text:
2012. CCV. törvény a honvédek jogállásáról.
Az Alaptörvény 45. cikk (1) bekezdésében foglalt alapvető feladatok megvalósítása érdekében az állam a Magyar Honvédség
tényleges szolgálatot teljesítő katonáitól tántoríthatatlan hűséget, hivatásukhoz méltó, példamutató magatartást, bátor helytállást,
magas fokú készenlétet és fegyelmet követel. A honvédelem nemzeti ügyének elhivatott szolgálata, valamint a szövetségi kötelezettségek magas színvonalú teljesítése korszerű
katonai ismeretek, képességek megszerzésére, és folyamatos fejlesztésére alapozható, továbbá kiszámítható életpályával
biztosítható. Az Országgyűlés elismeri a katonai szolgálattal együtt járó áldozatvállalást, és az azzal arányban álló erkölcsi, valamint anyagi
megbecsülés indokoltságát, ezért – a nemzedékek közötti szolidaritást is alapul véve – a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény hatálya, értelmező rendelkezések
1. § (1) E törvény hatálya a hivatásos és a szerződéses állományú katonákra (a továbbiakban együtt: állomány tagja),
a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonákra, a honvéd tisztjelöltekre, és a honvéd altiszt-jelöltekre
terjed ki. (2) E törvény hatálya az önkéntes tartalékos katonákra a rendelkezésre állás időszakában, a nyugállományú katonákra,
valamint az állomány tagja és a nyugállományú katonák közeli hozzátartozójára akkor terjed ki, ha ezt a törvény
elrendeli. (3) A 178. § és a 238. § (2) bekezdés 35. pontjának hatálya kiterjed a hadkötelezettség alapján szolgálatot teljesített
személyekre és közeli hozzátartozójukra. 2. § E törvény alkalmazásában
1. alacsonyabb beosztás: az a státusz, amely a) általános előmeneteli rendben alacsonyabb rendfokozattal rendszeresített,
b) speciális előmeneteli rendben alacsonyabb elérhető rendfokozatú, c) az előmeneteli rendek közötti váltás esetén az a) és b) pontok összevetése alapján alacsonyabbnak minősül,
2. altiszti állomány tagja: az a katona, aki az 1. melléklet szerinti altiszti vagy zászlósi (a továbbiakban együtt: altiszti)
rendfokozatot visel, 3. azonos beosztás: az a státusz, amely
a) általános előmeneteli rendben azonos rendfokozattal rendszeresített, b) speciális előmeneteli rendben azonos elérhető rendfokozatú,
c) az előmeneteli rendek közötti váltás esetén az a) és b) pontok összevetése alapján azonosnak minősül,
4. átszervezés: az Országgyűlés, a Kormány, a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) döntése
alapján a névváltoztatás kivételével minden olyan változás, amelynek következtében egyes szolgálati beosztások
létesülnek, módosulnak vagy megszűnnek, 5. előkészítő vagy befejező tevékenység: minden olyan feladat ellátása, amelyet az állomány tagja szolgálati
beosztásához kapcsolódóan, szokás szerint és rendszeresen, külön utasítás nélkül köteles elvégezni,
6. előmenetel: szervezeti hierarchiában történő előrehaladás, amely általános előmeneteli rendben magasabb
beosztásba kinevezés, speciális előmeneteli rendben a magasabb elérhető rendfokozatú beosztásba kinevezés,
illetve előléptetés, adott beosztáson belül a beosztásban rendszeresített vagy elérhető (a továbbiakban együtt:
rendszeresített) rendfokozat eléréséig a rendfokozatban történő előléptetés útján valósul meg,
7. fogyatékos gyermek: az a gyermek, akire tekintettel a családok támogatásáról szóló törvény szerinti magasabb
összegű családi pótlék került megállapításra, 8. gyermek: a családok támogatására vonatkozó szabályok szerinti saját háztartásban nevelt vagy gondozott
gyermek, A törvényt az Országgyűlés a 2012. december 11-i ülésnapján fogadta el.
9. gyermekét egyedül nevelő: az állomány azon tagja, aki gyermekét saját háztartásában neveli és hajadon, nőtlen,
özvegy, elvált, házastársától külön él, vagy nincs élettársa,
10. hivatásos állomány tagja: az állomány azon tagja, aki élethivatásként, határozatlan időre vállalja a katonai
szolgálatot, 11. honvéd altiszt-jelölt: az iskolarendszerű nappali tagozatos katonai szakképzésre felvételt nyert személy, aki annak
időtartama alatt tanulói jogviszonyban és altiszt-jelölti szolgálati viszonyban áll,
12. honvéd tisztjelölt: a honvédtiszti alapképzésre felvételt nyert személy, aki annak időtartama alatt hallgatói
jogviszonyban és tisztjelölti szolgálati viszonyban áll, 13. honvédségi szervezet: a miniszter által vezetett minisztérium, a miniszter irányítása alatt álló központi hivatal,
a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezet, és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: Honvédség)
hadrendje szerinti szervezet, 14. ideiglenes külföldi szolgálat: olyan külföldi szolgálat, amelynek időtartama tervezetten nem haladja meg
a 90 napot, 15. illetményalap: a költségvetési törvényben a közszolgálati tisztviselőkre meghatározott illetményalap,
16. illetmény-megállapítás: a szolgálati viszony létesítésekor, módosításakor, valamint új illetményelemre való
jogosultság esetén az állomány tagja 122. § (1) bekezdése szerinti illetményelemeinek megállapítása, a beosztási
illetménynek a 123. § (3) bekezdése szerinti magasabb összegben történő megállapítása, az illetménypótlékra
való jogosultságnak, valamint az alsó-felső határral rendelkező illetménypótlék esetén a pótlék összegének
megállapítása, felemelése, valamint a kiegészítő illetményre való jogosultság megállapítása,
17. jognyilatkozat: a 29. pont a), b), és d) alpontja szerinti munkáltatói döntések, a döntési lapról készített határozat,
a szerződés, az ösztöndíjszerződés, valamint minden olyan nyilatkozat, amelyből jogok és kötelezettségek
származnak, 18. képzés: iskolai végzettség, szakképzettség, szakképesítés, tanfolyami végzettség vagy képzettség megszerzésére
irányuló, hazai vagy külföldi, iskolarendszerű vagy iskolarendszeren kívüli oktatás, továbbképzés és átképzés,
19. kötelezően szolgálati viszonyban töltendő idő: az a jognyilatkozatban meghatározott időtartam, amely alatt
a Honvédség által támogatott képzésben, a honvéd tisztképzésben vagy a katonai szakképzésben részt vevő
személy szolgálati viszonyát köteles fenntartani, 20. közeli hozzátartozó: a házastárs, az egyenes ágbeli rokon, a házastárs egyenes ágbeli rokona, az örökbefogadott,
a mostoha és a nevelt gyermek, az örökbefogadó, a mostoha és a nevelő szülő, a testvér, valamint az élettárs,
21. közkatona: a szerződéses pályakezdő kivételével az a katona, aki rendfokozat nélkül teljesít szolgálatot,
22. legénységi állomány tagja: a közkatona és az 1. melléklet szerinti tisztesi rendfokozattal rendelkező szerződéses
katona, 23. magasabb beosztás: az a státusz, amely
a) általános előmeneteli rendben magasabb rendfokozattal rendszeresített, b) speciális előmeneteli rendben magasabb elérhető rendfokozatú,
c) az előmeneteli rendek közötti váltás esetén az a) és b) pontok összevetése alapján magasabbnak minősül,
24. más kereső tevékenység: a munkaviszony, a munkavégzési kötelezettséggel járó szövetkezeti tagsági viszony,
a vállalkozási és a megbízási szerződés, a gazdasági társaság tagja esetén a tényleges személyes közreműködés,
a vezető tisztségviselői vagy a felügyelő bizottsági tagsági tevékenység ellátására irányuló jogviszony, az egyéni
vállalkozási tevékenység, az egyéni cég tagjaként végzett tevékenység, az ügyvédi tevékenység, valamint
a tudományos, az oktatói, a művészeti, a lektori, a szerkesztői, valamint a jogi oltalom alá eső szellemi tevékenység
végzésére irányuló jogviszony, továbbá a közérdekű önkéntes tevékenység végzésére irányuló jogviszony,
25. Magyarországon települő katonai szervezet: nemzetközi szervezet döntése vagy nemzetközi megállapodás alapján
létrehozott, Magyarországon települő olyan szervezet vagy alakulat, amely a létrehozó szervezet tagállamai vagy
a részes államok érdekében katonai feladatot hajt végre,
26. más szerv: a tudományos intézmények, a kutató intézetek, az egészségügyi intézmények, a nevelési-oktatási
intézmények, a bírósági szervezet, a bíróságok igazgatási feladatait ellátó szervezet, az ügyészi szervezet,
a Köztársasági Elnöki Hivatal, az Országgyűlés Hivatala, az Alkotmánybíróság Hivatala, az Alapvető Jogok
Biztosának Hivatala, a Miniszterelnökség, a minisztériumok, a kormányhivatalok, a központi hivatalok, az
autonóm államigazgatási szervek, az önálló szabályozó szervek, a felsőoktatási intézmények, a honvédelmi vagy
egyéb biztonsági érdeket szolgáló gazdálkodó szervezetek, továbbá a Honvédség tevékenységét elősegítő
közhasznú szervezetek, egyesületek, kivéve a honvédségi szervezetnek minősülő szervezeteket,
a minisztériumok védelmi igazgatással foglalkozó szervezeti elemeit, a megyei és a fővárosi védelmi bizottságok
titkárságait, valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetemet (a továbbiakban: NKE),
27. megfelelő szolgálati beosztásba helyezés: az az azonos beosztásba áthelyezés vagy magasabb beosztásba
kinevezés, amelynek betöltésére az állomány tagja iskolai végzettsége, szakképzettsége, szakképesítése, egyéb
felkészültsége, valamint egészségi, pszichikai és fizikai állapota szerint, továbbá nemzetbiztonsági szempontból
alkalmas, 28. megfelelő szolgálati feladat: az a szolgálati feladat, amely végrehajtása az állomány tagjától iskolai végzettsége,
szakképzettsége, szakképesítése, egyéb felkészültsége, valamint egészségi, pszichikai és fizikai állapota alapján
elvárható, továbbá arra nemzetbiztonsági szempontból alkalmas, 29. munkáltatói döntés: a munkáltatói jogkör gyakorlása, amely formáját tekintve
a) határozat, ha a munkáltatói jogkört gyakorló nem áll szolgálati viszonyban, továbbá, ha jogszabály
a munkáltatói jogkör gyakorlását határozati formához köti, b) parancs, ha a munkáltatói jogkört gyakorló szolgálati viszonyban áll, kivéve, ha jogszabály a munkáltatói
jogkör gyakorlását határozathoz köti, c) döntési lap, ha az a munkáltatói jogkört gyakorló több döntését egy dokumentumban összesíti, melyet
a munkáltatói jogkört gyakorló miniszteri rendeletben kijelölt képviselője foglal határozatba, vagy
d) irat, ha azt a munkáltatói jogkört gyakorló írásban, de nem az a)–c) pont szerint hozza meg,
30. nyugállományú katona: az állomány korábbi tagja, a) akit a fegyveres erők és a fegyveres testületek hivatásos állományának szolgálati viszonyáról szóló 1971. évi
10. törvényerejű rendelet, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIII. törvény vagy a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény szerint katonai szolgálati nyugállományba, rokkantsági, baleseti
rokkantsági nyugállományba helyeztek, vagy b) aki öregségi nyugdíjban, más olyan pénzbeli ellátásban részesül, amelyet a nyugdíjkorhatár betöltésekor
hivatalból öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani, vagy megváltozott munkaképességűek ellátásában
részesül, feltéve, hogy annak megállapítását közvetlenül megelőző utolsó szolgálati viszonya
a Honvédséggel vagy a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálattal (a továbbiakban: KNBSZ) állt fenn,
kivéve, ha a szolgálati viszonya lefokozás vagy szolgálati viszony megszüntetése fenyítés kiszabásával,
büntetőeljárás keretében szolgálati viszony megszüntetése, lefokozás, szolgálati viszony keretében betöltött
munkakör ellátásához szükséges tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás vagy közügyektől eltiltás
alkalmazásával, vagy méltatlanná válás, kifogástalan életvitel követelményének való meg nem felelés,
nemzetbiztonsági szempontból katonai szolgálatra alkalmatlanság miatt szűnt meg,
31. önkéntes tartalékos katona: az a katona, aki önkéntes műveleti tartalékosként vagy önkéntes védelmi
tartalékosként szerződésben vállalja a katonai szolgálatot, 32. rendszeres illetménypótlék: a 126. §, a 127. §, a 128. § (1) bekezdés a), l)–q) és t)–v) pontja és (3) bekezdése, valamint
a 199. § (3) bekezdés a) pontja szerinti pótlékok,
33. szerződéses állomány tagja: az állomány azon tagja, aki határozott időre szerződésben vállalja a katonai
szolgálatot, 34. szerződéses pályakezdő: a közkatona kivételével a szerződéses állomány rendfokozattal nem rendelkező tagja,
aki első alkalommal létesít szerződéses tiszti vagy szerződéses altiszti szolgálati viszonyt, és kizárólag e törvény
alkalmazásában minősül pályakezdőnek, 35. szolgálati érdek: a Honvédség, illetve a honvédségi szervezet rendeltetésszerű működéséhez, jogszabályban,
közjogi szervezetszabályozó eszközben vagy alapító okiratban meghatározott feladatainak teljesítéséhez
szükséges, vagy azt meghatározó módon befolyásoló személyi feltétel, körülmény,
36. szolgálati hely: az a honvédségi szervezet, amelynek állományába a katona tartozik,
37. szolgálatteljesítési hely: az a földrajzilag körülhatárolható területrész, ahol a szolgálati feladatot ténylegesen végre
kell hajtani, 38. szolgálatteljesítési idő: a szolgálatteljesítésre előírt idő kezdetétől annak befejezéséig tartó idő, a munkaközi
szünet, továbbá – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a szolgálatteljesítéshez kapcsolódó előkészítő és
befejező tevékenység időtartama azzal, hogy nem szolgálatteljesítési idő a lakóhelyéről a szolgálatteljesítés
helyére, valamint a szolgálatteljesítés helyéről a lakóhelyére történő utazás időtartama,
39. szülő: a vér szerinti és az örökbefogadó szülő, az együtt élő házastárs, továbbá az, aki a saját háztartásában élő
gyermeket örökbe kívánja fogadni, és az erre irányuló eljárás már folyamatban van, valamint a gyám,
a nevelőszülő, a mostohaszülő és a helyettes szülő,
40. tartós külföldi szolgálat: olyan külföldi szolgálat, amelynek megszakítás nélküli időtartama tervezetten
meghaladja a 90 napot, 41. távolléti díj: a kifizetés esedékességekor járó alapilletmény, az illetménykiegészítés, a szolgálati időpótlék,
a rendszeres illetménypótlék, valamint a rendszeres kiegészítő illetmény együttes összegének a távollét idejére
számított időarányos átlaga, 42. tiszti állomány tagja: az állomány 1. melléklet szerinti tiszti, főtiszti (a továbbiakban együtt: tiszti) rendfokozatot
viselő tagja, továbbá az a hivatásos katona, aki tábornoki rendfokozatot visel.
2. A szolgálati viszony alanyai és jellege 3. § (1) A szolgálati viszony az állam és az állomány tagja (a továbbiakban együtt: felek) között szolgálatteljesítés céljából
létesített különleges közszolgálati jogviszony, amely alapján a közszférában megvalósuló más foglalkoztatási
jogviszonyokkal szükségszerűen együtt járó kötelezettségeken és jogosultságokon túlmenően mindkét felet
a szolgálatteljesítéssel összefüggő többletkötelezettségek terhelik, és jogosultságok illetik meg. E törvény
rendelkezéseitől a felek megállapodása akkor térhet el, ha azt a törvény kifejezetten megengedi.
(2) A Honvédség feladatainak megvalósítása érdekében a szolgálatteljesítés szigorú függelmi rendben, egyes alapjogok
korlátozásának elfogadásával, valamint az élet és a testi épség kockáztatásával valósul meg.
3. A munkáltatói jogkör gyakorlása 4. § A miniszter által gyakorolt kiemelt munkáltatói jogköröket a 2. melléklet határozza meg. A további munkáltatói
jogköröket, a munkáltatói részjogköröket, azok gyakorlóját, és gyakorlásuk rendjét miniszteri rendelet határozza meg
azzal, hogy a munkáltatói jogkörök az állománycsoport, a rendfokozati csoport, a rendfokozat, a szolgálati viszony
jellege, a szolgálati hely és a szolgálatteljesítés helye szerint differenciáltan meghatározhatók.
II. FEJEZET ALAPELVEK 4. Általános magatartási követelmények 5. § (1) A szolgálati viszonyban a szolgálat érdekének elsődlegessége, a Honvédség iránti közbizalom megóvásának szem
előtt tartásával kell eljárni. Az állomány tagja szolgálatteljesítési időn kívül sem folytathat olyan tevékenységet, nem
tanúsíthat olyan magatartást, amely szolgálati viszonyához méltatlan, vagy amely pártatlan, befolyástól mentes
tevékenységét veszélyeztetné. (2) A jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a jóhiszeműség és a tisztesség elvének megfelelően,
kölcsönösen együttműködve kell eljárni, és nem lehet olyan magatartást tanúsítani, amely a másik fél jogát, jogos
érdekét sérti. (3) A szolgálati viszonnyal kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket a rendeltetésüknek megfelelően kell gyakorolni és
teljesíteni. A jog gyakorlása különösen akkor rendeltetésellenes, ha az mások zaklatására, jogos érdekének
csorbítására, érdekérvényesítési lehetőségének korlátozására, lehetséges véleménynyilvánításának elfojtására irányul, vagy ehhez vezet. A kötelezettség teljesítése különösen akkor rendeltetésellenes, ha az indokolatlan érdek
vagy jogsérelmet okoz. (4) A rendeltetésellenes joggyakorlás és a kötelezettségteljesítés hátrányos következményeit orvosolni kell.
5. Az egyenlő bánásmód követelménye 6. § (1) Az állam és a munkáltatói jogkört gyakorló az egyenlő bánásmód követelményét köteles megtartani.
(2) Az egyenlő bánásmód követelménye megsértésének orvoslása nem járhat más jogának megsértésével vagy
csorbításával. 6. Az alaki kötöttség 7. § (1) A jognyilatkozatot írásba kell foglalni.
(2) A munkáltatói jogkört gyakorló döntését – a teljesítményértékelés, a fegyelmi, a méltatlansági és a kártérítési
határozatok kivételével – miniszteri rendeletben meghatározott módon döntési lapon is meghozhatja. A döntési lapra
a 10–12. §-t megfelelően alkalmazni kell. (3) A jognyilatkozatot meg kell indokolni. Az indokolási kötelezettséget a munkáltatói jogkört gyakorló jognyilatkozata
esetén e törvény, az állomány tagjának jognyilatkozata esetén jogszabály kizárhatja.
(4) A jogorvoslat módjára és határidejére a munkáltatói döntésben utalni kell. Ha törvény alapján bírósági eljárásnak van
helye, a jogorvoslatról való tájékoztatásnak tartalmaznia kell az eljáró bíróság és az alperes megnevezését,
a jogorvoslat előterjesztésére nyitva álló határidőt, valamint azt a felhívást, hogy a keresetlevelet, vagy a bírósági
felülvizsgálat iránti kérelmet a határidő végéig postára kell adni. Ha a határidő jogvesztő, a felhívásnak erre is ki kell
terjednie. (5) A jogról lemondó vagy az abból engedő jognyilatkozat kizárólag írásban érvényes, és kiterjesztően nem értelmezhető.
7. A jognyilatkozatok közlése 8. § (1) A jognyilatkozatot a címzettel közölni kell.
(2) A jognyilatkozat akkor tekinthető közöltnek, ha azt a címzett vagy az átvételre jogosult más személynek átadják.
A közlés akkor is hatályos, ha a címzett vagy az átvételre jogosult más személy az átvételt megtagadja, vagy azt
szándékosan megakadályozza. Erről jegyzőkönyvet kell felvenni. (3) A (2) bekezdésben foglaltakon túlmenően a postai szolgáltatásokról szóló jogszabály szerint tértivevény
különszolgáltatással feladott küldeményként kézbesített jognyilatkozatot kézbesítettnek kell tekinteni
a) ha a címzett vagy az átvételre jogosult más személy a küldemény átvételét megtagadta, az átvétel
megtagadásának napján, b) ha a címzett által bejelentett elérhetőségi címen a kézbesítés a címzett ismeretlensége vagy elköltözése miatt
meghiúsult, a kézbesítés megkísérlésének napján, vagy c) egyéb esetekben az eredménytelen kézbesítési kísérlet, valamint az értesítés elhelyezésének napját követő
5. munkanapon. (4) Az olyan jognyilatkozattal kapcsolatban, amellyel szemben e törvény alapján bírósági eljárásnak van helye,
a (2) bekezdésben szabályozott kézbesítési vélelem megdöntése iránt az eljárás kezdeményezésével egyidejűleg,
a kézbesítési vélelem beálltáról való tudomásszerzéstől számított 15 napon, de legkésőbb a vélelem beálltától
számított 6 hónapon belül terjeszthető elő kérelem a bíróságnál. A kézbesítési vélelem megdöntésére egyebekben
a polgári perrendtartásról szóló törvény rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni. A vélelem megdöntése esetén
a bírósági eljárás kezdeményezésére előírt határidőt megtartottnak kell tekinteni.
8. A képviselet 9. § (1) A Honvédséget a munkáltatói jogkört gyakorló képviseli.
(2) A szolgálati viszony létesítésével, módosításával és megszüntetésével összefüggő, valamint a 7. § (5) bekezdése
szerinti jognyilatkozat csak személyesen tehető. Egyéb jognyilatkozatot az állomány tagja miniszteri rendeletben
meghatározottak szerint képviselője útján is tehet. Az állomány tagja nem hivatkozhat arra, hogy képviselője jogkörét
túllépve járt el, kivéve, ha a képviselet tartalma egyértelműen korlátozott.
9. Az érvénytelenség 10. § (1) A jognyilatkozat megtámadható, ha a fél annak megtételekor lényeges tényben vagy körülményben tévedett, feltéve,
hogy tévedését a másik fél okozta, vagy azt felismerhette, vagy mindkét fél ugyanabban a téves feltevésben volt.
Megtámadható akkor is, ha annak megtételére a felet jogellenes fenyegetéssel, vagy kényszerítéssel vették rá.
(2) A jognyilatkozatot az támadhatja meg, aki tévedésben, téves feltevésben volt, vagy akit annak megtételére
fenyegetéssel, vagy kényszerítéssel vettek rá. (3) A megtámadás határideje 30 nap, amely a tévedés felismerésétől, vagy jogellenes fenyegetés, kényszerítés esetén
a kényszerhelyzet megszűnésétől kezdődik. A megtámadási határidőre az elévülés szabályai megfelelően irányadók
azzal, hogy 6 hónap elteltével a megtámadás joga nem gyakorolható.
(4) A megtámadást a (3) bekezdésben meghatározott határidőn belül írásban kell a másik féllel közölni.
(5) A sikeresen megtámadott jognyilatkozat érvénytelen. 11. § (1) Semmis az a jognyilatkozat, amely jogszabályba vagy jó erkölcsbe ütközik, valamint amely jogszabály megkerülésével
jött létre. (2) A színlelt jognyilatkozat semmis, ha pedig mást leplez, azt a leplezett alapján kell megítélni.
(3) A semmis jognyilatkozat érvénytelen, kivéve, ha ahhoz jogszabály más jogkövetkezményt fűz.
(4) A semmisségre az érdekelt határidő nélkül hivatkozhat. A semmisséget hivatalból kell figyelembe venni.
12. § (1) Az érvénytelen jognyilatkozat alapján létrejött szolgálati viszonyból származó, jóhiszeműen szerzett és gyakorolt
jogokat, illetve kötelezettségeket úgy kell tekinteni, mintha azok érvényes jognyilatkozat alapján állnának fenn.
(2) Az érvénytelen jognyilatkozat alapján létrejött szolgálati viszony e törvény erejénél fogva megszűnik. Ha az
érvénytelenségi ok a Honvédség oldalán merült fel, a 62. § (1) bekezdés b) pontja szerinti felmentés szabályait kell
alkalmazni. Ha az érvénytelenségi ok a szolgálatteljesítés a) megkezdése előtt megállapításra kerül, akkor az érvénytelenséget előidéző ok megszüntetéséig az állomány
tagja a szolgálatteljesítést nem kezdheti meg, b) megkezdése után jut a munkáltatói jogkört gyakorló tudomására, az állomány tagját az érvénytelenség
orvoslásáig a szolgálatteljesítéstől el kell tiltani. (3) Ha a jognyilatkozat valamely része érvénytelen, helyette a jogszabályt kell alkalmazni, kivéve, ha a felek az érvénytelen
rész nélkül nem állapodtak volna meg. (4) Az érvénytelenségből származó kár megtérítésére a kártérítési felelősség szabályait kell megfelelően alkalmazni.
10. Az elévülés 13. § (1) A szolgálati viszonnyal kapcsolatos igény – ha törvény eltérően nem rendelkezik – 3 év alatt évül el.
A bűncselekménnyel okozott kár megtérítésére irányuló igény 5 év alatt, ha pedig a büntethetőség elévülési ideje
ennél hosszabb, ennek megfelelő idő alatt évül el.
(2) Az elévülés az esedékessé válástól kezdődik. Az elévülést hivatalból kell figyelembe venni. Az elévült igényt bírósági
úton érvényesíteni nem lehet. Az elévülés utáni teljesítést elévülés címén nem lehet visszakövetelni.
(3) Ha a jogosult az igényét menthető okból nem tudta érvényesíteni, az akadály megszűnésétől számított 6 hónapon
belül ezt akkor is megteheti, ha az elévülési idő már eltelt, vagy abból 6 hónapnál kevesebb van hátra.
(4) Az igény érvényesítésére irányuló írásbeli felszólítás, az igénynek a bíróság előtti érvényesítése, az igény
megegyezéssel történő módosítása, az egyezségkötés, valamint a kötelezett elismerése az elévülést megszakítja. Az
elévülés megszakadása, és az elévülés megszakítását előidéző eljárás jogerős befejezése után az elévülési idő újra
kezdődik. Ha az elévülést megszakító eljárás során végrehajtható határozatot hoztak, az elévülést csak a végrehajtási
cselekmények szakítják meg. 11. A tájékoztatás 14. § (1) A felek kölcsönösen kötelesek egymást minden olyan tényről, adatról, körülményről vagy ezek változásáról
tájékoztatni, amely a szolgálati viszony létesítése, módosítása vagy megszüntetése, valamint az e törvényben
meghatározott jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése szempontjából lényeges.
(2) A tájékoztatást olyan időben és módon kell megtenni, hogy az lehetővé tegye a jog gyakorlását és a kötelezettség
teljesítését. 12. A határidő és az időtartam számítása
15. § (1) Napon – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – naptári napot kell érteni. A napokban megállapított határidőbe
nem számít be az a nap, amelyen a határidő megkezdésére okot adó intézkedés történt.
(2) A hetekben megállapított határidő azon a napon jár le, amely elnevezésénél fogva a kezdőnapnak megfelel.
Hónapokban vagy években megállapított határidő lejártának napja az a nap, amely számánál fogva a kezdőnapnak
megfelel, ha ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hónap utolsó napja.
(3) Ha valamely jognyilatkozat megtételére előírt határidő utolsó napja heti pihenőnap vagy munkaszüneti nap,
a határidő a következő munkanapon jár le. (4) Határidőnek nem minősülő időtartam számítására az (1)–(3) bekezdéstől eltérően a naptár az irányadó.
16. § (1) A határidőt – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – akkor kell megtartottnak tekinteni, ha a lejárat napjának
végéig a jognyilatkozatot közlik, vagy ezen időpontig az egyéb magatartás tanúsítása megtörténik.
(2) A határidő elmulasztása akkor menthető ki, ha a határidőt megállapító jogszabály ezt kifejezetten megengedi.
III. FEJEZET ALAPVETŐ JOGOK GYAKORLÁSA 13. Az alapvető jogok korlátozásának általános keretei
17. § (1) Az állomány tagja a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 36. § (1) bekezdés a), b) és f) pontjában
meghatározott feladatok végrehajtására kapott parancsot önfeláldozásig terjedő bátorsággal köteles végrehajtani.
A Hvt. 36. § (1) bekezdés c)–e) és g) pontjában és (2) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatok végrehajtására
kapott parancsot az állomány tagja akkor is köteles teljesíteni, ha az az életét vagy a testi épségét közvetlenül vagy
súlyosan veszélyezteti. (2) A Hvt. 36. § (1) bekezdés a), c), d), f), g) pontjában és (2) bekezdés a) pontjában, továbbá a Hvt. 56. § (3) bekezdésében
meghatározott szolgálati feladatok végrehajtása során az állomány tagja végszükségre nem hivatkozhat.
14. Az egyes alapvető jogok gyakorlásának korlátozása 18. § (1) Az állomány tagja a parancsadásra jogosult személy, vagy a katonai rendész járőr felszólítására személyazonosságát
igazolni köteles. (2) A katonai rendész járőr korlátozhatja az állomány tagjának személyi szabadságát, továbbá az állomány tagját
igazoltathatja és előállíthatja, ha az állomány tagját bűncselekmény, szabálysértés, vagy súlyos fegyelemsértés
elkövetésének megalapozott gyanúja terhel, vagy ilyen cselekmény elkövetése közben tetten érték. A személyi
szabadság korlátozásának eljárási szabályait miniszteri rendelet határozza meg azzal, hogy az előállítás és az
ideiglenes őrzés legfeljebb 6 órán át tarthat. (3) A Hvt. szerinti szükséges és arányos mértékű kényszerítő eszköz alkalmazható az állomány tagjával szemben az
előállítás helyszínének önkényes elhagyása, vagy ennek megkísérlése, továbbá a katonai rendész járőr jogos
intézkedésének való ellenszegülés esetén. 19. § A különleges műveleti kiképzések, gyakorlatok alkalmával az állomány tagjának személyi szabadsága előzetes írásbeli
beleegyezés alapján a kiképzés céljának elérése érdekében a szükséges mértékben és ideig, de összefüggően
legfeljebb 96 óra időtartamban korlátozható. 20. § (1) Az állomány tagja szolgálatteljesítési időben a szolgálatteljesítési kötelezettség sérelme nélkül vehet igénybe lelki
gondozást, és vehet részt vallási szertartáson. (2) Az (1) bekezdésben foglaltak megvalósulását a Kormány rendeletében meghatározott keretek között a Tábori Lelkészi
Szolgálat biztosítja. 21. § (1) A honvédségi szervezet területén a gyülekezési jog alapján nyilvános rendezvény csak a munkáltatói jogkört gyakorló
engedélyével tartható. (2) Nem engedélyezhető a rendezvény, ha az
a) politikai célt szolgál, b) a szolgálati feladat, a szolgálati rend és fegyelem ellen irányul, vagy azt bírálja,
c) a Honvédség iránti közbizalom megingatására alkalmas vagy
d) a Honvédség feladataival ellentétes célra irányul. 22. § (1) Az állomány tagja nem csatlakozhat olyan szervezethez, amelynek tevékenysége a Honvédség feladataival ellentétes.
(2) A szolgálati viszonyhoz nem kapcsolódó szervezettel fennálló, vagy újonnan létesülő tagsági viszonyát az állomány
tagja köteles írásban haladéktalanul bejelenteni a munkáltatói jogkört gyakorlónak. A tagsági viszony nem tartható
fenn, vagy nem létesíthető, ha azt a munkáltatói jogkört gyakorló írásban megtiltja, mert az a katonai szolgálattal vagy
a szolgálati beosztással nem egyeztethető össze, a szolgálat érdekeit sérti vagy veszélyezteti.
(3) Az (1) és a (2) bekezdést alkalmazni kell a politikai célt szolgáló szerveződéshez való csatlakozásra és az abban történő
részvételre is, függetlenül attól, hogy annak tevékenysége vagy programja utólag válik ismertté.
(4) A szerződéses állomány tagja a szolgálati viszonya idejére a párttagságát köteles felfüggeszteni.
23. § (1) Az állomány tagja a) párt nevében vagy érdekében közszereplést kizárólag a szolgálati viszonyának szüneteltetése idején vállalhat,
b) a parancsot nem bírálhatja, arról jog- és érdekérvényesítő tevékenysége körén kívül véleményt nem mondhat,
c) a szolgálati rendet és a fegyelmet sértő nyilatkozatot nem tehet,
d) a sajtónyilvánosság igénybevételével hivatalos eljárásban magánvéleményt nem nyilváníthat,
e) nem állíthat elő, nem terjeszthet, nem tehet közzé, nem jelentethet meg, és nem hozhat nyilvánosságra
a szolgálati rendet és fegyelmet veszélyeztető sajtóterméket, ilyen tartalmú kiadványt, plakátot, hirdetményt,
emblémát, más szöveges vagy képi adatot. (2) Az állomány tagja más kereső tevékenységet a 81. § szerint folytathat, és az összeférhetetlenséget köteles
haladéktalanul megszüntetni. 24. § (1) Ha az állomány tagja az országgyűlési képviselői, az európai parlamenti képviselői, a főpolgármesteri, a polgármesteri,
a helyi önkormányzati képviselői és a nemzetiségi önkormányzati képviselői választáshoz, továbbá a népszavazáshoz
szükséges ideig szolgálati érdekből nem tartózkodhat a lakóhelyén, erről őt a választást megelőzően legalább
15 nappal értesíteni kell. (2) Az (1) bekezdés alkalmazása esetén lehetővé kell tenni, hogy az állomány tagja a választási eljárásról szóló törvényben
foglaltak szerint szavazhasson. 25. § (1) Az állomány tagja tartózkodási helyét a szolgálati helye szerinti településen, vagy annak miniszteri rendelet szerinti
vonzáskörzetében választhatja meg. E rendelkezéstől eltérést előzetesen, írásban a munkáltatói jogkört gyakorló
engedélyezhet. (2) Az állomány tagja a szolgálati helyét és a szolgálatteljesítési helyét a honvédségi szervezet szolgálati rendjében
megállapított esetekben és módon hagyhatja el, és ennek megfelelően köteles bejelenteni a szolgálatteljesítési időn
kívüli elérhetőségét. (3) Az állomány tagja a tartózkodási helyéről – különösen indokolt esetben szabadsága ideje alatt is – a szolgálati helyére
visszarendelhető. A visszarendelésről a munkáltatói jogkört gyakorló dönt. Nem rendelhető vissza az állomány tagja,
ha a visszarendelés számára a szolgálati feladat végrehajtásával arányban nem álló jog- vagy érdeksérelmet okozna.
(4) Az állomány tagja köteles külföldre utazását miniszteri rendeletben meghatározott módon a munkáltatói jogkört
gyakorlónak bejelenteni. IV. FEJEZET ÉRDEKKÉPVISELET ÉS ÉRDEKVÉDELEM 15. Közös rendelkezések
26. § (1) A szociális és gazdasági érdekek védelme, továbbá a szolgálati rend és fegyelem fenntartása érdekében e törvény
szabályozza az érdekképviseleti szervezetek, ezen belül különösen a szakszervezet és a Honvédség
kapcsolatrendszerét. (2) Az állomány tagja szociális és gazdasági érdekei előmozdítása és védelme érdekében másokkal együtt
érdekképviseleti szervezetet alakíthat, az általa választott érdekképviseleti szervezetbe, annak szabályaitól függően
beléphet, vagy az érdekképviseleti szervezetektől távol maradhat. (3) Az érdekképviseleti szervezetek e törvény keretei között szabadon működhetnek és gyakorolhatják jogosítványaikat,
szövetségeket létesíthetnek, ilyenekhez csatlakozhatnak, ideértve a nemzetközi szövetségeket is. Az érdekképviseleti
szervezetek sztrájkot nem szervezhetnek, tevékenységükkel nem veszélyeztethetik a Honvédség iránti közbizalom
fenntartását, valamint nem akadályozhatják meg a Honvédség jogszerű és rendeltetésszerű működését, a szolgálati
feladatok ellátását. 16. A szakszervezeti érdekképviselet 27. § (1) Az állomány tagja szolgálati viszonyával kapcsolatos érdekeinek előmozdítása és védelme érdekében a Honvédségnél
szakszervezetet hozhat létre. (2) A szakszervezet a Honvédségnél szervezeteket hozhat létre és működtethet, ezek működésébe tagjait bevonhatja.
A szakszervezet részére biztosított jogosultságok a Honvédségnél képviselettel rendelkező szakszervezetet illetik
meg. (3) A Honvédség a) nem követelheti meg, hogy az állomány tagja szakszervezethez való tartozásáról nyilatkozzék,
b) nem teheti függővé a szolgálati viszony létesítését vagy fenntartását attól, hogy a szolgálati viszonyt létesíteni
szándékozó személy vagy az állomány tagja valamely szakszervezetnek tagja-e, vagy megszünteti-e korábbi
szakszervezeti tagságát, vagy vállalja-e a Honvédség által megjelölt szakszervezetbe történő belépést,
c) nem tehet függővé valamely jogosultságot vagy juttatást szakszervezethez való tartozástól, vagy az attól való
távolmaradástól, és d) nem alkalmazhat megkülönböztetést szakszervezethez való tartozás, vagy szakszervezeti tevékenysége miatt.
(4) A munkavállalói érdekképviseleti tagdíjfizetés önkéntességéről szóló törvény az állomány tagjának tagdíjfizetésére
nem alkalmazható. (5) A Honvédség és a szakszervezet közötti kapcsolatrendszerben
a) tájékoztatás a szolgálati viszonnyal összefüggő információ átadása, amely lehetővé teszi ennek megismerését,
megvizsgálását, vélemény kialakítását és képviseletét, b) érdekegyeztetés a véleménycsere és a párbeszéd, amelyet a kezdeményezésben megjelölt célnak megfelelően
oly módon kell lefolytatni, hogy biztosított legyen a felek megfelelő képviselete, a közvetlen, személyes
egyeztetés, az érdemi tárgyalás és a megállapodás lehetősége.
(6) A Honvédség nem köteles tájékoztatást adni vagy érdekegyeztetést folytatni, ha ez olyan tény, információ, megoldás
vagy adat nyilvánosságra kerülésével járhat, amely a szolgálati érdeket, a Honvédség jogszerű és rendeltetésszerű
működését, a közbizalom fenntartását, valamint a szolgálati feladatok ellátását veszélyezteti.
(7) A szakszervezet nevében vagy érdekében eljáró személy a tevékenysége során tudomására jutott, közérdekű adatnak
nem minősülő tényt, információt, megoldást vagy adatot a személyhez fűződő jogok megsértése, valamint
a honvédelmi és a nemzetbiztonsági érdek veszélyeztetése nélkül hozhatja nyilvánosságra.
28. § (1) A Honvédség és a szakszervezet köteles egymást írásban tájékoztatni a képviseletére jogosult, valamint
a tisztségviselő személyéről. Az érdekegyeztetésen a Honvédség kijelölt képviselője és a szakszervezet választott
tisztségviselője vesz részt. A vitás kérdések egyeztetésébe szakértők is bevonhatók.
(2) A miniszter köteles kikérni az állomány tagjainak legalább 10%-át képviselő szakszervezet véleményét
a szolgálatteljesítésre, a szolgálatteljesítési időre és a pihenőidőre, a jutalmazásra, valamint a juttatásokra vonatkozó,
hatáskörébe utalt szabályozásról. (3) A (2) bekezdésen túl az állomány tagjainak legalább 10%-át képviselő szakszervezet jogosult az állomány tagjainak
legalább 10%-át érintő munkáltatói döntéssel vagy annak tervezetével kapcsolatos véleményét a Honvédséggel
közölni, és ezzel összefüggésben érdekegyeztetést kezdeményezni. (4) Az állomány tagjainak legalább 10%-át képviselő szakszervezet tájékoztatást kérhet a Honvédségtől az állomány
tagjainak szolgálati viszonyával összefüggő gazdasági és szociális érdekeivel kapcsolatban, így különösen a szolgálati
viszonnyal kapcsolatos jogszabályok végrehajtásáról, és a Honvédséggel kötött megállapodások betartásáról.
A tájékoztatást 15 napon belül meg kell adni.
(5) A szakszervezet kezdeményezheti az állomány tagját érintő szabályozás előkészítését és egységes értelmezését,
valamint javaslatot tehet ezek tartalmára. (6) A szakszervezet jogosult az állomány tagjait az érdekegyeztetéssel és a szolgálati viszonnyal összefüggő kérdésekben
tájékoztatni. A Honvédség a szakszervezettel egyeztetve biztosítja annak lehetőségét, hogy a szakszervezet
a tevékenységével kapcsolatos tájékoztatást a Honvédségnél a szolgálati helyen szokásos vagy más megfelelő módon
közzétegye. (7) A szakszervezet a tagját szolgálati viszonyával összefüggő ügyekben joggyakorlásának elősegítése, valamint
gazdasági és szociális érdekeinek védelme céljából képviselheti. A képviseletről az állomány tagja gondoskodik,
a Honvédség e jogát tiszteletben tartja. 29. § (1) A közvetlen felsőbb szakszervezeti szerv egyetértése szükséges az állomány legalább 10%-ával, de a honvédségi
szervezetnél legalább 30 fő tagsággal rendelkező szakszervezetnél az állomány választott tisztséget betöltő,
a szakszervezet által (2) bekezdés szerint megjelölt tagja szolgálati viszonyának a Honvédség által felmentéssel
történő megszüntetéséhez, kivéve, ha e törvény szerint a felmentés kötelező. A tervezett munkáltatói döntésről
a közvetlen felsőbb szakszervezeti szervet előzetesen értesíteni kell.
(2) A szakszervezet honvédségi szervezetenként az állomány legfeljebb egy tagját jogosult az (1) bekezdés szerinti
védelemre jogosultként megjelölni. A szakszervezet az állomány védelemre jogosult tagja helyett másikat akkor
jelölhet meg, ha a védelemre jogosult szolgálati viszonya vagy tisztsége megszűnt.
(3) A szakszervezet a tervezett – (1) bekezdés szerinti – munkáltatói döntéssel kapcsolatos álláspontját a Honvédség
írásbeli tájékoztatásának átvételétől számított 8 napon belül írásban közli. Ha a tervezett munkáltatói döntéssel
a szakszervezet nem ért egyet, a tájékoztatásnak az egyet nem értés indokait tartalmaznia kell. Az indokolás akkor
alapos, ha a munkáltatói döntés végrehajtása ellentétes a 27. § (3) bekezdés d) pontjával. Ha a szakszervezet
véleményét a fenti határidőn belül nem közli a Honvédséggel, úgy kell tekinteni, hogy a tervezett munkáltatói
döntéssel egyetért. (4) A szakszervezet az egyetértés gyakorlására jogosult szervről az állomány védelemre jogosult tagja megjelölésével
egyidejűleg tájékoztatja a Honvédséget. (5) Feladata ellátása érdekében az állomány (2) bekezdés szerint védelemre jelölt tagját – ha a Honvédség és
a szakszervezet közötti írásbeli megállapodás kedvezőbb szabályt nem állapít meg – a szolgálati beosztás szerinti havi
szolgálatteljesítési ideje 10%-ának megfelelő szolgálatteljesítési időkedvezmény illeti meg. A szolgálatteljesítési
időkedvezmény igénybevételét legalább 10 nappal korábban be kell jelenteni.
(6) A szolgálatteljesítési időkedvezmény tartamára távolléti díj jár. A szolgálatteljesítési idő-kedvezményt pénzben
megváltani nem lehet. 17. Az ágazati érdekegyeztetés 30. § (1) A miniszter az érdekképviseleti szervezetek képviselőivel a szolgálati viszonyt érintő ágazati jelentőségű kérdésekben
az ágazati érdekvédelmi tanácson egyeztet. (2) Az ágazati érdekvédelmi tanács az állomány tagjainak élet- és munkakörülményeivel, valamint foglalkoztatási
feltételeivel kapcsolatban véleménynyilvánításra, tájékoztatás-kérésre és javaslattételre jogosult. Az ágazati
érdekvédelmi tanácsot legalább félévente össze kell hívni. (3) Az ágazati érdekvédelmi tanács szervezetének és működésének szabályait, az egyeztetés célját és tárgyköreit,
valamint a szociális partnereket megillető jogosítványokat e törvény keretei között a miniszter és az
érdekegyeztetésben részt vevő felek közötti megállapodás tartalmazza. (4) Az ágazati érdekvédelmi tanács titkársági feladatait a miniszter által vezetett minisztérium látja el.
V. FEJEZET SZOLGÁLATI VISZONY LÉTESÍTÉSE 18. A szolgálati viszony létesítésének feltételei
31. § (1) Szolgálati viszony a 18. életévét betöltött, cselekvőképes, állandó belföldi lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel
rendelkező és a katonai szolgálatra egészségi, pszichikai és fizikai szempontból alkalmas magyar állampolgárral
létesíthető, akivel szemben a (2) és a (3) bekezdés szerinti kizáró ok nem áll fenn.
(2) Nem létesíthető szolgálati viszony azzal, a) aki büntetett előéletű,
b) aki büntetlen előéletű, de bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen 1 évet meghaladó tartamú, végrehajtandó
szabadságvesztésre ítélték, az elítéléshez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alóli mentesülésétől számított
3 évig, c) akivel szemben a bíróság lefokozás vagy szolgálati viszony megszüntetése büntetést szabott ki, az elítéléshez
fűződő hátrányos jogkövetkezmények alóli mentesülésétől számított 3 évig,
d) aki a betöltendő munkakör ellátásához szükséges tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya
alatt áll, e) aki próbára bocsátás intézkedés hatálya alatt áll,
f) akinek lefokozására vagy szolgálati viszonyának megszüntetésére fegyelmi fenyítésként vagy méltatlanság
megállapítása miatt került sor, a jogerőre emelkedéstől számított 5 évig, vagy
g) akivel szemben büntetőeljárás – ide nem értve a magánvádas vagy pótmagánvádló vádindítványa alapján indult
eljárást – van folyamatban, a büntetőeljárás jogerős befejezéséig.
(3) Nem létesíthető szolgálati viszony azzal, aki öregségi nyugdíjban, vagy más olyan pénzbeli ellátásban részesül,
amelyet a nyugdíjkorhatár betöltésekor hivatalból öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani, kivéve, ha annak
folyósítása szünetel, és ezt a szolgálati viszonyt létesíteni szándékozó személy határozattal igazolja. A miniszter által
kijelölt honvédségi szervezet ellenőrzés céljából a nyugdíjfolyósító szervtől adatot igényelhet arról, hogy a szolgálati
viszonyt létesíteni szándékozó személy öregségi nyugdíjban vagy e bekezdés szerinti pénzbeli ellátásban részesül-e,
továbbá arról, hogy annak folyósítását szolgálati viszony létesítése céljából szünetelteti-e.
(4) Azt a tényt, hogy a (2) bekezdésben meghatározott kizáró ok vele szemben nem áll fenn, a szolgálati viszony létesítését
megelőzően, a szolgálati viszonyt létesíteni szándékozó személy hatósági bizonyítvánnyal igazolja.
(5) A tábori lelkész szolgálati viszonyának létesítéséhez az egyház egyetértése is szükséges.
32. § (1) Hivatásos szolgálati viszony létesíthető a) a honvéd tisztjelölttel,
b) a honvéd altiszt-jelölttel, c) a legénységi állomány azon tagjával, aki a Honvédség által szervezett, kizárólag katonai munkakör betöltésére
jogosító honvéd altiszt-képzést eredményesen befejezte, vagy d) a legalább 5 év szerződéses tiszti vagy altiszti szolgálati viszonnyal rendelkező személlyel, feltéve, hogy az
állománycsoport-váltással nem jár. (2) Az (1) bekezdés szerinti korlátozást nem kell alkalmazni akkor, ha törvény a szolgálati viszony létesítését és
fenntartását a hivatásos állományba vételhez köti. (3) Szerződéses szolgálati viszony azzal létesíthető, aki első alkalommal
a) tiszti vagy altiszti rendfokozattal rendszeresített beosztás esetén 5 év,
b) tisztesi rendfokozattal rendszeresített beosztás esetén 3 év
időtartamra vállalja a szolgálatot. (4) A (3) bekezdéstől eltérő rövidebb időtartamra is létesíthető szerződéses szolgálati viszony az állomány tartósan
távollevő tagjának helyettesítése céljából. A szolgálati viszony időtartamát naptárilag vagy más alkalmas módon,
különösen meghatározott szolgálati feladat elvégzéséhez, vagy esemény bekövetkeztéhez kötődően kell
meghatározni. 19. A szolgálati beosztás betöltéséhez kapcsolódó feltételek
33. § (1) A tiszti rendfokozattal rendszeresített beosztás betöltéséhez legalább főiskolai vagy felsőfokú alapképzésben szerzett
alapfokozatú végzettség, az altiszti rendfokozattal rendszeresített beosztás betöltéséhez legalább érettségi
bizonyítvány, a legénységi beosztásokhoz pedig legalább alapfokú iskolai végzettség szükséges. Miniszteri rendelet
határozza meg a szolgálati beosztásokhoz kapcsolódó iskolai végzettséget, szakképzettséget, szakképesítést, továbbá
a nyelvi és más munkaköri követelményeket. (2) Az állomány tagjának a katonai szolgálatra való 31. § (1) bekezdése szerinti alkalmasságon túl meg kell felelnie
a szolgálati beosztáshoz kapcsolódó egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági feltételeknek. Miniszteri rendelet
határozza meg a szolgálati beosztásnak és életkornak megfelelő egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági
követelményeket. Az egészségi, a pszichikai és a fizikai alkalmassági követelményeket az érintettek tudomására kell
hozni. (3) A szolgálati beosztás betöltésének további feltétele az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló
törvényben előírt vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség esedékességkori teljesítése, a jogszabályban meghatározott
fontos és bizalmas munkakörben pedig az állami élet és a nemzetgazdaság jogszerű működéséhez indokolt, valamint
– amennyiben szükséges – a nemzetközi kötelezettségvállalásokból fakadó biztonsági feltételeknek való megfelelés
(a továbbiakban együtt: nemzetbiztonsági alkalmasság). 34. § (1) Ha a munkáltatói jogkört gyakorló döntése alapján a megüresedett vagy a megüresedő szolgálati beosztás betöltése
pályázati eljárással történik, a szolgálati beosztás csak olyan személlyel tölthető be, aki a pályázaton részt vett, és
a pályázati feltételeknek megfelelt. Ha a szolgálati beosztás betöltése szolgálati viszony létesítésével jár, a munkáltatói
jogkört gyakorló a pályázat nyertesét állományba veszi. (2) A kiválasztás során, a szolgálati beosztás betöltéséhez előírt szakmai végzettséggel, szakképzettséggel,
szakképesítéssel, szakmai tapasztalattal egyformán rendelkezők közül előnyben részesíthető az, aki a szolgálaton
kívüliek állományába, vagy a 46. § (1) bekezdés r) vagy s) pontja szerinti rendelkezési állományba tartozik.
(3) A pályázati eljárás szabályait miniszteri rendelet határozza meg.
20. Az állományba vétel 35. § (1) A szolgálati viszony hivatásos állományú katona esetén állományba vételi okmánnyal és annak elfogadásával,
szerződéses állományú katona esetén szerződés megkötésével létesül (a továbbiakban: állományba vétel).
(2) Az állományba vételi okmány tartalmazza a szolgálati viszony kezdetét és jellegét, továbbá az első rendfokozatot.
(3) A szerződésnek tartalmaznia kell a szolgálati viszony kezdetét, jellegét, a tervezett első rendfokozatot, a 32. § (3) vagy
(4) bekezdése szerinti szolgálati idő vállalását, a próbaidő kikötését, az alapkiképzésen való részvétel követelményét,
kezdő időpontját, és időtartamát, a szerződéses pályakezdő elfogadó nyilatkozatát az alapkiképzés teljesítésének
kötelezettségére vonatkozóan, és a Honvédség vállalását, hogy a szerződéses pályakezdőt az alapkiképzés teljesítését
követően kinevezi. A szerződéses pályakezdő esetén a szerződésben rögzíteni kell azt az első szolgálati beosztást is,
amelyben az alapkiképzés teljesítését követően a Honvédség a foglalkoztatását tervezi.
21. Kinevezés az első rendfokozatba és az első szolgálati beosztásba
36. § (1) Az állomány tagját az állományba vételt követően a munkáltatói jogkört gyakorló kinevezi az első rendfokozatába és
az első szolgálati beosztásába. A szerződéses pályakezdő kinevezésének feltétele az alapkiképzés teljesítése.
(2) A kinevezési okmánynak tartalmaznia kell a) a közkatona kivételével az állomány tagjának első rendfokozatát,
b) az állomány tagjának első szolgálati beosztását, c) a szolgálati helyét,
d) a besorolási osztályát és a besorolási kategóriáját.
(3) A kinevezési okmány a szolgálati viszonyt érintő egyéb kérdésekről is rendelkezhet.
(4) A kinevezési okmányt és a munkaköri leírást az állomány tagjának legkésőbb a kinevezéssel egyidejűleg át kell adni.
(5) A munkáltatói jogkört gyakorló a szolgálati viszony létesítésével összefüggő tájékoztatási kötelezettségét miniszteri
rendeletben meghatározottak szerint teljesíti. A tájékoztatásnak ki kell terjednie a szolgálati viszonnyal összefüggő
kötelező adatkezelés körülményeire is. 37. § (1) Az állomány tagja a 31. § (3) és (4) bekezdésen túl az állományba vételhez és a kinevezéshez szükséges adatokat és
tényeket igazolni köteles. (2) A Honvédség az állományba vételhez és a kinevezéshez szükséges adatokat és tényeket, valamint az előírt
feltételeknek való megfelelést a szolgálati viszony fennállása alatt is ellenőrizheti.
22. A próbaidő 38. § (1) Állományba vételkor a szerződésben
a) a szerződéses pályakezdő esetén 6 hónap b) az a) pont alá nem tartozó szerződéses katona esetén legalább 3 hónap, legfeljebb 6 hónapig terjedő
próbaidőt kell kikötni. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően legfeljebb 6 hónapig terjedő próbaidő köthető ki, ha a szolgálati viszony kormányzati
szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti, vagy a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló törvény hatálya alatt álló fegyveres szervnél fennálló hivatásos szolgálati jogviszonyból történő
áthelyezéssel létesül. (3) A próbaidő nem hosszabbítható meg.
(4) A próbaidő alatt a szolgálati viszonyt bármelyik fél indokolás nélkül azonnali hatállyal megszüntetheti. Ebben az
esetben a szerződéses állomány tagja a próbaidős rendfokozatát elveszti.
(5) A fizikai alkalmassági követelményeket legkésőbb a próbaidő leteltéig kell teljesíteni.
(6) A szerződéses pályakezdőt a próbaidő alatt alapkiképzésben, valamint a Honvédség és a szolgálati beosztása
sajátosságainak megfelelő tanfolyami képzésben kell részesíteni. Amennyiben a (4) bekezdés alkalmazására az
alapkiképzés befejezése előtt kerül sor, későbbi állományba vétel esetén az érintett e törvény alkalmazásában
szerződéses pályakezdőnek minősül. 23. Szolgálat rendfokozat nélkül és a kezdő rendfokozat
39. § (1) A legénységi állomány tagja a szolgálati viszony kezdő napjától számított 1 évig közkatonaként teljesít szolgálatot.
(2) A szerződéses pályakezdő a szolgálati viszony kezdő napjától a tiszti vagy az altiszti eskü letételéig rendfokozat nélkül
teljesít szolgálatot. 40. § (1) Tanulmányai sikeres befejezésekor a honvéd tisztjelöltet hadnagy, a honvéd altiszt-jelöltet őrmester rendfokozattal
kell állományba venni. (2) A 32. § (1) bekezdés d) pontja szerinti hivatásos állományba vételkor, valamint a szerződéses állományba vétel során az
első rendfokozatot az (1) bekezdésre, a szolgálati beosztáshoz előírt iskolai végzettségnek és szakképesítésnek
megfelelő szakmai gyakorlat idejére, valamint a speciális előmeneteli rend szerinti várakozási időkre figyelemmel kell
megállapítani úgy, hogy az tiszt esetén legfeljebb százados, altiszt esetén legfeljebb főtörzsőrmester lehet.
(3) A (2) bekezdéstől eltérő rendfokozatot a Honvéd Vezérkar főnöke javaslatára a miniszter engedélyezhet, ha
a magasabb rendfokozattal történő állományba vételhez szolgálati érdek fűződik.
(4) Ha az állomány tagjának szolgálati viszonya az 59. § (1) bekezdés c) pontja, vagy a 68. § (1) bekezdés k)–m) pontja
szerint szűnt meg, a 31. § (2) bekezdés c) vagy f) pont szerinti időtartam lejártát követően – a korábban viselt
rendfokozatától függetlenül – kizárólag szerződéses állományba vehető vissza hadnagy vagy őrmester
rendfokozattal, vagy közkatonaként. Ebben az esetben a (3) bekezdés nem alkalmazható.
24. Az eskü 41. § (1) A legénységi állomány tagja, továbbá a szerződéses pályakezdő honvéd esküt tesz. A honvéd eskü szövegét
a Hvt. tartalmazza. (2) Az állomány tagja az első tiszti vagy az első altiszti rendfokozatba történő kinevezésekor tiszti vagy altiszti esküt tesz.
(3) A Honvéd Koronaőrség tagja koronaőri eskü letételére is köteles.
(4) A (2) és a (3) bekezdés szerinti eskü szövegét a 3. melléklet határozza meg.
(5) Az eskütétel elmaradása érvénytelenségi ok. VI. FEJEZET
SZOLGÁLATI VISZONY MÓDOSÍTÁSA 25. A szolgálati viszony módosításának közös szabályai
42. § (1) A szolgálati viszony fennállása alatt a kinevezésről, az áthelyezésről, az előléptetésről a munkáltatói jogkört gyakorló
dönt. A munkáltatói jogkört gyakorló a) kinevezheti az állomány tagját magasabb beosztásba, a legénységi állomány tagját az első altiszti és az első tiszti
rendfokozatba, az altiszti állomány tagját az első tiszti rendfokozatba, vagy a hivatásos állomány tagját az első
tábornoki rendfokozatba, b) áthelyezheti az állomány tagját azonos beosztásba, alacsonyabb beosztásba, vagy rendelkezési állományba,
illetve c) előléptetheti az állomány tagját az a) pontban nem szereplő rendfokozatba.
(2) Az állomány tagja a) szolgálati feladat ellátására,
b) Magyarországon települő katonai szervezetnél történő szolgálatteljesítésre, c) más szervnél történő szolgálatteljesítésre,
d) az NKE-n történő szolgálatteljesítésre, e) a KNBSZ-nél történő szolgálatteljesítésre,
f) külföldi szolgálatra, és g) képzésen történő részvételre
vezényelhető. (3) Az (1) és a (2) bekezdésen túl a szolgálati viszony módosításának minősül különösen a szerződés módosítása,
a megbízás, a szolgálati viszony szünetelése, a maximális várakozási idő meghosszabbítása és az illetmény nélküli
szabadság biztosítása. 43. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló a szolgálati viszony módosításáról a szolgálat érdekében dönt. Jogszabály
a jognyilatkozat megtételét az állomány tagjának kérelméhez, vagy beleegyezéséhez kötheti.
(2) Az azonos vagy az alacsonyabb beosztásba áthelyezés kérelemre is történhet.
(3) Az alacsonyabb beosztásba áthelyezéshez az állomány tagjának beleegyezése szükséges.
(4) A magasabb beosztásba kinevezés, az azonos beosztásba áthelyezés, a rendelkezési állományba áthelyezés,
a vezénylés, a megbízás és a maximális várakozási idő meghosszabbítása során az állomány tagja kérheti különös
méltánylást érdemlő egyéni érdekének figyelembe vételét. 44. § (1) A szolgálati viszony fennállása alatt azt a tényt, hogy a 31. § (2) bekezdésében meghatározott kizáró ok vele szemben
nem áll fenn, az állomány tagja a munkáltatói jogkört gyakorló írásbeli felhívására, az abban megjelölt határidőn belül,
hatósági bizonyítvánnyal köteles igazolni. A felhíváshoz és annak teljesítéséhez kapcsolódó eljárási szabályokat,
továbbá a Honvédséget terhelő megtérítési kötelezettséget miniszteri rendelet határozza meg.
(2) A 33–34. §-t a szolgálati viszony módosítása során is alkalmazni kell.
(3) A munkáltatói jogkört gyakorló a szolgálatteljesítéssel együtt járó sajátos kötelezettségekről és juttatásokról, továbbá
ezek teljesítéséhez és igénybevételéhez kapcsolódó feltételekről a szolgálati viszony fennállása alatt tájékoztatja az
állomány tagját. A tájékoztatás tárgyköreit és módját miniszteri rendelet határozza meg.
26. A szerződés módosítása 45. § (1) A felek a szerződésben vállalt szolgálati időt, annak letöltését követő naptól közös megegyezéssel írásban
meghosszabbíthatják (a továbbiakban: szerződés-hosszabbítás). A szerződés-hosszabbítás alkalmanként az 5 évet
nem haladhatja meg. Szerződés-hosszabbítás esetén próbaidő nem köthető ki.
(2) A felek a szerződést állománycsoport-váltás érdekében közös megegyezéssel írásban módosíthatják. A Honvédséget
a munkáltatói jogkört gyakorlók együttesen képviselik. 27. A rendelkezési állomány
46. § (1) A Honvédség rendelkezési állományába tartozik,
a) az állomány azon tagja, aki Magyarországon települő katonai szervezetnél teljesít szolgálatot, a vezénylés
időtartamára, b) az állomány azon tagja, aki más szervnél teljesít szolgálatot, a vezénylés időtartamára,
c) az állomány azon tagja, aki az NKE-n teljesít szolgálatot, a vezénylés időtartamára,
d) a hivatásos állomány azon tagja, aki a KNBSZ-nél teljesít szolgálatot, a vezénylés időtartamára,
e) az állomány azon tagja, aki külföldön teljesít szolgálatot, melynek időtartama egybefüggően meghaladja az
1 évet, a vezénylés időtartamára, vagy aki 1 évet meghaladó időtartamra hosszabbított külföldi szolgálatot,
a meghosszabbítástól annak megszűnéséig, f) az állomány azon tagja, akivel szemben az a)–e) pont szerinti ok megszűnt, vagy megszüntetésre került, feltéve,
hogy szolgálati viszonyban történő továbbfoglalkoztatásra tervezett, megfelelő szolgálati beosztásba
helyezéséig, de legfeljebb 1 évig, g) az állomány azon tagja, aki a szolgálati beosztásának ellátására egészségi vagy pszichikai állapota miatt képtelen,
szolgálati viszonyban történő továbbfoglalkoztatásra tervezett, megfelelő szolgálati beosztásba helyezéséig, de
legfeljebb 1 évig, h) az állomány azon tagja, aki – amennyiben ez feltétel – a szolgálati beosztásának ellátására nemzetbiztonsági
szempontból alkalmatlan, feltéve, hogy szolgálati viszonyban történő továbbfoglalkoztatásra tervezett,
megfelelő szolgálati beosztásba helyezéséig, de legfeljebb 1 évig,
i) az állomány azon tagja, aki a teljesítményértékelése alapján a szolgálati beosztásának ellátására alkalmatlan,
feltéve, hogy szolgálati viszonyban történő továbbfoglalkoztatásra tervezett, megfelelő szolgálati beosztásba
helyezéséig, de legfeljebb 1 évig, j) az állomány azon tagja, aki 1 évet meghaladóan önhibáján kívüli okból szolgálati feladatait képtelen ellátni, de
legfeljebb az ok megszűnéséig, k) az állomány azon tagja, akinek a szolgálati beosztása a felmentési védelem időtartama alatt megszűnt, megfelelő
szolgálati beosztásba helyezéséig, de legfeljebb a felmentési védelem idejére,
l) a hivatásos állomány azon tagja, akinek a honvédtiszti alapképzés vagy a katonai szakképzés eredményes
befejezésekor megfelelő szolgálati beosztás nem biztosítható, de legfeljebb 1 évig,
m) az állomány azon tagja, aki 1 évet meghaladóan külföldi képzés keretében, vagy hazai oktatási intézmény nappali
képzésén tanulmányokat folytat, a képző intézmény által előírt képzési idő tartamára, de legfeljebb a tanulmányai
befejezéséig, amennyiben a tanulmány befejezésekor részére szolgálati beosztás nem biztosítható legfeljebb
1 évig, n) a tábornok, aki a szolgálati viszonya megszűnésére, megszüntetésére vonatkozó előterjesztési javaslattal
szemben bírósághoz fordult, a kereset jogerős elbírálásáig, o) az állomány azon tagja, akivel szemben méltatlansági eljárást rendeltek el, annak befejezéséig, ha a méltatlansági
eljárás felfüggesztésre kerül és az állomány tagja nem tölt be szolgálati beosztást,
p) az állomány azon tagja, akinek a szolgálati beosztása létszámcsökkentés vagy átszervezés következtében
megszűnt, szolgálati viszonyban történő továbbfoglalkoztatásra tervezett, megfelelő szolgálati beosztásba
helyezéséig, de legfeljebb 1 évig, q) az állomány azon tagja, aki az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerben szakorvos-jelöltként
vesz részt, az előírt képzési idő tartamára, r) a hivatásos állomány legalább százados vagy legalább főtörzsőrmesteri rendfokozattal rendelkező tagja, akinek
szolgálati beosztása létszámcsökkentés vagy átszervezés következtében megszűnt, vagy maximális várakozási
ideje letelt és annak meghosszabbítására a 86. § (3) bekezdése szerint nem került sor, a kormányzati szolgálati,
a közszolgálati vagy a közalkalmazotti jogviszonyba történő áthelyezéséig, de legfeljebb a 47. § (1) bekezdésében
meghatározott időtartamra, s) a hivatásos állomány legalább 25 év szolgálati idővel rendelkező tagja, aki egészségi, vagy pszichikai okból
katonai szolgálatra alkalmatlan, a kormányzati szolgálati, a közszolgálati vagy a közalkalmazotti jogviszonyba
történő áthelyezéséig, de legfeljebb a 47. § (1) bekezdésében meghatározott időtartamra,
t) a hivatásos állomány azon tagja, aki legalább 30 év tényleges szolgálati viszonyban töltött idővel rendelkezik,
a szolgálat felső korhatárának elérése előtt 5 évvel, de legfeljebb a szolgálat felső korhatáráig (a továbbiakban:
nyugdíj előtti rendelkezési állomány). (2) Az (1) bekezdés j) pontja szerinti rendelkezési állományba helyezett személyt az ok megszűnését követően megfelelő
szolgálati beosztásban kell továbbfoglalkoztatni. (3) Az állomány (1) bekezdés q) pontja alá tartozó tagjának szolgálati feladatait a Honvédség egészségügyi szervezetének
vezetője határozza meg. (4) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a rendelkezési állomány megszűnését vagy megszüntetését követően
a munkáltatói jogkört gyakorló a) az állomány tagját megfelelő szolgálati beosztásba helyezi,
b) az állomány tagját más rendelkezési állományba áthelyezi, ha az a) pont nem alkalmazható, feltéve, hogy az
állomány tagja az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek megfelel, vagy
c) az eset összes körülményére tekintettel a 62. § szerint jár el, ha az a) és a b) pont nem alkalmazható.
47. § (1) A 46. § (1) bekezdés r) vagy s) pont szerinti rendelkezési állományba helyezés feltétele a hivatásos állomány tagjának
kérelme. A rendelkezési állományba helyezéskor elért szolgálati viszonyban töltött időnek megfelelően a rendelkezési
állomány időtartama a) 3 év után 3 hónapig,
b) 5 év után 5 hónapig, c) 8 év után 6 hónapig,
d) 10 év után 8 hónapig, e) 13 év után 9 hónapig,
f) 15 év után 10 hónapig, g) 16 év után 11 hónapig,
h) 20 év után 14 hónapig, i) 25 év után 15 hónapig,
j) 30 év után 16 hónapig tart. (2) A hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonya
a) e törvény erejénél fogva megszűnik az (1) bekezdés szerinti időtartam utolsó napján vagy
b) az (1) bekezdés szerinti időtartam lejárta előtt megszűnik, ha ezt a hivatásos állomány tagja kéri, vagy ha
a hivatásos állomány tagja az 59. § (2) bekezdés c) pontja szerint áthelyezésre kerül.
(3) Ha a hivatásos állomány tagja munkaviszony létesítése miatt kéri a szolgálati viszonya megszűnésének megállapítását,
az (1) bekezdés szerinti időtartam hátralevő részének megfelelő távolléti díjra jogosult.
(4) A hivatásos állomány tagja, a Honvédség és a kormányzati személyügyi igazgatási feladatokat ellátó szerv
a rendelkezési állomány időtartama alatt az 59. § (2) bekezdés c) pontja szerinti áthelyezés elősegítése érdekében
kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni. (5) Ha törvény a tartalékállományba helyezettek foglalkoztatására járulékcsökkentési kedvezményt biztosít, vagy
lehetővé teszi annak személyi juttatásokra történő felhasználását, e rendelkezéseket a 46. § (1) bekezdés r) vagy
s) pontja szerint rendelkezési állományba áthelyezett személyt foglalkoztatóra is alkalmazni kell.
48. § (1) A hivatásos állomány tagja a 46. § (1) bekezdés t) pont szerinti nyugdíj előtti rendelkezési állományba kérelmére vagy
szolgálati érdekből helyezhető át. A hivatásos állomány nyugdíj előtti rendelkezési állományba tartozó tagja
a) csak különleges jogrend idején hívható szolgálatba, b) arra az időtartamra, amíg nem hívják szolgálatba, a személyi jövedelemadó és a járulékok levonása után számított
illetménye megegyezik azzal az összeggel, amely a nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezéskor öregségi
nyugdíjként megilletné, ha az öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte volna,
c) a szolgálatba hívása tartamára a ténylegesen betöltendő szolgálati beosztása szerinti, de legalább az utolsó havi
illetményének megfelelő díjazásra jogosult, és d) szabadságra nem jogosult, kivéve, ha szolgálatba hívják, amelynek tartamára tekintettel az éves szabadság
időarányosan illeti meg. (2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti illetményről megkeresésre a nyugdíjmegállapító szerv tájékoztatja a központi
személyügyi szervet. 28. Vezénylés szolgálati feladat ellátására 49. § (1) Az állomány tagja eredeti szolgálati beosztásában való meghagyása mellett megfelelő szolgálati feladat
végrehajtására vezényelhető. (2) A munkáltatói jogkört gyakorló az állomány 46. § (1) bekezdés f), h), i), k), l), és p)–s) pontja alá tartozó tagját megfelelő
szolgálati feladat ellátására vezényli. A vezénylés időtartama a 46. § (1) bekezdés r) pontja esetén nem haladhatja meg
a rendelkezési állomány időtartamának felét. (3) A más helységbe történő vezénylések együttes időtartama 3 évenként a 6 hónapot nem haladhatja meg. A vezénylés
befejezésétől számított 6 hónapon belül újabb vezénylésre nem kerülhet sor. E bekezdés szerinti korlátozásoktól az
állomány tagjának kérelmére el lehet térni. (4) Beleegyezésével vezényelhető más helységbe az állomány tagja, a várandóssága megállapításától gyermeke 3 éves
koráig, ha kiskorú gyermekét egyedül neveli, vagy ha tartósan ápolásra szoruló közeli hozzátartozóját gondozza.
(5) Ha a (4) bekezdésben meghatározott okok bármelyike a vezénylés ideje alatt következik be, az állomány tagjának
kérelmére a vezénylést haladéktalanul meg kell szüntetni. 29. Vezénylés Magyarországon települő katonai szervezetnél történő szolgálatteljesítésre
50. § (1) Az állomány tagja a Magyarországon települő katonai szervezetnél vezényléssel teljesít szolgálatot. A vezényléshez az
állomány tagjának beleegyezése szükséges, kivéve, ha annak tervezett időtartama az 1 évet nem haladja meg.
A vezénylés a szolgálati kötelezettség teljesítésének időtartamára szól.
(2) Az állomány beosztási kategóriába történő részletes besorolását, valamint az ezen beosztásokban rendszeresített
rendfokozatokat miniszteri rendelet határozza meg. (3) A szerződéses állomány tagjának vezénylése nem haladhatja meg a szerződésben vállalt szolgálati idejét.
Amennyiben a vezénylés tervezett időtartama meghaladja a szerződésben vállalt szolgálati időt, akkor a vezénylésre
a szerződés módosítását követően kerülhet sor. (4) A vezénylést a munkáltatói jogkört gyakorló szolgálati érdekből megszüntetheti.
(5) A vezénylés e törvény erejénél fogva megszűnik, ha a vezényelt szolgálati viszonya megszűnt.
(6) A vezénylés megszűnésével vagy megszüntetésével egyidejűleg az e jogcímen történő rendelkezési állományba
helyezés megszűnik. (7) A szolgálatteljesítés nemzetközi jellegére figyelemmel a vezénylésre a 203. §-t. és a 204. § (1) bekezdését alkalmazni
kell. 30. Vezénylés más szervnél történő szolgálatteljesítésre 51. § (1) Az állomány tagja beleegyezésével, vezényléssel, a miniszter és a más szerv vezetőjének megállapodása alapján
teljesíthet szolgálatot más szervnél. (2) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, a vezénylés legfeljebb 5 évre szól, és egy alkalommal, legfeljebb 5 évvel
meghosszabbítható. (3) A vezénylés megszűnik, ha a vezénylés időtartama lejár, és a meghosszabbítására nem kerül sor. A vezénylés
a miniszter és a más szerv vezetőjének megállapodása alapján szolgálati érdekből megszüntethető.
(4) A vezénylésre az 50. § (2), (3), (5) és (6) bekezdését alkalmazni kell.
52. § (1) Az állomány más szervhez vezényelt tagja a más szerv vezetőjének rendelkezései szerint teljesíti szolgálatát, és
a tevékenységére, a tevékenységének értékelésére, a munkarendjére, az egészségügyi szabadságának
engedélyezésére, a szabadság megállapítására és kiadására, az illetményére és az illetményen kívüli juttatásaira,
a pihenőidejére, a kártérítési felelősségére, a más szervnél rendszeresített címek és egyéb elismerések elnyerésére, és
viselésére a más szerv munkavállalóira vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(2) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, az állomány más szervhez vezényelt tagjának a más szerv a honvédelmi
pótléknak megfelelő mértékű pótlékot, a 119–120. § szerinti egészségügyi szabadsága idejére e törvény szerint
megállapított mértékű távolléti díjat és az e törvény szerint megállapított jubileumi jutalmat fizet.
(3) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, az állomány más szervhez vezényelt tagjának kitüntetésére, fegyelmi
felelősségének és méltatlanságának megállapítására, lakhatási támogatására, egészségügyi ellátására és évi
utánpótlási ruházati illetményére a Honvédségnél szolgálati beosztást betöltőkre vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni. (4) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, az állomány más szervhez vezényelt tagja köteles részt venni a Honvédség által
tartott egészségügyi, pszichikai, fizikai alkalmasság-vizsgálaton, valamint továbbképzésen, és betartani az egyenruha
viselésére vonatkozó miniszteri rendeleti szabályokat. (5) Miniszteri rendeletben meghatározott esetekben az állomány más szervhez vezényelt tagjának előmenetelére
a speciális beosztást betöltőkre vonatkozó rendfokozati előmeneteli szabályokat kell alkalmazni.
31. Vezénylés az NKE-n történő szolgálatteljesítésre 53. § (1) Az állomány tagja az NKE-n vezényléssel teljesít szolgálatot. A miniszter az 50. § (1) bekezdésének alkalmazása előtt
kikéri az NKE Fenntartói Testületének véleményét. (2) Az állomány tagja oktatói vagy tudományos kutatói munkakörbe akkor vezényelhető, ha a nemzeti felsőoktatásról
szóló törvényben meghatározott feltételeknek megfelel, és a katonai ismeretek oktatásához szükséges naprakész
ismeretekkel és gyakorlati tapasztalatokkal rendelkezik. A rektor hatáskörébe tartozó kinevezés vagy vezetői megbízás
a vezényléssel válik érvényessé. (3) A vezénylés indokolás nélkül a rektor előzetes értesítése mellett megszüntethető. Meg kell szüntetni a vezénylést, ha
az állomány tagja az oktatói vagy a tudományos kutatói munkakörben nem foglalkoztatható tovább. A vezénylés
megszűnésére, megszüntetésére az 50. § (3)–(6) bekezdését alkalmazni kell.
54. § (1) A vezénylésre e törvény rendelkezései az irányadóak azzal, hogy
a) az állomány tagja részére a szolgálatteljesítés helye szerinti szervezeti elem vezetője, illetve felettese utasítást
adhat, b) a fegyelmi, a méltatlansági és a kártérítési eljárás megindítására, az állomány tagjának jutalmazására és más
elismerésére a szolgálatteljesítés helye szerinti szervezeti elem vezetője, illetve annak felettese javaslatot tehet,
c) az állomány tagjának munkarendjére és a pihenőidejére a szolgálati érdek sérelme nélkül a szolgálatteljesítés
helyén foglalkoztatottakra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, és d) a rektor e törvényben meghatározottakon túl az NKE saját költségvetése terhére a vezényeltnek a nemzeti
felsőoktatásról szóló törvényben vagy az NKE szabályzataiban meghatározott feltételekkel juttatást, támogatást,
költségtérítést állapíthat meg. (2) A vezényelt előmenetelére a speciális beosztást betöltőkre vonatkozó rendfokozati előmeneteli szabályokat kell
alkalmazni. (3) A vezényelt gyakorlati ismereteinek szinten tartása és fejlesztése érdekében csapatgyakorlatra vezényelhető.
A továbbvezénylés a rendelkezési állomány jogcímét nem érinti. A távollét ideje alatt az állomány tagja távolléti díjra
jogosult. 32. Megbízás 55. § (1) Az állomány tagja átmenetileg megbízható
a) ideiglenesen megüresedett szolgálati beosztás ellátásával, b) szolgálati beosztás ellátásában tartósan akadályozott személy helyettesítésével,
c) kormányzati szolgálati, vagy közalkalmazotti jogviszony keretében ellátható munkakör ellátásában tartósan
akadályozott személy helyettesítésével, valamint d) szolgálati beosztásához nem tartozó feladatkör ellátásával,
feltéve, hogy a szolgálati beosztás, a munkakör, vagy a szolgálati feladat ellátásához miniszteri rendeletben előírt
végzettségi, képzettségi követelményeknek és az alkalmassági feltételeknek megfelel.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti megbízás az eredeti beosztás ellátása mellett vagy az eredeti beosztás ellátása
alóli mentesítéssel történhet. Az (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti megbízás kizárólag az eredeti beosztás ellátása
mellett történhet. (3) A megbízáshoz az állomány tagjának beleegyezése szükséges, kivéve, ha annak időtartama a 30 napot nem haladja
meg. Az (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti megbízás alkalmanként az 1 évet nem haladhatja meg.
(4) Ha az állomány tagját az eredeti beosztás ellátása alól mentesítették, részére a megbízással betöltött beosztás szerinti
illetmény jár, amely nem lehet kevesebb az eredeti illetményénél. Ha az állomány tagja az eredeti beosztása ellátása
mellett teljesíti a megbízást, részére miniszteri rendeletben meghatározottak szerint az illetményalap 25–100%-ig
terjedő összegű megbízási díj jár. A 30 napot meghaladó megbízás esetén az illetmény és a megbízási díj
visszamenőleg, a megbízás első napjától jár. (5) Nem jár az (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti megbízásért megbízási díj, ha a helyettesítés a 30 napot nem haladja
meg, vagy a helyettesítés rendes szabadság miatt szükséges.
33. A határozott időre szóló kinevezés, előléptetés 56. § (1) A Honvéd Vezérkar főnöki beosztásba történő kinevezés határozott időre, legfeljebb 5 évre szól. A kinevezés legfeljebb
5 év időtartamban meghosszabbítható. (2) A Honvéd Vezérkar főnöke – egyéb feltételek fennállása esetén – kizárólag kérelmére helyezhető át nyugdíj előtti
rendelkezési állományba. 57. § (1) Ha az állomány 42. § (2) bekezdés b)–f) pontja alapján vezényelt tagjának viselt rendfokozata egy rendfokozati szinttel
eltér a vezénylés idejére tervezett beosztásban elérhető, jogszabályban meghatározott rendfokozattól, az állomány
tagja a vezénylés időtartamára magasabb rendfokozatba előléptethető, kinevezhető vagy részére eggyel alacsonyabb
rendfokozat állapítható meg. (2) A vezénylés megszűnését, megszüntetését követően a 46. § (4) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
megfelelő szolgálati beosztásnak a viselt rendfokozatnak megfelelő beosztás minősül.
34. A szolgálati viszony szünetelése 58. § (1) Az állomány tagja a munkáltatói jogkört gyakorlónak köteles haladéktalanul bejelenteni az országgyűlési képviselői,
az európai parlamenti képviselői, a főpolgármesteri, a polgármesteri, a helyi önkormányzati képviselői és
a nemzetiségi önkormányzati képviselői választáson jelöltként történt nyilvántartásba vételét, a jelöltségtől való
visszalépését, a tisztségbe történt megválasztását, és annak elmaradását. A jelöltként történt nyilvántartásba vételtől
a választás befejezéséig, vagy a jelöltségtől való visszalépéséig, megválasztása esetén a mandátuma igazolásáig az
állomány tagjának szolgálati viszonya szünetel. (2) A szünetelés időtartama alatt az állomány tagja a szolgálati viszonyból származó jogait nem gyakorolhatja, az azzal
kapcsolatos kötelezettségek őt nem terhelik. Ha az állomány tagja a jelöltségtől visszalépett, vagy őt nem választották
meg, katonai szolgálatát szolgálati beosztásában folytatja tovább. (3) A szerződéses állomány tagjának szolgálati viszonya megszűnik, ha a szünetelés időtartama alatt a szerződésben
vállalt szolgálati ideje letelik. VII. FEJEZET SZOLGÁLATI VISZONY MEGSZŰNÉSE, MEGSZÜNTETÉSE
35. A szolgálati viszony megszűnése és megszüntetése 59. § (1) Megszűnik a szolgálati viszony
a) az állomány tagja halálával, b) e törvény erejénél fogva, az e törvényben meghatározott esetekben,
c) bíróság jogerős ügydöntő határozatával lefokozás, szolgálati viszony megszüntetése, szolgálati viszony
keretében betöltött munkakör ellátásához szükséges tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás
büntetés vagy közügyektől eltiltás mellékbüntetés kiszabása esetén, d) a szerződésben vállalt szolgálati idő leteltével, vagy
e) a szerződéses állomány tagjának a hivatásos állományba vételével.
(2) A szolgálati viszony megszüntethető a) közös megegyezéssel,
b) felmentéssel, c) áthelyezéssel közalkalmazotti, kormányzati szolgálati, közszolgálati, vagy a fegyveres szervek hivatásos
állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény hatálya alatt álló fegyveres szervnél fennálló hivatásos
szolgálati jogviszonyba, d) azonnali hatállyal a próbaidő alatt, vagy
e) lemondással vagy egyoldalú szerződésbontással. (3) Nem alkalmazható az (1) bekezdés d) pontja, és a (2) bekezdés a méltatlansági eljárás elrendelésétől, annak
befejezését követő 30 napig. (4) Nem szűnik meg a szerződéses állomány tagjának szolgálati viszonya az (1) bekezdés d) pontja alapján, ha
a) a felek a szerződésben vállalt szolgálati időt a szerződés módosításával meghosszabbítják, vagy
b) a szerződéses állomány tagja a 61. § (3) bekezdése szerinti feladat-végrehajtásban személyesen részt vesz, az ott
megjelölt időtartam alatt. (5) A (3) bekezdés és a (4) bekezdés b) pontja esetén a vállalt szolgálati idő lejártakor a szerződéses állomány tagjának
szolgálati viszonya e törvény erejénél fogva meghosszabbodik. E rendelkezés nem alkalmazható, ha a munkáltatói
jogkört gyakorló a szerződéses állomány tagjának kérelmére, különös méltánylást érdemlő egyéni érdekre tekintettel,
a szolgálati viszony szerződésben megállapított határozott idő letelte szerinti megszűnését megállapítja.
36. A közös megegyezés 60. § (1) A felek a szolgálati viszonyt közös megegyezéssel bármikor megszüntethetik.
(2) A megegyezést írásba kell foglalni, és a szolgálati viszony megszüntetésének időpontját meg kell határozni.
(3) A megegyezésben rendezni kell, hogy a feleket a szolgálati viszonyból eredően milyen jogosultságok illetik, és
kötelezettségek terhelik, így különösen a visszafizetési, illetve a megtérítési kötelezettséget, valamely kötelezettség
alóli mentesítést, annak feltételeit, továbbá valamely kötelezettség ellentételezése érdekében, azzal arányban álló
jogosultságról való lemondást. Ennek során a felek kölcsönös és egybehangzó akarattal e törvénytől eltérhetnek.
37. A lemondás 61. § (1) A hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyáról lemondhat. A lemondási idő 2 hónap, kivéve, ha a felek írásban
ennél rövidebb határidőben állapodnak meg. (2) Ha a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyáról lemondott, a lemondási idő elteltével rendfokozatát, valamint
– a rögzített nyugdíjra és a korkedvezményre való jog kivételével – a szolgálati viszonnyal összefüggő jogosultságait
elveszti. (3) Az (1) bekezdéstől eltérően nem mondhat le a szolgálati viszonyáról a hivatásos állomány tagja
a) a katonai műveletben való részvételt engedélyező döntést követően, nemzetközi szerződésből eredő kollektív
védelmi feladatok ellátásának időszakában, és az azt követő 30 napon belül,
b) a veszélyhelyzet időtartama alatt feltéve, hogy a feladat-végrehajtásban személyesen részt vesz.
(4) A lemondást követően a hivatásos állomány tagja kizárólag szerződéses állományba vehető vissza. A szerződésben
vállalt szolgálati idő leteltét követően a 32. § (1) bekezdés d) pontja alkalmazható.
(5) A szerződéses állomány tagjának egyoldalú szerződésbontása esetén a lemondás szabályait kell alkalmazni azzal,
hogy az (1) bekezdés szerinti időtartam nem haladhatja meg a szerződésben vállalt szolgálati időt.
38. A felmentés 62. § (1) A szolgálati viszony felmentéssel megszüntethető, ha
a) az Országgyűlés, a Kormány, a miniszter döntése alapján a Honvédségnél létszámcsökkentést kell végrehajtani, és
emiatt az állomány tagjának további szolgálatára nincs lehetőség,
b) az állomány tagjának szolgálati beosztása átszervezés következtében megszűnt, és emiatt további szolgálatára
nincs lehetőség, c) az állomány tagja szolgálati beosztásában nem foglalkoztatható tovább, mert annak ellátására
teljesítményértékelése alapján alkalmatlan, d) az állomány tagja szolgálati beosztásában nem foglalkoztatható tovább, mert arra az egészségi vagy a pszichikai
állapota alapján alkalmatlan, vagy e) az állomány tagja szolgálati beosztásában nem foglalkoztatható tovább, mert annak ellátására nemzetbiztonsági
szempontból alkalmatlan. (2) A szolgálati viszonyt felmentéssel meg kell szüntetni, ha
a) az állomány tagja nemzetbiztonsági szempontból a katonai szolgálatra alkalmatlan,
b) az állomány tagja az egészségi vagy a pszichikai állapota alapján a katonai szolgálatra alkalmatlan,
c) az állomány tagja a megváltozott munkaképességű személyek ellátására jogosultságot szerzett, feltéve, hogy ezt
írásban kéri, d) az állomány tagja szolgálati beosztásában nem foglalkoztatható tovább, mert a maximális várakozási időtartam
lejárt és meghosszabbítására nem került sor, e) a kettős rendfokozattal rendszeresített kezdő beosztásban szolgáló hadnagy vagy őrmester kötelező várakozási
idő leteltekor teljesítményértékelése alapján nem léptethető elő, f) az állomány tagja rendelkezési állományba nem helyezhető át, vagy abban tovább nem tartható, kivéve, ha
a szolgálati viszonya megszűnésének módjára e törvény eltérően rendelkezik, vagy
g) az állománynak a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny. tv.)
18. § (2a) bekezdés a) pontjában foglalt feltételt a felmentési idő leteltekor teljesítő tagja kérelmezi.
(3) Az (1) bekezdés c)–e) pontja alapján akkor szüntethető meg a szolgálati viszony, ha
a) az állomány tagja a 43. § (2) bekezdése szerinti kérelmet nem nyújtott be,
b) az állomány tagja a 43. § (3) bekezdése szerinti beleegyezését nem adta meg,
c) az állomány tagja az erre vonatkozó, a 43. § (4) bekezdése szerinti különös méltánylást érdemlő egyéni érdekét
a munkáltatói jogkört gyakorló figyelembe veszi, és más megfelelő szolgálati beosztás nem ajánlható fel részére,
vagy d) rendelkezési állományba nem helyezhető át. (4) Az (1) bekezdés e) pontja akkor alkalmazható, ha a szolgálati beosztás betöltése nemzetbiztonsági alkalmassághoz
kötött. (5) A (2) bekezdés d) pontja szerint akkor szüntethető meg a szolgálati viszony, ha a hivatásos állomány tagja a 46. §
(1) bekezdés r) pontja szerinti rendelkezési állományba helyezését nem kérte, vagy arra nem jogosult. A (2) bekezdés
d) pontjára is alkalmazni kell az 59. § (4) bekezdés b) pontját és az (5) bekezdését.
(6) A felmentés a (2) bekezdés alapján nem kötelező, ha az állomány tagja a 46. § (1) bekezdés n) vagy o) pontja szerinti
rendelkezési állományban tartható. (7) A (2) bekezdés g) pontja szerinti feltétel megállapításához szükséges jogosultsági időt az állomány tagja részére
a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a Tny. tv. szerinti adategyeztetés és szolgálati idő, jogosultsági idő igazolása
keretében hatósági bizonyítvánnyal igazolja. 63. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló a felmentést köteles megindokolni. A felmentés indoka az állomány tagjának
szolgálati viszonnyal kapcsolatos magatartásával, képességével vagy a honvédségi szervezet működésével
összefüggő ok lehet. (2) Az indokolásból a felmentés okának világosan ki kell tűnnie. A Honvédségnek kell bizonyítania, hogy a felmentés
indoka valós és okszerű. 64. § (1) A honvédségi szervezet legkésőbb a felmentés közlésekor írásban tájékoztatja az állami foglalkoztatási szervet
a felmentéssel érintettek személyes adatairól, utolsó munkaköréről, képzettségéről és illetményéről.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatási kötelezettség feltétele, hogy a felmentésre a 62. § (1) bekezdés a) vagy b) pontja
szerint kerüljön sor, és a honvédségi szervezetnél a felmentéssel érintettek létszáma 30 napon belül
a) 20, vagy annál több és 100-nál kevesebb rendszeresített beosztás esetén legalább 10 fő,
b) 100, vagy annál több, de 300-nál kevesebb rendszeresített beosztás esetén legalább az állomány 10%-a,
c) 300, vagy annál több rendszeresített beosztás esetén legalább 30 fő.
(3) A (2) bekezdés alkalmazása szempontjából a szolgálati viszonyban, a kormányzati szolgálati jogviszonyban, és
a közalkalmazotti jogviszonyban állók létszámát össze kell számítani.
39. A felmentési idő 65. § (1) A felmentési idő legalább 2 hónap, amely a szolgálati viszonyban töltött
a) 5 év után 1 hónappal, b) 10 év után 2 hónappal,
c) 15 év után 3 hónappal, d) 20 év után 4 hónappal,
e) 25 év után 5 hónappal, f) 30 év után 6 hónappal
meghosszabbodik. A felmentési idő a 8 hónapot, valamint a szerződéses állomány tagjának vállalt szolgálati idejét
nem haladhatja meg. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően
a) az állomány tagjának kérelmére a felek írásban rövidebb felmentési időben is megállapodhatnak,
b) nem illeti meg felmentési idő az állomány tagját a 62. § (2) bekezdés a) pontja esetén, és
c) 30 napos felmentési idő illeti meg az állomány tagját a 62. § (1) bekezdés e) pontja esetén.
(3) A felmentés időpontját a felmentési okiratban meg kell határozni. A felmentési idő legkorábban a felmentés közlését
követő napon kezdődhet. 66. § (1) A felmentési idő legalább felére az állomány tagját a szolgálatteljesítési kötelezettség alól mentesíteni kell.
A szolgálatteljesítési kötelezettségek alóli mentesítés az állomány tagjának kérelmére legfeljebb két részletben is
történhet. (2) Teljes felmentési időre mentesíteni kell az állomány tagját a szolgálati kötelezettség teljesítése alól, ha szolgálati
viszonya a 62. § (1) bekezdés c)–e) pontja vagy (2) bekezdése szerint szűnik meg.
(3) A mentesítés ideje alatt az állomány tagja távolléti díjra jogosult, amelyet havonta egyenlő részletekben kell
folyósítani. A kifizetett távolléti díjat visszakövetelni nem lehet, ha az állomány tagját a szolgálatteljesítés alól végleg
mentesítették, és a távolléti díj fizetését kizáró körülmény a szolgálatteljesítés alóli mentésítése után következett be.
40. A felmentési védelem 67. § (1) Nem szüntethető meg a szolgálati viszony felmentéssel az a)–g) pont szerinti időtartam és az azt követő 30 nap alatt:
a) a betegség és az egészségügyi szabadság, valamint az egészségi okból megkezdett orvos-bizottsági alkalmassági
felülvizsgálat ideje, b) a beteg gyermek ápolásának ideje vagy ilyen célból, továbbá a közeli hozzátartozó otthoni ápolása vagy
gondozása céljából kapott illetmény nélküli szabadság, c) a várandósság ideje,
d) a szülést követő 3 hónap, a szülési szabadság és a gyermekgondozás céljából kapott illetmény nélküli szabadság,
és illetmény nélküli szabadság igénybevétele nélkül is a gyermek 3 éves kora,
e) a házastárs tartós külföldi kiküldetése miatt kapott illetmény nélküli szabadság,
f) az állomány nő tagjának jogszabály szerinti, az emberi reprodukciós eljárással összefüggő kezelésének ideje, de
legfeljebb ennek megkezdésétől számított 6 hónap, g) örökbefogadás előtti kötelező gondozásba helyezés esetén az állomány örökbe fogadni szándékozó tagját
– közösen örökbe fogadni szándékozó házastársak döntése alapján a gyermek nevelésében nagyobb szerepet
vállaló házastársat – érintően a kötelező gondozásba helyezéstől számított 6 hónap, illetve, ha a gyermek
a 6 hónap letelte előtt kikerül a gondozásból, a kötelező gondozás.
(2) Az (1) bekezdés szerinti védelem alkalmazása szempontjából a felmentés közlésének időpontja az irányadó. Az
(1) bekezdésben meghatározott körülményre az állomány tagja csak akkor hivatkozhat, ha erről a munkáltatói jogkört
gyakorlót a felmentés közlését megelőzően tájékoztatta. (3) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti védelem illetmény nélküli szabadság igénybevétele nélkül azt a szülőt illeti meg, aki
az illetmény nélküli szabadságot utoljára igénybe vette. A védelem az anyát illeti meg, ha az illetmény nélküli
szabadságot mindkét szülő igénybe veszi. 41. A szolgálati viszony megszűnése e törvény erejénél fogva
68. § (1) E törvény erejénél fogva szűnik meg az állomány tagjának szolgálati viszonya
a) a szolgálat felső korhatárának elérésekor, a szolgálati viszony meghosszabbításának lejártakor,
b) a jogszabályban előírt képzési kötelezettség önhibából történő nem teljesítése esetén,
c) országgyűlési képviselővé, európai parlamenti képviselővé, főpolgármesterré, főpolgármester-helyettessé,
megyei közgyűlés elnökévé, alelnökévé, polgármesterré, alpolgármesterré, társadalmi megbízatású
polgármesterré, alpolgármesterré, helyi önkormányzati képviselővé és nemzetiségi önkormányzati képviselővé
történt megválasztásakor, d) állami vezetővé történő kinevezésekor, e) a magyar állampolgárság megszűnésével,
f) a más állam állampolgárságának megszerzésével akkor, ha az állampolgárság megszerzésére az állomány
tagjának közrehatására, vagy kifejezett beleegyezésével került sor, és az befolyásolja közreműködését
a Honvédség feladatainak ellátásában, g) az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló törvényben meghatározott, jogviszony megszűnését
eredményező esetekben, h) tábori lelkész esetében, ha az egyház visszahívja, feltéve, hogy más megfelelő szolgálati beosztásban nem
foglalkoztatható tovább, i) a 31. § (2) bekezdése szerinti követelmények igazolásának ismételt szabályszerű felhívást követő elmulasztása
esetén, ha az állomány tagja nem bizonyítja, hogy a kötelezettség elmulasztása rajta kívül álló ok következménye,
j) a katonai szolgálatra fizikai okból alkalmatlansága esetén,
k) a 147. § (1) bekezdés f) vagy g) pontja szerinti fenyítést kiszabó határozat jogerőre emelkedésével,
l) a 162. § (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti bírósági ítélet jogerőre emelkedésével, a 162. § (2) bekezdése
kivételével, m) a 162. § (1) bekezdés c) pontja szerinti katonai szolgálatra méltatlanság megállapítása esetén,
n) ha az állomány tagja a szolgálat felső korhatárát megelőzően öregségi nyugdíjban, vagy más olyan pénzbeli
ellátásban részesül, amelyet a nyugdíjkorhatár betöltésekor hivatalból öregségi nyugdíjként kell
továbbfolyósítani, vagy o) az a)–n) pontban nevesített eseteken kívül, ha e törvény azt kifejezetten elrendeli.
(2) A szolgálat felső korhatára megegyezik a társadalombiztosítási szabályok szerinti öregségi nyugdíjkorhatárral.
(3) Az (1) bekezdés n) pontja nem alkalmazható akkor, ha az öregségi nyugdíj, vagy a más pénzbeli ellátás a szolgálati
viszony fenntartása céljából szünetel, és ezt az állomány tagja a szüneteltetésről hozott határozattal igazolja.
A miniszter által kijelölt honvédségi szervezet ellenőrzés céljából a nyugdíjfolyósító szervtől adatot igényelhet arról,
hogy az állomány tagja öregségi nyugdíjban vagy más pénzbeli ellátásban részesül-e, továbbá arról, hogy annak
folyósítását szolgálati viszony fenntartása céljából szünetelteti-e. 42. Az áthelyezés más jogviszonyba
69. § (1) A Honvédség, az átvevő munkáltató és az állomány tagja megállapodhatnak a szolgálati viszony 59. § (2) bekezdés
c) pontja szerinti megszüntetéséről. (2) A Honvédség az áthelyezéshez való hozzájárulást akkor tagadhatja meg, ha az átvevő munkáltató megkeresésének
kézhezvétele és az áthelyezés kért időpontja közötti időtartam a 2 hónapot nem haladja meg. E rendelkezés nem
alkalmazható az állomány 46. § (1) bekezdés r) vagy s) pontja szerinti rendelkezési állományba tartozó tagja esetén.
(3) Szolgálati beosztás nem katonai munkakörré történő átminősítése esetén az állomány tagja a közalkalmazotti
jogviszonyba vagy a kormányzati szolgálati viszonyba beleegyezésével helyezhető át.
(4) Áthelyezés esetén az állomány áthelyezett tagjának jogviszonyát folyamatosnak kell tekinteni. Az áthelyezést
megelőzően az állomány tagját a szolgálaton kívüli állomány lehetőségéről tájékoztatni kell.
43. Eljárás a szolgálati viszony megszűnése, megszüntetése esetén
70. § (1) Az állomány tagja munkakörét az előírt rendben köteles átadni, és a Honvédségnél elszámolni. A munkakör-átadás és
az elszámolás feltételeit a Honvédség köteles biztosítani. (2) A szolgálati viszony megszűnésekor, megszüntetésekor az utolsó munkában töltött napon, de legkésőbb 15 napon
belül az állomány tagja részére ki kell fizetni az illetményét, egyéb járandóságait, valamint ki kell adni a miniszteri
rendeletben előírt igazolásokat. (3) A szolgálati viszony megszűnésekor, megszüntetésekor miniszteri rendeletben meghatározott esetekben és
feltételekkel az állomány tagja megtérítési kötelezettséggel tartozik, és elhelyezkedésének elősegítése érdekében
szakmai át-, vagy továbbképzési támogatásban részesíthető. 44. A végkielégítés
71. § (1) Végkielégítés illeti meg a hivatásos állomány tagját szolgálati viszonya 59. § (2) bekezdés b) pontja szerinti
megszüntetése esetén. A végkielégítés összege, ha a hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonyban töltött ideje
legalább a) 3 év 1 havi, b) 5 év 2 havi,
c) 8 év 3 havi, d) 10 év 4 havi,
e) 13 év 5 havi, f) 16 év 6 havi,
g) 20 év 8 havi távolléti díjnak megfelelő összeg.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően nem illeti meg a végkielégítés a hivatásos állomány tagját a 62. § (1) bekezdés c) pontja és
(2) bekezdés a), c), g) pontja esetén, továbbá a végkielégítés összegének felére jogosult a 62. § (1) bekezdés e) pontja
esetén. (3) Az 59. § (1) bekezdés e) pontja esetén az állomány tagja szerződéses szolgálati viszonyban eltöltött szolgálati idejét
– kivéve azt az időszakot, amelyre szerződés-hosszabbítási díjban részesült – a végkielégítés szempontjából hivatásos
szolgálatban eltöltött időként kell figyelembe venni. Ha a hivatásos állományba visszavett személy szolgálati viszonya
felmentéssel kerül megszüntetésre, a végkielégítés alapjául a korábbi végkielégítést követően szolgálati viszonyban
töltött időt lehet figyelembe venni. Ha a szolgálati viszony áthelyezéssel létesült, a végkielégítés szempontjából
figyelembe kell venni az átvételt megelőző jogviszonyban folyamatosan eltöltött időt.
(4) A végkielégítést a felmentési idő utolsó napján kell kifizetni. Ha a hivatásos állomány tagja a szolgálatteljesítési
kötelezettség alóli mentesítés ideje alatt bármely költségvetési szervvel, vagy költségvetési szerv legalább többségi
befolyása alatt álló bármely gazdálkodó szervezettel teljes vagy részmunkaidős jogviszonyt létesít,
a) ezt a tényt a korábban munkáltatói jogkört gyakorlónak köteles haladéktalanul írásban bejelenteni,
b) a felmentési időből hátralevő idő tekintetében távolléti díjra nem jogosult,
c) végkielégítésre nem jogosult, azonban új jogviszonyában a végkielégítés alapjául szolgáló időszak számítása
során a felmentéssel megszüntetett jogviszony alapján végkielégítésre jogosító idejét is számításba kell venni.
45. A toborzópénz, a szerződés-hosszabbítási díj és a leszerelési segély
72. § (1) A szerződéses állomány tagja részére a próbaidő leteltekor toborzópénz címén 2 havi távolléti díjnak megfelelő
összeget kell folyósítani. A katonai képzést folytató oktatási intézményben végzettek esetén a toborzópénzt az első
havi illetmény kifizetésével egyidejűleg kell folyósítani. (2) Ha a szerződéses állomány tagjának szolgálati viszonya a vállalt idő letelte előtt szűnik meg, köteles a toborzópénzből
a le nem szolgált időre eső összeget – az 59. § (1) bekezdés a) és e) pontjában, valamint a 62. § (1) bekezdés a) és
b) pontjában foglalt kivételekkel – visszafizetni. 73. § (1) Ha a szerződéses állomány tagja a szerződését a 45. § (1) bekezdése szerint meghosszabbítja, kérelmére,
a szerződés-hosszabbítást megelőző időszakra vállalt szolgálati idő lejártakor szerződés-hosszabbítási díjat kell
folyósítani. (2) A szerződés-hosszabbítási díj összege a) a 3. év letöltésekor 1 havi,
b) a 4. év letöltésekor 1,5 havi, c) az 5. év letöltésekor 2 havi,
d) a 6. év letöltésekor 3 havi, e) a 7. év letöltésekor 3,5 havi,
f) a 8. év letöltésekor 4 havi, g) a 9. év letöltésekor 6 havi,
h) a 10. év letöltésekor 7 havi, i) a 11. év letöltésekor, vagy az ezt követő első szerződés-hosszabbításkor 8 havi
távolléti díjjal azonos. A szerződés-hosszabbítási díj mértékét a korábban kifizetett szerződés-hosszabbítási díj havi
mértékeivel csökkenteni kell. (3) A szerződéses állomány tagja köteles visszafizetni az utolsó szerződés-módosításkor kifizetett szerződés-hosszabbítási
díj teljes összegét, ha szolgálati viszonya a vállalt szolgálati idő letöltése előtt az 59. § (1) bekezdés c) pontja,
(2) bekezdés a) vagy e) pontja, a 62. § (1) bekezdés c) vagy e) pontja, (2) bekezdés a), c), g) pontja, vagy a 68. §
(1) bekezdése szerint megszűnik. 74. § (1) A szerződéses állomány tagja leszerelési segélyre jogosult, ha szolgálati viszonya az 59. § (1) bekezdés d) pontja, a 62. §
(1) bekezdés a), b), d) pontja, valamint (2) bekezdés b) vagy f) pontja szerint szűnik meg.
(2) A leszerelési segély összege a szerződéses szolgálatban ténylegesen eltöltött
a) 1–3. évek után évenként 1,3 havi, b) 4. év után további 1,4 havi,
c) 5. év után további 1,6 havi, d) 6. év után további 1,8 havi,
e) 7. év után további 2,0 havi, f) 8. év után további 2,2 havi,
g) 9. év után további 2,4 havi, h) 10. év után további 2,4 havi,
i) 11. év után további 2,0 havi, j) 12. év után további 1,5 havi,
k) 13. év után további 1,0 havi, l) 14. év után további 0,6 havi,
m) 15–20. évek után évenként további 0,2 havi
távolléti díjjal azonos. (3) A leszerelési segély mértékét csökkenteni kell az állomány tagjának korábban kifizetett toborzópénz és
szerződés-hosszabbítási díj mértékével. Ismételten létesített szerződéses szolgálati viszony megszűnésekor, vagy
a később létesített hivatásos szolgálati viszony felmentéssel történt megszüntetésekor a leszerelési segély – hivatásos
szolgálati viszony esetében a végkielégítés – alapjául csak az újabb szolgálati viszonyban eltöltött időt lehet
figyelembe venni. (4) Ha a szerződéses állomány tagja a szolgálatteljesítési kötelezettség alóli mentesítés ideje alatt bármely költségvetési
szervvel vagy költségvetési szerv legalább többségi befolyása alatt álló bármely gazdálkodó szervezettel teljes vagy
részmunkaidős jogviszonyt létesít, a) ezt a tényt a korábban munkáltatói jogkört gyakorlónak köteles haladéktalanul írásban bejelenteni,
b) a felmentési időből hátralévő idő tekintetében távolléti díjra nem jogosult,
c) leszerelési segélyre nem jogosult, azonban új jogviszony létesítése esetén a végkielégítés vagy a leszerelési segély
összegének megállapításánál a megszüntetett jogviszony alapján leszerelési segélyre jogosító idejét is
számításba kell venni. 46. A hivatásos állományba való visszavétel
75. § (1) Nem vehető vissza hivatásos állományba, akinek szolgálati viszonya az 59. § (1) bekezdés c) pontja, vagy a 68. §
(1) bekezdés k)–m) pontja szerint szűnt meg, vagy aki azt az 59. § (2) bekezdés e) pontja szerint megszüntette.
(2) A visszavétel esetén az állomány tagja rendfokozatát szolgálati beosztásának, iskolai végzettségének,
szakképzettségének megfelelően kell megállapítani azzal, hogy a visszavételt követő kezdő rendfokozata nem
haladhatja meg a korábbi hivatásos szolgálati viszonya megszűnésekor, megszüntetésekor viselt rendfokozatát.
(3) A visszavételkor legfeljebb 6 hónapig terjedő próbaidő köthető ki.
(4) A hivatásos állomány azon tagja, akinek rokkantságát, megváltozott munkaképességű személyek ellátását
a szolgálattal összefüggő baleset, betegség miatt állapították meg, és rokkantsága megszűnt, vagy a megváltozott
munkaképességű személyek ellátását megszüntették, a hivatásos állományba visszavehető, ha részére egészségi
állapotának megfelelő szolgálati beosztás biztosítható. (5) A hivatásos állományba való visszavételre a 31. §-t, a 33. §-t, a 35–37. §-t, a 38. § (3)–(5) bekezdését megfelelően
alkalmazni kell. 47. A szolgálaton kívüliek 76. § (1) Az 59. § (2) bekezdés c) pontja és a 68. § (1) bekezdés c) és d) pontja esetén a hivatásos állomány tagját az áthelyezéssel,
vagy a kinevezéssel egyidejűleg kérelmére fel kell venni a szolgálaton kívüliek közé. A szolgálaton kívülinek minősülő
személy a nem katonai munkakörére irányadó jogállási törvény hatálya alatt áll. A szolgálaton kívülinek minősülő
személyre e törvény rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha azt a törvény kifejezetten elrendeli.
(2) A szolgálaton kívüli állományba tartozás időtartama egybefüggően, vagy megszakításokkal sem haladhatja meg
a 6 évet. Ha a szolgálaton kívüli személy az (1) bekezdés szerinti áthelyezését vagy kinevezését közvetlenül
megelőzően tábornoki, ezredesi vagy főtörzszászlósi rendfokozattal rendelkezik, vagy a Honvédségen belül olyan
nem katonai munkakört tölt be, amely tábornoki, ezredesi vagy főtörzszászlósi rendfokozattal rendszeresített
szolgálati beosztásnak felel meg, e bekezdésben szereplő időbeli korlátozás nem alkalmazható.
(3) A szolgálaton kívüli személy a) a pályázati eljárás során a 34. § szerint előnyben részesíthető,
b) az állomány tagjára vonatkozó, miniszteri rendeletben meghatározottak szerint külön jelzéssel használhatja
rendfokozatát és viselheti egyenruháját, c) a hivatásos állományba visszavételhez szükséges képzésen, illetve kiképzésen önkéntes jelentkezéssel miniszteri
rendeletben meghatározottak szerint részt vehet, d) hivatásos állományba való visszavétele esetén szolgálati viszonyát folyamatosnak kell tekinteni,
e) hivatásos állományba való visszavétele esetén rendfokozata az előmeneteli feltételek teljesítése esetén
legfeljebb egy rendfokozattal lehet magasabb, mint az a rendfokozat, amelyet szolgálati viszonya megszűnését
közvetlenül megelőzően viselt, és f) hivatásos állományba való visszavétele esetén próbaidőt nem kell kikötni.
VIII. FEJEZET A SZOLGÁLATI VISZONY TARTALMA 48. A szolgálatteljesítés általános keretei
77. § (1) Az állomány tagja szolgálati beosztásban teljesít szolgálatot. A szolgálati beosztásokat, az azokhoz kapcsolódó
előmeneteli rendet és a rendszeresített rendfokozatot jogszabály állapítja meg. A szolgálati beosztáshoz kapcsolódó
követelményeket a honvédségi szervezet munkaköri jegyzékében, állománytáblájában rögzíteni kell.
(2) A Honvédség állományába tartozó, de a Honvédségnél szolgálati beosztást be nem töltő személy a 46–48. § szerinti
feltételeknek való megfelelés esetén a 42. § (1) bekezdés b) pontja szerint rendelkezési állományba áthelyezhető, és
meghatározott időre rendelkezési állományban tartható. (3) Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérően jogszabályban meghatározott esetekben és ideig az állomány tagja mentesül
a szolgálatteljesítés alól. (4) Az állomány központi államigazgatási szervek, továbbá központi államigazgatási szervek területi és helyi szervei
védelmi igazgatással foglalkozó szervezeti elemeinél szolgálatot teljesítő tagjának szolgálati viszonyára az 54. §
(1) bekezdés a)–c) pontját, valamint (2) bekezdését kell alkalmazni.
(5) Amennyiben nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik, a) a műveleti területen, továbbá
b) a katonai feladatban közvetlenül közreműködő személyeken katonai feladat végrehajtása közben meghatározott egészségügyi tevékenységet az állomány olyan tagja is végezhet,
aki nem rendelkezik egészségügyi szakképesítéssel, azonban a Honvédség, vagy a szövetséges fegyveres erők által
szervezett egészségügyi szakkiképzésen eredményesen részt vett, és ennek eredményeképpen a katonai
tevékenységek során bekövetkezett különböző sérülések, betegségek felismerésére, elsősegélynyújtásra, harctéri
sebesült-ellátásra, valamint életmentő feladatok végrehajtására alkalmas. 78. § (1) A szolgálati viszony keretében a munkáltatói jogkört gyakorló köteles különösen
a) az állomány tagjának feladatait, a munkakör betöltésével kapcsolatos követelményeket, a megállapított
szolgálati rendet munkaköri leírásban rögzíteni, b) az állomány tagját a jogszabályok, a közjogi szervezetszabályozó eszközök és a munkaköri leírás szerint
foglalkoztatni, c) az egészséges és a biztonságos szolgálatteljesítés feltételeit biztosítani,
d) a szolgálati feladatok ellátását úgy megszervezni, hogy az állomány tagja a szolgálati viszonyból eredő jogait
gyakorolni, kötelezettségeit teljesíteni tudja, e) a feladatok elvégzéséhez szükséges tájékoztatást megadni, a szolgálatteljesítést irányítani vagy vezetni,
f) az állomány tagjának illetményét és egyéb járandóságait megfizetni, a szolgálati viszonnyal összefüggő
kötelezettségek teljesítése során indokoltan felmerült költségeit megtéríteni, g) az állomány tagjának teljesítményértékelését elvégezni,
h) biztosítani annak lehetőségét, hogy az állomány tagja érdekképviseleti tevékenységével kapcsolatos jogait
gyakorolhassa, és i) előzetesen tájékoztatni az állomány tagját a szolgálatteljesítéssel összefüggő kötelezettség ellenőrzésére
szolgáló technikai eszközökről. (2) Az állomány tagja köteles különösen
a) az előírt helyen és időben, szolgálatképes állapotban megjelenni,
b) a szolgálatképes állapotának ellenőrzését tűrni, c) a szolgálatteljesítési idő kezdetén a szolgálatteljesítést megkezdeni, a szolgálati feladatait a jogszabályoknak,
a közjogi szervezetszabályozó eszközöknek, a parancsoknak és az intézkedéseknek megfelelően, szükség esetén
a veszély vállalásával, elvárható szakértelemmel és gondossággal, pártatlanul és igazságosan végrehajtani,
d) miniszteri rendeletben meghatározott esetekben szolgálatteljesítés céljából rendelkezésre állni, őr-, ügyeleti- és
készenléti szolgálatot adni, valamint túlszolgálatot teljesíteni, e) a 79. § szerinti kötelezettségének eleget tenni,
f) az előírt képzésben kiképzésen részt venni, a vizsgákat letenni,
g) a szolgálatteljesítés alatt és szolgálaton kívül is a Honvédség tagjához és szolgálati beosztásához méltó
magatartást tanúsítani, h) a rendelkezésére bocsátott fegyverzetet, felszerelést, ruházatot, egyéb eszközöket és anyagokat
rendeltetésszerűen használni, megőrizni, és karbantartott állapotát fenntartani, i) szolgálati feladatként közreműködni a honvédelmi nevelés programjának megvalósításában, a honvéd
tisztképzésben, valamint a honvéd altiszt-képzésben, és j) a minősített adatot megőrizni, továbbá azok védelmére vonatkozó szabályokat betartani.
(3) A (2) bekezdés a)–c) és e) pontja szerinti kötelezettség ellenőrzése, és az annak során alkalmazott eszközök, módszerek
nem járhatnak az emberi méltóság megsértésével. (4) A miniszter az egészségügyért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben határozza meg azokat a fertőző
betegségeket, amelyek esetén a megbetegedési veszély, a szolgálati beosztáshoz, illetve egyes szolgálati
feladatokhoz kapcsolódóan – így különösen a külföldi szolgálat végrehajtása során – az állomány tagjának vagy egyes
csoportjainak egészségét és biztonságát veszélyeztető biológiai kóroki tényező kockázatának elkerülése érdekében
kötelező védőoltás elrendelésének van helye. (5) A kötelező védőoltást a Honvédség közegészségügyi-járványügyi hatósági feladatokat ellátó szerv vezetőjének
javaslata alapján a Honvéd Vezérkar főnöke rendeli el. A Honvéd Vezérkar főnöke által elrendelt kötelező védőoltás
alól az egészségügyről szóló törvény szerinti mentesítést az állomány védőoltásra kötelezett tagja vagy kezelőorvosa
a Honvédség közegészségügyi-járványügyi hatósági feladatokat ellátó szervének vezetőjénél kezdeményezheti.
49. Az egészségi, a pszichikai és a fizikai alkalmasság ellenőrzése
79. § (1) A 33. § (2) bekezdés megtartása érdekében az egészségi, a pszichikai és a fizikai alkalmasságot rendszeresen
ellenőrizni kell. Ennek keretében az állomány tagja köteles a szükséges felméréseknek, szűréseknek és vizsgálatoknak
alávetni magát. (2) Ha az állomány tagja az előírt követelményeknek nem felel meg, miniszteri rendeletben meghatározott határidő
kitűzésével az ellenőrzést meg kell ismételni. (3) Ha az állomány tagja a megismételt ellenőrzésen sem felel meg az egészségi, illetve a pszichikai követelményeknek,
a munkáltatói jogkört gyakorló dönt a rendelkezési állományba áthelyezésről, vagy a 62. § szerint jár el.
(4) Ha az állomány tagja a megismételt ellenőrzésen sem felel meg a fizikai követelményeknek, szolgálati viszonya
a 68. § (1) bekezdés j) pontja szerint megszűnik.
50. Az összeférhetetlenség 80. § (1) Nem létesíthető szolgálati viszony, ha az állomány tagja ez által közeli hozzátartozójával kerülne közvetlen irányítási,
felügyeleti, ellenőrzési vagy elszámolási kapcsolatba. (2) Ha az (1) bekezdés szerinti összeférhetetlenség a szolgálati viszony fennállása alatt keletkezik, és az a szolgálati viszony
módosításával nem orvosolható, a munkáltatói jogkört gyakorló dönti el, hogy – a (3) bekezdés szerinti felmentés
hiányában – az állomány melyik tagjának szűnik meg a szolgálati viszonya. A munkáltató döntése során elsődlegesen
az érintettek érdemeit mérlegeli. (3) A munkáltatói jogkört gyakorló az (1) és a (2) bekezdés alól kérelemre felmentést adhat.
81. § (1) Az állomány tagja más kereső tevékenységet csak a munkáltatói jogkört gyakorló előzetes engedélyével létesíthet,
kivéve a tudományos, az oktatói, a művészeti, a lektori, a szerkesztői, valamint a jogi oltalom alá eső szellemi
tevékenység (a továbbiakban együtt: szellemi tevékenység) végzésére irányuló, továbbá a közérdekű önkéntes
tevékenység végzésére irányuló jogviszonyt. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően az állomány tagja a szellemi tevékenység, továbbá a közérdekű önkéntes tevékenység
végzésére irányuló jogviszonyt a) a létesítését megelőzően köteles bejelenteni, ha e jogviszony keretében végzett tevékenység a szolgálati
feladataival közvetlenül összefügg, b) kizárólag előzetes engedély alapján létesíthet, ha a munkavégzés időtartama érinti a szolgálati beosztás szerinti
szolgálatteljesítési idejét. (3) Az (1) bekezdéstől eltérően az állomány tagja köteles előzetesen bejelenteni, ha olyan gazdasági társaságnál vezető
tisztségviselő vagy felügyelőbizottsági tag, amely önkormányzati, köztestületi többségi tulajdonban, vagy tartósan
állami tulajdonban van, vagy az állami tulajdonos különleges jogokat biztosító részvény alapján delegálja, továbbá, ha
a társaságban az állami közvetlen vagy közvetett befolyás mértéke – a tőkepiacról szóló törvény rendelkezései alapján
számítva – legalább 50%. (4) Az (1) bekezdéstől eltérően az állomány miniszteri rendeletben meghatározott vezetői beosztást betöltő tagja más
kereső tevékenységet nem folytathat. (5) A (4) bekezdéstől eltérően a munkáltatói jogkört gyakorló előzetes engedélye szükséges
a) a (2) és a (3) bekezdés szerinti jogviszony létesítéséhez,
b) egyesületben, érdekképviseleti szervezetben, valamint szövetkezetben tisztség viseléséhez,
c) alapítvány, közalapítvány kezelő szervezete tagi, vagy elnöki feladatainak ellátásához,
d) állami alapító vagy az állami alapító által létrehozott szervezet által önállóan, vagy más állami alapítóval, állami
alapító által létrehozott szervezettel vagy államháztartáson kívüli szervezettel közösen alapított
(köz)alapítványban felügyelőbizottsági tagsághoz, e) az edzői, a versenybírói, a játékvezetői tevékenység végzéséhez, és
f) a tanszékvezetői tevékenység folytatásához. (6) Az állomány tagja a szolgálati feladathoz kapcsolódó közszerepléséért tiszteletdíjat nem fogadhat el.
82. § (1) Az állomány tagja köteles haladéktalanul írásban bejelenteni, ha vele szemben összeférhetetlenségi ok merül fel, vagy
ha szolgálati viszonyának fennállása alatt összeférhetetlenségi helyzetbe kerül.
(2) A tudomására jutott összeférhetetlenség megszüntetésére a munkáltatói jogkört gyakorló haladéktalanul írásban
köteles felszólítani az állomány tagját. Amennyiben az állomány tagja az összeférhetetlenséget a felszólítás
kézbesítésétől számított 30 napon belül nem szünteti meg, szolgálati viszonya e törvény erejénél fogva megszűnik.
51. Az előmenetel 83. § (1) A belátható, tervszerű előmeneteli lehetőség a hivatásos állománynál életpályát, előmenetelt, a szerződéses
állománynál pedig kiszámítható előmenetelt jelent. (2) Az előmenetel feltétele
a) a megfelelő betölthető magasabb beosztás, b) a viselt rendfokozatához előírt kötelező várakozási idő letöltése,
c) a magasabb beosztáshoz, valamint az ehhez kapcsolódó rendfokozathoz meghatározott iskolai végzettségi,
szakképzettségi, szakképesítési és egyéb munkaköri követelménynek való megfelelés, az egészségi, a pszichikai
és a fizikai, valamint a nemzetbiztonsági alkalmasság, d) az elméleti és a gyakorlati teljesítmények alapján magasabb beosztás betöltésére való alkalmasság, valamint
a vezetői gyakorlati tapasztalat, és e) az állomány tagjának az előmeneteli rangsorolása.
(3) Az állomány előmenetelének tervezését és rangsorolását miniszteri rendelet határozza meg.
84. § (1) A magasabb beosztásba kinevezéskor a munkáltatói jogkört gyakorló dönt az előléptetésről vagy az első tábornoki
rendfokozatba kinevezésről. (2) Az általános előmeneteli rendbe tartozó beosztások esetén a munkáltatói jogkört gyakorló döntése szerint nem
kötelező a magasabb beosztásba kinevezéssel egyidejűleg az előléptetés vagy az első tábornoki rendfokozatba
kinevezés. (3) A (2) bekezdés szerinti döntéshozatal rendjét miniszteri rendelet határozza meg azzal, hogy
a) a viselt és a rendszeresített rendfokozat közötti eltérés időtartama nem haladhatja meg a magasabb beosztásba
kinevezéstől számított 1 évet, b) az előléptetésről vagy az első tábornoki rendfokozatba kinevezésről a munkáltatói jogkört gyakorló az állomány
tagjáról készített teljesítményértékelés figyelembe vételével dönt, és c) ha az előléptetésre vagy az első tábornoki rendfokozatba kinevezésre nem kerül sor, az állomány tagját viselt
rendfokozatának megfelelő szolgálati beosztásban kell továbbfoglalkoztatni, vagy rendelkezési állományba kell
helyezni. (4) Az állomány speciális beosztást betöltő tagja – az általa betöltött beosztásban elérhető legmagasabb rendfokozat
eléréséig – a meghatározott várakozási idő leteltekor, vagy azt követően az előmeneteli feltételek teljesülése esetén
lép elő a következő rendfokozatba. (5) Nem nevezhető ki, nem léptethető elő a magasabb rendfokozatba az állomány tagja, ha
a) a bíróság jogerős ügydöntő határozatával rendfokozatát érintő büntetést szabott ki,
b) fenyítés hatálya alatt áll, vagy c) vele szemben büntető-, méltatlansági- vagy fegyelmi eljárás van folyamatban, annak befejezéséig.
85. § (1) Az állomány alacsonyabb beosztást betöltő tagja, ha a rendfokozatára előírt kötelező várakozási időt
a rendfokozatának megfelelő szolgálati beosztásban letöltötte, és ezt követően került az alacsonyabb beosztásba, az
alacsonyabb beosztásba helyezés időpontjától számított 1 éven belül a viselt rendfokozatánál eggyel magasabb
rendfokozattal rendszeresített beosztásba – az előmenetel feltételeinek való megfelelés esetén – kinevezhető. 1 év
leteltét követően az előmenetelére már csak a rendfokozatának megfelelő szolgálati beosztásba helyezést követő 1 év
után kerülhet sor. (2) Ha az állomány tagja a rendfokozatára előírt kötelező várakozási időnél kevesebbet töltött el a rendfokozatának
megfelelő beosztásban, és így került alacsonyabb beosztásba, akkor részére az előmenetelt a rendfokozatának
megfelelő szolgálati beosztásba helyezés jelenti. 52. A várakozási idő
86. § (1) A tiszti és az altiszti állománycsoportnak megfelelő kezdő beosztások kettős rendfokozattal vannak rendszeresítve.
Általános előmeneteli rendbe tartozó beosztásoknál az egyes rendfokozatokban eltölthető kötelező és maximális,
speciális előmeneteli rendbe tartozó és a legénységi beosztásoknál az egyes rendfokozathoz tartozó kötelező
várakozási időket a 4. melléklet határozza meg. (2) A várakozási időt a rendfokozatba kinevezést, vagy előléptetést tartalmazó jognyilatkozatban meghatározott naptól
kell számítani. A várakozási időbe a 30 napot meghaladó illetmény nélküli szabadság időtartama nem számít be.
A maximális várakozási idő meghosszabbodik a 46. § (1) bekezdés b) és m) pontja szerinti rendelkezési állomány
idejével. (3) A Honvéd Vezérkar főnöke a tiszti állomány legalább százados, az altiszti állomány legalább főtörzsőrmester
rendfokozatot elért, általános előmeneteli rendbe tartozó beosztást betöltő tagjának viselt rendfokozata szerinti
maximális várakozási idejét, annak leteltekor – az érintett beleegyezésével – rendfokozatonként legfeljebb
2 alkalommal, alkalmanként legfeljebb 3 évvel szolgálati érdekből meghosszabbíthatja. A meghosszabbítás
időtartama alatt az állomány tagja további értékelése alapján előmenetelre tervezhető.
53. A teljesítményértékelés 87. § (1) Az állomány tagját a munkáltatói jogkört gyakorló mérlegelési jogkörében eljárva, írásban rendszeresen értékeli.
A teljesítményértékelés célja az előmenetel objektivitásának biztosítása, az egyéni kezdeményezésen és a vezetői
elgondoláson alapuló hatékony kiválasztási rendszer működtetése. (2) A tiszti és az altiszti állomány tagjáról legalább évente egyszer teljesítményértékelést kell készíteni. Az állomány tisztesi
rendfokozattal rendelkező tagját csak a várakozási idő leteltekor, vagy az altiszti beosztásba történő felkészítése előtt
kell értékelni. A Tábori Lelkészi Szolgálat tagját nem kell értékelni.
(3) A teljesítményértékelésben csak kellően alátámasztott, tényeken alapuló megállapítások szerepelhetnek.
(4) A teljesítményértékelést az érintettel közölni kell, aki
a) arra az ismertetéskor azonnal, de legkésőbb 3 napon belül írásban észrevételt tehet,
b) ha szakszervezeti tag, azt az a) pont szerinti határidőn belül a szakszervezettel egyeztetheti, és
c) a hibás, a valótlan vagy a személyiségi jogát sértő megállapítás, észrevétel ellen szolgálati panaszt terjeszthet elő.
(5) A teljesítményértékelés tartalmi elemeit, szempontjait és szabályait jogszabály határozza meg.
54. Képzésre történő vezénylés, tanulmányi szerződés 88. § (1) Az állomány tagja csak olyan képzésre vezényelhető, amely az előmeneteléhez, a szakmai vagy a vezetői ismereteinek
bővítéséhez közvetlenül kapcsolódik, ahhoz szükséges vagy azt elősegíti. A vezénylésre a 43. § (1) bekezdését
megfelelően alkalmazni kell. (2) A képzéshez a Honvédség által nyújtható támogatás formáját és mértékét miniszteri rendelet határozza meg.
Kötelezően szolgálati viszonyban töltendő idő a képzés befejezését követő nappal kezdődik, és megegyezik a képzési
idő kétszeresével, de legalább 1 év. (3) A Honvédség által nyújtott támogatás megtérítésére köteles az állomány tagja, ha
a) a képzést neki felróható okból elmulasztja, b) az előírt követelményeket meghatározott időre nem teljesíti, vagy
c) szolgálati viszonya a kötelezően szolgálati viszonyban töltendő idő lejárta előtt, neki felróható okból megszűnik,
vagy arányosan csökken, ha az állomány tagja a kötelezően szolgálati viszonyban töltendő idő egy részét teljesíti.
(4) A megtérítési kötelezettség érvényesítésének eljárási szabályait, a megtérítési kötelezettség alóli mentesítés, és
a fizetési könnyítés feltételeit miniszteri rendelet határozza meg.
(5) A tiszti állomány továbbképzését – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – az NKE biztosítja.
89. § (1) A miniszteri rendeletben meghatározott képzésen való részvételt a Honvédség tanulmányi szerződés megkötésével
támogathatja. (2) A tanulmányi szerződésben a Honvédség vállalja, hogy az állomány tagjának a tanulmányok alatt, annak elvégzéséhez
támogatást nyújt, az állomány tagja pedig arra kötelezi magát, hogy a tanulmányait folytatja, és eredményes
befejezését követően szolgálati viszonyát meghatározott ideig nem szünteti meg. A tanulmányi szerződésben meg
kell határozni a Honvédséget terhelő támogatás formáját és mértékét, továbbá a kötelezően szolgálati viszonyban
töltendő idő tartamát. A kötelezően szolgálati viszonyban töltendő időt a felek a 88. § (2) bekezdésére és a Honvédség
által nyújtott támogatás mértékére figyelemmel határozzák meg úgy, hogy az a 10 évet nem haladhatja meg.
A tanulmányi szerződésben a felek közös megegyezéssel további kötelezettséget vállalhatnak, illetve jogosultságot
köthetnek ki. (3) A tanulmányi szerződést írásba kell foglalni, és az közös megegyezéssel bármikor módosítható.
(4) Az állomány tagjának lényeges szerződésszegésére a 88. § (3) és (4) bekezdését alkalmazni kell. Ha a Honvédség
lényeges szerződésszegést követ el, így különösen, ha a támogatást nem, vagy nem határidőben biztosítja, az
állomány tagja mentesül a szerződésből eredő kötelezettségei alól, és a szerződésszegésből eredő esetleges kárát
érvényesítheti. (5) A tanulmányi szerződést lényeges szerződésszegésre hivatkozás nélküli is bármelyik fél felmondhatja, ha
körülményeiben olyan lényeges változás következett be, amely a tanulmányi szerződésből eredő kötelezettsége
teljesítését lehetetlenné tenné, vagy annak teljesítése aránytalan sérelemmel járna. Az állomány tagja általi felmondás
esetén a Honvédség az általa nyújtott támogatást, vagy annak arányos részét visszakövetelheti. A Honvédség általi
felmondás esetén a támogatás nem követelhető vissza. (6) Az állomány tagja a Honvédségen kívüli más munkáltatóval tanulmányi szerződést csak a munkáltatói jogkört
gyakorlójának előzetes engedélyével köthet. 90. § (1) Ha az állomány tagja képzésen vesz részt, és
a) az érinti a szolgálatteljesítési idejét, köteles azt a munkáltatói jogkört gyakorlóval előzetesen engedélyeztetni,
b) az nem érinti a szolgálatteljesítési időt, köteles azt a munkáltatói jogkört gyakorlónak előzetesen írásban
bejelenteni. (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti engedély alapján a tanulmányok folytatásához szükséges időre az állomány tagja
mentesül a szolgálatteljesítési kötelezettség alól, és annak időtartamára távolléti díjra jogosult. Ha tanulmányi
szerződés vagy miniszteri rendelet eltérően nem rendelkezik, köteles a tanulmányi célú mentesítés időtartamát
ledolgozni. (3) A mentesítés mértékét a munkáltatói jogkört gyakorló az oktatási intézmény által kibocsátott, a kötelező tanulmányi
foglalkozás és a szakmai gyakorlat időtartamáról szóló igazolásnak megfelelően állapítja meg.
(4) A (3) bekezdésen túl a munkáltatói jogkört gyakorló
a) vizsgánként – ha egy vizsganapon több vizsgatárgyból kell vizsgázni, vizsgatárgyanként – a vizsga napját is
beszámítva 4 munkanapra, b) a diplomamunka, a szak- és évfolyamdolgozat elkészítéséhez 10 munkanapra
az állomány tagját mentesíti a szolgálatteljesítési kötelezettsége alól.
(5) Vizsgának az oktatási intézmény által meghatározott számonkérés minősül. A munkáltatói jogkört gyakorló a (3) és
(4) bekezdés alkalmazása során az állomány tagjának kérelmét kizárólag szolgálati érdekből indokolt esetben
utasíthatja el. 91. § (1) A miniszter által vezetett minisztériumban, a miniszter irányítása alatt álló központi hivatalnál, a miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetnél, valamint a Honvédség azon katonai szervezeteinél, melyek az alapító okiratuk
szerint közhatalmi tevékenységet folytatnak, az állomány tagja a beosztásba helyezésétől vagy a kinevezésétől
számított 1 éven belül közigazgatási alapvizsgát tesz. (2) Az (1) bekezdés szerinti határidőbe nem számít be a 30 napot meghaladó illetmény nélküli szabadság, a 30 napot
meghaladó egészségügyi szabadság, valamint az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó honvédségi szervezethez
történő, 30 napot meghaladó vezénylés. (3) A vizsgakötelezettség alóli mentesülésre a Kormány rendeletét kell alkalmazni.
(4) Ha az állomány tagja vizsgakötelezettségét nem teljesítette, az állomány tagja más megfelelő szolgálati beosztásban
foglalkoztatható tovább. 55. A szolgálati viszonyban töltött idő számítása
92. § (1) A tényleges szolgálati viszonyban töltött idő az állományba vétel napjától a szolgálati viszony megszűnésének,
megszüntetésének napjáig tart. A szolgálati viszony szünetelésének időtartama a tényleges szolgálati viszonyban
töltött időbe nem számítható be. (2) A felmentési idő, a végkielégítés, a nyugdíj előtti rendelkezési állomány, a pótszabadság mértéke és a jubileumi
jutalom szempontjából a) a 2002. január 1-je előtt a fegyveres szervek állományában szolgálati viszonyban eltöltött, és a korábbi szabályok
szerint beszámítható szolgálati időt, és b) a 2012. január 1-je előtt hatályos szabályok szerint rögzített szolgálati időt
tényleges szolgálati viszonyban töltött időnek kell elismerni. A jubileumi jutalomra való jogosultság, valamint
a felmentési idő számítása szempontjából a kormányzati szolgálati, a közszolgálati és a közalkalmazotti jogviszonyban,
valamint a 2013. június 30-ig közszolgálati jogviszonyban eltöltött, vagy ilyennek minősített időket, a pótszabadság
mértéke szempontjából pedig ezek mellett a munkaviszonyban eltöltött időt is figyelembe kell venni.
(3) Az 1996. szeptember 1-je után létesített szolgálati viszony esetén a szolgálati viszonyban töltött időként csak a sor-,
a tartalékos-, a póttartalékos, a továbbszolgáló és a szerződéses katonai, a fegyveres szervnél hivatásos és szerződéses
szolgálati viszonyban eltöltött, továbbá a katonai és a rendvédelmi felsőoktatási intézménynél 1996. szeptember 1-jét
megelőzően hallgatói, növendéki és a tiszthelyettes-képző szakközépiskolában hallgatói jogviszonyban eltöltött idő
vehető figyelembe. (4) 1998. január 1-jét megelőzően az illetmény nélküli szabadság 30 napot meghaladó tartama a társadalombiztosítási
szabályok szerint számít jogszerző időnek. (5) A szolgálati időpótlékra jogosultság szempontjából szolgálati időként kizárólag a tényleges szolgálati viszonyban
töltött, kedvezmények nélkül számított idő vehető figyelembe. (6) Ha a szerződéses állomány tagja hivatásos szolgálati viszonyt létesít, az addig szerződéses szolgálati viszonyban
eltöltött ideje hivatásos szolgálati viszonyban töltött időnek számít.
(7) A kötelezően szolgálati viszonyban töltendő időbe nem számít bele a szolgálati viszony szünetelése, a 30 napot
meghaladó egészségügyi szabadság, a 30 napot meghaladó illetmény nélküli szabadság, a szülési szabadság
időtartama, és a rendelkezési állomány azon időtartama, amikor az állomány tagja ténylegesen nem lát el szolgálati
feladatot. 93. § (1) A szolgálati idő számításánál nem lehet figyelembe venni
a) a 46. § (1) bekezdés n) vagy o) pontja szerinti rendelkezési állomány,
b) a szolgálati beosztásból való felfüggesztés, c) az előzetes letartóztatás,
d) az ideiglenes kényszergyógykezelés, e) a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 132. § (1) bekezdése szerinti
szabadságvesztés, és f) a jogellenes távollét időtartamát. (2) Az (1) bekezdés a)–d) pontja nem alkalmazható akkor, ha a fegyelmi, a méltatlansági vagy a büntetőeljárást
a felelősség megállapítása nélkül szüntetik meg, vagy a tábornok szolgálati viszonya nem kerül megszüntetésre.
IX. FEJEZET SZOLGÁLATTELJESÍTÉSI IDŐ 56. A szolgálatteljesítési idő beosztása
94. § (1) A szolgálatteljesítési idő beosztását a munkáltatói jogkört gyakorló határozza meg, melynek során mérlegeli
a honvédségi szervezet zavartalan működésének megfelelő szolgálatteljesítést, a honvédségi szervezet
alapfeladatának jellegét, a munkaköri leírásban rögzített szolgálati feladatok jellegét, ezen belül különösen
a szükséges fizikai, vagy szellemi erőkifejtést vagy fokozott figyelmet, a pihenés és a pihentetés lehetőségét, továbbá
az egészséges és a biztonságos szolgálatteljesítés követelményét. (2) Az (1) bekezdés alapján a munkáltatói jogkört gyakorló a munkaköri leírásban határozza meg, hogy
a szolgálatteljesítés a) általános szolgálati rendben, b) készenléti jellegű beosztáshoz kapcsolódó szolgálati rendben, vagy
c) a folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására szervezett beosztáshoz kapcsolódó szolgálati rendben
valósul-e meg. (3) A szolgálatteljesítési idő beosztására és számítására, és a kapcsolódó elszámolásra irányadó szabályokat miniszteri
rendelet határozza meg azzal, hogy a) munkanapnak minősül a naptári nap vagy a munkáltatói jogkört gyakorló által meghatározott megszakítás
nélküli 24 óra, ha a Honvédség működése miatt a napi szolgálatteljesítés kezdete és befejezése nem azonos
naptári napra esik, és b) hét a naptári hét vagy a munkáltatói jogkört gyakorló által meghatározott megszakítás nélküli 168 óra, ha
a Honvédség működése miatt a napi szolgálatteljesítési idő kezdete és befejezése nem azonos naptári napra esik.
95. § (1) Általános szolgálati rendben teljesít szolgálatot az állomány tagja, ha a szolgálati beosztásban a napi
szolgálatteljesítési idő 8 óra, a heti szolgálatteljesítési idő 40 óra. A munkáltatói jogkört gyakorló az állomány tagjának
indokolt kérelmére eltérő egyéni szolgálatteljesítést is engedélyezhet, feltéve, hogy az a napi 8 és a heti 40 órás
szolgálatteljesítési idő mértékét nem érinti. Nem határozhat meg a munkáltatói jogkört gyakorló általános szolgálati
rendet akkor, ha a 94. § (1) bekezdés szerinti körülmények a 94. § (2) bekezdés b) vagy c) pontja szerinti szolgálati rend
alkalmazásának szükségességét támasztják alá. (2) Készenléti jellegű beosztáshoz kapcsolódó szolgálati rendet állapít meg a munkáltatói jogkört gyakorló, ha
a) a szolgálati feladatainak jellege miatt – hosszabb időszak alapulvételével – az állomány tagja a rendes
szolgálatteljesítési ideje legalább egyharmadában fizikai vagy szellemi erőkifejtéssel járó, vagy fokozott figyelmet
igénylő szolgálatteljesítés nélkül áll a Honvédség rendelkezésére, vagy
b) a szolgálatteljesítés – különösen a munkakör sajátosságára, a szolgálatteljesítés feltételeire tekintettel – az
állomány tagja számára az általánoshoz képest lényegesen alacsonyabb igénybevétellel jár.
(3) Folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására szervezett beosztáshoz kapcsolódó szolgálati rendet állapít meg
a munkáltatói jogkört gyakorló, ha a) a honvédségi szervezet alapfeladata megszakítás nélküli működést igényel,
b) az állomány tagjának munkaköri leírásban rögzített szolgálati feladata az a) ponthoz közvetlenül kapcsolódik, és
c) a szolgálati feladatok ellátása a szolgálatteljesítési idő több mint kétharmadában
ca) fizikai, vagy szellemi erőkifejtéssel jár, vagy cb) fokozott figyelmet igényel.
(4) A készenléti jellegű beosztásban és a folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására szervezett beosztásban az (1) bekezdés
szerinti időtartamnál hosszabb, de – a szolgálatteljesítési időkeret átlagában – heti 54 órát meg nem haladó
szolgálatteljesítési idő állapítható meg. (5) A készenléti jellegű beosztásban vagy folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására szervezett beosztásban
beleegyezésével foglalkoztatható az állomány nő tagja a várandósság megállapításától a gyermek 3 éves koráig,
valamint a gyermekét egyedül nevelő tagja a gyermeke 3 éves koráig.
(6) A 24 órás őr-, ügyeleti- vagy készenléti szolgálatot nem lehet készenléti jellegű beosztásnak vagy folyamatos ügyeleti
szolgálat ellátására szervezett beosztásnak tekinteni. 96. § (1) A napi szolgálatteljesítési idő 4 óránál rövidebb, és – a készenléti jellegű beosztások és a folyamatos ügyeleti szolgálat
ellátására szervezett beosztások kivételével – 12 óránál hosszabb nem lehet.
(2) Az állomány tagjának napi vagy heti szolgálatteljesítési ideje az (1) bekezdés szerinti időtartamot legfeljebb 1 órával
haladhatja meg a téli időszámítás kezdetére figyelemmel. (3) A munkáltatói jogkört gyakorló – az állomány tagjának beleegyezésével – osztott napi szolgálatteljesítési időt is
alkalmazhat úgy, hogy a napi szolgálatteljesítési időt legfeljebb két részletben határozza meg. A napi
szolgálatteljesítési idők között legalább 2 óra pihenőidőt kell biztosítani.
(4) A napi szolgálatteljesítési idő – szolgálatteljesítési időkeret alkalmazása nélkül is – beosztható egyenlőtlenül a hét
minden napjára vagy az egyes munkanapokra is. Az (1)–(3) bekezdés ebben az esetben is irányadó. Miniszteri
rendeletben meghatározott fokozottan veszélyes szolgálati beosztás esetén az ilyen tevékenységre fordítható napi
szolgálatteljesítési idő egyenlőtlen időbeosztásnál sem haladhatja meg a 6 órát.
(5) Az állomány nő tagját várandóssága megállapításától a gyermekének 1 éves koráig éjszakai szolgálatteljesítésre nem
lehet beosztani. Éjszakai szolgálatteljesítésnek minősül a 22 és a 6 óra közötti időszakban történő szolgálatteljesítés.
97. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló a szolgálatteljesítési időt időkerettel is megállapíthatja úgy, hogy annak időtartama
a) a készenléti jellegű beosztásban legfeljebb 4 hónap vagy 16 hét,
b) a folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására szervezett beosztásban legfeljebb 6 hónap vagy 26 hét
lehet. Az a) és a b) ponttól eltérően miniszteri rendeletben meghatározott jellegű szolgálati beosztások esetén
a szolgálatteljesítési időkeret legfeljebb 1 év lehet. (2) A munkáltatói jogkört gyakorló köteles a munkaköri leírásban rögzíteni az alkalmazott szolgálatteljesítési időkeret
tartamát. (3) A szolgálatteljesítési időkeret kezdő és befejező időpontját előzetesen írásban meg kell határozni, és azt közzé kell
tenni azzal, hogy a munkáltatói jogkört gyakorló az adott napra vonatkozó szolgálatteljesítési kötelezettséget előre
nem látható körülmény esetén legalább 2 nappal korábban módosíthatja.
(4) A szolgálatteljesítési időkeretben teljesítendő szolgálatteljesítési időt miniszteri rendeletben meghatározottak szerint
az időkeret tartama, a napi szolgálatteljesítési idő és az általános szolgálati rend alapul vételével kell megállapítani. Az
állomány tagjával a szolgálatteljesítési időkeret lejártakor miniszteri rendeletben meghatározottak szerint kell
elszámolni azzal, hogy a munkaszüneti napon, valamint a heti pihenőnapon teljesített szolgálatot kétszeresen kell
figyelembe venni. 98. § (1) A szerződéses pályakezdők alapkiképzésének időszakában a szolgálatteljesítési idő e törvény rendelkezéseitől
eltérően is meghatározható azzal, hogy a) a heti szolgálatteljesítési idő legfeljebb heti 60 óra lehet,
b) a pihenőidő nem lehet kevesebb napi 8 óránál, és
c) hetente legalább 1 pihenőnapot ki kell adni.
(2) A különleges műveleti kiképzésen résztvevők szolgálatteljesítési ideje e törvény rendelkezéseitől eltérően is
meghatározható, de nem haladhatja meg a heti legfeljebb 96 kiképzési órát. Minden 24 órás vagy azt meghaladó
folyamatos kiképzési foglalkozás során a résztvevő 24 óránként egészségügyi szakszemélyzet által végrehajtott
ellenőrzésen vesz részt. Minden 48 órát meghaladó kiképzési foglalkozást követően az állomány tagjának összevontan
biztosítani kell a napi 8 óra pihenőidőt, kiegészítve további egyszeri 8 óra regenerációs idővel.
57. A rész-szolgálatteljesítési idő 99. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló az állomány tagjának írásbeli kérelmére – legfeljebb a gyermeke 3 éves koráig –
rész-szolgálatteljesítést engedélyez, ha az állomány tagjának szolgálati beosztása rész-szolgálatteljesítési időben is
ellátható. (2) A munkáltatói jogkört gyakorló a kérelem alapján a szolgálati beosztáshoz tartozó munkaköri feladatok jellegének és
a szolgálatteljesítés körülményeinek mérlegelésével azt vizsgálja, hogy a rész-szolgálatteljesítés engedélyezése
veszélyezteti-e a szolgálat érdekét. A miniszteri rendeletben meghatározott vezetői beosztásokban
rész-szolgálatteljesítés nem engedélyezhető. Nem engedélyezhető a rész-szolgálatteljesítés akkor sem, ha az
a munkáltatói jogkört gyakorló számára lényegesen nagyobb munkaszervezési terhet jelentene. Heti 20 óránál
rövidebb rész-szolgálatteljesítés iránti kérelem érdemi vizsgálat nélkül is elutasítható. A rész-szolgálatteljesítés
engedélyezése iránti kérelem tartalmi követelményeit és elbírálásának eljárási szabályait miniszteri rendelet határozza
meg. (3) A munkáltatói jogkört gyakorló a kérelem elutasításáról írásban indokolt döntést hoz.
(4) Ha a munkáltatói jogkört gyakorló rész-szolgálatteljesítést engedélyez, az legkorábban a kérelem engedélyezését
követő hónap első napján kezdődik, és az engedélyben meghatározott ideig, de legfeljebb a gyermek 3 éves koráig
tart. A rész-szolgálatteljesítés tényét a munkaköri leírásban rögzíteni kell.
(5) Ha az állomány tagjának szolgálati beosztása rész-szolgálatteljesítési időben nem látható el, a munkáltatói jogkört
gyakorló más, rész-szolgálatteljesítési időben ellátható megfelelő szolgálati beosztást ajánl fel.
(6) Ha a munkáltatói jogkört gyakorló az eredeti beosztástól eltérő beosztást nem tud felajánlani, azt írásban köteles
indokolni. (7) A felajánlott szolgálati beosztás elfogadása esetén, az állomány tagját át kell helyezni.
58. A munkaközi szünet 100. § (1) Ha a napi szolgálatteljesítési idő a 6 órát meghaladja, a szolgálatteljesítési időn belül, annak megszakításával, napi
30 perc, valamint minden további 3 óra szolgálatteljesítés után az állomány tagja részére legalább 20 perc munkaközi
szünetet kell egybefüggően biztosítani. (2) Az (1) bekezdés szerinti munkaközi szünetre jogosít a túlszolgálat időtartama is.
59. A pihenőidő és a pihenőnap 101. § (1) Az állomány tagja részére a napi szolgálatteljesítés befejezése és a következő napi megkezdése között általános
szolgálati rend esetén legalább 14 óra, a készenléti jellegű beosztásban és a folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására
szervezett beosztásban legalább 8 óra egybefüggő pihenőidőt kell biztosítani.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a napi pihenőidő 1 órával csökken, ha az a nyári időszámítás kezdetének időpontjára esik.
(3) Általános szolgálati rend esetén az állomány tagja hetenként két egymást követő pihenőnapra jogosult, melyek közül
az egyiknek vasárnapra kell esnie. (4) Az állomány készenléti jellegű beosztásban, vagy folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására szervezett beosztásban
szolgálatot teljesítő tagja esetén havonta legalább egy alkalommal a pihenőnapnak vasárnapra kell esnie.
(5) A (3) bekezdéstől eltérően a pihenőnap – a fokozottan veszélyes szolgálati beosztást kivéve – a szolgálati elfoglaltság
miatt havonta összevontan is kiadható, de legalább 1 pihenőnapnak ilyenkor is vasárnapra kell esnie.
60. A munkaszüneti napok 102. § (1) Munkaszüneti napok január 1-je, március 15-e, húsvéthétfő, május 1-je, pünkösdhétfő, augusztus 20-a, október 23-a,
november 1-je, és december 25–26-a. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl munkaszüneti nap május 21-e, a Magyar Honvédelem Napja.
(3) A Közszolgálati Tisztviselők Napja munkaszüneti nap azon honvédségi szervezetnél, ahol az állomány tagja mellett
kormánytisztviselők foglalkoztatására kerül sor. 61. A túlszolgálat 103. § (1) Ha a szolgálat érdeke vagy rendkívüli eset megelőzése vagy elhárítása, következményeinek felszámolása, továbbá
egyéb előre nem látható körülmény bekövetkezése szükségessé teszi, az állomány tagja munkanapon, heti
pihenőnapon, munkaszüneti napon a szolgálatteljesítési időn túl is kötelezhető arra, hogy szolgálatot teljesítsen
(a továbbiakban: túlszolgálat). (2) Nem minősül túlszolgálatnak az ügyeleti szolgálat, a készenléti szolgálat, a gyakorlaton való részvétel, és ha az
állomány tagja az engedélyezett távollétének idejét megállapodás alapján ledolgozza.
(3) Nem kötelezhető túlszolgálatra az állomány nő tagja a várandósság megállapításától a gyermek 3 éves koráig,
valamint a gyermekét egyedül nevelő a gyermeke 3 éves koráig.
(4) A túlszolgálatot a munkáltatói jogkört gyakorló írásban rendeli el.
(5) A (4) bekezdéstől eltérően szolgálatteljesítési időkeret alkalmazása esetén a túlszolgálat időtartamát a munkáltatói
jogkört gyakorló az időkeret lejártakor állapítja meg. (6) A túlszolgálat naptári évenként legfeljebb 300 óra lehet.
(7) A (6) bekezdés szerinti mérték miniszteri rendeletben további 50%-kal növelhető, és arányosan csökken, ha a szolgálati
viszony év közben kezdődött. (8) A (6) és a (7) bekezdés szerinti korlátozás nem alkalmazható akkor, ha a túlszolgálatra a 61. § (3) bekezdése szerinti
esetekben kerül sor. 104. § (1) Az állomány tagjának évi 150 óráig terjedő túlszolgálatáért annak időtartamával azonos mértékű szabadidő jár.
A szabadidőt a túlszolgálatot követően nyomban, de legkésőbb 30 napon belül kell kiadni.
(2) Az állomány tagja a túlszolgálat időtartamával azonos mértékű távolléti díjra jogosult
a) a munkáltatói jogkört gyakorló engedélyével, ha a túlszolgálat nem éri el az évi 150 órát, feltéve, hogy az
(1) bekezdés alkalmazása a honvédségi szervezet zavartalan működését veszélyeztetné, vagy
b) az évi 150 órát elérő, vagy azt meghaladó túlszolgálatért,
melyet legkésőbb a tárgyhónapot követő havi illetménnyel egyidejűleg kell kifizetni.
(3) A (2) bekezdés b) pontja esetén, annak alkalmazása helyett az állomány tagja kérheti az azonos mértékű szabadidő
biztosítását. (4) Az (1) és a (2) bekezdés szerinti ellentételezés kétszeresére jogosult az állomány tagja, ha a túlszolgálatot a heti
pihenőnapon vagy munkaszüneti napon teljesítette. (5) Az (1)–(4) bekezdéstől eltérően a szolgálatteljesítési időkeret alkalmazása esetén a 103. § (5) bekezdése szerint
megállapított túlszolgálat időtartamával azonos mértékű távolléti díj jár.
(6) Miniszteri rendeletben meghatározott vezetői beosztásokban akkor jár a túlszolgálatért szabadidő, ha ezt a miniszter
rendeletben lehetővé teszi. (7) A túlszolgálat elrendelésének, nyilvántartásának és elszámolásának rendjét a miniszter rendeletben határozza meg.
62. Az őr-, az ügyeleti- és a készenléti szolgálat
105. § (1) Őrszolgálatot teljesít az állomány tagja, ha a pihentetés biztosítása mellett, a szolgálatvezénylésben meghatározott
ideig, a munkáltatói jogkört gyakorló által meghatározott helyen kötött formájú fegyveres szolgálatot lát el, amelynek
célja objektumok, javak, illetve személyek őrzése és védelme, vagy fogva tartott személyek szökésének
megakadályozása. (2) Ügyeleti szolgálatot teljesít az állomány tagja, ha a pihentetés biztosítása mellett, a szolgálatvezénylésben
meghatározott ideig, a munkáltatói jogkört gyakorló által meghatározott helyen szolgálati feladatot lát el.
(3) Az állomány tagja készenléti szolgálatot teljesít, ha szolgálatvezénylés alapján előre nem tervezhető szolgálati feladat
végrehajtásának biztosítása érdekében rendelkezésre kell állnia, és a szolgálatvezénylés alapjául szolgáló
körülmények bekövetkezése esetén szolgálati feladat végrehajtására kötelezhető. A készenléti szolgálat
a) laktanyán kívüli készenléti szolgálat, ha a rendelkezésre állás időtartamát a munkáltatói jogkört gyakorló, helyét
az állomány tagja határozza meg úgy, hogy a munkáltatói jogkört gyakorló által kijelölt személy parancsára és az
általa meghatározott időn belül – szolgálatteljesítésre alkalmas állapotban – a szolgálati feladat végrehajtását
megkezdhesse, b) laktanyai készenléti szolgálat, ha a rendelkezésre állás időtartamát és helyét a szolgálatvezénylésben
a munkáltatói jogkört gyakorló határozza meg, vagy c) fegyveres vagy nemzetközi kötelezettségen alapuló készenléti szolgálat, ha a szolgálatvezénylésben
meghatározott ideig, pihentetés biztosítása mellett, a készenléti szolgálat rendeltetése fegyveres szolgálatra,
vagy nemzetközi kötelezettségből fakadó feladatra történő felkészülés és feladatvégzés.
106. § (1) Az őr-, az ügyeleti- és a készenléti szolgálatok 105. § szerinti besorolását miniszteri rendelet határozza meg.
(2) A szolgálatvezénylést az állomány tagjával miniszteri rendeletben meghatározott módon és időben közölni kell.
A 103. § (3) bekezdése esetén az állomány tagja 12 órát elérő, vagy azt meghaladó időtartamú szolgálatra nem
vezényelhető. A vezényléshez az állomány tagjának beleegyezése szükséges, ha 6 éven aluli gyermekét egyedül
neveli, és annak felügyeletét önerőből nem tudja biztosítani.
(3) Nem szervezhető őr-, ügyeleti- vagy készenléti szolgálat olyan szolgálati feladat végrehajtására, ami a 95. § (2) vagy
(3) bekezdése szerinti szolgálati rendben, munkaköri leírásban rögzítve ellátható.
107. § (1) Az őr-, az ügyeleti- és a készenléti szolgálat teljesítésének ellentételezéseként az állomány tagja a (2) bekezdés szerint
pihenőidőre, szabadnapra, illetve a 128. § (1) bekezdés g) vagy h) pontja szerinti illetménypótlékra jogosult.
A katasztrófavédelmi feladatok végrehajtásával összefüggésben elrendelt készenléti szolgálatokra a miniszter
rendeletben határozhatja meg azokat az eseteket és körülményeket, amelyek bekövetkezése esetén – a feladatvégzés
idejére – a készenléti pótlék helyett a túlszolgálat díjazására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(2) A 24 órás őr- és ügyeleti szolgálat esetén 1 nap pihenőidőt, a pihenőnapon és a munkaszüneti napon teljesített
szolgálat után további még 1 szabadnapot kell biztosítani az állomány tagja részére. A laktanyai készenléti szolgálat
esetén az első 24 óra után 1 nap, ezen túl 48 óránként további 1-1 nap szabadnapot kell biztosítani. Amennyiben az
állomány laktanyán kívüli készenléti szolgálatot teljesítő tagja részére 24 órát elérően, a szolgálat céljával összefüggő
feladat kerül elrendelésre, és a munkáltatói jogkört gyakorló meghatározza a szolgálatteljesítés helyét, úgy
a szolgálatteljesítés helyére való megérkezéstől kezdődően a laktanyai készenléti szolgálatnak megfelelően kell
a szabadnapokat biztosítani. (3) A pihenőidőt a szolgálat leadása után nyomban, a szabadnapot pedig legkésőbb 90 napon belül kell kiadni.
Amennyiben a szolgálati elfoglaltság miatt a szabadnapot igazoltan nem lehet kiadni, az ezekre járó távolléti díjat
legkésőbb a tárgyhónapot követő 4. havi illetménnyel együtt kell kifizetni.
63. Mentesülés a szolgálatteljesítési kötelezettség alól 108. § (1) Mentesül az állomány tagja a szolgálatteljesítési kötelezettsége alól
a) az állampolgári kötelezettsége teljesítésének idejére, b) a bíróság vagy a hatóság felhívására, vagy az eljárásban való személyes részvételhez szükséges időtartamra,
c) a különös méltánylást érdemlő személyi, családi vagy elháríthatatlan ok miatt indokolt távollét időtartamára,
d) a közeli hozzátartozója halálakor, esetenként legalább 2 munkanapra,
e) az orvosi vizsgálat teljes időtartamára, továbbá az egészségügyi szabadságot nem igénylő egészségügyi
kezelések időtartamára, f) az emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárással összefüggő vizsgálat időtartamára,
g) a szoptató anya a szoptatás első 6 hónapjában naponta kétszer 1, ikergyermek esetén naponta kétszer 2 órára,
a 9. hónap végéig naponta 1, ikergyermek esetén naponta 2 órára, ha egészségügyi szabadságot nem vesz
igénybe, h) a véradás miatt távol töltött teljes időtartamra, legalább 4 órára,
i) a legalább 14 napig tartó tartós igénybevétel után, esetenként legfeljebb 5 munkanapra,
j) az alapkiképzés befejezését közvetlenül követő 5 munkanapra, és
k) az önkéntes, vagy a létesítményi tűzoltói szolgálat ellátásának időtartamára.
(2) Az (1) bekezdésen túl mentesül az állomány tagja a szolgálatteljesítési kötelezettség alól, ha jogszabály ezt előírja,
vagy a munkáltatói jogkört gyakorló írásban engedélyezi. A szolgálatteljesítési kötelezettség alóli mentesülés
igénybevételének rendjét miniszteri rendelet határozza meg. (3) A szolgálatteljesítési kötelezettség alóli mentesülés idejére távolléti díj jár.
64. Az alap- és a pótszabadság 109. § (1) Az állomány tagját évi 25 munkanap alapszabadság illeti meg.
(2) Az alapszabadságon túl az állomány tagjának pótszabadság jár, amely
a) 2 évig terjedő szolgálati viszonyban töltött idő után 2 munkanap,
b) 3–5 év szolgálati viszonyban töltött idő után 3 munkanap,
c) 6–10 év szolgálati viszonyban töltött idő után 4 munkanap,
d) 11–15 év szolgálati viszonyban töltött idő után 5 munkanap,
e) 16–20 év szolgálati viszonyban töltött idő után 6 munkanap,
f) 21–25 év szolgálati viszonyban töltött idő után 7 munkanap,
g) 26–30 év szolgálati viszonyban töltött idő után 8 munkanap, és
h) 30 évnél hosszabb szolgálati viszonyban töltött idő után 9 munkanap.
(3) Ha az állomány tagja felsőfokú iskolai végzettségű, a pótszabadság (2) bekezdés szerinti mértéke 1-1 nappal
emelkedik. (4) Az állomány tagja a folyamatos és átlagon felüli fizikai, pszichikai igénybevételéből származó egészségkárosodás
megelőzése, és a fizikai állóképességének megőrzése céljából külön pótszabadságra jogosult, amely az
egészségkárosító veszélynek kitett, miniszteri rendeletben meghatározott beosztásban évente legfeljebb 10
munkanap, repülőgép- és helikoptervezető, fedélzeti szolgálattevő és ejtőernyős, valamint közvetlen életveszélynek
kitett tűzszerész, búvár beosztásban évente legfeljebb 14 munkanap.
(5) Az állomány tagjának a 16 évesnél fiatalabb
a) egy gyermeke után 2, b) két gyermeke után 4,
c) kettőnél több gyermeke után összesen 7 munkanap pótszabadság jár. A pótszabadság fogyatékos gyermekenként 2 munkanappal nő.
(6) A (2) bekezdés szerinti pótszabadság mértékének megállapításánál a magasabb pótszabadságot abban az évben kell
először figyelembe venni, amikor az állomány tagja eléri az adott szolgálati viszonyban töltött szolgálati időt. Az
(5) bekezdés szerinti pótszabadságra való jogosultság szempontjából a gyermeket először a születésének évében,
utoljára pedig abban az évben kell figyelembe venni, amelyben a tizenhatodik életévét betölti.
110. § (1) Vezetői pótszabadságra jogosult a) a szakasz- és a századparancsnok, valamint a velük azonos szintű vezető, a vezetői pótszabadság mértéke évente
2 munkanap, b) a zászlóalj- és az ezredparancsnok, valamint a velük azonos szintű vezető, a vezetői pótszabadság mértéke évente
3 munkanap, c) a dandárparancsnok, valamint az ennél magasabb szintű parancsnok, és a velük azonos szintű vezető, a vezetői
pótszabadság mértéke évente 4 munkanap. (2) A honvédségi szervezet vezénylő-zászlósa a honvédségi szervezet parancsnokának jogállása szerint az (1) bekezdés
szerinti pótszabadságra jogosult. 65. A szabadság megállapítása, kiadása
111. § (1) A szabadság mértékének megállapításakor a szolgálati rend szerinti munkanapok mellett figyelembe kell venni
a 108. § szerinti időtartamokat, a szülési szabadságot, a gyermek gondozása céljából igénybe vett illetmény nélküli
szabadság első 6 hónapját, a hozzátartozó ápolása miatt kapott 30 napot meg nem haladó illetmény nélküli
szabadságot, és minden olyan munkában nem töltött időt, amelyre az állomány tagja illetményre vagy távolléti díjra
jogosult. (2) Az állomány tagja részére a szabadság arányos része jár, ha a szolgálati viszonya év közben kezdődött vagy szűnt meg,
továbbá, ha a szabadság mértékét érintő változásra év közben kerül sor.
(3) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a szabadság címén engedélyezett távollét idejére távolléti díjat kell folyósítani.
112. § (1) A szabadságot a munkáltatói jogkört gyakorló, vagy az általa kijelölt személy adja ki. Az alap- és a pótszabadság
együttes időtartamának 50%-át egyfolytában, 25%-át, de legalább 10 munkanapot pedig az állomány tagja által
megjelölt időben és időtartamban kell kiadni úgy, hogy az a Honvédség működőképességét ne veszélyeztesse.
A munkáltatói jogkört gyakorló által meghatározott szabadság kezdő napját az állomány tagjával legkésőbb
a szabadság kezdete előtt 15 nappal közölni kell.
(2) A szabadságot az esedékesség évében kell kiadni. Ha szolgálati érdekből erre nincs lehetőség, úgy azt a következő év
június 30-ig, az állomány tagjának betegsége vagy a személyét érintő más elháríthatatlan akadály esetén az
akadályoztatás megszűnésétől számított 30 napon belül kell kiadni, amennyiben az esedékesség éve letelt. Az
állomány tagjának a szabadság kiadására vonatkozó igénye a szolgálati viszony fennállása alatt nem évül el.
(3) A tárgyévet követő első hónap végéig a munkáltatói jogkört gyakorló megállapítja az állomány tagja tárgyévben
igénybe vett, és a ki nem adott szabadságának mértékét. A tárgyévben ki nem adott szabadságot a következő évben
járó szabadság mértékéhez hozzászámítja. Az esedékesség évében kell kiadottnak tekinteni a szabadságot, ha
igénybevétele az esedékesség évében megkezdődik, és a szabadság következő évben kiadott része nem haladja meg
az 5 munkanapot. (4) A szabadságok tárgyévi ütemezését a munkáltatói jogkört gyakorló által meghatározott rendben és határidőre
elkészített éves szabadságolási terv tartalmazza. 113. § (1) A szabadságot megváltani nem lehet.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a szolgálati viszony megszűnésekor, megszüntetésekor – ide nem értve az 59. §
(1) bekezdés e) pontját – meg kell váltani a szabadságot, ha a Honvédség a szabadság arányos részét nem adta ki.
A felek megállapodása alapján megváltható a gyermek ápolása, vagy gondozása céljára kapott illetmény nélküli
szabadság első 6 hónapjára járó szabadság, ha azt az állomány tagja nem kapta meg.
(3) Ha az állomány tagja szolgálati viszonya megszűnéséig, megszüntetéséig több szabadságot vett igénybe annál, mint
ami megilletné, a különbözetre kifizetett illetményt köteles visszafizetni. Nem követelhető vissza a túlfizetés az 59. §
(1) bekezdés a) pontja, a 62. § (2) bekezdés g) pontja, és a 68. § (1) bekezdés a) pontja esetén.
(4) Ha az állomány tagja az esedékesség évében a részére járó szabadságnál több szabadságban részesült, a következő
évben arányosan kevesebb szabadságra jogosult. (5) A szabadság megváltásával kapcsolatos igény elévülése a szolgálati viszony megszűnésének napján kezdődik.
66. Gyermek születése esetén járó szolgálatteljesítési idő-kedvezmény 114. § (1) Az apának gyermeke születése esetén, legkésőbb a születést követő 2. hónap végéig 5 munkanap, ikergyermekek
születése esetén 7 munkanap szolgálatteljesítési idő-kedvezmény jár, amelyet kérésének megfelelő időpontban kell
kiadni. (2) Az (1) bekezdés szerinti szolgálatteljesítési idő-kedvezmény akkor is jár, ha a gyermek halva születik vagy meghal.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazása során apa alatt a szülői felügyeleti jogot gyakorló vérszerinti vagy örökbefogadó apát kell
érteni. (4) A szolgálatteljesítési idő-kedvezmény idejére távolléti díj jár, melynek kifizetése – a központi költségvetés terhére –
a Kormány rendelete alapján történik. 67. A szülési szabadság és az illetmény nélküli szabadság
115. § (1) Az anya egybefüggő 24 hét szülési szabadságra jogosult. A szülési szabadságot az anya kérelmére úgy kell kiadni, hogy
legfeljebb 4 hét a szülés várható időpontja elé essen. A szülési szabadság időtartamára távolléti díj jár.
(2) A távolléti díj a szülési szabadság hátralevő tartamára
a) annak a nőnek is jár, aki a csecsemőt örökbefogadási szándékkal nevelésbe vette, a gondozásba vétel napjától,
b) annak a gyámnak is jár, aki a csecsemőt jogerős döntés alapján gondozza, a kirendelés napjától,
c) a csecsemőt gondozó vér szerinti apának is jár, ha a szülő nő igazoltan, az egészségi állapota miatt kikerül abból
a háztartásból, ahol a gyermeket gondozzák, az igazoláson feltüntetett naptól ezen egészségi állapot
fennállásáig, d) a csecsemőt gondozó vér szerinti apának is jár, ha a szülő nő meghal, az elhalálozás napjától,
e) annak a férfinak is jár, aki a csecsemőt örökbefogadási szándékkal nevelésbe vette, ha a gyermeket vele együtt
örökbe fogadni szándékozó nő az egészségügyi szolgáltató által igazoltan, az egészségi állapota miatt kikerül
abból a háztartásból, ahol a gyermeket gondozzák, az igazoláson feltüntetett naptól ezen egészségi állapot
fennállásáig, f) annak a férfinak is jár, aki a csecsemőt örökbefogadási szándékkal nevelésbe vette, ha a gyermeket örökbe
fogadni szándékozó nő meghal, az elhalálozás napjától, g) annak a férfinak is jár, aki a csecsemőt egyedül vette örökbefogadási szándékkal nevelésbe, a gondozásba vétel
napjától. (3) A szülési szabadság igénybe nem vett részét, ha a gyermeket a koraszülöttek ápolására fenntartott intézetben
gondozzák, a szülést követő 1 év elteltéig a gyermeknek az intézetből történt elbocsátása után is igénybe lehet venni.
(4) A szülési szabadság tartamát – a kifejezetten szolgálatteljesítéshez kapcsolódó jogosultságot kivéve – munkában
töltött időnek kell tekinteni. (5) Nem jár távolléti díj az állomány tagjának, ha bármilyen jogviszonyban díjazás ellenében munkát végez, vagy hatósági
engedélyhez kötött keresőtevékenységét személyesen folytatja, ide nem értve a szellemi tevékenységet.
116. § (1) Az állomány tagja a gyermeke 3. életéve betöltéséig – a gyermek gondozása céljából – illetmény nélküli szabadságra
jogosult, amelyet kérésének megfelelő időpontban kell kiadni. (2) Az (1) bekezdés és a 115. § szerinti szabadság megszűnik
a) a gyermek halva születése esetén, b) ha a gyermek meghal, a halált követő 15. napon,
c) ha a gyermeket – jogszabályban foglaltak szerint – ideiglenes hatállyal elhelyezték, átmeneti vagy tartós
nevelésbe vették, továbbá 30 napot meghaladóan bentlakásos szociális intézményben helyezték el, a gyermek
elhelyezését követő napon. (3) A (2) bekezdés a) pontjában megjelölt esetben a szabadság időtartama – a szülést követően – 6 hétnél rövidebb nem
lehet. 117. § (1) Az állomány tagjának gyermeke személyes gondozása érdekében – a 116. § (1) bekezdésén túl – illetmény nélküli
szabadság jár a gyermek 10. életéve betöltéséig a gyermekgondozási segély folyósításának időtartama alatt.
(2) Az állomány tagjának közeli hozzátartozója tartós – előreláthatólag 30 napot meghaladó – személyes ápolása céljából,
az ápolás idejére, de legfeljebb 2 évre illetmény nélküli szabadság jár. A tartós ápolást és annak indokoltságát az
ápolásra szoruló személy kezelőorvosa igazolja. (3) Az állomány tagja illetmény nélküli szabadságra jogosult a házastárs vagy élettársa tartós külföldi kiküldetése esetén,
annak tartamára. Az állomány tagjának kérelmére – méltányolható egyéni indokból – illetmény nélküli szabadságot
lehet engedélyezni, így különösen a nemzetközi szervezetek által kiírt pályázat elnyerése esetén, ha a munkakör
betöltése a szolgálat érdekével nem esik egybe, a munkavégzés idejére.
118. § (1) Az állomány tagja az illetmény nélküli szabadság igénybevételét legalább 15 nappal korábban írásban köteles
bejelenteni. (2) Az illetmény nélküli szabadság az állomány tagja által megjelölt időpontban, de legkorábban a szabadság
megszüntetésére irányuló jognyilatkozatának közlésétől számított 30. napon szűnik meg.
68. Az egészségügyi szabadság 119. § (1) Egészségügyi szabadság jár az állomány tagjának, ha betegség, műtét vagy baleset miatti sérülés következtében
a szolgálat ellátására képtelen, vagy a szolgálat további ellátása az egészségi állapotának rosszabbodását
eredményezné. (2) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, az egészségügyi szabadság a felgyógyulásig, vagy a végső fogyatékosság
kialakulásáig, de legfeljebb 1 évig jár. Az egészségügyi szabadság időtartamát naptári napokban kell meghatározni.
A szolgálatképtelenség igazolására, valamint az egészségügyi szabadság időtartamának megállapítására vonatkozó
szabályokat miniszter rendelet állapítja meg. (3) A Honvédség által fenntartott, támogatott vagy az egészségbiztosítási szerv által finanszírozott egészségügyi
intézményeknél az egészségügyi szolgáltatásra való igényjogosultság feltételeit a Kormány rendeletben határozza
meg. 120. § (1) Gyermekápolás céljából egészségügyi szabadságra jogosult
a) a nő 1 évesnél fiatalabb – kórházi ápolás alatt álló – beteg gyermeke szoptatása esetén, a gyermek 1 éves koráig,
b) az állomány tagja beteg gyermeke ápolása címén, a gyermek betegségét megállapító orvosi igazolás alapján az
abban foglalt időtartamra a gyermek 1 éves koráig,
c) az állomány tagja 1 évesnél idősebb, de 3 évesnél fiatalabb beteg gyermek ápolása címén évenként és
gyermekenként 84 naptári napon át, d) az állomány tagja 3 évesnél idősebb, de 6 évesnél fiatalabb beteg gyermek ápolása címén évenként és
gyermekenként 42, egyedülállónak 84 naptári napon át, e) az állomány tagja 6 évesnél idősebb, de 12 évesnél fiatalabb beteg gyermek ápolása címén évenként és
gyermekenként 14, egyedülállónak 28 naptári napon át. (2) A gyermek ápolására kapott egészségügyi szabadság mértéke – ha mindkét szülő az állomány tagja – a szülőket
együttesen illeti meg. 121. § (1) A távolléti díj
a) 100%-ának megfelelő összeg jár az állomány tagjának a szolgálati kötelmekkel összefüggő balesete, sérülése
vagy szolgálati eredetű betegsége miatt engedélyezett egészségügyi szabadsága időtartamára,
b) 100%-ának megfelelő összeg jár az állomány tagjának a 120. § szerinti, valamint a nem szolgálati kötelmekkel
összefüggő balesete, sérülése vagy a nem szolgálati eredetű betegsége miatt engedélyezett egészségügyi
szabadság időtartamára évente összesen 30 naptári napig, c) 90%-ának megfelelő összeg jár az állomány tagjának a b) pont szerinti egészségügyi szabadságok időtartamára
a 31. naptári naptól, d) 90%-ának megfelelő összeg jár az állomány tagjának évente a 31. naptári naptól a baleset, sérülés szolgálati
kötelmekkel összefüggő jellegének, vagy a betegség szolgálati eredetének megállapításáig,
e) összege legfeljebb 50%-kal csökkenthető, ha az állomány egészségügyi szabadságon lévő tagjának betegsége
vagy sérülése súlyos gondatlanságának következménye, f) összege legfeljebb 50%-kal csökkenthető, ha az állomány tagja az egészségügyi szabadság ideje alatt más kereső
tevékenységet folytat, ide nem értve a szellemi tevékenységet,
g) nem folyósítható, ha az állomány egészségügyi szabadságon lévő tagja a betegségét vagy sérülését szándékosan
maga okozta, h) nem folyósítható, ha az állomány tagja a 46. § (1) bekezdés n) vagy o) pontja szerinti rendelkezési állományba
tartozik, szolgálati beosztásból felfüggesztésre került, előzetes letartóztatásban van, ideiglenes
kényszergyógykezelés alatt áll, vagy a Btk. 132. § (1) bekezdése szerint szabadságvesztés büntetését tölti,
i) megvonható, ha az állomány tagja a gyógyulását felróhatóan késleltette, az orvos utasításainak felróhatóan nem
tett eleget, vagy az elrendelt orvosi vizsgálaton elfogadható indok nélkül nem jelent meg, vagy
j) megvonható, ha az állomány tagja az egészségügyi szabadsággal össze nem függő okból külföldre távozik.
(2) Az (1) bekezdés d) pontja esetén a baleset és a sérülés szolgálati kötelmekkel összefüggő jellegének, vagy a betegség
szolgálati eredetének megállapítása esetén a különbözetet az állomány tagja részére egy összegben kell folyósítani.
(3) Év közben kezdődő szolgálati viszony esetén az állomány tagja a naptári évre járó, az (1) bekezdés b) pontja szerinti
30 nap időarányos részére jogosult, amely azonban – ha az állomány tagja az év folyamán már szolgálati viszonyban
állt – nem lehet több, mint a naptári évre járó időtartam még igénybe nem vett része. A naptári évben igénybe nem
vett rész később nem igényelhető. X. FEJEZET ILLETMÉNY
69. A beosztási illetmény és a honvédelmi pótlék
122. § (1) Az állomány tagja szolgálati viszonya alapján havonta illetményre jogosult. Az illetményt száz forintra kerekítve kell
megállapítani. Az illetmény a) beosztási illetményből, b) honvédelmi pótlékból,
c) illetménykiegészítésből, d) szolgálati időpótlékból, e) illetménypótlékból, valamint
f) jogszabály alapján meghatározott esetekben kiegészítő illetményből áll.
(2) A beosztási illetmény és a honvédelmi pótlék együttes összege képezi az alapilletményt.
(3) Az alapilletmény szempontjából a tiszti állomány tagját az 5. melléklet szerint I., a legénységi és az altiszti állomány
tagját a II. besorolási osztályba kell besorolni. Az I. és a II. besorolási osztály 10-10 besorolási kategóriából áll. Minden
besorolási kategóriához egy-egy besorolási, minden rendfokozathoz egy-egy honvédelmi szorzószám kapcsolódik.
A besorolási osztály besorolási kategóriái a beosztási illetmény szempontjából azonos szintűnek tekintett
beosztásokhoz, a honvédelmi szorzók pedig a viselt rendfokozatokhoz igazodnak. A besorolási osztályokon belül
a magasabb besorolási kategóriákhoz, valamint a rendfokozatokhoz magasabb szorzószámok tartoznak.
(4) A beosztási illetmény összegét az illetményalap és az 5. mellékletben a betöltött beosztás besorolási kategóriájához
tartozó szorzószám szorzata adja. A honvédelmi pótlék az illetményalap és a viselt rendfokozathoz tartozó
honvédelmi szorzó szorzatával egyenlő. (5) Az illetményt a munkáltatói jogkört gyakorló állapítja meg, valamint az illetmény-megállapításnak nem minősülő
illetményváltozásról értesítést készít. Az (1) bekezdés a)–d) és f) pontja szerinti illetményelemek együttes összege nem
lehet kevesebb a jogszabályban meghatározott, a betöltött munkakörhöz szükséges iskolai végzettség, szakképesítés
szintjétől függő garantált bérminimumnál. (6) Az (1) bekezdéstől eltérően a továbbfoglalkoztatás megkezdéséig az állomány 46. § (1) bekezdés j) pontja alá tartozó
tagja illetményre nem jogosult. 123. § (1) Az állomány tagját az első és a magasabb beosztásba kinevezésekor, valamint az azonos és az alacsonyabb beosztásba
történő áthelyezésekor a szolgálati beosztására meghatározott besorolási kategória, és a rendfokozatához igazodó
honvédelmi szorzószámok alapján kell besorolni. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően
a) a kettős rendfokozattal rendszeresített szolgálati beosztást betöltők beosztási illetményét a viselt
rendfokozatuknak megfelelően kell megállapítani, b) az állomány speciális beosztást betöltő tagját – mindaddig, amíg a viselt rendfokozata elmarad a beosztásában
elérhető legmagasabb rendfokozattól – az annál eggyel alacsonyabb rendfokozatnak megfelelő besorolási
kategória, és a viselt rendfokozata szerinti honvédelmi szorzószámok alapján kell besorolni,
c) a szerződéses pályakezdő beosztási illetményét a tervezett beosztásának megfelelően, honvédelmi pótlékát
a közkatonákra vonatkozóan kell megállapítani, d) a közkatonát a II. besorolási osztály I. besorolási kategória szerint kell besorolni,
e) az állomány 46. § (1) bekezdés a) vagy c) pontja alá tartozó tagja beosztási illetményét a Honvédségnél létrehozott
állománytáblában vagy munkaköri jegyzékben részére meghatározott beosztás alapján kell megállapítani,
f) az állomány 46. § (1) bekezdés f)–i), k)–m), p)–s) pontja alá tartozó tagja beosztási illetményét a (6) bekezdés
szerinti beosztási szint figyelembevételével kell megállapítani. (3) Az (1) bekezdéstől eltérően, miniszteri rendeletben meghatározottak szerint a honvédségi szervezetek részére
megállapított személyi juttatások előirányzatán belül a munkáltatói jogkört gyakorló – a szolgálati beosztással járó
feladatok kiemelkedő teljesítése elismeréseként – az állomány tagját a 122. § (4) bekezdése szerinti beosztási illetmény
összegénél 30%-ig terjedően magasabb összegben is besorolhatja. Az eltérítés a tárgyév december 31-éig terjedő
időszakra állapítható meg. (4) Magasabb besorolási kategória szerinti beosztási illetményt kell megállapítani az állomány tagjának, ha magasabb
besorolási kategóriához tartozó beosztásba kerül. A honvédelmi pótlék összege a viselt rendfokozathoz igazodó
honvédelmi szorzószám szerint, előlépés alkalmával emelkedik. (5) Ha az állomány tagját kérelmére alacsonyabb beosztásba helyezik, részére az új beosztásra meghatározott besorolási
kategória szerinti beosztási illetmény, valamint a viselt rendfokozathoz igazodó honvédelmi pótlék jár. Ha az állomány
tagja nem kérelmére kerül alacsonyabb beosztásba, kiegészítő illetmény megállapításával biztosítani kell, hogy
a távolléti díjba tartozó illetményelemeinek összege az alacsonyabb beosztás ellátásának időtartama alatt ne
csökkenjen. (6) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, szolgálati beosztás hiányában a rendelkezési állományba tartozó esetén
a beosztás szintje a) az utolsó betöltött beosztással azonos, vagy
b) a viselt rendfokozatának megfelelő, ha nem rendelkezett utolsó betöltött beosztással, vagy ha rendelkezett, de az
jogszabállyal nem beazonosítható. (7) A Honvéd Vezérkar főnöke közigazgatási államtitkári, a Honvéd Vezérkar főnök helyettese helyettes államtitkári
illetményre és vezetői juttatásokra jogosult. 70. Az illetménykiegészítés
124. § (1) Az állomány tagja illetménykiegészítésre jogosult, ha
a) a miniszter által vezetett minisztériumban, a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalnál,
b) a minisztérium hivatalánál, vagy igazgatóságánál, a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeumnál, a Tábori Lelkészi
Szolgálatnál, a középszintű vezető szervnél és más magasabb szintű parancsnokság besorolású honvédségi
szervezetnél, a 46. § (1) bekezdés c) pontja szerint vagy
c) az a) és a b) pont alá nem tartozó, Magyarországon települő honvédségi szervezetnél, továbbá a 46. § (1) bekezdés
a), l) vagy q) pont hatálya alatt teljesít szolgálatot.
(2) Az illetménykiegészítés mértéke a) az (1) bekezdés a)–c) pontja alá tartozó és felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkezők esetén – a pontok
sorrendjében – a beosztási illetmény 50, 35, és 20%-a,
b) az (1) bekezdés a) pontja alá tartozó felsőfokú végzettséggel nem rendelkezők esetén a beosztási illetmény
15%-a, c) az (1) bekezdés b) és c) pontja alá tartozó felsőfokú végzettséggel nem rendelkezők esetén a beosztási illetmény
10%-a. (3) Az állomány 46. § (1) bekezdés f)–i), k), m), p), r), és s) pontja alá tartozó tagjának illetménykiegészítését a rendelkezési
állományba helyezését megelőző mérték szerint kell megállapítani. (4) Országos illetékességgel rendelkező vagy működési körű honvédségi szervezetnél szolgálatot teljesítő állomány
illetménykiegészítését a miniszter rendeletben az (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti vezetési szinttől eltérően, eggyel
magasabb besorolásnak megfelelően állapíthatja meg. Az illetménykiegészítés mértékére a miniszter által
meghatározott vezetési szintnek megfelelően a (2) bekezdést kell alkalmazni.
(5) A nem Magyarországon települő honvédségi szervezet állományának a szolgálatteljesítés körülményére figyelemmel
a miniszter az (1) bekezdés c) pontja szerint vezetési szintnek megfelelő illetménykiegészítést állapíthat meg.
71. A szolgálati időpótlék 125. § Az állomány tagja a szolgálati viszonyban töltött idő nagyságával arányos, az illetményalap %-ában meghatározott
növekvő mértékű szolgálati időpótlékra jogosult, amelynek mértéke a) 5 év szolgálati idő betöltése után az illetményalap 10%-a,
b) 10 év szolgálati idő betöltése után az illetményalap 12,5%-a,
c) 15 év szolgálati idő betöltése után az illetményalap 15%-a,
d) 20 év szolgálati idő betöltése után az illetményalap 17,5%-a,
e) 25 év szolgálati idő betöltése után az illetményalap 20%-a,
f) 30 év szolgálati idő betöltése után az illetményalap 22,5%-a,
g) 35 év szolgálati idő betöltése után az illetményalap 25%-a.
72. Az illetménypótlékok 126. § (1) Az állomány I. besorolási osztályba tartozó, miniszteri rendeletben meghatározott vezetői beosztást betöltő tagja
vezetői illetménypótlékra jogosult, amelynek mértéke a) a IX. és a X. besorolási kategóriában a beosztási illetmény 50%-a,
b) a VIII. besorolási kategóriában a beosztási illetmény 35%-a,
c) a VII. besorolási kategóriában a beosztási illetmény 30%-a,
d) a VI. besorolási kategóriában a beosztási illetmény 20%-a,
e) az V. besorolási kategóriában a beosztási illetmény 16%-a,
f) a IV. besorolási kategóriában a beosztási illetmény 14%-a,
g) a III. besorolási kategóriában a beosztási illetmény 12%-a,
h) a II. besorolási kategóriában a beosztási illetmény 10%-a,
i) az I. besorolási kategóriában a beosztási illetmény 5%-a.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vezető helyettese a vezetőnél eggyel alacsonyabb mértékű vezetői illetménypótlékra jogosult.
127. § (1) Idegennyelv-tudási pótlékra jogosult az állomány tagja, ha olyan szolgálati beosztást tölt be, amelyben az idegen
nyelv használata szükséges, feltéve, hogy az nem a szolgálati beosztásából fakadó alapfeladata.
(2) Az idegen-nyelv tudását államilag elismert nyelvvizsgával, a hatályos NATO szabványnak megfelelő, a STANAG 6001
követelményrendszer szerinti eredményt igazoló bizonyítvánnyal, vagy azzal egyenértékű okirattal kell igazolni.
A képzés szempontjából államilag elismert nyelvvizsga nélkül is komplex felsőfokú (C1) nyelvvizsgának minősül
a külföldön szerzett felsőfokú végzettség vagy az azt kiegészítő szakosító továbbképzésen, vagy a vezetőképzésen
szerzett végzettség, ha a képzés időtartama az 1 évet meghaladta. A STANAG 6001 követelményrendszer szerinti
nyelvvizsga esetén a 3333 vagy annál magasabb szint komplex felsőfokú (C1) nyelvvizsgának, a 3333-nál alacsonyabb,
de legalább 2222 szint a komplex középfokú (B2) nyelvvizsgának, a 2222-nél alacsonyabb, de legalább 1111 szint
pedig a komplex alapfokú (B1) nyelvvizsgának felel meg.
(3) A pótlék mértéke nyelvvizsgánként a) komplex felsőfokú (C1) nyelvvizsga esetén az illetményalap 50%-a,
b) komplex középfokú (B2) nyelvvizsga esetén az illetményalap 30%-a,
c) komplex alapfokú (B1) nyelvvizsga esetén az illetményalap 10%-a.
(4) Az (1) bekezdéstől eltérően angol-, francia- vagy német nyelvek tekintetében a pótlék alanyi jogon jár. A miniszter
további olyan nyelveket is meghatározhat, amelyek után kiemelt idegennyelv-tudási pótlék folyósítható.
A (3) bekezdéstől eltérően a pótlék mértéke a) komplex felsőfokú (C1) nyelvvizsga esetében az illetményalap 100%-a,
b) komplex középfokú (B2) nyelvvizsga esetében az illetményalap 60%-a,
c) komplex alapfokú (B1) nyelvvizsga esetében az illetményalap 15%-a.
(5) Ha az állomány tagja az idegen nyelvből ,,A’’ vagy ,,B’’ típusú nyelvvizsgával rendelkezik, a (3) és a (4) bekezdés szerinti
mérték 50%-ának megfelelő összegben jogosult az idegennyelv-tudási pótlékra. Ha az állomány tagja ugyanazon
idegen nyelvből azonos típusú, de különböző fokú, vagy ugyanazon nyelvből különböző típusú és fokú nyelvvizsgával
rendelkezik, csak a magasabb összegű idegennyelv-tudási pótlékra jogosult.
128. § (1) Egyéb illetménypótlékok az illetményalap %-ában meghatározva:
a) a repülési pótlék havi mértéke a repülőhajózó hadrafoghatóságától, beosztásától és a repült géptípustól függően
67–300%, b) a repülőgép berepülési pótlék gépenként 23–31%,
c) az ejtőernyős ugrási pótlék az ugrások számától és bonyolultságától függően ugrásonként 4,2–34%,
d) az ejtőernyő beugrási pótlék az ernyő típusától függően ernyőnként 23–31%,
e) a tűzszerész pótlék óránként 4,7–15%, f) a búvárpótlék óránként 2,6–3,5%,
g) a készenléti pótlék óránként 0,05–0,26%, h) az ügyeleti pótlék óránként 0,16–0,31%,
i) a gyakorlati pótlék naponként 7,4%, j) az orvosi ügyeleti pótlék óránként 0,45–4,5%,
k) a terepfelmérői pótlék naponta 4,2–8,4%, l) az egészségkárosító veszélynek kitett beosztásban szolgálatot teljesítők pótléka havonta 45%,
m) az osztályba-sorolási pótlék havonta 6,3–12,6%, n) a repülőműszakiak mester-kiegészítő pótléka havonta 10–13,8%,
o) a repülő és helikopter műszaki üzemben tartó pótlék havonta 20%,
p) a különleges igénybevételi pótlék havonta 50–100%, q) az oktatói pótlék az oktatói fokozattól függően havonta 26–260%,
r) a gépjárművezetői pótlék havonta 13%, s) a kórházban, krónikus egészségügyi és rehabilitációs intézetben három műszakban foglalkoztatott orvos,
egészségügyi tiszt, altiszt, tisztes, közkatona délutáni, vagy éjszakai pótlékának óránkénti mértéke a délutáni
műszakban 0,5–0,75%, az éjszakai műszakban pedig 1,0–1,5%, t) az egészségügyi tiszt, altiszt, tisztes és közkatona munkahelyi pótléka havonta 15–80%,
u) a díszelgési pótlék havonta 50–150%, v) a zenekari pótlék havonta 50%,
w) az atom-, biológiai-, vegyi katasztrófavédelmi pótlék óránként 1,2–2,5%.
(2) Az (1) bekezdésben hónapokra megállapított illetménypótlékok alapjául szolgáló körülmények közötti alkalomszerű
szolgálatteljesítés elismerésére irányuló eseti illetménypótlékok az illetményalap %-ában meghatározva a következők:
a) az egészségkárosító veszélynek kitett beosztásban szolgálatot teljesítők eseti pótléka naponta 2,1%,
b) az eseti díszelgési pótlék naponta 1,6%. (3) A 46. § (1) bekezdés a) pontja szerinti rendelkezési állomány tagja havonta a beosztási illetmény 50%-ának megfelelő
szövetségesi együttműködési pótlékra jogosult. (4) A munkáltatói jogkört gyakorló a miniszter által meghatározott rendben munkaköri pótlékot állapíthat meg. Az
állomány tagja részére legfeljebb a beosztási illetménye 30%-ának megfelelő összeg fizethető munkaköri pótlékként.
Amennyiben az állomány tagja számára a 123. § (3) bekezdés szerinti eltérítést is megállapítottak, akkor a munkaköri
pótlék és az eltérítés együttes összege nem haladhatja meg a beosztási illetmény 50%-ának megfelelő összeget.
73. Az illetményfolyósítás szabályai 129. § (1) Az illetményt a hivatalos magyar pénznemben kell megállapítani, és havonta utólag, a tárgyhónapot követő hónap
5. napjáig kell kifizetni, vagy az állomány tagja megbízása alapján a fizetési számlájára átutalni. Az illetmény fizetési
számlára történő átutalása, és a pénzforgalmi számláról történő készpénzkifizetés az állomány tagjának
többletköltséggel nem járhat. Az illetmény fizetési számláról történő felvételével összefüggő költségek
megtérítéséhez a Honvédség hozzájárulhat. (2) Az illetményt utalvány vagy fizetőeszköz helyettesítésére szolgáló más formában kifizetni nem lehet.
(3) Az illetményt az állomány tagjának kell kifizetni, kivéve, ha erre mást felhatalmaz, bírósági vagy más hatósági határozat
ebben korlátozza. Ha a szolgálati viszony a kifizetés előtt megszűnt, az illetményt a Honvédség köteles az esedékesség
napján az állomány tagja által megadott címre elküldeni. Az elküldés költségei a Honvédséget terhelik.
(4) Az illetmény késedelmes kifizetése esetén – ha az a Honvédség hibájából következik be – a polgári jog szerinti
mindenkori késedelmi kamat jár. (5) Az állomány tagja részére a kifizetett illetményről részletes, írásbeli elszámolást kell adni, amelyből mind a kiszámítás
helyessége, mind a levonások jogcíme és összege ellenőrizhető.
130. § (1) Az illetményből levonásnak – a levonásmentes illetményrészig – csak jogszabály, végrehajtható határozat vagy
az állomány tagjának hozzájárulása alapján van helye. A Honvédség az előlegnyújtásból eredő követelését
– a levonásmentes illetményrészig – az állomány tagja illetményéből levonhatja. Az illetménnyel szemben
beszámításnak nincs helye. A levonásmentes illetményrész nem engedményezhető.
(2) A jogalap nélkül kifizetett illetmény 60 napon belül írásbeli felszólítással vagy fizetési meghagyással az állomány
tagjától visszakövetelhető. Elévülési időn belül visszakövetelhető a jogalap nélkül felvett illetmény, ha annak
jogtalanságáról az állomány tagja tudott vagy tudnia kellett volna.
(3) A Honvédség az állomány tagjának szolgálati viszonyával összefüggő egyéb tartozásának, továbbá az illetményen túl
minden egyéb, jogalap nélkül kifizetett pénzbeli juttatásának megtérítésére irányuló igényét írásbeli felszólítással
vagy fizetési meghagyással elévülési időn belül érvényesítheti. (4) Az állomány tagja a 122. § (1) bekezdése szerinti illetményre vonatkozó igényéről előre nem mondhat le, és
a levonásmentes illetményrészét nem ruházhatja át. (5) Az illetményből való levonásra, a fizetési felszólítás, vagy a fizetési meghagyás végrehajtására – a jogerőre emelkedést
követően – a bírósági végrehajtás szabályai az irányadóak.
74. A távolléti díj és az illetmény visszatartása
131. § (1) Az állomány 46. § (1) bekezdés n) vagy o) pontja szerinti rendelkezési állományban lévő, szolgálati beosztásából
felfüggesztett, előzetes letartóztatásban lévő, ideiglenes kényszergyógykezelés alatt álló, valamint a Btk. 132. §
(1) bekezdése szerint szabadságvesztés büntetését töltő tagjának távolléti díj jár, amelynek legfeljebb 50%-át
a munkáltatói jogkört gyakorló visszatartja. A munkáltatói jogkört gyakorló a távolléti díj 50%–ot meghaladó mértékű
visszatartásáról is rendelkezhet, ha az állomány tagjának előzetes letartóztatását a bíróság meghosszabbítja, az
állomány tagjával szemben vádemelésre kerül sor, az állomány tagja vezető beosztást tölt be, vagy ha az állomány
tagjának a távolléti díj visszatartását megalapozó magatartása ismétlődő jellegű, vagy az a szolgálati beosztásával
közvetlenül összefügg. (2) A teljes illetményt vissza kell tartani a szolgálatra méltatlanság megállapítását megalapozó, a szolgálati viszony
megszüntetését vagy a lefokozást kimondó bírói ítélet kihirdetésétől, vagy fegyelmi határozat kézbesítésétől azok
jogerőre emelkedéséig. (3) A (2) bekezdés alkalmazása esetén is az állomány tagjának havonta a mindenkori öregségi nyugdíjminimum
összegének megfelelő mértékű távolléti díjat folyósítani kell. (4) A visszatartott távolléti díjat kamataival utólag ki kell fizetni, ha a fegyelmi, a méltatlansági vagy a büntetőeljárást
a fegyelmi, vagy a büntetőjogi felelősség, valamint a méltatlanság megállapítása nélkül szüntetik meg, illetve
a tábornok szolgálati viszonya nem szűnik meg. (5) Az állomány jogellenesen távollévő tagja a távollét időtartamára illetményre nem jogosult, és a távollét időtartamát
a szolgálati idő számításánál nem lehet figyelembe venni.
XI. FEJEZET JUTTATÁSOK ÉS KÖLTSÉGTÉRÍTÉSEK 75. A jubileumi jutalom
132. § (1) A hivatásos állomány tagja jubileumi jutalomra jogosult, melynek mértéke
a) 25 év szolgálati viszonyban töltött idő esetén 2 havi,
b) 30 év szolgálati viszonyban töltött idő esetén 3 havi,
c) 35 év szolgálati viszonyban töltött idő esetén 5 havi,
d) 40 és azt követő minden 5 év szolgálati viszonyban töltött idő esetén 7 havi
távolléti díjnak megfelelő összeg. (2) A jubileumi jutalom az arra jogosító szolgálati viszonyban töltött idő elérésének napján esedékes.
(3) A hivatásos állomány tagjának nyugdíjazásakor ki kell fizetni
a) a szolgálati viszony megszűnése évében esedékessé váló jubileumi jutalmat,
b) a 30 év szolgálati viszonyban töltött idő után járó jubileumi jutalmat, ha a jubileumi jutalomra jogosító szolgálati
idejéből 1 év vagy ennél kevesebb van hátra,
c) a 35 év szolgálati viszonyban töltött idő után járó jubileumi jutalmat, ha a jubileumi jutalomra jogosító szolgálati
idejéből 2 év vagy ennél kevesebb van hátra,
d) a 40 év és az azt követő minden 5 év szolgálati viszonyban töltött idő után járó jubileumi jutalmat, ha a jubileumi
jutalomra jogosító szolgálati idejéből 3 év vagy ennél kevesebb van hátra.
(4) Ha a szolgálati viszony a hivatásos állomány tagjának halála miatt szűnt meg, a jubileumi jutalmat özvegyének,
élettársának, ennek hiányában az örökösnek kell kifizetni. 76. A napidíj
133. § (1) Az állomány tagja a belföldi szolgálati kiküldetése esetén az illetményalap 1 munkanapra eső összegének 25%-ában
megállapított napidíjra jogosult. Ha a kiküldetésben töltött idő a 8 órát nem érte el, a napidíj fele jár, ha a 4 órát nem
érte el, napidíj nem jár. (2) A napidíj kiszámításánál havonta 21 munkanapot kell figyelembe venni. A napidíjat 10 forintra kerekítve kell
megállapítani. 77. A repülőhajózók és az ejtőernyősök egyszeri juttatása
134. § (1) Egyszeri juttatásra jogosult az a repülőhajózó vagy ejtőernyős hivatásos katona
a) akit neki fel nem róható egészségi okból vagy a szolgálat érdekében földi beosztásba helyeztek, valamint
b) akinek szolgálati viszonya a 62. § (1) bekezdés a) vagy b) pontja, vagy egészségi alkalmatlanság miatt szűnt meg.
(2) Az egyszeri juttatás összegét a beosztás és osztályba-sorolási kötelezettség fennállása esetén, az osztályos fokozat
figyelembevételével – a repülőhajózó, illetve ejtőernyős beosztásokban eltöltött minden év után – az illetményalap
25–75%-ában kell megállapítani. (3) Amennyiben a hivatásos katonát ismételten repülőhajózó vagy ejtőernyős beosztásba helyezik, és ezt követően újból
bekövetkezik az (1) bekezdés szerinti feltétel valamelyike, ismét jogosulttá válik egyszeri juttatásra, azonban ez
esetben a juttatás kiszámításánál az újbóli beosztásba helyezése óta eltöltött idő vehető figyelembe.
(4) Az egyszeri juttatást az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a földi beosztásba helyezés, az (1) bekezdés b) pontja
szerinti esetben pedig a szolgálati viszony megszűnésének napján kell kifizetni.
78. A költségtérítések 135. § (1) Az állomány tagjának miniszteri rendeletben meghatározottak szerint meg kell téríteni
a) a szolgálati érdekből történő áthelyezéssel vagy vezényléssel kapcsolatos költségeit,
b) a szolgálati feladat ellátásával összefüggésben váratlanul felmerült költségeit,
c) a szabadságról, a munkaszüneti és a pihenőnapról történő visszarendeléssel összefüggő költséget, és
d) a munkába járás helyközi utazási költségeit. (2) A munkába járáshoz, valamint a szolgálatteljesítéshez szükséges és igazolt helyi közösségi közlekedési költség
miniszteri rendeletben meghatározottak szerint részben vagy egészben megtéríthető.
79. A természetbeni ellátás 136. § (1) Az állomány tagját a természetbeni ellátás keretében térítésmentesen el kell látni a Honvédség feladatainak megfelelő
fegyverzettel, felszereléssel, ruházattal és miniszteri rendeletben meghatározott esetben élelmezéssel.
(2) Az egyenruházati ellátmány fajtáit, mértékét, az igénybevételük rendjét, a szolgálati viszony megszűnéséhez,
megszüntetéséhez kapcsolódó pénzbeli megváltásra, továbbá az állomány egyenruha viselésére nem kötelezett
tagjának polgári ruházati cikkek vásárlására vonatkozó szabályokat miniszteri rendelet határozza meg.
80. A lakhatás-támogatási rendszer 137. § (1) A Honvédség – különösen a 25. § (1) bekezdés szerinti kötelezettség teljesítésének elősegítése érdekében –
lakhatás-támogatási rendszert működtet. (2) A lakhatás támogatása a) a miniszter által vezetett minisztérium rendelkezése alatt lévő lakások juttatásával,
b) a miniszter által vezetett minisztérium rendelkezése alatt lévő helyőrségi szálló-férőhelyek juttatásával,
c) a miniszter által vezetett minisztérium rendelkezése alatt álló, karba nem helyezett állapotban juttatott lakás
részleges felújításához nyújtott hozzájárulással, d) a miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő lakás elidegenítése esetén a honvédségi
szolgálati idő elismerésével, e) a miniszter által vezetett minisztérium rendelkezési jogától függetlenül a lakás fenntartási költségeihez való,
a rászorultság mértékéhez igazodó hozzájárulással, f) a miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésébe nem tartozó lakások bérletéhez és lízingjéhez nyújtható
pénzbeli támogatással, és g) a magántulajdonú lakás építéséhez, vásárlásához, valamint a pénzintézeti lakáscélú kölcsön kiváltásához
nyújtható visszatérítendő és vissza nem térítendő támogatással, valósul meg. A legénységi állomány tagja, továbbá az állomány próbaidős tagja kizárólag laktanyai elhelyezésre vagy
helyőrségi szálló férőhely juttatására jogosult. (3) A lakhatási támogatások formáját és mértékét, az igényjogosultság feltételeit, a miniszter által vezetett minisztérium
által bérbe adott lakások és szállóférőhelyek bérleti díját miniszteri rendelet a szolgálati viszony jellegére, az
állománycsoportra, a rendfokozati csoportra, a szolgálati beosztásra, valamint a szociális és családi körülményekre
tekintettel differenciáltan határozhatja meg. (4) A hősi halottá nyilvánított részére nyújtott kamatmentes kölcsönből fennálló tartozást a miniszter kérelemre
elengedheti. A kérelmet a túlélő házastársa, élettársa, örököse miniszteri rendeletben meghatározott eljárási rendben,
a hősi halottá nyilvánítástól számított 1 éves jogvesztő határidőn belül terjesztheti elő.
(5) A (2) bekezdés g) pontja szerinti támogatás forrása
a) a miniszter által vezetett minisztérium rendelkezése alatt lévő lakások és nem lakáscélú helyiségek
elidegenítéséből származó bevétel, b) a lakáscélú munkáltatói kölcsönök törlesztéséből származó bevétel, valamint
c) az e célra rendelt fejezeti kezelésű támogatás.
(6) Az (5) bekezdés a) pontja szerinti, a miniszter által vezetett minisztériumot megillető bevétel a Honvédség technikai
modernizációjára és infrastrukturális fejlesztéseire is felhasználható. 138. § (1) Az állomány tagja a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben meghatározott hitelintézetnél
– önerő biztosítása nélkül, amennyiben a Kormány által rendeletben meghatározott feltételeknek megfelel
– magántulajdonú lakás építéséhez vagy vásárlásához kedvezményes kamatozású, forint alapú lakáscélú hitel- vagy
kölcsönszerződés megkötését kezdeményezheti. (2) Ha a hivatásos állomány tagja által lakás építéséhez, vásárlásához hitelintézettől igényelt állami kamattámogatású
kölcsön összege meghaladja e lakásingatlan hitelbiztosítéki értékének a hitelintézet által meghatározott
legmagasabb arányát, a különbözetre az állam készfizető kezességet vállal. A hivatásos állomány tagja az állami
kezességvállalást – az erre az állammal szerződésben kötelezettséget vállaló – hitelintézeten keresztül veheti igénybe.
(3) Az állam készfizető kezességet a (2) bekezdésben foglaltakon túl a hivatásos állomány azon tagjánál vállalhat
a) akinek a szolgálati viszonyban töltött ideje meghaladta a 3 évet,
b) akivel szemben nem folyik fegyelmi eljárás, c) akivel szemben nem folyik – a magánindítvány vagy pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárás
kivételével – büntetőeljárás, d) akinek nincs folyamatban a hivatásos szolgálati viszonyának megszűnése vagy megszüntetése,
e) aki a (2) bekezdés szerinti kezességvállalással biztosított hitelrészt a hitelintézetnek kiegyenlítette, illetve a vele
közös háztartásban élő házastársa vagy élettársa – az igénylés időpontjában – az állami kezességvállalással
biztosított lakáscélú hitel törlesztésére nem kötelezett. (4) A hitelszerződéssel összefüggésben a hivatásos állomány tagját terhelő bejelentési kötelezettséget, a (3) bekezdés
szerinti feltételek igazolásának rendjét, a kezességvállalási díjfizetési kötelezettséget, annak feltételeit és mértékét,
a kezességvállalásból eredő helytállási kötelezettség teljesítésének módját a Kormány rendeletben határozza meg.
81. A kegyeleti gondoskodás 139. § (1) A miniszter „Hősi halottá” nyilváníthatja az állomány elhunyt tagját, ha az életét a szolgálati kötelezettség teljesítése
során, vagy azzal összefüggésben feláldozza. (2) A miniszter, és a Honvéd Vezérkar főnöke az állomány elhunyt tagját a „Magyar Honvédség halottjává” nyilváníthatja
szolgálati viszonyának fennállása alatt a honvédelem érdekében kifejtett kimagasló érdemeire figyelemmel.
(3) A munkáltatói jogkört gyakorló az állomány azon elhunyt tagját, akit az (1) vagy a (2) bekezdés alapján nem
minősítettek, a „Katonai szolgálat halottjává” nyilváníthatja. (4) A kegyelet hivatalos kifejezéseként az elhunytat a minősítéstől függően a végtisztesség megadásaként katonai
tiszteletadással, és – az intézkedésre jogosult közeli hozzátartozó kérésének megfelelően – egyházi vagy polgári
szertartással kell eltemetni. (5) A kegyeleti minősítés szempontjait és feltételeit, a (4) bekezdés szerinti katonai temetés feltételeit, és a Honvédség
által a kegyeleti gondoskodás keretében nyújtott költségtérítéseket, igénybevételük módját és feltételeit miniszteri
rendelet határozza meg. 82. Egyéb juttatások 140. § (1) Humánszolgálati vagy szociális gondoskodás keretében, visszatérítendő, vagy vissza nem térítendő, pénzbeli,
természetbeni, vagy személyes gondoskodást nyújtó, szociális, jóléti és kulturális támogatások, juttatások
(a továbbiakban együtt: juttatások) biztosíthatók. Miniszteri rendelet az állomány tagjának közeli hozzátartozója
támogatását is előírhatja. (2) Az (1) bekezdés szerint juttatásnak minősül különösen
a) a családalapítási támogatás, b) az illetményelőleg, c) a szociális támogatás, ezen belül a parancsnoki segély, az iskolakezdési támogatás, a nevelési segély, a házastársi
jövedelem-kiegészítés, a születési támogatás, d) az étkezési hozzájárulás,
e) az utazási kedvezmény, f) a prevenciós ellátások,
g) a foglalkoztatást elősegítő támogatások, h) az üdülési támogatás,
i) a tanulmányi ösztöndíj, a képzési, a továbbképzési, az átképzési támogatás,
j) a személyes gondoskodást is nyújtó intézményben történő elhelyezés,
k) a családsegítő szolgáltatások, és l) a sport- és a kulturális szolgáltatások.
(3) A juttatásokra jogosultak körét, formáját, mértékét, feltételeit, az elbírálás és elszámolás rendjét, valamint
a visszatérítés szabályait miniszteri rendelet állapítja meg. (4) Az állomány tagja – kiemelkedő munkateljesítménye alapján – üdülési támogatásban részesíthető. Az üdülési
támogatás összege magában foglalja az állomány tagjával közös háztartásban élő házastársa, élettársa, valamint
eltartott gyermeke üdülésének támogatását is. (5) A közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti célfeladat végrehajtásában a közszolgálati tisztviselőkről szóló
törvényben és a végrehajtására kiadott rendeletben foglalt feltételekkel és korlátozásokkal az állomány tagja is részt
vehet, és a kormánytisztviselőkkel azonos feltételek szerint a célfeladat eredményes végrehajtásáért céljuttatásra
jogosult. 83. A juttatások kifizetése 141. § (1) Az állomány tagjának szolgálati viszonyából származó pénzbeli juttatása az általa meghatározott fizetési számlájára
történő átutalással, ennek hiányában pénzforgalmi számláról történő készpénzkifizetés kézbesítése útján történik.
Egyes nem rendszeres juttatások pénztárból történő kifizetésére miniszteri rendeletben meghatározott módon
kerülhet sor. (2) A szolgálati viszony alapján nyújtott pénzbeli vagy természetbeni juttatás tekintetében e törvény erejénél fogva az
időarányosság elve alkalmazandó, ha a juttatásra való jogosultság a szolgálatteljesítési idő mértékével összefügg.
XII. FEJEZET TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI ELLÁTÁSOK 84. A baleset minősítése, a baleseti járadék
142. § (1) Az állomány tagja a kötelező egészségbiztosításról szóló törvény szerinti baleseti ellátásra szolgálati kötelmekkel
összefüggő baleseti sérülése vagy szolgálati eredetű betegsége következtében jogosult.
(2) Az állomány tagja balesetének, betegségének vagy az ezek miatt bekövetkezett halálának szolgálati kötelmekkel való
összefüggését hivatalból kell vizsgálni. A balesetnek és a betegségnek a szolgálati kötelmekkel való összefüggéséről
a miniszter által rendeletben kijelölt honvédségi szervezet, a miniszteri rendelet szerinti eljárásban, minősítő
határozatban dönt. (3) A minősítő határozatot az állomány tagjával, halála esetén közeli hozzátartozójával közölni kell.
(4) A baleseti járadék megállapításáról első fokon a miniszter által rendeletben kijelölt honvédségi szervezet indokolt
határozatban dönt. A baleseti járadékra való jogosultság vizsgálatának szabályait miniszteri rendelet határozza meg.
85. A kiegészítő rokkantsági támogatás és a kiegészítő hozzátartozói támogatás
143. § (1) Kiegészítő rokkantsági támogatásra jogosult az a megváltozott munkaképességű személy, akinek egészségi állapota
a 30%-ot nem éri el, feltéve, hogy a) a hivatásos állomány tagjaként a katonai szolgálatra alkalmatlanná vált,
b) legalább 15 év tényleges szolgálati viszonyban töltött idővel rendelkezik,
c) az egészségi állapotának kialakulása túlnyomórészt szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset vagy szolgálati
eredetű megbetegedés következménye, és d) részére rokkantsági ellátás került megállapításra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kiegészítő rokkantsági támogatás mértéke a rokkantsági ellátás alapjául szolgáló havi
átlagjövedelem 10%-ának megfelelő összeg. (3) Kiegészítő hozzátartozói támogatás illeti meg a hozzátartozói nyugellátásra jogosultat, ha az állomány tagjának
halálát szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset vagy szolgálati eredetű foglalkozási megbetegedés okozta.
(4) A kiegészítő hozzátartozói támogatás mértéke a Tny. tv. alapján megállapított hozzátartozói nyugellátás 25%-ának
megfelelő összeg. (5) A (4) bekezdéstől eltérően a hősi halott hozzátartozója a Tny. tv. alapján megállapított hozzátartozói nyugellátás
50%-ának megfelelő összegű kiegészítő hozzátartozói támogatásra jogosult. (6) A kiegészítő hozzátartozói támogatás és az azzal kapcsolatos végrehajtási költségek forrását a központi költségvetés
biztosítja. 144. § (1) A kiegészítő rokkantsági támogatásra és a kiegészítő hozzátartozói támogatásra (a továbbiakban együtt: kiegészítő
támogatás) való jogosultságról a miniszter által kijelölt honvédségi szervezet hivatalból eljárva határozatban dönt, és
a megállapított kiegészítő támogatást a nyugdíjfolyósító szerv folyósítja.
(2) A kiegészítő támogatás összegét a Tny. tv. 62. §-ában foglaltak szerint kell emelni.
XIII. FEJEZET FEGYELMI FELELŐSSÉG ÉS MÉLTATLANSÁG 86. A fegyelmi felelősség
145. § (1) Fegyelemsértést követ el az állomány tagja, ha a szolgálati viszonyból eredő kötelezettségét szándékosan vagy
gondatlanul megszegi. (2) Nem fenyíthető az állomány tagja
a) parancsra végrehajtott cselekményéért, kivéve, ha tudta, hogy a parancs végrehajtásával fegyelemsértést követ
el, és azt a parancsot adónak nem jelentette, vagy
b) ha vele szemben a Btk. 15. § b)–e) és g) pontja szerinti büntethetőséget kizáró ok áll fenn.
(3) A fegyelmi eljárás lefolytatásának rendjét, az abban részt vevő személyek jogait és kötelezettségeit, a fenyítés
kiszabása során figyelembe veendő súlyosító és enyhítő körülményeket miniszteri rendelet határozza meg.
87. A fegyelmi eljárás általános szabályai 146. § (1) Nem indítható fegyelmi eljárás, ha
a) az állomány tagjával szemben fenyíthetőséget kizáró ok áll fenn,
b) az állomány tagjának szolgálati viszonya megszűnt, c) az állomány tagja meghalt,
d) a fegyelemsértés elévült, vagy e) a kötelezettségszegést már jogerősen elbírálták.
(2) Az (1) bekezdés d) pontja alapján nem indítható fegyelmi eljárás, ha a fegyelemsértés elkövetése óta 1 év, vagy az arról
való tudomásszerzéstől számított 30 nap eltelt. (3) Az elévülés kezdő napja
a) a kötelezettségszegő magatartás elkövetésének a napja, b) a kötelezettség elmulasztása, vagy nem teljesítése esetén az a nap, amikor a kötelezettség teljesítésére
rendelkezésre álló határidő eltelt, vagy c) jogellenes állapot fenntartásában megvalósuló kötelezettségszegés esetén az a nap, amikor a jogellenes állapot
megszűnt. 147. § (1) A szolgálati rend és fegyelem védelme, az elkövető nevelése, valamint másoknak a fegyelemsértéstől történő
visszatartása érdekében a) feddés, b) megrovás, c) szigorú megrovás,
d) beosztási illetmény csökkentése, e) kötelező várakozási idő meghosszabbítása,
f) szolgálati viszony megszüntetése, vagy g) lefokozás fenyítés szabható ki.
(2) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti csökkentés mértéke legfeljebb 20%, időtartama legfeljebb 1 év lehet.
(3) Az (1) bekezdés e) pontja szerinti meghosszabbítás időtartama 6 hónaptól 2 évig terjedhet.
148. § (1) Fegyelemsértés elkövetésének alapos gyanúja esetén a munkáltatói jogkört gyakorló köteles a fegyelmi eljárást
határozattal megindítani. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően a fegyelmi eljárás elrendelése mellőzhető, ha a fegyelemsértés olyan csekély súlyú, hogy
– figyelembe véve az elkövető magatartását, a szolgálati rendhez való viszonyát, valamint az egyéb enyhítő és
súlyosító körülményeket – a figyelmeztetés is elégséges. A figyelmeztetést határozatba kell foglalni.
(3) Amennyiben a figyelmeztetés alkalmazását megalapozó körülmények a fegyelmi eljárás elrendelését követően
állapíthatók meg, a (2) bekezdés rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a fenyítés kiszabása
mellőzhető. (4) Az állomány tagja a közléstől számított 8 munkanapon belül kifogással élhet, ha a figyelmeztetést nem fogadja el.
A kifogásról való tudomásszerzést követően a (2) bekezdés esetén a fegyelmi eljárást haladéktalanul meg kell indítani,
a (3) bekezdés esetén a fegyelmi eljárást haladéktalanul folytatni kell.
(5) A (4) bekezdés szerinti kifogás benyújtására irányadó határidő jogvesztő.
149. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló a 147. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti fenyítést fegyelmi eljárás lefolytatása nélkül
egyszerűsített eljárásban is kiszabhatja, amennyiben a) a tényállás egyszerű megítélésű,
b) kisebb tárgyi súlyú, c) a fegyelemsértést az állomány tagja írásban beismerte és
d) az állomány tagja a fegyelmi eljárás lefolytatásáról írásban lemond.
(2) A 148. § (1) bekezdést az egyszerűsített eljárás során is alkalmazni kell. Az egyszerűsített eljárás során a munkáltatói
jogkört gyakorló vagy az általa kijelölt személy köteles az állomány tagját meghallgatni.
(3) A munkáltatói jogkört gyakorló a fenyítést a 154. § szerint szabja ki.
150. § (1) Egy fegyelmi eljárásban bírálható el
a) az állomány több tagja által együttesen, egy időben elkövetett kötelezettségszegés, ha azok tárgya azonos,
b) az állomány tagja által elkövetett további, a fegyelmi eljárás során felderített kötelezettségszegés,
c) az a fegyelemsértés, amely kapcsolódik a fegyelmi eljárás alapjául szolgáló kötelezettségszegéshez vagy az eljárás
alá vont személyhez. (2) Az (1) bekezdés a) és c) pontja esetén a határozatokat személyenként kell meghozni.
151. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló a fegyelmi eljárást határozattal felfüggeszti, ha
a) az állomány tagja tartós távolléte, vagy egészségi állapota miatt önhibáján kívüli okból az eljárási cselekményben
nem tud részt venni, illetve az eljárási jogait nem tudja gyakorolni,
b) a kötelezettségszegés elbírálása olyan előzetes kérdéstől függ, melynek eldöntése bíróság, más hatóság,
honvédségi szervezet vagy szakértő hatáskörébe tartozik. (2) Az eljárás felfüggesztése
a) az (1) bekezdés a) pontja esetén legfeljebb az akadály megszűnéséig,
b) az (1) bekezdés b) pontja esetén legfeljebb az eljárás jogerős befejezéséig vagy a szakvélemény elkészítéséig
tart. Az eljárás felfüggesztésének időtartama a fegyelmi eljárás lefolytatására miniszteri rendeletben előírt határidőbe
nem számít be. 152. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló az állomány tagját szolgálati beosztásából határozattal felfüggeszti, ha
a fegyelemsértés súlya vagy jellege miatt a szolgálattól való távol tartása indokolt. E körülmények fennállása esetén
a szolgálati beosztásból felfüggesztés szabályai alkalmazhatók a rendelkezési állomány tagjával szemben is.
(2) Az állomány szolgálati beosztásból felfüggesztett tagja a) szolgálati beosztásával járó jogait nem gyakorolhatja,
b) szolgálati fegyverét és a szolgálati okmányait köteles leadni,
c) honvédségi szervezet területére csak a munkáltatói jogkört gyakorló engedélyével léphet be,
d) egyenruháját nem viselheti, ha a munkáltatói jogkör gyakorlója a felfüggesztés alapjául szolgáló
fegyelemsértésre tekintettel annak viselését írásban megtiltotta, e) távolléti díjra a 131. § szerint jogosult, és
f) egészségügyi szabadságra nem jogosult. (3) A szolgálati beosztásból történő felfüggesztés
a) legfeljebb az első fokú határozat kihirdetéséig, b) a 147. § (1) bekezdés f) vagy g) pontja szerinti fenyítés kiszabása esetén az eljárás jogerős befejezéséig
tart. A szolgálati beosztásból való felfüggesztést haladéktalanul meg kell szüntetni, ha annak indokai megszűntek.
(4) A (3) bekezdés a) pontja esetén a felfüggesztés legfeljebb az eljárás jogerős befejezéséig meghosszabbítható.
153. § A fegyelmi eljárást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) annak tartama alatt az állomány tagjának szolgálati viszonya megszűnik,
b) a kötelezettségszegés nem fegyelemsértés, c) a kötelezettségszegést nem az állomány eljárás alá vont tagja követte el,
d) a fegyelmi eljárás adatai alapján nem állapítható meg, hogy a kötelezettségszegést az állomány eljárás alá vont
tagja követte el, e) a 146. § (1) bekezdés a), c)–e) pontjában meghatározott ok áll fenn,
f) a munkáltatói jogkört gyakorló figyelmeztetést alkalmaz, és a kifogás benyújtására nyitva álló határidő
eredménytelenül eltelt, vagy g) a 151. § (1) bekezdés b) pontja kivételével, ha az ügyben bíróság előtt vagy más hatóságnál eljárás indult.
154. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló a 147. § (1) bekezdése szerinti fenyítést határozatban szabja ki.
(2) A fenyítést úgy kell kiszabni, hogy az igazodjon a fegyelemsértés súlyához és jellegéhez, a honvédségi szervezet
fegyelmére gyakorolt hatásához, továbbá a miniszteri rendeletben meghatározott egyéb súlyosító és enyhítő
körülményekhez. Ha a munkáltatói jogkört gyakorló a 147. § (1) bekezdés d) vagy e) pontja szerinti fenyítést szab ki,
annak mértékét a 155. § figyelmen kívül hagyásával állapítja meg.
(3) Ugyanazon fegyelemsértés esetén egymás mellett több fenyítés nem szabható ki.
(4) A 150. § (1) bekezdés b) pontja esetén csak egy fenyítés szabható ki.
(5) A fenyítés kiszabásáról szóló jogerős határozatot miniszteri rendeletben meghatározott módon ki kell hirdetni.
155. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló 147. § (1) bekezdés d) vagy e) pontja szerinti fenyítés végrehajtását legfeljebb 1 év
próbaidőre határozatban felfüggesztheti, ha alaposan feltehető, hogy a fenyítés a célját ezúton is eléri.
(2) Ha a próbaidő eredményesen telt el, a fenyítettet úgy kell tekinteni, mintha fenyítésben nem részesült volna.
Ha a próbaidő alatt az állomány tagja újabb kötelezettségszegést követ el, vele szemben a felfüggesztett fenyítést is
végre kell hajtani. (3) A (2) bekezdés nem alkalmazható akkor, ha az újabb fegyelmi eljárás a 147. § (1) bekezdés f) vagy g) pontja szerinti
fenyítés kiszabásával zárult. 156. § (1) A fenyítés hatálya az az időtartam, amely alatt az állomány fenyített tagja a jogszabályban meghatározott
joghátrányokat viseli. Az állomány fenyített tagja a) magasabb rendfokozatba nem nevezhető ki, nem léptethető elő,
b) magasabb beosztásba nem nevezhető ki, c) elismerésben, pénzjutalomban nem részesíthető,
d) a 42. § (2) bekezdés c) pontja szerint nem vezényelhető,
e) miniszteri rendelet a 140. § (2) bekezdés g) illetve k) pontja szerinti juttatásokra való jogosultságát korlátozhatja
vagy kizárhatja, és f) miniszteri rendelet a 42. § (2) bekezdés f) pontja szerinti vezénylését és annak meghosszabbítását a külföldi
szolgálat jellegére tekintettel kizárhatja. (2) Az állomány tagja fenyítés hatálya alatt áll a fenyítés végrehajtásának befejezéséig, és azt követően
a) feddés esetén 2 hónapig, b) megrovás esetén 4 hónapig,
c) szigorú megrovás vagy beosztási illetmény csökkentése esetén 8 hónapig,
d) kötelező várakozási idő meghosszabbítása esetén 1 évig,
e) szolgálati viszony megszüntetése vagy lefokozás esetén 5 évig.
(3) Az állomány tagja fenyítés hatálya alatt áll a 155. § szerinti felfüggesztés időtartama alatt is.
(4) Az állomány fenyített tagja mentesül a fenyítés hatálya alól, ha a (2) vagy (3) bekezdés szerinti időtartam eltelt.
(5) A (2) bekezdés a)–d) pontja és a (3) bekezdés szerinti időtartam eltelte előtt a munkáltatói jogkör gyakorlójó
mentesítheti az állomány fenyített tagját, ha a fenyítés jogerős kiszabását követően átlagon felüli teljesítményt
nyújtott, vagy példamutató magatartást tanúsított, feltéve, hogy a (2) bekezdés a)–d) pontja vagy a (3) bekezdés
szerinti időtartamnak legalább a fele eltelt. A mentesítés tényét határozatba kell foglalni.
(6) A 147. § (1) bekezdés f) vagy g) pontja szerinti fenyítés esetén a (2) bekezdés e) pontja szerinti időtartam letelte előtt
a mentesítés kizárt. 88. A feljelentési és az áttételi kötelezettség
157. § (1) Ha a munkáltatói jogkört gyakorló a fegyelmi eljárás során megállapítja, hogy az eljárás alapjául szolgáló
kötelezettségszegés bűncselekmény, a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási
rendszerről szóló törvény (a továbbiakban: Szabálysértési tv.) szerint fegyelmi eljárásban el nem bírálható
szabálysértés vagy szabályszegés megállapítására alkalmas, köteles feljelentést tenni.
(2) A fegyelmi eljárás keretében elbírálható szabálysértés, vagy bűncselekmény esetén, ha az állomány tagjának szolgálati
viszonya a fegyelmi eljárás jogerős befejezése előtt megszűnt, de az elévülés még nem következett be, az ügyet
haladéktalanul át kell tenni az elbírálásra hatáskörrel rendelkező illetékes hatósághoz.
89. A szabályszegésekhez kapcsolódó rendelkezések 158. § Ha az állomány tagjával szemben az általa szolgálati helyen, vagy szolgálattal összefüggésben elkövetett, a közúti
közlekedésről szóló törvény hatálya alá tartozó, közigazgatási bírsággal sújtandó közúti közlekedési szabályszegés
miatt pénzbírság kerül kiszabásra, az állomány tagja köteles erről a munkáltatói jogkört gyakorlónak jelentést tenni.
90. A fegyelmi eljárásban elbírálható szabálysértésekre vonatkozó rendelkezések
159. § (1) A fegyelmi eljárásban elbírálható szabálysértésekre a fegyelmi eljárás szabályait a (2)–(6) bekezdésben foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni. (2) Nem fenyíthető az állomány tagja a Btk. 15. § f) pontja esetén sem.
(3) Az elévülés időtartamát a Szabálysértési tv. határozza meg.
(4) Fenyítésként határozatban pénzbírság is kiszabható. A pénzbírság mértéke nem haladhatja meg a Szabálysértési
tv.-ben meghatározott legmagasabb összeget. A pénzbírság végrehajtása legfeljebb 1 év próbaidőre felfüggeszthető.
A pénzbírság végrehajtásáig, és azt követő 1 év időtartamban az állomány tagja fenyítés hatálya alatt áll.
(5) Ha a rendelkezésre álló adatok alapján a tényállás és a felelősség kétséget kizáróan megállapítható, vagy az állomány
tagja a szabálysértést beismerte, a 149. § szerinti egyszerűsített eljárás szabályai alkalmazhatóak azzal, hogy
fenyítésként a (4) bekezdés szerinti fenyítés szabható ki.
(6) Nem alkalmazható a 146. § (2) és (3) bekezdése.
91. A fegyelmi eljárásban elbírálható katonai vétségre vonatkozó külön rendelkezések
160. § (1) Ha a katonai vétség miatt a büntetőeljárásról szóló törvény szerint a büntetés célja fenyítéssel is elérhető, a fegyelmi
eljárást a (2)–(4) bekezdés szerinti eltérésekkel kell lefolytatni.
(2) Bűncselekményt megvalósító fegyelemsértés esetén nem indítható eljárás, ha az a Btk. szerint elévült, vagy ha az
állomány tagjának büntetőeljárásba gyanúsítottkénti bevonásáról történő munkáltatói tudomásszerzést követően
3 hónap eltelt. (3) Fenyítésként határozatban a 147. § (1) bekezdés szerinti fenyítés vagy pénzbüntetés szabható ki. A pénzbüntetés
legalacsonyabb összege ötezer forint, legmagasabb összege kétszázezer forint. A pénzbüntetés végrehajtása
legfeljebb 1 év próbaidőre felfüggeszthető. A pénzbüntetés végrehajtásáig, és azt követő 1 év időtartamban az
állomány tagja fenyítés hatálya alatt áll. (4) Nem alkalmazható a 146. § (2) és (3) bekezdése, a 148. § (2)–(5) bekezdése, a 149. §, továbbá a 153. § f) pontja.
92. A büntetőeljáráshoz kapcsolódó rendelkezések 161. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló az állomány tagját szolgálati beosztásából határozattal felfüggeszti, ha az állomány
tagja ellen büntetőeljárás indul, és a terhére rótt bűncselekmény a Honvédség tekintélyét, működésébe vetett
közbizalmat súlyosan sérti vagy veszélyezteti, vagy a szolgálattól való távol tartása indokolt.
(2) A szolgálati beosztásból történő felfüggesztés legfeljebb az első fokú bírósági határozat kihirdetéséig, a Btk. 135. §-a
szerinti katonai büntetés kiszabása esetén az eljárás jogerős befejezéséig tart.
(3) Az állomány szolgálati beosztásból felfüggesztett tagjára a 152. § (2) bekezdését alkalmazni kell.
93. A katonai szolgálatra való méltatlanság 162. § (1) A katonai szolgálatra méltatlan az,
a) akit jogerősen végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltek, kivéve, ha a Btk. 132. § (1) bekezdése szerint
szabadságvesztés büntetését tölti, b) akit a bíróság jogerősen felfüggesztett szabadságvesztésre ítélt, és előzetesen nem mentesített a büntetett
előélethez fűződő hátrányok alól, vagy c) aki magatartásával a Honvédség iránti közbizalom fenntartását súlyosan veszélyezteti, és emiatt nem várható el,
hogy a Honvédség a szolgálati viszonyát fenntartsa. (2) A miniszter az (1) bekezdés a) és b) pontja esetén a méltatlanság megállapításától eltekinthet, ha a szabadságvesztés
mértéke az 1 évet nem haladja meg, és a büntetőeljárásban megállapított tények alapján az állomány tagja által
elkövetett cselekmény a Honvédség iránti közbizalom fenntartását nem veszélyezteti.
163. § (1) A 162. § (1) bekezdés c) pontja szerinti méltatlanság megállapítására a fegyelmi eljárás szabályait
a (2)–(8) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (2) A munkáltatói jogkört gyakorló
a) határozatban méltatlansági eljárást rendel el, ha a tudomására jutott tények alapján megalapozottan
feltételezhető, hogy az állomány tagja által elkövetett cselekmény alkalmas lehet a 162. § (1) bekezdés c) pontján
alapuló méltatlanság megállapítására, vagy b) a tudomására jutott tények alapján külön eljárás nélkül állapítja meg a méltatlanságot, ha ehhez az állomány tagja
írásban hozzájárul. (3) Tettenérés vagy írásbeli beismerés esetén a 151. § (1) bekezdése nem alkalmazható. A méltatlansági eljárás
felfüggesztéséről vagy az eljárás folytatásáról a méltatlansági bizottság üléséig a munkáltatói jogkört gyakorló, azt
követően a méltatlansági bizottság dönt. (4) Meg kell szüntetni a méltatlansági eljárást akkor is, ha az eljárás alapjául szolgáló cselekmény nem eredményezi
a Honvédség működéséhez szükséges közbizalom súlyos veszélyeztetését. (5) A méltatlanságot megállapító határozat ellen az állomány tagja fellebbezést nyújthat be. A méltatlansági eljárás során
hozott jognyilatkozatok csak a méltatlanságot megállapító határozat ellen benyújtott fellebbezésben sérelmezhetők.
A fellebbezés benyújtásának a szolgálati viszony megszűnésére nincs halasztó hatálya.
(6) Az (5) bekezdéstől eltérően a tábornok méltatlanságának megállapítására a 187. §-t kell alkalmazni.
(7) A méltatlanság megállapítása esetén az állomány tagja egyenruha-viselésre nem jogosult, rendfokozatát nem
használhatja. (8) Nem alkalmazható a 145. § (1) bekezdése, a 147–150. §, a 152. § (3) bekezdés b) pontja, és (4) bekezdése, a 153. § f) és
g) pontja, továbbá a 154–156. §. A 145. § (3) bekezdésének alkalmazása során miniszteri rendelet a méltatlansági
eljárásra eltérő szabályokat állapíthat meg. XIV. FEJEZET KÁRTÉRÍTÉSI FELELŐSSÉG
94. Az állomány tagjának kártérítési felelőssége 164. § (1) Ha az állomány tagja nem úgy járt el, ahogy az adott helyzetben általában elvárható, a szolgálati viszonyából eredő
kötelezettségének megszegésével okozott kárért kártérítési felelősséggel tartozik. (2) Az (1) bekezdésben foglalt feltételek fennállását, a kár bekövetkeztét és mértékét, valamint az okozati összefüggést
a Honvédségnek kell bizonyítania. 165. § (1) A kártérítés mértéke a károkozó 2 havi alapilletményét, vezetői pótlékra jogosító beosztásban lévő károkozó esetén
4 havi alapilletményét nem haladhatja meg. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően a károkozó 4 havi, vezetői pótlékra jogosító beosztásban levő károkozó 6 havi
alapilletménye erejéig felel, ha a kárt a) a Honvédség gazdálkodására, személyügyi tevékenységére, az illetmény-besorolásra, az anyagi-technikai
eszközök kezelésére vonatkozó szabályok megsértésével, b) az ellenőrzési kötelezettsége elmulasztásával vagy hiányos teljesítésével, vagy
c) hatósági jogkör gyakorlása során a jogszabályok megsértésével
okozta. (3) A (2) bekezdés szerint felel a parancsot vagy az utasítást adó azért a kárért, amely a Hvt. 51. § (2) bekezdésével
összefüggésben keletkezett. (4) Az (1)–(3) bekezdéstől eltérően szándékos vagy súlyosan gondatlan károkozás esetén a károkozó a teljes kárt köteles
megtéríteni. (5) Nem kell megtéríteni azt a kárt, amelyet a Honvédség vétkes magatartása okozott, vagy amely abból származott, hogy
a Honvédség kárenyhítési kötelezettségének nem tett eleget. (6) A Honvédség vétkes magatartásának kell tekinteni különösen, ha a kár az állomány tagjának előzetes
figyelemfelhívása ellenére a Hvt. 51. § (2) bekezdése szerinti parancs vagy utasítás végrehajtásából keletkezett.
166. § (1) Az állomány tagja vétkességére tekintet nélkül a teljes kárt köteles megtéríteni a visszaszolgáltatási vagy elszámolási
kötelezettséggel átvett olyan dolgokban bekövetkezett hiány esetén, amelyeket állandóan őrizetben tart,
kizárólagosan használ vagy kezel. (2) Mentesül az állomány tagja a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a hiányt elháríthatatlan külső ok idézte elő, vagy
a Honvédség a biztonságos őrzés feltételeit nem biztosította.
(3) Az állomány tagját az (1) bekezdés szerinti teljes anyagi felelősség csak akkor terheli, ha a dolgot jegyzék vagy
elismervény alapján aláírásával igazoltan vette át. A dolognak az állomány több tagja részére megőrzés céljából
történő átadásánál a jegyzéket vagy elismervényt valamennyi átvevőnek alá kell írnia. Az állomány tagja
meghatalmazhatja az átvevőt, hogy a dolgot helyette és nevében átvegye.
(4) A pénztárost, a pénzkezelőt vagy az értékkezelőt a (3) bekezdés szerinti jegyzék vagy elismervény nélkül is terheli
a felelősség az általa kezelt pénz, értékpapír és egyéb értéktárgy tekintetében.
(5) Az (1) és a (3) bekezdésben meghatározott feltételek meglétét, a kár bekövetkeztét és mértékét a Honvédségnek kell
bizonyítania. (6) Ha a megőrzésre átadott dologban megrongálódása folytán keletkezett kár, az állomány tagja mentesül a felelősség
alól, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az adott helyzetben általában elvárható.
167. § (1) Ha a kárt többen együttesen okozták, a kárért
a) vétkességük arányában, b) ha az a) pont szerint nem állapítható meg, közrehatásuk arányában
c) ha az a) és a b) pont szerint nem állapítható meg, egyenlő arányban
felelnek. (2) Ha a kárt többen szándékosan okozták, a felelősségük egyetemleges.
168. § (1) A károkozó köteles az eredeti állapotot helyreállítani, ha pedig ez nem lehetséges, vagy a Honvédség azt alapos okból
nem kívánja, köteles a Honvédség vagyoni és nem vagyoni kárát megtéríteni.
(2) Kártérítés címén a károkozó körülmény folytán a Honvédség vagyonában beállott értékcsökkenést és az elmaradt
vagyoni előnyt, továbbá azt a kárpótlást vagy költséget kell megtéríteni, amely a Honvédséget ért vagyoni és nem
vagyoni hátrány csökkentéséhez vagy kiküszöböléséhez szükséges. (3) A kárt pénzben kell megtéríteni, kivéve, ha a körülmények a kár természetben való megtérítését indokolják.
(4) A kár összegének meghatározásánál a) a megrongált dolog kijavítására fordított kiadást, és a kijavítás ellenére még fennmaradó esetleges
értékcsökkenés mértékét, b) ha a dolog megsemmisült vagy használhatatlanná vált, vagy, ha nincs meg, a károkozás időpontjában érvényes
fogyasztói árat kell – az avulásra is tekintettel – figyelembe venni.
95. Az állomány tagját terhelő kártérítési felelősség megállapítása
169. § (1) A kártérítési felelősséget a munkáltatói jogkört gyakorló kártérítési eljárásban vagy egyszerűsített eljárásban
kötelezvénnyel állapítja meg. (2) Egyszerűsített eljárásnak akkor van helye, ha az állomány tagja a kár okozását, a kártérítés jogalapját és mértékét
elismeri, és a kár nem haladja meg az illetményalap összegének háromszorosát. A kötelezvény kártérítési felelősséget
jogerősen megállapító határozatnak minősül. (3) A kártérítési eljárás és az egyszerűsített eljárás rendjét, a kártérítés utólagos mérsékelésére, végrehajtásának
elhalasztására, és a részletfizetés engedélyezésére vonatkozó szabályokat miniszteri rendelet határozza meg.
96. A kár leírása és törlése 170 . § (1) Leírással kell rendezni
a) a tényleges kár és a kiszabott kártérítés összegének különbözetét,
b) a kárt, ha a kártérítési eljárás azért nem volt lefolytatható, mert a károkozó ismeretlen, vagy az eljárás lefolytatását
miniszteri rendelet kizárja, c) a kárt, ha a kártérítési eljárást a munkáltatói jogkört gyakorló a miniszteri rendelet szerint megszüntette.
(2) A kiszabott és behajthatatlan kártérítési összeget törléssel kell rendezni.
(3) A kár leírására és a törlésére vonatkozó munkáltatói jogköröket miniszteri rendelet a vezetési szintektől és a kár
összegétől függően differenciáltan szabályozza. 97. Felelősség a leltárhiányért
171. § (1) A leltárhiány a kezelésre szabályszerűen átadott és átvett anyagban, áruban (a továbbiakban: leltári készletben)
ismeretlen okból keletkezett, a természetes mennyiségi csökkenéssel és a kezeléssel járó veszteség mértékét
meghaladó hiány. Azon anyagok körét, amelyek után természetes mennyiségi csökkenés, kezeléssel járó veszteség
nem számolható el, valamint a csökkenés és a veszteség alsó és felső határát a munkáltatói jogkört gyakorló határozza
meg. Egy leltári időszakra a természetes mennyiségi csökkenés, és a kezeléssel járó veszteség változó mértékben is
megállapítható. A leltárhiányért fennálló felelősségre a 164–170. §-t a (2)–(6) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni. (2) Az állomány tagja vétkességére való tekintet nélkül felel a leltárhiányért, ha
a) kinevezési okmánya szerint munkaköri feladata a leltári készlet kezelése,
b) kinevezési okmánya mellékletét képező munkaköri leírása tartalmazza a leltárhiányért való felelősség
megnevezését és mértékét, valamint a leltári készletnek azt a körét, amelyért felelősséggel tartozik,
c) a leltári készlet szabályszerű átadása és átvétele megtörtént, és
d) a leltárhiányt leltározási szabályzatban meghatározott leltározási rend szerint lebonyolított, a teljes leltári
készletet érintő leltárfelvétel során állapítják meg. (3) Leltárfelelősségi megállapodás köthető az állomány azon tagjával, akinek nem munkaköri feladata a leltári készlet
kezelése. Az állomány leltárfelelősségi megállapodást kötött tagja vétkességére való tekintet nélkül felel
a leltárhiányért, ha a) a leltárfelelősségi megállapodás tartalmazza a leltárhiányért való felelősség megnevezését és mértékét, valamint
a leltári készletnek azt a körét, amelyért felelősséggel tartozik, és
b) fennállnak a (2) bekezdés c) és d) pontja szerinti körülmények.
(4) Az állomány tagja a teljes leltárhiányért felel, ha a leltári készletet állandóan egyedül kezeli. E körülményt a kinevezési
okmány mellékletét képező munkaköri leírásban és a leltárfelelősségi megállapodásban rögzíteni kell.
(5) A (4) bekezdés hiányában a kinevezés, illetve leltárfelelősségi megállapodás alapján leltári készletet kezelők
a leltárhiányért alapilletményük arányában felelnek. (6) A leltárhiánnyal összefüggő kártérítési igény érvényesítésére, valamint a leltárhiányért fennálló felelősség helyébe
lépő általános szabályok szerinti kártérítési felelősség megállapítására irányadó határidőket miniszteri rendelet
határozza meg. 98. A Honvédség kártérítési felelőssége 172. § (1) A Honvédség vétkességére tekintet nélkül teljes mértékben felel azért a kárért, amely az állomány tagjának a szolgálati
viszonyával összefüggésben keletkezett. (2) Mentesül a Honvédség a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárt a működési körén kívül eső elháríthatatlan ok vagy
kizárólag a károsult elháríthatatlan magatartása okozta. (3) Nem kell megtéríteni a kárnak azt a részét, amelyet az állomány tagjának vétkes magatartása idézett elő, vagy amely
abból származott, hogy az állomány tagja a kárenyhítési kötelezettségének nem tett eleget.
(4) A Honvédséggel szembeni kárigény érvényesítésére vonatkozó rendelkezések alkalmazása során az állomány tagján
túl károsultnak minősül az állomány tagját ért kár miatt kárigényt érvényesítő közeli hozzátartozó is.
(5) Az állomány tagjának kell bizonyítania, hogy a kár a szolgálati viszonnyal okozati összefüggésben keletkezett.
A szolgálati viszony körébe tartoznak különösen a Honvédség feladatainak ellátásával összefüggő magatartásból,
a használt anyag, felszerelés, berendezés és energia tulajdonságából, állapotából, mozgásából és működéséből eredő
okok. Ha az állomány tagja a tevékenységét rendeltetésszerűen a szolgálati helyen kívül is ellátja, az e körben történt
károsodásának okát működési körön belül esőnek kell tekinteni.
(6) A Honvédség az (1) bekezdés szerint felel az állomány tagja által a szolgálati helyre bevitt tárgyaiban, dolgaiban
bekövetkezett károkért. A munkáltatói jogkört gyakorló előírhatja a szolgálati helyre bevitt dolgok megőrzőben való
elhelyezését vagy a bevitel bejelentését. A munkába járáshoz vagy a szolgálatteljesítéshez nem szükséges dolgok csak
a munkáltatói jogkört gyakorló engedélyével vihetők be a honvédségi szervezethez. E szabályok megsértése esetén
a Honvédség a bekövetkezett kárért csak szándékos károkozása esetén felel.
(7) A Honvédség az (1) bekezdés szerint felel a kárért,
a) ha az olyan betegség következménye, amely a szolgálat teljesítésével összefüggésben keletkezett, vagy
a szolgálat sajátosságaival összefüggésben súlyosbodott, vagy b) ha az olyan baleset következménye, amely a szolgálat teljesítésével összefüggésben következett be.
(8) A (7) bekezdéstől eltérően a Honvédség vétkessége esetén felel a kárért, ha
a) a (7) bekezdésen kívüli egyéb megbetegedés folytán keletkezett,
b) az igazgatási, a személyügyi, a szervezési és a belső szabályozási tevékenység következménye, vagy
c) az állomány tagjának nem kötelezően elrendelt sporttevékenységéből származik.
173. § (1) A Honvédség a 172. § (1) bekezdése szerint köteles megtéríteni az állomány tagjának
a) elmaradt jövedelmét, b) dologi és nem vagyoni kárát, valamint
c) a sérelemmel, és ennek elhárításával összefüggésben felmerült indokolt költségeit.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjának megállapításánál figyelembe kell venni
a) a szolgálati viszony körében az elmaradt illetményt és azon rendszeres juttatások pénzbeli értékét, amelyekre az
állomány tagja a szolgálati viszony alapján az illetményén felül jogosult, feltéve, ha azokat a károkozás
bekövetkezését megelőzően rendszeresen igénybe vette, b) a szolgálati viszonyon kívül elmaradt jövedelemként a sérelem folytán elmaradt egyéb rendszeres, jogszerűen
megszerzett jövedelmet, c) azt a jövőbeni változást, amelynek meghatározott időpontban való bekövetkezésével előre számolni lehet.
(3) A természetbeni juttatások értékét, valamint a dologi kár összegét a kártérítés megállapításakor irányadó fogyasztói ár
alapján kell meghatározni. A dologi kár összegét az avulás figyelembevételével kell kiszámítani. Ha a dologban okozott
kár az érték csökkenése nélkül kijavítható, kárként a javítási költséget kell figyelembe venni. Ha a károsult dolog jellege
lehetővé teszi, a Honvédség a kárt természetben téríti meg.
(4) Meg kell téríteni azt a kárt is, amelyet az állomány tagja a sérelemből eredő jelentős fogyatékossága ellenére,
rendkívüli munkateljesítménnyel hárított el. (5) Nem kell megtéríteni az olyan szolgáltatások értékét, amelyek rendeltetésük szerint csak szolgálatteljesítés esetén
járnak, így különösen az élelmezés, a munka- és védőruha-ellátás, továbbá a költségtérítés címén járó összeget.
174. § (1) A Honvédség köteles megtéríteni az állomány tagja közeli hozzátartozójának a károkozással összefüggésben
felmerült kárát és indokolt költségeit is. (2) Ha a károkozással összefüggésben az állomány tagja meghalt, eltartott hozzátartozója az (1) bekezdésben foglaltakon
túlmenően olyan összegű tartást pótló kártérítést is igényelhet, amely szükségleteinek a sérelem előtti színvonalon
való kielégítését biztosítja, figyelembe véve a tényleges, és az elvárhatóan elérhető jövedelmét is.
175. § (1) A kártérítés összegének kiszámításánál a kár összegéből le kell vonni
a) a társadalombiztosítás vagy az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár által nyújtott ellátást, és
b) azt a pénzösszeget, ba) amelyet a károsult a munkaereje hasznosításával megkeresett, vagy az adott helyzetben elvárhatóan
megkereshetett volna, bb) amelyhez a károsult a megrongálódott dolog hasznosításával hozzájutott,
bc) amelyhez a károsult a károkozás folytán megtakarított kiadások eredményeként jutott hozzá, és
bd) amelyhez a károsult a Honvédség által, a javára megkötött biztosítás révén jut.
(2) Kártérítésként járadékot is meg lehet állapítani. Rendszerint járadékot kell megállapítani akkor, ha a kártérítés
a károsult vagy a vele szemben tartásra jogosult közeli hozzátartozója tartását, vagy tartásának kiegészítését hivatott
szolgálni. (3) Ha a kárnak vagy egy részének mértéke pontosan nem számítható ki, a Honvédség olyan összegű általános kártérítés
megfizetésére köteles, amely a károsult teljes anyagi kárpótlására alkalmas. Általános kártérítés járadékként is
megállapítható. 176. § (1) Az elévülés szempontjából önállónak kell tekinteni
a) az illetmény és a betegség idejére járó távolléti díj,
b) az illetmény és a sérelem folytán csökkent kereset, valamint
c) az illetmény és a rokkantsági nyugdíj, a baleseti rokkantsági nyugdíj, a rokkantsági ellátás vagy a rehabilitációs
ellátás különbözetének megtérítése iránti igényt. (2) Ha a sérelemmel összefüggésben több és egymástól eltérő időpontban esedékes újabb elkülönülő kárigény
származik, ezek elévülési idejét egymástól függetlenül, az egyes igények esedékessé válásától kezdődően,
külön-külön kell számítani. (3) Az elévülési idő az (1) bekezdésben foglalt megkülönböztetéssel
a) a betegség idejére járó távolléti díj első fizetésének napjától,
b) attól az időponttól, amikor a sérelem folytán bekövetkezett munkaképesség-csökkenés, egészségkárosodás első
ízben vezetett jövedelem-kiesésben megmutatkozó károsodásra, c) a rokkantsági nyugdíj, a baleseti rokkantsági nyugdíj, a rokkantsági ellátás vagy a rehabilitációs ellátás
folyósításának időpontjától kezdődik. (4) Járadékigény 6 hónapnál régebbi időre visszamenőleg csak akkor érvényesíthető, ha a jogosultat a követelés
érvényesítésében mulasztás nem terheli, és a Honvédség a 177. § (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségét
elmulasztotta. 3 évnél régebbi időre visszamenőleg járadékigény nem érvényesíthető.
99. A Honvédség felelősségének megállapítása 177. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló a károkozásról való tudomásszerzéstől számított 15 napon belül köteles a károsultat
felhívni kárigényének előterjesztésére. A munkáltatói jogkört gyakorló a kárigény bejelentésétől számított 15 napon
belül írásban tájékoztatást nyújt a károsultnak az eljáró honvédségi szervezetről és az eljárás módjáról.
(2) A kártérítési eljárás rendjét, a kártérítésre irányuló igény elbírálására jogosult honvédségi szervezetet, a szolgálati
betegségek körét a miniszter rendeletben határozza meg. (3) Ha a kártérítés megállapítását követően a károsult körülményeiben lényeges változás következik be, a megállapított
kártérítés módosítását a károsult vagy a miniszter által rendeletben kijelölt honvédségi szervezet is kezdeményezheti.
(4) A Honvédség az állomány kártérítésre jogosult tagjától, vagy annak közeli hozzátartozójától a munkavégzésből
származó jövedelméről, jövedelmi viszonyairól évente igazolást kérhet. 178. § A hadkötelezettség alapján teljesített szolgálattal összefüggő balesetekkel, a hadkötelezettség alapján teljesített
szolgálattal összefüggésben kialakult, vagy súlyosbodott betegségekkel kapcsolatos kárigények elbírálása során
a 13. §-t, a 172–177.§-t és a 182–186. §-t megfelelően alkalmazni kell.
XV. FEJEZET KÉRELEM ÉS JOGORVOSLATOK 100. A kérelem
179. § (1) Az állomány tagja a szolgálati viszonnyal összefüggő ügyekben írásban – szolgálati út betartásával – a munkáltatói
jogkört gyakorlóhoz kérelmet terjeszthet elő. (2) A munkáltatói jogkört gyakorló az (1) bekezdés alapján a kérelem kézhezvételét követő 30 napon belül intézkedni
köteles, melyről a kérelmezőt 15 napon belül tájékoztatja.
101. A szolgálati panasz 180. § (1) Ha a törvény eltérően nem rendelkezik, az állomány tagja a munkáltatói jogkört gyakorló jognyilatkozatával szemben
szolgálati panaszt terjeszthet elő. (2) A szolgálati panasz a jognyilatkozat közlésétől számított 30 napon belül, de legfeljebb a meghozatalától számított
1 éves jogvesztő határidőn belül nyújtható be – a szolgálati út betartásával – a jognyilatkozatot hozó munkáltatói
jogkört gyakorlóhoz. A jognyilatkozatot hozó munkáltatói jogkört gyakorló
a) ha a szolgálati panasznak helyt ad, azt a kézhezvételtől számított 30 napon belül, indokolással ellátva elbírálja,
b) ha a szolgálati panaszt megalapozatlannak tartja, azt a kézhezvételtől számított 30 napon belül az ügy összes
iratával és az indokolással együtt felterjeszti a szolgálati panasz elbírálására jogosult munkáltatói jogkört
gyakorlóhoz, és erről az állomány tagját írásban értesíti.
(3) Miniszteri rendelet eltérő rendelkezése hiányában a szolgálati panasz elbírálására jogosult munkáltatói jogkört
gyakorló a szolgálati panaszt annak kézhezvételétől számított 30 napon belül indokolt határozatban bírálja el, és
döntését az állomány tagjával írásban közli. A határidő indokolt esetben, egy alkalommal, 30 nappal
meghosszabbítható. 181. § (1) Ha a szolgálati panasz elbírálásához olyan adat szükséges, amely nem áll a Honvédség rendelkezésére, akkor
a szolgálati panasz elbírálására jogosult munkáltatói jogkört gyakorló 15 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra
szólítja fel az állomány tagját. A határidő indokolt esetben, egy alkalommal, 15 nappal meghosszabbítható.
A hiánypótlás időtartama az elintézési határidőbe nem számít bele. A szolgálati panaszt el kell utasítani, ha az állomány
tagja annak meghosszabbítását nem kérte, és a hiánypótlásra nyitva álló határidő eredménytelenül telt el.
(2) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a szolgálati panasz jogerős elbírálásáig a megtámadott jognyilatkozat nem
hajtható végre. (3) A szolgálati panasz jogának gyakorlása nem korlátozható, az állomány tagját a szolgálati panasz megalapozatlansága
miatt hátrány nem érheti, kivéve, ha azzal szándékos fegyelemsértést, szabálysértést vagy bűncselekményt valósít
meg. A szolgálati panaszra vonatkozó szabályok nem érintik a más jogszabályban meghatározott panaszjog
gyakorlását. 102. A fellebbezés 182. § (1) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, az állomány tagja az első fokú határozat ellen a közléstől számított 15 napon
belül írásban fellebbezést nyújthat be. Fellebbezésnek kell tekinteni – elnevezésére tekintet nélkül – minden olyan
beadványt, amelyben az állomány tagja a munkáltatói jogkört gyakorló határozatát sérelmezi, vagy annak
megváltoztatását kéri, kivéve, ha kérelme a határozat érdemi rendelkezését nem érintő kijavításra vagy kiegészítésre
irányul. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően a) a fegyelmi eljárás során hozott első fokú határozat ellen a közléstől számított 8 napon belül nyújtható be
fellebbezés, b) az állomány tagja halálának a szolgálati kötelmekkel való összefüggése kérdésében hozott első fokú határozat
ellen a közeli hozzátartozó nyújthat be fellebbezést. (3) Nincs helye fellebbezésnek
a) a miniszter által hozott határozat ellen, b) a fegyelmi eljárás során a 153. § f) pontja szerinti határozat ellen, ha a kifogás benyújtására nyitva álló határidő
eredménytelenül eltelt. (4) A fellebbezést a fellebbezés elbírálására jogosultnak címezve az első fokú határozatot hozó munkáltatói jogkört
gyakorlóhoz kell benyújtani. A fellebbezés benyújtására nyitva álló határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha azt az
állomány tagja határidőn belül nem a határozatot hozó munkáltatói jogkört gyakorlóhoz nyújtja be azzal, hogy
a fellebbezést haladéktalanul át kell tenni a határozatot meghozóhoz.
183. § (1) A határozatot hozó munkáltatói jogkört gyakorló a határozatot
a) kérelemre a név-, szám- vagy számítási hiba és más hasonló elírás esetén kijavítja, vagy kicseréli,
b) hivatalból vagy kérelemre kiegészíti, ha az ügy érdeméhez tartozó kérdésben nem határozott.
(2) A kijavítást és a kiegészítést a határozat eredeti példányára és kiadmányaira is fel kell jegyezni, és közölni kell az
állomány tagjával. 184. § (1) A határozatot hozó munkáltatói jogkört gyakorló a fellebbezést 30 napon belül bírálja el. A határidő egy alkalommal
30 nappal meghosszabbítható. (2) Az első fokú határozatot hozó a fellebbezés alapján
a) a fellebbezést az ügy irataival együtt felterjeszti a fellebbezés elbírálására jogosulthoz,
b) a határozatot módosítja, vagy c) a határozatot visszavonja, és új határozatot hoz.
(3) A fellebbezés elbírálásáig az első fokú határozat nem hajtható végre.
(4) A (3) bekezdéstől eltérően a fellebbezésnek nincs halasztó hatálya a 152. § és a 163. § (5) bekezdés szerinti határozat
végrehajtására. 185. § (1) A fellebbezés elbírálására jogosult
a) az első fokú határozatot helyben hagyja, és a fellebbezést elutasítja,
b) az első fokú határozatot megváltoztathatja, c) az első fokú határozatot hatályon kívül helyezi, és az első fokú határozatot hozót új eljárás lefolytatására utasítja
vagy d) az első fokú határozatot hatályon kívül helyezi, és az eljárást megszünteti.
(2) Az (1) bekezdés c) pont szerinti másodfokú határozatnak tartalmaznia kell a hatályon kívül helyezés okát, továbbá
a megismételt eljárásra vonatkozó utasításokat. (3) A fegyelmi eljárás során az (1) bekezdés b) pontja szerinti másodfokú határozatban a fenyítés mértéke nem
súlyosbítható. (4) A fellebbezés elbírálására jogosult a másodfokú határozat egy példányát megküldi az első fokú határozatot hozó
munkáltatói jogkört gyakorlónak és az állomány eljárás alá vont tagjának.
103. A bírósági út 186. § (1) Az állomány tagja 30 napos jogvesztő határidőn belül keresettel közvetlenül bírósághoz fordulhat, ha
a) a sérelmezett jognyilatkozattal összefüggésben a szolgálati panaszhoz vagy a fellebbezéshez való jogát
kimerítette, b) a sérelmezett jognyilatkozattal kapcsolatban szolgálati panaszát vagy fellebbezését az arra jogosult határidőn
belül nem bírálta el, c) a sérelmezett munkáltatói döntést a miniszter hozta, vagy
d) a Honvédség által kibocsátott fizetési felszólítást sérelmesnek tartja.
(2) Az állomány eljárás alá vont tagja a kereset benyújtását és annak visszavonását haladéktalanul köteles jelenteni
a munkáltatói jogkört gyakorlónak. (3) A Honvédség a kártérítési felelősség megállapítása érdekében közvetlenül bírósághoz fordulhat, ha az állomány
tagjának szolgálati viszonya a kártérítési eljárás jogerős befejezése előtt megszűnik.
(4) Az (1) bekezdés alkalmazásában a per alpereseként – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – azt a honvédségi
szervezetet kell megjelölni, amelyben az állomány keresetet előterjesztő tagja a jogvita alapját képező döntés vagy
mulasztás időpontjában szolgálatát teljesítette. 187. § (1) A miniszter tábornokok szolgálati viszonyának megszűnésére, megszüntetésére, és a nyugállományú tábornok
egyenruha-viselési és rendfokozat-használati méltatlanságának megállapítására vonatkozó előterjesztési javaslatát
haladéktalanul közölni kell a tábornokkal. (2) A tábornok az előterjesztési javaslattal szemben a kézbesítéstől számított 30 napos jogvesztő határidőn belül
bírósághoz fordulhat, melyet a miniszternek köteles írásban jelenteni. A kereset benyújtásától annak jogerős
elbírálásáig a tábornokot rendelkezési állományba kell helyezni, és tartani.
(3) A kereset jogerős elbírálásáig az előterjesztési javaslat nem terjeszthető a köztársasági elnök elé.
104. A jogerő és a végrehajthatóság 188. § (1) A jognyilatkozat jogerős és végrehajtható, ha
a) az állomány tagja a jogorvoslati jogáról írásban lemond, a lemondás napján,
b) a jogorvoslat benyújtására nyitva álló határidő a jogorvoslat érvényesítése nélkül telt el, a határidő elteltét követő
napon, c) az állomány tagja a jogorvoslati kérelmét írásban visszavonta, a visszavonás napján, vagy
d) a bíróság a keresetet jogerősen elbírálta, a jogerő beállta napján.
(2) Az (1) bekezdés a)–c) pontja esetén a jogerőre emelkedett határozatot hozó a jogerőt és a határozat
végrehajthatóságát a határozat eredeti példányára vezetett záradékkal tanúsítja, amelyben feltünteti a jogerő és
a végrehajthatóság napját. 105. A szolgálati viszony jogellenes megszüntetésének jogkövetkezményei
189. § (1) Ha a bíróság megállapítja, hogy a Honvédség az állomány tagjának szolgálati viszonyát jogellenesen szüntette meg,
a szolgálati viszony megszüntetéséről hozott határozatot az (5) vagy a (6) bekezdés szerint hatályon kívül helyezi, és
a (2) vagy a (3) bekezdés szerint rendelkezik az eredeti szolgálati beosztásban történő továbbfoglalkoztatásról vagy
mellőzi azt. (2) Az állomány tagja abban az esetben kérheti az eredeti szolgálati beosztásban történő továbbfoglalkoztatását, ha
a) a megszüntetés a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményébe, a felmentési védelembe ütközik, vagy
a Honvédség megszegi a felmentési korlátozásokra vonatkozó rendelkezéseket,
b) a Honvédség a választott szakszervezeti tisztségviselő szolgálati viszonyát a 29. § (1) bekezdésébe ütköző módon
szüntette meg, c) a fegyelmi felelősség nem áll fenn, vagy annak megállapítása esetén a lefokozás és a szolgálati viszony
megszüntetése fegyelmi fenyítés nem áll arányban az elkövetett fegyelemsértés súlyával,
d) a méltatlanság nem áll fenn, e) a szolgálati viszony megszüntetése az egyenlő bánásmód követelményébe ütközött, vagy
f) az állomány tagja a szolgálati viszony közös megegyezéssel történő megszüntetését vagy erre irányuló
jognyilatkozatát sikerrel támadta meg. (3) A Honvédség kérelmére a bíróság mellőzi az állomány tagjának eredeti szolgálati beosztásba történő visszahelyezését,
feltéve, ha a továbbfoglalkoztatás a Honvédségtől nem várható el, így különösen, ha
a) az állomány tagjának szolgálati beosztása megszűnt, b) az állomány tagjának szolgálati beosztását betöltötték,
c) a honvédségi szervezetnél létszámcsökkentést hajtottak végre az ítélet jogerőssé válásáig, vagy
d) a honvédségi szervezetnél nincs betöltetlen megfelelő szolgálati beosztás.
(4) A szolgálati viszony (2) bekezdésben foglalt módon történő jogellenes megszüntetése esetén meg kell téríteni az
állomány tagjának elmaradt illetményét és egyéb járandóságait, továbbá a szolgálati viszony jogellenes
megszüntetésével összefüggésben felmerült kárát is. Nem kell megtéríteni az illetménynek és az egyéb
járandóságnak, valamint a kárnak azt a részét, amely máshonnan megtérült vagy kellő gondosság mellett
megtérülhetett volna. A kellő gondosság elmulasztásának különösen azt kell tekinteni, ha az állomány tagja az állami
foglalkoztatási szervvel nem működik együtt a munkavégzésre irányuló jogviszony létesítése érdekében, nem köt
álláskeresési megállapodást, vagy az e szerv által felajánlott – a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek
ellátásáról szóló jogszabályban foglalt feltételekre tekintettel – megfelelő munkahelyet elutasítja. A bíróság a kellő
gondosság elmulasztásának az elmaradt illetmény, egyéb járandóságok, és a kár megtérítésével kapcsolatos
következményét az eset összes körülményének mérlegelése alapján állapítja meg.
(5) Ha a szolgálati viszony (2) bekezdésben foglalt módon történő jogellenes megszüntetése esetén az állomány tagja az
eredeti szolgálati beosztásba történő visszahelyezést nem kéri vagy azt a bíróság mellőzi, a szolgálati viszony
a jogellenességet megállapító határozat jogerőre emelkedésének napján szűnik meg. Ekkor – a (4) bekezdésben
foglaltakon felül – a bíróság a Honvédséget – az eset összes körülményeinek, így különösen a jogsértés és annak
következményei súlyának mérlegelésével – az állomány tagja legalább 2, legfeljebb 12 havi illetményének megfelelő
összeg megfizetésére kötelezi. (6) Ha a szolgálati viszonyt nem a (2) bekezdésben foglalt módon szüntették meg jogellenesen, a szolgálati viszony
a megszüntetésről szóló jognyilatkozat szerinti időpontban megszűnik, de az állomány tagja részére – az eset összes
körülményeinek, így különösen a jogsértés és annak következményei súlyának mérlegelése alapján – legalább 2,
legfeljebb 24 havi illetményének megfelelő átalány-kártérítést kell fizetni.
(7) A bíróság a kártérítés mértékének megítélésekor figyelembe veszi, hogy az állomány tagja mennyiben tett eleget
a (4) bekezdésben foglalt kárenyhítési kötelezettségének. 190. § (1) Ha a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyát nem az e törvényben előírtak szerint szünteti meg, köteles
a Honvédség részére a lemondási időre járó illetményének megfelelő összeget megfizetni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottakat megfelelően kell alkalmazni akkor is, ha a szerződéses állomány tagja szünteti
meg szolgálati viszonyát jogellenesen. Ha azonban a vállalt szerződéses szolgálati viszonyból hátralévő időtartam
rövidebb 2 hónapnál, a Honvédség csak a hátralévő időre járó illetmény megfizetését követelheti.
(3) A Honvédség jogosult az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott mértéket meghaladó kárának érvényesítésére is.
Ezek együttesen azonban nem haladhatják meg az állomány tagja 12 havi illetményének összegét.
(4) A Honvédség az (1)–(3) bekezdés alapján keletkezett igényeinek érvényesítésére az állomány tagja által okozott kár
megtérítésére vonatkozó szabályok az irányadók. XVI. FEJEZET A KNBSZ HIVATÁSOS ÁLLOMÁNYÁRA VONATKOZÓ KÜLÖN SZABÁLYOK
106. Általános rendelkezések 191. § (1) A KNBSZ hivatásos állományú tagjára e törvény állomány tagjára vonatkozó rendelkezéseit az e Fejezetben foglalt
eltérésekkel, megfelelően kell alkalmazni. (2) Nem alkalmazható a 28. § (7) bekezdése, a 87. § (4) bekezdés b) pontja, és a 162–163. §.
107. A II. és a III. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
192. § (1) A hivatásos állomány tagja a nemzetbiztonsági érdek elsődlegessége alapján teljesíti szolgálatát. A hivatásos állomány
tagjával szemben elvárás a kifogástalan életvitel. (2) A hivatásos állomány tagja jognyilatkozatot csak személyesen tehet.
(3) A hivatásos állomány tagja a) a gyülekezési jog alapján szervezett rendezvényen történő megjelenési szándékát köteles a munkáltatói jogkört
gyakorlónak előzetesen írásban bejelenteni, aki a részvételt megtilthatja,
b) a külföldre utazásának tervezett időpontját és útvonalát, az utazás célját és útitársait, a külföldi tartózkodási
helyét, a hazatérésének várható időpontját az utazás megkezdését megelőzően legalább 10 nappal a munkáltatói
jogkört gyakorlónak köteles írásban bejelenteni, c) a b) ponttól eltérően a NATO és az EU tagállamaiba utazást legkésőbb az utazás megkezdését megelőző napon
a munkáltatói jogkört gyakorlónak köteles írásban bejelenteni, d) köteles a munkáltatói jogkört gyakorlónak írásban bejelenteni
da) a külföldi állampolgárral vagy külföldi állampolgársággal is rendelkező személlyel létesített, fenntartott
kapcsolatát, db) a vele egy lakó-, vagy tartózkodási helyen együtt élő személyek tekintetében beállott változást,
dc) hazai, és külföldi pénzintézetnél vezetett valamennyi számláját,
dd) egymillió forintot meghaladó forgalmi értékű ingatlan és ingóság megszerzését,
de) a szolgálaton kívüli tartózkodási helyét a munkáltatói jogkört gyakorló által elrendelt időszakban és
df) a biztonsági helyzetét befolyásoló egyéb körülményeket, azok megváltozását.
(4) A (3) bekezdés b) és c) pontja esetén a munkáltatói jogkört gyakorló a külföldre utazást szolgálati vagy
nemzetbiztonsági érdekből korlátozhatja vagy megtilthatja. Rendkívül indokolt esetben a (3) bekezdés b) és c) pontja
szerinti határidőktől el lehet térni. (5) A 21. § (2) bekezdésén túl nem engedélyezhető a rendezvény, ha a KNBSZ iránti közbizalom megingatására alkalmas,
vagy a KNBSZ feladataival ellentétes célra irányul. 108. A IV. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
193. § (1) Szakszervezetet a KNBSZ hivatásos állományú tagjainak egyharmada alapító tagként létesíthet, és kizárólag az így
létrejött szakszervezetet illetik meg az e törvényben az érdekképviseleti szervezetek részére biztosított jogosultságok.
Az így létrejött szakszervezeten kívül más érdekképviseleti szervezet a KNBSZ-nél nem működhet, és más
érdekképviseleti szervezethez a hivatásos állomány tagja nem csatlakozhat, annak tagja nem lehet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szakszervezet érdekképviseleti szövetséghez nem csatlakozhat.
(3) Ahol a IV. Fejezet a) Honvédséget említ, azon a KNBSZ-t,
b) szolgálati feladatot említ, azon a nemzetbiztonsági feladatot,
c) szolgálati érdeket említ, azon a nemzetbiztonsági érdeket
is érteni kell. (4) Az (1) bekezdés szerinti szakszervezetet véleményezési jog illeti meg a KNBSZ költségvetésében előirányzott jóléti
célú pénzeszközök felhasználásával és szociális juttatásokkal, a lakásgazdálkodással, az egészségügyi ellátással,
valamint a szolgálati és munkakörülményekkel összefüggő tervek kialakításával kapcsolatban.
109. Az V., a VI. és a VII. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
194. § (1) A hivatásos állomány tagja beleegyezésével, vezényléssel teljesíthet szolgálatot a KNBSZ-nél. Ha a vezénylés szolgálati
viszony létesítésével jár, a szolgálati viszonyt létesíteni szándékozó személynek az e Fejezetben foglaltakon túl meg
kell felelnie a 31. § és a 33. § előírásainak is. A kinevezési okmány tartalma a 36. § (2) és (3) bekezdésében foglaltaktól
eltérhet. A pályázati eljárás sajátos rendjét a főigazgató határozza meg.
(2) A szolgálatteljesítés feltétele a nemzetbiztonsági alkalmasság, a kifogástalan életvitel, valamint a poligráfos
vizsgálaton való részvétel vállalása. (3) A poligráfos vizsgálatot a felvételi eljárás, a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény szerinti belső biztonsági
és bűnmegelőzési feladatok végrehajtása, és a nemzetbiztonsági ellenőrzés végrehajtása során lehet elrendelni.
A poligráfos vizsgálat kérdései csak biztonsági kockázati tényezőkkel kapcsolatos adatkörökre terjedhetnek ki.
195. § (1) A KNBSZ-nél nem teljesíthet szolgálatot az,
a) aki büntetlen előéletű, de a bíróság bűncselekmény elkövetése miatt büntetőjogi felelősségét jogerős ítéletben
megállapította, aa) szándékos bűncselekmény miatt kiszabott, 5 évi vagy azt meghaladó végrehajtandó szabadságvesztés
büntetés esetén a mentesítés beálltától számított 12 évig,
ab) szándékos bűncselekmény miatt kiszabott, 5 évet el nem érő végrehajtandó szabadságvesztés esetén
a mentesítés beálltától számított 10 évig, ac) szándékos bűncselekmény miatt kiszabott, végrehajtásában felfüggesztett vagy részben felfüggesztett
szabadságvesztés esetén a mentesítés beálltától számított 8 évig,
ad) szándékos bűncselekmény miatt kiszabott közérdekű munka vagy pénzbüntetés esetén a mentesítés
beálltától számított 5 évig, ae) gondatlan bűncselekmény miatt kiszabott, végrehajtandó szabadságvesztés büntetés esetén a mentesítés
beálltától számított 8 évig, af) gondatlan bűncselekmény miatt kiszabott, végrehajtásában felfüggesztett szabadságvesztés esetén
a mentesítés beálltától számított 5 évig, ag) gondatlan bűncselekmény miatt kiszabott, közérdekű munka vagy pénzbüntetés esetén a mentesítés
beálltától számított 3 évig, b) akivel szemben a bíróság kényszergyógykezelést alkalmazott, a kényszergyógykezelést megszüntető végzés
jogerőre emelkedésétől számított 3 évig, c) akivel szemben a bíróság próbára bocsátást alkalmazott, a próbaidő, annak meghosszabbítása esetén
a meghosszabbított próbaidő elteltétől számított 3 évig. (2) Az (1) bekezdéstől a munkáltatói jogkört gyakorló eltekinthet, ha az eljárásra kizárólag katonai bűncselekmény miatt
került sor, és az eljárás a szolgálati feladatok törvényes, befolyástól mentes ellátását nem veszélyezteti.
(3) Az életvitel nem kifogástalan, ha a hivatásos állomány tagja
a) nem felel meg az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, feltéve hogy a (2) bekezdés alkalmazására nem
került sor, vagy b) a hivatásos állomány tagja nem alkalmas szolgálati feladatainak törvényes, befolyástól mentes ellátására.
(4) A munkáltatói jogkört gyakorló a (3) bekezdés szerinti körülmények ellenőrzését bármikor elrendelheti, ha
a tudomására jutott adatokból megalapozottan lehet következtetni a (3) bekezdés szerinti körülmények fennállására.
(5) A hivatásos állomány tagja köteles a 6. melléklet szerinti adatlapot kitölteni, ahhoz a saját, valamint a vele közös
háztartásban élő felnőtt korú közeli hozzátartozójának a 7. melléklet szerinti nyilatkozatát csatolni, és az adatok
változását a munkáltatói jogkört gyakorlónak 8 napon belül bejelenteni.
(6) A hivatásos állomány tagját az ellenőrzés megkezdéséről és befejezéséről nem kell tájékoztatni, az ellenőrzés
eredményét azonban közölni kell vele. (7) A (3) bekezdés b) pont alkalmazása során a munkáltatói jogkört gyakorló a hivatásos állomány tagjának szolgálaton
kívüli magatartását, a családi és a lakókörnyezeti kapcsolatait, a vagyoni és a jövedelmi viszonyait, valamint
a bűncselekményt elkövető vagy azzal gyanúsítható személyekkel fenntartott kapcsolatát mérlegelve dönt.
196. § (1) Fedőbeosztásban történő foglalkoztatás érdekében a főigazgató a miniszter egyetértésével hivatásos szolgálati
viszonyt létesíthet. Ebben az esetben legfeljebb 6 hónapig terjedő próbaidő köthető ki, továbbá a miniszter
a főigazgató javaslatára nemzetbiztonsági érdekből a 40. § (2) bekezdésétől eltérhet.
(2) A főigazgató a hivatásos állomány tagját fedőbeosztásba áthelyezheti. A szolgálati feladatok befejezését követően,
amennyiben a hivatásos állomány tagja részére a KNBSZ-nél más megfelelő szolgálati beosztás nem biztosítható,
a hivatásos állomány tagja a 46. § (1) bekezdés f) pontja szerint rendelkezési állományba áthelyezhető. A hivatásos
állomány fedőbeosztást ellátó tagjának szolgálati viszonyát folyamatosnak kell tekinteni, előmenetelére a speciális
beosztást betöltőkre vonatkozó rendfokozati előmeneteli szabályok az irányadók.
(3) A hivatásos állomány tagja nemzetbiztonsági feladatait külső munkaviszonyt létesítve is elláthatja, továbbá külső
intézményeknél és szervezeteknél is teljesíthet szolgálatot. A szolgálatteljesítést a főigazgató saját hatáskörben
szabályozza. 197. § (1) A vezénylés időtartama alatt a hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonya – a 62. § (2) bekezdése és a 68. §
kivételével – kizárólag az érintett kérelmére vagy a KNBSZ főigazgatójának javaslatára szüntethető meg.
(2) Meg kell szüntetni a hivatásos állomány tagjának vezénylését, ha nem felel meg a nemzetbiztonsági ellenőrzés vagy
a kifogástalan életvitel követelményének, valamint az ezekhez szükséges biztonsági, illetve hozzájáruló nyilatkozatot
határidőben nem tette meg. (3) A fedőbeosztásban foglalkoztatott hivatásos állományú katonákra a fedőbeosztásuk alatt fennálló jogviszonyuk
megszűnése esetén a 76. § rendelkezéseit alkalmazni kell, amennyiben a megszűnést követő naptári napon
áthelyezésre kerülnek kormányzati szolgálati, közszolgálati vagy közalkalmazotti jogviszonyba.
110. A VIII. és a IX. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
198. § (1) A 103. § (6) bekezdésétől eltérően a túlszolgálat naptári évenként legfeljebb 400 óra.
(2) Az ügyeleti- és a készenléti szolgálatok fajtáit, rendeltetésüket és működésüket a főigazgató határozza meg.
111. A X. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések 199. § (1) A főigazgató, valamint helyettese illetményét a munkáltatói jogkört gyakorló határozza meg azzal, hogy az
illetményalap huszonötszörösét nem haladhatja meg. A főigazgató közigazgatási államtitkári, helyettese helyettes
államtitkári vezetői juttatásokra jogosult. (2) Az illetménykiegészítés mértékére a 124. § (1) bekezdés a) pontja és a (2) bekezdés a) és b) pontja az irányadó.
(3) A hivatásos állomány tagjának a) beosztási illetménye 25%-áig terjedő titkosszolgálati pótlék, és
b) akciószolgálati pótlék állapítható meg. (4) A (3) bekezdés a) pont szerinti pótlékra jogosító szolgálati beosztásokat és a hozzá kapcsolódó pótlék mértékét
a miniszter a KNBSZ állománytáblájában határozza meg. E pótlék a szolgálati időpótlék számítása során nem vehető
figyelembe. (5) A (3) bekezdés b) pontja szerinti pótlék mértéke óránként az illetményalap 0,5%-a.
(6) A kiemelt idegennyelv-tudási pótlékra jogosító további idegen-nyelveket a főigazgató határozza meg.
XVII. FEJEZET A KÜLFÖLDI SZOLGÁLATOT TELJESÍTŐKRE VONATKOZÓ KÜLÖN SZABÁLYOK
112. Általános rendelkezések 200. § A külföldi szolgálatot teljesítőkre a nemzetközi szerződéseket, a nemzetközi megállapodásokat, a nemzetközi
szervezet által kiadott szabályzatokat, a fogadó országnak a külföldi fegyveres erők tagjaira is vonatkozó előírásait, az
adott nemzetközi missziót működtető nemzetközi szervezet által kiadott Egységes Műveleti Szabályokat, valamint
e törvény rendelkezéseit megfelelően kell alkalmazni. 113. A III. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
201. § (1) A 18. § szerint a külföldi szolgálatot teljesítővel szemben a külföldi rendészeti feladatot ellátó személy is eljárhat.
(2) A külföldi szolgálatot teljesítő a műveleti területen köteles betartani a személyes biztonságának megóvása vagy
a halaszthatatlan szolgálati feladatok ellátása érdekében a magyar és a külföldi szolgálati elöljáró által hozott,
a szolgálati hely elhagyásának módjára és feltételeire vonatkozó korlátozó rendszabályokat.
(3) Az állomány nemzetközi feladat végrehajtására felajánlott alegységhez tartozó tagja a feladat teljesítését
engedélyező közjogi döntést és a készenlét elrendelését követően a szolgálati helye szerinti települést, illetve
– amennyiben az nem esik egybe lakóhelyével – a lakóhelye szerinti települést csak a munkáltatói jogkört gyakorló
engedélyével hagyhatja el, és utazhat külföldre. (4) Az állomány tagja választójogát külföldön a választási eljárásról szóló törvény szerint gyakorolhatja.
114. Az V. és a VI. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
202. § (1) A 32. § (3) bekezdéstől eltérő rövidebb időtartamra is létesíthető szerződéses szolgálati viszony nemzetközi
kötelezettség teljesítéséből, vagy együttműködésből eredő szolgálati feladat végrehajtására, továbbá a tartós külföldi
szolgálat időtartamára létesített szerződéses szolgálati viszonyra is. (2) Nem köthető ki próbaidő a nemzetközi kötelezettség teljesítéséből, vagy együttműködésből eredő szolgálati feladat
végrehajtására kötött szerződés esetén. 203. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló az állomány tagját külföldi szolgálat ellátására vezényli. A munkáltatói döntés formai
és tartalmi követelményeit, feltételeit miniszteri rendelet a külföldi szolgálat jellege, illetve időtartama szerint
differenciáltan határozza meg. (2) Az állomány NKE-hez vezényelt tagja oktatói, tudományos ismeretei fejlesztése érdekében külföldi szolgálatra
vezényelhető. Az NKE a külföldi szolgálat ellentételezését saját költségvetése terhére kiegészítheti.
(3) A külföldi szolgálatra történő kiválasztási eljárás során az önkéntesen jelentkezőket előnyben kell részesíteni.
204. § (1) A vezénylés a külföldi szolgálati kötelezettség teljesítésének időtartamára szól.
(2) Az állomány tagja – a külföldön történő alkalmazás kivételével – 24 hónapon belül külföldi szolgálatra – több egymást
követő vezénylés esetén összességében is – legfeljebb 12 hónapra vezényelhető. Az egymást követő vezénylések
között legalább 2 hónapnak el kell telnie, kivéve, ha az ismételt vezénylésre az állomány tagjának kérelmére kerül sor.
(3) Az 1 évet meg nem haladó külföldi szolgálatra vezénylés időtartama az 1 év elteltét követően – az állomány tagjának
rendelkezési állományba helyezése nélkül – egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal szolgálati érdekből
meghosszabbítható, ha a hazaérkezés, utazás, áthelyezés körülményei azt indokolttá teszik.
(4) A tartós külföldi szolgálat, valamint – időtartamától függetlenül – a békefenntartásban való részvétel esetén
a kiutazást megelőzően a munkáltatói jogkört gyakorló írásban tájékoztatást nyújt a külföldi szolgálatot teljesítőnek
a külföldi szolgálattal együtt járó sajátos kötelezettségekről, és kapcsolódó juttatásokról, továbbá ezek teljesítéséhez
és igénybevételéhez kapcsolódó feltételekről. A tájékoztatás tárgyköreit és módját miniszteri rendelet határozza meg.
(5) A külföldi szolgálatra vezénylést a munkáltatói jogkört gyakorló bármikor írásban megszüntetheti. Ha a vezénylés
megszüntetésének oka a külföldi szolgálatot teljesítőnek nem felróható, a külföldi szolgálatra vezénylés soron kívüli
megszüntetéséhez közvetlenül kapcsolódó, számlával igazolt költségei megtérítésére jogosult. Ezen túl
kártalanításnak nincs helye. 115. A VII. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
205. § (1) A hivatásos állomány külföldi szolgálatot teljesítő tagja szolgálati viszonyáról a műveleti területen végzett külföldi
szolgálat ideje alatt nem mondhat le. (2) Ha a szerződéses állomány tagjának vállalt szolgálati ideje a külföldi szolgálatra vezénylés ideje alatt jár le, a kiutazását
megelőzően a felek a szerződését legalább a külföldi szolgálat idejére módosítják.
(3) Ha a (2) bekezdés alkalmazására előre nem látható körülmények miatt a kiutazást megelőzően nem kerülhetett sor,
a szerződés a külföldi szolgálati kötelezettség teljesítését követő 30. napig meghosszabbodik. E rendelkezés nem
alkalmazható akkor, ha munkáltatói jogkör gyakorlója a szerződés lejártakor a külföldi szolgálatot teljesítő kérelmére,
különös méltánylást érdemlő egyéni érdekre tekintettel a vezénylést megszünteti, és a szolgálati viszony 59. §
(1) bekezdés d) pontja szerinti megszűnését megállapítja. 116. A VIII. és a IX. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
206. § A külföldi szolgálatot teljesítő térítésmentes járványvédelmi ellátásként védőoltás és egyéb vizsgálat, szükség esetén
a karantén-rendelkezés tűrésére köteles. 207. § (1) Külföldi szolgálat esetén
a) ha az állomány tagja hazai illetménye mellett más pénzbeli juttatásban is részesül, a külszolgálat időtartamára
a 94–97. §-tól, a 100–102. §-tól, a 103. § (6) és (7) bekezdésétől, a 104. §-tól, a 105–107. §-tól miniszteri rendeletben
el lehet térni, b) a külföldi szolgálat jellegére tekintettel a 112–113. §-tól miniszteri rendeletben el lehet térni,
c) a 114. § (1) bekezdés szerinti a szolgálatteljesítési idő-kedvezmény legkésőbb a külföldi szolgálat befejezését
követő 30 napon belül jár, és d) az állomány tagja 24 órás őr- és ügyeleti szolgálat után 1 nap pihenőidőre jogosult, készenléti szolgálat után sem
pihenőidőre, sem szabadnapra nem jogosult. (2) Nem minősül túlszolgálatnak a külföldi szolgálatot teljesítő más ország területén eltöltött heti tevékenységének 40 óra
időtartamot meghaladó része, ha a külföldi szolgálatot teljesítő hazai illetménye mellett más pénzbeli juttatásban
részesül. (3) Ha munkaszüneti napon az ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítő más ország területén legalább 8 órában teljesít
szolgálatot, 1 nap szabadnapra jogosult. (4) Az állomány tagja által külföldi szolgálat ideje alatt igénybe vett Egységes Műveleti Szabályok szerinti műveleti
szabadnapot a 109. § (1)–(4) bekezdés, és a 110. § szerinti szabadság külföldi szolgálat idejével időarányos részébe be
kell számítani. Az Egységes Műveleti Szabályok szerinti műveleti szabadnap külföldi szolgálat ideje alatt igénybe nem
vett része a vezénylés megszűnését, megszüntetését követően nem adható ki.
117. Az XI., a XX. és a XXI. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
208. § (1) Miniszteri rendeletben meghatározott esetekben és feltételekkel az állomány tagja a külföldi szolgálattal együtt járó
többletköltségekhez való hozzájárulás céljából, a külföldi szolgálat időtartamára, a szolgálatteljesítés körülményeitől
– így különösen a fizikai és pszichikai igénybevételtől, az éghajlati viszonyoktól, továbbá a biztonsági helyzettől és
a veszélyesség mértékétől – függő összegű külszolgálati ellátmányra jogosult. Az állomáshelyen kialakult, a kiküldött
személyi biztonságát közvetlenül érintő válsághelyzet esetén a miniszter a külszolgálati ellátmányon felül utasításban
eseti jelleggel, határozott időtartamra külön pótlékot állapíthat meg.
(2) Miniszteri rendelet a külszolgálati ellátmány helyett az állomány ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítő tagjának
külföldi napidíjat állapíthat meg. Az önként vállalt ideiglenes külföldi szolgálat esetén az állomány tagja külföldi
napidíjáról előzetesen írásban lemondhat. (3) A miniszter rendeletben külföldi napidíj-kiegészítést állapíthat meg.
(4) A tartós külföldi szolgálatot teljesítő részére a külföldi szolgálata időtartama alatt megállapítható illetményelemek
körét és jogosultsági szabályait a miniszter rendeletben határozza meg.
(5) Miniszteri rendeletben meghatározottak szerint megbízási díjra jogosult a külföldi szolgálatot teljesítő, ha
megbízására külföldi szolgálat alatt eredeti beosztása mellett kerül sor.
(6) Az (1)–(4) bekezdés a hazai ösztöndíján felül a honvéd tisztjelöltre és a honvéd altiszt-jelöltre is irányadó. Ettől eltérően
a pályázati forrásból finanszírozott külföldi képzés esetén a honvéd tisztjelölt a hazai ösztöndíjára jogosult, továbbá
részére a kiküldő a rendelkezésére álló pályázati forrás terhére további juttatásokat állapíthat meg.
118. A XIII. és a XIV. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
209. § (1) Fegyelmi eljárás keretében kell elbírálni az állomány tagja által
a) nemzetközi műveletre vonatkozóan kiadott, az állomány tagjára is kötelező szabálynak a külföldi szolgálat ideje
alatt elkövetett megsértését, és b) külföldi szolgálati ideje alatt külföldön elkövetett bármely szabálysértést, ha annak elbírálását nemzetközi
szerződés lehetővé teszi. (2) A külföldi szolgálat ideje alatt elkövetett fegyelemsértés esetén a fegyelmi eljárást elsősorban a külföldi szolgálati
helyen kell lefolytatni. Ha a külföldi szolgálati helyén fegyelmi felelősségre vonásra nincs lehetőség, az elévülés kezdő
napja a külföldi szolgálat alatt elkövetett fegyelemsértés esetén a vezénylés megszűnésének napja.
(3) Ha megalapozottan feltételezhető, hogy a fegyelmi eljárás során a 147. § (1) bekezdés f) vagy g) pontja szerinti fenyítés
kiszabására kerül sor, a fegyelemsértés súlyától és a külföldi szolgálatot teljesítők szolgálati rendhez való viszonyától
függően a munkáltatói jogkört gyakorló a fegyelmi fenyítés kiszabása mellett az eljárás alá vont személy külföldi
szolgálatra vezénylését soron kívüli megszünteti. (4) Külföldi szolgálat ideje alatt elkövetett fegyelemsértés esetén fenyítésként pénzbírság is kiszabható, melynek
legalacsonyabb összege ötezer forint, legmagasabb összege százezer forint lehet.
210. § Mentesül a kártérítési felelősség alól az állomány tagja, ha a kárt a műveleti területen történt szolgálatteljesítés során
adott műveleti körülmények okozták, vagy a kár – mérlegelést lehetővé nem tevő – műveleti szükség következménye.
119. A XVIII. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések 211. § (1) Az önkéntes tartalékos katona a szerződés megkötésekor a külföldi szolgálatteljesítést írásban kizárhatja. A kizárás
bármikor indokolás nélkül írásban visszavonható. (2) A külföldi szolgálatteljesítés időtartama a 216. § (3) és (4) bekezdésben meghatározott időtartamon felül miniszteri
rendeletben meghatározott módon meghosszabbítható. XVIII. FEJEZET AZ ÖNKÉNTES TARTALÉKOS KATONÁRA VONATKOZÓ KÜLÖN SZABÁLYOK
120. Általános rendelkezések 212. § (1) Az önkéntes tartalékos katonára e törvény állomány tagjára vonatkozó rendelkezéseit az e Fejezetben foglalt
eltérésekkel, megfelelően kell alkalmazni. (2) Nem alkalmazható a 23. § (2) bekezdése, a 25. § (1) bekezdése, a 46–48. §, az 57. §, az 59. § (2) bekezdés b), c) és
e) pontja, a 61–67. §, a 68. § (1) bekezdés b), h) és n) pontja, a 69. §, a 71–74. §, a 76. §, a 81–86. §, a 87. § (2) bekezdése,
a 88–91. §, a 109–118. §, a 120. §, 123. §, a 125–128. §, a 132. §, a 134. §, a 137–138. §, és a 140. § (2) bekezdés a), c)–e),
g)–i) pontja. (3) Az önkéntes tartalékos katona önkéntes tartalékos szolgálati viszonyban teljesít katonai szolgálatot, amelyben
mindkét felet jogszabályban és a felek által kötött szerződésben meghatározott kötelezettségek terhelik, és
jogosultságok illetik meg. (4) Az önkéntes tartalékos katona tényleges szolgálatteljesítésének minősül a külföldi szolgálatteljesítés, valamint a 216. §
(3) és (4) bekezdése szerinti szolgálatteljesítés időtartama. 121. Az V. és a VI. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
213. § (1) Önkéntes műveleti tartalékos szolgálati viszony határozott, míg az önkéntes védelmi tartalékos szolgálati viszony
határozatlan időre létesíthető. Az önkéntes műveleti tartalékos szolgálat a vállalt szolgálati idő lejártával, miniszteri
rendeletben meghatározottak szerint, a szerződés módosításával meghosszabbítható. (2) Ha az önkéntes tartalékos szolgálati viszony létesítésére a hivatásos vagy a szerződéses szolgálati viszony
megszűnésével egyidejűleg kerül sor, az önkéntes tartalékos katona egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági
vizsgálatától el kell tekinteni, feltéve, hogy a hivatásos vagy a szerződéses szolgálati viszony nem az állomány tagjának
egészségi, vagy pszichikai állapota miatt került megszüntetésre. 214. § (1) Az önkéntes tartalékos katona szerződésében legalább 3, de legfeljebb 6 hónapig terjedő próbaidőt kell kikötni. Nem
kell próbaidőt kikötni, ha az önkéntes tartalékos szolgálati viszony létesítésére a hivatásos vagy a szerződéses
szolgálati viszony megszűnésével egyidejűleg kerül sor. (2) Az önkéntes tartalékos katona honvéd esküt tesz.
(3) Az önkéntes tartalékos katona a rendelkezésre állás időszakában is köteles bejelenteni a munkáltatói jogkör
gyakorlójának az országgyűlési képviselői, az európai parlamenti képviselői, a főpolgármesteri, a polgármesteri, a helyi
önkormányzati képviselői és a nemzetiségi önkormányzati képviselői választáson jelöltként történt nyilvántartásba
vételét, a jelöltségtől való visszalépését, a tisztségbe történt megválasztását, és annak elmaradását. A jelöltként
történő nyilvántartásba vételtől tényleges szolgálatteljesítésre nem hívható be, és a tisztségbe történt
megválasztásakor az önkéntes tartalékos szolgálati viszonya e törvény erejénél fogva megszűnik.
122. A VII. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések 215. § (1) Megszűnik az önkéntes tartalékos szolgálati viszony akkor is, ha
a) az önkéntes védelmi tartalékos katona hivatásos, szerződéses vagy önkéntes műveleti tartalékos szolgálati
viszonyt létesít, b) az önkéntes műveleti tartalékos katona hivatásos, szerződéses vagy önkéntes védelmi tartalékos szolgálati
viszonyt létesít, c) az önkéntes tartalékos katona meghagyásban részesülő munkakörbe kerül.
(2) Megszüntethető az önkéntes tartalékos szolgálati viszony bármelyik fél által tett egyoldalú jognyilatkozattal,
indokolás nélkül. Az egyoldalú megszüntetés esetén az önkéntes tartalékos szolgálati viszony a jognyilatkozat
közlését követő legalább 3, legfeljebb 8 hónap elteltével szűnik meg. A felek ennél rövidebb időpontban is
megállapodhatnak. E bekezdést a rendelkezésre állás időszakában is alkalmazni kell.
(3) Ha az önkéntes tartalékos katona kezdeményezi a szerződés megszüntetését, részére az illetmény és a rendelkezésre
állási díj időarányos részét ki kell fizetni. (4) Ha az önkéntes tartalékos katona szerződésének megszüntetésére közös megegyezéssel vagy a Honvédség
kezdeményezésére kerül sor, a megkezdett év után járó rendelkezésre állási díjat részére teljes összegben ki kell fizetni.
(5) Ha az önkéntes tartalékos katona szerződéses szolgálati viszonyt létesít, visszafizetési kötelezettség nem terheli.
123. A VIII., a IX. és a XII. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
216. § (1) Az önkéntes tartalékos katona tényleges szolgálatteljesítését miniszteri rendeletben meghatározott módon és időben
közölt behívóparancs vagy bevonulási parancs (a továbbiakban: elrendelő okmány) rendeli el. Az elrendelő okmány
tartalmi elemeit, valamint alkalmazási körét miniszteri rendelet határozza meg.
(2) A tényleges szolgálatteljesítésre történő behívás tervezett időpontját – a negyedév megjelölésével – a tárgyévet
megelőző év utolsó negyedévében a miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzé kell tenni. A tényleges
szolgálatteljesítés elhalasztásának módját és feltételeit jogszabály határozza meg.
(3) Az önkéntes tartalékos katona beosztására történő felkészítésre – katonai előképzettsége szerint differenciáltan – első
alkalommal legfeljebb 25 napra, ezt követően a szerződésben foglalt időtartamig évente legfeljebb 15 napra hívható
be. Ha az önkéntes tartalékos katona beosztásra történő felkészítése az e bekezdésben foglalt időtartamot meghaladó
szervezetszerű tanfolyamon történik, ez az önkéntes tartalékos katona beleegyezésével a tanfolyam elvégzéséhez
szükséges időtartammal meghosszabbítható. (4) A beosztására történő felkészítésen kívül az önkéntes tartalékos katona 3 évente összesen legfeljebb 6 hónap
tényleges szolgálatteljesítésre behívható. Ez az időtartam az önkéntes tartalékos katona beleegyezésével
meghosszabbítható. 217. § (1) Az önkéntes tartalékos katona meghatározott honvédségi szervezetben, vagy ennek állományából létrehozott
ideiglenes kötelékben, valamint egyéni beosztásban teljesíthet szolgálatot. (2) Az önkéntes tartalékos katona előmenetelére a szerződésben foglaltakat kell alkalmazni.
(3) Az önkéntes tartalékos katona teljesítményértékelését a tényleges szolgálatteljesítés évében kell elkészíteni.
218. § (1) Az önkéntes tartalékos katona a) szolgálatteljesítési ideje nem haladhatja meg a heti 60 órát,
b) pihenőideje nem lehet kevesebb 8 óra időtartamnál, és
c) részére hetente legalább 1 pihenőnapot ki kell adni.
(2) Amennyiben a tényleges szolgálatteljesítés időtartama az adott évben a 60 napot meghaladja, az önkéntes tartalékos
katona szabadságra jogosult. A szabadság mértéke évente a tényleges szolgálatteljesítés időtartama szerint
időarányosan 25 nap. (3) A 108. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben az önkéntes tartalékos katona részére a felkészítés időszakában
legfeljebb 2 munkanap szolgálatmentességi idő engedélyezhető. (4) Az önkéntes tartalékos katonának a felgyógyulásig, vagy a végső fogyatékosság kialakulásáig, de legfeljebb évente
60 napig egészségügyi szabadság jár. Az egészségügyi szabadság nem haladhatja meg a tényleges szolgálatteljesítés
időtartamát. Az egészségügyi szabadság idejére járó távolléti díj tekintetében az önkéntes tartalékos katona évente
a 121. § (1) bekezdés b) pontja szerinti 30 nap tényleges szolgálatteljesítéssel időarányos részére jogosult.
(5) Az önkéntes tartalékos a munkáltatói jogkört gyakorlónál kérelmezheti gyógykezelésének honvédségi egészségügyi
intézményben történő folytatását. 124. A X. és a XI. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
219. § (1) Az önkéntes tartalékos katona a tényleges szolgálatteljesítése időtartamára
a) az állománytábla szerinti szolgálati beosztásához tartozó besorolási kategóriának megfelelő beosztási
illetményre, b) a viselt rendfokozatának megfelelő honvédelmi pótlékra,
c) az iskolai végzettségének és a szolgálati helyének függvényében illetménykiegészítésre, és
d) miniszteri rendeletben meghatározottak szerint laktanyai elhelyezésre, térítésmentes élelmezési, ruházati
ellátásra és helyközi utazási költségeinek a megtérítésére jogosult.
(2) Ha a szolgálati járandóságban részesülő önkéntes tartalékos katona tényleges szolgálatteljesítése évente
a) a 60 napot nem haladja meg, akkor illetményre és díjra nem jogosult,
b) a 60 napot meghaladja, akkor a 60 napot meghaladó időtartamra az önkéntes tartalékos katonát illetményként
a besorolási illetményének és az irányadó időszakra folyósított szolgálati járandóságának különbözete illeti meg.
(3) Az önkéntes tartalékos katona illetményéről és díjáról írásban lemondhat.
(4) Az önkéntes védelmi tartalékos katona egyszeri alkalommal az illetményalap 45%-ában megállapított szerződéskötési
díjra jogosult. (5) Az önkéntes műveleti tartalékos katona évente rendelkezésre állási díjra jogosult, melynek összege a mindenkori
minimálbér 50%-a. 125. A XIII. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
220. § (1) Az önkéntes tartalékos katonával szemben fegyelmi fenyítésként pénzbírság is kiszabható. A pénzbírságot az
önkéntes tartalékos katona a határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül köteles a szolgálati helyén
befizetni. Nem szabható ki pénzbírság, ha az önkéntes tartalékos katona az illetményéről vagy a díjáról lemondott.
(2) A munkáltatói jogkört gyakorló kérelemre legfeljebb 6 havi részletfizetést vagy halasztást engedélyezhet. Ha az
önkéntes tartalékos katona az esedékes részlet befizetését elmulasztja, a pénzbírság egy összegben esedékessé válik,
és azt az illetményéből vagy a rendelkezésre állási díjából le kell vonni.
(3) A fegyelmi felelősség megállapításának rendeleti szabályozása során a miniszter az önkéntes tartalékos katonákra az
általánostól eltérő szabályokat állapíthat meg. (4) Az önkéntes tartalékos katona ellen indított fegyelmi eljárásban – annak lefolytatása szempontjából – a rendelkezésre
állás időszaka nem minősül tartós távollétnek, akadályoztatásnak. Az önkéntes tartalékos katonát a rendelkezésre állás
időszakában meghallgatás érdekében vizsgáló keresi fel. 126. A XIV. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
221. § (1) Ha az önkéntes tartalékos katona az illetményéről lemondott, gondatlan károkozással okozott kárért az alapilletménye
50%-ának mértékéig felel. A kár megtérítését a munkáltatói jogkört gyakorló elengedheti az önkéntes tartalékos
katona jövedelmi, vagyoni és szociális helyzetére figyelemmel. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően mentesül a szolgálati járandóságban részesülő önkéntes tartalékos katona
a gondatlanságból okozott kár megtérítése alól, ha a tényleges szolgálatteljesítés ideje az évi 60 napot nem haladja
meg. 127. A XV. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések 222. § (1) Az önkéntes tartalékos katona a rendelkezésre állás ideje alatt jogorvoslati jogát gyakorolhatja, és keresettel fordulhat
a bírósághoz a szolgálati viszonyból származó jogvita esetén.
(2) A munkáltatói jogkört gyakorló szolgálati viszonnyal összefüggésben keletkezett kárigényét a rendelkezésre állás
időszakában is a honvédségi szervezet székhelye szerint illetékes közigazgatási és munkaügyi bíróságon fizetési
meghagyással vagy keresetlevéllel érvényesítheti. XIX. FEJEZET A NYUGÁLLOMÁNYÚ KATONÁRA VONATKOZÓ KÜLÖN SZABÁLYOK
223. § (1) Méltatlan az egyenruha viselésére és a rendfokozat használatára az a nyugállományú katona,
a) aki egyenruhában nyilvános helyen, mások előtt megbotránkozást keltő magatartást tanúsít,
b) aki a Honvédség tekintélyét és a működéséhez szükséges közbizalom megóvását veszélyeztető tevékenységet
folytat vagy magatartást tanúsít, c) akit szándékos bűncselekmény elkövetése miatt a bíróság szabadságvesztésre ítélt.
(2) A méltatlanná válás tényét vizsgálat keretében kell megállapítani, az eltiltást határozatba kell foglalni. A vizsgálat
lefolytatásának rendjét, a vizsgálatra és a döntésre jogosultat, az eljárási határidőket, a határozat formai és tartalmi
követelményeit a miniszter rendeletben határozza meg. 224. § (1) A nyugállományú katona a nyugállományba helyezését követő 1 éves jogvesztő határidőn belül nyújthat be szolgálati
panaszt. (2) A 139. §-t megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy miniszteri rendelet határozza meg a nyugállományú katona
kegyeleti minősítésére jogosult személyt. XX. FEJEZET A HONVÉD TISZTJELÖLTRE VONATKOZÓ KÜLÖN SZABÁLYOK
128. Általános rendelkezések 225. § (1) A honvéd tisztjelöltekre e törvény állomány tagjára vonatkozó rendelkezéseit az e Fejezetben foglalt eltérésekkel,
megfelelően kell alkalmazni. (2) Nem alkalmazható a 33. § (3) bekezdése, a 34–36. §, a 38. § (1), (2) és (6) bekezdése, a 39. §, a 40. § (2) bekezdése, a 41. §
(1)–(4) bekezdése, a 42–58. §, az 59. § (1) bekezdés d) és e) pontja, (2) bekezdés b) és c) pontja, a 61. § (1), (2) és
(5) bekezdése, a 62–67. §, a 68. § (1) bekezdés a), b), g)–k) pontja, a 69. §, a 70. § (3) bekezdése, a 71–76. §, a 77. §
(2)–(4) bekezdése, a 83–91. §, a 94–101. §, a 103–104. §, a 108. § (1) bekezdés g), j) és k) pontja, (3) bekezdése,
a 109–113. §, a 114. § (4) bekezdése, a 115–118. §, a 119. § (1)–(2) bekezdése, a 120–128. §, a 132–138. §, a 140. §
(5) bekezdése, a 142–144. §. (3) A honvéd tisztjelölt tisztjelölti szolgálati viszonyban teljesít katonai szolgálatot, amelyben mindkét felet
jogszabályban és a felek által kötött ösztöndíjszerződésben meghatározott kötelezettségek terhelik, és jogosultságok
illetik meg. A honvéd tisztjelölt elsődleges szolgálati kötelezettsége a választott tiszti katonai életpályára történő
felkészülés. 129. A II. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések 226. § A honvéd tisztjelölt képviseletében a kari hallgatói önkormányzat is eljárhat.
130. Az V. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések 227. § (1) A honvédtiszti alapképzésre felvételt nyert személy az ösztöndíjszerződés megkötésével honvéd tisztjelölti
állományba kerül. Honvédtiszti alapképzésben ösztöndíjszerződés megkötése nélkül hallgatói jogviszony nem
létesíthető, és nem tartható fenn. (2) A tisztjelölti szolgálati viszony létesítésének további feltétele, hogy a honvéd tisztjelölttel szemben hallgatói
jogviszonyt kizáró körülmény nem áll fenn. Nem köthető ösztöndíjszerződés azzal, akinek ösztöndíjas hallgatói
jogviszonya vagy tisztjelölti szolgálati viszonya kizárás-fenyítés jogerős kiszabásával, lemondással, tanulmányi
kötelezettség önhibából történő elmulasztása miatt vagy méltatlanság jogerős megállapításával szűnt meg.
(3) Az ösztöndíjszerződést, és annak módosítását írásba kell foglalni. A honvéd tisztjelölt az ösztöndíjszerződés
megkötésével vállalja, hogy honvédtiszti tanulmányait legjobb képességei szerint folytatja, és hivatásos állományba
vételét követően, legalább a honvédtiszti alapképzés kétszeresének megfelelő időtartamban a Honvédségnél
szolgálatot teljesít. A Honvédség azt vállalja, hogy a honvéd tisztjelölt honvédtiszti tanulmányait támogatja, ezek
befejezését követően hivatásos állományba veszi, és megfelelő szolgálati beosztásban foglalkoztatja.
(4) A honvéd tisztjelölt a beiratkozást követő egy félév időtartamban katonai alapfelkészítésen vesz részt. A katonai
alapfelkészítés megkezdése előtt a honvéd tisztjelölt honvéd esküt tesz.
(5) Az ösztöndíjszerződésben a katonai alapfelkészítést tartalmazó félév idejére próbaidőt kell kikötni. A próbaidő alatt
a tisztjelölti szolgálati viszonyt bármelyik fél indokolás nélkül, azonnali hatállyal megszüntetheti. A próbaidő alatt meg
kell szüntetni a tisztjelölti szolgálati viszonyát annak, aki a katonai alapfelkészítést önhibájából nem teljesíti, vagy
a nemzetbiztonsági követelményeknek nem felel meg. (6) A korábban folytatott katonai felsőfokú tanulmányok elismerésével megkötött ösztöndíjszerződésben – amennyiben
a honvéd tisztjelölt ismételt katonai alapfelkészítésére nem kerül sor – 6 hónap próbaidőt kell kikötni.
131. A VII. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések 228. § (1) A tisztjelölti szolgálati viszony közös megegyezéssel történő megszüntetésének minősül, ha a 229. § (1) bekezdés
szerinti engedélyt a munkáltatói jogkört gyakorló megadja. Ennek hiányában, ha az érintett a tisztjelölti szolgálati
viszonyát nem kívánja fenntartani, a (2) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A 61. § (3) bekezdése szerinti időszak kivételével a honvéd tisztjelölt a tisztjelölti szolgálati viszonyát egyoldalú
jognyilatkozattal megszüntetheti. Ha a honvéd tisztjelölt kérelmére a felek rövidebb határidőben nem állapodnak
meg, a tisztjelölti szolgálati viszony a jognyilatkozat közléstől számított 30 nap elteltével – a munkáltatói jogkört
gyakorló külön intézkedése nélkül – megszűnik. (3) A munkáltatói jogkört gyakorló a tisztjelölti szolgálati viszonyt egyoldalú jognyilatkozattal megszüntetheti, ha
a honvéd tisztjelölt határidőn belül önhibájából nem tesz eleget az ösztöndíjszerződésben előírt kötelezettségeinek,
vagy ha nemzetbiztonsági szempontból a szolgálatra alkalmatlanná vált. Ha e törvény eltérően nem rendelkezik,
a tisztjelölti szolgálati viszony a jognyilatkozat közlésétől számított 30. nap elteltével megszűnik.
(4) A tisztjelölti szolgálati viszony e törvény erejénél fogva szűnik meg
a) kizárás fenyítés jogerőre emelkedésével, b) a hallgatói jogviszony megszűnésének napján, kivéve, ha a hallgatói jogviszony a felsőfokú végzettséget tanúsító
oklevél kiállításának napján szűnik meg, c) a tiszti állományba vétellel, vagy
d) az altiszti állományba vétellel. (5) A tisztjelölti szolgálati viszony megszűnésének napján – a munkáltatói jogkört gyakorló külön intézkedése nélkül – az
ösztöndíjszerződés hatályát veszti. A tisztjelölti szolgálati viszony megszűnésekor, megszüntetésekor a honvéd
tisztjelölt köteles a Honvédséggel elszámolni. (6) Ha a tisztjelölti szolgálati viszony a honvéd tisztjelöltnek felróható okból szűnik meg, a honvéd tisztjelölt a képzés
költségeit miniszteri rendeletben meghatározottaknak megfelelően köteles megtéríteni. A megtérítési kötelezettség
a tisztjelölti szolgálati viszony megszűnését követő naptól esedékes.
229. § (1) A honvéd tisztjelölt kérelmére a munkáltatói jogkört gyakorló a szolgálat érdekére, vagy a honvéd tisztjelölt különös
méltánylást érdemlő egyéni érdekére tekintettel miniszteri rendeletben meghatározottak szerint engedélyezheti az
altiszti, vagy a legénységi állományba vételt, továbbá azt, hogy a honvéd tisztjelölt tanulmányait honvéd
altiszt-jelöltként folytathassa. (2) A honvéd tisztjelöltek esetében a tanulmányok honvéd altiszt-jelöltként való folytatására csak az egységes
alapkiképzés befejezéséig van lehetőség. 132. A VI., a VIII. és a IX. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
230. § (1) A honvéd tisztjelölt az MH Ludovika Zászlóalj (a továbbiakban: Zászlóalj) tisztjelölti szolgálati beosztásában
rendfokozat nélkül teljesít szolgálatot. (2) A katonai érintkezés során a honvéd tisztjelöltet az alapfelkészítést követően az első évfolyamon őrmesteri,
a másodikon törzsőrmesteri, a harmadikon főtörzsőrmesteri, a negyedik évfolyamon zászlósi rendfokozathoz
kapcsolódó, a szolgálati szabályzatban rögzített kötelességek terhelik, és – ide nem értve a járandóságokat – jogok
illetik meg. (3) A honvéd tisztjelölt szolgálatteljesítése kiképzési időnek minősül, melyet úgy kell megállapítani, hogy az a honvéd
tisztjelölt tanulmányi kötelezettségeinek teljesítését ne veszélyeztesse. A honvéd tisztjelölt laktanyai elhelyezésre
jogosult és kötelezett. (4) A honvéd tisztjelölt hallgatói jogviszonyának szünetelése a tisztjelölti szolgálati viszonyának fennállását nem érinti.
A honvéd tisztjelölt a munkáltatói jogkört gyakorlótól kérheti, hogy a hallgatói jogviszonya szüneteltetésével
egyidejűleg különös méltánylást érdemlő egyéni érdekére tekintettel a tisztjelölti szolgálati viszony szünetelését
engedélyezze. (5) A honvéd tisztjelölt kizárólag a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai
felsőoktatásról szóló törvényben meghatározott szolgálati feladat ellátására vezényelhető, továbbá rajparancsnoki
vagy szakaszparancsnoki gyakorló feladatok ellátására kijelölhető. 133. A X. és a XI. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
231. § (1) Ha a törvény eltérően nem rendelkezik, a honvéd tisztjelölt havonta ösztöndíjra jogosult. Az ösztöndíj
a 8. mellékletben meghatározottak szerint alapösztöndíjból, alapösztöndíj-kiegészítésből, a tanulmányi pótlékból,
valamint egyéb pótlékokból áll. Az ösztöndíj összegét az egyes ösztöndíj elemekre meghatározott szorzószámok és az
illetményalap szorzataként kell kiszámolni. Tört időszak esetén az alapösztöndíj, az alapösztöndíj-kiegészítés,
tanulmányi pótlék összegét időarányosan, az adott hónap naptári napjainak figyelembevételével kell meghatározni.
Az ösztöndíjra az illetményfolyósítás, és a visszatartás szabályait megfelelően alkalmazni kell.
(2) Nem jogosult ösztöndíjra a honvéd tisztjelölt, ha a honvéd tisztjelölti szolgálati viszonya szünetel, valamint ha
jogellenesen távol van. (3) A honvéd tisztjelölt miniszteri rendeletben meghatározottak szerint laktanyai elhelyezésre, térítésmentes élelmezési,
ruházati ellátásra, tanszertámogatásra, helyközi utazási költségének megtérítésére, ezen túlmenően egyes
költségtérítésre és szociális juttatásokra jogosult. 134. A XIII. és a XIV. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
232. § (1) Ha a honvéd tisztjelölt a tisztjelölti szolgálati viszonyából, vagy a hallgatói jogviszonyából eredő kötelezettségét
vétkesen megszegi, fegyelemsértést követ el. A honvéd tisztjelölttel szemben fenyítésként a 147. § (1) bekezdés
a)–c) pontja és a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 55. § (2) bekezdés c) és e) pontja szerinti fegyelmi
büntetés szabható ki azzal, hogy a c) pont szerint az ösztöndíj legfeljebb 5 hónapra 10–50%-kal csökkenthető. Az
elévülésre a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 55. § (4) bekezdését kell alkalmazni.
(2) A honvéd tisztjelölt beosztásából – tanulmányok folytatásától való eltiltás nélkül – legfeljebb a büntető-, a fegyelmi-,
és a méltatlansági eljárás jogerős befejezéséig akkor függeszthető fel, ha a szolgálati helytől távoltartása az általa
elkövetett cselekmény súlya vagy jellege miatt indokolt. (3) A honvéd tisztjelölt kártérítési felelőssége kiterjed a tisztjelölti szolgálati viszonyából, és a hallgatói jogviszonyából
eredő kötelezettségének vétkes megszegésével okozott kár megtérítésére is.
(4) A fegyelmi és a kártérítési eljárás jogszabályban nem szabályozott kérdéseiben az NKE fegyelmi és kártérítési
szabályzatának rendelkezéseit kell alkalmazni. XXI. FEJEZET A HONVÉD ALTISZT-JELÖLTEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN SZABÁLYOK
135. Általános rendelkezések 233. § (1) A honvéd altiszt-jelöltekre e törvény állomány tagjára és a honvéd tisztjelöltre vonatkozó rendelkezéseit az
e Fejezetben foglalt eltérésekkel, megfelelően kell alkalmazni. (2) Nem alkalmazható a 33. § (3) bekezdése, a 34–36. §, a 38. § (1), (2) és (6) bekezdése, a 39. §, a 40. § (2) bekezdése, a 41. §
(1)–(4) bekezdése, a 42–58. §, az 59. § (1) bekezdés d) és e) pontja, (2) bekezdés b) és c) pontja, a 61. § (1), (2) és
(5) bekezdése, a 62–67. §, a 68. § (1) bekezdés a), b), g)–k) pontja, a 69. §, a 70. § (3) bekezdése, a 71–76. §, a 77. §
(2)–(4) bekezdése, a 83–91. §, a 94–101. §, a 103–104. §, a 108. § (1) bekezdés g), j) és k) pontja, (3) bekezdése,
a 109–113. §, a 114. § (4) bekezdése, a 115–118. §, a 119. § (1)–(2) bekezdése, a 120–128. §, a 132–138. §, a 140. §
(5) bekezdése, a 142–144. §. 234. § (1) A honvéd altiszt-jelölt altiszt-jelölti szolgálati viszonyban teljesít katonai szolgálatot, amelyben mindkét felet
jogszabályban és a felek által kötött ösztöndíjszerződésben meghatározott kötelezettségek terhelik, és jogosultságok
illetik meg. A honvéd altiszt-jelölt elsődleges szolgálati kötelezettsége a választott altiszti katonai életpályára történő
felkészülés. (2) Az MH Altiszti Akadémia parancsnokának vagy a szakképzésért felelős helyettesének meg kell felelnie a nemzeti
köznevelésről szóló törvényben az intézményvezetői megbízáshoz előírt feltételeknek.
(3) Ha a szakképzésért felelős helyettes teljesíti az (2) bekezdésben foglaltakat, akkor ő gyakorolja a honvéd altiszt-jelölt
tanulói jogviszonyával kapcsolatos jogköröket. 136. Az V. és a VII. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések
235. § (1) A nemzeti köznevelésről szóló törvény szerinti szolgálatra alkalmasság magában foglalja az egészségi, pszichikai és
fizikai alkalmasságának szabályairól szóló rendeletben előírt alkalmassági követelményeknek megfelelést, valamint
a nemzetbiztonsági szempontú alkalmasságot. (2) A 227. § (4) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a katonai alapfelkészítés 3 hónap.
(3) A 227. § (5) és (6) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a próbaidő 3 hónap.
(4) A törvény erejénél fogva szűnik meg az altiszt-jelölt szolgálati viszonya, ha a honvéd altiszt-jelölt tanulói jogviszonya
megszűnik, vagy ha a honvéd altiszt-jelölt a tanulmányi kötelezettségét a jogszabályokban vagy a katonai szakképzést
folytató szervezet szervezeti és működési szabályzatában megengedett mértéket meghaladóan nem teljesítette.
137. A VI. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések 236. § (1) A honvéd altiszt-jelölt az altiszt-jelölti szolgálati viszonyának fenntartása mellett a munkáltatói jogkört gyakorló
engedélyével az első félév végéig, legfeljebb egyszer ágazatot, vagy szakirányt válthat. A honvéd altiszt-jelölt
a munkáltatói jogkört gyakorló engedélyével folytathat külföldön tanulmányokat, létesíthet vendégtanulói
jogviszonyt. (2) A honvéd altiszt-jelölt köteles különösen a) részt venni a Hvt. 36. § (1) bekezdés a)–f) pontja és (2) bekezdése szerinti feladatok ellátásában,
b) a haza katonai védelmére felkészülni, részt venni az ehhez szükséges kiképzésen, és a tanórán kívüli katonai
felkészítésen, tanulmányi kötelezettségét teljesíteni, c) őr-, ügyeleti, készenléti és futárszolgálatot, katonai rendészeti szolgálatot, valamint díszelgési és kegyeleti
feladatokat ellátni, d) kijelölés alapján alegység-parancsnoki feladatokat ellátni,
e) megelőző védelmi helyzetben és rendkívüli állapot idején egyéb katonai feladat ellátására,
f) közreműködni a honvédelmi nevelés programjának megvalósításában, g) a Honvéd Vezérkar főnöke által elrendelt feladatokat ellátni,
h) a minősített adat védelmére vonatkozó szabályokat betartani, és
i) óvni és rendeltetésszerűen használni a rábízott haditechnikai eszközöket és felszerelési tárgyakat.
(3) A (2) bekezdés a)–g) pontjában meghatározott szolgálati feladat ellátására a honvéd altiszt-jelölt vezényelhető.
E feladatok végrehajtásának ideje alatt igazoltnak kell tekinteni a tanulmányi kötelezettségektől való távolmaradást és
biztosítani kell a tanulmányi kötelezettség utólagos teljesítésének lehetőségét.
138. A XIII. Fejezethez kapcsolódó rendelkezések 237. § (1) A fegyelmi eljárás során a 147. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti fenyítés, valamint a nemzeti köznevelésről szóló
2011. évi CXC. törvényben foglaltak szerint meghatározott kedvezmények, juttatások csökkentése, megvonása vagy
kizárás fegyelmi büntetés szabható ki. (2) Az elévülésre a nemzeti köznevelésről szóló törvényt kell alkalmazni.
XXII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 139. Felhatalmazó rendelkezések 238. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) az állami készfizető kezesség vállalására, továbbá a magántulajdonú lakás megszerzéséhez nyújtott
kedvezményes kamatozású hitelintézeti kölcsön feltételeire és igénybevételére vonatkozó részletes szabályokat,
b) a más szervhez történő vezénylésre vonatkozó megállapodás megkötésének kezdeményezésére, a vezénylésre
kerülők kiválasztására, a vezénylésre vonatkozó megállapodás kötelező tartalmi elemeire, a Honvédség és a más
szerv közötti együttműködés feladataira, a költségek viselésére vonatkozó szabályokat,
c) az egyes központosított egészségügyi szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások igénybevételének szabályait,
valamint az egészségügyi ellátás rendjét, d) az állomány tagjára vonatkozó teljesítményértékelés kötelező elemeit, és a kötelező elemekhez kapcsolódó
eljárási rendet, és e) a célfeladatra vonatkozó részletes szabályokat.
(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben megállapítsa
1. a szolgálati viszony létesítésével, módosításával, megszűnésével, megszüntetésével, a Honvédség tájékoztatási
kötelezettsége teljesítésével, a szolgálati viszony megszűnésekor, megszüntetésekor az elszámolással és az
igazolással kapcsolatos szabályokat, 2. a külföldi szolgálatteljesítéssel, a tisztjelölti, az altiszt-jelölti, az önkéntes tartalékos szolgálati viszonnyal,
a nyugállományú katona és a szolgálaton kívüliek jogállásával összefüggő személyügyi feladatokkal kapcsolatos
szabályokat, 3. a miniszter munkáltatói jogkörébe nem tartozó munkáltatói jogköröket, a munkáltatói részjogköröket, e jogkörök
gyakorlására jogosultak körét és hatáskörüket, 4. a munkáltatói döntések és a jognyilatkozatok kiadásának rendjét, ezek tartalmi követelményeit, a képviselet
szabályait, a külföldre utazás bejelentésének szabályait, 5. az önkéntes tartalékos katona behívásának rendjét, a szolgálat elhalasztásának feltételeit, a halasztásra vonatkozó
kérelem elbírálásának rendjét, 6. azokat a szolgálati beosztásokat, amelyek pályázat útján tölthetők be, a pályázat kiírásának és elbírálásának
rendjét, 7. a rész-szolgálatteljesítés engedélyezésére vonatkozó szabályokat, a kérelem tartalmi elemeit,
8. az állomány tagjára vonatkozó teljesítményértékelés ajánlott elemeit, és az ajánlott elemekhez kapcsolódó
eljárási rendet, az önkéntes tartalékos katona, a honvéd tisztjelölt és a honvéd altiszt-jelölt
teljesítményértékelésének elemeit, és a kapcsolódó eljárási rendet, 9. az előmeneteli rangsorolás, a kiválasztás, a minősítő vizsgára jelentkezés és vizsgáztatás rendjét, a vizsgáztatásért
felelős szervezet kijelölését, 10. a katonai szocializáció szempontjából lényeges követelményeket, az elvárt követelményszintet, a honvéd
tisztjelöltek és a honvéd altiszt-jelöltek értékelésének szabályait, 11. a beosztási kategóriákba történő részletes besorolás és a szolgálati beosztásokban rendszeresített, illetve elérhető
rendfokozatokat, a speciális beosztásokat és az azokban elérhető legmagasabb rendfokozatokat,
12. a Magyarországon települő katonai szervezetnél, más szervnél, az NKE-n, a KNBSZ-nél szolgálatot teljesítő
állomány beosztási kategóriába történő besorolását, az azokhoz tartozó besorolási kategóriákat és az azokban
elérhető legmagasabb rendfokozatokat, 13. az önkéntes tartalékos katonák, a honvéd tisztjelöltek és a honvéd altiszt-jelöltek által betölthető beosztásokat,
14. a speciális, a fokozott igénybevétellel és veszéllyel járó, valamint az egészségkárosítás veszélyének kitett
beosztások körét, az azokhoz kapcsolódó részletes szabályokat, 15. a katonai szolgálathoz, valamint a szolgálati beosztásokhoz kapcsolódó szakmai, egészségi, pszichikai, fizikai
alkalmassági követelményeket, a szolgálati beosztások betöltéséhez szükséges iskolai végzettségi,
szakképzettségi, szakképesítési, tanfolyami, idegennyelv-ismereti és egyéb követelményeket, 16. az egészségi, pszichikai, fizikai alkalmassági követelmények felmérésének szabályait, a felmérést végző
szervezetek kijelölését, az egészségi követelmények felmérésének költségeit, továbbá az egészségügyi
szabadságra és szolgálatmentességre, valamint a hosszabb betegséget követő – lábadozási időszak alatti –
csökkentett napi szolgálati időre vonatkozó szabályokat, 17. a megváltozott egészségi állapot felülvizsgálatának eljárási rendjét, a felülvizsgálatot végző szervek és
a felülvizsgálatban közreműködők kijelölését, 18. az illetmény, az ösztöndíj, a túlszolgálati díj, a végkielégítés, a leszerelési segély, szerződés-hosszabbítási díj,
a szerződéskötési díj, a rendelkezésre állási díj, a jubileumi jutalom, a szabadságmegváltás megállapítására és
folyósítására vonatkozó szabályokat, 19. a pénzjutalom megállapításával és folyósításával kapcsolatos szabályokat,
20. az illetménypótlékok és a megbízási díj jogosultságával, megállapításával, kifizetésével kapcsolatos szabályokat,
21. a toborzópénz, a szerződés-hosszabbítási díj, a szerződéskötési díj visszafizetésével kapcsolatos szabályokat,
továbbá az illetménygazdálkodás rendjét, 22. a juttatások, a költségtérítések, a kedvezmények, a támogatások fajtáit, mértékét, a jogosultság feltételeit, az
azokban való részesítés, a megállapítás, a kifizetés, az elszámolás, a visszatérítés és – visszatérítési kötelezettség
esetén – az elengedés részletes rendjét, a természetbeni ellátás mértékét és feltételeit, az abban való részesítés,
a megállapítás, a kifizetés, továbbá a kiadás, az elszámolás és a visszatérítés rendjét,
23. a lakhatási támogatási formákat, az egyes lakhatási támogatásokra való jogosultság feltételeit, az
igényjogosultság elbírálásának és teljesítésének módját, a miniszter által vezetett minisztérium
vagyonkezelésében álló lakások bérleti és különszolgáltatási díját, a lakott forgalmi értéke és a szolgálatban
töltött idő figyelembevételével kialakítandó tényleges elidegenítési vételár képzését tartalmazó szabályokat,
a végleges letelepedés támogatásának szabályait, a szolgálati hely szerinti település vonzáskörzetének
meghatározását, valamint az állomány hősi halottá nyilvánított tagja részére nyújtott kamatmentes kölcsönből
fennálló tartozás elengedésének, továbbá a túlélő hozzátartozó lakhatási támogatásának részletes szabályait,
a legénységi állományúakra, az állomány próbaidős tagjára, a nyugállományú katonára vonatkozó eltérő
szabályokat, 24. a napi és a heti szolgálatteljesítési időre, a szolgálatteljesítési időkeretre, különösen annak kiszámítására és az
elszámolásra vonatkozó végrehajtási szabályokat, a szolgálatteljesítési idő egyenlőtlen, vasárnapra vagy
munkaszüneti napra történő beosztására, a túlszolgálat, az ügyelet, a készenlét elrendelésére és az ezt követő
pihenőidő kiadására, valamint az ellentételezésük nyilvántartására, a szabadság nyilvántartására és kiadására
vonatkozó szabályokat, továbbá az olyan jellegű szolgálati beosztásokat, melyekhez az éves szolgálatteljesítési
időkeret kapcsolható, 25. a baleseti járadékra való jogosultság vizsgálatának szabályait, a kiegészítő támogatások megállapításának és
folyósításának szabályait, a térítéses szolgáltatásokat és az azokra jogosultak körét, a baleset, betegség szolgálati
kötelmekkel való összefüggésének megállapításával kapcsolatos eljárást, valamint a szolgáltatások térítésének
szabályait, 26. a kegyeleti minősítés szempontjait és feltételeit, a katonai temetés feltételeit és módját, a kegyeleti költségeket és
a kegyeleti gondoskodás egyéb költségeit, azok összeghatárát, a költségekhez való hozzájárulás feltételeit és
mértékét, az elszámolás rendjét, továbbá a temetési segélyre való jogosultság feltételeit és mértékét, az
elszámolás rendjét, 27. a pihentetés és az üdültetés rendjét, az élelmezési alapnormák értéke meghatározásának, valamint az étkezési
hozzájárulás formáját és juttatásának rendjét, 29. a ruházati ellátások rendszerét, módját, fajtáit, összegét, az egyenruházati utánpótlási ellátmány kötelező
felhasználásának mértékét, a ruházati ellátással, valamint az ellátásra jogosultság megszűnésével összefüggő
elszámolás rendjét és okmányait, a ruházati ellátási normák kialakítását, kiadását és tartalmi követelményeit,
30. a különféle típusú külföldi szolgálatot teljesítők külszolgálati ellátmányát, külön pótlékát, és egyéb
költségtérítését, az ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítők részére nyújtható külföldi napidíj mértékét,
a napidíj-kiegészítés folyósításának eseteit és mértékét, továbbá mindezek megállapításának, kifizetésének, és
elszámolásának rendjét, 31. a fegyelmi eljárás lefolytatásának, az előzetes vizsgálat elrendelésének és lefolytatásának szabályait, az eljárási
cselekményekre nyitva álló határidőket, az elmulasztásuk jogkövetkezményeit, az értesítésre és a felhívásra
irányadó szabályokat, a határozatok formai és tartalmi követelményeit, a vizsgáló, a bizottság kijelölésének és
eljárásának, a kizárás és az elfogultság bejelentésének és elbírálásának rendjét, a képviseletre, a tényállás
tisztázására, a fenyítés kiszabására irányadó szabályokat, 32. a méltatlansági eljárás elrendelésének és lefolytatásának szabályait, az eljárási cselekményekre nyitva álló
határidőket, az elmulasztásuk jogkövetkezményeit, az értesítésre és a felhívásra irányadó szabályokat,
a határozatok formai és tartalmi követelményeit, a vizsgáló, a bizottság kijelölésének és eljárásának, a kizárás és az
elfogultság bejelentésének és elbírálásának rendjét, a képviseletre, a tényállás tisztázására, a méltatlanság
megállapítására irányadó szabályokat, 33. a kifogástalan életvitel ellenőrzésének végrehajtási szabályait,
34. a kártérítési eljárás rendjére, a szakértő kijelölésére, az eljárási határidőkre, a tényállás tisztázására, a képviseletre
vonatkozó szabályokat, a kártérítési igény elbírálására jogosult honvédségi szervezetet, a kártérítésre kötelezésre
vagy annak mellőzésére, a kártérítés megállapítására, az eljárás felfüggesztésére és megszüntetésére, az utólagos
mérsékelésre, az elengedésre, a végrehajtás elhalasztására, a részletfizetés engedélyezésére vonatkozó
szabályokat, a határozatok formai és tartalmi követelményeit, a honvéd tisztjelöltre és a honvéd altiszt-jelöltre,
valamint a külföldi szolgálatra irányadó szabályokat, 35. a hadkötelezettség alapján teljesített szolgálattal összefüggő balesetekkel, a hadkötelezettség alapján teljesített
szolgálattal összefüggésben kialakult vagy súlyosbodott betegségekkel kapcsolatos kárigények elbírálásának
rendjét, 36. a kérelem, a szolgálati panasz és a fellebbezés elbírálásának rendjét,
37. az egyenruha, a katonai rendfokozati és a fegyvernemi jelzés, az évfolyamjelzés, a kitüntetés és a szolgálati jel
viselésének módját, továbbá az egyenruha és a rendfokozat viselésének korlátozását, előzetes engedélyhez
kötését, tilalmát, az egyenruha-viseléssel és annak megvonásával kapcsolatos jogkört gyakorló szervezetet, az
egyenruha viselésének megvonására vonatkozó eljárás rendjét, 38. a szolgálaton kívüliekre irányadó sajátos szabályokat,
39. a képzésre vezénylés esetén a Honvédség által nyújtott támogatás formáját és mértékét, a tanulmányi szerződés
megkötésének feltételeit, a megtérítési kötelezettség érvényesítésének rendjét, a fizetési könnyítés és
a mentesítés szabályait. (3) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével rendeletben állapítsa meg
a) azon fertőző betegségek körét, amelyek esetében a megbetegedési veszély, a szolgálati beosztáshoz, illetve
a szolgálati feladatokhoz kapcsolódik, így különösen, ha a szolgálati célból külföldre történő kiutazáskor
a kötelező védőoltás elrendelésének van helye, továbbá a Honvédségnél járványügyi feladatokat ellátó szerv
védőoltásokkal kapcsolatos feladatait, az oltóanyagok beszerzésének és a védőoltások felvételének rendjét, és
b) a katonai feladat végrehajtása közben elvégezhető egészségügyi tevékenységek, az egészségügyi
tevékenységek elvégzéséhez szükséges egészségügyi szakirányú szakmai továbbképzések körét, a szakkiképzési
követelményeket, azok szakmai tartalmát, és kijelölje az elvégezhető egészségügyi tevékenységekhez szükséges
egészségügyi szakirányú szakmai továbbképzésre és a szakkiképzés lefolytatására jogosított intézmények körét.
140. Hatályba léptető rendelkezések 239. § (1) Ez a törvény – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2012. december 30-án lép hatályba.
(2) A 259. § (1), (4)–(6), (12), (16), (17) bekezdése, a 262. § (1) bekezdése, a 272. §, a 274. § (1) bekezdése, a 275. §
(1) bekezdése, és a 279. § (1) bekezdés d) pontja 2013. január 1-jén lép hatályba.
(3) Az 1–238. §, a 240–247. §, a 248. § (4) bekezdése, a 249–252. §, a 254–256. §, a 258. §, a 259. § (2), (3), (7)–(11),
(13)–(15) bekezdése, a 260. §, a 261. §, a 262. § (2) bekezdése, a 263–271. §, a 273. §, a 274. § (2) bekezdése, a 275. §
(2) bekezdése, a 276–278. §, a 279. § (1) bekezdés a), b), e) és f) pontja, (2) és (3) bekezdése, és 1–8. melléklete 2013.
július 1-jén lép hatályba. 141. Átmeneti rendelkezések 240. § (1) E törvényt alkalmazni kell a hatályba lépésekor már fennálló szolgálati, önkéntes tartalékos szolgálati, tisztjelölti
szolgálati és altiszt-jelölti szolgálati viszonyokra is. (2) Az V. és a VII. Fejezetet a 2013. július 1-jét követően megkezdett személyügyi eljárásokra kell alkalmazni. A szolgálati
viszony megszűnésének feltételeire és jogkövetkezményeire a megszűnéskor hatályos rendelkezések az irányadók.
A szolgálati viszony megszüntetésére vonatkozó jognyilatkozat feltételeire és jogkövetkezményeire a jognyilatkozat
közlésekor hatályos rendelkezések az irányadók. (3) Az állomány 2013. július 1-jén rendelkezési állományban lévő tagja a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses
állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 2013. június 30-án hatályos 48. §-a szerint továbbra is
rendelkezési állományban tartható. Ha a rendelkezési állomány tagja megfelel a 46. § szerinti feltételeknek, az 1 éves
időtartam-korlát 2014. június 30-ig meghosszabbodik. (4) Az állomány e törvény hatálybalépésekor más szervnél – ide nem értve a KNBSZ-t – szolgálatot teljesítő tagja
tekintetében a) a rendelkezési állomány jogcíme 2013. július 1-jén e törvény erejénél fogva 46. § (1) bekezdés b) pontra változik, és
b) az 51. § (2) bekezdés szerint időtartamot 2013. július 1-jétől kell számítani.
(5) Az állomány e törvény hatálybalépésekor NKE-n szolgálatot teljesítő tagja tekintetében a rendelkezési állomány
jogcíme 2013. július 1-jén e törvény erejénél fogva 46. § (1) bekezdés c) pontra változik.
(6) E törvény hatálybalépésekor a KNBSZ-nél szolgálatot teljesítő hivatásos katona tekintetében a rendelkezési állomány
jogcíme 2013. július 1-jén e törvény erejénél fogva 46. § (1) bekezdés d) pontra változik.
(7) E törvény hatályba lépésekor az állomány külföldi szolgálatot teljesítő tagja tekintetében a rendelkezési állomány
jogcíme 2013. július 1-jén e törvény erejénél fogva 46. § (1) bekezdés e) pontjára változik.
(8) 2014. december 31-ig kérelemre vagy a szolgálat érdekében a 46. § (1) bekezdés t) pontja szerinti rendelkezési
állományba helyezés a hivatásos állomány azon tagjára is alkalmazható, aki legalább 25 év tényleges szolgálati
viszonyban töltött idővel rendelkezik. 241. § (1) A 45. §-ban meghatározott rendelkezéseket az e törvény hatálybalépését követően lejáró szerződés
meghosszabbítása esetén is alkalmazni kell. (2) E törvény hatálybalépésekor Honvéd Vezérkar főnöki beosztást betöltő esetén az 56. §-t alkalmazni kell. Az 56. §
(1) bekezdés szerinti időtartamot 2013. július 1-jétől kezdődően kell számítani.
(3) 2013. szeptember 1. és 2013. november 15. között a teljesítményértékeléseket a 2013. június 30-án hatályos
jogszabályok szerint kell elkészíteni. Az e törvényen alapuló új szabályokat első alkalommal a 2014. évben esedékes
teljesítményértékeléseknél kell alkalmazni. 242. § (1) A 4. mellékletet a 2013. július 1-jén állományban lévő hivatásos és szerződéses katonák várakozási idejére is alkalmazni
kell azzal, hogy az egyes rendfokozatokban eltöltendő kötelező várakozási időbe kell számítani a viselt
rendfokozatban e törvény hatálybalépését megelőzően ténylegesen eltöltött időt is.
(2) Az állomány 2013. július 1-jén alezredesi vagy ezredesi rendfokozatot viselő tagjának maximális várakozási idejét
e törvény hatálybalépésének napjától kell számítani. (3) A 86. § (3) bekezdése alkalmazható az állomány azon tagjára is, akinek maximális várakozási ideje e törvény
hatálybalépését megelőzően már meghosszabbításra került. (4) Ha a szolgálatképesség helyreállításához szükséges pihenés vagy gyógyüdülés igénybevételének szükségessége
2013. január 1-je és 2013. június 30-a között megállapításra került, arra az állomány tagja a Magyar Honvédség
hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 2013. december 31-ig
hatályos 100. §-a szerint jogosult. 243. § (1) Az állomány tagja által viselt rendfokozat 2013. július 1-jétől az 5. melléklet szerint a szolgálati beosztáshoz
rendszeresített rendfokozattól csak e törvényben meghatározott esetekben térhet el.
(2) Ha az állomány tagja 2013. július 1-jén olyan általános előmeneteli rendbe tartozó szolgálati beosztást tölt be, amely
magasabb rendfokozattal rendszeresített, mint az általa viselt rendfokozat, e szolgálati beosztásban
továbbfoglalkoztatható, és a szolgálat érdekében, a teljesítményértékelésének figyelembe vételével legkorábban
a) a kötelező várakozási idő leteltekor az állomány ezredesi rendfokozatot viselő tagjának első tábornoki
rendfokozatba történő kinevezését, tábornoki rendfokozatot viselő tagjának előléptetését a Honvéd Vezérkar
főnöke javaslatára a miniszter kezdeményezheti, ha az állomány tagja 2013. július 1-jén tábornoki rendfokozattal
rendszeresített szolgálati beosztást tölt be, b) a kötelező várakozási idő leteltekor az állomány alezredesi rendfokozatot viselő tagja előléptethető, ha az
állomány tagja 2013. július 1-jén ezredesi rendfokozattal rendszeresített szolgálati beosztást tölt be, vagy
c) a kötelező várakozási idő leteltekor a magasabb rendfokozatba elő kell léptetni, vagy az állomány tagját viselt
rendfokozatának megfelelő szolgálati beosztásban kell tovább foglalkoztatni, ha az a) vagy a b) pont szabályai rá
nem alkalmazhatók. 244. § (1) Az állomány azon tagját, aki 2013. július 1-jén a szolgálati beosztásához rendszeresített rendfokozathoz előírt iskolai
végzettség, szakképesítés megszerzéséhez szükséges tanulmányait folytatja, az előírt tanulmányi idő lejártáig úgy kell
tekinteni, mint aki a szolgálati beosztásához szükséges követelményeket teljesítette.
(2) A 91. § szerinti kötelezettséget az állomány e törvény hatálybalépésekor szolgálati viszonyban álló tagjára is
alkalmazni kell azzal, hogy a közigazgatási alapvizsgát e törvény hatálybalépését követő 3 éven belül kell teljesíteni.
(3) Az e törvény hatálybalépése előtt megkötött tanulmányi szerződésekre, valamint a tanulmányokkal kapcsolatos
kedvezményekre a szerződés megkötésekor hatályos szabályokat kell alkalmazni.
(4) 2013. július 1-jét megelőzően megkezdett, a (3) bekezdés alá nem tartozó tanulmányokra a tanulmányok befejezéséig,
de legfeljebb a jogszabály vagy az oktatási intézmény által előírt képzési idő tartamára a Magyar Honvédség hivatásos
és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 2013. június 30-án hatályos 66. §-át és
81. §-át kell alkalmazni. 245. § (1) A 110. § 2013. december 31-ig nem alkalmazható az állomány azon tagjára, aki 2013. július 1-jén a Magyar Honvédség
hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 2013. június 30-án hatályos
97. § (3) bekezdése szerint vezetői pótszabadságra jogosult.
(2) A 207. § (4) bekezdést a 2013. július 1-je után elrendelt, vagy az állomány tagjának kérelmére meghosszabbított
külföldi szolgálatra kell alkalmazni. (3) E törvényt a 2013. június 30. napját követően kezdődött szolgálatteljesítési időkeretre kell alkalmazni.
(4) E törvényt a 2013. július 1-jét követően elrendelt őr-, ügyeleti- és készenléti szolgálatra kell alkalmazni.
246. § (1) A XIII. Fejezetet – a kötelezettségszegés elkövetésének időpontjától függetlenül – a 2013. július 1-je után megindított
eljárásokra kell alkalmazni. A 68. § (1) bekezdés k)–m) pontja az így lefolytatott fegyelmi, méltatlansági eljárásokra
figyelemmel alkalmazható. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően a 154. § (5) bekezdését e törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárások esetén is
alkalmazni kell. (3) A XIV. Fejezetet – a károkozás időpontjától függetlenül – a 2013. július 1-je után megindított eljárásokra kell
alkalmazni. E rendelkezés irányadó a hadkötelezettség alapján teljesített szolgálattal összefüggő balesetekkel,
a hadkötelezettség alapján teljesített szolgálattal összefüggésben kialakult, vagy azzal összefüggésben súlyosbodott
betegségekkel kapcsolatos kárigények elbírálására is. 247. § (1) E törvény hatálybalépésekor érvényes ösztöndíjszerződéssel rendelkező, polgári felsőoktatási intézményben tanuló
honvédségi ösztöndíjasok állományba vételére az ösztöndíjszerződésben foglaltak az irányadók.
(2) A honvéd tisztjelölt 2013. július 1-jén hatályos ösztöndíjszerződésének azon elemeit, amelyek kizárólag e törvény
rendelkezéseire figyelemmel változnak, a Honvédség 2013. szeptember 1-jéig egyoldalúan módosítja, és erről
a honvéd tisztjelölt részére értesítést küld. Az ösztöndíjszerződés más elemeinek módosítása közös megegyezéssel
történhet. (3) A 8. mellékletet az e törvény hatálybalépésekor szolgálatot teljesítő honvéd tisztjelöltekre és honvéd altiszt-jelöltekre
is alkalmazni kell. 142. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
248. § (1) E törvény 259. § (1)–(3), (7)–(11) bekezdése és a 272. §-a az Alaptörvény T) cikk (1) bekezdése, XXXI. cikk (3) bekezdése,
45. cikk (5) bekezdése, valamint 54. cikk (4) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
(2) E törvény 274. §-a az Alaptörvény 25. cikk (7) bekezdése, valamint 26. cikk (1) és (2) bekezdése alapján sarkalatosnak
minősül. (3) E törvény 275. §-a az Alaptörvény 29. cikk (7) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
(4) E törvény 278. §-a az Alaptörvény 4. cikk (2) és (5) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
143. Az Európai Unió jogi aktusainak való megfelelés
249. § E törvény a) a munkaadónak a munkavállalóval szembeni, a szerződés, illetve a munkaviszony feltételeire vonatkozó
tájékoztatási kötelezettségéről szóló 1991. október 14-i 91/533/EGK tanácsi irányelvnek,
b) a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált
keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010. március 8-i
2010/18/EU tanácsi irányelvnek, c) az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keret-megállapodásról szóló 1997.
december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelvnek, d) az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásra vonatkozóan megkötött
keret-megállapodásról szóló 97/81/EK irányelv Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára történő
kiterjesztéséről szóló 1998. április 7-i 98/23/EK tanácsi irányelvnek,
e) a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén
történő megvalósításáról szóló 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, és
f) a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. 144. Módosító rendelkezések 250. § A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény a következő 21/B. §-sal egészül ki:
„21/B. § (1) A 20. § (1) bekezdés k) pontja tekintetében a 20. § (11) bekezdés e) és f) pontja szerint ellenőrzésre jogosult
a katonai rendészeti szolgálat is a Magyar Honvédség személyi állománya, valamint a honvédségi gépjárművek
vonatkozásában. (2) A katonai rendészeti szolgálat által feltárt szabályszegések esetén az ügy iratait megküldi a rendőrség részére.”
251. § (1) A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Mvt.) 9. § (4) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(4) A honvédelemért felelős miniszter a honvédségi szervezeteknél, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett
minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelyen, illetve
ideiglenes építési munkahelyen, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál, valamint azon gazdasági társaságoknál,
amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter, szolgálati viszonyban, közszolgálati
jogviszonyban, közalkalmazotti jogviszonyban vagy munkavégzésre irányuló jogviszonyban kifejtett
munkatevékenységre – e törvény figyelembevételével, kivételesen indokolt esetben – eltérő követelményeket,
eljárási szabályokat állapíthat meg az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzésre vonatkozóan.”
(2) Az Mvt. 86. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A munkavédelmi hatóság hatósági jogköre nem terjed ki)
„e) a honvédségi szervezetekre, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében
lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelyre, illetve ideiglenes építési munkahelyre,
a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, azon gazdasági társaságokra, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója
a honvédelemért felelős miniszter, továbbá a rendvédelmi szervekre, az Országgyűlési Őrségre és az önkormányzati
tűzoltóságra.” (3) Az Mvt. 88. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy) „a) a munkavédelmi hatóságot vagy hatóságokat, továbbá a honvédségi szervezetek, a honvédelemért felelős
miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített
munkahely, illetve ideiglenes építési munkahely, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, azon gazdasági társaságok,
amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter, továbbá a rendvédelmi szervek, az
Országgyűlési Őrség, valamint az önkormányzati tűzoltóság tekintetében a munkavédelmi hatósági feladatokat ellátó
szerveket rendeletben jelölje ki;” (4) Az Mvt. 88. § (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy) „c) rendeletben határozza meg a honvédségi szervezeteknél, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett
minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelyen, illetve
ideiglenes építési munkahelyen, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál, valamint azon gazdasági társaságoknál,
amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter, a munkavégzésre irányuló jogviszony,
a közalkalmazotti jogviszony, a kormányzati szolgálati jogviszony, a közszolgálati jogviszony, valamint a szolgálati
viszony keretében kifejtett munkatevékenységre vonatkozó, e törvényben meghatározottaktól eltérő munkavédelmi
követelményeket, az eljárási szabályokat, a tevékenységek veszélyességi osztályba sorolását, továbbá a balesetek,
a foglalkozási megbetegedések és a fokozott expozíciós esetek bejelentésére, kivizsgálására és minősítésére
vonatkozó szabályokat.” 252. § A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kt.) 110. §-a a következő
(16) bekezdéssel egészül ki: „(16) Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a honvédelmi
feladatokkal kapcsolatos sajátos környezethasználatokat, amelyek esetén környezetvédelmi megbízottat kell
alkalmazni, továbbá a feladatok során alkalmazható környezetvédelmi eljárások, technológiák, anyagok, készletek
fajtáját és mennyiségét.” 253. § A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 10. § (2) bekezdésében az „a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 132. §-ának (1) bekezdésében meghatározott esetek kivételével” szövegrész
helyébe az „a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 62. § (3) bekezdésében meghatározott esetek kivételével” szöveg lép.
254. § A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja.) 1. számú melléklet 1. pontja
a következő 1.10. alponttal egészül ki: (A szociális és más ellátások közül adómentes:)
„1.10. a honvédek jogállásáról szóló törvényben meghatározott kiegészítő rokkantsági támogatás és kiegészítő
hozzátartozói támogatás.” 255. § (1) A munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény (a továbbiakban: Met.) 2. §-a a következő (4) bekezdéssel
egészül ki: „(4) Az (1) bekezdés szerinti munkaügyi hatóság hatósági jogköre nem terjed ki a honvédségi szervezetekre,
a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket
is szolgáló telepített munkahelyre, illetve ideiglenes építési munkahelyre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra,
azon gazdasági társaságokra, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter, továbbá
a rendvédelmi szervekre és az önkormányzati tűzoltóságra.” (2) A Met. 9. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Felhatalmazást kap a) a honvédelemért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a 3. § alkalmazásának eltérő szabályait, valamint
a munkaügyi hatósági jogkör gyakorlóját a honvédségi szervezeteknél, a honvédelemért felelős miniszter által
vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelynél,
illetve ideiglenes építési munkahelynél, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál, valamint azon gazdasági
társaságoknál, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter,
b) a rendvédelmi szervet irányító miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a 3. § alkalmazásának eltérő szabályait,
valamint a munkaügyi hatósági jogkör gyakorlóját a rendvédelmi szerveknél és az önkormányzati tűzoltóságnál.”
256. § Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 124. § (3) bekezdésében az
„a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény”
szövegrész helyébe az „a honvédek jogállásáról szóló törvény” szöveg lép.
257. § Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 6. § (2) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
[Nem esik az (1) bekezdés tilalma alá] „h) az önkéntes tartalékos szolgálati viszony.”
258. § Az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 16. §-a a következő
(9) bekezdéssel egészül: „(9) A (4) bekezdésben foglaltakon túl a Hjt. hatálya alá tartozók esetében a 14. §-ban és a 15/A. §-ban foglaltakat is
alkalmazni kell.” 259. § (1) A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 27. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A helyi védelmi bizottság testületi szerv. A helyi védelmi bizottság elnöke a fővárosi és megyei kormányhivatal
járási (fővárosi kerületi) hivatal (a továbbiakban: járási hivatal) vezetője, elnökhelyettesei a katasztrófák elleni
védekezés tekintetében a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervének vezetője által kijelölt személy,
a honvédelmi feladatok tekintetében a Honvédség állományából szükség esetén vezényelt tényleges állományú
katona. Tagjai az elnökön és az elnökhelyettesen kívül:
a) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv kivételével a rendvédelmi szerveknek a helyi védelmi bizottság illetékességi
területe szerinti vezetője, b) a helyi védelmi bizottság illetékességi területén működő, a helyi védelmi bizottság feladatrendszerében érintett
szakigazgatási szerv vezetője, c) a fővárosi és megyei kormányhivatal képviselője,
d) különleges jogrend bevezetése esetén a katonai igazgatási szerv képviselője.”
(2) A Hvt. 38. § (4) és (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A honvéd tisztjelölt a Honvédség önálló állománytáblával rendelkező, a Honvéd Vezérkar főnöke közvetlen
alárendeltségébe tartozó Ludovika Zászlóalj állományába tartozik, emellett a Nemzeti Közszolgálati Egyetemmel
(a továbbiakban: NKE) hallgatói jogviszonyban áll. (5) A Ludovika Zászlóalj az NKE-n folyó képzés céljainak megvalósítását biztosítva látja el katonai feladatait.
A Ludovika Zászlóalj – az NKE-vel együttműködésben – a honvéd tisztjelöltek kiképzésének gyakorlati részét
haditechnikai eszközeinek és anyagainak felhasználásával, állami tulajdonú és a honvédelemért felelős miniszter által
vezetett minisztérium vagyonkezelésében álló ingatlanok igénybevételével biztosítja.” (3) A Hvt. 38. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A honvéd altiszt-jelölt a Honvédség önálló állománytáblával rendelkező, a Honvéd Vezérkar főnöke közvetlen
alárendeltségébe tartozó Altiszti Akadémia állományába tartozik, emellett az Altiszti Akadémiával tanulói
jogviszonyban áll.” (4) A Hvt. 38. §-a a következő (7) és (8) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A Honvédség szervezeti felépítésére, működésére, haditechnikai eszközeire és anyagaira, valamint
hadfelszerelésére vonatkozó adatok a keletkezésüktől számított 30 évig honvédelmi és nemzetbiztonsági érdekből
nem nyilvánosak. Ezen adatok megismerését a honvédelmi és a nemzetbiztonsági érdek mérlegelésével a Honvéd
Vezérkar főnöke engedélyezheti. (8) A (7) bekezdés szerinti adat megismerésére irányuló igény – a (7) bekezdésben meghatározott időtartamon belül –
akkor engedélyezhető, ha az adat megismerése a Honvédség törvényes működési rendjét vagy feladat- és
hatáskörének illetéktelen külső befolyástól mentes ellátását, valamint a honvédelmi és a nemzetbiztonsági érdekeket
nem veszélyezteti.” (5) A Hvt. 40. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Honvédség személyi állománya tényleges szolgálatot teljesítő katonákból (a továbbiakban: tényleges állomány
tagja), kormánytisztviselőkből, közalkalmazottakból és a munka törvénykönyvének hatálya alá tartozó
munkavállalókból, valamint megelőző védelmi helyzet és rendkívüli állapot idején – a hadkötelezettség bevezetése
után – hadkötelesekből áll. A Honvédség személyi állományára vonatkozó – a Honvédség védelmi képességének,
hadrafoghatóságának biztosításával összefüggő – adatok a keletkezésüktől számított 30 évig honvédelmi és
nemzetbiztonsági érdekből nem nyilvánosak. Ezen adatok megismerését a honvédelmi és a nemzetbiztonsági érdek
mérlegelésével a Honvéd Vezérkar főnöke engedélyezheti.” (6) A Hvt. 40. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az (1) bekezdés szerinti adat megismerésére irányuló igény – az (1) bekezdésben meghatározott időtartamon
belül – akkor engedélyezhető, ha az adat megismerése a Honvédség törvényes működési rendjét vagy feladat- és
hatáskörének illetéktelen külső befolyástól mentes ellátását, valamint a honvédelmi és a nemzetbiztonsági érdekeket
nem veszélyezteti.” (7) A Hvt. 63. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A tényleges állomány tagjai szolgálati beosztásukhoz és feladataik végrehajtásához egyenruhát viselnek,
a nyugállományúak a honvédelem érdekében végzett tevékenységük során egyenruhát viselhetnek. Egyenruha
viselése engedélyezhető az önkéntes tartalékosnak a rendelkezésre állása időszakában és a rendvédelmi szerv
tagjának, ha a Honvédség érdekében végez tevékenységet. Az önkéntes tartalékos a rendelkezésre állása időszakában
a szerződésében meghatározott esetben is viselhet egyenruhát. Más személyek részére a Honvédségnél
rendszeresített egyenruha, vagy azzal összetéveszthető ruházat viselete tilos.”
(8) A Hvt. 63. §-a a következő (7a) bekezdéssel egészül ki:
„(7a) Az arra jogosult az öltözködésre vonatkozó szabályok betartásával kizárólag a Honvédségnél rendszeresített
egyenruhát viselhet. Miniszteri rendeletben meghatározott esetekben az egyenruha viselése megtiltható, előzetes
írásbeli engedélyhez köthető, megvonható, valamint egészségi okból korlátozható.”
(9) A Hvt. 63. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A Honvédség tényleges állományú tagjának rendfokozatát az egyenruhán elhelyezett rendfokozati jelzések
fejezik ki. A honvéd tisztjelöltek és a honvéd altiszt-jelöltek egyenruhájukon rendfokozat helyett évfolyamjelzést
viselnek. Az önkéntes tartalékos a szerződésben meghatározottak szerint rendfokozatot visel. Rendszeresített
rendfokozat viselésére kizárólag a tényleges állomány tagja, a rendvédelmi szervek állománya, valamint – a rá
vonatkozó korlátozásokkal – e szervezetek nyugállományú tagja és az önkéntes tartalékos jogosult. Az arra jogosult
a rendfokozatát vagy az évfolyamjelzését neve feltüntetése után használja.”
(10) A Hvt. a következő 35/A. alcímmel egészül ki:
„35/A. Katonai Rendészeti Szolgálat
54/A. § A Magyarország területén működtetett katonai rendészeti szolgálatok rendeltetése a katonai rend és
fegyelem fenntartása. A rendészeti szolgálatok hatásköre a Honvédség személyi állománya, gép- és harcjárművei
rendészeti ellenőrzésére és a jogszabályban meghatározott egyéb feladatok végrehajtására terjed ki.
54/B. § (1) A katonai rendész jogosult jogszabályban meghatározottak szerint
a) forgalmat irányítani, b) szolgálati gépjárművet a közúton megállítani,
c) szolgálati gépjárművel a közlekedési rendszabályok megtartását, a járműhasználat szabályszerűségét, az
okmányokra és a felszerelésekre vonatkozó előírások megtartását, a jármű birtoklásának jogszerűségét, a jármű
közlekedésbiztonsági állapotát és adatait a forgalomban – a jogszabályban meghatározottak alapján – ellenőrizni,
d) szolgálati jármű vezetőjét a rendszeresített eszközzel légzésminta – ha nála a vezetési képességére hátrányosan
ható szer befolyása, alkoholfogyasztás miatt bűncselekmény, szabálysértés, vagy a közúti közlekedéssel kapcsolatban
kiszabható, közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegés elkövetésének gyanúja merül fel, az egészségügyi
szolgálat igénybevételével vér-, vizelet- és műtétnek nem minősülő módon egyéb minta – adására kötelezni,
e) helyszínt biztosítani, f) területzárást végrehajtani, és g) kényszerítő eszközt alkalmazni, személyi szabadságot korlátozó és nem korlátozó intézkedéseket tenni.
(2) A katonai rendész a forgalomban való részvételt megtilthatja, ha a jármű vagy vezetőjének állapota a közúti
forgalom biztonságát veszélyezteti, és a további jogellenes járműhasználat megakadályozása céljából a jármű kulcsait
elveheti, és a járművet más módon mozgásában korlátozhatja.
54/C. § A katonai rendészeti szervek feladataikat önállóan vagy a rendőrséggel együttműködésben, továbbá
nyomozótiszt, katonai ügyész utasítása alapján teljesítik.” (11) A Hvt. 65. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Honvédség tényleges katonai és a rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyára vonatkozó
szabályok rendeletben – a békeidőszakban irányadó szabályoktól eltérően – állapíthatók meg. Rendelet alapján: )
„a) szünetel a Honvédség hivatásos állományába történő felvétel, továbbá a hivatásos szolgálati viszony lemondással
nem szüntethető meg,” (12) A Hvt. 80. §-a a következő v) ponttal egészül ki:
(E törvény és a honvédelmet érintő jogszabályok alkalmazásában:)
„v) katonai hatóság: a honvédelmi és a katonai célú ingatlanok, azok védőterületei, valamint az ott végzett
tevékenységek vonatkozásában – jogszabályban meghatározott hatósági jogkörében eljárva – hatósági vagy
szakhatósági feladatokat ellátó honvédségi szervezet.” (13) A Hvt. 81. § (2) bekezdés d) pont dc) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza
a Szolgálati Szabályzat részeként) „dc) a személyi szabadság korlátozásának eljárási szabályait és a végrehajtásának módját, a kényszerítő eszköz
alkalmazásának, illetve az alkalmazás kivizsgálásának részletes szabályait,” (14) A Hvt. 81. § (2) bekezdés h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza:)
„h) a meg nem térülő károk leírással vagy törléssel történő rendezésének és nyilvántartásának sajátos szabályait,
a kártérítési eljárás munkáltatói jogkört gyakorló általi megszüntetésére, a kár leírására és a törlésére vonatkozó
munkáltatói jogkörök vezetési szintektől és a kár összegétől függő differenciált módon történő megállapítására
vonatkozó szabályokat,” (15) A Hvt. 81. § (2) bekezdés j) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza:)
„j) a Honvédségnél rendszeresített igazolványok fajtáit, az igazolványok kezelését és kiadását,”
(16) A Hvt. 81. § (2) bekezdése a következő p) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza:)
„p) az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a katonai hatóságok eljárásáért fizetendő igazgatási
szolgáltatás díj mértékét és a díjfizetés szabályait.” (17) A Hvt. 83. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„83. § E törvény I–V. Fejezete a 38. § (7) és (8) bekezdése kivételével, a VII–IX. Fejezete, a 48. alcíme, a 49. alcíme és az
52. alcíme az Alaptörvény T) cikk (1) bekezdése, XXXI. cikk (3) bekezdése, 45. cikk (5) bekezdése, valamint 54. cikk
(4) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.” 260. § A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi
CXXXII. törvény 24. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„24. § A honvédtiszti alapképzésre és a rendészeti képzés nappali munkarendben történő alapképzésére az
a 18. életévét betöltött, de a felvétel évében 25. életévét be nem töltött – a rendvédelmi szervek hivatásos állományú
tagjai esetében 30 évesnél nem idősebb –, cselekvőképes, magyar állampolgársággal rendelkező személy vehető fel,
aki a jelentkezők egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságának szabályairól szóló rendeletben előírt alkalmassági
követelményeknek megfelel. A honvédtiszti alapképzés tekintetében további feltétel, hogy a hallgató hozzájárul
a nemzetbiztonsági alkalmasságának ellenőrzéséhez, és vállalja a honvéd tisztjelölti szolgálati viszony létesítését és
fenntartását a honvédtiszti alapképzés idejére.” 261. § (1) A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nktv.) 36. § (1) és (2) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép: „(1) A Magyar Honvédség, valamint a rendvédelmi szervek részére nevelési-oktatási intézményt csak
a honvédelemért felelős miniszter vagy a rendvédelmi szerv irányításáért felelős miniszter létesíthet, és tarthat fenn.
A miniszter a 83–85. §-ban meghatározott fenntartói kötelezettségek teljesítésével és jogok gyakorlásával
megbízhatja – a nevelési-oktatási intézmény létesítése, megszüntetése, tevékenységi körének megállapítása, és
módosítása kivételével – az ágazatához tartozó szervet, szervezetet vagy intézményt.
(2) Ha nemzetközi szerződés másképp nem rendelkezik, a rendvédelmi szervek által fenntartott nevelési-oktatási
intézmény tanulói jogviszonyt azzal létesíthet és tarthat fenn, aki büntetlen előéletű, magyar állampolgár vagy
bevándorlási engedéllyel rendelkezik, és a szolgálatra alkalmas. A Magyar Honvédség által fenntartott
nevelési-oktatási intézmény tanulói jogviszonyt azzal létesíthet és tarthat fenn, aki büntetlen előéletű, magyar
állampolgár, a felvétel évében a 23. életévét nem tölti be, cselekvőképes, a szolgálatra alkalmas és vállalja, hogy
a katonai szakképzés idejére honvéd altiszt-jelölti szolgálati viszonyt létesít, és tart fenn. A rendvédelmi szervek által
fenntartott nevelési-oktatási intézményben SZMSZ, a Magyar Honvédség által fenntartott nevelési-oktatási
intézmény esetében jogszabály a tanulmányi kötelezettség nem teljesítése miatt az évfolyamismétlést kizárhatja.”
(2) Az Nktv. 36. § (4) bekezdés b) és c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ha a nevelési-oktatási intézményt a honvédelemért, valamint a rendvédelemért felelős miniszter tartja fenn,)
„b) a pedagógiai programban sajátos honvédelmi, rendvédelmi szempontok érvényesíthetőek, a honvédelemért
felelős miniszter fenntartása esetén katonai szabályok és tevékenység, a rendvédelemért felelős miniszter által
fenntartott nevelési-oktatási intézmény esetén a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló törvény (a továbbiakban: Hszt.) szerinti szabályok és tevékenység írható elő,
c) a katonák jogállását szabályozó jogszabályok, az SZMSZ, a házirend a pedagógusok, a nevelő-oktató munkát
közvetlenül segítők és a tanulók számára – a fenntartás függvényében – a Magyar Honvédségben érvényesülő, vagy
a Hszt.-ben előírt viselkedési és megjelenési szabályokat, jogokat, kötelességeket, kiképzési tevékenységet írhat elő,
ezek megsértése miatt fegyelmi eljárás kezdeményezhető, továbbá a jogellenesen okozott kár megtérítésére sajátos
szabályokat írhat elő,” (3) Az Nktv. 36. § (4) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ha a nevelési-oktatási intézményt a honvédelemért, valamint a rendvédelemért felelős miniszter tartja fenn,)
„g) a tanulói jogviszony és a kollégiumi tagsági viszony megszüntetésével kapcsolatosan a rendvédelemért felelős
miniszter által fenntartott nevelési-oktatási intézmény esetén írásbeli megállapodásban, a honvédelemért felelős
miniszter által fenntartott nevelési-oktatási intézmény esetén jogszabályban e törvény szabályaitól el lehet térni,”
(4) Az Nktv. 36. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A honvédelemért felelős miniszter által fenntartott nevelési-oktatási intézménnyel altiszt-jelölti szolgálati
viszonyban álló tanulók és a szolgálati viszonyban álló pedagógusok jogviszonyára, az intézményvezető megbízására,
valamint a fenntartói irányítási jog gyakorlására a honvédek jogállásáról szóló törvény, valamint felhatalmazása
alapján miniszteri rendelet e törvénytől eltérő rendelkezéseket állapíthat meg.”
(5) Az Nktv. 94. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap) „a) a rendvédelmi szerv irányításáért felelős miniszter, hogy a rendvédelmi szerv működésének sajátosságaira
tekintettel – az oktatásért felelős miniszter egyetértésével – a tanulók jogaira és kötelességeire, a pedagógusok
végzettségére és szakképzettségére, jogaira és kötelességeire, az intézményvezető megbízására vonatkozó eltérő
rendelkezéseket, a tanulói jogviszony létesítéséhez szükséges alkalmassági követelményeket, valamint ezek
megállapításának rendjét, a fenntartói irányítási jog ellátásával való megbízást,”
(rendeletben állapítsa meg.) 262. § (1) A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény 23. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A munkaadó létszámának megállapításakor figyelmen kívül kell hagyni)
„c) az önkéntes tartalékos katonai szolgálati viszonnyal rendelkező munkavállalót, és”
(2) A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény 23. § (6) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
[Az (1) bekezdéstől eltérően mentesül a rehabilitációs hozzájárulás fizetésének kötelezettsége alól különösen]
„c) a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti honvédségi szervezet.”
263. § A Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény
(a továbbiakban: Kitüntetési törvény) 22. § (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
[A feladatkörével összefüggő egyes kiemelkedő tevékenységek, teljesítmények elismerésére kitüntető címet, díjat, oklevelet,
plakettet vagy más elismerést (a továbbiakban: elismerés) alapíthat és adományozhat]
„e) a Honvéd Vezérkar főnöke.” 264. § (1) A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 45. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Szünetel a hallgatói jogviszony az önkéntes tartalékos katonai tényleges szolgálatteljesítés időtartamára, amely
időszakban a hallgató mentesül a felsőoktatási intézmény tanulmányi és vizsgaszabályzatában meghatározott
kötelezettségek alól.” (2) A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 104. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) E törvény rendelkezéseit az igazgatási, a rendvédelmi, a katonai felsőoktatásra, valamint az ilyen képzést folytató
felsőoktatási intézményre, az intézményben foglalkoztatottakra, hallgatókra vonatkozóan a Nemzeti Közszolgálati
Egyetemről szóló törvényben meghatározott eltéréssel kell alkalmazni. A honvéd tisztjelöltek tisztjelölti szolgálati
viszonya tekintetében e törvényt a honvédek jogállásáról szóló törvényben foglalt eltérésekkel együtt kell alkalmazni.”
265. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 4. § (1) bekezdésében és 44/A. § (2) bekezdésében az
„a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény”
szövegrész helyébe az „a honvédek jogállásáról szóló törvény” szöveg lép.
266. § Az Mvt. 87. § 9. pontjában a „Magyar Honvédségnél, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál” szövegrész helyébe
a „honvédségi szervezeteknél, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő
területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelyen, illetve ideiglenes építési munkahelyen, a Katonai
Nemzetbiztonsági Szolgálatnál, valamint azon gazdasági társaságoknál, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója
a honvédelemért felelős miniszter” szöveg lép. 267. § Az Szja. 1. számú melléklet 4.6. pontjában az „a honvédelemért felelős miniszter” szövegrész helyébe az
„a honvédelemért felelős miniszter, a Honvéd Vezérkar főnöke”, a „(dísztőr, gyűrű stb.)” szövegrész helyébe
a „(különösen szál- vagy lőfegyver, dísztőr, gyűrű)” szöveg lép.
268. § Az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 16. § (5) bekezdésében az
„a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény”
szövegrész helyébe az „a honvédek jogállásáról szóló törvény” szöveg lép.
269. § A foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló 2007. évi CXVII. törvény 2. § 23. pontjában az „a Magyar Honvédség
hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény” szövegrész helyébe az
„a honvédek jogállásáról szóló törvény” szöveg lép. 270. § Az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény 3. § (2) bekezdés b) pontjában az
„a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló törvény” szövegrész helyébe
az „a honvédek jogállásáról szóló törvény” szöveg lép.
271. § A devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről és a lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendjéről szóló
2011. évi LXXV. törvény 1. § (1) bekezdés 7a. pont f) alpontjában az „a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses
állományú katonáinak jogállásáról szóló törvény” szövegrész helyébe az „a honvédek jogállásáról szóló törvény”
szöveg lép. 272. § A Hvt. 49. § (4) bekezdésében a „rendészeti” szövegrész helyébe a „rendész” szöveg lép.
273. § A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi
CXXXII. törvény 13. § c) pontjában az „a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló törvény” szövegrész helyébe az „a honvédek jogállásáról szóló törvény” szöveg lép.
274. § (1) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 223. §-ában az „a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény”
szövegrész helyébe az „a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
törvény” szöveg lép. (2) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 223. §-ában az „a Magyar Honvédség hivatásos
és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló törvény” szövegrész helyébe az „a honvédek jogállásáról szóló
törvény” szöveg lép. 275. § (1) A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi
CLXIV. törvény 151. § (1) bekezdésében az „a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges
jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény” szövegrész helyébe az „a Magyar Honvédség
hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló törvény” szöveg lép.
(2) A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi
CLXIV. törvény 151. § (1) bekezdésében az „a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló törvény” szövegrész helyébe az „a honvédek jogállásáról szóló törvény” szöveg lép.
276. § A korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló
2011. évi CLXVII. törvény 14. § (4) bekezdésében az „és a Hjt. 225. §-ában meghatározott központi személyügyi
nyilvántartásokat kezelő szerveknek” szövegrész helyébe a „meghatározott, valamint a Magyar Honvédség központi
személyügyi nyilvántartását kezelő szerv részére” szöveg lép. 277. § A Kitüntetési törvény 23. § (1) bekezdésében a „22. § (1) bekezdés b)–d) pontja szerinti jogosult” szövegrész helyébe
a „22. § (1) bekezdés b)–d) pontja szerinti jogosult – a 22. § (1) bekezdés e) pontja szerinti jogosult esetében
a honvédelemért felelős miniszter – ” szöveg lép.
278. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 80. § j) pontjában, 96. § (3) bekezdésében és a 97. §
(1) bekezdésében az „a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló törvény”
szövegrész helyébe az „a honvédek jogállásáról szóló törvény” szöveg lép.
279. § (1) Hatályát veszti a) a Kt. 110. § (7) bekezdés 10. pontja,
b) a Met. 1. § (8) bekezdése, c) a Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, valamint a Magyar
Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságok és állományuk nyilvántartásáról, valamint
jogállásukhoz kapcsolódó egyes rendelkezésekről szóló 2011. évi XXXIV. törvény 18. § (2) bekezdése,
d) a Hvt. 81. § (2) bekezdés n) pontjában a „valamint a honvédelmi hatósági-szakhatósági eljárások díjait”
szövegrész, e) a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról
szóló 2011. évi CLXVII. törvény 5. § (3) bekezdés a) pontjában az „a Hszt. 180. §-a vagy a Hjt. 201. §-a alapján”
szövegrész, f) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 199. §-ában a „valamint a Magyar Honvédség
hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvényben” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény. (3) Hatályát veszti a 280. §.
280. § Nem lép hatályba a járások kialakításáról, valamint egyes ezzel összefüggő törvények módosításáról szóló 2012. évi
XCIII. törvény 80. § (6) bekezdése. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke