text:
64/2010. (V. 21.) HM utasítása a honvédelmi tárca 2011–2014. évekre vonatkozó rövid távú tervének kidolgozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján a honvédelmi tárca
2011–2014. évekre vonatkozó rövid távú tervének (a továbbiakban: rövid távú terv) kidolgozására az alábbi utasítást adom ki:
Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe,
közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A rövid távú terv összeállításának célja a Magyar Köztársaság Nemzeti Katonai Stratégiájában és az MH
2009–2018 közötti időszakra vonatkozó 10 éves stratégiai tervében (a továbbiakban: 10 éves terv) meghatározott
célkitűzések elérése érdekében a honvédelmi szervezetek működés-fenntartásához, személyi juttatásaihoz,
fejlesztéséhez szükséges feladatok számbavétele, erőforrás-szükségleteik felmérése és a forráskorlátokon belül
végrehajtható feladatok meghatározása. A terv kidolgozása során – a döntés-előkészítés érdekében – megtörténik a
forráskorlátokon kívül eső feladatok azonosítása, azok következményeinek és kockázatainak bemutatása.
(2) A rövid távú terv kidolgozásának alapja a 10 éves tervben rögzített, illetve a honvédelmi tárca 2010–2013. évekre
vonatkozó rövid távú tervében (a továbbiakban: 2010–2013. évekre vonatkozó terv) jóváhagyott célkitűzések és fő
feladatok. (3) A tervezési időszakban prognosztizáltan rendelkezésre álló források elosztásának tárca szintű fontossági sorrendje
(prioritásai) az alábbi: a) a HM tárca által meghatározott költségvetési létszám alapján az illetmény és illetmény jellegű juttatások, valamint
azok járulékainak maradéktalan tervesítése, figyelemmel az érdekképviseletekkel megkötött megállapodásokra;
b) a működés-fenntartási feladatok között a nemzetközi szerepvállalásból eredő kötelezettségek teljesítése;
c) a logisztikai, kiképzési, infrastrukturális és a fejezeti kezelésű feladatok tervezése során – a takarékos gazdálkodás
szigorú szem előtt tartásával – az alapvető működés-fenntartási feltételek biztosítása;
d) a hadfelszerelési, az infrastrukturális és az egyéb fejlesztések.
(4) A rövid távú terv a tervidőszak feladatait bemutató szöveges részből, valamint a részletes erőforrástervből
(a továbbiakban: RET) áll. Felépítése megegyezik a 2010–2013. évekre vonatkozó terv felépítésével.
(5) A HM tárca rövid távú tervét a honvédelmi miniszter, a honvédelmi szervezetek terveit az illetékes szolgálati elöljáró
(hivatali felettes) hagyja jóvá. 3. § (1) A tervezés folyamatában a honvédelmi szervezetek a HM fejezet Feladatrend (a továbbiakban: HM FR) alkalmazásával
megtervezik a tervidőszakban végrehajtásra javasolt feladataikat, és az Egységes Védelmi Szakfeladatrendszer
(a továbbiakban: EVSZ) alkalmazásával a feladatok forrásszükségletét, és ezeket feladattervezési okmányaikban
rögzítik. A feladattervezési okmány két részből áll, a HM FR alapján összeállított szöveges részből, valamint a HM
Védelmi Tervezési és Vagyongazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: HM VTVF) által kiadásra kerülő nagybani
erőforrás-tervező táblázatból. A feladattervezés a honvédelmi szervezetek feladatainak reális, teljes és pontos
felmérésén alapszik, elemi feladatokig lemenően tartalmazza a stratégiai célok elérését biztosító feladatokat.
(2) A honvédelmi szervezetek a tárca szintű fontossági sorrend (prioritás) figyelembevételével a rendelkezésre álló
források feladatokhoz történő hozzárendelése érdekében a végrehajtásra javasolt feladatokat fontosság szerint – az
elérendő célokat szem előtt tartva – osztályozzák (priorizálják). A feladatokat a feladatellátás és a szakterületek
sajátosságainak megfelelő (1-től 5-ig terjedő) kategóriákba sorolják, ahol az 1. szám a legfontosabb feladatot jelöli.
(3) A feladatok és a figyelembe vehető erőforrások közötti összhang megteremtése, illetve az erőforrások ésszerű és
hatékony felhasználása érdekében, a források feladatokhoz történő rendelése (allokációja) több lépésben, tárca szintű
egyeztetéseken történik. A honvédelmi szervezetek az elsődleges forrásallokációban (a továbbiakban: EFA) biztosított
forrásokkal le nem fedett feladataik végrehajtásához szükséges források biztosítása érdekében felső szintű
egyeztetést folytatnak és döntéseket kezdeményeznek. A felső szintű egyeztetést követően kialakult forráselosztást a
nagybani erőforrásterv (a továbbiakban: NET) tartalmazza. (4) A NET alapján kerül kidolgozásra a tárca költségvetési javaslata és a RET.
(5) A RET a tervezési adatbázis alkalmazásával készül. A tervezési adatbázist a tervező szervezetek által a NET adatai
alapján kitöltött részletes tervező táblázatok adataiból állítják össze. A tervezési adatbázis tartalmazza az EVSZ-hez
kötött alapinformációkat (erőforrás-paraméterek, felszámítási mutatók, biztosítási módok stb.), valamint a HM fejezet
költségvetésének és beszerzési tervének összhangját biztosító alapadatokat. 4. § (1) A honvédelmi szervezetek feladattervezési okmányainak és erőforrásterveinek összeállítását a HM VTVF koordinálja.
(2) Az erőforrástervezésben közvetlenül részt vevő szervek, szervezetek feladattervezési okmányaikat és erőforrásterveiket
közvetlenül a HM VTVF-re küldik meg, terjesztik fel.
(3) A honvédelmi szervezetek erőforrásterveiket az illetékes felső szintű gazdálkodó szerveknek, szervezeteknek is
felterjesztik. (4) A honvédelmi szervezetek a hatáskörükbe tartozó intézményi erőforrás-szükségleteiket önállóan tervezik. A központi
és központosított, valamint a természetbeni ellátás körébe tartozó erőforrás-szükségleteiket az illetékes központi
ellátó szervezetektől vagy a tárca felső szintű gazdálkodó szervezeteitől igénylik.
(5) A gazdálkodó szervezettel és önálló költségvetéssel nem rendelkező honvédelmi szervezetek erőforrás-szükségleteit
– az általuk szolgáltatott adatok alapján – az utaltsági rend szerint illetékes ellátó szervezetek, illetőleg a felső szintű
gazdálkodó szervezetek tervezik. (6) Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) feladattervezési okmányát és erőforrásterveit – az
alárendelt szervezetek tervei alapján – az MH ÖHP tervező, illetve gazdálkodó szervei állítják össze. A HM Honvéd
Vezérkar főnök (a továbbiakban: HM HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek feladattervezési
okmányukat és erőforrásterveiket felterjesztik a HM Haderő-tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM HTF) részére.
A HM HTF a HM HVKF jóváhagyásával megküldi azokat a HM VTVF-re, valamint az illetékes felső szintű gazdálkodó
szervezeteknek. A rövid távú terv kidolgozásának folyamata 5. § (1) A rövid távú terv összeállítása két fázisban történik.
(2) Az első fázisban kidolgozzák a végrehajtásra javasolt feladatokat tartalmazó feladattervezési okmányt, melyben
megtörténik a feladatok forrásszükségleteinek és fontossági sorrendjének (prioritásainak) megállapítása is.
Az EFA-ban biztosított források ismeretében a honvédelmi szervek és szervezetek meghatározzák azokat a
feladatokat, amelyekhez a források hozzárendelhetőek. (3) A forráskorlátok miatt részben vagy teljes mértékben végre nem hajtható feladatok esetében bemutatják a feladat
halasztásának, elmaradásának következményeit és kockázatait, kezdeményezhetik az EFA-ban biztosított források
átcsoportosítását. (4) A felső szintű egyeztetés eredményeit a NET rögzíti, amely alapján összeállításra kerül a HM fejezet költségvetési
javaslata, illetve a tervezés második fázisában megtörténik a rövid távú terv részletes kidolgozása.
a) A rövid távú tervezés első fázisának első szakaszában a honvédelmi szervezetek forráskorlát nélküli tervezést
hajtanak végre. A tervező szervezetek a feladattervezési okmányuk összeállítása érdekében a 10 éves tervben, a
2010–2013. évi terveikben szereplő, valamint a korábbi évek során halasztott (végrehajtásra nem került)
feladatokat veszik alapul, meghatározzák a tervidőszakban végrehajtásra javasolt feladatokat, és indokolják azok
szükségességét. Az illetékes szervekkel, szervezetekkel együttműködve meghatározzák a közvetlen
erőforrásigénnyel rendelkező feladatok forrásszükségleteit. A 3. § (2) bekezdés szerint, elöljáró szervük,
szervezetük által meghatározott irányelvek alapján végrehajtják a feladatok fontossági sorrendbe állítását
(priorizálását). b) A rövid távú tervezés első fázisának második szakaszában a honvédelmi szervezetek a HM VTVF által megküldött
EFA figyelembevételével végrehajtják a tervidőszakra vonatkozó forráskorlátokon alapuló nagybani tervezést.
A feladattervezési okmányban szereplő feladatok erőforrás-szükségleteit összevetik az EFA-ban biztosított
keretekkel és kimutatják a különbséget. Felmérik a szerződéssel lekötött feladatokat, az azokhoz tartozó
determinált forrásszükségleteket, valamint azt, hogy a determinált feladat halasztása milyen jogi, illetve
katonai-szakmai következményekkel járhat. Meghatározzák az erőforráskorlátok miatt nem tervezhető feladatok
halasztásának következményeit, elemzik azok kockázatait. Megállapításaikat rögzítik a pontosított
feladattervezési okmányban. c) A tervezés első fázisát a tárca szintű fontossági sorrend (prioritások) érvényesítése érdekében felső szintű
egyeztetés zárja. Ennek során megvalósul az EFA-ban biztosított keretek áttekintése és szükség szerinti
korrekciója. Az egyeztetésen az adott szakterületek vezetői terjesztik elő a szakterületeken jelentkező döntést
igénylő kérdéseket és a megvalósíthatósági változatokat, illetve megoldási javaslataikat. Az egyeztetés
eredményeit a NET rögzíti. (5) A második fázisban a tervező szervezetek a NET-ben biztosított erőforráskeret, valamint az első fázisban kialakított
fontossági sorrend alapján részletezik a ténylegesen végrehajtandó (végrehajtható) feladatokat és kidolgozzák
RET-jeiket. A rövid távú terv kidolgozásának ütemezése 6. § (1) A HM VTVF a felső szintű gazdálkodó és az erőforrás tervezésben közvetlenül részt vevő szervek, szervezetek részére
2010. április 30-ig tervezői értekezletet tart, ahol pontosítja a tervezés menetét. Az értekezletet követően kerül
kiadásra a pontosított HM FR, a pontosított EVSZ-t tartalmazó nagybani tervező táblázat, valamint a rövid távú terv
szöveges részének felépítését meghatározó feladatcsoportok jegyzéke. (2) A HM Védelempolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM VPF) együttműködve a HM HTF-el, az MH ÖHP-vel és az MH
Műveleti Központtal a tervidőszak éveire, műveleti területenkénti bontásban meghatározza a béketámogató és
válságkezelő műveletekre tervezett állomány létszámát és 2010. május 14-ig megküldi a HM VTVF-re.
(3) A honvédelmi szervezetek az 5. § (4) bekezdés a) pontjának megfelelően, a HM FR alkalmazásával meghatározzák a
tervidőszakban végrehajtásra javasolt feladataikat, részletezik azok tartalmát, indokolják a feladatok szükségességét,
majd rögzítik azokat a feladattervezési okmányban. (4) A feladattervezési okmány a HM FR felépítésének megfelelően tartalmazza az adott szervezet alaprendeltetéséből,
valamint a felső szintű feladatszabásból adódó valamennyi végrehajtásra javasolt feladatát, azok fontossági sorrendjét
(prioritásait), valamint a közvetlen erőforrásigénnyel rendelkező feladatok vonatkozásában azok forrásszükségletét
(a nagybani tervező táblázatban). A honvédelmi szervezetek a fentiek szerint kitöltött feladattervezési okmányt 2010.
május 28-ig megküldik a HM VTVF-re. 7. § (1) A HM VTVF a Pénzügyminisztérium (a továbbiakban: PM) által kiadott irányszámok, illetve a források elosztására
vonatkozó jogszabályok és belső rendelkezések alapján az EFA-ban meghatározza a nagybani tervezési
keretszámokat, melyeket a HM Védelmi Tervező Bizottság (a továbbiakban: HM VTB) elé terjeszt. Az EFA jóváhagyását
követően a HM VTVF 2010. június 15-ig megküldi a nagybani keretszámokat a felső szintű gazdálkodó és az erőforrás
tervezésben közvetlenül résztvevő szervek, szervezetek részére. (2) Az MH ÖHP és a HM HVKF közvetlen szervezetek az EFA-ban biztosított forrásokat – a feladatok fontossági sorrendje
(prioritásai), valamint az 5. § (2)–(4) bekezdéseiben foglaltak alapján – hozzárendelik a végrehajtandó feladatokhoz,
ennek során a nagybani tervező táblázat megfelelő oszlopában feltüntetik a feladathoz rendelt forrást. Az így
elkészített, pontosított feladattervezési okmányukat és az annak részét képező, kiegészített nagybani tervező
táblázataikat (NET-tervezeteiket) egyeztetik az utaltság szerint illetékes szakmai szervezetekkel és azt követően, a HM
HTF útján, 2010. június 30-ig felterjesztik azokat a HM VTVF részére, és egyidejűleg megküldik az illetékes felsőszintű
tervező szervezetek részére is. (3) A tervező szervezetek az EFA-ban biztosított forrásokat – a feladatok fontossági sorrendje (prioritásai), valamint az 5. §
(2)–(4) bekezdéseiben foglaltak alapján – hozzárendelik a végrehajtandó feladatokhoz. Az így elkészített pontosított
feladattervezési okmányukat és az annak részét képező, kiegészített nagybani tervező táblázataikat (NET
tervezeteiket) 2010. július 9-ig megküldik a HM VTVF részére.
(4) A HM VTVF a honvédelmi szervezetek NET-tervezeteinek összegzésével elkészíti a HM-tárca NET-tervezetét. A HM
VTVF a PM tervezési körirat kiadását követő 10 munkanapon belül pontosítja a HM tárca NET-tervezetét, a pontosítás
során történt változásokról értesíti az érintett tervező szerveket, szervezeteket.
(5) A HM VTVF a HM-tárca pontosított NET-tervezetét a HM VTB elé terjeszti. A HM VTB-n a forráskorlátokból adódó, az egyes
szakterületeken jelentkező döntést igénylő kérdéseket – a döntéshez szükséges javaslatokkal és megvalósíthatósági
változatokkal – az adott szakterületek vezetői terjesztik elő.
(6) A HM VTVF a HM-tárca felső vezetésének döntései alapján véglegesíti a HM-tárca NET-jét és átadja a HM KPÜ részére a
tárca költségvetési javaslatának összeállítása céljából. A NET alapján jóváhagyott tervezési keretszámokat a HM VTVF
megküldi az erőforrás-tervezésben közvetlenül részt vevő szervek, szervezetek részére.
8. § (1) Az 6. § (1) bekezdés szerint kiadott csoportosításnak megfelelően, az ott meghatározott tartalmi részletességgel,
a feladattervezési okmányuk alapján a honvédelmi szervezetek kidolgozzák a feladatcsoportok tartalmát és 2010.
szeptember 24-ig megküldik a HM VTVF-re. (2) Az erőforrás-tervezésben közvetlenül részt vevő szervek, szervezetek a részletes tervezési táblázat alkalmazásával
végrehajtják a részletes erőforrás-tervezést és a kitöltött tervezési táblázatokat 2010. szeptember 30-ig megküldik a
HM VTVF részére. A HM VTVF az adatszolgáltatások alapján összeállítja az adatbázis formátumú RET-et.
(3) A HM VTVF – a tárca felső szintű tervező szervei, szervezetei, valamint az erőforrás-tervezésben közvetlenül részt vevő
szervek, szervezetek bedolgozásai alapján – 2010. október 28-ig összeállítja a rövid távú tervet, majd a HM VTB
állásfoglalásával jóváhagyásra felterjeszti a honvédelmi miniszterhez. (4) Jóváhagyást követően a HM VTVF a rövid távú tervet elektronikus adathordozón megküldi a HM felső és középszintű
vezető-irányító szerveknek, szervezeteknek valamint a HM felső szintű tervező és gazdálkodó szerveknek,
szervezeteknek, akik abból kivonatot készítenek, amit megküldenek a tervezési- utaltsági rend szerint alárendelt
szervezetek részére. (5) A 2011. évre vonatkozó költségvetési törvény elfogadását követően a HM VTVF a felső szintű tervező, illetve
gazdálkodó szervek, szervezetek bevonásával pontosítja a rövid távú tervet.
Záró rendelkezések 9. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba, és 2011. március 31-én hatályát veszíti.
Budapest, 2010. május 17. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
100/2006. (HK 19.) HM utasítása az afganisztáni tartományi újjáépítési csoportban résztvevő katonai szervezet működésével és a Magyar Honvédség Könnyű Gyalog Század kivonásával kapcsolatos egyes feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontjában
kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az afganisztáni tartományi újjáépítési csoportban résztvevő katonai
szervezet létrehozásának feladatairól, valamint a személyi
állomány kihelyezésének előkészítéséről és végrehajtásáról szóló 78/2006. (HK 16.) HM utasítás 18. § és 19. §-aira
– az afganisztáni tartományi újjáépítési csoportban résztvevő katonai szervezet (a továbbiakban: MH PRT) működésével és a Magyar Honvédség Könnyű Gyalog Század
kivonásával kapcsolatos egyes feladatok végrehajtásáról a
következő utasítást adom ki.
Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumnak
(a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltsé
gébe és közvetlen irányítása alá tartozó szervezeteknek,
valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteinek az MH PRT működésével kapcsolatos feladatok végrehajtásában érintett állományára és az
afganisztáni műveletekre létrehozott ideiglenes katonai
szervezetekre terjed ki.
A MH PRT működésével kapcsolatos helyszíni
beszerzések végrehajtása
2. § (1) Az MH PRT működésével kapcsolatos, a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény hatálya alá nem
tartozó, az éves költségvetési törvényben meghatározott
egyszerű közbeszerzési értékhatárt el nem érő, de árubeszerzés és szolgáltatás megrendelése esetén az 500 ezer Ft,
építési beruházás esetén a 2 millió Ft értékhatárt elérő,
vagy azt meghaladó becsült értékű, Afganisztánban lebonyolításra kerülő árubeszerzéseket, szolgáltatás-megrendeléseket, valamint építési beruházásokat (a továbbiakban
együtt: beszerzés) jelen utasítás szerinti eljárási rendben
kell megvalósítani.
(2) A beszerzési eljárás során az 1. számú melléklet szerinti Számla nyomtatványt kell alkalmazni.
(3) Árfolyamként a beszerzés kezdeményezésének értékmeghatározásához az MNB által a beszerzés kezdeményezésének napján közzétett árfolyamot kell alkalmazni.
3. § (1) A beszerzések lebonyolítása során törekedni kell a
gazdaságosság, az esélyegyenlőség és versenysemlegesség kritériumainak érvényesítésére, továbbá lehetőség szerint legalább három pályázat bekérésére.
(2) A beszerzési eljárást az MH PRT azon szervezeti
eleme kezdeményezi, amelyik a beszerzési feladat teljesítésére igényt tart (a továbbiakban: Igénytámasztó).
Az Igénytámasztó a beszerzés megkezdése előtt kitölti a
2. számú melléklet szerinti Beszerzés megrendelést és az
MH PRT logisztikai főnökével, valamint az MH PRT
pénzügyi tisztjével ellenjegyezteti. A beszerzések végrehajtását az MH PRT logisztikai főnökének, valamint az
MH PRT pénzügyi tisztjének ellenjegyzése alapján az MH
PRT parancsnoka engedélyezi.
(3) Az ellenjegyzett és az MH PRT parancsnok által engedélyezett Beszerzés megrendelést az Igénytámasztó átadja az MH PRT parancsnok által a beszerzések ügyintézésére
kijelölt személynek (a továbbiakban: Kijelölt ügyintéző).
4. § (1) A Kijelölt ügyintéző a helyi lehetőségek figyelembevételével piackutatást végez a beszerzés tárgyára
vonatkozóan. A Kijelölt ügyintéző a piackutatás alapján
írásban, lehetőség szerint legalább három pályázatot köteles bekérni.
(2) A pályázati felhívásnak legalább a következőket kell
tartalmaznia:
a) a pályázatot bekérő nevét, címét, telefon- és telefaxszámát (e-mail),
b) a beszerzés tárgyát, illetőleg mennyiségét, a beszerzési műszaki leírást, illetőleg a minőségi követelményeket, teljesítménykövetelményeket,
c) a szerződés meghatározását,
d) a szerződés időtartamát vagy a teljesítés határidejét,
e) a teljesítés helyét,
f) az ellenszolgáltatás teljesítésének feltételeit, illetőleg
a vonatkozó jogszabályokra hivatkozást,
g) a pályázatok bírálati szempontját,
h) az alkalmassági követelményeket,
i) a pályázat benyújtás határidejét, benyújtásának címét,
felbontásának helyét, idejét,
j) annak meghatározását, hogy az eljárásban lehet-e
tárgyalni, vagy a benyújtott ajánlatokat tárgyalás nélkül
bírálják el,
k) ha az eljárás tárgyalásos, a tárgyalás lefolytatásának
menetét és a pályázatot bekérő által előírt alapvető szabályait, az első tárgyalás időpontját,
l) a pályázati felhívás megküldésének határidejét,
m) a beszerzési eljárás nyelvét.
(3) Az igénytámasztó által – együttműködésben az MH
PRT Logisztikai Főnökség szakállományával – elkészített
beszerzési műszaki leírásnak – amennyiben lehetőség van
rá – a beszerezni kívánt áru vagy szolgáltatás egyértelmű
beazonosításához szükséges meghatározását kell tartalmazni, azonban ez nem tartalmazhat egy meghatározott
pályázóra vonatkozó utalást.
(4) Ha nem érkezik be három pályázat, a beérkezett pályázat(ok) alapján kell dönteni.
(5) A Kijelölt ügyintéző – amennyiben lehetőség
van rá – nyilatkozatot kér a pályázók szállítási, szolgáltatási referenciáiról, valamint pénzügyi alkalmasságáról.
5. § (1) A nyertes pályázót a legalacsonyabb ellenszolgáltatás vagy összetett teljesítési igényt tartalmazó pályázat bekérése esetén az összességében legkedvezőbb pályázat
alapján kell kiválasztani.
(2) Indokolt esetben a nyertes pályázó kiválasztása a
legrövidebb teljesítési határidő alapján is történhet, de ebben az esetben is törekedni kell a gazdaságosság kritériumainak biztosítására, vizsgálni kell az árajánlatokat, és az
elfogadott pályázat árajánlata a legalacsonyabb ellenszolgáltatást tartalmazó pályázat árajánlatát 5%-nál nagyobb
mértékben nem haladhatja meg.
(3) Azonos teljesítési feltételek esetén a nyertes pályázót tárgyalás útján kell kiválasztani. A tárgyalásról az eljárás nyelvén jegyzőkönyvet kell készíteni.
6. § (1) A benyújtási határidő lejárta előtt tilos a pályázatok
értékelését megkezdeni.
(2) A pályázatok értékeléséről a Kijelölt ügyintéző
jegyzőkönyvet készít, és az eljárás eredményéről írásban
tájékoztatja az MH PRT parancsnokot és az összes pályázót.
(3) A Kijelölt ügyintéző a (2) bekezdés szerinti tájékoztatással egyidejűleg javaslatot tesz az MH PRT parancsnokának a pályázat nyertesére és előkészíti a szerződést.
A nyertes pályázóval az MH PRT parancsnoka köt szerződést.
(4) Az eljárás során keletkező iratokat az ügyviteli szabályok betartásával iktatni kell, és 5 évig meg kell őrizni.
(5) A beszerzési eljárás során keletkező okmányok egy
másolati példányát – a számviteli nyilvántartáson történő
átvezetés érdekében – az MH 64. Boconádi Szabó József
logisztikai ezred (a továbbiakban: MH 64. BSZJ log. e.)
részére meg kell küldeni. Az MH 64. BSZJ log. e. a számviteli nyilvántartásban történt rögzítést követően mint alegységére terheli ki a beszerzett anyagokat, eszközöket.
7. § (1) Nem kell a 4–6. § szerinti eljárási rendet alkalmazni
akkor
a) ha előre nem látható okból előállt rendkívüli sürgősség miatt nem lehetséges az alkalmazása, amely azonban
nem eredhet az Igénytámasztó mulasztásából,
b) árubeszerzés esetén, ha a korábban beszerzett áru
részbeni kicserélése vagy bővítése szükséges, és a nyertes
ajánlattevő más ajánlattevővel történő helyettesítése eltérő, nem illeszkedő áruk beszerzését eredményezné,
c) szolgáltatás megrendelése esetén, ha a korábban
megkötött szerződésben szereplő, de előre nem látható
okok miatt kiegészítő szolgáltatás megrendelése szükséges,
d) ha a szerződést műszaki-technikai sajátságok, művészeti, sport, kulturális vagy kegyeleti szempontok, kizárólagos jogok védelme miatt kizárólag egy meghatározott
szervezet, vagy személy képes teljesíteni,
e) a beszerzés kivételesen kedvező feltételei csak rövid
ideig állnak fenn, és az ellenszolgáltatás a piaci áraknál lényegesen alacsonyabb,
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben az MH
PRT parancsnoka részére készített javaslatban az eljárás
alkalmazását kizáró érdemi és részletes indokolást rögzíteni kell.
8. § A pénzügyi ellenjegyzés a Beszerzés Megrendelés Engedélyezése, valamint a civil-katonai együttműködési
(a továbbiakban: CIMIC) projekt javaslat okmányokon
történő fedezetigazolás formájában valósul meg.
A CIMIC keret felhasználási rendje 9. § Az MH PRT CIMIC célokra elkülönített költségvetési
kerettel (továbbiakban: CIMIC keret) rendelkezik.
10. § (1) A CIMIC kerethez való hozzáférés biztosítása, valamint az aktuálisan felhasználható pénzügyi forrásról történő tájékoztatás az MH PRT pénzügyi tisztjének feladata.
(2) A CIMIC keret felhasználásáról az MH PRT CIMIC
részlegvezetője tesz javaslatot, és azt az MH PRT parancsnoka hagyja jóvá.
11. § A CIMIC projektek biztosítására elkülönített CIMIC
keret átlátható és hatékony felhasználása érdekében a jelen
utasítás szerinti munkafolyamatot és a hozzá kapcsolódó
okmánymintákat kell alkalmazni.
12. § (1) A CIMIC részlegvezető által készített és felterjesztett projekt javaslati tervet az MH PRT parancsnoka hagyja jóvá. A projekt javaslat okmánya a 3. számú melléklet
szerinti „CIMIC projekt javaslat” – PROPOSAL.
(2) A projekt javaslat két példányban készül. Egy példány az MH PRT pénzügyi tisztjéhez, egy példány pedig
az MH PRT CIMIC részlegvezetőjéhez kerül tárolás céljából.
13. § (1) Amennyiben a projekt összköltsége meghaladja az
500 000 Ft összeghatárt, a CIMIC részlegvezető javaslatára az MH PRT parancsnoka – lehetőség szerint helyi vállalkozóval – szerződést köt a projekt kivitelezésére.
(A szerződéskötés okmánya a ,,CIMIC projekt szerződés”– AGREEMENT).
(2) Az 500 000 Ft összeghatár alatti projektek – döntően
anyagbeszerzések – esetén lehetőség van a munkafolyamat szerződéskötési fázisának kihagyására, de a kifizetés
tényét ezekben az esetekben is számlával kell igazolni.
(3) A szerződő felek a szerződés minden oldalát kötelesek aláírásukkal ellátni.
(4) A szerződés három példányban készül. Egy példány
a szerződött félhez, egy példánya az MH PRT pénzügyi
tisztjéhez, egy példánya pedig az MH PRT CIMIC részlegvezetőjéhez kerül.
14. § (1) A projekt kifizetéséhez szükséges pénzösszeg
(USD) biztosítása – előleg formájában az MH PRT CIMIC
részlegvezető előzetes igénye alapján – az MH PRT pénzügyi tisztjének a feladata. A projekt átvétel, kifizetés okmánya a 4. számú melléklet szerinti „Számla a CIMIC projekt kifizetéséről” – INVOICE.
(2) A kifizetés minden esetben csak a projekt átvétele
után, annak teljes mértékű befejezésével jöhet létre.
(3) A kifizetés tényét az MH PRT CIMIC részlegvezetője és a szerződött fél által aláírt számla igazolja.
(4) A számla három példányban készül. Egy példánya a
szerződött félhez, egy példánya az MH PRT pénzügyi
tisztjéhez, egy példánya pedig az MH PRT CIMIC részlegvezetőjéhez kerül.
15. § (1) A projekt befejezését az MH PRT CIMIC részlegvezetője által készített és felterjesztett, valamint az MH PRT
parancsnok által jóváhagyott zárójelentés, illetve a hozzá
csatolt számla igazolja. A projekt zárójelentés okmánya az
5. számú melléklet szerinti „CIMIC projekt zárójelentés” –
END STATE REPORT.
(2) A zárójelentés két példányban készül. Egy példánya
az MH PRT pénzügyi tisztjéhez, egy példánya pedig az
MH PRT CIMIC részlegvezetőjéhez kerül.
Az MH Könnyű Gyalog Század kivonásával kapcsolatos
logisztikai feladatokról
16. § (1) A HM Ingatlankezelési Hivatal (a továbbiakban:
HM IKH) főigazgató, az MH Összhaderőnemi Logisztikai
és Támogató Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖLTP)
parancsnok és az MH Egészségügyi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH EüP) a felesleges ingó vagyontár-
gyak mennyiségét a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztályával egyezteti.
(2) A feleslegessé váló ingó vagyontárgyak honvédelmi
célra feleslegesnek minősítésére és Afganisztánban vagy
Magyarországon történő hasznosítására vonatkozóan a
HM IKH főigazgató, az MH ÖLTP parancsnok és az MH
EüP parancsnok a HM vagyonkezelésében lévő ingó
vagyon feleslegesnek minősítésének, vagyonkezelésének
és hasznosításának szabályairól szóló HM utasítás1 és végrehajtási intézkedései szerint tesz javaslatot a helyi igények, lehetőségek, illetve helyi sajátosságok figyelembevételével.
(3) A Magyarországról kiszállított, honvédelmi célra feleslegesnek minősített és Afganisztánban értékesítésre,
megsemmisítésre vagy más módon elidegenítésre szánt
anyagok, illetve az Afganisztánban beszerzett és Magyarországra hazaszállításra szánt anyagok listáját egységár,
összérték, darabszám és súly feltüntetésével a HM IKH főigazgatója, az MH ÖLTP parancsnoka és az MH EüP parancsnoka a HM BBBH részére megküldi.
(4) A katonai misszió használatában külföldön feleslegessé vált, honvédelmi célra feleslegesnek minősített és
Magyarországra nem szállított ingó vagyont az államháztartásról szóló 1992. XXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 109/K. § (16) bekezdése szerint a tárca külföldön értékesítheti, a környezetvédelemre és a hulladékok kezelésére vonatkozó jogszabályok szerint megsemmisíttetheti,
illetve az Áht. 109/K. § (11) bekezdése alapján ingyenesen
átruházhatja. Az Áht. 109/K. § (11) bekezdése szerinti ingyenes vagyonátruházás esetén a Kormány döntését kell
kezdeményezni.
A holland féltől átvett eszközök nyilvántartásával
kapcsolatos feladatok
17. § (1) Az átvevő honvédelmi szervezet a holland féltől térítés ellenében, vagy térítés nélkül átvett eszközöknek a
HM vagyonkezelésébe vételét a Számviteli Politika szerint köteles végrehajtani.
1 Jelenleg a Magyar Állam tulajdonában, a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő ingó vagyon feleslegesnek minősítésének, vagyonkezelésének és hasznosításának szabályairól, valamint a miniszteri biztos feladat- és hatásköréről szóló 98/2005. (HK 21.) HM utasítás.
(2) Az átvett eszközök analitikus nyilvántartását az MH
64. BSZJ log. e.-nek az „ESZKÖZ” program működtetésével kell végrehajtani a HM Központi Pénzügyi és Számviteli Hivatal által 12/31 számon kiadott „Szakutasítás az
eszközök honvédelmi szerveknél történő számítógépes
analitikus nyilvántartására” előírásai szerint.
(3) A használatba vevő honvédelmi szervezetnek azon
eszközökről, amelyek nem kerülnek a HM vagyonkezelésébe elkülönítetten, mennyiségben és a lehetőségek függvényében egyedi azonosítók alapján kell vezetni a nyilvántartást (idegen eszközök nyilvántartása).
(4) Az átvett eszközök nyilvántartásba vételéhez a beszerzési (nyilvántartási) ár kialakításánál a Számviteli
Politika 2. számú melléklete szerinti Értékelési Szabályzatban meghatározottakat kell alkalmazni.
Záró rendelkezés 18. § (1) Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
(2) A 17. § (1) bekezdésének részletes szabályaira
logisztikai eszközök vonatkozásában az MH ÖLTP parancsnoka, infrastrukturális (elhelyezési) anyagok vonatkozásában a HM IKH főigazgatója külön intézkedést ad ki.
(3) Az MH PRT megalakításával, működésével, az MH
Könnyű Gyalog Század kivonásával, valamint a hadműveleti területeken a nemzeti elemek tevékenységével kapcsolatos, szakterületüket érintő feladatokat a HM IKH főigazgató, az MH ÖLTP parancsnok és az MH EüP parancsnok
külön intézkedésben szabályozza.
(4) A szolgálati, köztisztviselői, közalkalmazotti jogviszonyon és munkaviszonyon kívüli tevékenységek díjazásáról szóló 24/2002. (HK 11.) HM utasítás 2. § (5) bekezdése alapján a honvédelmi miniszter által átruházott jogkörben a nem magyar állampolgárokkal a megbízási szerződések megkötésére az MH PRT tevékenységi területén
az MH PRT parancsnoka, Magyarországon az MH Műveleti Irányító Központ parancsnoka jogosult.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2012. LXIII. törvény a közadatok újrahasznosításáról.
Az Országgyűlés – az Alaptörvényben foglaltakkal összhangban a közérdekű adatok nyilvánosságának és a szellemi alkotásokhoz
fűződő jogok védelmének tiszteletben tartásával – a közszféra kezelésében lévő közadatok újrahasznosítás céljára történő
rendelkezésre bocsátásának szabályairól a következő törvényt alkotja: I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. § (1) E törvény hatálya a közfeladatot ellátó szervek által kezelt olyan közadatok újrahasznosítására terjed ki, amelyek
a 2. § szerint újrahasznosítás céljából rendelkezésre bocsáthatóak.
(2) A közfeladatot ellátó szervek kizárólag akkor járhatnak el e törvény rendelkezései szerint, ha a közadat
újrahasznosítása érdekében kérelmet benyújtó igénylő úgy nyilatkozott, hogy a közadatot újrahasznosítás céljából
igényli. (3) Ha az igénylő nem nyilatkozott a (2) bekezdésnek megfelelően, a közfeladatot ellátó szerv az igénylés célját, illetve azt,
hogy egy adott igénylés a közadat újrahasznosítására vonatkozik-e, nem vizsgálhatja.
(4) E törvény hatálya nem terjed ki: a) az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerinti közérdekű adatok
megismerésére irányuló igényekre; b) a közérdekű és közérdekből nyilvános adatok terjesztése jogának gyakorlására;
c) a közfeladatot ellátó szervek közötti, kizárólag közfeladataik ellátása érdekében történő adatszolgáltatásra.
2. Az újrahasznosítás céljából rendelkezésre bocsátható közadatok köre
2. § (1) Az újrahasznosítás céljából kötelezően rendelkezésre bocsátandó közadatok körét az e törvény felhatalmazása alapján
kiadott végrehajtási rendelet határozza meg. (2) Erre vonatkozó kérelem vagy kérelmek esetén a közfeladatot ellátó szerv vezetője dönthet úgy, hogy engedélyezi
az (1) bekezdés szerint megállapított közadatok körébe nem tartozó közadat újrahasznosítás céljából történő
rendelkezésre bocsátását is. 3. § Nem bocsátható rendelkezésre újrahasznosítás céljából, és jogszabályban sem határozható meg kötelezően
rendelkezésre bocsátandó közadatként: a) olyan adat, amely rendelkezésre bocsátása kívül esik az érintett közfeladatot ellátó szerv közfeladatain;
b) olyan, közadatot tartalmazó, szerzői jogi oltalom alá eső mű vagy más, szellemi alkotáshoz fűződő jog által védett
tartalom, amelyen harmadik személyeknek szerzői jogi jogosultsága vagy más szellemi alkotáshoz fűződő joga
áll fenn; c) olyan közadat, amelyhez a hozzáférés az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló
törvény vagy más törvény szerint kizárt vagy korlátozott;
d) a közszolgálati műsorszolgáltatók és azok alvállalkozóinak kezelésében lévő olyan közadat, amelyek közszolgálati
műsorszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükségesek; e) az oktatási és kutató intézmények, iskolák, felsőoktatási intézmények, levéltárak, könyvtárak és kutatóintézetek,
valamint kutatási eredmények továbbítására létrehozott szervezetek kezelésében lévő közadat;
f) a közgyűjtemények, közművelődési és előadó-művészeti intézmények kezelésében lévő közadat.
A törvényt az Országgyűlés a 2012. május 21-i ülésnapján fogadta el.
3. Értelmező rendelkezések 4. § E törvény alkalmazásában:
1. igénylő: bármely természetes személy, jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaság vagy egyéni cég, amely a közadatok újrahasznosításra történő rendelkezésre bocsátása iránt e törvény
szerint terjeszt elő kérelmet; 2. közadat: az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvényben meghatározott
közérdekű adat és közérdekből nyilvános adat; 3. közfeladatot ellátó szerv: állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott
egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy; 4. újrahasznosítás: a közadatok felhasználása olyan kereskedelmi vagy nem kereskedelmi célra, ami kívül esik azon
a közfeladat ellátása keretén belüli eredeti célkitűzésen, amire a közadatot előállították;
5. közadat újrahasznosítás céljából történő rendelkezésre bocsátása: a közadathoz az igénylő részére biztosított olyan
hozzáférés, amely lehetővé teszi az igényelt közadat újrahasznosítását az igénylő számára, ideértve különösen
a közadat adathordozón vagy elektronikus úton történő egyszeri vagy rendszeres átadását, a közadatot
tartalmazó adatbázishoz történő közvetlen hozzáférés biztosítását, továbbá bármely más jogszabályba nem
ütköző hozzáférési módot, amelyben a közfeladatot ellátó szerv és az igénylő az újrahasznosítási
megállapodásban megállapodik. II. FEJEZET A KÖZADATOK ÚJRAHASZNOSÍTÁSÁNAK ALAPELVEI
4. A követelmények érvényesítése 5. § A 2. § szerint megállapított adatkörök újrahasznosítására vonatkozó feltételek meghatározása, valamint az
újrahasznosítás céljára való rendelkezésre bocsátás során a közfeladatot ellátó szerv köteles biztosítani az I–III. fejezet
szerinti követelmények érvényesülését. 5. Átláthatóság 6. § A közfeladatot ellátó szerv a közadatokat igénylők megfelelő tájékoztatása és az újrahasznosítás céljából történő
rendelkezésre bocsátás feltételeinek átláthatósága érdekében az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvény rendelkezései szerint köteles elektronikus úton közzétenni az újrahasznosítás
céljából rendelkezésre bocsátható közadatokkal összefüggő információkat. 7. § (1) A közfeladatot ellátó szerv kérelemre köteles megjelölni az újrahasznosítás céljára rendelkezésre bocsátásért
fizetendő közzétett díj kiszámításának alapját. (2) Az érintett közfeladatot ellátó szerv erre irányuló kérelem esetén azt is köteles megjelölni, hogy egyedi kérelem
alapján történő rendelkezésre bocsátás esetén a díjszámításnál milyen tényezőket vesz figyelembe.
6. Megkülönböztetés tilalma 8. § (1) Az újrahasznosítás feltételeinek a közfeladatot ellátó szervek általi meghatározása, az újrahasznosítás céljára történő
rendelkezésre bocsátása, valamint a díjazás megállapítása során a közfeladatot ellátó szerv nem alkalmazhat önkényes
megkülönböztetést a közadatok újrahasznosítását kérelmező igénylők között. (2) Ha közfeladatot ellátó szerv a közadatot újrahasznosítás céljára olyan tevékenysége körében igényli, amely kívül esik
közfeladatai ellátásán, a rendelkezésre bocsátás tekintetében ugyanazokat a díjakat és feltételeket kell alkalmazni,
mint más igénylőkkel szemben. 9. § (1) A közfeladatot ellátó szervek által kötött szerződések vagy egyéb megállapodások nem biztosíthatnak kizárólagos
jogokat a közadatok újrahasznosítása vonatkozásában. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően a közadat újrahasznosítására vonatkozó kizárólagosság biztosítható, ha az meghatározott
közfeladat ellátásához kapcsolódó közérdekű szolgáltatás nyújtásához elengedhetetlenül szükséges, ebben az
esetben azonban a kizárólagosság indokoltságát rendszeresen, de legalább évente felül kell vizsgálni.
(3) Ha a (2) bekezdés szerinti felülvizsgálat megállapítja, hogy a kizárólagos jog biztosítása a továbbiakban nem
indokolható, a közfeladatot ellátó szerv haladéktalanul gondoskodik a kizárólagos jogot biztosító jogviszony
megszüntetéséről. III. FEJEZET RENDELKEZÉSRE BOCSÁTÁS ÚJRAHASZNOSÍTÁS CÉLJÁRA 7. Az eljárás megindítása, a kérelem előterjesztése
10. § (1) A közadat újrahasznosítás céljára történő rendelkezésre bocsátását az igénylő az e § rendelkezései szerint
előterjesztett írásbeli kérelmével kezdeményezheti. (2) A kérelmet a közadatot kezelő közfeladatot ellátó szervnél kell előterjeszteni.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell: a) az igénylő arra vonatkozó kifejezett nyilatkozatát, hogy a megjelölt közadatokat újrahasznosítás céljára kéri,
b) az igénylő nevét, lakcímét (székhelyét), kapcsolattartásra használt telefonszámát, valamint e-mail címét,
c) az újrahasznosítás céljára igényelt közadat pontos megjelölését,
d) az újrahasznosítás céljára igényelt közadat kívánt formátumát, ideértve az alkalmazni kívánt technikai eszköz és
mód megjelölését is, e) rendszeres rendelkezésre bocsátás igénylése esetén az igényelt rendszerességet.
(4) A közfeladatot ellátó szerv a kérelem teljesítése érdekében kezelheti az igénylőnek a (3) bekezdés b) pontja szerint
rendelkezésre bocsátott személyes adatait. A kérelem teljesítését – vagy ha ez később teljesül, a 15. § szerint
megállapított díjak kifizetését – követően a közfeladatot ellátó szerv haladéktalanul törli az igénylő személyes adatait.
8. A kérelem elintézése 11. § (1) Ha a kérelem nem tartalmazza az igénylő 10. § (3) bekezdés a) pontja szerinti nyilatkozatát, a kérelmet az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvénynek a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó
szabályai szerint kell teljesíteni. (2) Ha a kérelem a 10. § (3) bekezdés a) pontja szerinti nyilatkozatot tartalmazza, a közfeladatot ellátó szerv a kérelmet
beérkezését követően azonnal, de legkésőbb 5 munkanapon belül megvizsgálja.
(3) A kérelem megvizsgálása során a közfeladatot ellátó szerv ellenőrzi, hogy:
a) a kérelem rendelkezik-e a 10. § (3) bekezdés b)–e) pontja szerinti kötelező tartalmi elemekkel;
b) a kérelemben megjelölt adatok a közfeladatot ellátó szerv rendelkezésére állnak-e, és újrahasznosítás céljára
rendelkezésre bocsáthatóak-e. 12. § (1) Ha a kérelem a 10. § (3) bekezdés b)–e) pontjában meghatározott tartalmi elemek valamelyikét nem tartalmazza,
és a hiány a kérelem teljesíthetőségét akadályozza, a közfeladatot ellátó szerv a 11. § (2) bekezdés szerinti határidőn
belül az igénylőt – legalább 5, de legfeljebb 10 munkanapos határidő megjelölésével és az arra való figyelemfelhívás
mellett, hogy a kért adatok hiányában a kérelme nem teljesíthető – a hiányok megjelölése mellett a hiányzó adatok
pótlására hívja fel. (2) Ha az igénylő a hiánypótlási felhívásnak határidőben nem tesz eleget, úgy kell tekinteni, mintha a kérelmet be sem
nyújtotta volna. A felhívás teljesítésének elmulasztása nem akadálya annak, hogy az igénylő utóbb ugyanazon
közadatra vonatkozó újabb kérelmet terjesszen elő. (3) Ha a kérelemben megjelölt közadatokat nem a közfeladatot ellátó szerv kezeli, és a kérelem alapján az igényelt
közadatok kezelésére jogosult szervezet azonosítható, a közfeladatot ellátó szerv az igénylő egyidejű értesítése
mellett a kérelmet a 11. § (2) bekezdésében szereplő határidőn belül átteszi a kérelemben megjelölt adatok kezelésére
jogosult szervezetnek. 13. § (1) A közfeladatot ellátó szerv a kérelemről annak hiánytalan kézhezvételét követő 20 munkanapon belül érdemben
dönt. (2) A közfeladatot ellátó szerv az (1) bekezdés szerinti határidőt annak letelte előtt indokolt esetben a kérelem terjedelmes
vagy összetett voltára tekintettel egy alkalommal, legfeljebb további 20 munkanappal – az igénylő egyidejű értesítése
mellett – meghosszabbíthatja. 14. § (1) A közfeladatot ellátó szerv döntésében
a) dönt a kérelem teljesítéséről, és az általa alkalmazott általános szerződési feltételeknek megfelelő újrahasznosítási
megállapodás megkötésére vonatkozó ajánlatot tesz, b) dönt a kérelem részben történő teljesítéséről, és az általa alkalmazott általános szerződési feltételeknek megfelelő
újrahasznosítási megállapodás megkötésére vonatkozó ajánlatot tesz, c) a kérelmet elutasítja,
d) a kérelem teljesítését további feltételekhez köti, és az általa alkalmazott általános szerződési feltételeknek
megfelelő, vagy ha az alkalmazott további feltételek ezt szükségessé teszik, az általános szerződési feltételektől
eltérő újrahasznosítási megállapodás megkötésére vonatkozó ajánlatot tesz. (2) A közfeladatot ellátó szerv az (1) bekezdés a), b) és d) pontja szerinti döntése esetén az újrahasznosítási megállapodás
eltérő rendelkezésének hiányában az újrahasznosítási megállapodás mindkét fél által történő aláírásának napján
az igénylő rendelkezésére bocsátja az igényelt adatokat. (3) A kérelmet a közfeladatot ellátó szerv kizárólag a következő esetekben utasíthatja el:
a) az igényelt közadat újrahasznosítás céljából nem bocsátható rendelkezésre;
b) az igényelt közadat nem áll rendelkezésére, és a 12. § (3) bekezdése szerint a kérelem más közfeladatot ellátó
szervhez nem tehető át. (4) A kérelem elutasítását a közfeladatot ellátó szerv írásban indokolni köteles. Az indokolásnak tartalmaznia kell:
a) az elutasítás indokát, b) a 3. § b) pontjára való hivatkozással történő elutasítás esetén – amennyiben ismert a közfeladatot ellátó szerv előtt
– azon jogosult megnevezését, akivel a kérelemben foglaltak teljesítésére felhasználási szerződés köthető,
c) az elutasítással szemben igénybe vehető jogorvoslati lehetőségekre vonatkozó tájékoztatást.
(5) A közfeladatot ellátó szerv e § szerinti döntése, a rendelkezésre bocsátás feltételei, illetve az ezért megállapított díj
mértéke közérdekű adatnak minősül. 9. Díjazásra vonatkozó követelmények
15. § (1) A közfeladatot ellátó szerv a kezelésében lévő közadatok újrahasznosításra történő rendelkezésre bocsátásáért díjat
állapíthat meg. (2) A közfeladatot ellátó szerv a díj megállapításánál a következő szempontokat köteles figyelembe venni:
a) a díj mértéke nem haladhatja meg a rendelkezésre bocsátott közadatok gyűjtésének, előállításának,
feldolgozásának és terjesztésének legfeljebb öt százalékos nyereséghányaddal megnövelt költségét;
b) az a) pont szerinti költségek megállapításánál a díjat megállapító közfeladatot ellátó szerv által alkalmazott
számviteli politikát kell alapul venni. (3) Az e törvény felhatalmazása alapján kiadott végrehajtási rendelet a díj mértékére, megállapításának szempontjaira,
megfizetésének módjára, valamint a díjfizetés kedvezményeire és a díjfizetés alóli mentességekre vonatkozóan
az (1) és (2) bekezdéssel összhangban további részletszabályokat állapíthat meg.
10. Formátumok 16. § (1) A közfeladatot ellátó szerv a 10. § szerinti kérelem alapján újrahasznosításra rendelkezésre bocsátott közadatot
az igénylő által igényelt formátumban, módon és nyelven adja át az igénylőnek.
(2) Ha a közadat (1) bekezdés szerinti rendelkezésre bocsátásához a közadat közfeladatot ellátó szervnél rendelkezésre
álló formátumának átalakítása szükséges, a közfeladatot ellátó szerv az átalakítás költségeit a 15. § rendelkezéseinek
figyelembevételével díjként felszámíthatja, az átalakítással vállalt munkateher azonban nem akadályozhatja
a közfeladatot ellátó szerv közfeladatainak ellátását. (3) Ha a közadat rendelkezésre bocsátása az (1) bekezdésnek megfelelően nem lehetséges, vagy az aránytalan
nehézséggel, egy egyszerű műveleten túlmutató erőfeszítéssel vagy a közfeladat ellátásának akadályoztatásával
járna, a közadatot elektronikusan, informatikai eszközökkel automatikusan feldolgozható módon, a rendelkezésre álló
nyelven köteles a közfeladatot ellátó szerv az igénylő rendelkezésére bocsátani.
(4) Ha a közadat rendelkezésre bocsátása a (3) bekezdésnek megfelelően sem lehetséges, vagy az aránytalan
nehézséggel, egy egyszerű műveleten túlmutató erőfeszítéssel vagy a közfeladat ellátásának akadályoztatásával
járna, a közadatot a rendelkezésre álló formátumban, módon és nyelven köteles a közfeladatot ellátó szerv az igénylő
rendelkezésére bocsátani. (5) Az (1) és (2) bekezdés alapján a közfeladatot ellátó szerv nem köteles
a) közadat újbóli előállítására vagy a kérelemnek megfelelő kiigazítására, illetve kivonatok készítésére, ha az
aránytalan nehézséggel járna, b) közadatból, annak alapján elemzések, dokumentumok előállítására.
11. Újrahasznosítási megállapodás 17. § (1) A közfeladatot ellátó szerv a közadatok újrahasznosítás céljára történő rendelkezésre bocsátásáról újrahasznosítási
megállapodást köt az igénylővel. (2) Az újrahasznosítási megállapodás tartalmazza legalább
a) a felek megnevezését, b) az újrahasznosítás céljából rendelkezésre bocsátott adatok megnevezését,
c) a b) pontban meghatározott adatok átadásának időpontját, az átadás módját, formátumát,
d) a b) pontban meghatározott adatok újrahasznosítás céljából történő rendelkezésre bocsátásáért megállapított díj
mértékét, e) a d) pontban meghatározott díj megfizetésének határidejét és módját,
f) a b) pontban meghatározott adatok újrahasznosításának feltételekhez kötése esetén az adatok felhasználásának
részletes feltételeit. (3) A (2) bekezdés f) pontja szerinti feltételek nem korlátozhatják szükségtelenül az újrahasznosítás lehetőségeit, nem
szolgálhatnak a verseny korlátozására és nem ütközhetnek az újrahasznosításra vonatkozó, e törvény szerinti egyéb
rendelkezésekbe. (4) A felhasználás feltételeit a közfeladatot ellátó szerv a közadatok újrahasznosítás céljából történő rendelkezésre
bocsátására vonatkozó általános szerződési feltételek keretében is meghatározhatja.
12. Jogorvoslat 18. § (1) Az igénylő a közadat újrahasznosítás céljából történő rendelkezésre bocsátására vonatkozó kérelem elutasítása vagy
a kérelem teljesítésére nyitva álló, vagy a közfeladatot ellátó szerv által a 13. § (2) bekezdése szerint meghosszabbított
határidő eredménytelen eltelte esetén, valamint a közadat újrahasznosítás céljából történő rendelkezésre
bocsátásáért megállapított díj összegének felülvizsgálata érdekében bírósághoz fordulhat.
(2) A közadat újrahasznosítás céljából történő rendelkezésre bocsátása iránti kérelem elutasításának jogszerűségét,
illetve a közadat újrahasznosítás céljából történő rendelkezésre bocsátásáért megállapított díj összegének
megalapozottságát a közfeladatot ellátó szervnek kell bizonyítania. (3) A pert a kérelem elutasításának közlésétől, a kérelem elintézésére rendelkezésre álló határidő eredménytelen
elteltétől, illetve – a díj összegének felülvizsgálatára irányuló kereset esetén – a díj megfizetésére vonatkozó határidő
lejártától számított 10 napon belül kell megindítani az igényt elutasító közfeladatot ellátó szerv ellen. A díj megfizetése
nem akadálya a per megindításának. A perindításra rendelkezésre álló határidő elmulasztása esetén igazolásnak van
helye. (4) Az országos illetékességű közfeladatot ellátó szerv ellen indult per a törvényszék hatáskörébe tartozik. A helyi bíróság
hatáskörébe tartozó ügyekben a törvényszék székhelyén lévő helyi bíróság, Budapesten a Pesti Központi Kerületi
Bíróság jár el. A bíróság illetékességét az alperes közfeladatot ellátó szerv székhelye alapítja meg.
(5) Ha a bíróság a közadat újrahasznosítás céljából történő rendelkezésre bocsátására irányuló kérelemnek helyt ad,
határozatában a közfeladatot ellátó szervet a kért közadat újrahasznosítás céljából történő rendelkezésre bocsátására
kötelezi. (6) A bíróság az újrahasznosítás céljából történő rendelkezésre bocsátásáért megállapított díj összegét
megváltoztathatja, vagy a közfeladatot ellátó szervet a díj összegének megállapítása tekintetében új eljárásra
kötelezheti. (7) Ha a kérelmező a per megindításakor a közfeladatot ellátó szerv által eredetileg megállapított díjat már megfizette,
és ennek a díjnak az összege nagyobb a díjnak a per eredményeképpen megállapított összegénél, a bíróság
a különbözetnek az igénylő részére történő megtérítésére kötelezi a közfeladatot ellátó szervet.
IV. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 19. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1–18. §, a 20–23. § és a 25. § 2013. január 1-jén lép hatályba.
20. § A 2013. január 1-jén hatályos olyan kizárólagos jogot biztosító megállapodások, amelyek nem felelnek meg
a 9. § (2) bekezdésének, a megállapodás lejártakor, de legkésőbb 2014. január 1-jén megszűnnek.
21. § (1) Felhatalmazást kapnak a miniszterek, hogy a vezetésük vagy irányításuk alá tartozó szervek által kezelt,
újrahasznosítás céljából rendelkezésre bocsátható közadatok körét – a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság
Hatóság véleményének kikérésével – rendeletben állapítsák meg. (2) Felhatalmazást kapnak a miniszterek, hogy az újrahasznosítás céljára történő rendelkezésre bocsátásért fizetendő díj
mértékének, megállapítása szempontjainak, megfizetése módjának valamint a díjfizetés kedvezményeinek és
a díjfizetés alóli mentességek e törvény rendelkezéseivel összhangban álló további részletszabályait rendeletben
állapíthassák meg. (3) Felhatalmazást kap a helyi önkormányzat képviselő-testülete, hogy
a) az irányítása alá tartozó szervek által kezelt, újrahasznosítás céljából rendelkezésre bocsátható közadatok körét
– a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság véleményének kikérésével –,
b) az újrahasznosítás céljára történő rendelkezésre bocsátásért fizetendő díj mértékének, megállapítása
szempontjainak, megfizetése módjának, valamint a díjfizetés kedvezményeinek és a díjfizetés alóli mentességek
e törvény rendelkezéseivel összhangban álló további részletszabályait rendeletben állapíthassa meg.
(4) Felhatalmazást kap a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke, hogy
a) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság által kezelt, újrahasznosítás céljából rendelkezésre bocsátható közadatok
körét – a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság véleményének kikérésével –,
b) az újrahasznosítás céljára történő rendelkezésre bocsátásért fizetendő díj mértékének, megállapítása
szempontjainak, megfizetése módjának, valamint a díjfizetés kedvezményeinek és a díjfizetés alóli mentességek
e törvény rendelkezéseivel összhangban álló további részletszabályait rendeletben állapíthassa meg.
(5) Felhatalmazást kap a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke, hogy
a) a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által kezelt, újrahasznosítás céljából rendelkezésre bocsátható
közadatok körét – a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság véleményének kikérésével –,
b) az újrahasznosítás céljára történő rendelkezésre bocsátásért fizetendő díj mértékének, megállapítása
szempontjainak, megfizetése módjának, valamint a díjfizetés kedvezményeinek és a díjfizetés alóli mentességek
e törvény rendelkezéseivel összhangban álló további részletszabályait rendeletben állapíthassa meg.
22. § A döntéselőkészítéshez szükséges adatok hozzáférhetőségének biztosításáról szóló 2007. évi CI. törvény 1. §-a
helyébe a következő rendelkezés lép: „1. § A költségvetési szerv és a többségi állami tulajdonban lévő gazdálkodó szervezet (a továbbiakban: adatkezelő)
a kezelésében lévő közérdekű adatot 15 napon belül, költségtérítés megállapítása nélkül továbbítja az ezt
közfeladatának ellátása érdekében igénylő központi államigazgatási szervnek, illetve a Pénzügyi Szervezetek Állami
Felügyeletének.” 23. § Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 1. mellékletének
„II. Tevékenységre, működésre vonatkozó adatok” elnevezésű táblázata a következő 19–23. sorral egészül ki:
„[II. Tevékenységre, működésre vonatkozó adatok] [Adat] [Frissítés] [Megőrzés]
19. A közfeladatot ellátó szerv kezelésében levő,
a közadatok újrahasznosításáról szóló törvény
szerint újrahasznosítás céljára elérhető
közadatok listája, valamint azok rendelkezésre
álló formátuma
A változásokat követő
15 napon belül Az előző állapot 1 évig
archívumban tartásával
20. A 19. sor szerinti közadatok újrahasznosítására
vonatkozó általános szerződési feltételek
elektronikusan szerkeszthető változata
A változásokat követő
15 napon belül Az előző állapot törlendő
21. A 19. sor szerinti közadatok újrahasznosítás
céljából történő rendelkezésre bocsátásért
fizetendő díjak általános jegyzéke
A változásokat követő
15 napon belül Az előző állapot törlendő
22. A közadatok újrahasznosításáról szóló törvény
szerinti jogorvoslati tájékoztatás
A változásokat követő
15 napon belül Az előző állapot törlendő
23. A közfeladatot ellátó szerv által megkötött,
a közadatok újrahasznosításáról szóló törvény
szerint kötött kizárólagos jogot biztosító
megállapodások szerződő feleinek
megjelölése, a kizárólagosság időtartamának,
tárgyának, valamint a megállapodás egyéb
lényeges elemeinek megjelölése
A változásokat követő
15 napon belül Az előző állapot törlendő
” 24. § Hatályát veszti a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 27. § (1) bekezdés k) pontjában
a „valamint a pénzeszközök felhasználásának részletes szabályait,” szövegrész.
13. Jogharmonizációs záradék 25. § Ez a törvény a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003. november 17-i 2003/98/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1072/2018. (III. 9.) Korm. határozata a téli rezsicsökkentés kiterjesztése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány kiemelten fontosnak tartja, hogy a téli rezsicsökkentésben minden magyar háztartás részesüljön, ezért a Kormány
 1. felhívja a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy folytasson egyeztetéseket
a  távhőszolgáltatókkal a  téli rezsicsökkentésnek a  távhőszolgáltatást igénybe vevő lakossági fogyasztókra való
kiterjesztésének lehetőségéről;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter
bevonásával készítsen az 1. pont szerinti egyeztetések alapján szabályozási javaslatot, és azt terjessze a Kormány elé;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. pont végrehajtását követően azonnal
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy biztosítsa a  szükséges forrásokat a  téli rezsicsökkentésnek
a távhőszolgáltatást igénybe vevő lakossági fogyasztókra való kiterjesztéséhez;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2. pont végrehajtását követően azonnal
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy biztosítson 1 000 000 000 forint többletforrást a  települési
önkormányzatok szociális célú tüzelőanyag-vásárlásához kapcsolódó támogatásra;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  belügyminisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  4.  pont szerint biztosított
többletforrásnak a  települési önkormányzatok szociális célú tüzelőanyag-vásárlásához kapcsolódó támogatása
céljára történő felhasználása érdekében.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a 4. pont szerinti többletforrás biztosítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
493/2018. (XI. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hajdu Emesét
2018. november 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. november 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1155/2017. (III. 20.) Korm. határozata a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság XIII. ülésén fenntartott és elfogadott ajánlások jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyólag tudomásul veszi a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság 2016. november 3-án, Budapesten
megtartott XIII. ülésén kidolgozott és elfogadott, valamint a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság előző
ülésén elfogadott ajánlások teljesítésének állásáról folytatott kölcsönös tájékoztatást követően fenntartott,
az 1. mellékletben foglalt ajánlásokat,
2. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét mint a  nemzetpolitikáért felelős minisztert, hogy a  Magyar–Szlovák
Kisebbségi Vegyes Bizottság ajánlásainak tudomásulvételéről értesítse az érintett feleket,
Felelős: miniszterelnök általános helyettese
Határidő: e határozat közzétételét követő 15. nap
3. felhívja a  feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, hogy az  1.  melléklet 1.  pontjában közzétett ajánlások
végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg az alábbiak szerint:
3.1. az ajánlások 1. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3.2. az ajánlások 2. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3.3. az ajánlások 3. pontja tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
3.4. az ajánlások 4. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
3.5. az ajánlások 5. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3.6. az ajánlások 6. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 miniszterelnök általános helyettese
Határidő: folyamatos
3.7. az ajánlások 7. pontja tekintetében:
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: folyamatos
3.8. az ajánlások 8. pontja tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3.9. az ajánlások 9. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 miniszterelnök általános helyettese
Határidő: 2017. december 31.
3.10. az ajánlások 10. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3.11. az ajánlások 11. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
3.12. az ajánlások 12. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
3.13. az ajánlások 13. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
3.14. az ajánlások 35. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3.15. az ajánlások 36. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3.16. az ajánlások 37. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3.17. az ajánlások 38. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
3.18. az ajánlások 39. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
3.19. az ajánlások 40. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3.20. az ajánlások 41. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
4. felhívja a feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, valamint felkéri a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
elnökét, hogy az  1.  melléklet 2.  pontjában közzétett ajánlások végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg
az alábbiak szerint:
4.1. az ajánlások 1. pontja tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
4.2. az ajánlások 2. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
4.3. az ajánlások 3. pontja tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
4.4. az ajánlások 4. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
4.5. az ajánlások 11. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke
Határidő: 2017. december 31.
4.6. az ajánlások 12. pontja tekintetében:
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
4.7. az ajánlások 13. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
4.8. az ajánlások 14. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
4.9. az ajánlások 15. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
4.10. az ajánlások 16. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
4.11. az ajánlások 17. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
4.12. az ajánlások 18. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
4.13. az ajánlások 19. pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1108/2011. (IV. 27.) Korm. határozata az Alkotmányozás pénzügyi fedezetének biztosítása érdekében a 2011. központi költségvetés Rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az Alkotmányozás pénzügyi fedezetének biztosítása céljából az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 3. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet 5. Közigazgatási és Elektronikus
Közszolgáltatások Központi Hivatala cím, a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet 15. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 25. Fejezeti tartalék alcím, 1. Fejezeti általános tartalék jogcímcsoport, valamint a XVI. Nemzeti Adó
és Vámhivatal fejezet, 1. Nemzeti Adó- és Vámhivatal Igazgatása cím javára 809,8 millió forint átcsoportosítását az
1. melléklet szerint. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
11/2017. (HK 5.) HVK LOGCSF szakutasítása a Honvédségi Egységes Termékkód igénylésének és biztosításának rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében foglaltak alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire (a továbbiakban: katonai szervezetek) és az ellátási rendszerükbe bekerülő termékeknek
a Honvédségi Egységes Termékkóddal (a továbbiakban:
HETK) történő igénylésével és biztosításával kapcsolatos
feladatokra.
2. Az anyagnem felelős katonai szervezetek vezetőinek
feladata – a felelősségi körükbe tartozó anyagnemenként –
HETK igénylésével kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős személyek (továbbiakban: HETK igénylők) kijelölése,
akiknek adatait megküldik a Magyar Honvédség Logisz
tikai Központ Műszaki Átvevő és Vizsgálati Osztály
(a továbbiakban: MH LK MÁVO) részére. A HETK
igénylők feladatait és felelősségi körét a munkaköri
leírásuk tartalmazza.
3. A HETK igénylők feladata
a) az adott termék a központi törzsben történő ellenőrzé
se az eszközprogram adatbázisa, valamint az Intranet kezdő felületén elérhető HETK kereső alkalmazás (http://intratest/apps/hetk/SitePages/Home.aspx) segítségével és kizárólag akkor, ha nincs találat,
b) a nyilvántartásba kerülő új termék pontos megismerése után az összehangolt HETK igénylés elkészítése.
4. A katonai szervezetek HETK – a szakutasítás 1. mellékletében meghatározott formában és tartalommal elkészített – igényeiket a MH LK MÁVO szakállománya részére (adat.ncb@hm.gov.hu elektronikus címre) küldik
meg.
5. A HETK igénylők szakmai támogatásáért a MH LK
MÁVO szakállománya a felelős. A MH LK MÁVO osztályvezetője a HETK igénylés és biztosítás feladatainak
végrehajtásáról hetente jelentést készít a MH LK parancsnoka részére.
6. A MH LK MÁVO szakállomány feladata
a) a Központi Termékkód nyilvántartás szabályrendszere
és az igénylő által megküldött termékinformációk alapján
meghatározza – a szakutasítás 4. pontja szerint felterjesztett – termékek megnevezését és rajzszámát, valamint hiánypótlás meghatározása azon termékekre nézve, amelyekre esetében az igénylésben megküldött termékinformáció nem elegendő az igénylés biztosítására és
b) a HETK biztosítást tartalmazó dokumentum elektronikus úton történő közvetlenül megküldése a HETK
igénylő részére.
7. Ez a szakutasítás az aláírás napján lép hatályba.
8. Hatályát veszti a Honvédségi Egységes Termékkód
(HETK) igénylésének és biztosításának rendjéről szóló
MH ÖLTP 441/2003. (HK 22.) intézkedése.
Kaposvári László dandártábornok s. k.,
mb. csoportfőnök


text:
1080/2016. (II. 26.) Korm. határozata a „Komplex útfelújítási program” végrehajtásához szükséges átmeneti intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Komplex útfelújítási program című projekt központi költségvetésből történő finanszírozásáról
szóló 1055/2016. (II. 15.) Korm. határozat 1. pontjában előírt forrásbiztosítás megvalósulásáig a nemzeti fejlesztési
miniszter átmeneti jelleggel a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 28. Kiemelt közúti projektek jogcímcsoport terhére 69  300,0 millió
forintot a „Komplex útfelújítási program” fedezetének biztosítása érdekében átcsoportosít, ezért
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcímét a 30. Közúthálózat felújítása jogcímcsoporttal
egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
b) elrendeli a  Komplex útfelújítási program megvalósítása érdekében – az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva – 69  300,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet
XVII.  fejezet, 20 Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 28. Kiemelt
közúti projektek jogcímcsoport terhére, a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok, 30. Közúthálózat felújítása jogcímcsoport javára,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja
a) a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 69  300,0 millió forint rendelkezésre állásáról a  Kvtv.
1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
32. Közlekedési ágazati programok alcím, 30. Közúthálózat felújítása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2016. évi költségvetési törvény módosítása során, de legkésőbb 2016. június 15-ig
b) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2. pont a) alpont szerinti jogcímcsoport terhére, a 2. pont a) alpont
végrehajtása keretében biztosítandó forrás felhasználásával, az  1.  pont b)  alpont szerint átcsoportosított
forrás pótlására gondoskodjon 69  300,0 millió forintnak a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím,
28. Kiemelt közúti projektek jogcímcsoport javára történő visszatérítéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. pont a) alpont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
130/2016. (VI. 7.) Korm. rendelete az Otto Fuchs Hungary Korlátolt Felelősségű Társaság Tatabánya területén megvalósuló beruházásával, valamint az ehhez szükséges infrastruktúra kiépítésével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek
a) a Tatabánya közigazgatási területén elhelyezkedő, az ingatlan-nyilvántartás szerinti 7867/8 helyrajzi számon
megvalósításra kerülő, üzem bővítésére és az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések
megvalósítására irányuló beruházással, valamint
b) a Környe közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 0284 és 0287/7
helyrajzi számon nyilvántartott földrészleteken – az  a)  pont szerinti beruházáshoz is kapcsolódó
infrastruktúrafejlesztés keretében – megvalósításra kerülő 132/22kV-os alállomás, betápláló nagyfeszültségű
hálózat és a csatlakozó 22kV-os kábel és légvezeték hálózat létesítésével
(a továbbiakban együtt: Beruházás) függenek össze.
 (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához
szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1451/2017. (VII. 10.) Korm. határozata Szászvár Nagyközség Önkormányzata vis maior pályázatának támogatásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyólag dönt Szászvár Nagyközség Önkormányzata – az  ebr42 önkormányzati információs rendszerben
344 648 igénylésazonosítóval ellátott – vis maior pályázatának támogatásáról a  vis maior támogatás
felhasználásának részletes szabályairól szóló 9/2011. (II. 15.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 3.  §
(10) bekezdése alapján;
2. felhatalmazza a  belügyminisztert, hogy Szászvár Nagyközség Önkormányzata részére a  vis maior támogatást
– a  Korm. rendeletben foglalt szabályok szerint – az  1.  pont szerinti pályázat támogatása, az  óvoda épületének
újjáépítése érdekében biztosítsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1177/2010. (VIII. 24.) Korm. határozata a Nemzetpolitikai Tárcaközi Bizottság létrehozásáról.
1. A Kormány a kölcsönös felelősség és figyelem elvén nyugvó nemzetpolitikai tevékenység összehangolása érdekében,
a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján létrehozza a Nemzetpolitikai Tárcaközi Bizottságot (a továbbiakban: NPTB).
2. Az NPTB feladata:
a) egy, a Kormány nemzetpolitikai tevékenységét segítő kölcsönös tájékoztatáson alapuló egységes információs
rendszer létrehozása,
b) a nemzetpolitikai vonatkozású feladatok végrehajtásának koordinálása és értékelése,
c) az egyes minisztériumok külhoni magyarokat érintő tervezési tevékenységének összehangolása,
d) a központi államigazgatási szervek külhoni magyarokat érintő tevékenységének folyamatos figyelemmel
kísérése, és
e) javaslattétel a Kormány számára a nemzetpolitikai vonatkozású feladatok végrehajtása során a forrásigény
összehangolt tervezésére és a pénzfelhasználás ellenőrzésére. 3. Az NPTB a feladatkörébe tartozó ügyekben:
a) az NPTB elnöke útján javaslatot tesz kormányzati intézkedés megtételére, és
b) évente jelentést készít a Kormány részére a feladatkörébe tartozó ügyek aktuális helyzetéről, és a megtett
intézkedésekről. 4. Az NPTB elnöke a miniszterelnök általános helyettese, alelnöke a Külügyminisztérium parlamenti államtitkára.
Az NPTB titkára a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium nemzetpolitikáért felelős helyettes államtitkára.
5. Az NPTB további tagjai (a továbbiakban: bizottsági tag):
a) a Belügyminisztérium parlamenti államtitkára,
b) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium parlamenti államtitkára, a társadalmi felzárkózásért felelős állam
titkára, a kormányzati kommunikációért felelős államtitkára, a területi közigazgatásért és választásokért felelős
államtitkára, valamint az egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi kapcsolatokért felelős államtitkára,
c) a Külügyminisztérium európai uniós ügyekért felelős államtitkára,
d) a Nemzeti Erőforrás Minisztérium oktatásért felelős államtitkára, a szociális, család- és ifjúságügyért felelős
államtitkára, az egészségügyért felelős államtitkára, a sportpolitikáért felelős államtitkára, valamint a kultúráért
felelős államtitkára,
e) a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium parlamenti államtitkára, a fejlesztéspolitikai koordinációért felelős államtitkára, valamint az infokommunikációért felelős államtitkára,
f) a Nemzetgazdasági Minisztérium parlamenti államtitkára, valamint a külgazdaságért felelős államtitkára,
g) a Vidékfejlesztési Minisztérium parlamenti államtitkára, a környezetügyért felelős államtitkára, valamint a vidék
fejlesztésért felelős államtitkára, és
h) a Központi Statisztikai Hivatal elnöke.
6. Az NPTB tagja továbbá a 4. és 5. pontban meghatározott állami vezetők által kijelölt 1-1 fő, aki a képviselt minisztérium
szervezeti és működési szabályzata szerint a külhoni magyarokkal összefüggő kérdésekben feladat- és hatáskörrel
rendelkező állami vezető vagy vezető beosztású kormánytisztviselő lehet.
7. A bizottsági tagot akadályoztatása esetén a képviselt tárca szervezeti és működési szabályzatában kijelölt helyettese
helyettesíti.
8. Az NPTB ülésére az NPTB elnöke a bizottsági tagokon kívül szakértőként más személyt is meghívhat.
9. A Kormány felkéri a Magyar Tudományos Akadémia elnökét, a Nemzeti Média és Hírközlési Hatóság elnökét, valamint
a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal vezetőjét, hogy személyesen vagy delegáltja útján állandó meghívottként vegyen
részt az NPTB munkájában.
10. Az NPTB teljes ülésére, az NPTB elnökének vezetésével, a 4., 5. és 6. pontban felsorolt valamennyi tag részvételével
szükség szerint, de legalább negyedévente kerül sor. Az NPTB teljes ülését az NPTB elnöke – az NPTB Titkársága útján –
hívja össze.
11. Az NPTB munkacsoporti ülésére, az NPTB Titkárának vezetésével, a 6. pontban meghatározott tagok részvételével
havonta egy alkalommal kerül sor. A munkacsoporti ülést az NPTB Titkára hívja össze.
12. Az NPTB rendkívüli ülésének összehívását bármely bizottsági tag, az indok egyidejű megjelölésével kezdeményezheti
az NPTB elnökénél.
13. Az NPTB ülésének napirendjét – a bizottsági tagok javaslatainak figyelembevételével – az NPTB elnöke, munkacsoport
ülés esetén titkára hagyja jóvá.
14. Az NPTB titkársági feladatainak ellátásáról a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium nemzetpolitikáért felelős
helyettes államtitkára gondoskodik.
15. Az NPTB Titkársága gondoskodik az NPTB ülésének napirendjéhez kapcsolódó dokumentumok bizottsági tagok
részére történő megküldéséről.
16. Az NPTB üléseiről emlékeztető készül. Vitás kérdés esetén az emlékeztető tartalmazza a kisebbségi véleményt.
Az emlékeztető elkészítéséről és a bizottsági tagok részére történő megküldéséről – az ülést követő két munkanapon
belül – az NPTB Titkársága gondoskodik.
17. Az NPTB működésének részletes szabályait ügyrendjében állapítja meg.
18. Ez a határozat a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
21/2011. (III. 9.) OGY határozata Tamás Barnabás országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Tamás Barnabás országgyűlési képviselő mentelmi jogát az Ózdi Városi Bíróság
6. B. 619/2010/6. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
398/2015. (IX. 22.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/14325-2/2015. számú előterjesztésére – Sekulic Mladen (születési hely, idő: Palánka
[Jugoszlávia], 1974. május 18.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. szeptember 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1263/2015. (IV. 30.) Korm. határozata a 2016. gazdaságélénkítés érdekében szükséges fejlesztéspolitikai intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  2014–2020 közötti programozási időszak európai uniós támogatási programjai keretében
meghirdetésre kerülő, 2015-ben meghirdetni tervezett felhívások forrásai a lehető legnagyobb mértékű uniós forrás
gazdaságba történő áramlását tegyék lehetővé;
2. felhívja az  infrastrukturális beruházási források meghirdetéséért felelős minisztereket, hogy az  egyes operatív
programok keretében meghirdetni tervezett infrastrukturális beruházásokra irányuló felhívásokat a  tervezetthez
képest előbb hirdessék meg, és a  szakaszolt projektek második szakaszának finanszírozásához szükséges
intézkedéseket tegyék meg;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal, illetve, ha a szakaszolt projektek esetében az intézkedés végrehajtásához a Kormány
vagy a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság (a továbbiakban: NFK) döntése szükséges,
a Kormány vagy az NFK döntését követő 8 napon belül
3. felhívja az  infrastrukturális beruházási források meghirdetéséért felelős minisztereket, hogy a 2. pont végrehajtása
érdekében, ha az operatív program 2015. évi éves fejlesztési keretének
a) elfogadása még nem történt meg, akkor az éves fejlesztési keret készítésekor,
b) elfogadása megtörtént, akkor az éves fejlesztési keret 2015. június 30-ig történő módosítása során
a 2. pontra tekintettel járjanak el;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az a) alpont estében az éves fejlesztési keret NFK elé terjesztésének időpontjáig,
a b) alpont esetében 2015. június 30-ig
4. felhívja az  infrastrukturális beruházások végrehajtásáért felelős minisztereket, hogy az  irányításuk és felügyeletük
alatti, a  projektek végrehajtásáért felelős szervek útján gondoskodjanak a  2.  pont alapján meghirdetett
felhívásokra benyújtandó projektek feltételes közbeszerzési eljárásainak megindításáról úgy, hogy az  eljárások
eredményeként legkésőbb 2016. januárban megkössék a kivitelezői szerződéseket, és a szállítói előlegek kifizetése
megtörténhessen;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter
Határidő: 2015. június 30.
 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a 3. pontban foglalt eljárás
szerint kezdeményezze azoknak az  eszközbeszerzésre és beruházási tevékenységre irányuló, a  Gazdaságfejlesztési
és Innovációs Operatív Programból – különös tekintettel az  energiahatékonyság, a  turisztika, az  innováció,
a  kis- és középvállalkozások fejlesztése területén – és a  Vidékfejlesztési Programból meghirdetendő felhívások
keretösszegének a  megemelését, amelyeket a  támogatási kérelmek nagy száma miatti keretkimerülés miatt
előreláthatóan két évnél hamarabb le kell zárni;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
 6. felhívja a  programok végrehajtásáért felelős minisztereket, hogy a  felhívások tervezésekor a  közösségi
jogszabályokkal összhangban tegyék lehetővé, hogy
a) a projektek előkészítésének költségei elszámolhatók legyenek,
b) a projektek költségeinek elszámolhatósága a lehető legkorábbi, állami támogatásokra vonatkozó szabályozás
eltérő rendelkezése hiányában 2014. január 1. legyen;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos 7. felhívja a 2014–2020 közötti programozási időszak európai uniós támogatási programjainak végrehajtásáért felelős
minisztereket, hogy az  1–6.  pontok végrehajtása keretében módosított felhívási keretösszegeket, a  tervezett
meghirdetési határidőket és a várható kifizetésekre vonatkozó tervszámokat a Miniszterelnökséget vezető miniszter
fejlesztéspolitikai koordinációs tevékenysége ellátása érdekében részére küldjék meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
63/2003. (VI. 25.) ME határozata központi tiszt cím megszűnésének megállapításáról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 245/J. §
(4) bekezdése alapján — a köztisztviselők jogállásáról
szóló 1992. évi XXIII. törvény 31/D. § (1) bekezdés
a) pontjára tekintettel — megállapítom, hogy
Arnold Mihály központi tiszt címe — hivatásos szolgálati
viszonyának megszüntetésére tekintettel —
2003. március 31-i hatállyal megszűnt. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1684/2012. (XII. 29.) Korm. határozata a Nemzeti Emlékezet Programról.
A Kormány 1. Gárdonyi Géza – a XIX–XX. századforduló magyar irodalmának máig kiemelkedő írója – születésének 150. évfordulója
alkalmából a 2013. évet Gárdonyi Géza Emlékévvé nyilvánítja;
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Gárdonyi Géza
Emlékév (2013) kidolgozott részletes programját, annak költségvetési hatását is bemutatva – az érintett miniszterek
bevonásával – terjessze elő a Kormány elé jóváhagyásra;
Felelős: emberi erőforrások minisztere közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. február 28. 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Kormány 2. pont szerinti döntésével összhangban – az érintett
miniszterek közreműködésével – gondoskodjon a Nemzeti Emlékezet Program céljainak megvalósításához szükséges
forrás 2013. évi biztosításáról; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos
4. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Nemzeti Emlékezet Program (2014–2021) koncepcióját
– az érintett miniszterek bevonásával – készítse elő és terjessze a Kormány elé jóváhagyásra;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2013. január 31.
5. felhívja a Nemzeti Emlékezet Program (2014–2021) előkészítésében felelős minisztereket, hogy a 2014. évi és az
azt követő évek központi költségvetése tervezésekor a Program megvalósítása érdekében szükséges további források
tervezéséről gondoskodjanak. Felelős: az érintett miniszterek Határidő: a mindenkori központi költségvetés tervezése során, a Kormány 4. pont szerinti döntését követően
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1761/2014. (XII. 15.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai  fejezet címrendjének a 30. Józsefvárosi
Egészségügyi Szolgálat komplex fejlesztése címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 285 281 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli
el a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség  fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések  cím terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai  fejezet, 30. Józsefvárosi Egészségügyi Szolgálat komplex
fejlesztése cím javára az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  Kvtv. helyi önkormányzatok támogatásait tartalmazó
költségvetési  fejezetéből a  2.  pont szerinti támogatások felhasználásának és elszámolásának feltételeiről 2014.
december 15-éig támogatási megállapodást köt Budapest Főváros VIII. kerület Józsefváros Önkormányzatával;
4. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 2. pont szerinti támogatást – a 3. pont szerinti megállapodás megkötését
követően, legkésőbb 2015. december 31-éig történő elszámolási kötelezettséggel – folyósítsa Budapest Főváros
VIII. kerület Józsefváros Önkormányzata számára;
5. jóváhagyja a  KMOP-4.3.2/A-13-2013-0001 azonosító számú, „Józsefvárosi Egészségügyi Szolgálat komplex
fejlesztése”  című kiemelt projekt (a  továbbiakban: projekt) összköltségének 285 280 522 forint nem elszámolható
költséggel történő növelését a 2. melléklet szerint;
6. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének az 5. pontban meghatározottak szerinti módosításához.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1113/2014. (III. 6.) Korm. határozata a Közép-Dunántúli Operatív Program, az Észak-Alföldi Operatív Program és az Észak-Magyarországi Operatív Program keretében városrehabilitáció tárgyú kiemelt projektek akciótervi nevesítéséről és támogatásuk jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet 2. sora szerint a  KDOP-3.1.1/D1-13-0001 azonosító számú, „Hagyomány és megújulás
Óvárosban” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. elfogadja az 1. mellékletben foglalt táblázat
a) 2. sora szerint az 1. pontban meghatározott projektjavaslat,
b) 3. sora szerint az ÉAOP-5.1.1/I-13-2013-0001 azonosító számú, „Új városközpont létrehozása Kemecsén” című
projektjavaslat, és
c) 4. sora szerint az ÉMOP-3.1.2/F-13-2013-0001 azonosító számú, „Felsőzsolca Város funkcióbővítő fejlesztése”
című projektjavaslat
kiemelt projektként történő nevesítését, 3. hozzájárul, hogy az 1. melléklet szerinti kiemelt projektek támogatási szerződéseinek megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követő harminc napon belül
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök