text:
2011. CLXI. törvény a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról.
Az Országgyűlés a bírósági hatáskörök jogállami szintű, hatékony ellátása, a bírói függetlenség elvének maradéktalan
megvalósítása és az ítélkezés egységének biztosítása érdekében a bíróságok szervezeti felépítéséről, feladatairól és igazgatásáról
az Alaptörvény végrehajtására, az Alaptörvény 25–28. cikke alapján a következő törvényt alkotja:
ELSŐ RÉSZ
A BÍRÓSÁGOK MŰKÖDÉSÉNEK ALAPELVEI ÉS A BÍRÓSÁGI SZERVEZET
I. FEJEZET
ALAPELVEK 1. Alapvető rendelkezések 1. § Magyarországon a bíróságok igazságszolgáltatási, továbbá törvény által meghatározott egyéb tevékenységet
látnak el.
2. § (1) A bíróságok a vitássá tett vagy megsértett jogról, az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközéséről és
megsemmisítéséről, a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának
megállapításáról – törvényben szabályozott eljárás során – véglegesen döntenek.
(2) A bíróságok a jogalkalmazási tevékenységük során biztosítják a jogszabályok érvényesülését.
3. § A bírák és az ülnökök függetlenek, a jogszabályok alapján meggyőződésüknek megfelelően döntenek, az ítélkezési
tevékenységükkel összefüggésben nem befolyásolhatók és nem utasíthatók.
4. § A bíróságok a központi költségvetésről szóló törvényben önálló költségvetési fejezetet alkotnak. E fejezeten belül
a Kúria önálló címet alkot.
5. § A bírósági útra tartozó ügyeket törvény állapítja meg.
6. § A bíróság határozata mindenkire kötelező, ideértve azt is, ha a bíróság valamely ügyben hatáskörét vagy ennek
hiányát állapítja meg.
7. § A bíróság előtt mindenki egyenlő. 8. § (1) Senki sem vonható el törvényes bírájától.
(2) A törvény által rendelt bíró az eljárási szabályok szerint a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságon működő,
előre megállapított ügyelosztási rend alapján kijelölt bíró. 9. § (1) Az ügyelosztási rendet – a bírói tanács és a kollégiumok véleményének ismeretében – a bíróság elnöke határozza meg,
legkésőbb a tárgyévet megelőző év december 10. napjáig. Az ügyelosztási rend a tárgyévben szolgálati érdekből vagy
a bíróság működését érintő fontos okból módosítható.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. november 28-ai ülésnapján fogadta el.
(2) Ha a bírót a bíróságra az ügyelosztási rend meghatározását követően rendelik ki, az ügyelosztási rendet ennek
megfelelően ki kell egészíteni.
10. § (1) Az ügyelosztási rend tartalmazza, hogy az adott bíróságon milyen összetételű és számú tanácsok működnek, a bírák,
a tanácsok – ideértve a kirendeléssel foglalkoztatott bírákat is – és a törvényben meghatározott ügyben az egyesbíró
hatáskörében eljáró bírósági titkárok melyik ügycsoportba tartozó ügyeket intézik, akadályoztatásuk esetén ki jár el
helyettük, az ügyek elosztására melyik bírósági vezető jogosult, továbbá, hogy az ügyek elosztása milyen módon
történik. Az ügyelosztási rend a tárgyalási tevékenységet folytató bírósági vezetők által tárgyalt ügyek körét és
az ezekre vonatkozó elosztási módot is magában foglalja. Az ügyelosztási rend rögzíti mely tanácsok, bírák járnak el
a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti kiemelt jelentőségű perekben, továbbá a büntetőeljárásról szóló
1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben.
(2) A Kúria ügyelosztási rendjében meg kell jelölni azt is, hogy az önkormányzati tanács és az elvi közzétételi tanács
tagjaként mely bírák járnak el, továbbá azt, hogy az egyes bírák melyik szakágú jogegységi tanácsban járhatnak el.
(3) Az ügyelosztási rend kialakítása során figyelembe kell venni az ügyek jelentőségét, munkaigényességét – különös
tekintettel a kiemelt jelentőségű perekre és kiemelt jelentőségű ügyekre –, az ügyérkezés statisztikai adatait, emellett
törekedni kell az arányos munkateher megvalósítására is.
11. § (1) Az ügyelosztási rendet és annak módosítását, kiegészítését az érintettekkel haladéktalanul ismertetni kell és a
bíróságon, a felek által is hozzáférhető helyen ki kell függeszteni, továbbá a bíróságok központi internetes honlapján
(a továbbiakban: központi honlap), valamint – ha a bíróság azzal rendelkezik – az érintett bíróság honlapján közzé kell
tenni.
(2) Az ügyelosztási rendtől az eljárási törvényekben szabályozott esetekben, továbbá igazgatási úton a bíróság
működését érintő fontos okból lehet eltérni.
12. § (1) A bíróság tárgyalása – ha törvény kivételt nem tesz – nyilvános.
(2) A bíróság a tárgyaláson hozott határozatát nyilvánosan hirdeti ki.
(3) Az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) elnöke, az Országos Bírói Tanács (a továbbiakban: OBT) és a
bírósági vezetők kötelesek a bírósági igazgatás és az ahhoz kapcsolódó döntéshozatal nyilvánosságát e törvény szerint
biztosítani.
13. § (1) A bíróság a határozatát – ha törvény másképpen nem rendelkezik – indokolni köteles.
(2) A bíróság határozatai ellen – ha törvény kivételt nem tesz – jogorvoslatnak van helye.
(3) A bíróság e törvényben meghatározott határozata – e törvény rendelkezései szerint – bárki számára,
személyazonosítás nélkül, korlátozástól mentesen és díjmentesen hozzáférhető. 14. § A bírósági határozatok végrehajtását a bíróság rendeli el.
15. § (1) A bíróság egyesbíróként vagy tanácsban jár el. Az ítélkezésben – törvény által meghatározott ügyekben és módon –
ülnökök is részt vesznek. Az ülnöknek az ítélkezésben a bíróval azonos jogai és kötelezettségei vannak.
(2) Egyesbíróként és a tanács elnökeként csak bíró járhat el. Törvény által meghatározott ügyben, egyesbíró hatáskörében
bírósági titkár is eljárhat.
II. FEJEZET
A BÍRÓSÁGI SZERVEZET 2. Közös szabályok
16. § Magyarországon az igazságszolgáltatást a következő bíróságok gyakorolják:
a) a Kúria,
b) az ítélőtábla,
c) a törvényszék,
d) a járásbíróság és
e) a közigazgatási és munkaügyi bíróság.
17. § (1) Bíróság létesítéséről, összevonásáról, megszüntetéséről, elnevezéséről, székhelyéről, illetékességi területének
meghatározásáról, valamint a katonai tanácsokkal rendelkező bíróságok kijelöléséről – a (2) bekezdésben foglalt
kivétellel – külön törvény rendelkezik.
(2) Ha a bíróság illetékességi területe a közigazgatási területi beosztáshoz igazodik, a közigazgatási határok megváltozása
következtében a bíróság illetékességi területét – az OBH elnökének javaslatára – a köztársasági elnök határozatban
módosítja.
3.A járásbíróság, valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróság
18. § (1) A járásbíróság első fokon jár el.
(2) A járásbíróságot az elnök vezeti.
(3) A járásbíróság nem jogi személy, azonban az elnöke az államháztartási gazdálkodási szabályok szerint
kötelezettségeket vállalhat a törvényszék belső szabályzatában meghatározott módon.
(4) A járásbíróságon meghatározott jellegű ügyek intézésére csoportok létesíthetők.
19. § (1) A közigazgatási és munkaügyi bíróság első fokon jár el
a) a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata iránti,
b) a munkaviszonyból és a munkaviszony jellegű jogviszonyból származó, valamint
c) a törvény által hatáskörébe utalt egyéb ügyekben.
(2) A közigazgatási és munkaügyi bíróságot az elnök vezeti.
(3) A közigazgatási és munkaügyi bíróság nem jogi személy, azonban az elnöke az államháztartási gazdálkodási szabályok
szerint kötelezettségeket vállalhat a törvényszék belső szabályzatában meghatározott módon.
(4) A közigazgatási és munkaügyi bíróságon meghatározott jellegű ügyek intézésére csoportok létesíthetők.
20. § (1) A kollégiumok tevékenységétől függetlenül, azok mellett, külön törvényben meghatározott számban és illetékességi
területtel közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium működik.
(2) A közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium törvényben meghatározott szakmai feladatokat lát el, szervezeti
kereteit a törvény által meghatározott törvényszék biztosítja.
(3) Ha a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium illetékességi területe kizárólag egy törvényszékre terjed ki,
a törvényszék közigazgatási-munkaügyi kollégiumára a kollégiumi tagság és a működés tekintetében a közigazgatási
és munkaügyi regionális kollégiumra vonatkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell, továbbá ebben az esetben
a törvényszék közigazgatási-munkaügyi kollégiuma, illetve kollégiumvezetője ellátja a közigazgatási és munkaügyi
regionális kollégium, illetve regionális kollégiumvezető feladatait is.
4. A törvényszék 21. § (1) A törvényszék – a törvényben meghatározott ügyekben – első fokon jár el, és másodfokon elbírálja a járásbíróságok,
valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróságok határozatai ellen bejelentett fellebbezéseket.
(2) A törvényszéket az elnök vezeti.
(3) A törvényszék jogi személy.
(4) A törvényszéken tanácsok, csoportok és büntető, polgári, gazdasági, valamint közigazgatási-munkaügyi kollégiumok
működnek. A kollégiumok összevontan is működhetnek.
(5) Törvény által meghatározott ügyekben első fokon – a külön törvényben meghatározott törvényszékeken és
illetékességi területtel – katonai tanácsok járnak el. 5. Az ítélőtábla
22. § (1) Az ítélőtábla elbírálja – törvényben meghatározott ügyekben – a járásbíróság és a törvényszék határozata ellen
előterjesztett jogorvoslatot, továbbá eljár a hatáskörébe utalt egyéb ügyekben.
(2) Az ítélőtáblát az elnök vezeti.
(3) Az ítélőtábla jogi személy.
(4) Az ítélőtáblán tanácsok, büntető, valamint polgári kollégiumok működnek.
(5) A katonai tanács által első fokon elbírált, katonai büntetőeljárásra tartozó ügyekben másodfokon a külön törvényben
meghatározott ítélőtáblán működő katonai tanács jár el.
6. A Kúria 23. § (1) A legfőbb bírói szerv a Kúria.
(2) A Kúriát az elnök vezeti.
(3) A Kúria jogi személy.
24. § (1) A Kúria
a) elbírálja – törvényben meghatározott ügyekben – a törvényszék, továbbá az ítélőtábla határozata ellen
előterjesztett jogorvoslatot,
b) elbírálja a felülvizsgálati kérelmet,
c) a bíróságokra kötelező jogegységi határozatot hoz,
d) joggyakorlat-elemzést folytat a jogerősen befejezett ügyekben, ennek keretében feltárja és vizsgálja a bíróságok
ítélkezési gyakorlatát,
e) elvi bírósági határozatokat és elvi bírósági döntéseket tesz közzé,
f) dönt az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközéséről és megsemmisítéséről,
g) dönt a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapításáról, és
h) eljár a hatáskörébe tartozó egyéb ügyekben.
(2) A Kúrián ítélkező, jogegységi, önkormányzati, valamint elvi közzétételi tanácsok, büntető, polgári,
közigazgatási-munkaügyi kollégiumok, továbbá bírósági joggyakorlat-elemző csoportok működnek.
MÁSODIK RÉSZ
ELJÁRÁSOK AZ EGYSÉGES ÉS IDŐSZERŰ BÍRÓSÁGI JOGALKALMAZÁS ELŐSEGÍTÉSE
ÉS AZ ÖNKORMÁNYZATI RENDELETALKOTÁS FELÜLVIZSGÁLATA ÉRDEKÉBEN
III. FEJEZET
A BÍRÓSÁGOK FELADATAI AZ ÍTÉLKEZÉS EGYSÉGÉNEK BIZTOSÍTÁSA ÉRDEKÉBEN
7. Általános rendelkezések 25. § A Kúria az Alaptörvény 25. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatának ellátása körében jogegységi
határozatokat hoz, joggyakorlat-elemzést folytat jogerősen befejezett ügyekben, valamint elvi bírósági határozatokat
és elvi bírósági döntéseket tesz közzé.
26. § (1) Ha az ítélőtábla, a törvényszék, a közigazgatási és munkaügyi bíróság vagy a járásbíróság tanácsa, illetve egyesbírája
valamely elvi kérdésben határozott és a határozata jogerőre emelkedett, köteles az elvi jelentőségű határozatot a
bíróság elnökének bemutatni.
(2) Az ítélőtábla és a törvényszék elnöke, valamint kollégiumvezetője, a közigazgatási és munkaügyi bíróság, továbbá a
járásbíróság elnöke köteles a vezetése alatt álló bíróságok – illetve a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium
kollégiumvezetője a regionális kollégiumhoz tartozó bíróságok – ítélkezését folyamatosan figyelemmel kísérni.
(3) Ha a bíróság elnöke, az ítélőtábla vagy a törvényszék kollégiumvezetője, illetve a közigazgatási és munkaügyi
regionális kollégium kollégiumvezetője az (1) bekezdés szerinti határozatból, a bíróság által elintézett ügyekből,
a bíróságokon lefolytatott vizsgálat alkalmával vagy más módon arról szerzett tudomást, hogy a vezetése vagy a
felügyelete alatt álló, illetve a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégiumhoz tartozó bíróságon elvi jelentőségű
döntés született, elvi kérdésben ellentétes gyakorlat alakult ki vagy ellentétes elvi alapokon nyugvó jogerős
határozatokat hoztak, erről köteles a magasabb szintű bíróság elnökét – a határozatok és a szükséghez képest az egyéb
iratok felterjesztésével – tájékoztatni.
(4) A közigazgatási és munkaügyi ügyekben a (3) bekezdés szerinti kötelezettségének teljesítése során a törvényszék
elnöke, kollégiumvezetője, valamint a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője a Kúria
elnökét tájékoztatja.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti tájékoztatás előtt a törvényszék és az ítélőtábla elnöke, valamint kollégiumvezetője,
továbbá a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője kikérheti az elvi kérdés tárgya szerint
érintett kollégium, illetve közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium bíráinak véleményét.
27. § (1) A kollégium, valamint a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása
érdekében figyelemmel kíséri a bíróságok gyakorlatát, és véleményt nyilvánít a vitás jogalkalmazási kérdésekben,
valamint a joggyakorlat-elemző csoport vezetőjének felkérésére közreműködik a joggyakorlat-elemző munkában.
(2) Ha a jogalkalmazás egysége érdekében szükséges, az ítélőtábla és a törvényszék kollégiumának kollégiumvezetője
a Kúria kollégiumvezetőjének vagy az ítélőtábla elnökének jogegységi eljárás indítványozására, a Kúria elnökének
vagy kollégiumvezetőjének elvi bírósági döntés közzétételére tesz javaslatot.
(3) A (2) bekezdésben meghatározottak szerinti eljárás során, közigazgatási és munkaügyi ügyekben a törvényszék
kollégiumának kollégiumvezetője, valamint a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője a
jogegységi eljárás indítványozására a Kúria kollégiumvezetőjének, az elvi bírósági döntés közzétételére a Kúria
elnökének vagy kollégiumvezetőjének tesz javaslatot.
(4) Az OBH elnöke a Kúria elnökének jogegységi eljárás indítványozására tesz javaslatot, ha a feladatai ellátása során
észleli, hogy a jogalkalmazás egysége érdekében ez szükséges.
28. § (1) A Kúria képviselője útján részt vesz az ítélőtábla és a törvényszék kollégiumának, valamint a közigazgatási és
munkaügyi regionális kollégiumnak az ülésein.
(2) Az ítélőtábla képviselője útján részt vesz az illetékességi területéhez tartozó törvényszék kollégiumi ülésén.
(3) A közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője meghívottként részt vesz a közigazgatási és
munkaügyi regionális kollégium illetékességi területéhez tartozó törvényszékek közigazgatási-munkaügyi
kollégiumának ülésén.
8. A bírósági joggyakorlat-elemző csoport 29. § (1) A bírósági joggyakorlat-elemző csoport feladata az ítélkezési gyakorlat vizsgálata. A vizsgálati tárgyköröket a Kúria
elnöke – a Kúria kollégiumai véleményének beszerzését követően – évente meghatározza. A vizsgálati tárgykörökre
az ítélőtáblai és a törvényszéki kollégium kollégiumvezetője, továbbá a közigazgatási és munkaügyi regionális
kollégium kollégiumvezetője, az OBH elnöke és a legfőbb ügyész (a továbbiakban együtt: kezdeményező) is
indítványt tehet.
(2) A bírósági joggyakorlat-elemző csoport vezetőjét és tagjait a Kúria elnöke – vizsgálati tárgykörönként – a Kúria bírái
közül, a Kúria kollégiumvezetőinek javaslatai alapján jelöli ki. A csoport vezetője a csoport munkájába
– a kezdeményező javaslatára, vagy ha azt a vizsgálati tárgykör indokolja – alsóbb fokú bíróságra beosztott bírót és
a vizsgált területen működő elméleti vagy gyakorlati szakembert is bevonhat.
30. § (1) A bírósági joggyakorlat-elemző csoport a vizsgálat eredményéről összefoglaló véleményt készít. Az elkészült
összefoglaló véleményt a Kúria tárgykör szerint illetékes kollégiuma megvitatja, és egyetértése esetén annak
megállapításait a csoport vezetője a Kúria honlapján közzéteszi. Ezzel egyidejűleg a teljes összefoglaló véleményt
a csoport elnöke a bíróságok belső informatikai hálózatán (a továbbiakban: intranet) is közzéteszi.
(2) Ha annak feltételei fennállnak, az (1) bekezdés szerinti összefoglaló vélemény alapján a Kúria kollégiumvezetője
jogegységi eljárást indítványozhat, vagy jogalkotás kezdeményezése érdekében a Kúria elnökén keresztül az OBH
elnökéhez fordulhat.
(3) A vizsgálat során a joggyakorlat-elemző csoport és a bírósági vezetők együttműködni kötelesek.
(4) A bírósági joggyakorlat-elemző csoport eljárására vonatkozó ügyviteli rendelkezéseket a Kúria ügyviteli szabályzata
állapítja meg; a rendelkezéseket a Kúria honlapján közzé kell tenni.
9. Az elvi bírósági határozat és az elvi bírósági döntés
31. § (1) Az elvi bírósági határozatok és az elvi bírósági döntések kiválasztására és közzétételére a Kúrián büntető, polgári,
gazdasági, munkaügyi és közigazgatási szakágú elvi közzétételi tanács működik. Az elvi közzétételi tanács az elnökből
és további 4 tagból áll.
(2) Ha a Kúria ítélkező tanácsa valamely, a társadalom széles körét érintő vagy a közérdek szempontjából kiemelkedő
jelentőségű ügyben elvi kérdésekre is kiterjedő határozatot hozott, a tanács elnöke a határozat írásba foglalását
követően haladéktalanul köteles arról az érintett szakág szerint illetékes kollégiumvezetőt tájékoztatni.
A kollégiumvezető a határozatot az elvi közzétételi tanács elé terjeszti, amely indokolt esetben dönt annak elvi
bírósági határozatként történő közzétételéről.
(3) Ha a Kúria elnöke vagy kollégiumvezetője a 26. § (3) és (4) bekezdése szerinti tájékoztatás vagy a 27. § (2) és
(3) bekezdése szerinti javaslat alapján, illetve más módon tudomást szerez arról, hogy az alsóbb fokú bíróság a
(2) bekezdésben foglalt szempontoknak megfelelő határozatot hozott, és jogegységi eljárás lefolytatásának vagy elvi
bírósági határozat közzétételének feltételei nem állnak fenn, a határozatot a Kúria érintett szakág szerint illetékes elvi
közzétételi tanácsa elé terjeszti, amely dönt az elvi bírósági döntésként történő közzétételéről.
10. A jogegységi indítvány 32. § (1) Jogegységi eljárásnak van helye, ha
a) a joggyakorlat továbbfejlesztése vagy az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében elvi kérdésben
jogegységi határozat meghozatala, korábban meghozott jogegységi határozat megváltoztatása vagy hatályon
kívül helyezése szükséges, vagy
b) a Kúria valamely ítélkező tanácsa jogkérdésben el kíván térni a Kúria másik ítélkező tanácsának elvi bírósági
határozatként közzétett határozatától vagy közzétett elvi bírósági döntéstől.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett esetben a Kúria tanácsa a jogegységi eljárás indítványozása mellett a jogegységi
határozat meghozataláig az eljárását felfüggeszti.
33. § (1) Jogegységi eljárást kell lefolytatni, ha azt
a) a Kúria elnöke vagy kollégiumvezetője, illetve helyetteseik, valamint az ítélőtábla elnöke,
b) a 32. § (1) bekezdés b) pontjában említett esetben a Kúria tanácselnöke vagy
c) a legfőbb ügyész
indítványozza.
(2) A jogegységi határozat hozatalára irányuló indítványban az indítványozónak meg kell jelölnie, hogy milyen
kérdésekben és mely okokból kéri a jogegységi tanács határozatának meghozatalát, és a 32. § (1) bekezdés
b) pontjában említett esetben javaslatot kell tennie a jogkérdés mikénti eldöntésére. Az indítványhoz mellékelni kell
az indítvánnyal érintett bírósági határozatok kiadmányát.
11. Jogegységi tanács 34. § (1) A Kúrián büntető, összevont polgári-gazdasági, továbbá összevont közigazgatási-munkaügyi szakágú jogegységi
tanács (a továbbiakban: jogegységi tanács) működik. A jogegységi tanácsot a Kúria elnöke, elnökhelyettese,
kollégiumvezetője vagy kollégiumvezető-helyettese vezeti. A jogegységi tanács az elnökből és további 4 tagból áll, a
tagokat a jogegységi tanács elnöke választja ki.
(2) Ha a jogegységi eljárásban hozandó döntés több szakágú jogegységi tanács ügykörét érinti, a jogegységi tanács
elnöke a jogegységi tanácsot az érintett szakágban eljáró bírák közül arányosan jelöli ki. E jogegységi tanács az
elnökből és további 6 tagból áll, elnöke a Kúria elnöke vagy elnökhelyettese.
(3) A jogegységi indítvány előterjesztője – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – nem lehet a jogegységi tanács elnöke,
továbbá a 32. § (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a jogegységi tanács tagjait úgy kell kiválasztani, hogy abban
nem lehetnek többségben annak a tanácsnak a tagjai, amely jogkérdésben el kíván térni a Kúria másik ítélkező
tanácsának elvi bírósági határozatként közzétett határozatától vagy közzétett elvi bírósági döntéstől, illetve annak
az elvi közzétételi tanácsnak a tagjai, amely az elvi bírósági határozat vagy az elvi bírósági döntés közzétételéről
döntött.
(4) A jogegységi tanács a Kúria teljes kollégiuma, ha a jogegységi eljárás célja
a) korábban meghozott jogegységi határozat megváltoztatása vagy hatályon kívül helyezése vagy
b) a joggyakorlat továbbfejlesztése érdekében szükséges elvi kérdés eldöntése.
(5) A (4) bekezdés szerinti jogegységi tanács elnöke a Kúria elnöke vagy elnökhelyettese.
35. § A 34. § (1) és (2) bekezdésében foglalt esetben a jogegységi tanács valamennyi tag jelenléte mellett határozatképes és
a határozatát egyszerű szótöbbséggel hozza. A 34. § (4) bekezdése szerinti jogegységi tanács akkor határozatképes,
ha ülésén tagjainak több mint a kétharmada jelen van; a jogegységi tanács döntéséhez a jelen lévő tagok
kétharmadának szavazata szükséges.
12. A jogegységi eljárás 36. § (1) A jogegységi eljárást a jogegységi tanács elnöke készíti elő, ennek során a jogegységi tanácsból egy vagy két előadó
bírót jelölhet ki és az indítvánnyal kapcsolatban véleményeket szerezhet be.
(2) A jogegységi határozat hozatalára irányuló indítványt – ha azt nem a legfőbb ügyész nyújtotta be – a jogegységi
tanács elnöke a jogegységi indítvánnyal érintett bírósági határozat kiadmányával együtt megküldi a legfőbb
ügyésznek. A legfőbb ügyész az indítvány kézbesítésétől számított tizenöt napon belül megküldi a jogegységi
indítványra tett nyilatkozatát a Kúriának.
37. § (1) Az indítvány alapján a jogegységi tanács elnöke kitűzi az ülés határnapját, melyről a jogegységi tanács tagjait és
a törvény alapján részvételre jogosultakat értesíti. A jogegységi tanács ülése nem nyilvános, azon a jogegységi tanács
tagjain kívül az indítványozó, a legfőbb ügyész és eseti meghívott vehet részt. Az eseti meghívott személyére
az indítványozó vagy a jogegységi tanács tagja tehet javaslatot, a meghívásról a jogegységi tanács elnöke dönt.
(2) A jogegységi tanács ülésén akadályoztatása esetén a legfőbb ügyészt az általa kijelölt ügyész helyettesíti.
38. § (1) Az ülést a jogegységi tanács elnöke vezeti, annak megnyitása után a jogegységi tanács elnöke vagy az előadó bíró
összefoglalja a jogegységi indítványt, illetve az elbírálandó elvi kérdés lényegét. Az ülésen valamennyi résztvevő
felszólalhat, az indítványozó a jogegységi határozat meghozataláig az indítványt módosíthatja vagy visszavonhatja.
(2) A felszólalások után a jogegységi tanács elnöke az ülést berekeszti. Ezt követően a jogegységi tanács a határozatát
tanácskozás után, szavazással hozza meg, a tanácskozáson és a szavazásnál a jogegységi tanács elnökén és tagjain
kívül csak jegyzőkönyvvezető lehet jelen.
(3) Az ülést a jogegységi tanács elnöke fontos okból elnapolhatja.
39. § (1) A tanács elnöke érdemi elbírálás nélkül elutasítja a nem jogosulttól származó indítványt.
(2) A tanács érdemi elbírálás nélkül megszünteti a jogegységi eljárást az indítvány visszavonása esetén, ha a 32. §
(1) bekezdésében foglalt okok nem állnak fenn. 40. § (1) Az indítvány alapján – a 39. §-ban foglalt kivétellel – a jogegységi tanács jogegységi határozatot vagy a
határozathozatalt mellőző végzést hoz. A határozatot vagy a végzést a jogegységi tanács elnöke a jogegységi tanács
ülését követő 15 napon belül megküldi az indítvány előterjesztője és – ha az indítványozó nem a legfőbb ügyész volt –
a legfőbb ügyész részére is.
(2) A jogegységi indítványnak helyt adó határozat rendelkező része tartalmazza a jogegységi eljárás tárgyául szolgáló,
illetve azzal szorosan összefüggő elvi kérdésben adott iránymutatást.
(3) A jogegységi tanács az indítványnak nem ad helyt és a jogegységi határozat meghozatalát mellőzi, ha jogegységi
határozat meghozatala nem szükséges.
(4) A jogegységi határozat és a határozathozatalt mellőző végzés indokolása tartalmazza, hogy a jogegységi indítványt ki
terjesztette elő, az indítvány mire irányult, és mely bírósági határozatokat érint. Ismerteti az elbírálandó elvi kérdésben
kialakult eltérő álláspontokat, szükség esetén az indítvánnyal érintett bírósági határozatokban megállapított tényállás
lényegét, helyt adó határozat esetében számot ad a rendelkező részben adott iránymutatás indokairól,
a határozathozatalt mellőző végzés indokolása esetében annak okáról.
41. § A jogegységi határozatnak – ha törvény kivételt nem tesz – a felekre és a terheltre kiterjedő hatálya nincs.
13. A jogegységi határozat, az elvi bírósági határozat és az elvi bírósági döntés közzététele
42. § (1) A jogegységi határozatot a Magyar Közlönyben, a központi honlapon és a Kúria honlapján közzé kell tenni. Az elvi
közzétételi tanács által kiválasztott elvi bírósági határozatot és elvi bírósági döntést a központi honlapon és a Kúria
honlapján közzé kell tenni. A jogegységi határozat a bíróságokra a Magyar Közlönyben történő közzététel időpontjától
kötelező.
(2) Ha a Kúria indokoltnak tartja, a jogegységi határozat, valamint az elvi bírósági határozat és elvi bírósági döntés egyéb
módon történő közzétételéről is intézkedhet.
(3) Ha a jogegységi tanács a jogegységi határozatot hatályon kívül helyezi, a hatályon kívül helyező határozatot a Magyar
Közlönyben közzé kell tenni. A jogegységi határozat a hatályon kívül helyező határozat közzététele időpontjától nem
alkalmazható.
(4) Ha a jogegységi tanács a jogegységi határozatot hatályon kívül helyezi, vagy a 32. § (1) bekezdés b) pontja alapján
indult jogegységi eljárás alapján meghozott jogegységi határozatával a határozat elvi bírósági határozatként vagy elvi
bírósági döntésként való fenntartását megszünteti, a Bírósági Határozatok Gyűjteményében, a központi honlapon és
a Kúria honlapján ezt jelezni kell.
43. § Törvény – az e fejezetben nem szabályozott kérdésekben – a jogegységi eljárásra vonatkozóan további szabályokat
állapíthat meg.
44. § A jogegységi eljárásra vonatkozó ügyviteli rendelkezéseket a Kúria ügyviteli szabályzata állapítja meg;
a rendelkezéseket a Kúria honlapján közzé kell tenni.
IV. FEJEZET
A KÚRIA ÖNKORMÁNYZATI TANÁCSA, AZ ÖNKORMÁNYZATI RENDELETEK FELÜLVIZSGÁLATÁRA
ÉS A HELYI ÖNKORMÁNYZAT TÖRVÉNYEN ALAPULÓ JOGALKOTÁSI KÖTELEZETTSÉGE ELMULASZTÁSÁNAK
FELÜLVIZSGÁLATÁRA IRÁNYULÓ ELJÁRÁS
14. A Kúria önkormányzati tanácsa 45. § (1) A Kúrián az Alaptörvény 25. cikk (2) bekezdés c) és d) pontjában, valamint a 32. cikk (4) és (5) bekezdésében foglalt
ügyek elbírálására önkormányzati tanács működik.
(2) Az önkormányzati tanács három bíró tagból áll.
(3) Az önkormányzati tanács feladata a jogszabálysértő önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes
eljárás, valamint a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztása miatti nemperes
eljárás lefolytatása.
15. A önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárás
46. § Az önkormányzati tanács eljárására a polgári perrendtartásról szóló törvénynek kizárólag az eljárás nyelvére,
az anyanyelv használatára, a rendeltetésszerű joggyakorlásra (a pénzbírság kiszabása nélkül), a bírák kizárására,
az idézésre, a kézbesítésre, a határidők számítására, a jegyzőkönyvre, az iratok megtekintésére, a másolatokra,
a határozathozatalra vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
47. § A jogszabálysértő önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárásban a fővárosi és megyei
kormányhivatalt és a helyi önkormányzatot teljes költségmentesség illeti meg.
48. § (1) Az önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárást a helyi önkormányzattal szemben a felette
törvényességi felügyeleti jogot gyakorló fővárosi és megyei kormányhivatal a helyi önkormányzatokról szóló
törvényben meghatározott követelményeknek megfelelő indítvánnyal és határidőn belül kezdeményezi.
(2) Az önkormányzati tanács előtti eljárásban a jogi képviselet kötelező. Jogi képviselőnek kell tekinteni a helyi
önkormányzat képviseletében eljáró ügyvédet vagy ügyvédi irodát, továbbá a fővárosi és megyei kormányhivatal jogi
szakvizsgával rendelkező alkalmazottját és a helyi önkormányzat jogi szakvizsgával rendelkező jegyzőjét, valamint
– jogi szakvizsgával rendelkező – alkalmazottját. Az ügyvéd vagy ügyvédi iroda részéről ügyvédjelölt nem járhat el jogi
képviselőként.
(3) Ha a bírónak az előtte folyamatban lévő egyedi ügy elbírálása során önkormányzati rendelet olyan rendelkezését kell
alkalmaznia, amelynek más jogszabályba ütközését észleli – a bírósági eljárás felfüggesztése mellett – kezdeményezi
az önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárást a helyi önkormányzattal szemben.
(4) A (3) bekezdés szerinti indítvány tartalmazza
a) az önkormányzati tanács által vizsgálandó önkormányzati rendeletet,
b) az önkormányzati rendelet jogszabálysértőnek talált rendelkezésének megjelölését,
c) azon jogszabályi rendelkezés megjelölését, amelyet az önkormányzati rendelet rendelkezése sért,
d) annak okát, hogy a bíró az adott rendelkezést miért tartja jogszabálysértőnek.
(5) Az önkormányzati tanács együttes elbírálás céljából elrendeli az előtte folyamatban lévő eljárások egyesítését, ha az
indítványok tárgya egymással összefügg.
49. § Az önkormányzati tanács az indítvány érdemében határozattal, az eljárás során felmerült minden más kérdésben
– ideértve az eljárás megszüntetését is – végzéssel dönt. A határozattal és a végzéssel szemben jogorvoslatnak helye
nincs.
50. § (1) Az írásba foglalt határozatnak és végzésnek tartalmaznia kell:
a) az önkormányzati tanács megjelölését és az ügyszámot,
b) a feleknek és képviselőiknek nevét, székhelyét, illetve lakóhelyét,
c) az eljárás tárgyának megjelölését,
d) a rendelkező részt, valamint – a (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerint – az indokolást, és
e) a határozat, illetve a végzés meghozatala helyének és idejének megfelelő keltezést.
(2) A határozatot, az érdemi vizsgálat nélküli elutasító végzést és az eljárást megszüntető végzést a (3) bekezdésben
foglaltaknak megfelelően, az egyéb végzéseket a szükséges mértékben kell indokolni.
(3) A határozat és a végzés indokolásában elő kell adni az önkormányzati tanács által megállapított tényállást, hivatkozni
kell azokra a jogszabályokra, amelyeken az önkormányzati tanács döntése alapszik, valamint részletesen ki kell fejteni
az önkormányzati tanács döntéséhez vezető indokokat.
(4) Az önkormányzati tanács által hozott határozatokat és végzéseket a tanács elnöke és tagjai írják alá; ha valamelyikük
az aláírásban akadályozva van, ezt az akadály megjelölésével a határozaton fel kell tüntetni.
51. § (1) Az önkormányzati tanács az indítvány beérkezésétől számított 15 napon belül érdemi vizsgálat nélkül elutasítja
az indítványt, ha
a) azt nem az arra jogosult fővárosi és megyei kormányhivatal vagy az egyedi ügyben eljáró bíró nyújtja be,
b) azt a fővárosi és megyei kormányhivatal a helyi önkormányzatokról szóló törvényben előírt határidőn túl nyújtja
be,
c) azt a fővárosi és megyei kormányhivatal nem a helyi önkormányzatokról szóló törvényben foglaltaknak, vagy
az egyedi ügyben eljáró bíró nem az e törvényben foglaltaknak megfelelő tartalommal nyújtja be, vagy
d) az önkormányzati rendeletnek az indítvánnyal támadott rendelkezése hatályát vesztette.
(2) Az önkormányzati tanács az eljárást megszünteti, ha
a) az indítvány benyújtója az indítványt visszavonta, vagy
b) az (1) bekezdés alapján az indítványt érdemi vizsgálat nélkül el kellett volna utasítani.
(3) Az önkormányzati tanács az indítványt érdemi vizsgálat nélkül elutasító végzést az indítvány benyújtójával, az eljárást
megszüntető végzést az indítvány benyújtójával és a helyi önkormányzattal kézbesítés útján közli.
52. § Az önkormányzati tanács az indítványt 30 napos határidő tűzésével megküldi a helyi önkormányzatnak az
indítvánnyal kapcsolatos állásfoglalása beszerzése céljából.
53. § (1) Az önkormányzati tanács a rendelkezésére álló iratok alapján, szükség szerint a jogi képviselő, továbbá más,
az indítvány elbírálása szempontjából megfelelő szakértelemmel rendelkező személy személyes meghallgatását
követően dönt.
(2) A személyes meghallgatáson az önkormányzati tanács elnöke által – az (1) bekezdésben meghatározott személyek
közül – megidézettek vesznek részt, továbbá az önkormányzati tanács elnöke által értesített egyéb meghívott
személyek részt vehetnek. A személyes meghallgatást az önkormányzati tanács elnöke vezeti.
(3) Az indítvány elbírálása szempontjából megfelelő szakértelemmel rendelkező megidézett személyek tekintetében
a polgári perrendtartásról szóló törvény tanúk díjazására vonatkozó szabályait megfelelően alkalmazni kell.
54. § Az önkormányzati tanács az indítvány beérkezésétől számított 90 napon belül szótöbbséggel hozza meg határozatát.
Személyes meghallgatás esetén az eljárás lefolytatására nyitva álló határidő 30 nappal meghosszabbodik.
55. § (1) Az önkormányzati tanács az indítványhoz kötve van, de az önkormányzati rendeletnek az indítványban megjelölt
rendelkezésével szoros összefüggésben álló más rendelkezését is vizsgálhatja.
(2) Ha az önkormányzati tanács megállapítja, hogy az önkormányzati rendelet vagy annak valamely rendelkezése más
jogszabályba ütközik,
a) az önkormányzati rendeletet vagy annak rendelkezését megsemmisíti, vagy kimondja, hogy a kihirdetett, de még
hatályba nem lépett önkormányzati rendelet vagy annak rendelkezése nem lép hatályba,
b) elrendeli a határozat Magyar Közlönyben való közzétételét, és
c) határidő tűzésével elrendeli, hogy a határozat közzétételére – a Magyar Közlönyben való közzétételt követően –
az önkormányzati rendelet kihirdetésével azonos módon kerüljön sor.
(3) Ha a (2) bekezdésben foglalt feltételek nem állnak fenn, az önkormányzati tanács az indítványt elutasítja.
(4) Az önkormányzati tanács határozata mindenkire nézve kötelező.
56. § (1) Az önkormányzati tanács a határozatot kézbesítés útján közli az indítvány benyújtójával, a fővárosi és megyei
kormányhivatallal és a helyi önkormányzattal, továbbá az önkormányzati tanács elnöke gondoskodik a határozatnak
a központi honlapon, valamint a Kúria honlapján történő közzétételéről.
(2) A megsemmisített önkormányzati rendelet vagy annak rendelkezése a határozatnak a Magyar Közlönyben való
közzétételét követő napon hatályát veszti.
(3) Az önkormányzati tanács a (2) bekezdésben meghatározottaktól eltérően is megállapíthatja az önkormányzati
rendelet vagy annak rendelkezése hatályvesztését, ha azt a jogbiztonság vagy a rendelet hatálya alá tartozó
jogalanyok különösen fontos érdeke indokolja.
(4) A megsemmisítés – az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel – nem érinti a hatályvesztést megelőzően létrejött
jogviszonyokat, valamint a belőlük származó jogokat és kötelezettségeket.
(5) Ha az önkormányzati tanács bírói kezdeményezés alapján semmisíti meg az önkormányzati rendeletnek a bíróság
előtt folyamatban lévő ügyben alkalmazandó rendelkezését, az önkormányzati rendelet megsemmisített
rendelkezése nem alkalmazható a bíróság előtt folyamatban lévő egyedi ügyben, valamint valamennyi,
a megsemmisítés időpontjában valamely bíróság előtt folyamatban lévő egyedi ügyben.
16. A helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztása miatti nemperes
eljárás
57. § A helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztása miatti nemperes eljárásra a
jogszabálysértő önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárás szabályait jelen alcímben foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni.
58. § Ha a helyi önkormányzat az önkormányzati tanács eljárása során eleget tesz a törvényen alapuló rendeletalkotási
kötelezettségének, az önkormányzati tanács az eljárást megszünteti. Az eljárás megszüntetése előtt az önkormányzati
tanács határidő tűzésével gondoskodik a fővárosi és megyei kormányhivatal állásfoglalásának beszerzéséről.
59. § Ha az önkormányzati tanács megállapítja, hogy a helyi önkormányzat a törvényen alapuló jogalkotási kötelezettségét
elmulasztotta, határozatában határidő tűzésével elrendeli, hogy a helyi önkormányzat a jogalkotási kötelezettségének
tegyen eleget.
60. § Ha az önkormányzati tanács a fővárosi és megyei kormányhivatal kezdeményezésére azt állapítja meg, hogy a helyi
önkormányzat a megadott határidőn belül az 59. §-ban megállapított jogalkotási kötelezettségének nem tett eleget,
határozatában határidő tűzésével elrendeli, hogy a fővárosi és megyei kormányhivatal vezetője a mulasztás
orvoslásához szükséges önkormányzati rendeletet a helyi önkormányzat nevében alkossa meg. Az elrendelést
követően a helyi önkormányzat a jogalkotási kötelezettség elmulasztását nem orvosolhatja.
61. § A határozat a fővárosi és megyei kormányhivatalra és a helyi önkormányzatra kötelező.
V. FEJEZET
AZ ELJÁRÓ BÍRÓSÁG KIJELÖLÉSE AZ ÜGYEK ÉSSZERŰ IDŐN BELÜL VALÓ ELBÍRÁLÁSÁNAK BIZTOSÍTÁSA
ÉRDEKÉBEN
17. Az eljáró bíróság kijelölésének feltétele és a kijelölés iránti indítvány
62. § (1) Az OBH elnöke az ügy elbírálására az illetékes bíróság helyett kivételesen más, azonos hatáskörű bíróságot jelölhet ki,
ha az ügy vagy a bíróságra az adott időszakban érkezett ügyek meghatározott csoportjának elbírálása a bíróság
rendkívüli és aránytalan munkaterhe miatt ésszerű időn belül másként nem biztosítható és a kijelölés nem jár a kijelölt
bíróság aránytalan megterhelésével.
(2) A kijelölést az ítélőtábla vagy a törvényszék elnöke, továbbá a legfőbb ügyész az ügy érkezésétől számított 15 napon
belül indítványozhatja az OBH elnökénél.
(3) A kijelölés iránti indítványban meg kell indokolni, hogy a kijelöléssel érintett ügy vagy a bíróságra a (1) bekezdésben
meghatározott időszakban érkezett ügyek meghatározott csoportja ésszerű időn belül való elbírálása miért nem
biztosítható, továbbá fel kell sorolni azokat az ügyforgalmi, személyzeti és egyéb adatokat, amelyek a bíróság
rendkívüli és aránytalan munkaterhét igazolják.
18. Az eljáró bíróság kijelölése 63. § (1) Az OBH elnöke az indítvány érkezésétől számított 8 napon belül megvizsgálja, hogy az ügyforgalmi, személyzeti és
egyéb adatok, valamint a kijelöléssel érintett ügy sajátosságaira tekintettel az indítvány megalapozott-e, továbbá,
hogy mely bíróság jelölhető ki az eljárásra. Az OBH elnöke kikéri a kijelöléssel érintett bíróság és büntetőügy esetében
– ha az indítványozó nem a legfőbb ügyész – a legfőbb ügyész véleményét, továbbá bármely bíróságtól adatot vagy
véleményt kérhet; a megkeresésnek soron kívül eleget kell tenni.
(2) A kijelölésről az OBH elnöke az (1) bekezdés szerinti vélemények és adatok beérkezésétől számított 8 napon belül dönt
az indítvány elutasításával, ha az nem megalapozott, vagy másik bíróság kijelölésével, ha az indítvány megalapozott.
(3) Az OBH elnöke a döntésről értesíti az indítványozót, továbbá másik bíróság kijelölése esetén a kijelölt bíróságot,
valamint ha a kijelölés büntetőügyet érint a legfőbb ügyészt.
64. § A kijelöléssel érintett ügyben e fejezet szerinti újabb kijelölésnek nincs helye.
HARMADIK RÉSZ
A BÍRÓSÁGOK KÖZPONTI IGAZGATÁSA VI. FEJEZET
AZ OBH ELNÖKE, ELNÖKHELYETTESE ÉS AZ OBH
19. Az OBH elnöke 65. § Az OBH elnöke a bírói függetlenség alkotmányos elvének megtartásával ellátja a bíróságok igazgatásának központi
feladatait, valamint a költségvetési törvény bíróságokról szóló fejezete tekintetében a fejezet irányító hatásköreit,
és felügyeletet gyakorol az ítélőtáblák és a törvényszékek elnökeinek igazgatási tevékenysége felett.
20. Az OBH elnökének megválasztása 66. § Az OBH elnökét az Országgyűlés a határozatlan időre kinevezett és legalább 5 éves bírói szolgálati viszonnyal
rendelkező bírák közül 9 évre választja meg a képviselők kétharmadának szavazatával.
67. § (1) A köztársasági elnök az OBH elnökének személyére a korábbi elnök megbízatási ideje lejártát megelőző 3 hónapon
belül, de legkésőbb a megbízatási idő lejártát megelőző negyvenötödik napon javaslatot tesz.
(2) Ha az OBH elnökének megbízatása a 70. § (1) bekezdés b)–i) pontjában meghatározott okból szűnt meg, a köztársasági
elnök 30 napon belül tesz javaslatot az OBH elnökének személyére.
(3) A jelöltet az Országgyűlés igazságüggyel foglalkozó bizottsága meghallgatja. Azt a jelöltet, akit sikertelen választás
után a köztársasági elnök újra jelöl, nem kell ismét meghallgatni.
(4) A választást a jelöltállítástól számított 15 napon belül meg kell tartani. Ha a javasolt személyt az Országgyűlés nem
választja meg, a köztársasági elnök legkésőbb 30 napon belül új javaslatot tesz.
21. Az OBH elnökének jogállása 68. § (1) Nem választható az OBH elnökévé az,
a) aki az OBT tagja,
b) akivel szemben fegyelmi vagy – a magánvádas és pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárást kivéve –
büntetőeljárás van folyamatban,
c) aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
d) akivel szemben eljárás van folyamatban az alkalmatlanságának megállapítása iránt,
e) akinek a bírói szolgálati viszonya törvény alapján szünetel, vagy
f) aki a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti hozzátartozói kapcsolatban áll az OBT tagjával vagy az OBH
elnökének kinevezési hatáskörébe tartozó bírósági vezetővel.
(2) Az OBH elnöke az elődje megbízatásának megszűnését követő napon, vagy ha elődje megbízatásának megszűnését
követően választották meg, a megválasztásának napján lép hivatalba.
69. § (1) Az OBH elnökére – ha törvény másképpen nem rendelkezik – a bírákra vonatkozó szabályokat kell megfelelően
alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni akkor is, ha az OBH elnök bírói szolgálati viszonya – az elnöki tisztség
érintése nélkül – megszűnik.
22. Az OBH elnöke megbízatásának megszűnése 70. § (1) Az OBH elnökének megbízatása megszűnik:
a) a megbízatási időtartam leteltével,
b) a halálával,
c) a cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alá helyezésével,
d) országgyűlési, európai parlamenti, helyi önkormányzati képviselővé vagy polgármesterré történő
megválasztásával, továbbá állami vezetővé történő megválasztásával vagy kinevezésével,
e) a bíróságnak vele szemben bűncselekmény miatt szabadságvesztést, közérdekű munkát, illetőleg közügyektől
eltiltást kiszabó jogerős határozatával, továbbá, ha büntetőeljárás során jogerős határozattal
kényszergyógykezelését rendelték el,
f) lemondással,
g) az összeférhetetlenség kimondásával,
h) felmentéssel vagy
i) a tisztségtől való megfosztással.
(2) Az OBH elnöke megbízatásának megszűnését az (1) bekezdés a)–f) pontja esetében az Országgyűlés elnöke állapítja
meg. Az (1) bekezdés g)–i) pontja esetében a megbízatás megszűnésének kérdésében az Országgyűlés határoz.
A megbízatás megszűnésének kimondásához a képviselők kétharmadának szavazata szükséges.
(3) Az OBH elnöke megbízatásának megszűnéséről az Országgyűlés elnöke annak megállapítását követő 8 napon belül
tájékoztatja a köztársasági elnököt.
(4) Ha az OBH elnökének megbízatása az (1) bekezdés a) pontja alapján szűnt meg, és a megbízatás megszűnéséig
az Országgyűlés nem választott új OBH elnököt, az OBH elnöke az elnöki jogköröket az új OBH elnök megválasztásáig
gyakorolja.
71. § (1) Az OBH elnöke a köztársasági elnök útján az Országgyűlés elnökéhez intézett nyilatkozatával bármikor, indokolás
nélkül lemondhat megbízatásáról. A lemondás érvényességéhez elfogadó nyilatkozat nem szükséges.
(2) A megbízatásról történő lemondás ideje 6 hónap; a felek ennél rövidebb időben is megállapodhatnak. A lemondási
idő azon a napon kezdődik, amikor a lemondásról szóló jognyilatkozat az Országgyűlés elnökéhez megérkezik.
72. § (1) Ha az OBH elnöke az összeférhetetlenségét a megválasztásától számított 30 napon belül nem szünteti meg, vagy
a tisztsége gyakorlása során vele szemben összeférhetetlenségi ok merül fel, az Országgyűlés a köztársasági elnök
írásbeli indítványára – az összeférhetetlenségi ügyekkel foglalkozó bizottsága véleményének kikérése után –
az indítvány kézhezvételétől számított 30 napon belül dönt az összeférhetetlenség kimondásának kérdésében.
(2) Ha az összeférhetetlenségi eljárás ideje alatt az OBH elnöke a vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot
megszünteti, az összeférhetetlenség kimondását mellőzni kell.
(3) Az összeférhetetlenségi ok megszüntetéséig az OBH elnöke a tisztségéből adódó jogköreit nem gyakorolhatja.
73. § Felmentéssel szűnik meg a megbízatás, ha az OBH elnöke neki fel nem róható okból 90 napon túlmenően nem képes
eleget tenni megbízatásából eredő feladatainak. A felmentést a köztársasági elnök indítványozhatja.
74. § (1) Tisztségtől való megfosztással szűnik meg a megbízatás, ha az OBH elnöke neki felróható okból 90 napon túlmenően
nem tesz eleget megbízatásából eredő feladatainak, továbbá ha valamely cselekménye, magatartása vagy mulasztása
miatt a tisztségére méltatlanná vált. A tisztségtől való megfosztást a köztársasági elnök vagy az OBT a tagjai
kétharmadának szavazatával meghozott határozatával indítványozza az Országgyűlésnél.
(2) A tisztségtől való megfosztást az (1) bekezdésben foglaltak szerinti indítvány megtételére jogosult, az arra alapot adó
ok vizsgálatát követően – az okok részletes kifejtésével, és az azok alapjául szolgáló iratok egyidejű csatolásával –
indítványozhatja. Az indítványt az Országgyűlés igazságüggyel foglalkozó bizottsága megvizsgálja, és javaslatot tesz
az Országgyűlésnek a határozat tartalmára.
75. § (1) Ha az OBH elnökének megbízatása a határozott idő leteltével szűnik meg – és bírói szolgálati viszonya korábban nem
szűnt meg –, őt pályázat kiírása nélkül, legalább az elnöki megbízatását megelőzővel azonos szintű bíróságra, illetve ha
járásbírósági vagy közigazgatási és munkaügyi bírósági bíró volt, legalább törvényszékre tanácselnöknek kell
kinevezni.
(2) Ha az OBH elnökének megbízatása a határozott idő letelte előtt szűnik meg – és bírói szolgálati viszonya korábban nem
szűnt meg –, őt pályázat nélkül, lehetőleg a korábbi szolgálati helyére és legalább a korábbival azonos bírói beosztásba
kell helyezni.
23. Az OBH elnökének feladatai 76. § (1) Az OBH elnöke általános központi igazgatási feladatkörében
a) kialakítja és évente aktualizálja a bírósági igazgatás hosszú távú feladatait és a megvalósításuk feltételeit
tartalmazó programot,
b) az igazgatási feladatainak ellátása érdekében jogszabályi keretek között – normatív utasításként – a bíróságokra
kötelező szabályzatokat alkot, továbbá ajánlásokat és határozatokat hoz,
c) képviseli a bíróságokat,
d) a bíróságokat érintő jogszabály alkotását kezdeményezheti,
e) a bíróságok véleményét az OBH-n keresztül beszerezve és összegezve, véleményezi – az önkormányzati
rendeleteket kivéve – a bíróságokat érintő jogszabályok tervezetét, és
f) meghívottként részt vesz az Országgyűlés bizottságainak ülésén a bíróságokat közvetlenül érintő jogszabályokra
vonatkozó napirendi pont megtárgyalásakor.
(2) Az OBH elnöke az OBH irányításával kapcsolatos feladatkörében
a) irányítja az OBH tevékenységét,
b) megállapítja az OBH szervezeti és működési szabályzatát, és
c) javaslatot tesz az OBH elnökhelyetteseinek kinevezésére és felmentésére.
(3) Az OBH elnöke a bíróságok költségvetésével kapcsolatos feladatkörében
a) összeállítja – az OBT, továbbá a Kúria tekintetében a Kúria elnöke véleményének kikérésével és ismertetésével –
a bíróságok költségvetésére vonatkozó javaslatát és az annak végrehajtására vonatkozó beszámolóját, amelyet
a Kormány a központi költségvetésről szóló törvényjavaslat és az annak végrehajtására vonatkozó törvényjavaslat
részeként változtatás nélkül terjeszt az Országgyűlés elé,
b) meghívottként részt vesz a Kormány, továbbá az Országgyűlés költségvetéssel foglalkozó bizottságának ülésén
a központi költségvetésről szóló törvényjavaslat és az annak végrehajtására vonatkozó törvényjavaslat
bíróságokra vonatkozó költségvetési fejezetének megtárgyalásakor,
c) ellátja a fejezetet irányító szerv vezetőjének feladatait a központi költségvetésről szóló törvény bíróságok fejezete
tekintetében azzal, hogy év közben a Kúria előirányzatait a fejezetébe tartozó költségvetési szervekhez
– a költségvetési szervek létszám-előirányzatának változása miatt szükséges átcsoportosítások kivételével –
a Kúria elnökének egyetértésével csoportosíthatja át,
d) gyakorolja a bírósági fejezet gazdálkodásával kapcsolatos feladatokat,
e) irányítja a bíróságok belső ellenőrzését,
f) az érdek-képviseleti szervekkel együttműködve meghatározza a cafetéria-juttatás éves összegét, és
g) az érdek-képviseleti szervekkel együttműködve megállapítja az egyéb juttatások részletes feltételeit és mértékét.
(4) Az OBH elnöke a statisztikai adatgyűjtéssel, az ügyelosztással és a munkateher méréssel kapcsolatos feladatkörében
a) a központi költségvetésről szóló törvény bíróságokra vonatkozó költségvetési fejezetének létszám-előirányzata,
valamint a peres és nemperes eljárások átlagos országos munkaterhének mutatói alapján meghatározza a
bíróságok – a törvényszékek esetében az illetékességi területükön működő közigazgatási és munkaügyi
bírósággal, valamint járásbíróságokkal együttes – szükséges bírói létszámát,
b) az eljáró bíróság helyett másik bíróságot jelöl ki az eljárásra, ha az az ügyek ésszerű időn belül való elbírálásának
biztosítása érdekében szükséges,
c) kivételesen indokolt esetben elrendelheti a társadalom széles körét érintő vagy a közérdek szempontjából
kiemelkedő jelentőségű ügyek soron kívüli intézését,
d) dönt a bírósági statisztikai adatok gyűjtéséről és az adatok feldolgozásával kapcsolatos központi feladatokról, és
e) meghatározza és szükség esetén évente felülvizsgálja a bírói munkateher mérésére szolgáló adatlapokat és
módszereket, legalább évente egy alkalommal áttekinti a munkateher és az országos ügyforgalmi adatok
alakulását, valamint bírósági szintenként és ügyszakonként meghatározza a peres és nemperes eljárások átlagos
országos munkaterhét.
(5) Az OBH elnöke a személyzeti kérdésekkel kapcsolatos feladatkörében
a) kiírja a bírói álláspályázatokat,
b) javaslatot tesz a köztársasági elnöknek a bírák kinevezésére és felmentésére,
c) a bírót első kinevezésekor – a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényben meghatározott esetben –
beosztja az elnyert pályázat szerinti bíróságra,
d) beosztja a katonai bírót a katonai tanácsba, valamint a Magyar Honvédségnél fennálló hivatásos szolgálati
viszonyának megszűnésekor más bírói munkakörbe,
e) kijelöli – a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényben foglaltak szerint – a Be. 17. §-ának (5) és
(6) bekezdésében, továbbá 448. §-ának (2) bekezdésében meghatározott ügyekben ítélkező bírákat, valamint
a törvényszék elnökének javaslatára a törvényszéken közigazgatási és munkaügyi ügyekben eljáró bírákat,
f) beoszthatja a bírót a Kúriára, az OBH-ba, továbbá az igazságügyért felelős miniszter által vezetett a
minisztériumba, illetve dönt a beosztás megszüntetéséről és a bírónak ismét tényleges bírói álláshelyre történő
beosztásáról,
g) dönt a bíró áthelyezéséről,
h) dönt a bíró más szolgálati helyre történő kirendeléséről, ha a kirendelés nem a törvényszék és az illetékességi
területén működő közigazgatási és munkaügyi bíróság, illetve járásbíróság között vagy a törvényszék
illetékességi területén működő járásbíróságok között, vagy a törvényszék illetékességi területén működő
közigazgatási és munkaügyi bíróság és a járásbíróságok között történik,
i) dönt a bíró tekintetében a tartós külszolgálat ellátásáról,
j) dönt arról, hogy a bíróság hatáskörének vagy illetékességi területének csökkenése olyan mértékű-e, hogy ott
a bíró további foglalkoztatása nem lehetséges,
k) a bíró lemondása esetén hozzájárulhat, hogy a lemondási idő 3 hónapnál rövidebb legyen, illetve a bírót a
lemondási időre vagy egy részére mentesítheti a munkavégzési kötelezettség alól,
l) a bíró nyugállományba helyezése vagy a felső korhatár elérése esetén a bírák jogállásáról és javadalmazásáról
szóló törvény alapján dönt a felmentési időre vonatkozóan a munkavégzési kötelezettség alóli mentesítés
idejéről,
m) kinevezi és felmenti a törvényben meghatározott bírósági vezetőket,
n) felmentést adhat a bírósági vezető és a vezetése alatt álló szervezeti egységben bíráskodó hozzátartozója közötti
összeférhetetlenség esetében, és o) megállapítja, hogy a választó szerv melyik bírósághoz hány ülnököt választ, a nemzetiségi választói jegyzékben
szereplő választópolgárok száma és az érintett települések választópolgárai száma arányának figyelembevételével
akként, hogy legalább egy ülnököt minden nemzetiségi önkormányzat választhasson.
(6) Az OBH elnöke a bíróságok igazgatásával kapcsolatos feladatkörében
a) jóváhagyja az ítélőtáblák, továbbá a törvényszékek szervezeti és működési szabályzatát,
b) irányítja és ellenőrzi – a járásbírósági, valamint a közigazgatási és munkaügyi bírósági elnökök kivételével –
a bírósági elnökök igazgatási tevékenységét, ennek során: figyelemmel kíséri a bíróságok igazgatására vonatkozó
szabályok érvényesülését, az eljárási határidők és az ügyviteli szabályok megtartását, mindezek érdekében
vizsgálatot rendel el,
c) elvégzi a kinevezési jogkörébe tartozó bírósági vezetők vizsgálatát, és
d) a b) és c) pont szerinti vizsgálat megállapításaitól függően megteszi a hatáskörébe tartozó intézkedéseket,
és ellenőrzi azok végrehajtását, fegyelmi eljárás kezdeményezését javasolhatja.
(7) Az OBH elnöke a képzéssel kapcsolatos feladatkörében
a) dönt a központi oktatási feladatokról és felügyeli azok végrehajtását, továbbá meghatározza a regionális képzési
feladatokat, és
b) meghatározza a bírák képzési rendszerének és a képzési kötelezettség teljesítésének szabályait.
(8) Az OBH elnöke a tájékoztatással kapcsolatos feladatkörében
a) félévente tájékoztatja a tevékenységéről az OBT-t,
b) évente tájékoztatja a Kúria, az ítélőtáblák, valamint a törvényszékek elnökeit a tevékenységéről,
c) évente beszámol az Országgyűlésnek a bíróságok általános helyzetéről és a bíróságok igazgatási
tevékenységéről,
d) gondoskodik a Bírósági Határozatok Gyűjteményének közzétételéről,
e) az igazságügyért felelős miniszter felkérésére elrendeli a bíróságokon a jogalkotás előkészítéséhez, továbbá a
jogszabályok hatályosulásának vizsgálatához szükséges adatok gyűjtését, és
f) tájékoztatást ad az igazságügyért felelős miniszter megkeresésére – amennyiben szükséges, a bíróságok
véleményét beszerezve – a jogalkotáshoz szükséges, a bíróságok szervezetével és igazgatásával, továbbá a
bírósági jogalkalmazással kapcsolatos kérdésekben.
(9) Az OBH elnöke egyéb feladatkörében
a) ellátja az ítélőtáblák és a törvényszékek elnökeinek vagyonnyilatkozatával kapcsolatos feladatokat,
b) „címzetes törvényszéki bíró”, „címzetes táblabíró”, „címzetes kúriai bíró”, „kúriai tanácsos” cím továbbá
igazságügyi alkalmazott esetén főtanácsosi, tanácsosi cím, valamint kitüntetés, díj, oklevél vagy plakett
adományozását kezdeményezi az OBT-nél,
c) biztosítja az érdek-képviseleti szervek jogainak gyakorlását, és
d) ellátja a jogszabály által hatáskörébe utalt egyéb feladatokat.
77. § (1) Az OBH elnöke a 76. §-ban meghatározott jogköröket a Kúria és a Kúria elnöke tekintetében a Kúria elnökének
a törvényben foglalt jogai és kötelezettségei figyelembevételével, az azokból következő eltéréssel gyakorolja.
(2) Az OBH elnökének határozatait az érintettekkel haladéktalanul, de legkésőbb 8 napon belül írásban kell közölni.
(3) Az OBH elnökének szabályzatát a Magyar Közlönyben, ajánlását és – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – határozatát
a bíróságok hivatalos honlapján és a központi honlapon, továbbá a bíróságok hivatalos lapjában kell közzétenni.
(4) A központi honlapon közzé kell tenni az OBH elnökének a bíróságok általános helyzetéről és a bírósági igazgatási
tevékenységéről szóló éves tájékoztatóját, továbbá az OBH elnökének kinevezési jogkörébe tartozó vezetői állásra
pályázó meghallgatásának jegyzőkönyvét.
(5) Az intraneten kell közzétenni az OBH elnökének az OBH működése során e körben hozott határozatait és eljárási
határozatait.
(6) Az OBH elnöke a közérdeklődésre számot tartó határozatairól sajtóközleményt készít.
24. Az OBH elnökhelyettesei 78. § (1) Az OBH-ban egy általános elnökhelyettes, továbbá elnökhelyettesek működnek.
(2) Az OBH elnökét akadályoztatása esetén – ideértve azt is, ha a tisztség nincs betöltve, kivéve a 70. § (4) bekezdésében
foglalt esetet – az OBH általános elnökhelyettese helyettesíti.
79. § (1) Az OBH általános elnökhelyettesét és elnökhelyetteseit a köztársasági elnök pályázat útján, az OBH elnökének
javaslatára határozatlan időre nevezi ki.
(2) A pályázatot nyilvánosan közzé kell tenni. A pályázatot az OBH elnöke írja ki, egyebekben a pályázatra a 130. §-ban
foglalt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
(3) Az OBH általános elnökhelyettesévé és elnökhelyettesévé nem nevezhető ki az, akivel szemben a 68. §
(1) bekezdésében felsorolt összeférhetetlenségi okok valamelyike áll fenn, továbbá az, aki a polgári perrendtartásról
szóló törvény szerinti hozzátartozói kapcsolatban áll az OBH elnökével.
80. § (1) Az OBH általános elnökhelyettese bíró, az OBH elnökhelyettese bíró vagy igazságügyi alkalmazott.
(2) Az OBH általános elnökhelyettese és elnökhelyettese felett a munkáltatói jogokat az OBH elnöke gyakorolja.
(3) Ha törvény másképpen nem rendelkezik, az OBH általános elnökhelyettesére, továbbá – amennyiben bíró – az OBH
elnökhelyettesére a bírákra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
81. § (1) Az OBH általános elnökhelyettesének és elnökhelyettesének megbízatása megszűnik:
a) lemondással,
b) az összeférhetetlenség kimondásával,
c) felmentéssel vagy
d) a szolgálati jogviszony megszűnésével.
(2) Az OBH általános elnökhelyettese és elnökhelyettese megbízatásának megszűnését az (1) bekezdés a) és d) pontja
esetében az OBH elnöke állapítja meg. Az (1) bekezdés b) és c) pontja esetében a megbízatás megszűnésének
kérdésében az OBH elnökének javaslatára a köztársasági elnök határoz.
82. § A lemondást írásban kell közölni az OBH elnökével. A lemondási idő 6 hónap. A lemondási időt az OBH elnöke ennél
rövidebb időben is megállapíthatja. A megbízatás az annak megszűnését megállapító határozatban megjelölt napon
szűnik meg. A lemondás az érintett ellen folyamatban levő fegyelmi eljárás lefolytatását nem akadályozza.
83. § (1) Ha az OBH általános elnökhelyettese és elnökhelyettese az összeférhetetlenségét a kinevezésétől számított 30 napon
belül nem szünteti meg, vagy a tisztsége gyakorlása során vele szemben összeférhetetlenségi ok merül fel,
a köztársasági elnök az OBH elnökének írásbeli indítványára, annak kézhezvételétől számított 30 napon belül dönt
az összeférhetetlenség kimondásának kérdésében.
(2) Ha az összeférhetetlenségi eljárás ideje alatt az OBH általános elnökhelyettese és elnökhelyettese a vele szemben
fennálló összeférhetetlenségi okot megszünteti, az összeférhetetlenség kimondását mellőzni kell.
(3) Az összeférhetetlenségi ok megszüntetéséig az OBH elnökhelyettese a tisztségéből adódó jogkörét nem
gyakorolhatja.
84. § A köztársasági elnök felmenti az OBH általános elnökhelyettesét és elnökhelyettesét, ha az OBH elnöke – az indítvány
okának részletes kifejtésével és az annak alapjául szolgáló iratok egyidejű csatolásával – indítványozza.
85. § Ha az OBH elnökhelyettese bíró, a megbízatás megszűnése esetén a 75. §-ban foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
25. Az OBH 86. § (1) Az OBH önállóan gazdálkodó központi költségvetési szerv, székhelye Budapest.
(2) Az OBH-t az OBH elnöke vezeti.
(3) Az OBH
a) előkészíti az OBH elnökének határozatait és gondoskodik azok végrehajtásáról, valamint ellátja az OBT
működésével kapcsolatos ügyviteli feladatokat,
b) meghatalmazás alapján képviseli az OBH elnökét és a bíróságokat a bírósági eljárásokban,
c) vezeti a bírák központi személyi nyilvántartását és kezeli a bírói vagyonnyilatkozatok vagyoni részét, és
d) ellátja a jogszabály által hatáskörébe utalt egyéb feladatokat.
87. § (1) Az OBH-ba határozott vagy határozatlan időtartamra, illetve meghatározott feladatra – hozzájárulásával – bíró is
beosztható.
(2) Az OBH-ba beosztott bíró ellen fegyelmi eljárást az OBH elnöke kezdeményezhet.
(3) Az OBH-ba beosztott bíróra – ha törvény másképpen nem rendelkezik – a bíróra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
VII. FEJEZET
A BÍRÓSÁGOK KÖZPONTI IGAZGATÁSÁNAK FELÜGYELETE 26. Az OBT létszáma, összetétele
88. § (1) Az OBT a bíróságok központi igazgatásának felügyeleti testülete.
(2) Az OBT székhelye Budapest.
(3) Az OBT létszáma 15 fő. Tagjai: a Kúria elnöke, továbbá 14 bíró.
(4) Az OBT 14 bíró tagját a bírák küldöttértekezlete a küldöttek közül titkosan, szavazattöbbséggel választja meg.
89. § (1) Az OBT-t az elnök vezeti és képviseli.
(2) Az OBT elnöki tisztségét a tagok félévenként egymást váltva viselik oly módon, hogy elsőként a leghosszabb tartamú
bírói szolgálati viszonnyal rendelkező bíró tölti be a tisztséget, akit a további tagok a bírói szolgálati viszonyuk
időtartamának csökkenő sorrendjében követnek.
(3) Az OBT elnökét – akadályoztatása esetén – az elnökhelyettes helyettesíti. Az elnökhelyettesi tisztséget a tagok
félévenként egymást váltva viselik oly módon, hogy elsőként a második leghosszabb tartamú bírói szolgálati
viszonnyal rendelkező bíró tölti be a tisztséget, akit a további tagok a bírói szolgálati viszonyuk időtartamának
csökkenő sorrendjében követnek.
90. § (1) Az OBT tagjává választható az a bíró, aki legalább 5 éves bírói gyakorlattal rendelkezik.
(2) Nem választható az OBT tagjává az,
a) akivel szemben fegyelmi vagy – a magánvádas és pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárást kivéve –
büntetőeljárás van folyamatban,
b) aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
c) akivel szemben eljárás van folyamatban az alkalmatlanságának megállapítása iránt,
d) aki a törvény szerint beosztása következtében nem ítélkezhet, továbbá akinek a bírói jogviszonya a törvény
alapján szünetel,
e) aki a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti hozzátartozói kapcsolatban áll az OBH elnökével, a Kúria,
az ítélőtábla, és a törvényszék elnökével, elnökhelyettesével,
f) aki a választás évében betölti a bírói felső korhatárt, vagy
g) aki korábban már tagja volt az OBT-nek.
91. § (1) Az OBT tagjait megválasztani jogosult küldöttértekezlet a küldöttek közül az OBT bíró tagjává 1 ítélőtáblai,
5 törvényszéki, 7 járásbírósági és 1 közigazgatási és munkaügyi bírósági bírót választ.
(2) A küldöttértekezlet az OBT bíró tagjainak megválasztásával egyidejűleg a küldöttek közül 14 bírót – a szavazatoknak
megfelelő, a szavazategyenlőséget kizáró sorrend meghatározásával – póttaggá választ az (1) bekezdésben
foglaltaknak megfelelően.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt felső határnál több érvényes többségi szavazat esetén az (1) bekezdésben
meghatározott bírósági szintenként jelöltek közül – a törvényben meghatározott számban – azokat kell az OBT
megválasztott tagjának (póttagjának) tekinteni, akik a szavazatok közül sorrendben a legtöbb szavazatot kapták.
92. § Ha a póttagok létszáma 5 alá csökkent és az OBT zavartalan működése vagy a 91. § (1) bekezdésben meghatározott
felső határok érvényesülése nem biztosítható, a póttagok létszámát – új választás tartásával – 14 főre kell kiegészíteni.
93. § A küldöttértekezlet küldötteit a Kúria teljes ülésén, az ítélőtábla, valamint a törvényszék összbírói értekezletén
a jelenlévők többségének szavazatával választják.
94. § (1) A Kúria teljes ülése, valamint az ítélőtábla és a törvényszék összbírói értekezlete a bíróság engedélyezett bírói létszáma
alapján minden 20 bírói létszám után – titkosan – egy-egy küldöttet választ. Ha a töredék létszám a 10 főt meghaladja,
további egy küldöttet kell választani. A megválasztott küldöttek száma a 20 főt nem haladhatja meg és 2 – törvényszék
esetében 3 – főnél akkor sem lehet kevesebb, ha a bíróság engedélyezett bírói létszáma alapján egy vagy egy küldött
sem választható.
(2) Küldötté az jelölhető és választható, aki OBT taggá választható a 90. §-ban foglalt feltételek alapján.
(3) A törvényszéken a küldötteket úgy kell megválasztani, hogy azok közül legalább egy járásbírósági és legalább egy
közigazgatási és munkaügyi bírósági bíró legyen.
(4) A Kúriára, az OBH-ba, továbbá az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumba beosztott bírák
a beosztásukat közvetlenül megelőző szolgálati helyük szerinti bíróság összbírói értekezletén választanak.
95. § (1) A küldöttek személyére bármely bíró javaslatot tehet.
(2) A javasolt bíró legkésőbb az összbírói értekezlet előtt 5 nappal nyilatkozik a küldötté jelölés elfogadásáról.
(3) Ha a javasolt bíró a küldötté jelölést elfogadja, a (2) bekezdésben megjelölt nyilatkozattal együtt csatolja az
önéletrajzát, amely az OBT tagsági tevékenységére vonatkozó terveit is tartalmazza.
96. § (1) A küldöttválasztó összbírói értekezleteket a 93. §-ban említett bíróságok elnökei legkésőbb az OBT megbízatásának
lejárta előtt 4 hónappal korábban kötelesek összehívni. A küldöttválasztó összbírói értekezletet
határozatképtelensége esetén legkésőbb 15 napon belül ismét össze kell hívni. A megismételt összbírói értekezlet
a jelenlévők számától függetlenül határozatképes.
(2) Az összbírói értekezlet a küldöttek választásáról titkos szavazással, szavazattöbbséggel határoz.
97. § (1) A küldöttek a megválasztásukat követő 8 napon belül szakmai önéletrajzukat megküldik az OBH elnökének.
(2) Az OBH elnöke a legidősebb küldöttet (a továbbiakban: a küldöttek korelnöke) felkéri a küldöttértekezlet
összehívására, levezetésére.
(3) Az OBH elnöke a (2) bekezdés foglalt felkéréssel egyidejűleg a legidősebb kúriai, ítélőtáblai, törvényszéki, járásbírósági,
közigazgatási és munkaügyi bírósági küldöttből álló 5 tagú jelölő bizottságot – a szakmai önéletrajzok továbbítása
mellett – felkéri, hogy a 99. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a küldöttek közül a tagok és a póttagok
személyére tegyen javaslatot.
98. § (1) A küldöttértekezletet – az OBH elnöke útján – a küldöttek korelnöke hívja össze, legkésőbb az OBT megbízatásának
lejártát megelőző 2 hónappal korábbi időpontra, és egyidejűleg megküldi a küldötteknek a szakmai önéletrajzokat.
(2) A küldöttértekezlet akkor határozatképes, ha azon a küldötteknek több mint a fele megjelent. A küldöttértekezletet
határozatképtelensége esetén legkésőbb 15 napon belül ismét össze kell hívni. A megismételt küldöttértekezlet
a jelenlévők számától függetlenül határozatképes.
(3) A küldöttértekezletet a küldöttek korelnöke vezeti.
(4) A küldöttértekezleten – jelölési és szavazati jog nélkül – részt vehet és felszólalhat a Kúria elnöke és az OBH elnöke.
99. § (1) Az OBT választott bíró tagjainak és a póttagjainak személyére a jelölőbizottság – a 91. § (1) bekezdésében
meghatározott felső határok, továbbá a különböző ügyszakok képviselete biztosításának és a regionalitás elvének
figyelembevételével – tesz javaslatot. Bármely küldött további javaslatot tehet. A szavazólapra azt a személyt kell
felvenni, akit a jelenlévő küldötteknek legalább az egyharmada támogat.
(2) A szavazólapra felvett jelöltnek nyilatkoznia kell, hogy áll-e fenn vele szemben e törvényben meghatározott kizáró ok.
100. § (1) Megválasztott tagnak, póttagnak – a törvényben meghatározott számban – azt kell tekinteni, aki a leadott érvényes
szavazatok közül a legtöbb szavazatot, de legalább 50 százalékot meghaladó szavazatot (szavazattöbbség) kapott.
A szavazást mindaddig folytatni kell, amíg – a 91. § (1) és (2) bekezdésében meghatározottak szerint – a szükséges
számú jelölt az előírt számú szavazatot meg nem kapja. A szavazatokat a Kúria 3 legfiatalabb – küldötté nem
választott – bírájából álló szavazatszámláló bizottság összesíti.
(2) A küldöttek korelnöke a küldöttértekezleten történt választás eredményét tartalmazó jegyzőkönyvet 3 napon belül
megküldi az OBH elnökének, aki azt haladéktalanul továbbítja a Kúria elnökének, valamint az ítélőtáblák és a
törvényszékek elnökeinek.
101. § Az OBT bíró tagjai és póttagjai jelölésének és választásának részletes szabályait az OBT a szervezeti és működési
szabályzatában állapítja meg.
102. § Az OBT és a választott bíró tagok, valamint póttagok megbízatása az OBT első ülésétől számított 6 évre szól. Az OBT
megbízatása az újonnan megválasztott OBT első ülésének napján szűnik meg. Az újonnan megválasztott OBT első
ülését a bíró tagok megválasztásától számított 15 napon belül kell megtartani.
27. Az OBT feladatai 103. § (1) Az OBT az általános központi igazgatás területén
a) ellenőrzi az OBH elnökének központi igazgatási tevékenységét, és szükség esetén az OBH elnöke felé jelzéssel él,
b) javaslatot tesz az OBH elnökének a bíróságokat érintő jogszabály megalkotásának kezdeményezésére, és
c) véleményezi az OBH elnöke által kiadott szabályzatokat, ajánlásokat.
(2) Az OBT a költségvetés területén
a) véleményezi a bíróságok költségvetésére vonatkozó javaslatot és az annak végrehajtására vonatkozó
beszámolót,
b) ellenőrzi a bíróságok gazdálkodását, és
c) véleményezi az egyéb juttatások részletes feltételeit és mértékét.
(3) Az OBT a személyzeti területen
a) évente közzéteszi véleményét az OBH, valamint a Kúria elnökének a bírói, valamint a bírósági vezetői pályázatok
elbírálása tekintetében folytatott gyakorlatáról,
b) az OBH elnökének kezdeményezése alapján „címzetes törvényszéki bíró”, „címzetes táblabíró”, „címzetes kúriai
bíró”, „kúriai tanácsos” címet, igazságügyi alkalmazott esetén főtanácsosi, tanácsosi címet adományozhat,
továbbá az OBH elnökének kezdeményezésére javaslatot tehet kitüntetés adományozására, díjat, oklevelet,
plakettet adományozhat, illetve díj, plakett, oklevél más általi adományozásához hozzájárulhat,
c) lefolytatja a bírák vagyonnyilatkozatával kapcsolatos ellenőrzési eljárást,
d) kinevezi a szolgálati bíróság elnökét és tagjait,
e) személyes meghallgatás alapján előzetes véleményt nyilvánít az OBH elnökének és a Kúria elnökének tisztségére
jelölt személyéről,
f) dönt az ítélőtáblai, a törvényszéki, a közigazgatási és munkaügyi bírósági, továbbá a járásbírósági elnök és
elnökhelyettes újbóli kinevezéséhez való hozzájárulás kérdésében, ha az elnök vagy elnökhelyettes ugyanazon
tisztséget korábban már két alkalommal betöltötte, és
g) előzetes véleményt nyilvánít a pályázóról a 132. § (6) bekezdése szerinti esetben.
(4) Az OBT a képzés területén
a) javaslatot tesz a központi oktatási tervre, és
b) véleményezi a bírák képzési rendszerének és a képzési kötelezettség teljesítésének szabályait.
(5) Az OBT ellátja a jogszabály által hatáskörébe utalt egyéb feladatokat.
28. Az OBT működése 104. § (1) Az OBT működési feltételeit az OBH biztosítja.
(2) Az OBT a hatáskörébe tartozó ügyekben ülésen határoz; rendkívüli vagy azonnali intézkedést igénylő esetben más
módon is határozhat. 105. § (1) Az OBT szükség szerint, de évente legalább négyszer ülésezik. Az ülést az OBT elnöke hívja össze.
(2) Az OBT ülését össze kell hívni, továbbá a javasolt témát napirendre kell tűzni, ha azt az OBT tagjainak legalább
egyharmada javasolja.
(3) Az OBT akkor határozatképes, ha az ülésén tagjainak legalább kétharmada jelen van.
(4) Az OBT a határozatát szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
106. § (1) Az OBT ülése a bírák számára nyilvános, kivéve, ha az OBT zárt ülés tartását rendeli el. Az OBT ülésén – ideértve a zárt
ülést is – az OBT tagjain kívül részt vesz az OBH által delegált jegyzőkönyvvezető, tanácskozási joggal részt vesz az OBH
elnöke és az igazságügyért felelős miniszter, valamint az OBT elnöke, az OBH elnöke és az igazságügyért felelős
miniszter által meghívott eseti szakértő, továbbá az OBT elnöke által meghívott érdek-képviseleti szerv képviselője.
(2) Az OBT ülésén – akadályoztatása esetén – az igazságügyért felelős minisztert államtitkár, az OBH elnökét az OBH
általános elnökhelyettese helyettesíti.
(3) Az OBT zárt ülést rendelhet el, különösen, ha az minősített adat, üzleti titok vagy külön törvényben meghatározott más
titok megőrzése végett feltétlenül szükséges, továbbá ha az ülésen meghallgatott személyiségi jogainak védelme
érdekében indokolt.
107. § (1) Az OBT ülésén elhangzottakról az OBH jegyzőkönyvet, a bíróságok igazgatását és a bírák tevékenységét szélesebb
körben érintő, a közérdeklődésre számot tartó döntésekről összefoglalót készít. Az összefoglalóba kerülő
napirendekről és az összefoglaló tartalmáról az OBT az ülésen határoz. A zárt ülésen tárgyalt napirendet az
összefoglaló nem tartalmaz.
(2) A jegyzőkönyv a jelenlévők nevét, az elfogadott napirendet, az egyes napirendi pontok tárgyalásának menetét, ezen
belül a hozzászóló nevét, álláspontja lényegét, a szavazás tényét, módját és a szavazás eredményét, valamint a döntés
szövegét tartalmazza.
(3) Az összefoglaló tartalmazza az ülésen tárgyalt napirendi pontok és döntések tömör összegzését.
108. § (1) A központi honlapon közzé kell tenni az OBT éves üléstervét és az ülésről készült összefoglalót, továbbá a Kúria
elnökének és az OBH elnökének tisztségére jelölt személyről történő előzetes véleménynyilvánításnak a
jegyzőkönyvét.
(2) Az intraneten kell közzétenni az OBT üléséről készült jegyzőkönyvet, kivéve ha az OBT zárt ülést tartott.
109. § Az OBT a működésére vonatkozó részletes szabályokat a szervezeti és működési szabályzatában állapítja meg.
29. Az OBT tagjainak jogállása 110. § (1) Az OBT választott tagsága a bírói jogviszonyt, a bíró beosztását és – ha e törvény másképpen nem rendelkezik –
a munkáltatói jogok gyakorlását nem érinti.
(2) Az OBT választott bíró tagja nem hívható vissza.
(3) Az OBT választott bíró tagja ellen fegyelmi eljárás csak az OBT hozzájárulásával indítható.
(4) Az OBT tagja nem gyakorolhatja az OBT tagságból eredő jogait és kötelességeit
a) az ellene indított fegyelmi vagy – a magánvádas és pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárást kivéve –
büntetőeljárás alatt,
b) a bírói alkalmatlanságának megállapítása iránt indított eljárás alatt.
(5) Az OBT tagja a személyét érintő kérdésben nem szavazhat.
111. § (1) Az OBT választott bíró tagjának a tisztsége megszűnik:
a) a megbízatási időtartam leteltével,
b) a bírói szolgálati viszony megszűnésével,
c) az OBT-tagságról való lemondással,
d) a fegyelmi vagy a büntetőjogi felelőssége jogerős megállapításával,
e) ha a 90. § (2) bekezdés d) és e) pontjában szabályozott ok a tagság fennállása alatt következett be, és az 30 napon
belül nem szűnt meg,
f) ha az OBT-tagsággal kapcsolatos kötelességeinek vétkes megszegése, hosszabb időn át történő elmulasztása
vagy súlyos elhanyagolása miatt a tagot az OBT kétharmados többséggel hozott határozatával tagjainak sorából
kizárta, vagy
g) ha a megválasztásakori bírósági szintre történő beosztása megváltozik és ennek következtében az adott szintet
képviselő választott bírák száma a 91. § (1) bekezdésében meghatározottak szerinti számot meghaladja.
(2) A Kúria elnökének OBT-tagsága akkor szűnik meg, ha a Kúria elnöki megbízatása megszűnik.
30. Az OBT tag jogai és kötelességei 112. § (1) Az OBT tagja jogosult és köteles az OBT munkájában részt venni, feladatai ellátásához jogosult:
a) az OBT és az OBH működésével kapcsolatos iratokba betekinteni, továbbá az OBH elnökétől adatokat,
tájékoztatást kérni,
b) az OBT ülésének napirendjére javaslatot tenni, és
c) a tagsággal kapcsolatban felmerült költségeinek megtérítésére.
(2) Az OBT tagja köteles a minősített adatot megőrizni.
(3) Az OBT tagját a tagságából eredő feladatai ellátásához szükséges mértékben mentesíteni kell a bírói munka alól.
31. Az OBT póttagja 113. § (1) Az OBT póttagja – a 91. § (1) bekezdésében meghatározottak figyelembevételével – a kapott szavatok sorrendjében
lép a választott tag helyébe.
(2) Az OBT póttagjára megfelelően alkalmazni kell a tagra vonatkozó rendelkezéseket.
NEGYEDIK RÉSZ
AZ EGYES BÍRÓSÁGOK VEZETÉSE ÉS IGAZGATÁSA
VIII. FEJEZET
A KÚRIA ELNÖKE ÉS A BÍRÓSÁGI VEZETŐK
32. A Kúria elnöke 114. § (1) A Kúria elnökét az Országgyűlés a határozatlan időre kinevezett és legalább 5 éves bírói szolgálati viszonnyal
rendelkező bírák közül választja az Alaptörvény 26. cikk (3) bekezdésében foglaltak szerint.
(2) Nem választható a Kúria elnökévé az,
a) akivel szemben fegyelmi vagy – a magánvádas és pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárást kivéve –
büntetőeljárás van folyamatban,
b) aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
c) akivel szemben eljárás van folyamatban az alkalmatlanságának megállapítása iránt vagy
d) akinek a bírói szolgálati viszonya törvény alapján szünetel.
(3) A Kúria elnökének megválasztása során a 67. § (1), (3) és (4) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
Ha a Kúria elnökének megbízatása a 115. § (1) bekezdés b)–f) pontjában meghatározott okból szűnt meg,
a köztársasági elnök 30 napon belül tesz javaslatot a Kúria elnökének személyére.
(4) A Kúria elnökének hivatalba lépésére a 68. § (2) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
115. § (1) A Kúria elnökének megbízatása megszűnik:
a) a megbízatási időtartam leteltével,
b) a bírói szolgálati viszonya megszűnésével,
c) lemondással,
d) az összeférhetetlenség kimondásával,
e) felmentéssel, vagy
f) a tisztségtől való megfosztással.
(2) A Kúria elnöke megbízatásának megszűnését az (1) bekezdés a)–c) pontja esetében az Országgyűlés elnöke állapítja
meg. Az (1) bekezdés d)–f) pontja esetében a megbízatás megszűnésének kérdésében az Országgyűlés határoz.
A megbízatás megszűnésének kimondásához a képviselők kétharmadának szavazata szükséges.
(3) A Kúria elnöke megbízatásának megszűnéséről az Országgyűlés elnöke annak megállapítását követő 8 napon belül
tájékoztatja a köztársasági elnököt.
(4) Ha a Kúria elnökének megbízatása az (1) bekezdés a) pontja alapján szűnt meg, és a megbízatás megszűnéséig
az Országgyűlés nem választott új elnököt, a Kúria elnöke az elnöki jogköröket az új Kúria elnök megválasztásáig
gyakorolja.
116. § (1) A lemondásra, az összeférhetetlenség kimondására, a felmentésre és a tisztségtől való megfosztásra a 71–74. §-ok
rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a tisztségtől való megfosztást kizárólag a köztársasági elnök
kezdeményezheti.
(2) Ha a Kúria elnökének a megbízatása a határozott idő leteltével szűnik meg, őt pályázat kiírása nélkül a Kúriára
tanácselnöknek kell kinevezni.
(3) Ha a Kúria elnökének megbízatása a határozott idő letelte előtt szűnik meg, őt pályázat nélkül, lehetőleg a korábbi
szolgálati helyére és legalább a korábbival azonos bírói beosztásba kell helyezni.
117. § (1) A Kúria elnöke
a) vezeti és képviseli a Kúriát,
b) évente beszámol az Országgyűlésnek a Kúria által bírósági jogalkalmazás egységének biztosítása érdekében
kifejtett tevékenységről, továbbá erről az ítélőtáblákat és a törvényszékeket is tájékoztatja,
c) évente beszámol az Országgyűlésnek az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközése és megsemmisítése,
továbbá a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapítása iránti
feladatai ellátása során tapasztaltakról,
d) véleményezi a Kúria tekintetében a bíróságok költségvetésére vonatkozó javaslatot és az annak végrehajtására
vonatkozó beszámolót,
e) a költségvetési keretek között gondoskodik a Kúria működéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételekről,
f) irányítja a Kúria pénzügyi, gazdasági tevékenységét,
g) gyakorolja a törvény által hatáskörébe utalt munkáltatói jogokat,
h) ellenőrzi a Kúria vonatkozásában az eljárási határidők megtartását,
i) gondoskodik a Kúrián az ügyviteli és igazgatási szabályok megtartásáról,
j) az OBH elnöke által meghatározott alapelveknek megfelelően szervezeti és működési szabályzatot készít,
meghatározza a Kúria munkarendjét és munkatervét, jóváhagyja a Kúria kollégiumainak munkatervét, továbbá
ellenőrzi a betartásukat,
k) irányítja és ellenőrzi a Kúria bírósági vezetőinek igazgatási tevékenységét és elvégzi vezetői vizsgálatukat,
l) biztosítja a bírói testületek működési feltételeit, összehívja a Kúria teljes ülését,
m) biztosítja az érdekképviseletek jogainak gyakorlását,
n) szervezi és ellátja a hatáskörébe utalt oktatási és továbbképzési feladatokat,
o) évente egyszer tájékoztatja az OBH elnökét, valamint a Kúria teljes ülését és a Kúria más dolgozóit
oa) a Kúria működéséről, ügyforgalmi és gazdálkodási helyzetéről,
ob) a Kúria hatékony és időszerű működtetése érdekében a következő naptári évre kitűzött célokról és azok
megvalósítását szolgáló igazgatási intézkedésekről,
oc) a megelőző naptári évben a kitűzött célok és intézkedések végrehajtásáról és eredményéről,
p) felelős a bíróságok működésével kapcsolatban törvényben előírt személyes adatokat tartalmazó, valamint
jogszabályokban vagy – az adatvédelmi szabályok figyelembevételével – az OBH elnöke által elrendelt
nyilvántartások vezetéséért, adatok szolgáltatásáért,
q) felelős az OBH elnöke határozatainak határidőben történő végrehajtásáért,
r) gondoskodik a Kúria ügyfélfogadási idejének és rendjének a központi honlapon és a Kúria honlapján történő
közzétételéről, és
s) ellátja azokat az egyéb feladatokat, amelyeket jogszabály, az OBH elnökének szabályzata vagy az OBH elnökének
határozata a hatáskörébe utal.
(2) Az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott beszámolókat és tájékoztatókat a bíróságok hivatalos honlapján és
a központi honlapon, továbbá a bíróságok hivatalos lapjában közzé kell tenni.
33. A bírósági vezetők 118. § (1) Bírósági vezető:
a) az ítélőtábla, a törvényszék, a közigazgatási és munkaügyi bíróság, valamint a járásbíróság elnöke (a továbbiakban
együtt: a bíróság elnöke),
b) a Kúria, az ítélőtábla, a törvényszék, a közigazgatási és munkaügyi bíróság, valamint a járásbíróság
elnökhelyettese (a továbbiakban együtt: elnökhelyettes),
c) a kollégiumvezető,
d) a kollégiumvezető-helyettes,
e) a csoportvezető,
f) a csoportvezető-helyettes és
g) a tanácselnök.
(2) A bírósági vezető feladata a bíróság, illetve a bírósági szervezeti egység vezetése.
(3) A bírósági vezető felel a bíróság, illetve a bírósági szervezeti egység jogszabályoknak, az OBH elnöke által kiadott
szabályzatoknak és határozatoknak megfelelő hatékony működéséért. 34. A bíróság elnöke
119. § A bíróság elnöke
a) a költségvetési keretek között gondoskodik a bíróság működéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételekről,
b) gyakorolja a törvény által hatáskörébe utalt munkáltatói jogokat,
c) irányítja a bíróság pénzügyi, gazdasági tevékenységét,
d) ellenőrzi az eljárási határidők megtartását,
e) gondoskodik az ügyviteli és igazgatási szabályok megtartásáról,
f) az OBH elnöke által meghatározott alapelveknek megfelelően szervezeti és működési szabályzatot készít,
meghatározza a vezetése alatt álló bíróság munkarendjét és munkatervét, jóváhagyja a kollégiumok
munkatervét, továbbá ellenőrzi a betartásukat,
g) irányítja és ellenőrzi a nála alacsonyabb beosztású bírósági vezető igazgatási tevékenységét,
h) biztosítja a bírói testületek működési feltételeit, összehívja az összbírói értekezletet,
i) biztosítja az érdekképviseletek jogainak gyakorlását,
j) szervezi és ellátja a hatáskörébe utalt oktatási és továbbképzési feladatokat,
k) évente egyszer tájékoztatja az OBH elnökét, valamint az összbírói értekezletet és a bíróság más dolgozóit
ka) a bíróság működéséről, ügyforgalmi és gazdálkodási helyzetéről,
kb) a bíróság hatékony és időszerű működtetése érdekében a következő naptári évre kitűzött célokról és azok
megvalósítását szolgáló igazgatási intézkedésekről,
kc) a pályázatához csatolt pályaművében szereplő – az adott időszakra vonatkozó – tervek megvalósulásáról,
kd) a megelőző naptári évben a kitűzött célok és intézkedések végrehajtásáról és eredményéről,
l) felelős a bíróságok működésével kapcsolatban törvényben előírt személyes adatokat tartalmazó, valamint
jogszabályokban vagy – az adatvédelmi szabályok figyelembe vételével – az OBH elnöke által elrendelt
nyilvántartások vezetéséért, adatok szolgáltatásáért,
m) felelős az OBH elnöke határozatainak határidőben történő végrehajtásáért,
n) gondoskodik a bíróság ügyfélfogadási idejének és rendjének a központi honlapon és – amennyiben a bíróság
saját honlappal rendelkezik – a bíróság honlapján történő közzétételéről, és
o) ellátja azokat az egyéb feladatokat, amelyeket jogszabály, az OBH elnökének szabályzata vagy az OBH elnökének
határozata a hatáskörébe utal. 120. § A törvényszék elnöke a 119. §-ban meghatározott feladatokon túl irányítja és ellenőrzi a területén működő
közigazgatási és munkaügyi bíróság, valamint járásbíróságok elnökeinek igazgatási tevékenységét.
121. § Az ítélőtábla elnöke a 119. §-ban meghatározott feladatokon túl
a) koordinálja az illetékességi területén működő bíróságokon foglalkoztatott bírósági fogalmazók regionális
képzését és meghatározza a regionális képzés alapelveit, a regionális képzési terv tematikáját, továbbá
b) az OBH elnökének a regionális képzési feladatokra vonatkozó határozatának megfelelően koordinálja az
illetékességi területén foglalkoztatott bírák regionális képzését. 122. § A közigazgatási és munkaügyi bíróság elnöke, valamint a járásbíróság elnöke a 119. §-ban meghatározott feladatokat
a bíróság sajátosságainak megfelelő eltérésekkel gyakorolja:
a) gazdálkodik a rendelkezésére bocsátott költségvetési kerettel, e körben utalványozási és kötelezettségvállalási
joga van; a rendes működés kereteit meghaladó – a szervezeti és működési szabályzatban megállapított
összeghatáron felüli – kiadásokhoz a törvényszék elnökének előzetes írásbeli engedélye szükséges,
b) bér- és létszámgazdálkodási, továbbá általános munkáltatói jogköre csak a bírósági tisztviselőkre, írnokokra és a
fizikai dolgozókra terjed ki,
c) évente beszámol a bírói karnak és a bíróság más dolgozóinak a pályázatához csatolt pályaművében szereplő
– az adott időszakra vonatkozó – tervek megvalósulásáról, továbbá a megelőző naptári évben a kitűzött célok és
intézkedések végrehajtásáról és eredményéről.
35. Elnökhelyettes 123. § (1) Az elnökhelyettes a bíróság elnökét akadályoztatása esetén – ideértve azt az esetet is, ha a tisztség nincs betöltve –
teljes jogkörrel helyettesíti, és ellátja a bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási
feladatokat.
(2) A Kúria elnökhelyettese a Kúria elnökét akadályoztatása esetén – ideértve azt az esetet is, ha a tisztség nincs betöltve,
kivéve a 115. § (4) bekezdését – teljes jogkörrel helyettesíti, és ellátja a bíróság szervezeti és működési szabályzata
szerint hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat.
36. Kollégiumvezető és kollégiumvezető-helyettes 124. § (1) A kollégiumvezető
a) szervezi a kollégium munkáját,
b) évente beszámol a kollégiumnak
ba) a pályázatához csatolt pályaművében szereplő – az adott időszakra vonatkozó – tervek megvalósulásáról,
bb) a megelőző naptári évben a kitűzött célok és intézkedések végrehajtásáról és eredményéről, és
c) ellátja a jogszabály, az OBH elnökének szabályzata vagy az OBH elnökének határozata, továbbá a bíróság
szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat.
(2) A kollégiumvezető-helyettes a kollégiumvezetőt akadályoztatása esetén – ideértve azt az esetet is, ha a tisztség nincs
betöltve – helyettesíti, és ellátja a bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási
feladatokat.
(3) Kollégiumvezető-helyettes – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – az OBH elnöke által kijelölt bíróságon, továbbá
az OBH elnöke által kijelölt közigazgatási és munkaügyi regionális kollégiumban működik.
(4) A Kúrián a Kúria elnöke által meghatározott kollégiumban működik kollégiumvezető-helyettes.
37. Csoportvezető és csoportvezető-helyettes 125. § (1) A csoportvezető
a) szervezi a csoport munkáját,
b) évente beszámol a csoportnak
ba) a pályázatához csatolt pályaművében szereplő – az adott időszakra vonatkozó – tervek megvalósulásáról,
bb) a megelőző naptári évben a kitűzött célok, intézkedések végrehajtásáról, valamint eredményéről, és
c) ellátja a jogszabály az OBH elnökének szabályzata vagy az OBH elnökének határozata, továbbá a bíróság
szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat.
(2) A csoportvezető-helyettes a csoportvezetőt akadályoztatása esetén – ideértve azt az esetet is, ha a tisztség nincs
betöltve – helyettesíti, és ellátja a bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt igazgatási
feladatokat.
(3) Csoportvezető-helyettes az OBH elnöke által kijelölt bíróságon működik.
38. Tanácselnök 126. § A tanácselnök vezeti a tanácsot, és szervezi annak munkáját.
39. A bírósági vezetők kinevezése 127. § (1) Bírósági vezetői tisztséget [118. § (1) bekezdés] csak határozatlan időre kinevezett bíró tölthet be; a bírósági vezetői
kinevezés – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 6 évre szól.
(2) A tanácselnököt határozatlan időre kell kinevezni.
(3) A bíróság elnöke és az elnökhelyettes ugyanazon bírósági vezetői tisztségre – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel –
legfeljebb két alkalommal nevezhető ki.
(4) Ha a bíróság elnöke és az elnökhelyettes ugyanazon vezetői állást korábban már két alkalommal betöltötte, ugyanarra
bírósági vezetői állásra az OBT előzetes hozzájárulásával nevezhető ki.
128. § (1) A köztársasági elnök nevezi ki a Kúria elnökének javaslatára a Kúria elnökhelyetteseit.
(2) Az OBH elnöke nevezi ki az ítélőtábla és a törvényszék elnökét, elnökhelyettesét, valamint az ítélőtábla és a
törvényszék kollégiumvezetőjét, továbbá a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetőjét és
kollégiumvezető-helyettesét.
(3) A Kúria elnöke nevezi ki a Kúria kollégiumvezetőit, kollégiumvezető-helyetteseit és tanácselnökeit.
(4) Az ítélőtábla elnöke nevezi ki az ítélőtábla kollégiumvezető-helyetteseit és tanácselnökeit.
(5) A törvényszék elnöke nevezi ki a törvényszék kollégiumvezető-helyetteseit és tanácselnökeit, valamint közigazgatási
és munkaügyi bíróság, továbbá a járásbíróság elnökét és elnökhelyettesét, a csoportvezetőt, csoportvezető-helyettest.
129. § Ha a kinevezésre jogosult nem a kinevezéssel érintett bíróság elnöke – az elnöki pályázat, továbbá a közigazgatási
és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetői és kollégiumvezető-helyettesi pályázat kivételével – beszerzi
a kinevezéssel érintett bíróság elnökének javaslatát.
130. § (1) A bírósági vezetői állást pályázat útján kell betölteni, ha e törvény vagy a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
törvény eltérően nem rendelkezik.
(2) A pályázatot a Kúria elnökhelyettesi állására a Kúria elnöke, a többi vezetői állásra a kinevezésre jogosult írja ki.
A pályázatnak a vezetői tisztség elnyeréséhez szükséges valamennyi feltételt tartalmaznia kell.
(3) A benyújtott pályázatnak – tanácselnöki pályázat kivételével – tartalmaznia kell a pályaművet, amely a pályázónak
a megpályázott tisztségtől függően a bíróság, a kollégium, illetve a csoport működésével kapcsolatos hosszú távú
terveiről, és azok megvalósításának ütemezéséről szól. A pályázatnak tartalmaznia kell a hozzájárulást ahhoz, hogy
a kinevezésre jogosult a pályázó bírói értékelésének és vezetői vizsgálatának iratait beszerezze és kezelje.
131. § A pályázókról titkos szavazás útján véleményt nyilvánít:
a) a Kúria elnökhelyettese és kollégiumvezetője esetén a Kúria teljes ülése,
b) az ítélőtábla, továbbá a törvényszék elnöke, elnökhelyettese és kollégiumvezetője esetén a megfelelő szintű
összbírói értekezlet,
c) a Kúria, az ítélőtábla, továbbá a törvényszék kollégiumvezető-helyettese, tanácselnöke, valamint a törvényszék
csoportvezetője, csoportvezető-helyettese esetében a megfelelő szintű és ügyszakú kollégium,
d) a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője és kollégiumvezető-helyettese esetén a
közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium,
e) a közigazgatási és munkaügyi bíróság elnöke és elnökhelyettese esetében az érintett bíróságon működő bírói kar,
f) a közigazgatási és munkaügyi bíróság csoportvezetője, csoportvezető-helyettese esetében a megfelelő csoport,
g) a járásbíróság elnöke, elnökhelyettese esetében a járásbíróságon működő bírói kar,
h) a járásbíróság csoportvezetője, csoportvezető-helyettese esetében a járásbíróságon a megfelelő csoport.
132. § (1) A kinevezésre jogosult a pályázókat meghallgatja.
(2) A kinevezésre jogosult a pályázatot – a pályázati anyag, valamint a pályázó személyes meghallgatása, továbbá
a véleményező szerv javaslata alapján – valamely pályázó kinevezésével vagy a pályázat eredménytelenné
nyilvánításával elbírálja.
(3) A véleményező szerv a javaslatát a szavazati arány szerinti sorrendet felállítva teszi meg.
(4) A kinevezésre jogosultat a véleményező szerv javaslata nem köti, azonban a javaslattól eltérő döntését írásban
indokolni köteles. (5) Az OBH elnöke és a Kúria elnöke a véleményező szerv javaslatától eltérő döntése esetén az eltérés indokairól
– a kinevezéssel egyidejűleg – írásban tájékoztatja az OBT-t, és az OBT soron következő ülésén az indokait ismerteti.
Az OBH elnökének és a Kúria elnökének az OBT részére történő írásbeli, és az OBT soron következő ülésén nyújtott
szóbeli tájékoztatása nem érinti a bírósági vezető kinevezését.
(6) Ha az OBH elnöke és a Kúria elnöke olyan pályázót kíván kinevezni, aki a véleményező szerv többségi támogatását
nem nyerte el, az (5) bekezdést akként kell alkalmazni, hogy a kinevezés előtt beszerzi az OBT előzetes véleményét
a pályázóról. A pályázó kinevezésére csak ezt követően, az OBT véleményének ismeretében kerülhet sor.
(7) A kinevezésre jogosult – az OBH elnökének kinevezési jogkörébe tartozó vezetői állás kivételével – döntéséről
haladéktalanul tájékoztatja az OBH elnökét, és ha a kinevezésre kerülő pályázó nem a pályázattal érintett bíróságra
beosztott bíró, kezdeményezi az áthelyezését.
133. § (1) Eredménytelen a pályázat, ha a kinevezésre jogosult egyik pályázatot sem fogadja el. Ha a pályázat eredménytelen, új
pályázatot kell kiírni.
(2) Az új pályázat eredménytelensége esetén a kinevezésre jogosult a bírósági vezetői állást – legfeljebb egy évre –
megbízás útján töltheti be.
(3) Ha a bíróság elnöke és elnökhelyettese egyidejűleg 2 hónapot meghaladóan akadályoztatva van a feladatai
ellátásában – ideértve azt az esetet is, ha a tisztség nincs betöltve – az OBH elnöke az adott bíróság bírósági vezetői
közül valamely vezetőt az elnöki vagy elnökhelyettesi feladatok ellátásával megbízhat legfeljebb 6 hónapra.
134. § A bírósági vezetői pályázatokra az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a bírák jogállásáról és
javadalmazásáról szóló törvénynek a bírói állások pályázatára vonatkozó rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
40. A bírósági vezetők jogai, kötelezettségei, a vezetői vizsgálatok
135. § A bírósági vezető köteles részt venni az OBH elnöke, továbbá – ha a kinevezésre jogosult nem az OBH elnöke –
a kinevezésre jogosult által meghatározott, vezetési ismereteket is nyújtó képzésen.
136. § (1) A kinevezésre jogosult, illetve a Kúria elnökhelyettese esetében a Kúria elnöke – a (2)–(4) bekezdésben foglalt
eltéréssel – a bírósági vezető vezetői tevékenységét szükség szerint, de legalább egy alkalommal, legkésőbb a
megbízatásának lejártát megelőző évben megvizsgálja.
(2) A kinevezésre jogosult a tanácselnök vezetői tevékenységét szükség szerint, de legalább hatévente egyszer
megvizsgálja.
(3) A véleményező szerv – továbbá a járásbíróság, valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróság elnöke,
elnökhelyettese, csoportvezetője, csoportvezető-helyettese esetében a bírói tanács – javaslatára a vizsgálatot le kell
folytatni.
(4) Ha
a) az OBH elnöke azt állapítja meg, hogy a határozatát vagy a szabályzataiban foglaltakat a bírósági vezető nem
hajtja végre, az OBH elnöke,
b) az összbírói értekezlet, illetve a véleményező szerv – továbbá a járásbíróság, valamint a közigazgatási és
munkaügyi bíróság elnöke, elnökhelyettese, csoportvezetője, csoportvezető-helyettese esetében a bírói tanács –
a bírósági vezető felmentését kezdeményezi, a kinevezésre jogosult
elrendeli a bírósági vezető vezetői tevékenységének vizsgálatát. 137. § (1) A vizsgálatot az elrendelésétől számított 60 nap alatt be kell fejezni.
(2) Ha a vizsgálat alapján fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúja merül fel, a kinevezésre jogosult a bírák
jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény szerinti fegyelmi eljárás megindítását kezdeményezi.
(3) A vizsgálat részletes szempontjait és eljárását az OBH elnöke szabályzatban határozza meg.
41. A bírósági vezetői tisztség megszűnése 138. § A bírósági vezetői tisztség megszűnik:
a) a megbízatási időtartam leteltével,
b) a bírói szolgálati viszony megszűnésével,
c) közös megegyezéssel,
d) lemondással, vagy
e) felmentéssel.
139. § (1) A bírósági vezető lemondása esetén a lemondási idő 3 hónap. A kinevezésre jogosult és a vezető ennél rövidebb
lemondási időben is megállapodhat.
(2) A lemondás a vezető ellen folyamatban levő fegyelmi eljárás lefolytatását nem akadályozza.
140. § (1) Ha a 136. § szerinti bírósági vezetői vizsgálat a bírósági vezető alkalmatlanságát állapította meg, a bírósági vezetőt
vezetői tisztségéből azonnali hatállyal fel kell menteni.
(2) A felmentett bírósági vezető a felmentést kimondó határozat ellen – a kézbesítéstől számított 15 napon belül –
a szolgálati bírósághoz fordulhat jogorvoslatért.
141. § (1) Ha a Kúria elnökhelyettesének, az ítélőtábla és a törvényszék elnökének, valamint helyettesének, továbbá a
kollégiumvezetőnek a tisztsége a megbízatási időtartam leteltével szűnik meg, őt pályázat kiírása nélkül, a vezetői
tevékenységével azonos szintű bíróságra tanácselnöknek kell kinevezni.
(2) Ha a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetőjének a tisztsége a megbízatási időtartam
leteltével szűnik meg, őt pályázat kiírása nélkül, törvényszékre tanácselnöknek kell kinevezni.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben nem említett bírósági vezetőt a határozott idő letelte után a korábbi bírói állásának
megfelelő beosztásba kell helyezni.
(4) Ha a bírósági vezető tisztsége a határozott idő letelte előtt szűnik meg, őt – pályázat nélkül – lehetőleg a korábbi
szolgálati helyére és legalább a korábbival azonos bírói beosztásba kell helyezni.
IX. FEJEZET
BÍRÓI TESTÜLETEK 42. Közös szabályok 142. § A bíróságok igazgatásában közreműködő bírói testületek:
a) a Kúria teljes ülése, az ítélőtábla, a törvényszék összbírói értekezlete (a továbbiakban együtt: összbírói értekezlet),
b) a kollégium,
c) közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium, és
d) a Kúria, az ítélőtábla, továbbá a törvényszék bírói tanácsa.
43. Összbírói értekezlet 143. § Az összbírói értekezlet résztvevői: a Kúriára, az ítélőtáblára, illetve a törvényszék esetében a törvényszékre és a
törvényszék területén működő járásbíróságokra, valamint közigazgatási és munkaügyi bíróságra beosztott bírák.
144. § Az összbírói értekezlet feladata:
a) küldöttet választ az OBT-tagok megválasztásához,
b) véleményt nyilvánít a 131. § a) és b) pontjában meghatározott bírósági vezetők pályázatáról, és dönt a bírósági
vezetői vizsgálat elrendelésének kezdeményezéséről,
c) megválasztja a bírói tanácsot, és évente legalább egyszer beszámoltatja működéséről,
d) dönt a bírói tanács tagjának felmentéséről, és
e) dönt az OBH elnöke által kinevezett bírósági vezetők felmentésének kezdeményezéséről.
145. § (1) Az összbírói értekezletet a 16. § a)–c) pontjában felsorolt bíróságok elnöke hívja össze.
(2) Az összbírói értekezletet össze kell hívni, ha azt a bírák egyharmada, a bíróság elnöke, a bírói tanács vagy az OBH elnöke
kezdeményezte. 146. § (1) Az összbírói értekezlet akkor határozatképes, ha azon a bírák több mint a fele részt vesz. Az összbírói értekezletet
határozatképtelensége esetén legkésőbb 15 napon belül ismét össze kell hívni. A megismételt összbírói értekezlet
a jelenlévők számától függetlenül határozatképes. Az összbírói értekezlet – eltérő döntésének hiányában –
a határozatait titkos szavazással hozza.
(2) Az összbírói értekezlet szavazattöbbséggel határoz. 44. Bírói tanács
147. § (1) A bírói tanács tagjait és póttagjait az összbírói értekezlet 6 évre választja meg.
(2) Ha a bírói tanács tagjainak és póttagjainak száma együttesen 5 főre csökkent, a tagok és a póttagok számát az összbírói
értekezlet új választáson kiegészíti. 148. § (1) A bírói tanácsnak 5–15 tagja és 3–13 póttagja van; a tagok és a póttagok számát az összbírói értekezlet határozza meg.
A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényben a bírói kinevezési eljárás során szabályozott feladatai ellátása
(a pályázók meghallgatása és a pályázatoknak az elért pontszámoknak megfelelően való rangsorolása) során a
törvényszék bírói tanácsa – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2, az ítélőtábla elnöke által kijelölt ítélőtáblai
bíróval, az ítélőtábla bírói tanácsa 2, a Kúria elnöke által kijelölt kúriai bíróval egészül ki, akik a bírói tanácsnak
e feladatai ellátása során a többi taggal azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek.
(2) Ha a közigazgatási és munkaügyi bíróságra kiírt pályázatra vonatkozik a kinevezési eljárás, a törvényszék bírói tanácsa
2, a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője által kijelölt bíróval egészül ki.
(3) A bírói tanács az elnökét és elnökhelyettesét tagjai közül választja.
(4) Nem választható a bírói tanács tagjává,
a) aki ellen fegyelmi vagy – a magánvádas és pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárást kivéve –
büntetőeljárás van folyamatban vagy aki jogerős fegyelmi határozat hatálya alatt áll,
b) aki a 16. § a)–c) pontjában felsorolt bíróság elnöke és elnökhelyettese, vagy
c) akivel szemben eljárás van folyamatban alkalmatlanságának megállapítása iránt.
149. § Megszűnik a bírói tanácsi tagság
a) a bíró szolgálati viszonyának megszűnésével,
b) a tagságról való lemondással,
c) a tagságból való felmentéssel,
d) ha a 148. § (4) bekezdésében felsorolt ok utóbb következett be, vagy
e) a megbízás időtartamának leteltével.
150. § (1) A bírói tanácsi tagság megszűnése esetén, továbbá a tartósan akadályozott tag helyett a bírói tanács által kijelölt
póttag jár el.
(2) A póttag bevonásának általános feltételeit a bírói tanács határozza meg.
151. § (1) A bírói tanács
a) véleményt nyilvánít a bíró kinevezése, beosztása, áthelyezése, a hozzájárulása nélkül történő kirendelése,
továbbá – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – felmentése tárgyában,
b) kezdeményezheti a járásbírósági, valamint a közigazgatási és munkaügyi bírósági elnök, elnökhelyettes,
csoportvezető, csoportvezető-helyettes vizsgálatának elrendelését vagy felmentését,
c) véleményezi a bíróság éves költségvetési tervét és a jóváhagyott költségvetés felhasználását, és
d) véleményezi a bíróság szervezeti és működési szabályzatát és ügyelosztási tervét.
(2) A bírói tanácsnak a bírák felmentésével kapcsolatos véleménynyilvánítási joga nem terjed ki arra az esetre, ha a
felmentés oka a bíró
a) lemondása,
b) magyar állampolgárságának elvesztése, továbbá cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alá
helyezése,
c) országgyűlési, európai parlamenti, helyi önkormányzati képviselővé, polgármesterré vagy a központi
államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvény hatálya alá
tartozó állami vezetővé történő megválasztása, kinevezése,
d) állami felsőoktatási intézmény rektorává vagy költségvetési szervként működő kutatóközpont vagy kutatóintézet
vezetőjévé történő kinevezése, és
e) nemzetközi szervezetnél vagy az Európai Unió valamely szervénél ítélkezésre vagy az igazságszolgáltatással
összefüggő egyéb munkavégzésre irányuló jogviszony létesítése.
152. § (1) A bírói tanács az üléseit szükség szerint, de évenként legalább négyszer tartja.
(2) A tagok több mint a felének írásbeli javaslatára a bírói tanácsot össze kell hívni.
(3) A bírói tanács ülése a bírák számára nyilvános, azon a bíróság elnöke állandó meghívottként részt vesz.
(4) A bírói tanács a személyi ügyekben történő véleménynyilvánítás esetén zárt ülést tarthat.
153. § (1) A bírói tanács akkor határozatképes, ha ülésén tagjainak több mint a kétharmada részt vesz.
(2) A bírói tanács a döntéseit szavazattöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. A jelen lévő
tagok kétharmadának szavazata szükséges a tag és a vezető felmentésének kezdeményezéséhez.
45. Kollégium, továbbá a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium
154. § (1) A kollégium meghatározott ügyszakba beosztott bírák testülete, amelyet a kollégiumvezető vezet.
(2) A Kúria kollégiumának tagjai a Kúria bírái és az ítélőtáblák azonos kollégiumának vezetői.
(3) Az ítélőtábla kollégiumának tagjai az ítélőtábla adott ügyszakban működő bírái, valamint általuk az ítélőtábla
illetékességi területéhez tartozó törvényszékek adott ügyszakban működő kollégiumainak a bírái közül 6 évre
választott bírák, továbbá az ítélőtábla illetékességi területéhez tartozó törvényszékek azonos ügyszakban működő
kollégiumainak vezetői.
(4) A törvényszéken a kollégium tagjai a törvényszék bírái, továbbá általuk a törvényszék területén működő
járásbíróságok, illetve közigazgatási és munkaügyi bíróság bírái közül a 6 évre választott bírák.
155. § A kollégium
a) véleményt nyilvánít – a járásbírósági, valamint a közigazgatási és munkaügyi bírósági állásra benyújtott pályázat
kivételével – a bírói álláspályázatokról,
b) részt vesz a bíró szakmai tevékenységének értékelésében,
c) véleményezi az ügyelosztási tervet,
d) véleményt nyilvánít a 131. § c) pontjában meghatározott vezetői álláspályázatokról és kezdeményezheti
a bírósági vezető bírósági vezetői vizsgálatának elrendelését vagy felmentését, és
e) ellátja a törvény által meghatározott egyéb feladatokat.
156. § (1) A közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium a külön törvényben meghatározott törvényszékek közigazgatási
és munkaügyi ügyszakában eljáró bíráinak, valamint a külön törvényben meghatározott közigazgatási és munkaügyi
bíróságok bíráinak speciális szakmai testülete, amelyet kollégiumvezető vezet.
(2) A közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium tagjai az (1) bekezdésben megjelölt bírák. A munkáltatói jogkör
gyakorlója köteles biztosítani, hogy a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium tagja a tagságból eredő jogait
gyakorolhassa, kötelezettségeit teljesíthesse. A közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium szervezeti kereteit
az a törvényszék biztosítja, amelyen vagy amelyhez tartozó közigazgatási és munkaügyi bíróságon a közigazgatási
és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője ítélkezik.
(3) A közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium ügyszak szerinti rész-kollégiumi ülést is tarthat, kivéve, ha a
törvény a kollégium döntését követeli meg.
(4) A közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium
a) véleményt nyilvánít a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetői és
kollégiumvezető-helyettesi álláspályázatról és kezdeményezheti a bírósági vezetői vizsgálatuk elrendelését vagy
felmentésüket, továbbá
b) ellátja a törvény által meghatározott egyéb feladatokat.
ÖTÖDIK RÉSZ
VEGYES RENDELKEZÉSEK X. FEJEZET
A BÍRÓSÁGI DOLGOZÓK
46. Bírósági fogalmazó és bírósági titkár 157. § (1) A bírói tisztség ellátásához szükséges gyakorlati és elméleti ismeretek megszerzése végett a bíróságokon egyetemi
jogi végzettségű, a külön törvényben meghatározott feltételeknek megfelelő fogalmazók működnek.
(2) A bíróságokon a külön törvényben foglalt feltételeknek megfelelő, jogi szakvizsgával rendelkező bírósági titkárok
működnek.
(3) A bírósági titkár és a fogalmazó ellátja a külön törvényben meghatározott feladatokat. Ha a bírósági titkár külön
törvény alapján a bíró feladatkörében jár el, eljárására a 3. §-ban foglalt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
47. Bírósági dolgozó 158. § A bíróságon az ügyintézői, ügyviteli és egyéb feladatokat a bírósági tisztviselők, az írnokok és a fizikai alkalmazottak
látják el.
48. Közös szabályok 159. § A bírósági titkár és fogalmazó, valamint a bírósági tisztviselő, az írnok és a fizikai alkalmazott a bírósággal igazságügyi
szolgálati jogviszonyban áll, amelynek szabályait külön törvény állapítja meg.
XI. FEJEZET
A BÍRÓSÁGI HATÁROZATOK VÉGREHAJTÁSA 49. Általános rendelkezések
160. § (1) A büntetések és az intézkedések végrehajtása során a bíróságra háruló feladatokat a büntetés-végrehajtási bíró látja
el, aki a törvényszéken működik.
(2) A polgári ügyben, munkaügyi vitában hozott marasztaló határozat és bírósági egyezség, valamint a büntetőügyben
hozott, vagyoni kötelezettséget megállapító határozat végrehajtása – ha jogszabály nem tesz kivételt – a bíróság és
a bírósági végrehajtó feladata.
50. Az eljáró személyek 161. § A bírósági vezetőnek a bírósági végrehajtókkal kapcsolatos igazgatási tevékenységét a bírósági végrehajtásról szóló
törvény állapítja meg.
162. § A bírósági végrehajtó eljárása nemperes eljárás, a hatáskörében tett intézkedése mindenkire kötelező.
XII. FEJEZET
A BÍRÓSÁGOK FELADATAI A BÍRÓSÁGI HATÁROZATOK NYILVÁNOSSÁGÁNAK BIZTOSÍTÁSA ÉRDEKÉBEN,
A BÍRÓSÁGI HATÁROZATOK GYŰJTEMÉNYE
51. A közzéteendő határozatok köre és a közzététel eljárási szabályai
163. § (1) A Kúria a jogegységi határozatot, az elvi bírósági határozatot, az elvi bírósági döntést, az általa az ügy érdemében
hozott határozatot, az ítélőtábla az általa az ügy érdemében hozott határozatot, a közigazgatási és munkaügyi bíróság
– ha a felülvizsgált közigazgatási határozatot egyfokú eljárásban hozták, és a bíróság határozata ellen nincs helye
rendes jogorvoslatnak – az általa a közigazgatási perben az ügy érdemében hozott határozatot a Bírósági Határozatok
Gyűjteményében digitális formában közzéteszi.
(2) A Bírósági Határozatok Gyűjteményében
a) a fizetési meghagyásos, a végrehajtási, a cégbírósági, a csőd- és felszámolási, valamint a bíróságon vezetett
névjegyzékekkel kapcsolatos eljárásban hozott bírósági határozatot nem kell közzétenni,
b) a házassági perben, az apaság és származás megállapítása iránti perben, a szülői felügyelet megszüntetésére
irányuló perben, a gondnokság alá helyezés iránti perben hozott határozat nem tehető közzé, ha valamely fél
a közzététel mellőzését kérte, és
c) a nemi erkölcs elleni bűncselekmény alapján indult büntetőeljárásban hozott határozat nem tehető közzé,
ha ahhoz a sértett – a bíróság a hozzájárulás megadására irányuló felhívására – nem járult hozzá.
(3) A közzétett bírósági határozathoz kapcsolva, azzal egyidejűleg közzé kell tenni mindazon bírósági és más hatósági
vagy egyéb szerv által hozott határozatnak az OBH elnöke által meghatározott eljárásban a bíróság által anonimizált
digitális másolatát is, amelyet a közzétett bírósági határozattal felülbíráltak vagy felülvizsgáltak.
(4) A közbeszerzési eljárások bírósági felülvizsgálata során hozott határozatok közzétételére a közbeszerzésekről szóló
törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) A bíróság elnöke – az (1)–(4) bekezdést meghaladó körben – elrendelheti a bíróság által hozott más határozat
közzétételét is.
164. § (1) A határozatot az azt meghozó bíróság elnöke a határozat írásba foglalásától számított harminc napon belül teszi közzé
a Bírósági Határozatok Gyűjteményében.
(2) Ha a már közzétett határozatot kijavítják, vagy annak tartalma kiegészítés folytán megváltozik, a kijavítást, kiegészítést
annak jelzésével a jogerőre emelkedésétől számított öt munkanapon belül át kell vezetni a Bírósági Határozatok
Gyűjteményében.
165. § (1) A közzétett határozatok megjelölésében fel kell tüntetni a bíróság és a jogterület megnevezését, a határozat
meghozatalának évét, valamint sorszámát.
(2) A határozatot hozó bíróság a közzététellel egyidejűleg megjelöli azokat a jogszabályhelyeket, amelyek alapján
a bíróság a határozatot hozta.
(3) Az OBH elnöke biztosítja, hogy a Bírósági Határozatok Gyűjteményében a határozatok szövegére és a megjelölt
jogszabályhelyekre keresni lehessen.
52. A személyes adatok védelme a bírósági határozatok közzététele során
166. § (1) A Bírósági Határozatok Gyűjteményében közzétett határozatban szereplő személyek azonosítását lehetővé tevő
adatokat olyan módon kell törölni, hogy az ne járjon a megállapított tényállás sérelmével. Egyebekben a határozatban
szereplő egyes személyeket az eljárásban betöltött szerepüknek megfelelően kell megjelölni.
(2) A közzétett határozatban – ha törvény másként nem rendelkezik – nem kell törölni
a) az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó
szerv és – ha törvény kivételt nem tesz – az e minőségében eljáró személy családi és utónevét, illetve neveit
(a továbbiakban együtt: nevét), továbbá beosztását, ha az adott személy az eljárásban közfeladatának ellátásával
összefüggésben vett részt,
b) a meghatalmazottként vagy védőként eljárt ügyvéd nevét,
c) az alperesként pervesztes természetes személy nevét, továbbá jogi személy vagy jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezet nevét és székhelyét, ha a határozatot olyan ügyben hozták, amelyben jogszabály alapján
közérdekű igényérvényesítésnek helye van,
d) a társadalmi szervezet vagy alapítvány nevét, székhelyét és képviselőjének nevét,
e) a közérdekből nyilvános adatot.
(3) Ha a nyilvánosságot a tárgyalás egészéről vagy egy részéről kizárták, és a nyilvánosság kizárását megalapozó,
törvényben meghatározott érdek védelme másképpen nem biztosítható, a határozat egyes részeinek vagy a határozat
egészének a gyűjteményben való megjelentetését mellőzni, illetve a közzétett határozat egyes részeit vagy a
határozat egészét a gyűjteményből törölni kell.
(4) Az egy részében vagy egészében zárt tárgyalás alapján hozott határozatnak a Bírósági Határozatok Gyűjteményéből
való törlését vagy a közzététel mellőzését polgári eljárásban a fél, büntetőeljárásban a sértett kérheti. A kérelmet
az érintett legkésőbb a határozat közzétételét követő egy évig az OBH elnökéhez terjesztheti elő, aki haladéktalanul,
de legkésőbb a kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül gondoskodik a kérelem teljesítéséről.
(5) A minősített adat védelmét a bírósági határozatok közzétételekor is biztosítani kell.
(6) A határozat szövegében az e §-ban meghatározottakon túl további szerkesztés nem végezhető.
XIII. FEJEZET
A BÍRÓSÁGI ÉPÜLETEK RENDJÉNEK FENNTARTÁSA 53. A bírósági épületekben tartózkodás alapvető szabályai, az épületek rendjéért felelős személyek
167. § (1) A bírósági épületnek a közönség és ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségeibe és a tárgyalóterembe a bírósági
ügyintézés és a nyilvános tárgyaláson történő részvétel céljából – e törvényben foglalt korlátozással – bárki beléphet.
(2) A bíróság épületében tartózkodók kötelesek olyan magatartást tanúsítani, amely tiszteletben tartja az
igazságszolgáltatás méltóságát, nem zavarja meg a bíróság működését és megfelel az épület használatának rendjére
vonatkozó előírásoknak.
168. § A bírósági épület rendjének biztosítása a bíróság elnökének feladata. A bíróság elnöke – a közigazgatási és munkaügyi
bíróság, továbbá a járásbíróság esetében a törvényszék elnöke – e körben megállapítja a bírósági épület
használatának rendjét, meghatározza a közönség és az ügyfélforgalom számára nyitva álló épületrészeket, valamint
megalkotja és a központi honlapon, továbbá ha a bíróság saját honlappal rendelkezik, a bíróság honlapján is
közzéteszi az ezekről szóló, az OBH elnöke által meghatározott követelményeknek megfelelő szabályzatot.
169. § A bíróság épületébe, kivéve, ha eljárási cselekmény lefolytatásához az szükséges, lőfegyverrel, lőszerrel,
robbanóanyaggal, robbantószerrel, illetve a közbiztonságra különösen veszélyes vagy rendbontásra alkalmas
eszközzel – a rendőrség, a büntetés-végrehajtási testület vagy más fegyveres szervek hivatásos állományú, szolgálati
feladatot ellátó tagjain kívül – senki nem léphet be. Ennek ellenőrzésére a bíróság elnöke, valamint az általa az épület
rendjének biztosításával megbízott szervezet vagy személy (a továbbiakban együtt: rendfenntartást végző személy)
jogosult.
54. Az épület rendjéért felelős személyek feladatai 170. § (1) A rendfenntartást végző személy köteles elősegíteni, hogy az eljárásban részt vevő személyek, a hallgatóság és a sajtó
– a rájuk vonatkozó jogszabályban előírtak szerint – gyakorolhassák jogaikat és teljesíthessék kötelezettségeiket.
Ennek érdekében a rendfenntartást végző személy a következő intézkedéseket teheti:
a) azt a személyt, aki a 167. § (2) bekezdésében foglalt kötelezettségét megszegi, továbbá a bíróság épületében
a tárgyalótermen kívül az általa tanúsított magatartással a tárgyaló bíróság munkáját, így különösen a tárgyalás
szabályszerű menetét zavarja, a magatartás abbahagyására hívhatja fel, ha pedig ez nem vezet eredményre
– a bíróság által idézett személy kivételével – a bíróság épületéből való távozásra szólíthatja fel,
b) a 169. §-ban foglaltakat megszegő személynek a bíróság épületébe történő belépését megtilthatja, vagy őt
az épületből való távozásra szólíthatja fel,
c) az önkéntes teljesítés elmaradása esetén gondoskodik a tanács elnöke, egyesbíró eljárása esetén az eljáró bíró
(a továbbiakban e fejezetben együtt: tanács elnöke) által a tárgyalóteremből kiutasított személy kivezetéséről,
valamint arról, hogy az adott tárgyalási napról kiutasított személy a tárgyalóterembe ne térhessen vissza,
d) az önkéntes teljesítés elmaradása esetén gondoskodik a tanács elnökének a nyilvánosság kizárásáról rendelkező
határozata végrehajtásáról,
e) a bíróság épületébe belépő vagy onnan kilépő személyt csomagja tartalmának bemutatására felhívhatja;
ha ennek az érintett nem tesz eleget, az épületbe történő belépését megtilthatja vagy az épületből való távozásra
felszólíthatja.
(2) Ha a rendfenntartást végző személy intézkedésének az érintett önként nem tesz eleget, a rendfenntartást végző
személy az intézkedésre jogosult hatósághoz fordulhat.
171. § (1) Ha a bíróság elnöke a 168. §-ban meghatározott feladatának ellátása körében – az ügyek elosztása során, az eljáró
tanács elnöke, az OBH elnöke, illetve más bíróság vagy hatóság jelzése alapján vagy egyéb módon – észleli, hogy egy
ügy elbírálása a rendfenntartás szempontjából kiemelt kockázatot jelenthet, a tárgyalások nyilvánosságának és
az épület rendjének megfelelő biztosítása érdekében köteles a szükséges intézkedéseket megtenni.
(2) A bíróság elnöke a kiemelt kockázatú ügyben a következő intézkedést vagy intézkedéseket teszi:
a) biztosítja a megfelelő tárgyalótermet,
b) ha ennek feltételei adottak, elrendeli a nyilvános tárgyalásnak a bíróság zártláncú televíziós hálózatán történő
közvetítését,
c) biztosítja a rendfenntartást végző személyek fokozott készenlétét,
d) a rendfenntartást végző személyek számára elrendeli a bíróság épületébe belépő vagy onnan kilépő személyek
csomagja tartalmának bemutatására való felhívás kötelező alkalmazását,
e) értesíti az intézkedésre jogosult hatóságot,
f) megteszi az épület rendjének fenntartása érdekében szükséges szervezési intézkedéseket.
(3) Az eljáró tanács elnöke a tárgyalás előkészítése körében megvizsgálja, hogy az ügy körülményei – így különösen
a felek, a terheltek vagy az idézett tanúk nagy száma, illetve az ügy társadalom széles körének figyelmét felkeltő tárgya
– alapján szükség van-e az eljárási törvényekben foglalt, a tanács elnökének jogkörébe tartozó döntések mellett
a (2) bekezdésben foglalt intézkedés megtételére, és ennek érdekében tájékoztatja a bíróság elnökét.
(4) A bíróság elnöke az általa elrendelt intézkedésről az eljáró tanács elnökét és az intézkedéssel érintetteket tájékoztatja.
HATODIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK XIV. FEJEZET
A TÖRVÉNY HATÁLYBALÉPÉSE VÉGREHAJTÁSA
55. Felhatalmazó rendelkezések 172. § Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy rendeletben határozza meg az e törvény alapján közzétett
bírósági határozatoknak a Bírósági Határozatok Gyűjteményében történő megjelölésének szabályait.
56. Hatályba léptető rendelkezések, a törvény rövidített megnevezése
173. § (1) Ez a törvény – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A törvény 1–65. §-a, 67. §-a, 68. § (2) bekezdése, 69. § (2) bekezdése, 70–87. §-a, 88. § (1)–(3) bekezdése, 89. és 90. §-a,
92. és 93. §-a, 94. § (2) és (4) bekezdése, 95. §-a, 96. § (2) bekezdése, 100. §-a, 102–113. §-a, 114. § (3) bekezdése,
115–172. §-a, 178–205. §-a, 207. és 208. §-a 2012. január 1-jén lép hatályba.
(3) A törvény 88. § (4) bekezdése, 91. §-a, 94. § (1) és (3) bekezdése, 96. § (1) bekezdése, 97–99. §-a, 101. §-a és 209. §-a
2012. március 16-án lép hatályba.
174. § E törvényt más jogszabályban „Bszi.” rövidítéssel kell megjelölni.
57. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
és a köztársasági elnök intézkedéseinek ellenjegyzésére vonatkozó rendelkezés
175. § E törvény 1–8. §-a, 12–15. §-a, II. Fejezete, III. Fejezete, 45. §-a, V. Fejezete, Harmadik és Negyedik Része, X. és
XI. Fejezete, továbbá 177–195. §-a, 197. §-a, 207. §-a és 209. §-a az Alaptörvény 25. cikk (7) bekezdése alapján
sarkalatosnak minősül.
176. § A köztársasági elnöknek az e törvényben meghatározott tevékenysége során hozott döntéséhez és intézkedéséhez
ellenjegyzés nem szükséges.
XV. FEJEZET
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 58. Az OBH elnökének és a Kúria elnökének első alkalommal történő megválasztása
177. § (1) A köztársasági elnök az OBH elnökének és a Kúria elnökének személyére első alkalommal legkésőbb
2011. december 15. napjáig tesz javaslatot. A jelöltet az Országgyűlés igazságüggyel foglalkozó bizottsága
meghallgatja.
(2) Az OBH elnökét és a Kúria elnökét első alkalommal az Országgyűlés 2011. december 31. napjáig választja meg.
(3) Ha az Országgyűlés a (2) bekezdésben foglalt időpontig az OBH elnökét vagy a Kúria elnökét nem választja meg, és a
köztársasági elnök 2012. március 15-e előtt tesz újabb javaslatot a jelölt személyére, a 103. § (3) bekezdés e) pontja
nem alkalmazható.
59. Az OBT bíró tagjainak első alkalommal történő megválasztására vonatkozó átmeneti rendelkezések
178. § (1) Az OBT bíró tagjainak első alkalommal történő választása során a 90. §, a 92. és 93. §, a 94. § (2) és (4) bekezdés, a 95. §,
a 96. § (2) bekezdés és a 100. § rendelkezéseit a jelen alcímben foglalt rendelkezésekkel együtt kell alkalmazni.
(2) Az OBT 14 bíró tagjának első alkalommal történő választása során a bírák küldöttértekezlete a küldöttek közül titkosan,
szavazattöbbséggel 1 ítélőtáblai, 5 törvényszéki, 7 helyi bírósági és 1 munkaügyi bírósági bírót választ.
(3) A küldöttértekezlet az OBT bíró tagjainak megválasztásával egyidejűleg 14 bírót – a szavazatoknak megfelelő,
a szavazategyenlőséget kizáró sorrend meghatározásával – póttaggá választ a (2) bekezdésben foglaltaknak
megfelelően.
(4) A (2) és (3) bekezdésben megjelölt felső határnál több érvényes többségi szavazat esetén a (2) bekezdésben
meghatározott bírósági szintenként jelöltek közül – a törvényben meghatározott számban – azokat kell az OBT
megválasztott tagjainak (póttagjainak) tekinteni, akik a szavazatok közül sorrendben a legtöbb szavazatot kapták.
(5) 2012. december 31-ig az OBT-ben a közigazgatási és munkaügyi bírósági szint képviselőjén a munkaügyi bírósági bírót
kell érteni.
179. § (1) A Kúria teljes ülése, valamint az ítélőtábla és a törvényszék összbírói értekezlete a bíróság engedélyezett bírói létszáma
alapján minden 20 bírói létszám után – titkosan – egy-egy küldöttet választ. Ha a töredéklétszám a 10 főt meghaladja,
további egy küldöttet kell választani. A megválasztott küldöttek száma a 20 főt nem haladhatja meg és 2 – törvényszék
esetén 4 – főnél akkor sem lehet kevesebb, ha a bíróság engedélyezett bírói létszáma alapján egy vagy egy küldött sem
választható.
(2) A törvényszéken a küldötteket úgy kell megválasztani, hogy azok közül legalább egy helyi bírósági bíró és legalább
egy munkaügyi bírósági bíró legyen.
180. § A küldöttválasztó összbírói értekezleteket a 179. § (1) bekezdésben említett bíróságok elnökei legkésőbb
2012. január 30. napjáig kötelesek összehívni. A küldöttválasztó összbírói értekezletet határozatképtelensége esetén
legkésőbb 2012. február 5. napjáig ismét össze kell hívni. A megismételt összbírói értekezlet a jelenlévők számától
függetlenül határozatképes.
181. § A küldöttek legkésőbb 2012. február 10. napjáig szakmai önéletrajzukat megküldik az OBH elnökének.
182. § (1) Az OBH elnöke a legidősebb küldöttet (a továbbiakban: a küldöttek korelnöke) felkéri a küldöttértekezlet
összehívására, levezetésére.
(2) Az OBH elnöke az (1) bekezdésben foglalt felkéréssel egyidejűleg a legidősebb kúriai, ítélőtáblai, törvényszéki, helyi
bírósági, munkaügyi bírósági küldöttből álló öttagú jelölőbizottságot – a szakmai önéletrajzok továbbítása mellett –
felkéri, hogy (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a küldöttek közül a tagok és a póttagok személyére tegyen
javaslatot.
(3) A küldöttértekezletet – az OBH elnöke útján – a küldöttek korelnöke hívja össze legkésőbb 2012. március 1. napjáig,
és egyidejűleg megküldi a küldötteknek a szakmai önéletrajzokat. A küldöttértekezlet akkor határozatképes, ha azon
a küldötteknek több mint a fele megjelent. A küldöttértekezletet határozatképtelensége esetén legkésőbb
2012. március 5. napjáig ismét össze kell hívni. A megismételt küldöttértekezlet a jelenlévők számától függetlenül
határozatképes.
(4) A küldöttértekezletet a küldöttek korelnöke vezeti. A küldöttértekezleten jelölési és szavazati jog nélkül részt vehet,
és felszólalhat a Kúria elnöke és az OBH elnöke.
(5) Az OBT választott bíró tagjainak és a póttagjainak személyére a jelölőbizottság – a 178. § (2) bekezdésében
meghatározott felső határok, továbbá a különböző ügyszakok képviselete biztosításának és a regionalitás elvének
figyelembevételével – tesz javaslatot. Bármely küldött további javaslatot tehet. A szavazólapra azt a személyt kell
felvenni, akit a jelenlévő küldötteknek legalább az egyharmada támogat.
(6) A szavazólapra felvett jelöltnek nyilatkoznia kell, hogy áll-e fenn vele szemben e törvényben meghatározott kizáró ok.
183. § (1) A szavazólapra a jelölteket vezetéknevük ábécé sorrendjében kell felvenni.
(2) A jelöltre a szavazatot a név aláhúzásával kell megtenni. Aláhúzás hiányában vagy több név aláhúzása esetén
a szavazat érvénytelen.
(3) A küldöttértekezlet az OBT bíró tagjainak első alkalommal történő választása során a törvényben nem szabályozott
egyéb kérdéseit szótöbbséggel maga állapítja meg. 184. § Az OBT bíró tagjainak első alkalommal történő megválasztása során a szavazást a 100. § (1) bekezdésében
meghatározott módon mindaddig folytatni kell, amíg – a 178. § (2) és (3) bekezdésében meghatározottak szerint –
a szükséges számú jelölt az előírt számú szavazatot meg nem kapja.
60. A megbízatások lejárta, az új megbízatások kezdete időpontjának meghatározása
185. § (1) Az Országos Igazságszolgáltatási Tanácsnak (a továbbiakban: OIT) és tagjainak, az OIT elnökének, a Legfelsőbb Bíróság
elnökének és elnökhelyettesének, valamint az OIT Hivatala hivatalvezetőjének és hivatalvezető-helyettesének
megbízatása az Alaptörvény hatálybalépésével megszűnik.
(2) Az OBH elnökének és a Kúria elnökének megbízatási ideje 2012. január 1. napjától kezdődik.
(3) Az e törvény alapján első alkalommal létrejövő OBT 2012. március 15-én kezdi meg működését. Az OBT első ülését
2012. március hónapban kell megtartani. 186. § (1) A Legfelsőbb Bíróság elnöke tekintetében a 116. § (2) bekezdésében, az elnökhelyettese tekintetében a 141. §
(1) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(2) A hivatalvezetői megbízatás megszűnését követően az OIT Hivatala volt vezetőjét pályázat nélkül tényleges bírói
álláshelyre, legalább tanácselnöki munkakörbe kell beosztani a hivatali tevékenységét megelőző vagy azzal legalább
azonos szintű, lehetőleg a lakóhelye szerinti szolgálati helyre.
187. § A 2012. január 1. napját megelőzően kinevezett bírósági vezetők megbízatása – a 185. § (1) bekezdésben foglalt
kivétellel – a kinevezésben meghatározott időtartamra szól.
61. A jogutódlással kapcsolatos rendelkezések 188. § (1) A Legfelsőbb Bíróság, az OIT és elnöke jogutódja az ítélkezési tevékenység tekintetében a Kúria, a bíróságok
igazgatása tekintetében – sarkalatos törvényben meghatározott kivétellel – az OBH elnöke.
(2) Az OIT Hivatalának általános jogutódja az OBH. Az OBH az OIT Hivatalának szervezeti keretein alakul meg.
(3) A bírák és az igazságszolgáltatásban közreműködő más személyek képzését ellátó intézményt az igazságügyért felelős
miniszter a Magyar Bíróképző Akadémia szervezeti keretein alapítja meg. Az intézmény működéséhez szükséges,
e törvény hatálybalépésének napján a Magyar Bíróképző Akadémia feladatai ellátását szolgáló, e törvény
hatálybalépésének napja szerinti állapotnak megfelelő ingó- és ingatlanvagyon tulajdon-, illetve vagyonkezelési
jogának – és az ehhez kapcsolódó költségvetési előirányzatoknak – végleges átadásáról az OBH elnöke legkésőbb
2012. február 28. napjáig a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. bevonásával intézkedik.
(4) Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy a bírák és az igazságszolgáltatásban közreműködő más
személyek képzését ellátó intézmény szervezeti és működési szabályait rendeletben állapítsa meg.
189. § (1) A Legfelsőbb Bíróság bírái és igazságügyi alkalmazottai 2012. január 1-jétől a Kúria bírái és igazságügyi alkalmazottai.
Magánjogi jogviszonyok esetében 2012. január 1-jétől a Legfelsőbb Bíróság helyébe a Kúria lép.
(2) A Fővárosi Bíróság és az adott megyei bíróság jogutódja az adott törvényszék. A megyei bíróságok és a Fővárosi
Bíróság elnöke tisztségének elnevezése 2012. január 1-jétől törvényszék elnöke.
190. § Ahol a törvény járásbíróságról, járásbírósági bírósági vezetőről, illetve járásbírósági bíróról rendelkezik, ott
2012. december 31. napjáig a kerületi és városi bíróságot, illetve együtt a helyi bíróságot, helyi bírósági vezetőt, illetve
helyi bírósági bírót kell érteni. 2013. január 1-jétől az adott helyi bíróság jogutódja az adott járásbíróság.
62. A közigazgatási és munkaügyi bíróság felállításával kapcsolatos átmeneti rendelkezések
191. § (1) A közigazgatási és munkaügyi bíróságok és a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégiumok a működésüket
2013. január 1. napján kezdik meg.
(2) Az adott törvényszék területén működő munkaügyi bíróság általános jogutódja az adott törvényszék területén
felállításra kerülő közigazgatási és munkaügyi bíróság.
(3) Az adott törvényszék területén működő munkaügyi bíróság 2012. január 1. napját megelőzően kinevezett bírósági
vezetőinek megbízatása a kinevezésben meghatározott időtartamra, az adott törvényszék területén felállításra kerülő
közigazgatási és munkaügyi bíróságra szól.
(4) Ha a munkaügyi bíróság bírósági vezetőinek megbízatása 2013. január 1-jét megelőzően jár le, a tisztség
2012. december 31-ig megbízás útján tölthető be.
(5) Az adott törvényszék területén működő munkaügyi bíróságra beosztott bírák, az adott törvényszék területén
felállításra kerülő közigazgatási és munkaügyi bírósághoz kerülnek beosztásra.
(6) Ha a közigazgatási és munkaügyi bíróság felállításakor a törvényszéken közigazgatási ügyeket tárgyaló bírót – a bírák
jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény alapján a bíróság hatáskörének csökkenésére tekintettel –
a közigazgatási és munkaügyi bíróságra helyezik át, a törvényszéki bírói címét és illetményét a törvényszékre beosztott
bíróra vonatkozó szabályok szerint kell megállapítani.
(7) Ha a közigazgatási és munkaügyi bíróság felállításakor az ítélőtáblán közigazgatási ügyeket tárgyaló bírót – a bírák
jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény alapján a bíróság hatáskörének csökkenésére tekintettel – alacsonyabb
szintű bíróságra helyezik át, az ítélőtáblai bírói címét és illetményét az ítélőtáblára beosztott bíróra vonatkozó
szabályok szerint kell megállapítani.
192. § (1) 2012. december 31-ig a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény szerinti munkaügyi
bíróság jár el első fokon a munkaviszonyból és a munkaviszony jellegű jogviszonyból származó perekben, valamint
a törvény által hatáskörébe utalt egyéb ügyekben.
(2) 2012. december 31-ig a munkaügyi bíróságokra a járásbíróságokra, a munkaügyi bíróságok bírósági vezetőire
a járásbíróságok vezetőire vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(3) 2012. december 31-ig a törvényszéken munkaügyi ügyeket tárgyaló bírák a polgári kollégium tagjai. Ha a munkaügyi
bíróság valamely bírája tagja a törvényszék polgári kollégiumának, úgy 2012. december 31-ig a polgári kollégium tagja
marad.
193. § (1) 2012. december 31-ig a közigazgatási ügyekben első fokon a törvényszék, másodfokon a Fővárosi Ítélőtábla jár el.
(2) 2012. december 31-ig a Fővárosi Ítélőtábla Közigazgatási Kollégiuma az ítélőtábla kollégiumára vonatkozó szabályok
szerint működik, kollégiumvezetőjére és kollégiumvezető-helyettesére az ítélőtábla kollégiumvezetőjére és
kollégiumvezető-helyettesére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(3) 2012. december 31-ig a Fővárosi Törvényszék Közigazgatási Kollégiuma a törvényszék kollégiumára vonatkozó
szabályok szerint működik, kollégiumvezetőjére és kollégiumvezető-helyettesére a törvényszék kollégiumvezetőjére
és kollégiumvezető-helyettesére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(4) 2012. december 31-ig azokon a törvényszékeken, ahol 2011. december 31. napjáig közigazgatási kollégium nem
működött, a közigazgatási ügyeket tárgyaló bírák a polgári kollégium tagjai maradnak.
63. Egyéb átmeneti rendelkezések 194. § (1) Az OBH elnöke 2012. október 1-jéig felülvizsgálja és szükség esetén módosítja, hatályon kívül helyezi vagy hatályában
fenntartja az OIT által a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény alapján hozott
szabályzatokat és ajánlásokat.
(2) A bírói munkateher mérésére szolgáló adatlapok alapján történő statisztikai adatgyűjtésre első alkalommal a
2013. január 1-jét követően indult ügyekben kerül sor.
195. § (1) A 32–44. § rendelkezéseit a 2012. január 1. napját követően indítványozott jogegységi eljárásokban kell alkalmazni.
(2) Az e törvény hatálybalépését megelőzően hozott irányelvek, elvi döntések és kollégiumi állásfoglalások az eltérő
iránymutatást tartalmazó jogegységi határozat meghozataláig alkalmazhatók.
(3) A Kúria elnökének vagy kollégiumvezetőjének indítványára a Kúria teljes kollégiuma jogegységi tanácsként eljárva,
jogegységi eljárás keretében az e törvény hatálybalépését megelőzően hozott irányelvek, elvi döntések és kollégiumi
állásfoglalások irányelvként, elvi döntésként, kollégiumi állásfoglalásként való fenntartását megszüntetheti abban
az esetben is, ha egyébként a 32. § (1) bekezdésében foglalt feltételek nem állnak fenn.
196. § (1) Az Alkotmánybíróságra a fővárosi és megyei kormányhivatal által 2011. december 31-éig benyújtott indítványok
elbírálása során a Kúrián működő önkormányzati tanács az Alkotmánybíróság által áttett indítvány beérkezését
követő 30 napon belül határidő tűzésével felhívja a fővárosi és megyei kormányhivatalt az indítványnak a helyi
önkormányzatokról szóló törvényben meghatározattak szerinti kiegészítésére. Az indítvány elbírálására megállapított
határidőt a kiegészítés beérkezésének napjától kell számítani.
(2) Az Alkotmánybíróságra a bíró által 2011. december 31-éig benyújtott indítványok elbírálása során a Kúrián működő
önkormányzati tanács az Alkotmánybíróság által áttett indítvány beérkezését követő 30 napon belül határidő
tűzésével felhívja a bírót az indítványnak az e törvényben meghatározattak szerinti kiegészítésére. Az indítvány
elbírálására megállapított határidőt a kiegészítés beérkezésének napjától kell számítani.
197. § A bírósági vezetői tisztség újbóli betölthetőségét korlátozó rendelkezések alkalmazása során a helyi bírósági elnöki,
elnökhelyettesi megbízatás azonosnak minősül a járásbírósági elnöki, elnökhelyettesi megbízatással, a közigazgatási
és munkaügyi bírósági elnöki, elnökhelyettesi megbízatás azonosnak minősül a munkaügyi bírósági elnöki,
elnökhelyettesi megbízatással, a megyei elnöki, elnökhelyettesi megbízatás azonosnak minősül a törvényszéki elnöki,
elnökhelyettesi megbízatással.
XVI. FEJEZET
MÓDOSULÓ JOGSZABÁLYOK 64. Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény módosítása
198. § (1) Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.)
1. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A törvény hatálya]
„b) az Országos Bírósági Hivatallal (a továbbiakban: OBH),”
(2) Az Iasz. 8. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A munkáltatói jogkört]
„a) az OBH elnökhelyettese és egyéb alkalmazottai tekintetében az OBH elnöke,”
(3) Az Iasz. 16. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép egyidejűleg a § a következő (2a) bekezdéssel
egészül ki:
„(2) Az eskü szövege az egyes közjogi tisztségviselők esküjéről és fogadalmáról szóló 2008. évi XXVII. törvényben
foglalt eskü szövegéből és az annak zárómondatát megelőző következő szövegből áll:
,,A munkaköri kötelességeimet részrehajlás nélkül, lelkiismeretesen, kizárólag a jogszabályoknak megfelelően,
pontosan, a legjobb tudásom szerint teljesítem.”
(2a) Az egyes közjogi tisztségviselők esküjéről és fogadalmáról szóló 2008. évi XXVII. törvényben foglalt eskü
szövegében szereplő tisztség megnevezése a (2) bekezdés szerinti eskü tétele során: igazságügyi alkalmazott.”
199. § (1) Az Iasz. 31. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„31. § (1) Vezetői megbízást az kaphat, aki az általános képesítési feltételeken túl, az adott szakterületen legalább
három év szakmai gyakorlattal rendelkezik. Jogszabály vagy pályázat további feltételeket határozhat meg.
(2) Magasabb vezetői állásnak minősül az OBH elnökhelyettese, főosztályvezetője, a bíróságok főosztályvezetői, az egyéb
igazságügyi szerv vezetője és helyettese, valamint a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Hivatalának az igazgatója.
(3) A vezetőkre –– a (4) bekezdésben foglaltak kivételével – ezen alcím rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) Az OBH elnökhelyettese esetében a 32–34. §-ok nem alkalmazhatóak, az e §-ok szabályozási körébe tartozó kérdések
tekintetében a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvényben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.”
(2) Az Iasz. 33. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Pályázat bármely vezetői állásra kiírható, a magasabb vezetői állást pályázat útján kell betölteni.”
200. § (1) Az Iasz. 41/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Törvény által meghatározott ügyben egyesbíró hatáskörében eljárásra jogosult bírósági titkárokat
(a továbbiakban: kijelölt titkár) a törvényszék elnöke jelöli ki. A járásbíróságnál működő titkárok esetében
a törvényszék elnöke a járásbíróság elnökének javaslatára dönt a kijelölésről. A kijelölésben meg kell határozni, hogy
az mely ügyek körére vonatkozik.”
(2) Az Iasz. 96. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az OBH elnökhelyettese illetményére a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló törvénynek az államtitkár javadalmazására, juttatásaira az állami vezetők és az
államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok feltételeiről szóló
kormányrendeletnek az államtitkár részére biztosított juttatásokra vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni.”
(3) Az Iasz. a következő 134/A. §-sal egészül ki:
„134/A. § (1) Ahol a törvény járásbíróságról rendelkezik, ott 2012. december 31. napjáig a kerületi és városi bíróságot,
illetve együtt a helyi bíróságot kell érteni.
(2) Ahol a törvény közigazgatási és munkaügyi bíróságról rendelkezik, ott 2012. december 31. napjáig munkaügyi
bíróságot kell érteni.”
201. § Az Iasz.
1. 1. § (3) bekezdésében az „OIT Hivatalánál” szövegrész helyébe az „OBH-nál”,
2. 1. § (4) bekezdésében és 6. § (1) bekezdésében a „fővárosi, megyei bírósági” szövegrész helyébe a „törvényszéki ”,
3. 8. § (1) bekezdés e) pontjában a „fővárosi (megyei) bíróság” szövegrész helyébe a „törvényszék”, a „helyi bírósági”
szövegrész helyébe a „járásbírósági”,
4. 11. § (2) bekezdésében a „választójoggal rendelkező” szövegrész helyébe a „cselekvőképes”,
5. 13. § (1) bekezdésében az „OIT Hivatala” szövegrész helyébe az „OBH elnöke”,
6. 13. § (7) bekezdésében az „OIT Hivatala” szövegrész helyébe az „OBH”, az „Országos Igazságszolgáltatási Tanács”
szövegrész helyébe az „OBH elnöke”,
7. 14. § (7) bekezdésében az „OIT Hivatala” szövegrész helyébe az „OBH elnöke”,
8. 14. § (10) bekezdésében az „OIT” szövegrész helyébe az „OBH elnöke”,
9. 16. § (3) bekezdésében a „fővárosi, megyei bírósági” szövegrész helyébe a „törvényszéki”,
10. 35/A. § (1) bekezdésében az „OIT Hivatala” szövegrész helyébe az „OBH elnöke”,
11. 35/A. § (6) bekezdésében az „OIT” szövegrész helyébe az „OBH elnöke”,
12. 41/A. § (1) bekezdésében a „megyei bíróság” szövegrész helyébe a „törvényszék”,
13. 61. § (1) bekezdésében az „OIT Hivatalánál” szövegrész helyébe az „OBH-nál”,
14. 93. § (1) bekezdésében a „helyi (munkaügyi) bírósági” szövegrész helyébe, a „járásbírósági és a közigazgatási
és munkaügyi bírósági”, a „fővárosi (megyei) bíróságon” szövegrész helyébe „törvényszéken”,
15. 93. § (4) bekezdésében az „OIT Hivatala” szövegrész helyébe az „OBH”,
16. 94. § (4) bekezdésében az „OIT Hivatala” szövegrész helyébe az „OBH”,
17. 95. § (2) bekezdésében a „fővárosi (megyei) bírósági” szövegrész helyébe a „törvényszéki”,
18. 98. § (3) bekezdésében a „legfelsőbb bírósági” szövegrész helyébe a „kúriai”, a „Legfelsőbb Bíróság” szövegrész
helyébe a „Kúria”,
19. 103/A. § (1) bekezdés a) pontjában a „Legfelsőbb Bíróság és az OIT Hivatalának” szövegrész helyébe a „Kúria és
az OBH”,
20. 105. § (1) bekezdésében a „Legfelsőbb Bíróságon, az OIT Hivatalánál” szövegrész helyébe a „Kúrián, az OBH-nál”,
21. 105. § (2) bekezdésében a „Legfelsőbb Bíróságon és az OIT Hivatalánál” szövegrész helyébe a „Kúrián és
az OBH-nál”,
22. 109. §-ában a „fővárosi (megyei) bírósági” szövegrész helyébe a „törvényszéki”,
23. 119. § (1) bekezdésében az „Országos Igazságszolgáltatási Tanács” szövegrész helyébe az „OBH elnöke”,
24. 119. § (3) bekezdésében „Országos Igazságszolgáltatási Tanács” szövegrészek helyébe az „OBH elnöke”,
25. 119. § (4) bekezdésében „Országos Igazságszolgáltatási Tanács” szövegrész helyébe az „OBH elnöke”,
26. 122. § (1) bekezdés e) pontjában a „Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvénnyel”
szövegrész helyébe a „Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló
törvénnyel”,
27. 122. § (2) bekezdésében az „OIT Hivatala” szövegrész helyébe az „OBH”, az „OIT” szövegrész helyébe az „Országos
Bírói Tanács”,
28. 123. §-ában az „OIT” szövegrész helyébe az „OBH elnöke”,
29. 135. § (3) bekezdés b) pontjában az „OIT Hivatalára” szövegrész helyébe az „OBH-ra”, az „OIT véleményének
kikérésével egyetértésével” szövegrész helyébe az az „OBH elnöke véleményének kikérésével”, és
30. 135. § (3) bekezdés c) pontjában az „OIT” szövegrész helyébe az „OBH elnöke”
szöveg lép.
65. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosítása
202. § A Be. 439. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„439. § (1) A jogegységi eljárásra a (2)–(5) bekezdésben foglalt eltérésekkel a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról
szóló törvény jogegységi eljárásra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Ha a jogegységi eljárás eredménye a Kúria előtt folyamatban lévő más rendkívüli jogorvoslati eljárásra kihatással
lehet, a Kúria a rendkívüli jogorvoslati eljárást a jogegységi határozat meghozataláig felfüggeszti.
(3) Ha az elvi kérdésben adott iránymutatásból következően a jogegységi határozattal érintett jogerős bírósági
határozatnak a terhelt büntetőjogi felelősségét megállapító rendelkezése törvénysértő, a jogegységi tanács a
törvénysértő rendelkezést hatályon kívül helyezi, és a terheltet felmenti, illetve az eljárást megszünteti. Ha a terhelt
fogva van, a fogvatartást is megszünteti.
(4) A jogegységi határozat indokolása tartalmazza a terhelt felmentésének és az eljárás megszüntetésének indokait is.
(5) A jogegységi határozatot közölni kell azzal a terhelttel is, akit felmentettek vagy akivel szemben az eljárást
megszüntették. Ha az alapeljárásban a vádat magánvádló vagy pótmagánvádló képviselte, a határozatot vele is
közölni kell.”
203. § A Be.
a) 13. § (1) bekezdésében, 13. § (2) bekezdés a) és b) pontjában, 13. § (3) bekezdés a) pontjában, 14. § (2) és
(4) bekezdésében, 15. §-ában, 16. § (1) bekezdésének nyitó szövegrészében és (2) bekezdésében, 20. §
(2) bekezdés a) pontjában, 131. § (1) és (3) bekezdésében, 142. § (3) és (4) bekezdésében, 207. § (1) és
(6) bekezdésében, 208. § (1) és (2) bekezdésében, 215. § (3) bekezdésében, 242. § (1) bekezdés a) pontjában,
262/B. § (3) bekezdésében, 271. § (2) bekezdésében, 383. § (1) bekezdés a) pontjában, 411. § (1) bekezdésében,
414. § (2) bekezdésében, 471. § (1) bekezdésében, 473. § (1) bekezdésében, 485/B. § (2) bekezdésében,
486. §-ában a „megyei bíróság” szövegrész helyébe a „törvényszék”,
b) 14. § (7) bekezdésében az „Országos Igazságszolgáltatási Tanács” szövegrész helyébe az „Országos Bírósági
Hivatal elnöke”,
c) 17. § (5) és (6) bekezdésében, 18. § (3) bekezdésében, 566. § (1) bekezdésében a „megyei bíróság” szövegrész
helyébe a „törvényszék” szöveg, a „Fővárosi Bíróság” szövegrész helyébe a „Fővárosi Törvényszék”,
d) 20. § (2) bekezdés b) pontjában a „megyei bíróság” szövegrész helyébe a „törvényszék” szöveg, a „megyei
bíróságok” szövegrész helyébe a „törvényszékek” szöveg, a „megyei bíróságokhoz” szövegrész helyébe
a „törvényszékekhez”,
e) 20. § (2) bekezdés c) pontjában a „megyei bíróságok” szövegrész helyébe a „törvényszékek” szöveg, a „megyei
bíróság” szövegrész helyébe a „törvényszék”,
f) 20/A. §-ában az „A Legfelsőbb Bíróság az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnökének indítványára”
szövegrész helyébe „Az Országos Bírósági Hivatal elnöke”,
g) 29. § b) pontjában, 201. § (2) bekezdés b) pontjában a „bírósági és ügyészségi titkár, fogalmazó és ügyintéző”
szövegrész helyébe a „bírósági titkár, az alügyész, a bírósági és ügyészségi fogalmazó, az ügyészségi megbízott
és a bírósági ügyintéző” szöveg, a „megyei bírósági” szövegrész helyébe a „törvényszéki”,
h) 34. §-ában az „ügyészségi titkár” szövegrész helyébe az „alügyész”, az „ügyintéző” szövegrész helyébe
a „megbízott”,
i) 44. § (5) bekezdésében a „megyei bíróság” szövegrész helyébe a „törvényszék”,
j) 206/A. § (5) bekezdésében a „megyei (fővárosi) bíróság” szövegrész helyébe a „törvényszék”,
k) 215. § (2) bekezdésében a „megyei bíróságnak” szövegrész helyébe a „törvényszéknek”,
l) 241. § (2) bekezdésében, 460. § (3) bekezdésében, 488. §-ában az „ügyészségi titkár” szövegrész helyébe az
„alügyész”,
m) 448. § (2) bekezdésében az „Országos Igazságszolgáltatási Tanács” szövegrész helyébe az „Országos Bírósági
Hivatal elnöke”,
n) 472. § (5) bekezdésében a „megyei bíróság” szövegrész helyébe a „törvényszék” szöveg, az „Országos
Igazságszolgáltatási Tanács” szövegrész helyébe az „Országos Bírósági Hivatal”,
o) 473. § (2) bekezdésében a „Fővárosi Bíróság” szövegrész helyébe a „Fővárosi Törvényszék”,
p) 604. § (5) bekezdés c) pontjában a „Országos Igazságszolgáltatási Tanács” szövegrész helyébe az „Országos
Bírósági Hivatal elnöke”
szöveg lép. 66. A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosítása
204. § A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
a) 10. § (1) bekezdésében és (2) bekezdésének a) pontjában a „megyei bíróság (Fővárosi Bíróság)” szövegrész
helyébe a „törvényszék”,
b) 10. § (2) bekezdésének b) pontjában a „megyei bírósághoz (Fővárosi Bírósághoz)” szövegrész helyébe
a „törvényszékhez”,
c) 10. § (2) bekezdés c) pontjában és (3) bekezdésében, 18. § (2) bekezdésében, 45. § (2) bekezdés c) pontjában, 67. §
(3) bekezdésében, 73/A. § (1) bekezdés a) pontjában, 214. § (2) bekezdésében, 235. § (4) bekezdésében,
262/A. §-ában, 270. § (1) bekezdésében, 271. § (1) bekezdés e) pontjában, 273. § (1) bekezdésében,
(2) bekezdésének nyitó szövegében és (4) bekezdésében, 275. § (1)–(7) bekezdésében, 340/A. § (2) és
(3) bekezdésében, a „Legfelsőbb Bíróság” szövegrész helyébe a „Kúria”,
d) 11. § (5) bekezdésében, 114/B. § (3) bekezdésében, 235. § (3) bekezdésében, 273. § (3) és (5) bekezdésében,
274. § (1) bekezdésében a „Legfelsőbb Bíróság” szövegrészek helyébe a „Kúria”,
e) 14. §-ában, 23. § (1) bekezdésének nyitó szövegében, valamint f) és o) pontjában, 45. § (2) bekezdés a) pontjában,
73/A. § (1) bekezdés b) pontjában, 147. § (2) bekezdésben, 235. § (3) bekezdésében, 326. § (9) bekezdésében,
358. §-ában, 367. §-ában, 386/A. § (1) bekezdésének nyitó szövegében, 394/B. § (1) bekezdés d) pontjában
a „megyei bíróság” szövegrész helyébe a „törvényszék”,
f) 18. § (2) bekezdésében, 249. § (2) bekezdésében a „megyei bíróságot” szövegrész helyébe a „törvényszéket”,
g) 22. § (1) bekezdésében a „megyei bíróságok” szövegrész helyébe a „törvényszék”,
h) 23. § (2) bekezdésében a „megyei bíróságnak” szövegrész helyébe a „törvényszéknek”, a „megyei bíróság”
szövegrész helyébe a „törvényszék”, i) 41. § (6) bekezdés a) pontjában a „megyei bíróság” szövegrész helyébe a „törvényszék”, a „Fővárosi Bíróság és a
Pest Megyei Bíróság” szövegrész helyébe a „Fővárosi Törvényszék és a Budapest Környéki Törvényszék”,
j) 45. § (2) bekezdés b) pontjában a „helyi, megyei illetve munkaügyi bíróságok” szövegrész helyébe a „helyi
bíróságok, törvényszékek illetve munkaügyi bíróságok”, a „helyi, megyei vagy munkaügyi bíróság” szövegrészek
helyébe a „helyi bíróság, törvényszék vagy munkaügyi bíróság”,
k) 47. § (1) bekezdésében, az „A Legfelsőbb Bíróság az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnökének
indítványára” szövegrész helyébe az „Az Országos Bírósági Hivatal elnöke”,
l) 94. § (1) bekezdésében a „megyei bíróságnál” szövegrész helyébe a „törvényszéknél”,
m) 102. § (6) bekezdésében az „Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala” szövegrészek helyébe az „Országos
Bírósági Hivatal elnöke”,
n) 114/B. § (3) bekezdésében a „megyei bíróság” szövegrészek helyébe a „törvényszék”,
o) 149. § (3) bekezdésében a „megyei (fővárosi) bíróság” szövegrész helyébe a „törvényszék”,
p) 270. § (2) bekezdésében a „Legfelsőbb Bíróságtól” szövegrész helyébe a „Kúriától”
q) 272. § (4) bekezdésében, 340/A. § (2) bekezdésében a „Legfelsőbb Bírósághoz” szövegrész helyébe az „Kúriához”,
r) 311. § (5) bekezdésében az „Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala” szövegrész helyébe az „Országos
Bírósági Hivatal elnöke”, az „A Hivatal” szövegrész helyébe az „Az elnök”,
s) 326. § (6) és (7) bekezdésében a „Fővárosi Bíróság” szövegrész helyébe a „Fővárosi Törvényszék”,
t) 326. § (13) bekezdésben a „megyei bíróság” szövegrészek helyébe „a törvényszék”, a „Fővárosi Bíróság”
szövegrészek helyébe a „Fővárosi Törvényszék”,
u) 328. § (2) bekezdésben a „megyei bíróságnál” szövegrész helyébe a „törvényszéknél”,
v) 394/D. § (1) bekezdésében a „megyei bíróságok” szövegrész helyébe a „törvényszékek”,
w) 395. § (4) bekezdés a) pontjában az „Országos Igazságszolgáltatási Tanács” szövegrész helyébe az „Országos
Bírósági Hivatal elnöke”
szöveg lép. 67. A bíróságok elnevezéséről, székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról szóló
2010. évi CLXXXIV. törvény módosítása
205. § (1) A bíróságok elnevezéséről, székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról szóló 2010. évi
CLXXXIV. törvény 4. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki
„(4) A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság jogutódja a Budapest Környéki Munkaügyi Bíróság.”
(2) A bíróságok elnevezéséről, székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról szóló 2010. évi
CLXXXIV. törvény
a) 1. § (1) bekezdésében, 2. § (3) bekezdésében a „megyei bíróságok” szövegrész helyébe a „törvényszékek”,
b) 1. § (3) bekezdésében, 2. § (5) bekezdésében a „Legfelsőbb Bíróság” szövegrész helyébe a „Kúria”,
c) 3. § (1) és (2) bekezdésében a „megyei bíróságokon” szövegrész helyébe a „törvényszékeken”,
d) 4. § (2) bekezdésében a „Zala Megyei Bíróság” szövegrészek helyébe a „Zalaegerszegi Törvényszék”,
e) 1. mellékletének címében a „megyei bíróságok” szövegrész helyébe a „törvényszékek”,
f) 1. mellékletének 1. alcímében a „Fővárosi Bíróság” szövegrész helyébe a „Fővárosi Törvényszék”, 2. alcímében
a „Baranya Megyei Bíróság” szövegrész helyébe a „Pécsi Törvényszék”, 3. alcímében a „Bács-Kiskun Megyei
Bíróság” szövegrész helyébe a „Kecskeméti Törvényszék”, 4. alcímében a „Békés Megyei Bíróság” szövegrész
helyébe a „Gyulai Törvényszék”, 5. alcímében a „Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság” szövegrész helyébe
a „Miskolci Törvényszék”, 6. alcímében a „Csongrád Megyei Bíróság” szövegrész helyébe a „Szegedi Törvényszék”,
7. alcímében a „Fejér Megyei Bíróság” szövegrész helyébe a „Székesfehérvári Törvényszék”, 8. alcímében
a „Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság” szövegrész helyébe a „Győri Törvényszék”, 9. alcímében a „Hajdú-Bihar
Megyei Bíróság” szövegrész helyébe a „Debreceni Törvényszék”, 10. alcímében a „Heves Megyei Bíróság”
szövegrész helyébe az „Egri Törvényszék”, 11. alcímében a „Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság” szövegrész
helyébe a „Szolnoki Törvényszék”, 12. alcímében a „Komárom-Esztergom Megyei Bíróság” szövegrész helyébe
a „Tatabányai Törvényszék”, 13. alcímében a „Nógrád Megyei Bíróság” szövegrész helyébe a „Balassagyarmati
Törvényszék”, 14. alcímében a „Pest Megyei Bíróság” szövegrész helyébe a „Budapest Környéki Törvényszék”,
15. alcímében a „Somogy Megyei Bíróság” szövegrész helyébe a „Kaposvári Törvényszék”, 16. alcímében
a „Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság” szövegrész helyébe a „Nyíregyházi Törvényszék”, 17. alcímében
a „Tolna Megyei Bíróság” szövegrész helyébe a „Szekszárdi Törvényszék”, 18. alcímében a „Vas Megyei Bíróság”
szövegrész helyébe a „Szombathelyi Törvényszék”, 19. alcímében a „Veszprém Megyei Bíróság” szövegrész
helyébe a „Veszprémi Törvényszék”, 20. alcímében a „Zala Megyei Bíróság” szövegrész helyébe a „Zalaegerszegi
Törvényszék”,
g) 1. mellékletének 14/13. alcímében a „Pest Megyei” szövegrész helyébe a „Budapest Környéki”,
h) a 3. melléklet címében a „megyei bíróságok” szövegrész helyébe a „törvényszékek”,
i) a 3. melléklet 1. alcímében a „Fővárosi Bíróság” szövegrész helyébe a „Fővárosi Törvényszék”, 2. alcímében
a „Csongrád Megyei Bíróság” szövegrész helyébe a „Szegedi Törvényszék”, 3. alcímében a „Győr-Moson-Sopron
Megyei Bíróság” szövegrész helyébe a „Győri Törvényszék”, 4. alcímében a „Hajdú-Bihar Megyei Bíróság”
szövegrész helyébe a „Debreceni Törvényszék”, 5. alcímében a „Somogy Megyei Bíróság” szövegrész helyébe
a „Kaposvári Törvényszék” szöveg lép.
68. Az egyes büntető vonatkozású törvények módosításáról szóló 2011. évi CL. törvény módosítása
206. § Az egyes büntető vonatkozású törvények módosításáról szóló 2011. évi CL. törvény 81. § a) pontjában a „20/A. §-ában,
22. §-ában” szövegrész a „22. §-ában” szöveggel lép hatályba.
XVII. FEJEZET
HATÁLYUKAT VESZTŐ JOGSZABÁLYOK ÉS RENDELKEZÉSEK 69. Hatályát vesztő jogszabály
207. § Hatályát veszti a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény.
70. Hatályukat vesztő rendelkezések 208. § (1) Hatályát veszti a Be.
a) 440–445. §-a,
b) 601. § (1) bekezdésében a „megyei bíróságról, illetőleg” és „a Fővárosi Bíróságot, illetőleg” szövegrész.
(2) Hatályát veszti az Iasz.
a) 8. § (1) bekezdés b) pontja,
b) 104. § (1) bekezdésében „az OIT Hivatalának vezetőhelyettese,” szövegrész,
c) 125. § (2) bekezdése,
d) 6. számú mellékletének 1. pontja.
(3) Hatályát veszti a Pp.
a) 10. § (4) bekezdésében az „, ahol pedig megyei bíróságról rendelkezik, ott ezen a Fővárosi Bíróságot” szövegrész,
b) 212. § (2) bekezdése.
209. § Hatályát veszti a törvény
a) 178. § (1)–(4) bekezdése, 179–184. §-a, és
b) 198–206. §-a.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke