR Központ radiológus szakorvosa részére,
Füzesgyarmat város fejlesztése érdekében végzett magas színvonalú településvezetői és közösségépítő munkája
elismeréseként
Bere Károly, Füzesgyarmat város polgármestere részére,
az állattenyésztés területén végzett kutatásai, a  hazai szarvasmarha-tenyésztési ágazat fejlesztésében elért
kimagasló eredményei, valamint több évtizedes oktatói és oktatásszervezői tevékenysége elismeréseként
dr. Béri Béla Ujhelyi Imre-díjas agrármérnök, a  Debreceni Egyetem Mezőgazdaság-, Élelmiszertudományi és
Környezetgazdálkodási Kar Állattudományi, Biotechnológiai és Természetvédelmi Intézete Állattenyésztési
Tanszékének egyetemi docense részére,
a magyar és európai munkajog, illetve a  társadalombiztosítási jog területén végzett több mint három évtizedes,
nemzetközileg is elismert tudományos és oktatói munkája, valamint a  hazai munkajogi kodifikációban szerzett
érdemei elismeréseként
dr. Berke Gyula, a  Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara Munkajogi és Társadalombiztosítási Jogi
Tanszékének tanszékvezető egyetemi docense, a Kúria főtanácsadója részére,
a magyar–osztrák gazdasági és politikai kapcsolatok ápolása és fejlesztése, valamint Magyarország ausztriai
megítélésének javítása érdekében végzett munkája elismeréseként
Mag. Bettina Glatz-Kremsner, Magyarország bécsi és alsó-ausztriai tiszteletbeli konzulja, a  Casinos Austria
Részvénytársaság főigazgatója és az Österreichische Lotterien GmbH elnök-vezérigazgatója részére,
több évtizedes, elhivatott lelkipásztori szolgálata során a  magyar házaspárok és családok érdekében végzett
közösségépítő munkája elismeréseként
Blanckenstein György pápai káplán, a Szentendrei Keresztelő Szent János Plébánia plébánosa részére,
a fiatalok keresztény szellemben való nevelése iránt elhivatott lelkipásztori szolgálata, valamint az  államosított
erdélyi egyházi javak visszaszerzésében vállalt jelentős szerepe elismeréseként
Bodó Imre tiszteletbeli főesperes, szentszéki tanácsos, a kézdiszárazpataki római katolikus egyházközség plébánosa
részére,
több évtizedes, kiemelkedő oktatói és kutatói munkája, valamint a  kémiai tudományok népszerűsítését szolgáló
ismeretterjesztő tevékenysége elismeréseként
dr. Buglyó Péter, a  Debreceni Egyetem Természettudományi és Technológiai Kar Kémiai Intézete Szervetlen és
Analitikai Kémiai Tanszékének egyetemi docense részére,
Jánoshalma város infrastrukturális fejlesztését többek között a  helyi közintézmények felújításával szolgáló, sikeres
településvezetői munkája elismeréseként
Czeller Zoltán, Jánoshalma város polgármestere részére,
a politikatudomány területén folytatott kiváló kutatói és elhivatott oktatói munkája, valamint a  magyar politikai
kultúra fejlesztésében betöltött szerepe elismeréseként
dr. Csizmadia Ervin politológus, a  Magyar Tudományos Akadémia Politikatudományi Intézetének tudományos
főmunkatársa, a  Méltányosság Politikaelemző Központ igazgatója, a  Miskolci Egyetem Bölcsészettudományi Kara
Alkalmazott Társadalomtudományok Intézetének docense részére,
a mélyműveléses bányászat kőzetmechanikai és üregállékonysági problémáinak megoldásában elért, nemzetközi
szinten is elismert kutatási eredményei, valamint magas színvonalú oktatói és dékánhelyettesi munkája
elismeréseként
dr. Debreczeni Ákos, a  Miskolci Egyetem Műszaki Földtudományi Karának dékánhelyettese, a  Bányászati és
Geotechnikai Intézeti Tanszék tanszékvezetője részére,
a székelyföldi vadászati kapcsolatok ápolását, valamint a  vadászati kultúra széles körű megismertetését több
évtizede szolgáló kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Demeter János, a Vadon Egyesület ügyvezető elnöke részére,
a Schönstatt Családmozgalom magyarországi meghonosítását szolgáló munkája, valamint Budapest fejlesztése
érdekében végzett közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Endrédy István környezetvédelmi szakmérnök, volt fővárosi képviselő, a Magyar Schönstatti Családmozgalom volt
vezetője, a Családok a Családért Egyesület volt elnöke részére,
két évtizedes, magas színvonalú tiszteletbeli konzuli munkája, valamint a  nyugat-afrikai államokkal kialakított
politikai-gazdasági kapcsolatok fejlesztésében elért eredményei elismeréseként
Entz Boldizsár Péter, a Ghánai Köztársaság budapesti tiszteletbeli főkonzulja részére,
a szociológia területén folytatott értékes kutatói és oktatói munkája, valamint a magyar családok támogatása, illetve
a családbarát társadalmi környezet megteremtése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Farkas Péter szociológus, humánökológus, a Kopp Mária Intézet a Népesedésért és a Családokért kutatási vezetője,
a Pázmány Péter Katolikus Egyetem szociológia szakának egykori oktatója részére,
Verpelét város fejlesztésében elért kimagasló eredményei, valamint a  település várossá nyilvánítása érdekében
végzett munkája elismeréseként
Farkas Sándor, Verpelét város polgármestere részére,
kiemelkedő szakmai pályafutása, valamint az  amerikai diaszpórában élő magyarság érdekében végzett
tevékenysége, példamutató életútja elismeréseként
Farkas Tibor repülő- és űrkutató mérnök, az USA Nyugati Parti Magyar Tudósklub alapító és vezetőségi tagja részére,
hat évtizedes példaadó lelkipásztori szolgálata, értékőrző és közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Fekete János, a Kalocsa-Kecskeméti Főegyházmegye címzetes esperese, nyugalmazott plébánosa részére,
a komplex pszicho-, farmako- és szocioterápiás gyógyításban elért eredményei, a  művészetterápiás képzés
kifejlesztésében vállalt szerepe, valamint az öngyilkosság lélektani hátterével kapcsolatos kutatásai elismeréseként
dr. Fekete Sándor pszichiáter, a  Pécsi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kara Pszichiátriai és
Pszichoterápiás Klinikájának egyetemi tanára részére,
Baja város és a helyi közösség szolgálata iránt elkötelezett, két évtizedes településvezetői munkája elismeréseként
Fercsák Róbert, Baja város polgármestere részére,
a XVI–XVII. századi magyar zenetörténet egyik vezető hazai kutatójaként végzett elkötelezett munkája, valamint
jelentős publikációi elismeréseként
Ferenczi Ilona Szabolcsi Bence-díjas és Károli Gáspár-díjas zenetörténész, a  Magyar Tudományos Akadémia
Bölcsészettudományi Kutatóközpontja Zenetudományi Intézetének nyugalmazott tudományos főmunkatársa
részére,
több évtizedes színpadi, filmes és televíziós pályafutása során nyújtott, nagy népszerűségnek örvendő alakításai
elismeréseként
Fodor Zsóka színművész részére,
több évtizedes, iskolateremtő kutatói és oktatói pályája, oktatás-, illetve tudományszervezői tevékenysége, valamint
széles körű kultúranépszerűsítő munkája elismeréseként
dr. Gazda István tudománytörténész, a Magyar Tudománytörténeti Intézet ügyvezető igazgatója részére,
az erdélyi magyar etnográfia és folklorisztika területén elért kutatási eredményei, valamint nagy hatású oktatói
munkája elismeréseként
Gazda Klára néprajzkutató, a  Babeş–Bolyai Tudományegyetem Magyar Néprajz és Antropológia Intézetének
nyugalmazott egyetemi docense részére,
a magyar–holland kapcsolatok fejlesztését a  Gödöllő és Wageningen közötti testvérvárosi kötelék erősítésével
szolgáló évtizedes tevékenysége elismeréseként
Geert van Rumund, Wageningen város polgármestere részére,
a magyar–amerikai kapcsolatok fejlesztéséhez, valamint a  hazai kezdő vállalkozások nemzetközi elismertetéséhez
hozzájáruló munkája elismeréseként
George Friedman, a Geopolitical Futures folyóirat alapítója és elnöke részére,
a magyar fémipar területén folytatott több évtizedes, a  szomszédos országokkal kiépített gazdasági kapcsolatok
fejlesztéséhez is hozzájáruló sikeres szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Géresi József, a Géresi József Hidraulika Szerviz tulajdonosa részére,
több évtizedes, főként a  gazdasági társasági jog területén eredményes ügyvédi pályafutása, valamint hazánk
külgazdasági kapcsolatainak építésében vállalt szerepe elismeréseként
dr. Gortvay István ügyvéd, a Gortvay Ügyvédi Iroda tulajdonosa részére,
Gyula város érdekében végzett érték- és közösségteremtő településvezetői munkája elismeréseként
dr. Görgényi Ernő István, Gyula város polgármestere részére,
Érd város és Fejér megye lakóinak érdekében végzett odaadó szolgálata, valamint a  katolikus oktatás-nevelés
területén elért eredményei elismeréseként
Hajdu Ferenc kanonok, a  Székesfehérvári Egyházmegye általános helynöke, az  Érd-Újváros Plébánia plébánosa
részére,
az arabisztika területén folytatott, nemzetközi szinten is elismert tudományos kutatásai, valamint az arab nyelv hazai
oktatásában végzett magas szintű munkája elismeréseként
dr. Iványi Tamás, a Kőrösi Csoma Társaság főtitkára, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kara
Sémi Filológiai és Arab Tanszékének nyugalmazott egyetemi docense részére,
a magyar–lengyel barátság elmélyítése érdekében végzett sokrétű tevékenysége elismeréseként
Jan Juszczak, a Krosnoi Járás volt elöljárója részére,
a magyar irodalomtörténeti szemléletben új szempontokat érvényesítő szépirodalmi és tudományos életműve
elismeréseként
dr. Jánosi Zoltán József Attila-díjas irodalomtörténész, szerkesztő részére,
az ortopédia területén végzett lelkiismeretes gyógyítómunkája, valamint elhivatott oktatói és példaértékű szakmai
közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Jónás Zoltán, a Debreceni Egyetem Klinikai Központja Ortopédiai Klinikájának főorvosa részére,
hazánk nemzetközi agrárkapcsolatainak fejlesztésében elért szakdiplomáciai eredményei, valamint az  ENSZ
mezőgazdasági és világélelmezési szervezeteiben végzett sikeres érdekképviseleti tevékenysége elismeréseként
Kálmán Zoltán, Magyarország állandó képviselője az  ENSZ római székhelyű élelmezési és mezőgazdasági
szervezeteiben, rendkívüli követ részére,
kiemelkedő tudományos tevékenysége, valamint a  határon túli magyarság érdekvédelme területén végzett
fáradhatatlan munkája elismeréseként
dr. Kántor Zoltán szociológus, politológus, a Bethlen Gábor Zrt. Nemzetpolitikai Kutatóintézet igazgatója, a Pázmány
Péter Katolikus Egyetem Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar Nemzetközi és Politikatudományi Intézete
Politológia Tanszékének oktatója részére,
az európai családok védelme és az  újkori keresztényüldözés elleni küzdelem területén végzett munkája, valamint
Magyarország melletti kiállása elismeréseként
Kees van der Staaij, a Holland Királyság Képviselőházának tagja, a Staatkundig Gereformeerde Partij vezetője részére,
a magyar vízilabdasport területén elért nemzetközileg is kiemelkedő eredményei, valamint a  sportág
hagyományainak ápolása és az utánpótlás nevelése érdekében végzett munkája elismeréseként
Kenéz György olimpiai bajnok vízilabdázó, az  Angyalföldi Sportiskola és Diáksport Egyesület vízilabdaedzője,
a Vasas SC örökös bajnoka részére,
Dabas város fejlesztését és az  ott élők életminőségének javítását szem előtt tartó, eredményes településvezetői
munkája elismeréseként
Kőszegi Zoltán, Dabas város polgármestere, volt országgyűlési képviselő részére,
kimagasló színvonalú operatőri pályája, valamint számos nagy sikerű kortárs hazai filmalkotás létrejöttéhez
hozzájáruló sokoldalú produceri tevékenysége elismeréseként
dr. Lajos Tamás Balázs Béla-díjas operatőr, filmproducer, a Film Positive Productions Kft. ügyvezetője részére,
a szlovákiai magyarság nyelvhasználatának, illetve a  kétnyelvűség törvényszerűségeinek és következményeinek
kutatójaként elért eredményei, valamint iskolateremtő egyetemi oktatói munkája elismeréseként
dr. Lanstyák István nyelvész, a  pozsonyi Comenius Egyetem Bölcsészettudományi Kara Magyar Nyelv és Irodalom
Tanszékének egyetemi tanára részére,
a nehéz helyzetben lévő magyar fiatalok otthonteremtését támogató, több évtizedes karitatív tevékenysége
elismeréseként
Lőrincz Kálmán, a Házat-Hazát Alapítvány alapító igazgatója részére,
az amerikai diaszpórában élő magyarság megmaradása, illetve az  anyaországiakkal való kapcsolatának ápolása
érdekében végzett fáradhatatlan közösségépítő munkája elismeréseként
Ludányi András János, a Magyar Baráti Közösség társalapítója, az Ohio Northern University nyugalmazott egyetemi
tanára részére,
a rábízott településeken élők szolgálata iránt elhivatott, több évtizedes lelkészi munkája, valamint sokoldalú
társadalmi szervezőtevékenysége elismeréseként
Lupták György, a  Déli Evangélikus Egyházkerület püspökhelyettese, a  Bács-Kiskun Evangélikus Egyházmegye
esperese, a Kiskőrösi Evangélikus Egyházközség igazgató lelkésze részére,
a szoftververifikációval és -validációval, illetve a  biztonságkritikus rendszerekkel kapcsolatos kutatási eredményei,
valamint az  informatikai felsőoktatás területén végzett több évtizedes oktatói és képzésfejlesztési munkája
elismeréseként
dr. Majzik István, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Villamosmérnöki és Informatikai Kara
Méréstechnika és Információs Rendszerek Tanszékének tanszékvezető-helyettes egyetemi docense részére,
a magyarországi rászorulók életkörülményeinek javítása érdekében végzett odaadó karitatív tevékenysége
elismeréseként
Maria Clary grófnő, a  Szuverén Máltai Lovagrend dámája, a  Németországi Máltai Segélyszolgálat München Városi
egységének külügyekért felelős szolgálatvezetője részére,
Balassagyarmat város fejlesztése és a  helyi kultúra ápolása iránt elkötelezett, több évtizedes településvezetői
munkája elismeréseként
Medvácz Lajos, Balassagyarmat város polgármestere részére,
a magyarországi és németországi zsidó intézmények közötti kapcsolatok támogatásában, valamint a  különböző
vallások közötti párbeszéd elősegítésében vállalt szerepe elismeréseként
Michael N. Szentei-Heise, a Düsseldorfi Zsidó Hitközség ügyvezető igazgatója részére,
a magyar–francia kapcsolatok elmélyítését sokrétűen szolgáló tevékenysége, valamint Magyarország melletti
következetes kiállása elismeréseként
Michel Herbillon, a Francia Nemzetgyűlés képviselője részére,
a gyermekgyógyászat területén végzett lelkiismeretes gyógyítómunkája, valamint példaértékű tudományos, oktatói
és szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Mogyorósy Gábor, a  Debreceni Egyetem Általános Orvostudományi Kar Klinikai Központ Gyermekgyógyászati
Klinikájának Gyermek Belgyógyászati nem önálló Tanszékének tanszékvezető egyetemi docense részére,
Magyarország és a Szentszék kapcsolatainak fejlesztése, valamint a római magyar közösség támogatása érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
Moles Luciano építészmérnök, a római Engel&Völkers EV MMC Italia S.R.L. munkatársa részére,
Berettyóújfalu város és a  bihari térség fejlesztése, illetve határon túli magyar kapcsolatainak ápolása érdekében
végzett példamutató tevékenysége elismeréseként
Muraközi István, Berettyóújfalu város polgármestere részére,
a magyar–algériai politikai és sportdiplomáciai kapcsolatok fejlesztése terén elért eredményei elismeréseként
Mustapha Berraf, az Algériai Olimpiai és Sportbizottság és a Nemzeti Olimpiai Bizottságok Afrikai Egyesülete elnöke
részére,
az építészettudomány területén végzett szakmai munkája, valamint oktatói és tudományos tevékenysége
elismeréseként
dr. Müller Ferenc építészmérnök, a  Moholy-Nagy Művészeti Egyetem nyugalmazott egyetemi tanára, a  Magyar
Építészek Kamarája és Szövetsége volt elnöke részére,
Sellye város gazdasági és infrastrukturális fejlesztése érdekében végzett eredményes településvezetői munkája
elismeréseként
Nagy Attila, Sellye város polgármestere részére,
Füzesabony város gazdasági és infrastrukturális fejlesztését, valamint a helyi közösségi, illetve sportélet élénkítését
szolgáló, sikeres településvezetői munkája elismeréseként
Nagy Csaba, Füzesabony város polgármestere részére,
a hazai igazságszolgáltatás területén végzett több évtizedes, példaértékű szakmai és vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Nagy Gizella Edit, a Püspökladányi Járási Ügyészség vezető ügyésze részére,
Bátonyterenye város gazdasági felemelkedését és az ott élők életminőségének javítását sokrétűen szolgáló, sikeres
településvezetői munkája elismeréseként
Nagy-Majdon József, Bátonyterenye város polgármestere részére,
a szerszámgépek és gyártórendszerek fejlesztése területén elért eredményei, valamint szakterületének nemzetközi
elismertetéséhez hozzájáruló kutatási projektvezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Németh István, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gépészmérnöki Kara Gyártástudomány és
-technológia Tanszékének tanszékvezető-helyettes egyetemi docense részére,
a hazai családi, mikro- és kisvállalkozások versenyképességének növelése érdekében végzett magas színvonalú
érdekképviseleti tevékenysége elismeréseként
Németh László Tivadar, az Ipartestületek Országos Szövetségének elnöke részére,
a pszichológia, különösen az iskolapszichológia területén végzett közel négy évtizedes, jelentős kutatói, oktatói és
képzésfejlesztői tevékenysége elismeréseként
Némethné dr. Kollár Katalin Eötvös József-díjas pszichológus, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Pedagógiai és
Pszichológiai Kar Pszichológiai Intézete Iskolapszichológia Tanszékének tanszékvezető egyetemi docense részére,
a magyar bábművészet és gyermekszínjátszás elismert tervezőjeként végzett alkotómunkája, valamint a  Kolibri
Színház képzőművészeti arculatának kialakításában vállalt kimagasló szerepe elismeréseként
Orosz Klaudia Jászai Mari-díjas látványtervező, a  Kolibri Gyermek- és Ifjúsági Színház képzőművészeti vezetője
részére,
közel három évtizedes építészmérnöki pályája, valamint számos ikonikus hazai műemlék épület rekonstrukciójában
végzett kiemelkedő színvonalú munkája elismeréseként
Oroszlány Ferenc Sándor építészmérnök, az OR-M Mérnöki Kft. ügyvezető igazgatója részére,
a hazai gazdálkodó szervezetek magas szintű jogi képviselete terén végzett több évtizedes munkája, valamint
a kamarai fegyelmi gyakorlat jogegységének megteremtésében betöltött szerepe elismeréseként
dr. Óvári Győző Oktáv, az Óvári és Társai Ügyvédi Iroda ügyvédje, a Magyar Ügyvédi Kamara küldöttgyűlésének tagja
részére,
több évtizedes gyógyítómunkája, valamint Kecskemét város érdekében elkötelezetten végzett, értékteremtő
közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Pánczél Gyula nyugalmazott tüdőgyógyász főorvos, volt országgyűlési képviselő részére,
sikeres előadóművészi pályafutása, valamint kulturális műsorok szerkesztő-műsorvezetőjeként folytatott televíziós
tevékenysége elismeréseként
Paor Lilla előadóművész, műsorvezető, a „hatoscsatorna” ügyvezető igazgatója részére,
Gyál város fejlesztése és a helyi közösségi élet támogatása érdekében végzett innovatív településvezetői munkája
elismeréseként
Pápai Mihály, Gyál város polgármestere részére,
a hazai COOP szövetkezeti kereskedelmi rendszer átalakításában betöltött kiemelkedő szerepe elismeréseként
Pekó László, a Nyírség-Zemplén Coop Kereskedelmi Zrt. vezérigazgatója részére,
a hallássérültek pedagógiája területén folytatott kutatásai, valamint a  hazai gyógypedagógai képzésben végzett
sokrétű oktatói és képzésfejlesztői munkája elismeréseként
dr. Perlusz Andrea, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bárczi Gusztáv Gyógypedagógiai Karának tudományos
és stratégiai ügyekért felelős dékánhelyettese, a  European Agency for Special Needs and Inclusive Education
magyarországi nemzeti koordinátora részére,
az ausztráliai magyarság identitásának megőrzése érdekében végzett önzetlen közösségépítő és kultúraszervező
tevékenysége elismeréseként
Piri József, a sydney-i Délvidéki Magyar Szövetség elnöke részére,
a szenvedélybetegséggel küzdő emberek támogatása, illetve rehabilitációjának segítése iránt elhivatott lelkészi
szolgálata elismeréseként
Pótor László, a Nyírmeggyesi Református Egyházközség lelkipásztora részére,
a mezőgazdasági vállalatökonómia területén elért eredményei, valamint az  egyetemen végzett kiemelkedő
oktatásszervezői és képzésfejlesztői munkája elismeréseként
dr. Pupos Tibor Ujhelyi Imre-díjas és Trefort Ágoston-díjas agrármérnök, a  Pannon Egyetem Georgikon Kara
Gazdasági, Társadalomtudományi és Vidékfejlesztési Tanszékének egyetemi tanára részére,
a hazai állategészségügy területén folytatott magas színvonalú gyógyítómunkája, valamint Miskolc város
jégkorongsportjának újraindításában vállalt jelentős szerepe elismeréseként
dr. Puskás Gábor, a  Miskolci Állatkórház Kft. praxisvezető állatorvosa, a  Miskolci Jegesmedve Jégkorong
Sportegyesület alapítója és tiszteletbeli elnöke részére,
négy évtizedes, sokoldalú alkotói pályája, valamint Miskolc város megújult arculatának kialakítása érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
Puskás Péter Kós Károly-díjas, Pro Architectura díjas és Ybl Miklós-díjas építész, a Műépítész Építészeti Tervezőiroda
Kft. ügyvezetője, vezető tervezője részére,
a szociális szolgáltatások rendszerének fejlesztése, különösen az  idős emberek, illetve a  demenciával küzdők és
családtagjaik életminőségének javítása érdekében végzett odaadó munkája elismeréseként
dr. Radnainé dr. Egervári Ágnes, a Katolikus Szeretetszolgálat főigazgatója részére,
a Jász-Nagykun-Szolnok megyében élők egészségének megőrzése, illetve betegségének megelőzése érdekében
végzett több mint négy évtizedes példaértékű munkája elismeréseként
dr. Rédl Jenő, a  Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Hetényi Géza Kórház-Rendelőintézet Nephrológiai Osztályának
osztályvezető főorvosa, a szolnoki Diaverum Hungary Kft. Dialysis Központ orvos-igazgatója részére,
a nukleáris fizika területén elért eredményei, valamint a  tudományterületet érintő magyar–venezuelai
együttműködés fejlesztését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Sajo-Bohus László PhD., a caracasi Simón Bolívar Egyetem professor emeritusa részére,
hazánk épített örökségének védelme érdekében végzett szakmai tevékenysége, valamint a  magyar családok
megerősítését és a fiatalok értékközpontú nevelését elősegítő önzetlen munkája elismeréseként
dr. Seidl Ágoston vegyészmérnök, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem címzetes egyetemi docense,
a Magyarádi Kft. ügyvezetője, a Nagycsaládosok Országos Egyesületének volt főtitkára részére,
nemzetközi jelentőségű szobrász- és éremművészi pályája, valamint kimagasló színvonalú művészetpedagógiai
tevékenysége elismeréseként
Soltra E. Tamás szobrász- és éremművész, a  Soproni Egyetem Simonyi Károly Műszaki, Faanyagtudományi és
Művészeti Kara Alkalmazott Művészeti Intézetének egyetemi docense részére,
a Peter Cerny Alapítvány szakmai vezetőjeként a  koraszülöttek intenzív ellátására specializált szállítási szolgálat
hazai bevezetésében vállalt kiemelkedő szerepe elismeréseként
dr. Somogyvári Zsolt Batthyány-Strattmann László-díjas csecsemő- és gyermekgyógyász, neonatológus
szakorvos, a  Semmelweis Egyetem Egészségtudományi Kar Egészségfejlesztési és Klinikai Módszertani Intézete
Családgondozási és Módszertani Tanszékének tanszékvezető főiskolai tanára, a  Peter Cerny Alapítvány szakmai
vezetője részére,
a vadon élő állatfajok betegségeivel kapcsolatos kutatási eredményei, valamint több évtizedes oktatói munkája
elismeréseként
dr. Sugár László István, a Kaposvári Egyetem Agrár- és Környezettudományi Karának professor emeritusa részére,
Heves város infrastrukturális fejlesztésében elért eredményei, elkötelezett településvezetői munkája elismeréseként
Sveiczer Sándor, Heves város polgármestere részére,
Pesterzsébet fejlesztése, illetve kulturális életének élénkítése érdekében végzett, a  főváros eredményes
működéséhez hozzájáruló polgármesteri munkája elismeréseként
Szabados Ákos, Budapest Főváros XX. kerület Pesterzsébet polgármestere, volt országgyűlési képviselő részére,
Hollókő község fejlesztése, valamint a  helyi kulturális értékek megőrzése és továbbadása iránt elkötelezett
településvezetői munkája elismeréseként
Szabó Csaba, Hollókő község polgármestere, volt országgyűlési képviselő részére,
a magyar zsidóság közösségi életének szervezése, illetve kulturális értékeinek megőrzése, valamint a  holokauszt
túlélőinek kárpótlása érdekében végzett munkája elismeréseként
Szabó György, a Magyarországi Zsidó Örökség Közalapítvány kuratóriumának elnöke részére,
a geodétaképzés érdekében folytatott több évtizedes oktatói tevékenysége, valamint szakmai közéleti munkája
elismeréseként
dr. Szepes András József földmérő mérnök, a Fejér Megyei Mérnöki Kamara elnöke részére,
az erdélyi és anyaországi tudományos, illetve oktatási kapcsolatok ápolását többek között a marosvásárhelyi magyar
nyelvű orvosképzés biztosításával szolgáló tevékenysége elismeréseként
dr. Szilágyi Tibor orvos, tudományos kutató, a Marosvásárhelyi Orvosi, Gyógyszerészeti, Tudomány- és Technológiai
Egyetem egyetemi tanára részére,
Putnok város érdekében végzett több évtizedes, kimagasló színvonalú településvezetői munkája elismeréseként
Tamás Barnabás, Putnok város polgármestere, volt országgyűlési képviselő részére,
a Stuttgartban és környékén élő erdélyi magyar közösség összefogását, valamint identitásának megőrzését és
hagyományainak ápolását szolgáló munkája elismeréseként
Tamás Péter László, az Erdélyi Világszövetség Nyugatnémetországi csoportjának elnöke részére,
a hazai magánerdő- és vadgazdálkodás fejlesztése, valamint a fiatalok környezettudatosságra nevelése érdekében
végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Támba Miklós, a  Napkori Erdőgazdák Zrt. vezérigazgatója, a  Magán Erdőtulajdonosok és Gazdálkodók Országos
Szövetségének egykori alelnöke részére,
több évtizedes egyházépítő szolgálata, valamint a  fiatalok keresztény szellemiségű nevelése érdekében végzett
munkája elismeréseként
Tóth András kanonok, kerületi esperes, püspöki tanácsos, plébános, a  Nagykátai Váci Mihály Katolikus Általános
Iskola lelkivezetője részére,
a Selye János Egyetem működtetésében elért eredményei, valamint oktatói munkája és a fiatal magyar tehetségek
támogatásában vállalt szerepe elismeréseként
prof. RNDr. Tóth János PhD., a komáromi Selye János Egyetem általános és fejlesztési rektorhelyettese, egyetemi tanár
részére,
a COOP csoport észak-magyarországi régiójának gazdasági fejlesztésében betöltött kiemelkedő szerepe
elismeréseként
Tóth László, az UNIÓ COOP Zrt. vezérigazgatója részére,
Magyarország paraguayi képviselete, valamint a  két ország közötti kapcsolatok szorosabbra fűzése érdekében
végzett odaadó munkája elismeréseként
Tömböly Dénes, Magyarország asuncióni tiszteletbeli főkonzulja részére,
a magyar evangélikus egyházzene értékeinek megőrzését és továbbadását szolgáló fél évszázados művészi és
oktatói tevékenysége elismeréseként
Trajtler Gábor Károli Gáspár-díjas teológus, orgonaművész, az egykori Evangélikus Teológiai Akadémia nyugalmazott
tanszékvezető docense, a  Magyarországi Evangélikus Egyház volt országos egyházzenei igazgatója, a  Pesti
Evangélikus Egyház Deák Téri Egyházközségének nyugalmazott lelkésze részére,
a nemzeti rendezvények szakszerű és méltó lebonyolításához hozzájáruló több évtizedes, kimagasló színvonalú
munkája elismeréseként
Varga Szilvia, a Hungarofest Nemzeti Rendezvényszervező Nonprofit Kft. szakmai igazgatója részére,
a közművelődés területén végzett kiemelkedő közösségépítő és kulturális szervezőtevékenysége, valamint
a  Kulturális Közfoglalkoztatási Program megvalósítását, illetve a  kulturális alapellátás rendszerének kialakítását
elősegítő munkája elismeréseként
Závogyán Magdolna, az  NMI Művelődési Intézet Nonprofit Közhasznú Kft. ügyvezető igazgatója, az  Emberi
Erőforrások Minisztériuma volt kultúráért felelős helyettes államtitkára részére,
a magyar történelem lengyelországi megismertetését, valamint a két nemzet történeti kapcsolatainak bemutatását
és népszerűsítését, illetve barátságának ápolását szolgáló tevékenysége elismeréseként
Zbigniew Wawer hadtörténész, a varsói Királyi Łazienki Park és Kastélymúzeum igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata; az árvízvédelem területén, valamint a  tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelése során végzett
kiemelkedő parancsnoki munkája elismeréseként
Antal László István ezredes, a Magyar Honvédség 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Ezredének ezredparancsnoka részére,
a haza védelme és a  nemzet biztonsága érdekében végzett kiemelkedően eredményes tevékenysége
elismeréseként
Hajdú György Péter dandártábornok, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat igazgatója, főigazgató-helyettese részére,
több évtizedes rendvédelmi és szervezetbiztonsági pályafutása során végzett magas színvonalú, különösen
a  védelmi igazgatási rendszer eredményes működéséhez hozzájáruló szakmai és vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Kesztyűs Rudolf nyugállományú rendőr dandártábornok, a Miniszterelnökség Szervezetbiztonsági Főosztályának
főosztályvezetője, Budapest I. kerületi Rendőrkapitányságának volt rendőrkapitánya részére,
a haza védelme és a nemzet szolgálata iránt elhivatott, kimagasló színvonalú katonai szolgálata elismeréseként
Lázár Béla ezredes, a  Honvédelmi Minisztérium Állami Légügyi Főosztálya Repülésfelügyeleti Osztályának
osztályvezetője, főosztályvezető-helyettese részére,
a tűzoltás és a  műszaki mentés területén végzett közel három évtizedes, kimagasló szolgálati tevékenysége
elismeréseként
Sarkadi Ferenc tűzoltó ezredes, a  Tolna Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Paksi Katasztrófavédelmi
Kirendeltségének vezetője részére,
több mint két évtizedes kiemelkedő szolgálati tevékenysége elismeréseként
Szabó Vendel rendőr ezredes, a  Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság bűnügyi rendőrfőkapitány-helyettese
részére,
a védelmi tervezés területén, valamint a  Zrínyi 2026 Honvédelmi és Haderőfejlesztési Program végrehajtása
érdekében folytatott, hazánk katonai biztonságának fokozásához hozzájáruló tevékenysége elismeréseként
Zákány Péter ezredes, a Honvédelmi Minisztérium Közigazgatási Államtitkári Titkárságának vezetője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
lovagkeresztje
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2019. július 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
78/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva U. K. és Sz. V. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy továbbra is bárki az Alkotmánybírósághoz fordulhasson, ha úgy látja, hogy egy jogszabály
alkotmánysértő?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 21. § (2) bekezdése alapján a jogszabály,
valamint a közjogi szervezetszabályozó eszköz alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát bárki indítványozhatja.
Az Alaptörvény 24. cikke (2) bekezdés e) pontja ezt a jogot ugyanakkor már csak a Kormány, az országgyűlési
képviselők egynegyede vagy az alapvető jogok biztosa számára biztosítja.
Fentiek értelmében az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a választópolgár egy, a hatályos szabályozás
szerinti megoldással megegyező, ugyanakkor egy jövőbeli szabályozással ellentétes felvetés esetén nem tudja
kétséget kizáróan eldönteni, hogy „igen” vagy „nem” szavazatával pontosan milyen megoldást támogat.
Mivel a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
így a Testület az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 24. cikke (2) bekezdés e) pontján, az Abtv. 21. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. §
c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1112/2006. (XI. 29.) Korm. határozata egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság között létrejött euro-mediterrán légiközlekedési Megállapodás szövegének végleges megállapításáról, kihirdetéséről és ideiglenes alkalmazásáról.
A Kormány 1. egyetért az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság között létrejött
euro-mediterrán légiközlekedési Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a Magyar Köztársaság Európai Unió
mellett működő Állandó Képviseletének vezetőjét a Megállapodás bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására, és ennek keretében olyan nyilatkozat megtételére, amely a megerősítésről szóló értesítés megadásáig kizárja a Megállapodás
ideiglenes alkalmazását;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás
szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a szerződés kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás végleges szövegének megállapítását követően annak az Országgyűléshez
történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány a gazdasági és közlekedési minisztert jelöli ki;
5. felhívja a gazdasági és közlekedési minisztert, hogy
a külügyminiszter és az igazságügyi és rendészeti miniszter bevonásával a Megállapodás kötelező hatályának elismeréséig vizsgálja felül a Magyar Köztársaság és a
Marokkói Királyság közötti, 1967. évi március hó 21. napján aláírt kétoldalú légiközlekedési egyezményt, és tegye
meg a megfelelő lépéseket ezen kétoldalú egyezmény és
a Megállapodás közötti összhang biztosítása érdekében,
beleértve a kétoldalú egyezmény kihirdetéséről szóló
1970. évi 31. törvényerejű rendelet szükséges módosításának kezdeményezését.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
2070/2008. (VI. 6.) Korm. határozata a határátkelőhelyek fejlesztésének időszerű feladatairól és a Határellenőrzési Tárcaközi Bizottság létrehozásáról.
A Kormány 1. felhívja az érintett minisztereket, hogy tegyék meg a
szükséges lépéseket a jelen kormányhatározat 1. mellékletében szereplő határátkelőhelyek és az azokhoz kapcsolódó közutak, vasutak és kikötők fejlesztésének folytatása,
illetve befejezése továbbá működtetése érdekében; azokat
a hazai pályázatok, tárgyévi költségvetésük előirányzatai
és a Magyarország számára rendelkezésre álló uniós források felhasználása révén biztosítsák, és azokat a fejlesztési
programokban foglaltak szerint valósítsák meg;
Felelős: pénzügyminiszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
közlekedési, hírközlési és energiaügyi
miniszter
egészségügyi miniszter
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 2. úgy határoz, hogy a 2008-ra előírt fejlesztési feladatok prioritást élveznek, és azok megvalósulásáig újabb határátkelőhely megnyitásáról csak azok megvalósításával
összhangban hoz döntést;
3. tekintettel a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok 2007. június 15-i hatálybalépésére, elrendeli az
Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Egészségügyi
Rendszabályainak (a továbbiakban: NER) a nemzetközi
szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi
L. törvény szerinti kihirdetéséről szóló előterjesztés előkészítését és a Kormány elé terjesztését, valamint elrendeli
a NER szerinti veszélyhelyzeti ellenőrző pontok létrehozásának szakmai, tárgyi és költségvetési feltételeiről és kialakításuk ütemezéséről szóló előterjesztés Kormány elé
terjesztését;
Felelős: egészségügyi miniszter
pénzügyminiszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
külügyminiszter
közlekedési, hírközlési és energiaügyi
miniszter
Határidő: 2008. augusztus 31. a NER kihirdetéséről
szóló előterjesztés előkészítésére,
2008. december 31. a további feladatok
elvégzésére
4. a központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 25. §-a alapján, az egységes határellenőrzési, valamint határátkelőhely-fejlesztéssel kapcsolatos feladatok összehangolására – javaslattevő, véleményező és tanácsadó testületként – Határellenőrzési Tárcaközi Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) hoz létre. A
Bizottság összetételét, feladatait, illetve működésének
rendjét a jelen kormányhatározat 2. melléklete határozza
meg;
5. úgy határoz, hogy a határátkelőhelyek fejlesztésének
időszerű feladatairól szóló 2291/2004. (XI. 17.) és a
2057/2007. (III. 31.) Korm. határozatok e határozat hatálybalépésével egyidejűleg hatályukat vesztik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2013. (I. 31.) ORFK utasítása a rendőrség áldozatsegítő feladatairól.
Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv áldozatsegítő feladatainak egységes ellátása érdekében a
Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. § (1) bekezdés b) pontja alapján kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK), b) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra, a Készenléti Rendőrségre
(a továbbiakban együtt: területi szervek), valamint c) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre (a továbbiakban együtt: helyi szervek, a
b)–c) alpontban szereplő szervek a továbbiakban együtt: rendőri szervek).
2. Az utasítás alkalmazásában áldozatvédelmi referens az áldozatsegítő feladatok ellátására az ORFK-n, illetve a rendőri
szerveknél kinevezett vagy megbízott személy. II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK
1. Az áldozatvédelmi hálózat 3. Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: rendőrség) utasításban meghatározott
speciális áldozatsegítő feladatait az áldozatvédelmi referensekből álló áldozatvédelmi hálózat látja el.
4. Az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály Bűnmegelőzési Osztály (a továbbiakban: ORFK Bűnmegelőzési
Osztály) szervezetében önálló feladatkörű áldozatvédelmi referens működik, aki az utasításban az áldozatvédelmi
referensek részére meghatározott speciális feladatokon túl ellátja a területi szervek áldozatvédelmi tevékenységének
szakmai irányítását, az áldozatvédelmi szakterület országos szintű képviseletét.
5. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokon önálló feladatkörű megyei (budapesti) áldozatvédelmi referensek
működnek, akik az utasításban az áldozatvédelmi referensek részére meghatározott speciális feladatokon túl ellátják a
helyi szervek áldozatsegítő tevékenységének szakirányítását, valamint az áldozatvédelmi szakterület megyei
(fővárosi) képviseletét. 6. A Repülőtéri Rendőr Igazgatóságnál, a Készenléti Rendőrségnél és a helyi szerveknél a szerv vezetőjének döntése
szerint nevezhetők ki vagy bízhatók meg áldozatvédelmi referensek önálló vagy kapcsolt feladatkörben, akik
segítséget nyújtanak a hozzájuk forduló áldozatoknak. 7. Egy rendőri szervnél több áldozatvédelmi referens, illetőleg helyettes áldozatvédelmi referens is kinevezhető vagy
megbízható. 2. Az áldozatsegítéssel kapcsolatos általános feladatok 8. A rendőri szervek vezetői felelősek azért, hogy az áldozatvédelemmel kapcsolatos feladatok kiemelt figyelmet
kapjanak az irányításuk alá tartozó szerveknél, a rendőrségi eljárások során az áldozati jogok maradéktalanul
érvényesüljenek és az áldozat megfelelő tájékoztatást, valamint segítséget kapjon.
9. A rendőri szervek vezetői gondoskodnak arról, hogy az áldozatok meghallgatása szakszerűen, kultúrált körülmények
között, az áldozat kíméletével és személyiségi jogainak maradéktalan tiszteletben tartásával történjen, kiemelt
figyelmet fordítva a másodlagos áldozattá válás elkerülésére, illetve a 14. életévüket be nem töltött gyermekek
meghallgatására vonatkozó szabályok betartására. 10. Az áldozatvédelmi referens, illetve a helyettes áldozatvédelmi referens nevét, beosztását, elérhetőségét, az áldozatok
jogait ismertető plakátokat, az illetékes áldozatsegítő szolgálat tájékoztatóját a rendőri szervek panaszfelvételre
kijelölt helyiségeiben – ennek hiányában a rendőri szervek objektumainak bejáratánál – jól látható módon kell
elhelyezni. Gondoskodni kell arról is, hogy a járőrszolgálat során használt gépjárművek az illetékes áldozatsegítő
szolgálat tájékoztatójával megfelelően el legyenek látva. 11. A rendőri szervek vezetői gondoskodnak arról, hogy
a) a bűncselekmény vagy a tulajdon elleni szabálysértés helyszínén jelen lévő sértett a rendőri intézkedés vagy
nyomozási cselekmény (szemle) alkalmával, b) a személyesen vagy egyéb úton feljelentést vagy bejelentést tevő sértett a feljelentés vagy bejelentés
megtételekor, c) az a)–b) alpontok hatálya alá nem tartozó áldozat a bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami
kárenyhítésről szóló 2005. évi CXXXV. törvényben (a továbbiakban: törvény) meghatározottak szerint, a
közreműködésével végzett első eljárási cselekmény alkalmával megkapja az illetékes áldozatsegítő szolgálat tájékoztatóját, továbbá, hogy felhívják a figyelmét az áldozatsegítés
lehetőségeire, valamint arra, hogy az ezek igénybevételéhez szükséges, a törvény 11. §-ában meghatározott igazolást
(a továbbiakban: igazolás) kérelmére az eljáró rendőri szerv – a kérelem kézhezvételét követő munkanapon a hivatali
munkaidő végéig – kiállítja, és azt részére átadja, vagy megküldi az illetékes áldozatsegítő szolgálatnak.
12. Az eljáró rendőri szerv az áldozatsegítő szolgálatnak a törvény 13. §-ában foglalt megkeresésére haladéktalanul, de
legkésőbb 3 napon belül köteles megadni a tájékoztatást.
13. Ha az illetékes áldozatsegítő szolgálat az igazolás kiállítását rövid úton (pl. telefonon, faxon, e-mailben) kéri, az
igazolást haladéktalanul ki kell állítani és meg kell küldeni.
14. A rendőri szervek vezetői gondoskodnak arról, hogy az áldozatsegítéssel kapcsolatos tájékoztatók megfelelő
példányszámban folyamatosan rendelkezésre álljanak, és azok pótlásának igényét az illetékes áldozatsegítő szolgálat
felé időben jelezzék. 3. Az áldozatsegítéssel kapcsolatos speciális feladatok
15. Az áldozatvédelmi referens: a) figyelemmel kíséri a rendőri szerv illetékességi területén a bűnügyi helyzet és a tulajdon elleni szabálysértések
alakulását, különös tekintettel az áldozati oldal jellemzőire; b) folyamatosan kapcsolatot tart az érintett szolgálati ágak képviselőivel, a nyomozó szervek és a tulajdon elleni
szabálysértéssel összefüggő előkészítő eljárást lefolytató szervezeti elemek munkatársaival;
c) a bűnügyi és a rendészeti szakterület vezetőjének oktatásra vonatkozó igénye alapján közreműködik az
áldozatvédelemmel, áldozatsegítéssel kapcsolatos ismeretek bővítésében, oktatásában; d) figyelemmel kíséri a sértetti jogok érvényesülését a büntetőeljárás rendőri szakaszában, és a tulajdon elleni
szabálysértéssel összefüggő előkészítő eljárás lefolytatása során; e) javaslatokat dolgoz ki az áldozattá válás elkerülésének lehetőségeire, a potenciális áldozati kör tájékoztatására,
védelmére vonatkozóan; f) kapcsolatot tart a rendőri szerv illetékességi területén az áldozatsegítésben közreműködő állami, önkormányzati,
egyházi, valamint civil szervezetekkel, kiemelten a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal (a továbbiakban: KIH),
valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok igazságügyi szolgálataival, a civil áldozatvédelmi irodákkal,
továbbá – a kommunikációs szakterület bevonásával – az írott és elektronikus médiával;
g) a rendelkezésére álló eszközökkel segítséget nyújt a hozzá forduló áldozatok problémáinak megoldásában,
közvetíti más szervezetek – különösen az illetékes áldozatsegítő szolgálat és az áldozatvédelmi irodák –
segítségét; h) elősegíti az állampolgárok és a rendőrség közötti bizalom erősítését.
16. A helyi szervek áldozatvédelmi referensei – a bűnügyi és rendészeti szakterületek által rendelkezésre bocsátott
statisztikai adatok alapján – félévente kimutatást készítenek és terjesztenek fel az illetékes megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányság részére a jogsértések és áldozatok számának alakulásáról, valamint a kiállított igazolások
számáról. A megyei (fővárosi) áldozatvédelmi referens a megküldött kimutatásokat elemzi és annak alapján
javaslatokat fogalmaz meg az áldozattá válás megelőzésének lehetőségeire, amelyről az érintett rendőri szerveket
tájékoztatja. 17. A Készenléti Rendőrség, valamint a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság áldozatvédelmi referensei a 16. pontban
meghatározott kimutatást az ORFK Bűnmegelőzési Osztály részére küldi meg. Az ORFK Bűnmegelőzési Osztály a
megküldött kimutatásokat elemzi és annak alapján javaslatokat fogalmaz meg az áldozattá válás megelőzésének
lehetőségeire, amelyről az érintett rendőri szerveket tájékoztatja. 18. Az áldozatvédelmi referens kiemelt figyelmet fordít:
a) a gyermekkorú, az időskorú, a hátrányos helyzetű vagy fogyatékkal élő, illetve a külföldi áldozatokra;
b) a házasság, a család, az ifjúság és a nemi erkölcs elleni, valamint az élet, testi épség és az egészség elleni, továbbá a
szabadság és az emberi méltóság elleni bűncselekményeket elszenvedett áldozatokra;
c) az emberkereskedelem – különös tekintettel annak kiskorú – áldozataira;
d) az egyszerre több bűncselekményt elszenvedett áldozatokra; e) a rövid időn belül többször bűncselekményt vagy tulajdon elleni szabálysértést elszenvedett áldozatokra.
19. Az áldozatvédelmi referens esetmegbeszélést kezdeményez, ha a konkrét ügy jellemzői, illetve az áldozat érdekei a
probléma több szempontú kezelését igénylik, illetőleg az erre irányuló felkérés esetén részt vesz más szervek által
kezdeményezett esetmegbeszéléseken. 20. A munkáltatói jogkört gyakorló vezetők gondoskodnak arról, hogy a kinevezett, illetőleg megbízott áldozatvédelmi
referensek munkaköri leírása az utasításban foglaltaknak megfelelően kiegészítésre kerüljön.
4. Jelentéstételi kötelezettségek 21. A területi szervek bűnügyi igazgatói, illetve a bűnmegelőzési tevékenységet koordináló szervezeti elemének vezetői
– az utasítás melléklete szerinti szempontok alapján – évente értékelő jelentést készítenek az illetékességi területükre
vonatkozóan az áldozati jogok érvényesüléséről, az áldozatvédelem helyzetéről, amelyet – a tárgyévet követő év
január 20. napjáig – papír alapon és elektronikus formában az ORFK bűnügyi főigazgatója részére kell felterjeszteni.
22. Az ORFK Bűnmegelőzési Osztály vezetője évente országos értékelő jelentést (a továbbiakban: országos
áldozatvédelmi jelentés) készít az áldozati jogok érvényesüléséről, az áldozatvédelem helyzetéről, amelyet – jóváhagyás
céljából – az országos rendőrfőkapitány részére kell felterjeszteni a tárgyévet követő év február 15. napjáig.
23. Az ORFK Bűnmegelőzési Osztály vezetője minden év március 1. napjáig gondoskodik a jóváhagyott országos
áldozatvédelmi jelentés egy példányának megküldéséről a KIH Áldozatsegítő Osztály vezetője részére.
24. A területi szervek éves áldozatvédelmi jelentésüket csak az országos áldozatvédelmi jelentés országos rendőrfőkapitány
részéről történt jóváhagyása után küldhetik meg az illetékes áldozatsegítő szolgálatok vezetői részére, amelynek
megtörténtéről – az országos áldozatvédelmi jelentés egy példányának megküldésével – az ORFK bűnügyi főigazgatója
tájékoztatja a területi szerveket. 25. A helyi szervek vezetői az illetékességi területükön több alkalommal előforduló újfajta áldozati magatartásokat
– a konkrét ügy tényállásának anonimizált leírásával – jelenteni kötelesek a megyei (fővárosi) bűnmegelőzési
tevékenységet koordináló szervezeti elem vezetőjének, aki a jelentést soron kívül továbbítja az ORFK Bűnmegelőzési
Osztálya felé. A területi szervek áldozatvédelmi referense az erről szóló jelentését közvetlenül az ORFK Bűnmegelőzési
Osztályára küldi meg. III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 26. A rendőrség személyi állománya képzésének, továbbképzésének rendszerébe be kell építeni az áldozatvédelmi
ismeretek, a rendőrség áldozatsegítő feladataira irányadó jogi szabályozás, illetve az utasítás rendelkezéseinek,
valamint a hazai és nemzetközi áldozatsegítés tapasztalatainak oktatását. Az oktatás megvalósításába be kell vonni
központi szinten a KIH Áldozatsegítő Osztály munkatársait, területi és helyi szinten a fővárosi és megyei
kormányhivatalok igazságügyi szolgálatainak áldozatsegítő munkatársait. 27. Az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
28. Hatályát veszti a Rendőrség áldozatsegítő feladatairól szóló 50/2008. (OT 29.) ORFK utasítás.
Dr. Hatala József s. k.,
r. altábornagy


text:
83/2011. (VIII. 31.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból a borászati gépek, technológiai berendezések beszerzéséhez a 2011. évtől igényelhető támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. borászati gépkatalógus (a továbbiakban: gépkatalógus): a VM Mezőgazdasági Gépesítési Intézete által készített, az
adott borpiaci évre vonatkozó, minden év október 1. napján lezárt, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) honlapján közzétett gépek műszaki-technológiai adatait tartalmazó gyűjtemény;
2. borászati hatóság: a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Borászati Igazgatósága;
3. borászati üzem: a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 2. § 14. pontja szerinti
üzem;
4. gép: az 1. mellékletben meghatározott gépváltozatok szerinti, az ott megjelölt gépkatalógus kódok alá tartozó
borászati gépek és technológiai berendezések;
5. gépár: az elszámolható kiadás legmagasabb összege;
6. KKV: a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban:
KKV törvény) szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás;
7. nagyvállalat: mikro-, kis- és középvállalkozásnak nem minősülő vállalkozás, amely 750 főnél kevesebb munkavállalót
foglalkoztat, vagy éves nettó árbevétele kevesebb, mint 200 millió eurónak megfelelő forintösszeg, a létszám és az
árbevétel megállapításakor számításba kell venni a KKV törvény 4. §-ában meghatározott partner- és kapcsolódó
vállalkozások létszámát és árbevételét;
8. üzemeltetési hely: a gép üzembe helyezésének és rendeltetésszerű használatának helye.
2. A támogatás jellege, mértéke 2. § (1) Támogatás kizárólag olyan új, első üzembe helyezésű gép vásárlásához nyújtható, amely javítja a vállalkozás
összteljesítményét, és célja a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes
mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi
rendelet („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) XIb. mellékletében említett termékek előállítása vagy
forgalmazásra történő előkészítése.
(2) Nem nyújtható támogatás olyan beruházásra, amely egy új és korszerű géppel lecseréli a meglévő gépet, vagy annak
részeit, anélkül, hogy legalább 25%-kal növelné a termelési kapacitást vagy alapvetően megváltoztatná a termelés
jellegét vagy az alkalmazott technológiát.
3. § (1) Egy kérelmező részére nyújtható támogatási összeg támogatási időszakonként legalább 1 000 000 Ft, legfeljebb
100 000 000 Ft lehet.
(2) A támogatási intenzitás KKV esetében 40%.
(3) A támogatási intenzitás nagyvállalat esetében 20%.
(4) A támogatás alapjául a számlán szereplő nettó vételár vagy a gépkatalógusban szereplő gépár nettó értéke közül
a kisebb szolgál.
(5) E rendelet alapján a 2011/2012. borpiaci évben támogatásra fordítható keretösszeg 4 000 000 euró.
(6) E rendelet alapján a 2012/2013. borpiaci évben támogatásra fordítható keretösszeg 4 000 000 euró.
4. § (1) A támogatási keretösszeg forintra történő átszámítása a támogatásról szóló döntés évének január 1-jén érvényes, az
Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) által jegyzett középárfolyamon történik.
(2) Ha az adott borpiaci évben benyújtott támogatási kérelmek alapján az összesített támogatási igény a 3. §
(5) bekezdésben meghatározott keretösszeget meghaladja, úgy a keretösszegen felüli, jogos támogatási igényt
tartalmazó támogatási kérelmek kapcsán a kifizetésre a következő borpiaci évre meghatározott keretösszeg terhére
kerül sor.
3. A támogatás igénybevételének a feltételei 5. § (1) Támogatást olyan borászati üzem igényelhet, amely KKV-nak vagy nagyvállalatnak minősül (a továbbiakban:
kérelmező).
(2) Nem igényelhet támogatást az a kérelmező, aki vagy amely
a) a kérelemben megjelölt gép vásárlása tekintetében az EMVA-ból finanszírozott támogatásban részesült, vagy
érvényes támogatási határozattal rendelkezik;
b) az üzemeltetési hely tekintetében nem rendelkezik a borászati hatóság által kiállított működési engedéllyel;
c) nem rendelkezik a számla teljesítésének időpontjában kezdődő termékfelelősségi, jótállási és szavatossági
jogainak érvényesítéséhez szükséges okiratokkal;
d) nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül;
e) a támogatási kérelem benyújtásakor csőd-, felszámolási, végelszámolási, adósságrendezési eljárás, gazdálkodási
tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt áll;
f) az üzemeltetési hely tekintetében nem rendelkezik egyszerűsített adóraktári engedéllyel, illetve
pezsgőadóraktári engedéllyel;
g) bor forgalomba hozatali járuléktartozással rendelkezik;
h) jogerős ideiglenes bezárásra vonatkozó határozattal rendelkezik;
i) a támogatási kérelem benyújtását megelőző borpiaci évben nem tett eleget a szőlőfeldolgozás és a borkészítés
során keletkező melléktermékek kivonására vonatkozó kötelezettségről szóló 123/2008 (IX. 16.) FVM rendelet
8. §-ban meghatározott feltételnek.
(3) A (2) bekezdés d) pontja szerint nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül
a) a társas vállalkozások közül az a vállalkozás, amelynek saját tőkéje veszteség folytán nem éri el a jegyzett tőke felét
a támogatási kérelem benyújtásakor rendelkezésre álló utolsó beszámolóban, és ezen veszteség több mint
egynegyede a megelőző beszámoló óta eltelt időszak alatt keletkezett;
b) az egyéni vállalkozások közül az a vállalkozás, amelyre az alábbi három feltétel együttesen teljesül:
ba) a támogatási kérelem beadását megelőző lezárt gazdasági évben a vesztesége abszolút értékben számolva
eléri a vállalkozás nettó árbevételének 20%-át,
bb) a támogatási kérelem beadását megelőző lezárt gazdasági év vesztesége abszolút értékben meghaladja az
azt megelőző gazdasági év veszteségét,
bc) a támogatási kérelem beadását megelőző lezárt gazdasági évben elszámolt amortizáció nem éri el az azt
megelőző gazdasági évben elszámolt amortizációt. 6. § Nem igényelhető támogatás olyan gépre, amely
a) nem szerepel a gépkatalógusban;
b) nem került a kérelmező 100%-os tulajdonába;
c) tekintetében a rendeltetésszerű használatba vétel, üzembe helyezés legkésőbb a kérelem benyújtásának napjáig
nem történt meg az üzemeltetési helyen;
d) gyártásától a támogatási kérelem benyújtásáig 2 évnél több idő telt el.
7. § Támogatás az alábbi feltételek teljesülése esetén vehető igénybe
a) a gép üzemeltetésének helye a Magyar Köztársaság területén van;
b) a gépet a támogatási döntés közlésétől számított legalább 5 évig rendeltetésének megfelelően, a vonatkozó
engedélyek és előírások betartásával kell használni, üzemeltetni (a továbbiakban: üzemeltetési kötelezettség);
c) az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a gép nem idegeníthető el és nem adható bérbe, de jótállás
alapján történő csere, amortizáció, lopás, működésképtelenné vagy használhatatlanná válás esetén, az esemény
bekövetkezésétől számított 30 napon belül az MVH által rendszeresített formanyomtatványon történő
bejelentést követően – a bejelentés alapjául szolgáló eseményt igazoló dokumentumokat mellékelve – saját
forrásból a hatályos gépkatalógusban szereplő, azonos rendeltetésű, azonos vagy jobb paraméterekkel
rendelkező új gépre le kell cserélni;
d) a kérelmezőnek az üzemeltetési kötelezettség idejére rendelkeznie kell a gép üzemeltetésének lehetőségét
biztosító kizárólagos joggal.
4. A támogatási kérelem benyújtása 8. § (1) A támogatási kérelmet az MVH részére kell benyújtani az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett
formanyomtatványon. A formanyomtatványon a kérelmezőnek meg kell adnia
a) a regisztrációs számát,
b) a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző évben
ba) az általa foglalkoztatottak számát, és
bb) az elért éves nettó árbevételét,
c) az elszámolni kívánt számla
ca) sorszámát,
cb) kiállításának időpontját,
cc) számlatételének megnevezését,
cd) számlatételének gépkatalógus szerinti azonosítóját,
ce) számlatételének gyári számát,
cf) számlatételének üzemeltetési helyét,
cg) számlatételének nettó vételárát,
ch) számlatételének devizanemét,
ci) számlatételének darabszámát, és
d) a gazdasági aktáját vezető hegybíró nevét és elérhetőségét.
(2) A támogatási kérelmet évente október 17. és december 16. között lehet benyújtani.
(3) A forráskimerülésről az MVH tájékoztatása alapján a vidékfejlesztési miniszter közleményt ad ki.
(4) Egy kérelmező egy benyújtási időszakban egy támogatási kérelmet nyújthat be.
(5) A támogatási kérelemhez csatolni kell
a) a gép vásárlásához kapcsolódó
aa) adás-vételi szerződések,
ab) hitelszerződések,
ac) számlák és azok kifizetését igazoló bizonylatok,
ad) szállítólevelek
másolatát;
b) a gépre vonatkozó
ba) hiánytalanul kitöltött tárgyi eszköz nyilvántartó lap és főkönyvi kivonat,
bb) termékfelelősségi, jótállási és szavatossági jogok érvényesítését igazoló okirat,
bc) gyártási időpontot igazoló dokumentum,
bd) üzembe-helyezési jegyzőkönyv
másolatát;
c) a borászati hatóság által kiállított, a 2. mellékletben meghatározott tartalmú hatósági bizonyítvány eredeti
példányát;
d) az üzemeltetési hely szerinti üzemre vonatkozó, az adott gép szabályszerű működtetését lehetővé tevő, a
borászati hatóság által kiállított működési engedély másolatát;
e) az üzemeltetési helyre vonatkozó egyszerűsített adóraktári, illetve pezsgőadóraktári engedély másolatát;
f) gazdasági társaság, szövetkezet, egyéni cég esetén, a támogatási kérelem benyújtásakor rendelkezésre álló
utolsó két évi beszámoló eredménykimutatásának és mérlegének másolatát;
g) őstermelő, egyéni vállalkozó esetén az utolsó két év adóbevallásának másolatát;
h) a kérelmező valamennyi, a borászati termékek egységes bizonylatolási, nyilvántartási és elszámolási rendjéről
szóló 27/2011. (IV. 12.) VM rendelet 3. melléklete szerinti Szőlőbor-Pincekönyvben szerepeltetett, melléktermék
nyilvántartás másolatát az előző borpiaci évre terjedő időszakra vonatkozóan;
i) a melléktermék kivonási kötelezettség teljesítését igazoló dokumentumok másolatát (borkísérő okmány, átvételi
elismervény);
j) amennyiben a keletkezett melléktermékeket ellenőrzés mellett vonták ki, a Mezőgazdasági Szakigazgatási
Hivatal területi szerve vagy a területileg illetékes Megyei Kormányhivatal Élelmiszerlánc-biztonsági és
Állategészségügyi Igazgatósága részére benyújtott előzetes bejelentés másolati példányát;
k) ha a gép üzemeltetése nem saját tulajdonú, vagy más személy jogával terhelt ingatlanon valósul meg, az azt
igazoló teljes bizonyító erejű okiratot a 3. melléklet szerint, amely alapján a kérelmező jogosult a műveletet
megvalósítani, és az ingatlant az üzemeltetési kötelezettsége lejártáig használni; és
l) idegen nyelven kiállított bármilyen dokumentum esetében a szakfordítói vagy tolmácsigazolvánnyal rendelkező
személy által készített magyar nyelvű fordítást.
9. § (1) A támogatási kérelemben az elszámolás alapját csak a gép nettó vételára képezheti, amelyet a gép vásárlásáról a
kérelmező nevére kiállított, pénzügyileg rendezett számla igazol.
(2) A jogosult kiadások elszámolása kizárólag a támogatási kérelem benyújtását megelőző borpiaci év március 1-jét
követően kiállított számlákkal lehetséges.
(3) Egy számla csak egy támogatási kérelemhez számolható el.
(4) A számla másolatán fel kell tüntetni a tétel vámtarifa számát vagy Kombinált Nómenklatúra-kódját, a regisztrációs
számot, valamint azt, hogy a számlát a jelen rendelet szerinti támogatás igénybevétele céljából nyújtják be.
(5) Ha a számla nem felel meg a számvitelről szóló törvény vagy az általános forgalmi adóról szóló törvény formai vagy
tartalmi előírásainak, az elszámoláshoz nem fogadható el. 10. § (1) Kizárólag a készpénzzel vagy banki átutalással a támogatási kérelem benyújtásáig 100%-ban kiegyenlített kiadások
számolhatóak el. Csereszerződéses – ún. „kompenzációs” – számlák, számlaösszegek és lízing konstrukcióval érintett
számlák nem szolgálhatnak a jogosult költségek elszámolásának alapjául. Az ilyen módon kiegyenlített összegek
alapján támogatás nem fizethető.
(2) A forinttól eltérő pénznemben kiállított számla esetén, a forintra történő átszámítás a támogatási kérelem benyújtása
borpiaci évének első napján érvényes EKB által jegyzett középárfolyamon történik.
(3) A számla nem kerül elfogadásra, ha az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az a 9. §-ban felsorolt feltételeknek
nem felel meg.
(4) A számla elutasítását vonja maga után, ha a számlát más támogatáshoz elszámolták.
5. A gépcsere bejelentőlap benyújtása 11. § (1) A gépcsere bejelentőlapot az MVH részére kell benyújtani legalább 8 munkanappal a gép tervezett cseréjének
megkezdése előtt az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon.
A formanyomtatványon a kérelmezőnek meg kell adnia
a) a regisztrációs számát,
b) a támogatási határozat iratazonosítóját,
c) az üzemeltetés helyét,
d) a bejelentés típusát,
e) a cserélni kívánt gép
ea) számlájának sorszámát,
eb) gépkatalógus szerinti azonosítóját,
ec) gyári számát,
ed) darabszámát,
f) a beszerzett gép
fa) számlájának sorszámát,
fb) megnevezését,
fc) gépkatalógus szerinti azonosítóját,
fd) gyári számát,
fe) darabszámát,
ff) pótlásának határidejét,
g) a gépcsere indoklását.
(2) Gépcsere esetén az alábbi feltételek teljesülése szükséges
a) az új gép vásárlását kizárólag a jótállás alapján történő csere, amortizáció, lopás, működésképtelenné vagy
használhatatlanná válás bekövetkezését követően, a kérelmező nevére kiállított számla igazolhatja;
b) kizárólag a gép pótlásának időpontjáig 100%-ban kiegyenlített kiadások fogadhatók el a gépcsere igazolására,
lízing konstrukcióval érintett számlák nem szolgálhatnak a gépcsere-elszámolás alapjául;
c) az új gép vásárlásához kapcsolódó számla másolatán fel kell tüntetni a tétel vámtarifa számát vagy Kombinált
Nómenklatúra-kódját, a regisztrációs számot, valamint azt, hogy a számlát a jelen rendelet szerinti támogatás
igénybevétele céljából nyújtják be;
d) a kérelmezőnek rendelkeznie kell az új gép vásárlásához kapcsolódó számla teljesítésének időpontjában kezdődő
termékfelelősségi, jótállási és szavatossági jogainak érvényesítéséhez szükséges okiratokkal;
e) az új gép üzemeltetésének helye a Magyar Köztársaság területe.
(3) A gépcsere bejelentőlaphoz csatolni kell
a) az új gép vásárlásához kapcsolódó
aa) adás-vételi szerződések,
ab) hitelszerződések,
ac) számlák és azok kifizetését igazoló bizonylatok,
ad) szállítólevelek
másolatát,
b) az új gépre vonatkozó
ba) hiánytalanul kitöltött tárgyi eszköz nyilvántartó lap és főkönyvi kivonat,
bb) termékfelelősségi, jótállási és szavatossági jogok érvényesítését igazoló okirat,
bc) gyártási időpontot igazoló dokumentum,
bd) üzembe-helyezési jegyzőkönyv,
másolatát,
c) jótállás alapján történő cserebejelentés esetén a gyártó/forgalmazó által kiállított garanciális cseréről készített
dokumentum másolatát,
d) amortizáció esetén a készletnyilvántartásból történő kivezetést igazoló számviteli kimutatás másolatát,
e) az eredeti gép ellopása esetén a rendőrségi jegyzőkönyv másolatát,
f) működésképtelenné vagy használhatatlanná válás esetén szakértői véleményt igazoló dokumentum vagy
selejtezési jegyzőkönyv másolatát. 6. Üzemeltetési hely változtatásának bejelentése
12. § (1) Az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a gép üzemeltetési helyének megváltoztatása az MVH által
rendszeresített formanyomtatványon történő bejelentést követően valósítható meg.
(2) Az üzemeltetési hely változtatása bejelentőlapot az MVH részére kell benyújtani, legalább 8 munkanappal a gép
tervezett átszállításának megkezdése előtt, az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett
formanyomtatványon. A formanyomtatványon a kérelmezőnek meg kell adnia
a) a regisztrációs számát,
b) a támogatási határozat iratazonosítóját,
c) az átszállítani kívánt gép
ca) gépkatalógus szerinti azonosítóját,
cb) gyári számát,
cc) darabszámát,
cd) új üzemeltetési helyét,
d) az üzemeltetési hely változtatásának indoklását.
(3) Az üzemeltetési hely változtatása bejelentőlaphoz csatolni kell
a) az új üzemeltetési hely szerinti üzemre vonatkozó, az adott gép szabályszerű működtetését lehetővé tevő, a
borászati hatóság által kiállított működési engedély másolatát;
b) az új üzemeltetési helyre vonatkozó egyszerűsített adóraktári, illetve pezsgőadóraktári engedély másolatát;
c) ha a gép üzemeltetése nem saját tulajdonú, vagy más személy jogával terhelt ingatlanon valósul meg, az azt
igazoló teljes bizonyító erejű okiratot az 4. melléklet szerint, amely alapján a kérelmező jogosult a műveletet
megvalósítani, és az ingatlant az üzemeltetési kötelezettsége lejártáig használni.
7. A kérelem hiánypótlása 13. § Hiányosan benyújtott támogatási kérelem esetében az MVH a kérelmezőt egy alkalommal hiánypótlásra szólítja fel.
8. A támogatás kifizetése 14. § (1) Az MVH a támogatási kérelmeket beérkezési sorrendben bírálja el.
(2) A hiánypótolt kérelmek esetén az elbírálás sorrendjét a hiánypótlás beérkezésének időpontja határozza meg.
(3) A támogatási keret túligénylése esetén a keretkimerülés napján beérkezett kérelmek közötti sorrend a kérelmekben
szereplő támogatási összeg növekvő sorrendjével azonos.
(4) A támogatás kifizetésének legkésőbbi határideje a támogatási kérelem benyújtását követő borpiaci év október 15-e.
9. Jogkövetkezmények 15. § (1) Az a kérelmező, aki a szőlészeti és a borászati adatszolgáltatás, valamint a származási bizonyítványok kiadásának
rendjéről, továbbá a borászati termékek előállításáról, forgalomba hozataláról és jelöléséről szóló 127/2009. (IX. 29.)
FVM rendeletben [a továbbiakban: 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelet] meghatározott szüreti, termelési vagy
készletjelentési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, nem jogosult az e rendelet szerint támogatás
igénybevételére sem a kötelezettség nem teljesítésének borpiaci évében, sem az azt követő borpiaci évben.
(2) Azon kérelmező esetében, aki a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendeletben meghatározott szüreti, termelési vagy
készletjelentési kötelezettségét a határidő lejárta után teljesíti, de ezt a kötelezettségét a határidő lejártát követő
legfeljebb 10 munkanapon belül pótolja, a megítélhető támogatás összegét az MVH késedelmes munkanaponként a
megítélhető támogatási összeg 1/11-ed részével csökkenti. A csökkentés alapját az az összeg képezi, amelyre a
kérelmező a határidőig benyújtott jelentés esetén lett volna jogosult.
(3) Az üzemeltetési kötelezettség lejárta előtti elidegenítés, illetve gépcsere bejelentésének elmulasztása esetén a
támogatást vissza kell fizetni.
10. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
17. § Ez a rendelet
a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet („az egységes közös
piacszervezésről szóló rendelet”) 103u. cikkének, valamint
b) a borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik
országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 555/2008/EK bizottsági
rendelet 17–20. cikkeinek
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 18. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból a borászati gépek, technológiai berendezések beszerzéséhez nyújtott
támogatás igényléséről szóló 16/2010. (IX. 17.) VM rendelet a következő 16. §-sal egészül ki:
„16. § E rendelet alapján a 2011. március 31-ét követően támogatási kérelem nem nyújtható be.”
(2) Hatályát veszti az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból a borászati gépek, technológiai berendezések
beszerzéséhez nyújtott támogatás igényléséről szóló 16/2010. (IX. 17.) VM rendelet 8. § (2) bekezdése.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
191/2014. (V. 29.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává történő kinevezésről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 37. § (3) bekezdése
alapján – a  Gazdasági Versenyhivatal elnökének javaslatára – dr. Bara Zoltánt 2014. június 1-jei hatállyal hat évig
terjedő időtartamra a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává kinevezem.
Budapest, 2014. május 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2019. (II. 14.) KKM közleménye egyrészről az Európai Unió és tagállamai, az Európai Atomenergia Közösség (EURATOM) és a Moldovai Köztársaság közötti Társulási Megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. LXXX. törvény 2. §-a és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2014. évi LXXX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. december 8-i 169. számában kihirdetett, az egyrészről az Európai
Unió és tagállamai, az Európai Atomenergia Közösség (EURATOM) és a Moldovai Köztársaság közötti Társulási
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 464. cikk 2. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„Ez a megállapodás azt az időpontot követő második hónap első napján lép hatályba, amikor az utolsó megerősítő
vagy jóváhagyó okiratot letétbe helyezték.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges utolsó értesítés megtételének napja: 2016. május 23.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. július 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a Megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. évi LXXX. törvény 4. § (3) bekezdésével
megállapítom, hogy az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, az Európai Atomenergia Közösség (EURATOM)
és a Moldovai Köztársaság közötti Társulási Megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. évi LXXX. törvény 2. §-a és 3. §-a
2016. július 1-jén, azaz kettőezertizenhat július elsején lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
347/2012. (XII. 11.) Korm. rendelete a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló törvény végrehajtásáról.
A Kormány az 1. § tekintetében a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 2. § tekintetében a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13. § (1) bekezdés b) pontjában,
a 3. § tekintetében a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13. § (1) bekezdés c) pontjában,
az 5. § tekintetében a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (1) bekezdés
a) és b) pontjában, valamint a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13. § (1) bekezdés d) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. Az élet- és vagyonbiztonság közvetlen veszélyeztetése esetén az értesítendő hatóságok
és a kötelező értesítés esetei 1. § (1) A közszolgáltató
a) nem megfelelő tömörségű égéstermék-elvezető, vagy b) az égéstermék-elvezető nem megfelelő állékonysága
miatti veszély esetében soron kívül értesíti az elsőfokú építésügyi hatóságot, valamint gázfogyasztó készülék esetében
a földgázelosztót. (2) A közszolgáltató a) tüzelőberendezés működése közben az égéstermék 5 percen túli tartós visszaáramlása,
b) ki nem égethető égéstermék-elvezető belső felületén lerakódott szurokréteg,
c) szilárd- vagy olaj-tüzelőberendezés égéstermék-elvezetőjénél a szikrafogó hiánya az E–F tűzvédelmi osztályú
(nád, szalma, fazsindely és egyéb anyagú) tetőhéjalás esetében, vagy az égéstermék-elvezetőből kijutó szikra által
veszélyeztetett területen belül E–F tűzvédelmi osztályú anyag jelenléte az égéstermék-elvezető kitorkollásától
mért 15 méteres távolságon belül, d) olyan égéstermék-elvezető használata, amelynek falába B–F tűzvédelmi osztályba tartozó épületszerkezet van
beépítve, vagy az ilyen éghető anyagtól való távolságtartás kisebb, mint az égéstermék-elvezető gyártója által
meghatározott minimális távolság vagy ennek hiányában kisebb, mint 12 cm,
e) olyan égéstermék-elvezető használata, amelynél a jogszabály szerinti műszaki vizsgálatot, ellenőrzést és tisztítást
nem végezték el, f) nem megfelelően rögzített összekötő elem vagy
g) nem zárható tisztítónyílás miatti veszély esetében soron kívül értesíti az elsőfokú tűzvédelmi hatóságot, valamint gázfogyasztó készülék
esetében a földgázelosztót. 2. A közszolgáltatóval és az ingatlan tulajdonosával szembeni eljárás
2. § (1) A kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény (a továbbiakban: törvény) 7. § (2) bekezdés
b) pontjában meghatározott tájékoztatás során a közszolgáltató megküldi az 1. §-ban meghatározott hatóságnak az
ellenőrzés vagy vizsgálat eredményét tartalmazó dokumentum másolatát. (2) Amennyiben az ingatlan használója a törvény 7. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott felszólításban foglalt
kötelezettségét nem teljesíti, a tűzvédelmi hatóság a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről,
a tűzvédelmi bírságról és a tűzvédelemmel foglalkozók kötelező élet-és balesetbiztosításáról szóló
kormányrendeletben meghatározottak szerint jár el. (3) Amennyiben az ingatlan használója a törvényben meghatározott kötelezettségeit – ide nem értve a törvény 7. §
(2) bekezdés a) pontja szerinti felszólításban foglalt kötelezettséget – nem teljesíti, a közszolgáltató 3 munkanapon
belül felhívja határidő megjelölésével az ingatlan tulajdonosát a kötelezettség teljesítésére, a szabálytalan állapot
megszüntetésére. A felhívás eredménytelensége esetén a közszolgáltató a tűzvédelmi hatóságot értesíti.
3. A közszolgáltatási díj megállapításának elvei 3. § (1) Az ellátásért felelős önkormányzat a közszolgáltatási díjat a közszolgáltatási feladat tartalmától függő részletes
szabályokra és a település szerkezetére figyelemmel határozza meg.
(2) Az 1. melléklet 2. pontjában megadott sormunka tevékenységek esetében 1 egységnyi munkaráfordítást a 2013. évi
díjak kialakításánál legfeljebb nettó 4000 forinttal lehet figyelembe venni. 2015. január 1-jétől az egységnyi
munkaráfordítás esetében a közszolgáltatási díj legalacsonyabb összegének kiszámítása során a helyi sajátosságokra
figyelemmel lefelé 20%-kal lehet eltérni a 2013. évre számított 4000 forintnak a (7) bekezdés szerint korrigált
összegétől. A tevékenységek munkaráfordításai az égéstermék-elvezető típusának jele szerint kerülnek
meghatározásra, a jelölések magyarázatát az 1. melléklet 1. pontja tartalmazza.
(3) Az 1. melléklet 3. pontjában megadott műszaki vizsgálat esetében 1 egységnyi munkaráfordítást 2015. január 1-jétől
legfeljebb a 2013. évre számított 4000 forintnak a (7) bekezdés szerint korrigált összegével lehet figyelembe venni,
melytől lefelé 20%-kal lehet eltérni a helyi sajátosságokra figyelemmel.
(4) Munkaráfordításnak tekintendő a helyszínen elvégzendő, átlagosan szükséges tevékenység időigénye, valamint
a szükséges adminisztratív és egyéb járulékos tevékenységek arányos részének összege. A munkaráfordítás
a technológiához szükséges létszámra figyelemmel került meghatározásra. 1 egységnyi munkaráfordításnak minősül
az átlag-háztartásban üzemelő két, az 1. mellékletben meghatározott ENHG jelű, üzemelő égéstermék-elvezetőhöz
kapcsolódó sormunka tevékenység összege, a 2013. évi kötelezően ellátandó feladatokra figyelemmel.
(5) Az 1. melléklet 4. pontjában meghatározott vizsgálatok esetében a 2013. évi díjak kialakításánál legfeljebb nettó
14 000 forintot lehet figyelembe venni, melytől lefelé 20%-kal lehet eltérni.
(6) Az ellátásért felelős önkormányzat a feladatok díjmeghatározásánál egységesen a (2)–(5) bekezdés szerint
meghatározott összeget alkalmazza. (7) A további évekre a díjak meghatározásánál a Központi Statisztikai Hivatal által közzétett előző év október 1. és
a tárgyév szeptember 30. közötti egy éves fogyasztói árindexszel korrigálva kell az előző évben aktuális maximum
értéket figyelembe venni. 4. Záró rendelkezések 4. § (1) Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
5. § (1) A tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről, a tűzvédelmi bírságról és a tűzvédelemmel foglalkozók
kötelező élet- és balesetbiztosításáról szóló 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 1. § (1) bekezdése
a következő j) ponttal egészül ki: [A Kormány első fokú tűzvédelmi hatóságként – a (2) és (3) bekezdésben, az 5. §-ban és más kormányrendeletben
meghatározott kivételekkel – a katasztrófavédelmi kirendeltséget jelöli ki, amely]
„j) eljár a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény (a továbbiakban: Ksktv.) 12. § (2) bekezdés
b) és e) pontjában meghatározott hatósági felügyeleti eljárásokban.”
(2) Az R. 1. § (2) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
[A Kormány első fokú tűzvédelmi hatóságként a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervét (a továbbiakban:
területi szerv) jelöli ki, amely] „h) eljár – az 1. § (1) bekezdés j) pontjában meghatározott kivétellel – a Ksktv. 12. §-ában meghatározott hatósági
felügyeleti eljárásokban.” (3) Az R. a következő 9/A. és 9/B. §-sal egészül ki:
„9/A. § (1) A tűzvédelmi hatóság, amennyiben a helyszíni ellenőrzés eredményeként megállapítja, hogy az ingatlan
használója a Ksktv. 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti felszólításban foglalt kötelezettségét nem teljesítette, jogosult
megtenni mindazon intézkedéseket, amelyek az élet- és vagyonbiztonság közvetlen veszélyeztetésének elhárításához
szükségesek, így különösen a közvetlen veszélyeztetést okozó tüzelő berendezés üzemeltetését megszüntetni,
a berendezés és tartozékait lezárni, leplombálni. (2) Amennyiben a Ksktv. 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti felszólításban foglalt kötelezettségnek az ingatlan
tulajdonosa nem tesz eleget, vele szemben a tűzvédelmi hatóság – az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések
megtétele mellett – tűzvédelmi bírságot szab ki. (3) A tűzvédelmi hatóság helyszíni vizsgálatánál a közszolgáltató köteles képviseletéről gondoskodni.
(4) A Ksktv.-ben meghatározott közszolgáltatói tevékenységre vonatkozó szabályok megszegése esetén a területi
szerv, a Ksktv. 9. § (3) bekezdés d) pontjában meghatározott kötelezettségek megszegése esetén a helyi szerv jogosult
a bírság kiszabására. 9/B. § (1) A Ksktv. 12. § (3) bekezdésében meghatározott esetekben a tűzvédelmi hatóság felügyeleti jogkörében
eljárva a vitás ügyet kivizsgálja. Ha a tűzvédelmi hatóság a kérelemnek helyt ad, írásban, határidő tűzésével felhívja
a közszolgáltatót a szakmai nyilatkozat kiadására vagy módosítására.
(2) Ha a közszolgáltató az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségének a tűzvédelmi hatóság által megadott
határidőn belül nem vagy nem a felhívásban meghatározottaknak megfelelően tesz eleget, terhére a tűzvédelmi
hatóság tűzvédelmi bírságot szab ki. (3) A közszolgáltatóval szemben tűzvédelmi bírságot kiszabó határozatot a tűzvédelmi hatóság az ellátásért felelős
önkormányzatnak másolatban megküldi.” Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
246/2010. (X. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar és a kelet-közép európai régió energiaellátásának diverzifikálásában és biztonságának fokozásában,
a MOL csoport üzleti modelljének kialakításában végzett tevékenysége elismeréseként
Hernádi Zsoltnak, a MOL Nyrt. elnök-vezérigazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkereszt a csillaggal
polgári tagozata;
a jogszabályoknak a széles közvélemény számára szuggesztív, kiváló retorikai képességekkel és bölcsességgel történő
megismertetése és közérthetővé tétele, valamit ügyvédi, bírói és közéleti tevékenysége, életútja elismeréseként
dr. Erőss Pál ügyvédnek, volt legfelsőbb bírósági bírónak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata; példaértékű életútja elismeréseként
Bittsánszky Gézának, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Kar oktatási és akkreditációs ügyek
koordinátorának,
a magyar gasztronómia nemzetközi hírnevét öregbítő, határainkon túl is nagyra becsült munkássága, gazdag
publikációs és szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
Lukács István Oscar-díjas mesterszakácsnak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata; eredményes gyógyítói és kórházvezetői munkájáért, az egészségmegőrzés, az egészséges életmódra nevelés
érdekében végzett sokoldalú tudományos, kutatói és szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Bedros Jonathán Róbert egészségügyi szakközgazdásznak, a Pest Megyei Flór Ferenc Kórház főigazgató
főorvosának,
1956 eszméinek ápolásáért, a forradalom és szabadságharc eseményeit bemutató könyveiért, életútja elismeréseként
Fakász Tibor nyugalmazott tanárnak,
életútja elismeréseként
Forgó Lászlónak, a Politikai Elítéltek Közössége tagjának,
elkötelezett és eredményes gyógyítói és vezetői munkája, az orvos és egészségügyi szakemberképzésben végzett
oktató-nevelő, valamint szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Velkey Györgynek, a magyarországi Református Egyház Bethesda Gyermekkórháza főigazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. október 15. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1490/2013. (VII. 29.) Korm. határozata a Nemzeti Tehetség Program végrehajtásának 2013–2014. cselekvési programjáról.
1. A Nemzeti Tehetség Programról szóló 78/2008. (VI. 13.) OGY határozatban foglalt célok megvalósításához szükséges
intézkedésekről szóló 3079/2008. Korm. határozat végrehajtására a  Kormány a  Nemzeti Tehetség Programban
meghatározott célkitűzések végrehajtása érdekében a 2013–2014. évekre
a) a tehetségsegítő hagyományok őrzését és gazdagítását,
b) az  egyenlő hozzáférés biztosítását a  tehetségsegítés területén, az  értékalapú társadalmi mobilitás
elősegítését,
c) a tehetséges fiatalok közösségformálásának és társadalmi felelősségének növelését,
d) a tehetségsegítő személyek és szervezetek megbecsülését,
e) a tehetségtudatos és tehetségbarát társadalom kialakulásának elősegítését,
f ) a hazai és határon túli magyar tehetségfejlesztő közösségek nemzeti együttműködésének segítését, valamint
g) a  magyar tehetségsegítő eredményeknek az  Európai Unió tagállamaival és más államokkal való
megismertetését
jelöli meg a kétéves kormányzati cselekvési program kiemelt fejlesztési területeiként.
2. A Kormány elfogadja a 2013. és 2014. évekre vonatkozó cselekvési terv kiemelt fejlesztési területeihez kapcsolódó
intézkedésekről szóló, az  1.  mellékletben foglalt intézkedési tervet. Az  intézkedési tervet a  rendelkezésre álló
források figyelembevételével kell végrehajtani.
3. A Kormány felkéri az érdekelt szervezeteket, hogy működjenek közre a Nemzeti Tehetség Program végrehajtásában.
 4. Ez a határozat a közzétételt követő napon lép hatályba.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök