text:
316/2013. (VIII. 28.) Korm. rendelete a biocid termékek engedélyezésének és forgalomba hozatalának egyes szabályairól.
A Kormány
a kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény 34. § (3) bekezdés f ) és g) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 27.  § tekintetében a  kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény 34.  § (3)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya az  528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 3.  cikk (1)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott, a  kémiai biztonságról szóló törvény (a  továbbiakban: Kbtv.) hatálya alá tartozó, valamint nem
veszélyes anyagnak minősülő hatóanyagot, illetve biológiai eredetű hatóanyagot tartalmazó biocid termékek
engedélyezésének és forgalomba hozatalának a Kbtv.-ben nem szabályozott feltételeire terjed ki.
2. Hatóanyagok jóváhagyása 2. § A hatóanyagok jóváhagyására vagy a  hatóanyag jóváhagyási feltételeinek utólagos módosítására vonatkozó
eljárásban az értékelő illetékes hatóság az Országos Tisztifőorvosi Hivatal (a továbbiakban: OTH).
3. Hatóanyagok jóváhagyásának megújítása 3. § A hatóanyagok jóváhagyásának megújítására vonatkozó eljárásban az értékelő illetékes hatóság az OTH.
4. A biocid termékek nemzeti engedélyezése 4. § (1) Uniós engedéllyel nem rendelkező egyedi biocid termék vagy biocid termékcsalád Magyarországon vagy annak
bizonyos részén nemzeti engedély birtokában hozható forgalomba és használható fel.
(2) A nemzeti engedély iránti kérelmet átvevő és értékelő illetékes hatóság az OTH.
5. § (1) A nemzeti engedély iránti kérelmet az nyújtja be, aki a biocid terméket Magyarországon forgalomba kívánja hozni.
 (2) A kérelmezőnek a kérelem benyújtásához valamely tagállamban székhellyel, lakóhellyel, telephellyel vagy állandó
képviselettel kell rendelkeznie. 6. § (1) A  nemzeti engedély iránti kérelmet magyar nyelven, az  átvevő illetékes hatóság részére, a  dokumentációt pedig
magyar vagy angol nyelven, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikk (3) bekezdése szerinti
nyilvántartási rendszeren keresztül kell benyújtani.
(2) A dokumentációval együtt szükséges a biocid termék tájékoztatója – így különösen a címke, a biztonsági adatlap,
a termékismertető és a használati utasítás – tervének benyújtása magyar nyelven.
7. § Az OTH az  engedélyezésről határozattal dönt, amelyben a  forgalmazás és felhasználás egyes feltételeit
meghatározhatja.
8. § (1) Az  eljárásban feladatkörében eljárva – az  Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról, a  népegészségügyi
szakigazgatási feladatok ellátásáról, valamint a  gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló
rendeletben (a  továbbiakban: Kr.) meghatározott szakkérdésben – szakhatóságként közreműködik az  Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség (a továbbiakban: OKTVF).
(2) Az OKTVF a szakhatósági állásfoglalását a megkeresés beérkezését követő naptól számított negyvenöt napon belül
köteles megadni.
(3) Ha az engedélyezési eljárásban – ellenérdekű ügyfél hiányában – a Kr. alapján eljáró szakhatóság az előírt határidőn
belül nem ad állásfoglalást, a hozzájárulását megadottnak kell tekinteni.
9. § Az OTH a készítményből a kérelmezőtől mintát kérhet. A minta rendelkezésre bocsátásának költségei a kérelmezőt
terhelik.
10. § A nemzeti engedély megújítására irányuló eljárásban a 6–9. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
5. Az egyszerűsített engedélyezési eljárás 11. § Az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikkében foglalt feltételeknek megfelelő biocid termék
engedélyezésére vonatkozó eljárásban az értékelő illetékes hatóság az OTH.
12. § (1) Az  eljárásban feladatkörében eljárva – a  Kr.-ben meghatározott szakkérdésben – szakhatóságként közreműködik
az OKTVF.
(2) Ha az engedélyezési eljárásban – ellenérdekű ügyfél hiányában – a Kr. alapján eljáró szakhatóság az előírt határidőn
belül nem ad állásfoglalást, a hozzájárulását megadottnak kell tekinteni.
6. Kölcsönös elismerési eljárás 13. § A nemzeti engedély kölcsönös elismerése iránti kérelmeket az  OTH-hoz az  egymást követő kölcsönös elismerési
eljárás szabályai, a  még egyetlen tagállamban sem engedélyezett biocid termék egyszerre több tagállamban
történő engedélyezése iránti kérelmeket a  párhuzamos kölcsönös elismerési eljárások szabályai szerint lehet
benyújtani.
14. § (1) A  kölcsönös elismerési eljárásban és a  párhuzamos elismerési eljárásban feladatkörében eljárva – a  Kr.-ben
meghatározott szakkérdésben – szakhatóságként közreműködik az OKTVF.
(2) A párhuzamos elismerési eljárásban részt vevő szakhatóság a szakhatósági állásfoglalását a megkeresés beérkezését
követő naptól számított negyvenöt napon belül köteles megadni.
(3) Ha az engedélyezési eljárásban – ellenérdekű ügyfél hiányában – a Kr. alapján eljáró szakhatóság az előírt határidőn
belül nem ad állásfoglalást, a hozzájárulását megadottnak kell tekinteni.
15. § A kölcsönös elismerési eljárásokhoz kapcsolódóan létrehozott koordinációs csoportban résztvevő tag kijelölésére
az OTH jogosult.
7. A biocid termékek uniós engedélyezése 16. § A biocid termék uniós engedélyezésére vonatkozó kérelem értékelésére irányuló eljárásban az  értékelő illetékes
hatóság az OTH.
8. Közös szabályok 17. § Az OTH 4–16.  § és 19.  § szerinti eljárásában a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban: NÉBIH)
szakértőként vesz részt az  528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet V.  melléklete szerinti 3., 5., 18. és
19. terméktípusban állategészségügyi érintettség esetén az  állatgyógyászati termékekről szóló miniszteri
rendeletben meghatározott, állategészségügyi biocid termékekkel összefüggő feladatkörében.
9. Az engedélyek visszavonása, felülvizsgálata és módosítása 18. § (1) Az engedélyezett biocid termék további forgalmazásának megtiltására irányuló eljárást az OTH folytatja le.
 (2) Az  engedélyezett biocid termék forgalmazásának megtiltása esetén az  OTH a  meglévő készlet ártalmatlanítására,
raktározására, forgalmazására és felhasználására határidőt állapíthat meg, amelynek hosszát az  elrendelt tilalom
okára tekintettel, azzal összhangban határozza meg.
19. § (1) Az  OTH a  tudományos és technikai ismeretek fejlődése alapján, az  egészség és a  környezet védelme érdekében
felhívhatja az engedélyes figyelmét az engedélyezett biocid termék forgalmazási, felhasználási feltételei, különösen
a felhasználás módja vagy a felhasználható mennyiség módosításának szükségességére.
(2) Amennyiben a  forgalmazás, felhasználás feltételeinek módosítása azok korlátozása érdekében szükséges, az  OTH
az új feltételek szerinti engedély iránti kérelem benyújtására legalább 30 napos, legfeljebb 90 napos határidőt állapít
meg.
(3) Ha a  felhívás szerinti kérelem benyújtására határidőben nem kerül sor, az  OTH a  termék további forgalmazását
megtiltja.
20. § (1) Az engedély visszavonására és módosítására irányuló eljárásban feladatkörében eljárva – a Kr.-ben meghatározott
szakkérdésben – szakhatóságként közreműködik az OKTVF.
(2) Az engedélyezésben részt vevő szakhatóság a szakhatósági állásfoglalását a megkeresés beérkezését követő naptól
számított negyvenöt napon belül köteles megadni.
(3) Ha az engedélyezési eljárásban – ellenérdekű ügyfél hiányában – a Kr. alapján eljáró szakhatóság az előírt határidőn
belül nem ad állásfoglalást, a hozzájárulását megadottnak kell tekinteni.
10. A biocid termékkel végzett tevékenységek és a biocid termék összetételének rendszeres
ellenőrzése
21. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala járási (fővárosi kerületi) népegészségügyi
intézete (a továbbiakban: járási népegészségügyi intézet) – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 19.  § (4)  bekezdésének felhatalmazása szerinti hatáskörmegosztás
alapján – ellenőrzi, hogy a  biocid termék gyártása, kiszerelése, ipari alkalmazása, a  biocidok osztályozása,
csomagolása, feliratozása, címkézése, raktározása, forgalmazása, árusítása, valamint a  biocid termékkel végzett
foglalkozásszerű tevékenység megfelel-e az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott
követelményeknek, valamint ellenőrzi a forgalomba hozott biocid termék engedélyében foglaltak betartását.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően az  élelmiszerlánc területén a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási
hivatala állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatala (a  továbbiakban: járási állategészségügyi hivatal)
élelmiszer-biztonsági szempontból ellenőrzi, hogy a  biocid termék ipari alkalmazása, raktározása, valamint
a  biocid termékkel végzett foglalkozásszerű tevékenység megfelel-e az  528/2012/EU európai parlamenti és
tanácsi rendeletben meghatározott követelményeknek, valamint ellenőrzi a  forgalomba hozott biocid termék
engedélyében foglaltak betartását. A járási állategészségügyi hivatal a határozatát közli az OTH-val is.
(3) A  biocid termék mintáját a  járási népegészségügyi intézet a  vonatkozó iratanyaggal, a  biocid termék biztonsági
adatlapjával együtt, eredeti csomagolásban valamely, a  biocid termék vizsgálatára kijelölt laboratóriumba
(a  továbbiakban: laboratórium) küldi. Az  eredményről a  laboratórium értesíti az  OTH-t, amely az  eredmény
ismeretében jogszabálysértés esetében megteszi a  szükséges intézkedéseket a  termék forgalomból történő
kivonása, valamint a  megfelelő szankció alkalmazása érdekében, továbbá haladéktalanul értesíti a  tagállamok
illetékes hatóságait és az Európai Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság).
(4) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően az  állat-egészségügyben felhasználásra kerülő biocid termék
felhasználását – annak valamennyi hatóanyaga közösségi jegyzékbe történő felvételéig – a  fővárosi és megyei
kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi igazgatósága (a  továbbiakban: élelmiszerláncbiztonsági és állat-egészségügyi igazgatóság) ellenőrzi. Az  ellenőrzés eredményéről az  élelmiszerlánc-biztonsági
és állat-egészségügyi igazgatóság az  ellenőrzési jegyzőkönyv 30 napon belüli megküldésével tájékoztatja a  járási
népegészségügyi intézetet.
(5) A (2) bekezdés szerinti ellenőrzés során a járási állategészségügyi hivatal a biocid terméket biztonsági adatlapjával
együtt, eredeti csomagolásban a  laboratóriumba küldi. Az  eredményről a  laboratórium értesíti a  NÉBIH-et, amely
az eredmény ismeretében jogszabálysértés esetében megteszi a szükséges intézkedéseket, továbbá az eredményről
tájékoztatja az OTH-t is.
(6) Amennyiben az (5) bekezdés szerint kapott ellenőrzési eredmény alapján annak szükségessége felmerül, az OTH
a) értesíti a Bizottságot, és
b) a  biocid termékkel kapcsolatosan az  élelmiszerlánc területén kívül is megteszi az  528/2012/EU európai
parlamenti és a tanácsi rendelet, a Kbtv. vagy a kémiai terhelési bírság alkalmazásának részletes szabályairól
szóló kormányrendelet alapján szükséges intézkedéseket.
11. A biocid termékekkel foglalkozó bizottság 22. § (1) A  biocid termékekkel foglalkozó bizottságban részt vevő tagot az  országos tisztifőorvos jelöli ki az  OTH vagy
az irányítása alá tartozó költségvetési szerv foglalkoztatottjai közül.
(2) A tag feladatellátásához szükséges feltételeket az OTH biztosítja.
 (3) A  bizottságban a  tag által képviselendő tárgyalási álláspontot az  OTH előzetesen egyezteti a  NÉBIH-hel, ha
a bizottság ülése – annak napirendje alapján – a 17. § szerinti állategészségügyi biocid terméket is érint.
12. Információs szolgálat és méregfelügyelet 23. § (1) Az OTH információs szolgálatot működtet, valamint a honlapján elérhetővé teszi
a) a  biocid termékek engedélyezésének és forgalomba hozatalának szabályaira vonatkozó információkat,
valamint
b) a Magyarországon engedéllyel rendelkező biocid termékekre vonatkozó információk közül a következőket:
ba) a termék nevét,
bb) az engedély adatai közül az engedély számát, iktatószámát, az engedély lejáratának időpontját, első
engedély számát, iktatószámát, a kiállító hatóság megnevezését, a termék nevét az első engedélyen,
bc) az engedélyes nevét és címét,
bd) a gyártó nevét és címét,
be) a biocid terméktípus számát és megnevezését, valamint
bf ) a termék hatóanyagának megnevezését, koncentrációját, gyártóját és tisztaságát.
(2) A biocid termék és hatóanyag vonatkozásában a méregfelügyeleti és terméknyilvántartási bejelentést az OTH végzi.
 (3) A  biocid termékekkel összefüggő mérgezési eseteket az  Országos Kémiai Biztonsági Intézetben működő
Egészségügyi Toxikológiai Tájékoztató Szolgálat mérgező anyag csoportok szerint csoportosítja, és minden év
március 31-éig összesítve jelenti az OTH-nak.
13. Biocid termékek előállításának, forgalmazásának és engedélyezésének átmeneti rendszere
24. § (1) Az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 89. cikk (2) bekezdése alapján, az 1451/2007/EK bizottsági
rendelet alapján már értékelt vagy értékelés alatt álló, azonban a  szóban forgó terméktípus vonatkozásában
még nem jóváhagyott, létező hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek Magyarország területén történő
forgalmazására a  biocid termékek előállításának és forgalomba hozatalának feltételeiről szóló miniszteri
rendeletben foglaltak alkalmazandóak.
(2) Az  1451/2007/EK bizottsági rendelet szerint az  adott terméktípus vonatkozásában jóváhagyott hatóanyagokat
tartalmazó biocid termékre kiadott engedély a  jóváhagyást követő két éven belül csak értékelést nem igényelő
változások esetén módosítható.
(3) Az  1451/2007/EK bizottsági rendelet alapján már értékelt vagy értékelés alatt álló, azonban az  adott terméktípus
vonatkozásában még nem jóváhagyott, létező hatóanyagokat tartalmazó biocid termékre kiadott engedély
a  jóváhagyást megelőzően legalább három hónappal, értékelést igénylő változás esetén is módosítható
a terméktípus vonatkozásában.
14. Záró rendelkezések 25. § Ez a rendelet 2013. szeptember 1-jén lép hatályba.
26. § Ez a rendelet
a) a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti
és a tanácsi rendelet,
b) a  biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16.  cikkének
(2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló 2007. december 4-i 1451/2007/EK
bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 27. § (1) A  kémiai terhelési bírság alkalmazásának részletes szabályairól szóló 224/2008. (IX. 9.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 1. § (1) bekezdése a következő f ) ponttal egészül ki:
(Aki)
„f ) az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben”
[meghatározott kötelezettségét elmulasztja, megszegi, vagy más módon megsérti (a  továbbiakban együtt:
kötelezettségszegés), – a (2) és (3) bekezdésben foglalt eltérésekkel – 50 000–5 000 000 forintig terjedő bírsággal sújtható.]
(2) Az R. 1. § (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(100 000–10 000 000 forintig terjedő bírság szabható ki, ha a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel
nem rendelkező szervezet)
„c) az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben, a biocid termékek engedélyezésének és forgalomba
hozatalának egyes szabályairól szóló rendeletben, vagy a biocid termékek előállításának és forgalomba hozatalának
feltételeiről szóló rendeletben meghatározott, az  engedéllyel történő forgalomba hozatalra és felhasználásra
vonatkozó előírásokat megsérti;”
(3) Az R. 5. § (5) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
(Ez a rendelet)
„d) a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet”
(végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.)
(4) Hatályát veszti az R. 4. §-a. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1574/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a Budapest V. kerület, Alkotmány utca alatt megépítésre kerülő mélygarázs megvalósítása érdekében a Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Budapest V. kerület, Kossuth Lajos tér és környezete felújításával kapcsolatos egyes
intézkedésekről szóló 1358/2016. (VII. 13.) Korm. határozat 1.  pontja szerinti feladatok végrehajtása érdekében
az  Alkotmány utca torkolatában későbbi kormányzati döntés függvényében megépítendő mélygarázs
megvalósításához és a  kapcsolódó felszíni rendezéshez tervezési és egyéb előkészítő munkák elvégzésére van
szükség;
2. felkéri az Országgyűlés Hivatalát, hogy működjön közre e munkáknak a Steindl Imre Program Nonprofit Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Társaság) útján történő megvalósításában;
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a Steindl
Imre Program egyes elemei megvalósításának előkészítését végző állami tulajdonú nonprofit gazdasági társaság
alapításáról szóló 1788/2016. (XII. 17.) Korm. határozat 5.  pont a)  alpontja és 6.  pontja szerinti feladatokhoz
kapcsolódó, a „Budapest V. kerület, Alkotmány utca alatt megvalósítandó mélygarázs tervezése és előkészítése”
beruházásnak a  Társaság útján történő megvalósítása (településrendezési eszközök elkészítése, engedélyezési
és kivitelezési tervek elkészítése), a  megvalósításhoz szükséges forrásnak a  Társaság részére történő biztosítása
érdekében bruttó 381 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
61. Beruházás Előkészítési Alap cím terhére az  I. Országgyűlés fejezet, 4. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
14. Steindl Imre program támogatása alcím javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Országgyűlés Hivatala főigazgatója
Határidő: azonnal
Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Országgyűlés Hivatala főigazgatója
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1474/2012. (X. 29.) Korm. határozata a Nemzetgazdasági Minisztérium és a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 1 979 ezer
forint átcsoportosítását rendeli el egy foglalkoztatotti státusszal kapcsolatos költségvetési támogatás átadása
érdekében a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 1. Nemzetgazdasági Minisztérium igazgatása cím,
1. Működési költségvetés előirányzat-csoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 12. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1552/2018. (XI. 5.) Korm. határozata kormánybiztos kinevezéséről.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a  továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
2018. november 1. napjától a  Ksztv. 31.  § (5)  bekezdése szerinti időtartamra Lázár János országgyűlési képviselőt
kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A  kormánybiztos a  feladata keretében – megbízatásának keretei között – részt vesz a  feladatkörébe tartozó
jogszabálytervezetek előkészítésének koordinálásában. A  kormánybiztos munkája során figyelemmel
kíséri a  folyamatban lévő, uniós és hazai forrásból megvalósuló, nemzetgazdasági szempontból kiemelt,
Hódmezővásárhely–Szeged tram-train mintaprojekt végrehajtását. Ezen túlmenően, a  kormánybiztos feladata
a regionális jelentőségű, határon átnyúló, Szeged–Szabadka–Baja vonal kialakításának koordinációja.
3. A  kormánybiztos tevékenységét a  feladatköre szerint illetékes állami vezetőkkel, a  Csongrád Megyei
Kormányhivatallal szoros együttműködésben látja el.
4. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja.
 5. A kormánybiztos e tevékenységét díjazás nélkül látja el.
 6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
260/2018. (V. 30.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok dr.  Pavol Hamžík rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Szlovák Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2018. május 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
29/2012. (II. 29.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a nemzetgazdasági
miniszter javaslatára
Zsarnóci Csabát a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává – 2012. február 29-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
71/2013. (XI. 29.) HM utasítása a NATO és EU együttműködésre kijelölt személyek képviseleti felhatalmazásáról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire terjed ki.
(2) Az  utasítás hatálya nem terjed ki azon személyekre, akik önálló NATO és EU beosztásokban, nem fegyveres
külszolgálatot látnak el.
2. § (1) A NATO és EU politikai és katonai rendezvényein, szakértői ülésein, továbbá bizottságainak és egyéb szervezeteinek
munkájában való részvétel (a továbbiakban: NATO és EU együttműködés) során Magyarország érdekeinek képviselete
az erre kijelölt és az 5. §-ban foglaltaknak megfelelő képviseleti felhatalmazással rendelkező képviselők útján valósul
meg.
(2) A  képviseleti felhatalmazás kiadása különösen olyan esetben szükséges, amelyben a  HM tárca részéről
kötelezettségvállalás merül fel.
2. A képviselők kijelölése és a képviseleti felhatalmazás kiadása
3. § (1) A kijelöléssel egyidejűleg a képviselő számára képviseleti felhatalmazást kell adni.
 (2) A  képviselő kijelölésére és a  képviseleti felhatalmazás kiadására – a  (3)–(4)  bekezdésben foglaltak kivételével –
a honvédelmi miniszter jogosult.
 (3) A (2) bekezdéstől eltérően,
a) az  irányítása alá tartozó szervezetek, valamint azon bizottságok vonatkozásában, amelyekben a  nemzeti
képviseletet az irányítása alá tartozó szervezet látja el:
aa) a HM közigazgatási államtitkár,
ab) a HM jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár,
ac) a HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkár,
ad) a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár,
ae) a Honvéd Vezérkar főnöke,
af ) a Honvéd Vezérkar főnökhelyettes,
ag) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatója,
b) saját szervezete, azon bizottságok vonatkozásában, amelyekben a  nemzeti képviseletet az  irányítása alá
tartozó szervezet látja el:
ba) a „Hozzájárulás a NATO költségvetéséhez”, a „Hozzájárulás az EU védelmi célú közös finanszírozású
védelmi alapjaihoz” és a „Hozzájárulás a  NATO Biztonsági Beruházási Programjához” megnevezésű
fejezeti kezelésű előirányzatok feladatok tárgyévi tervezési köriratban meghatározott keretgazda
szervezet vezetője,
bb) a NATO és EU bizottságaival történő kapcsolattartásról szóló HM utasítás szerint felelős szervezetként
megjelölt szervezet (a továbbiakban: felelős szervezet) vezetője
is jogosult a képviselő kijelölésére és – a (4) bekezdésben foglalt korlátozással – képviseleti felhatalmazás kiadására,
valamint az ahhoz kapcsolódó egyeztetési és felterjesztési rend meghatározására.
(4) A  közvetlen pénzügyi hozzájárulást eredményező kötelezettségvállalásra vonatkozó képviseleti felhatalmazás
kiadására a honvédelmi miniszteren kívül csak a  (3) bekezdés aa), ad) és ba) alpontjaiban meghatározott személy
jogosult.
(5) A  NATO katonai költségvetése, valamint Biztonsági Beruházási Programja fő keretszámait meghatározó, NATO
Középtávú Erőforrás Terv (a továbbiakban: MTRP) jóváhagyására vonatkozó képviseleti felhatalmazás kiadására
a honvédelmi miniszter jogosult.
4. § (1) A  3.  § (1)  bekezdésében foglalt képviseleti felhatalmazás kiadásával kapcsolatos intézkedések megtételéről, és
a  képviseleti felhatalmazásnak a  képviselőhöz történő eljuttatásáról az  adott NATO és EU bizottsági képviseletért
felelős szervezet vezetője gondoskodik. Ha a  képviseleti felhatalmazás kiadása a  felelős szervezet vezetőjének
hatáskörét meghaladja, köteles haladéktalanul intézkedni annak beszerzésére. Ebben az esetben a felelős szervezet
vezetője javaslatot tehet a képviseleti felhatalmazás tartalmára, illetve a képviselendő magyar álláspontra.
(2) A felelős szervezetek mérlegelési jogkörébe tartozik annak eldöntése, hogy a képviselő NATO és EU együttműködésben
történő részvételéhez elegendő-e az általános képviseleti felhatalmazás, vagy eseti képviseleti felhatalmazás kiadása
szükséges.
(3) Ha a  képviseleti felhatalmazást igénylő ügyben – jogszabályi rendelkezés, az  ügy politikai jelentősége vagy
költségvetési vonzata miatt – más miniszter, a  kormány, illetve az  országgyűlés döntése szükséges, a  képviseleti
felhatalmazás kiadására jogosult személy a  megfelelő szintű döntés mielőbbi elérése érdekében haladéktalanul
kezdeményezi a szükséges intézkedéseket és szakmai egyeztetéseket.
(4) Ha a  szakterületi képviselet a  Magyarország Állandó NATO Képviselete Védelempolitikai Részleg (a továbbiakban:
MÁNK VPR), az  MH Katonai Képviselő Hivatala (a továbbiakban: MH KKH), az  MH Nemzeti Katonai Képviselet
(a  továbbiakban: MH NKK) vagy az  MH Nemzeti Összekötő Képviselet (a továbbiakban: MH NÖK) szakértői útján
történik, a szükséges képviseleti felhatalmazás beszerzése és a képviseletet ellátó szervezet részére történő eljuttatása
az adott szakterületért felelős hazai szervezet feladata.
3. A képviseleti felhatalmazás alapján biztosított jogosultságok és kötelezettségek
5. § (1) A képviseleti felhatalmazás a kiadásra jogosult személy által a képviselő számára adott utasítás, amely tartalmazza
a NATO és EU együttműködés során képviselendő hivatalos magyar álláspontot, és amelynek birtokában – az abban
foglaltaknak megfelelően – a képviselő:
a) köteles Magyarország érdekeit megfelelően képviselni,
b) köteles a magyar álláspont kialakítása érdekében a szakterület felelősségébe tartozó más nemzeti álláspontokat
felmérni,
c) jogosult az MH hivatalos álláspontjának kifejtésére,
d) jogosult kötelezettségvállalással járó nyilatkozatot tenni.
(2) A HM-et vagy a magyar államot kötelező nemzetközi megállapodás, illetve nemzetközi szerződés létrehozására vagy
abban való magyar részvételre vonatkozó nyilatkozat megtétele érdekében kiadott felhatalmazás esetében a  HM
nemzetközi megállapodásaival kapcsolatos eljárásról szóló HM utasításban foglaltak az irányadóak.
4. A képviseleti felhatalmazás típusai 6. § (1) Az  általános képviseleti felhatalmazás általános iránymutatást ad, irányelveket fogalmaz meg, tartalmazza
a védelempolitikai célkitűzésekből és a védelmi doktrínákból levezethető magyar érdekeket. Az általános képviseleti
felhatalmazás alapján a képviselő a NATO és EU együttműködés során bármikor eljárhat mindazon témakörökben,
amelyekben a magyar érdekek képviseletére kijelölték. Általános képviseleti felhatalmazás csak írásban adható.
(2) Az eseti képviseleti felhatalmazás meghatározott ügyre vonatkozik, amely alapján a képviselő köteles az adott ügyben
eljárni. Az eseti képviseleti felhatalmazásnak egyértelmű iránymutatást kell tartalmaznia arra az esetre, ha a képviselő
az eseti képviseleti felhatalmazásban foglalt állásponttal elszigetelődne. Ha egy meghatározott ügyre vonatkozóan
írásos képviseleti felhatalmazás kiadására nincs lehetőség, az eseti képviseleti felhatalmazás – kivételesen – szóban
is adható. A  szóban adott képviseleti felhatalmazást a  lehető legrövidebb időn belül írásba kell foglalni. Ennek
elmaradása esetén a tárgyalásról szóló jelentésben kell megjeleníteni.
(3) Közvetlen pénzügyi hozzájárulást eredményező kötelezettségvállalással járó ügyekben képviseleti felhatalmazás
csak írásban adható.
(4) Az eseti képviseleti felhatalmazás nem lehet ellentétes a képviselő általános képviseleti felhatalmazásával. A képviselő
az eseti képviseleti felhatalmazásnak megfelelően, ennek hiányában az általános képviseleti felhatalmazása alapján,
szakmai tapasztalataira támaszkodva járhat el.
5. A képviseletet ellátó személy feladatai 7. § (1) A képviselő köteles a képviseleti felhatalmazás kiadásához szükséges információkat beszerezni és azokról a felelős
szervezet vezetőjét előzetesen tájékoztatni. A  rendelkezésre álló információk alapján a  képviselő javaslatot tehet
a képviseleti felhatalmazás tartalmára, illetve a képviselendő magyar álláspontra.
(2) Ha a  magyar álláspont képviselete egy meghatározott ügyben az  általános képviseleti felhatalmazás alapján
megfelelően nem lehetséges, a  képviselő haladéktalanul köteles a  szakmai felelős szervezet vezetőjénél eseti
képviseleti felhatalmazás kiadását kezdeményezni.
(3) A  képviselő köteles a  képviseleti felhatalmazás kiadására irányuló felterjesztés előkészítése során, ha a  képviseleti
felhatalmazás által érintett, képviselendő magyar álláspont
a) jogi szakkérdésre irányul, a HM Jogi Főosztály,
b) pénzügyi, költségvetési kérdésre irányul, az érintett fejezeti kezelésű előirányzat tárgyévi tervezési köriratban
meghatározott keretgazda szervezet,
c) katonai, hadműveleti, személyügyi, informatikai, haderő tervezési, egészségügyi vagy logisztikai szakkérdésre
irányul, a Honvéd Vezérkar, vagy
d) politikai állásfoglalásra irányul, témától függően a HM Védelempolitikai Főosztály vagy a HM Védelmi Tervezési
Főosztály
előzetes szakmai véleményét beszerezni és azt figyelembe venni.
8. § (1) Egy képviselő több képviseleti felhatalmazással is rendelkezhet. Ha a kapott képviseleti felhatalmazások rendelkezései
egymással ellentétesek, a  képviselő köteles erről haladéktalanul tájékoztatni a  képviseleti felhatalmazás kiadására
jogosult személyt.
(2) Ha a  kapott képviseleti felhatalmazás alapján a  képviselő a  magyar érdekeket megfelelően képviselni nem tudja,
köteles a felelős szervezet vezetőjénél kezdeményezni képviseleti felhatalmazásának módosítását.
9. § (1) Ha a NATO és EU együttműködés erre a célra létrehozott NATO, illetve EU képviselet útján valósul meg, a szervezet
vezetője, valamint az  általa kijelölt képviselő eljárhat az  alárendeltségébe tartozó szervezet bármely tagjának
képviseleti felhatalmazása alapján.
(2) Ha a NATO és EU együttműködés képviselőkből álló delegáció révén valósul meg, a delegáció vezetője
a) a  delegáció összeállításának időszakában köteles ellenőrizni a  képviselők képviseleti felhatalmazását és
megvizsgálni annak szakmai tartalmát, és
b) eljárhat a delegáció bármely tagjának képviseleti felhatalmazása alapján.
(3) A képviselő a képviseleti felhatalmazás alapján tett intézkedéseiről, a vállalt kötelezettségekről összefoglaló jelentést
köteles készíteni és azt a képviselt álláspont kifejtésétől számított 8 munkanapon belül felterjeszteni a képviseleti
felhatalmazást kiadó személy részére.
6. A közvetlen pénzügyi hozzájárulást eredményező kötelezettségvállalás szabályai
10. § (1) A  képviseleti felhatalmazás kiadását, a  közvetlen pénzügyi hozzájárulást eredményező kötelezettségvállalás
tekintetében a  3.  § (4)  bekezdésében meghatározott személyek az  1.  mellékletben meghatározott értékhatárok
szerint gyakorolhatják.
(2) Ha a  kötelezettségvállalás külföldi fizetőeszközben történik, az  értékhatárok forintra való átszámításánál, NSIP
projektek esetében a  NATO által negyedévente kiadásra kerülő, az  NSIP hozzájárulások átváltásakor alkalmazott,
a  felhatalmazás kiadásakor érvényes árfolyamot, más előirányzatok esetében a  felhatalmazás kiadását megelőző
hónap utolsó napján érvényes Magyar Nemzeti Bank deviza középárfolyamot kell figyelembe venni.
(3) Az 1. mellékletben foglaltaktól eltérően, az MTRP által lefedett kötelezettségvállalások esetében, ha azok az MTRP
fő – NSIP, katonai költségvetés – keretszámainak módosítását nem teszik szükségessé és az új kötelezettségvállalás
Magyarországra jutó mértéke nem éri el a  20 millió forintot, a  NATO Költségvetési Bizottságába, illetve a  NATO
Beruházási Bizottságába delegált állandó nemzeti képviselő részére nem szükséges újabb képviseleti felhatalmazás
kiadása.
(4) A  közvetlen pénzügyi hozzájárulást eredményező kötelezettségvállalás esetében a  képviseleti felhatalmazásnak
tartalmaznia kell a kötelezettségvállalás mértékét is.
7. A képviseleti felhatalmazás visszavonása 11. § (1) A képviseleti felhatalmazás visszavonással szűnik meg. A szóban tett visszavonást haladéktalanul írásba kell foglalni.
Az eseti képviseleti felhatalmazás az adott ügy ellátásával is megszűnik.
(2) A képviseleti felhatalmazás megszűnik akkor is, ha
a) a képviselő NATO és EU együttműködésre történt kijelölése bármely okból megszűnik, vagy
b) a  NATO és EU együttműködésben történő megfelelő részvétel érdekében új, azonos tárgyban készült
képviseleti felhatalmazás kiadására került sor.
 (3) A képviseleti felhatalmazás visszavonását kezdeményezheti a felelős szervezet vezetője, valamint a képviselő is.
 (4) A képviseleti felhatalmazás visszavonására a képviseleti felhatalmazást kiadó személy, ennek szolgálati elöljárója vagy
hivatali felettese jogosult.
 (5) A képviseleti felhatalmazás visszavonását haladéktalanul el kell juttatni a felelős szervezet vezetőjének, aki a képviselőt
erről haladéktalanul köteles tájékoztatni. 8. Záró rendelkezések 12. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
13. § Hatályát veszti a NATO együttműködésre kijelölt személyek tárgyalási felhatalmazásáról szóló 81/1999. (HK 1/2000.)
HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
15/2006. (MK 94.) GKM utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 65. §-ában foglaltak alapján – a
miniszterelnök jóváhagyásával – jelen utasítás mellékleteként a Gazdasági és
Közlekedési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát kiadom.
2. § (1) Ez az utasítás 2006. augusztus 1-jén lép hatályba.
(2) Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Gazdasági és
Közlekedési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/2005.
(XI. 16.) GKM utasítás, valamint az ennek módosítására kiadott 2/2006. (I. 31.),
5/2006. (III. 19.), 9/2006. (IV. 10.) és 13/2006. (VI. 8.) GKM utasítás.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési


text:
302/2016. (VIII. 31.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi XLII.  törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Kopcsik Károly büntetés-végrehajtási ezredest 2016. szeptember 8-ai
hatállyal büntetés-végrehajtási dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2016. augusztus 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
188/2016. (VI. 14.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/8408-2/2016. számú előterjesztésére – Trohimcsuk Viktória (névmódosítás
előtti neve: Trohimcsuk Viktórijá Ántonivná; születési hely, idő: Munkács [Szovjetunió], 1978. március 25.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. május 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2015. (VI. 15.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálatképes állapota megállapítása érdekében a befolyásoltság kiszűrése céljából elvégezhető vizsgálatok köréről és a vizsgálat végrehajtásának szabályairól.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 341.  §
(1)  bekezdés 10.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 21. § 4., 10., 21. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában rendvédelmi szerv
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv,
b) a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv,
c) a terrorizmust elhárító szerv,
d) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv,
e) a büntetés-végrehajtási szervezet, valamint
f ) a belügyminiszter irányítása alatt álló polgári nemzetbiztonsági szolgálatok.
2. § E rendelet alkalmazásában kábítószer a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvényben meghatározott
kábítószer és új pszichoaktív anyag.
2. Az alkoholos befolyásoltság vizsgálatának eszközei 3. § A rendvédelmi szerv hivatásos állományú (a  továbbiakban: hivatásos állomány) tagja esetében az  alkoholos
befolyásoltság vizsgálata kizárólag elektromos alkoholteszterrel (a továbbiakban: alkoholteszter), ennek hiányában
alkoholszondával vagy hiteles elektromos légalkoholmérő berendezéssel (a  továbbiakban: hiteles mérőeszköz)
hajtható végre.
3. Az alkoholteszter és az alkoholszonda alkalmazása 4. § (1) Az  alkoholos befolyásoltság vizsgálatát a  feltételezhetően alkoholfogyasztás okozta szolgálatképes állapot
– vélelmezhető – hiányának felismerését követő legrövidebb időn belül kell végrehajtani. Ennek érdekében
az  alkoholos befolyásoltság ellenőrzése megkezdésekor szóban lehetőség szerint nyilatkoztatni kell a  hivatásos
állomány vizsgálat alá vont tagját, hogy
a) mikor fogyasztott utoljára szeszes italt,
b) fogyasztott-e kábítószert vagy a központi idegrendszer működését befolyásoló gyógyszert, és ha igen, mikor.
(2) Alkoholteszter a mérési eredményt számszerűen kijelző úgynevezett „aktív” üzemmódban vagy a mérési eredményt
számszerűen ki nem jelző úgynevezett „passzív” üzemmódban alkalmazható. Ha az  alkoholteszterrel „passzív”
üzemmódban végzett mérés eredménye pozitív, a mérést „aktív” üzemmódban haladéktalanul meg kell ismételni.
(3) Az  alkoholteszter 0,10 mg/l légalkohol értéket meg nem haladó mérési eredménye orvosszakértői szempontból
nem értékelhető, ezért ilyen esetben további mintavételre csak akkor kerülhet sor, ha korábban a  hivatásos
állomány vizsgálat alá vont tagja a szeszesital fogyasztásának tényéről nyilatkozott.
(4) Ha az  alkoholteszterrel végzett mérés eredménye a  0,25 mg/l légalkohol értéket nem haladja meg, szóban
nyilatkoztatni kell a  hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagját, hogy tüdőbetegségben szenved-e, vagy van-e
testhőmérséklet emelkedése. Ha nem áll fenn a vér- és vizeletminta vétel esete, a hivatásos állomány vizsgálat alá
vont tagját nyilatkoztatni kell arról, hogy a mérési eredményt elfogadja-e. Ha a hivatásos állomány vizsgálat alá vont
tagja úgy nyilatkozik, hogy elfogadja, akkor az  előző nyilatkozatait és a  mérés eredményét az  1. melléklet szerinti
dokumentum (a  továbbiakban: Nyilatkozat) kitöltésével rögzíteni kell. A  Nyilatkozat rögzítését követően további
mintavételre intézkedni nem kell.
(5) Ha a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja a  (4) bekezdés szerinti mérési eredményt nem fogadja el, szóban
nyilatkoztatni kell arról, hogy hajlandó-e magát alávetni hiteles mérőeszközzel történő vizsgálatnak. Ha hivatásos
állomány vizsgálat alá vont tagja úgy nyilatkozik, hogy erre hajlandó, hiteles mérőeszközzel történő mérésre kell
intézkedni.
(6) Ha az  alkoholteszterrel végzett mérés eredménye a  0,25 mg/l légalkohol-értékeket meghaladja, a  hivatásos
állomány vizsgálat alá vont tagját szóban nyilatkoztatni kell arról, hogy hajlandó-e magát alávetni hiteles
mérőeszközzel történő vizsgálatnak, továbbá arról, hogy szenved-e tüdőbetegségben, vagy van-e testhőmérsékletemelkedése. Ha a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja hajlandó magát a vizsgálatnak alávetni, és nyilatkozata
szerint nem szenved tüdőbetegségben és nincs testhőmérséklet-emelkedése, hiteles mérőeszközzel történő
mérésre kell intézkedni.
(7) Ha az  alkoholszondával végzett ittasság ellenőrzés eredménye pozitív, a  hivatásos állomány vizsgálat alá vont
tagját szóban nyilatkoztatni kell arról, hogy szenved-e tüdőbetegségben vagy van-e testhőmérséklet emelkedése.
Ha a  hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja nyilatkozata szerint nem szenved tüdőbetegségben és nincs
testhőmérséklet emelkedése, a (6) bekezdés szerint kell eljárni.
(8) Alkoholteszterrel vagy alkoholszondával végzett ittasság ellenőrzés esetén az  ellenőrzés időpontját és a  mérés
számszerű eredményét, illetve az  elszíneződés mértékét a  vizsgálatról készült jegyzőkönyvben minden esetben
rögzíteni kell.
(9) Eseti jelleggel szúrópróbaszerűen is ellenőrizhető a hivatásos állomány tagjának szolgálatképes állapota.
4. A hiteles mérőeszköz alkalmazása 5. § (1) A  hiteles mérőeszközzel történő mérés végrehajtása előtt a  mérést végrehajtó köteles meggyőződni arról,
hogy az  eszköz alkalmas-e hiteles mérés végzésére, azaz a  mérőeszköz hitelesítése a  mérésügyről szóló törvény
végrehajtásáról szóló 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelet 13.  §-ában foglaltak szerint nem vesztette hatályát. Ha
a mérőeszköz nem minősül hitelesnek, azzal mérés nem hajtható végre.
(2) A  hiteles mérőeszközzel folytatott vizsgálat megkezdése előtt a  hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagját
a hiteles mérőeszközzel végzett vizsgálatról készült, a 2. mellékletben meghatározott jegyzőkönyv (a továbbiakban:
Jegyzőkönyv) megfelelő rovataiban nyilatkoztatni kell esetleges tüdőbetegségére, testhőmérséklet emelkedésére,
továbbá a vezetési képességre hátrányosan ható szer fogyasztására vonatkozóan.
(3) Ha a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja
a) a (2) bekezdésben foglaltakra vonatkozó nyilatkozat megtételét megtagadja,
b) nyilatkozata szerint tüdőbetegségben szenved,
c) úgy nyilatkozik, hogy testhőmérséklet emelkedése van, illetve
d) a szervezetében kábítószer, a  központi idegrendszer működését befolyásoló gyógyszer jelenléte
valószínűsíthető
a hiteles mérőeszközzel mérés nem hajtható végre, ezért vér- és vizeletminta vételre kell intézkedni.
 (4) A  hiteles mérőeszközzel – a  használati útmutatójában előírt módon – 15 perc különbséggel két mérést kell
elvégezni úgy, hogy az első mérés lehetőség szerint a szolgálatképes állapot vélelmezhető hiányának felismerésétől
számított 30 percen belül megtörténjen.
(5) A  hiteles mérőeszköz alkalmazása után a  vizsgálati eredményt mindkét mérés alkalmával két példányban
kell kinyomtatni, és azokat a  hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagjával alá kell íratni. A  Jegyzőkönyvet két
példányban kell felvenni. A  kinyomtatott vizsgálati eredmény és Jegyzőkönyv egyik példányát az  intézkedésről
készült jelentéshez kell csatolni. A  vizsgálati eredmény és a  Jegyzőkönyv másik példányát a  hivatásos állomány
vizsgálat alá vont tagjának át kell adni.
(6) A  mérés végrehajtásánál és a  Jegyzőkönyv felvételénél a  mérőeszköz kezelőjén kívül legalább egy, a  hivatásos
állomány vizsgálat alá vont tagja szolgálati elöljárójának jelen kell lennie, és a  Jegyzőkönyvet a  jelenlévők
mindegyikének alá kell írnia.
(7) A hiteles mérőeszköz eredményes alkalmazását követően – a 6. § (1) bekezdés d), f ) és g) pontja kivételével – vér- és
vizeletminta vételről intézkedni nem kell.
(8) Ha a hiteles mérőeszközzel végzett első mérés eredménye a 0,10 mg/l légalkohol értéket nem haladja meg, a 4. §
(3) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni.
5. Vér- és vizeletminta vétel 6. § (1) Az  alkoholfogyasztásra vonatkozó szakértői vizsgálathoz szükséges vérvételre és lehetőleg közel azonos időben
végzett vizeletminta vételre kell intézkedni, amelyet a  cselekményt követően a  legrövidebb időn belül végre kell
hajtani, ha a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja
a) az alkoholszondával, az alkoholteszterrel vagy a hiteles mérőeszközzel végzett ellenőrzést megtagadja,
b) olyan állapotban van, amely meggátolja az  alkoholszonda, az  alkoholteszter vagy a  hiteles mérőeszköz
eredményes alkalmazását,
c) nyilatkozata szerint tüdőbetegségben szenved vagy testhőmérséklet emelkedése van, és az  ittasság
ellenőrzés eredménye, illetve az  ittasság érzékelhető külső jegyei alapján a  szeszes ital fogyasztás gyanúja
fennáll,
d) az egészségi állapotára – így különösen tüdőbetegségére, testhőmérséklet emelkedés esetleges
fennállására – vonatkozó nyilatkozat megtételét vagy annak aláírását megtagadja,
e) hiteles mérőeszközzel történő első mérés foganatosítása a  szolgálatképes állapot vélelmezhető hiánya
felismerésének időpontjától számított 30 percen belül nem hajtható végre,
f ) a Jegyzőkönyv aláírását megtagadja,
g) a hiteles mérőeszköz mérési eredményét kétségbe vonja és véralkohol-vizsgálatot kér,
h) nyilatkozata vagy az  ez  irányú ellenőrzés eredménye alapján szervezetében a  kábítószer vagy a  központi
idegrendszer működését befolyásoló gyógyszer jelenléte valószínűsíthető, és az  ittasság ellenőrzés
eredménye, illetve az ittasság érzékelhető külső jegyei alapján a szeszes ital fogyasztás gyanúja is fennáll.
(2) Ha a  vizeletminta biztosítása nem lehetséges, kétszeri vérvételre kell intézkedni úgy, hogy a  második vérvételre
az első mintavételt követő 30–45 perc között kerüljön sor.
(3) A  vér- és vizeletvételre kizárólag az  erre a  célra rendszeresített, ép zárcímkével ellátott, bontatlan – a  mintavételi
eszközöket magába foglaló – egységdoboz alkalmazható. A mintavételi egységdoboz felnyitása és alkalmazása csak
a  hivatásos állomány mintavétellel érintett tagja, a  hivatásos állomány vizsgálatot foganatosító tagja, a  szolgálati
elöljáró és a mintát vevő orvos jelenlétében történhet.
(4) A  minta levételét az  egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai egészségi, pszichikai és fizikai
alkalmasságáról, közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, a  szolgálat-, illetve
keresőképtelenség megállapításáról, valamint az egészségügyi alapellátásról szóló 57/2009. (X. 30.) IRM–ÖM–PTNM
együttes rendelet 2. § c) pontja szerinti alapellátó orvos (a  továbbiakban: alapellátó orvos) végzi. Ha az alapellátó
orvos igénybe vétele akadályba ütközik, mintavétel érdekében a  szolgálatteljesítés helye szerint illetékes
egészségügyi szolgáltató (a továbbiakban: egészségügyi szolgáltató) ügyeletes orvosát kell igénybe venni.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározott esetben, ha a  mintavételt az  egészségügyi szolgáltató ügyeletes orvosa végzi,
akkor ennek költségét a rendvédelmi szerv téríti meg.
6. A kábítószer-fogyasztás okozta befolyásoltság vizsgálata során a biológiai mintavételt megalapozó
körülmények
7. § (1) A hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagjának kábítószer-fogyasztás okozta befolyásoltsága feltételezhető, ha
a) a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagján a kábítószer okozta bódult állapotra jellemző testi és pszichikai
tünetek észlelhetőek,
b) a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagján az  egyes kábítószerek fogyasztása okozta jellemző elvonási
tünetek észlelhetőek, vagy
c) a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja kimutatható időn belüli kábítószer-fogyasztásról nyilatkozik.
(2) A kábítószer-fogyasztás okozta befolyásoltság gyanúját erősíti, ha az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően
a) a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagjánál vagy közvetlen környezetében kábítószer gyanúját keltő
anyag,
b) a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagjánál vagy közvetlen környezetében az  egyes kábítószerek
élvezetéhez használatos eszköz, tárgy, vagy
c) a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagjánál a kábítószer-fogyasztás egyéb testi jelei (például tűszúrások
nyomai)
fedezhetőek fel. (3) A vizsgálat során tapasztaltakat összességükben kell megítélni. Mivel egyes testi és pszichikai tünetek előidézésére
egyéb állapotok – különösen fáradtság, esetleges betegség – is alkalmasak, illetve egyéb testi jelnek oka lehet
más beavatkozás – így különösen egészségügyi kezelés – is, ezért a  hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagját
mindezekre vonatkozóan nyilatkoztatni kell.
7. A kábítószer-fogyasztás okozta befolyásoltság vizsgálata során a biológiai mintavétel végrehajtása
8. § (1) Kábítószer-fogyasztás okozta befolyásoltság gyanúja esetén
a) ha az  a  7.  § (1)  bekezdés a)  alpontja alapján merül fel, vér- és vizeletminta vételére kell intézkedni
a rendszeresített „A kábítószeres befolyásoltság (élő személynél) megállapítására alkalmas vér- és vizeletvételi
– II. számú – egységdoboz” (a továbbiakban: II. számú egységdoboz),
b) ha az kizárólag a 7. § (1) bekezdés b) vagy c) pontja alapján merül fel, egyszeri vizeletvételre kell intézkedni
a rendszeresített „A kábítószer-fogyasztás (élő személynél) megállapítására alkalmas vizeletvételi – I. számú –
egységdoboz” (a továbbiakban: I. számú egységdoboz)
alkalmazásával.
 (2) Ha nyálminta előszűrésére alkalmas rendszeresített eszköz áll rendelkezésre, a hivatásos állomány vizsgálat alá vont
tagja általi kábítószer-fogyasztás okozta befolyásoltság gyanúja esetén őt nyálminta adására kell kötelezni. Ezen
gyanú hiányában viszont a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja a minta adására nem kötelezhető.
(3) A biológiai mintavétel alapját képező körülmények észlelését követő lehető legrövidebb időn belül kell végrehajtani
a mintavételezést.
(4) Ha az  I. és II. számú egységdoboz mintavételi eszközöket magába foglaló doboza címkével lezárt, akkor
a  mintavételezésre kizárólag olyan egységdoboz alkalmazható, amely bontatlan. A  mintavételi egységdoboz
felnyitása és alkalmazása csak a  hivatásos állomány mintavétellel érintett tagja, a  hivatásos állomány vizsgálatot
foganatosító tagja, a szolgálati elöljáró és a mintát vevő orvos jelenlétében történhet.
(5) A  minta levételét az  alapellátó orvos végzi. Ha az  alapellátó orvos igénybe vétele akadályba ütközik, mintavétel
érdekében az egészségügyi szolgáltató ügyeletes orvosát kell igénybe venni.
(6) A  vér- és vizeletvétel végrehajtását azzal egy időben az  I. és II. számú egységdobozban erre a  célra elhelyezett
jegyzőkönyvben is dokumentálni kell. A jegyzőkönyvet pontosan és hiánytalanul kell kitölteni, amely során ügyelni
kell arra, hogy az  időpontokra vonatkozó adatok 24 órás időbeosztás szerint kerüljenek rögzítésre. A  kábítószerfogyasztás okozta befolyásoltság bizonyíthatósága érdekében kiemelt figyelmet kell fordítani a  mintavételkor
fennálló klinikai tünetek orvos általi jegyzőkönyveztetésére is.
(7) Ha vizelet előszűrésére alkalmas rendszeresített eszköz áll rendelkezésre, el kell végezni a  vizeletminta előszűrő
vizsgálatát.
(8) A hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja a vizeletminta adását megelőzően nagy mennyiségű folyadékot nem
fogyaszthat.
(9) A mintavételezés után a minta hőmérsékletét, színét és kémhatását – az egységdoboz részét képező kémhatásmérő
tesztcsíkkal – a vételezés helyén ellenőrizni kell.
(10) A  vizeletminta adását a  hivatásos állomány vizsgálatot foganatosító – a  hivatásos állomány mintavétellel érintett
tagjával azonos nemű – tagjának az emberi méltóságot nem sértő módon figyelemmel kell kísérnie, amit úgy kell
végrehajtania, hogy a mintahamisítás lehetősége kizárható legyen.
8. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2015. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
2012. CXIV. törvény az állami vagyonnal összefüggő egyes rendelkezésekről.
1. Egyes állami ingatlanok tulajdonjogának ingyenes átruházása 1. § (1) Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy
az állam tulajdonában lévő Pécs, Apáca utca 4. szám alatti ingatlan (hrsz.: Pécs 18373) ingyenesen a Zirci Ciszterci
Apátság tulajdonába kerüljön oktatási, kulturális, szociális és hitéleti célokra, azzal a feltétellel, hogy a Zirci Ciszterci
Apátság az ingatlant terhelő kötelezettségeket teljes körűen átvállalja. A tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba
történő bejegyzésére alkalmas szerződést az állam nevében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. köti meg.
(2) Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy
az állam tulajdonában lévő Siófok, Deák Ferenc sétány 41. szám alatti ingatlan (hrsz.: Siófok, 7435) ingyenesen a Zirci
Ciszterci Apátság Familiare Társadalomszervező Központ tulajdonába kerüljön szociális, kulturális, oktatási és hitéleti
célokra. A tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést az állam nevében
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. köti meg.
(3) Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy
az állam tulajdonában lévő Budapest, III. ker. Dévai Bíró Mátyás tér 28. szám alatti ingatlan (hrsz.: 17654/2) ingyenesen
az Óbudai Evangélikus Egyházközség (Budapest, III. ker. Dévai Bíró Mátyás tér 1.) tulajdonába kerüljön hitéleti és
közösségi célokra. A tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést az állam
nevében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. köti meg.
(4) Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy
az állam tulajdonában lévő Budapest, XIII. ker. Kassák Lajos u. 22. szám alatti ingatlan (hrsz.: 28202/2) ingyenesen
az Angyalföldi Evangélikus Egyházközség (Budapest, XIII. ker. Kassák Lajos u. 22.) tulajdonába kerüljön hitéleti és
közösségi célokra. A tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést az állam
nevében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. köti meg.
(5) Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy
az állam tulajdonában lévő Budapest, XVIII. ker. Margó Tivadar utca (hrsz.: 150257) ingatlan ingyenesen
a Budapest-Szentlőrinci Mária Szeplőtelen Szíve Főplébánia (1187 Budapest, Batthyány u. 87/b.) tulajdonába kerüljön
hitéleti és közösségi célokra. A tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést
az állam nevében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. köti meg.
(6) Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy
az állam tulajdonában lévő Budapest, III. ker. Vendel utca 10. szám alatti ingatlan (hrsz.: 64681) ingyenesen
a Békásmegyeri Szent József Plébánia (1038 Budapest, Templom u. 18.) tulajdonába kerüljön hitéleti és közösségi
célokra. A tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést az állam nevében
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. köti meg.
(7) Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy
az állam tulajdonában lévő Visegrád, Fő utca 65. szám alatti ingatlan (hrsz.: 65) ingyenesen a visegrádi Keresztelő Szent
János Plébánia (2025 Visegrád, Fő u. 40.) tulajdonába kerüljön telekmegosztással (kápolna körüli terület) hitéleti és
közösségi célokra. A telekmegosztással kapcsolatos feladatokat az ingatlan tulajdonjogát megszerző Keresztelő Szent
János Plébánia készíti elő. A tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést
az állam nevében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. köti meg.
A törvényt az Országgyűlés a 2012. július 12-i ülésnapján fogadta el.
(8) Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy
az állam tulajdonában lévő Tatabánya, Május 1. park 5. szám alatti ingatlan (hrsz.: 2127) ingyenesen a Székesfehérvári
Egyházmegye (8000 Székesfehérvár, Városház tér 5.) tulajdonába kerüljön hitéleti és közösségi célokra.
A tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést az állam nevében a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. köti meg.
(9) Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy
az állam tulajdonában lévő Miskolc, I. kerület, Szentpéteri kapu 72–76. szám alatti ingatlan (hrsz.: 3086/14) ingyenesen
a Miskolci Apostoli Exarchátus (3526 Miskolc, Szeles u. 59.) tulajdonába kerüljön telekmegosztással hitéleti és
közösségi célokra. A telekmegosztással kapcsolatos feladatokat az ingatlan tulajdonjogát megszerző, Miskolci
Apostoli Exarchátus készíti elő. A tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést
az állam nevében a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet köti meg.
(10) Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy
az állam tulajdonában lévő Budapest, VIII. kerület, Bezerédi utca 17. szám alatti ingatlan (hrsz.: 34700) ingyenesen
a Lungo Drom Országos Cigány Érdekvédelmi és Polgári Szövetség (5000 Szolnok, Szapáry utca 19.) tulajdonába
kerüljön közösségi célokra. A tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést
az állam nevében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. köti meg.
(11) Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy
az állam tulajdonában lévő Budapest, XI. kerület, Tas vezér u. 13. szám alatti ingatlan (hrsz.: 4491/14) ingyenesen
a Magyarországi Református Egyház Zsinata (1146 Budapest, Abonyi u. 21.) tulajdonába kerüljön hitéleti és közösségi
célokra. A tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést az állam nevében
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. köti meg.
(12) Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy
az állam tulajdonában levő Budapest, XVIII. kerület, 665-ik utca 151167 helyrajzi számú ingatlan ingyenesen a Magyar
Unitárius Egyház Magyarországi Egyházkerülete (1055 Budapest, Nagy Ignác u. 2–4.) tulajdonába kerüljön hitéleti és
közösségi célokra. A tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést az állam
nevében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. köti meg.
(13) Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy
az állam tulajdonában levő Kisléta, Bogáti u. 5. szám alatti ingatlan (hrsz.: 407/2) 1/5 tulajdoni hányada ingyenesen
a Görög Katolikus Egyház (4325 Kisléta, Bogáti u. 3.) tulajdonába kerüljön hitéleti és közösségi célokra.
A tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést az állam nevében a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. köti meg.
2. A köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló
2009. évi CXXII. törvény módosítása
2. § (1) A köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló 2009. évi CXXII. törvény a következő
7. §-sal egészül ki:
„7. § (1) A cégbíróság nem alkalmazza a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló
törvény eltiltási jogkövetkezményét, ha
a) az államháztartás alrendszerébe tartozó szerv a gazdasági társaságban jogszabály rendelkezése alapján szerzett
legalább többségi befolyást, és a kényszertörlési eljárás megindítására okot adó körülmény a tulajdonátszállás
időpontját megelőzően következett be, vagy
b) a kényszertörlési eljárás megindítására okot adó körülmény azért következett be, mert az államháztartás
alrendszerébe tartozó szervnek – mint a legalább többségi befolyással rendelkező tagnak (részvényesnek) –
jogszabály rendelkezései alapján vagy közjogi, nemzetközi jogi, vagy az alapvető közszolgáltatásokkal való ellátási
kötelezettségeire tekintettel nem volt lehetősége olyan tulajdonosi döntés meghozatalára, amellyel elháríthatta volna
a kényszertörlés megindítási okának bekövetkeztét.
(2) Az a gazdasági társaság, amelyben az államháztartás alrendszerébe tartozó szerv külön-külön vagy együttesen
számítva többségi befolyással rendelkezik, az állami adóhatósághoz kérelmet nyújthat be annak érdekében, hogy
az adószám megállapításának nincs akadálya az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.)
24/C. § (5) és (6) bekezdésében felsorolt okokon kívül akkor sem, ha az államháztartás alrendszerébe tartozó szervnek,
mint tulajdonosi joggyakorlónak közjogi, nemzetközi jogi vagy az alapvető közszolgáltatásokkal való ellátási
kötelezettségeire tekintettel nem volt lehetősége olyan tulajdonosi döntés meghozatalára, amellyel elháríthatta volna
a kényszertörlési eljárás megindítására alapot adó körülményt. Vezető tisztségviselő esetében az Art. 24/C. § (5) és
(6) bekezdésében és az e bekezdésben meghatározott okokon kívül az állami adóhatóság akkor állapíthatja meg, hogy
az adószám megállapításának nincs akadálya, ha a vezető tisztségviselő megbízására korábban vagy a bejegyzés alatt
álló gazdasági társaság esetében kifejezetten a fizetésképtelenséget elhárító intézkedések, illetve a reorganizáció
végrehajtása érdekében kerül sor.”
(2) A köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló 2009. évi CXXII. törvény 9. §-a
a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) E törvénynek az állami vagyonnal összefüggő egyes rendelkezésekről szóló 2012. évi CXIV. törvénnyel
(a továbbiakban: Mód.tv.) megállapított 7. §-át a Mód.tv. hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni
kell.”
3. A Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosítása
3. § (1) A Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény (a továbbiakban: MFB tv.) 5. § (5) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az (1) bekezdésben szereplő kezességek vállalására, beváltására, nyilvántartására és a hozzájuk kapcsolódó
adatszolgáltatási kötelezettségre az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényt, illetve annak felhatalmazása
alapján kiadott jogszabályokat – a (6) és (7) bekezdésben foglalt kivételekkel – kell alkalmazni.”
(2) Az MFB tv. 5. §-a a következő (6)–(7) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az MFB Zrt. (1) bekezdés a) pontja szerinti fizetési kötelezettségei biztosítékaként az e törvény alapján vállalt
jogszabályi állami kezességen túlmenően a hitelező további fedezet előírására nem köteles.
(7) Az (1) bekezdés a) pontja alapján vállalt jogszabályi állami kezességgel kapcsolatosan az állam kezességvállalási
díjat nem számol fel.”
4. A nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló 2011. évi CC. törvény módosítása
4. § (1) A nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló 2011. évi CC. törvény 1. § g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
„g) többségi befolyás: a nemzeti vagyonról szóló törvényben meghatározott fogalom,”
(2) A nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló 2011. évi CC. törvény 3. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) A szolgáltató az (1) bekezdés szerinti kötelezettségét
a) az állam 100%-os tulajdonában álló vagy
b) az állam 100%-os tulajdonában álló szervezet 100%-os tulajdonában álló,
a Kormány által kijelölt szervezet (a továbbiakban: nemzeti mobil fizetési szervezet) által működtetett országosan
egységes rendszer (a továbbiakban: nemzeti mobil fizetési rendszer) igénybevétele útján biztosítja.”
5. § Hatályát veszti a nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló 2011. évi CC. törvény 1. § a) pontja.
5. Az egyes törvényeknek és törvényi rendelkezéseknek a jogrendszer túlszabályozottságának
megszüntetése érdekében szükséges technikai deregulációjáról szóló 2012. évi LXXVI. törvény
módosítása
6. § A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvénynek az egyes törvényeknek és törvényi rendelkezéseknek a jogrendszer
túlszabályozottságának megszüntetése érdekében szükséges technikai deregulációjáról szóló 2012. évi
LXXVI. törvény 73. § (2) bekezdésével megállapított 35. §-a a „július” szövegrész helyett az „augusztus” szöveggel lép
hatályba.
6. A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény módosítása
7. § (1) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pontja a következő 35. alponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap
a Kormány, hogy)
„35. az Információs Hivatal állományának tagjai, járművei és magánútjai, valamint az általa üzemben tartott járművek
forgalomba helyezése és időszakos vizsgálata tekintetében az eltérő rendelkezéseket”
(rendeletben állapítsa meg.)
(2) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés m) pont mb) alpontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap
a közlekedésért felelős miniszterrel egyetértésben)
„mb) az egyes rendvédelmi szerveket irányító miniszter, hogy – az Információs Hivatal kivételével – a rendvédelmi
szervek állományának tagjai, járművei és magánútjai, valamint az általuk üzemben tartott járművek forgalomba
helyezése és időszakos vizsgálata tekintetében az eltérő rendelkezéseket,”
(rendeletben állapítsa meg.)
7. A Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító
Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény módosítása
8. § A Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló
1994. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 14. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„14. § (1) Az Eximbank és a Mehib Rt. ügyvezető szerve az igazgatóság, amely az igazgatóság elnökéből és további
igazgatósági tagokból áll.
(2) Az Eximbank igazgatósági tagja egyidejűleg a Mehib Rt. igazgatósági tagjává, a Mehib Rt. igazgatósági tagja
egyidejűleg az Eximbank igazgatósági tagjává jelölhető.”
9. § A Tv. 16. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„16. § (1) Az Eximbank és a Mehib Rt. munkaszervezeteinek élén vezérigazgató áll, akinek feladatait és hatáskörét
az igazgatóság határozza meg.
(2) A vezérigazgató felett a munkáltatói jogokat a miniszter gyakorolja.”
10. § A Tv. 17. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„17. § (1) Az Eximbank és a Mehib Rt. igazgatóságának elnökét, tagjait és a vezérigazgatót a miniszter nevezi ki és menti
fel.
(2) Az igazgatóság és a felügyelőbizottság tagjai, valamint a vezérigazgató pártban tisztséget nem viselhetnek, párt
nevében vagy érdekében nyilvános közszerepléssel járó tevékenységet nem folytathatnak.”
11. § A Tv. a következő 26/B. §-sal egészül ki:
„26/B. § (1) Az állami vagyonnal összefüggő egyes rendelkezésekről szóló 2012. évi CXIV. törvény (a továbbiakban:
Mód.tv.) hatálybalépését követő 30 napon belül a miniszter az e törvény a Mód.tv.-vel megállapított rendelkezéseinek
megfelelően módosítja az Eximbank és a Mehib Rt. alapító okiratát.
(2) A Mód.tv.-vel megállapított 14. § szerinti igazgatóságot első alkalommal a Mód.tv. hatálybalépését követő
30 napon belül kell a Mód.tv-vel megállapított 17. § szerint megválasztani, kinevezni.”
12. § A Tv.
a) 1. § (2) bekezdésében a „miniszter” szövegrész helyébe a „miniszter (a továbbiakban: miniszter)” szöveg,
b) 25. § (4) bekezdésében a „közgyűlés” szövegrész helyébe a „miniszter” szöveg
lép.
8. Záró rendelkezések 13. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2013. december 31-én hatályát veszti.
14. § A 4. § (2) bekezdése az Alaptörvény 38. cikk (2) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
29/2017. (IV. 10.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Egészségügyi Világszervezet között az Egészségügyi Világszervezet Európai Regionális Bizottságának 2017. szeptember 11–14. között Budapesten, Magyarországon tartandó 67. ülésszakának megszervezéséről szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és az  Egészségügyi Világszervezet között az  Egészségügyi Világszervezet
Európai Regionális Bizottságának 2017. szeptember 11–14. között Budapesten, Magyarországon tartandó
67. ülésszakának megszervezéséről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom az  emberi erőforrások miniszterét, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi
minisztert, hogy a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
110/2013. (III. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szászi Ádámot 2013. március 1. napjától
2016. február 29. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 20. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1817/2016. (XII. 20.) Korm. határozata a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. által végzett közfeladatok 2016. ellátásának maradéktalan biztosítása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. által végzett közfeladatok 2016. évi maradéktalan ellátása
érdekében 4900,0 millió forint biztosításával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti feladatok ellátásához szükséges
forrásnak a  XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím,
56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoporton történő rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  belügyminisztert, hogy az  1.  pont szerinti feladatok megvalósítása érdekében tegye meg a  szükséges
intézkedéseket.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2016. december 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
71/2015. (I. 28.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a kétoldalú politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett kimagasló tevékenysége
elismeréseként
Lounes Magramane, az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. december 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
54/2012. (VII. 27.) HM utasítása a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodás szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
28. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII.
31.) Korm. rendelet 30. §-ában foglaltakra – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben a következő
utasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. §
Az utasítás hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
valamint a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre (a
továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek),
b) a HM fejezeti kezelésű előirányzataira (a továbbiakban: előirányzatok)
terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazása szempontjából:
a) gazdálkodó szervezet: az 1. melléklet szerinti, az
egyes előirányzatokkal való gazdálkodásra átruházott hatáskörben feljogosított honvédelmi szervezetek,
b) szakmai felügyeletet ellátó személy: a gazdálkodó
szervezet HM SZMSZ szerinti hivatali felettese vagy szolgálati elöljárója.
3. § A gazdálkodó szervezetek feladataikat a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatallal (a továbbiakban: HM KPH)
mint a pénzügyi és számviteli feladatok központosított
végrehajtására kijelölt szervezettel együttműködésben
hajtják végre.
4. § (1) A rendelkezésre álló előirányzatok szabályszerű,
gazdaságos, hatékony és eredményes felhasználásáért a
szakmai felügyeletet ellátó személy felel, aki az éves beszámoló vagy a zárszámadás keretében – a gazdálkodó
szervezet által a kedvezményezett a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló HM rendelet (a továbbiakban: HM rendelet) szerinti beszámolója
alapján – az előirányzat felhasználásáról, a megvalósított
szakmai célokról, a nevesített feladatok végrehajtásáról és
az előirányzat-maradványról összeállított beszámolót jóváhagyja.
(2) A HM rendelet szerinti beszámolót a gazdálkodó
szervezet szakmai és pénzügyi szempontból ellenőrzi.
5. § Az előirányzatok működtetéséhez kapcsolódó kincstári
számlavezetési és rendelkezésre állási díjak kifizetése a
HM KPH előirányzatai terhére történik.
6. § Az előirányzatok terhére nyújtott támogatások szakmai
összehangolása érdekében – az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. CLXXV. törvény 53. §-a
szerint – létrehozott monitoring rendszer részére történő
adatszolgáltatást a gazdálkodó szervezet végzi.
7. § A pályázat útján felhasználásra kerülő előirányzat esetében a HM rendelet alapján a pályázatok elbírálására létrehozott bizottság a pályázatok benyújtásának határidejét
követő 30. napig – a HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) egyidejű tájékoztatása mellett –
terjeszti fel javaslatát a kötelezettségvállaló részére, aki a
javaslatokat figyelembe véve 8 napon belül dönt a
támogatottak köréről és a támogatások összegéről.
2. Az előirányzatok tervezése, módosítása, beszámolás 8. §
(1) Az elemi költségvetési javaslatokat a gazdálkodó
szervezetek – a 8/1/5 Központilag kezelt lakástámogatási
előirányzatok tekintetében a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban: HM HVF) –
készítik el, és a tárgyév február 22-ig a HM KPH részére
megküldik. A HM KPH a javaslatokat számszakilag felülvizsgálja, intézkedik a szükséges korrekciók végrehajtására és a miniszter részére – szolgálati úton – jóváhagyásra
felterjeszti. A jóváhagyást követően a gazdálkodó szervezetek az éves költségvetésben meghatározott előirányzatok tárgyévben történő teljesítésével vagy felhasználásával összefüggésben – a (2) bekezdés szerinti kivétellel – az
előírt adatszolgáltatási és elszámolási kötelezettségek
tekintetében saját hatáskörben járnak el.
(2) A gazdálkodó szervezetek, a 8/1/5 Központilag kezelt lakástámogatási előirányzatok tekintetében a HM
HVF – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (4) bekezdésében és a
mindenkori központi költségvetésről szóló törvényben
foglaltakra tekintettel – az előirányzatok felhasználásával
kapcsolatos előirányzat-átcsoportosítási javaslataikat a
HM KPH részére küldik meg.
(3) A HM KPH
a) a (2) bekezdés szerinti javaslatokat felülvizsgálja és –
amennyiben a javaslat nem felel meg a jogszabályi, a közjogi szervezetszabályozó eszközök vagy a belső rendelkezések szerinti követelményeknek – intézkedik a hiányosságok megszüntetésére,
b) a felülvizsgált javaslatokat a miniszter részére – szolgálati úton – jóváhagyásra felterjeszti,
c) a jóváhagyott előirányzat-módosításokról a gazdálkodó szervezeteket, a 8/1/5 Központilag kezelt lakástámogatási előirányzatok tekintetében pedig a HM HVF-et tájékoztatja.
(4) A HM KPH
a) az előirányzatok teljesítéséről a gazdálkodó szerve
zetek – a 8/1/5 Központilag kezelt lakástámogatási előirányzatok tekintetében a HM HVF – adatszolgáltatása,
valamint a HM Költségvetési Gazdálkodási Információs
Rendszerben rögzített adatok alapján költségvetési beszámolót és zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatást állít össze,
b) a kötelezettségvállalással terhelt maradványt a gazdálkodó szervezetek – a 8/1/5 Központilag kezelt lakástámogatási előirányzatok tekintetében a HM HVF – által
megküldött beszámolók alapján felülvizsgálja és – szolgálati úton – a miniszter részére jóváhagyásra felterjeszti.
(5) A nonprofit korlátolt felelősségű társaságok éves
működéséről a HM HVF, az MH Szociálpolitikai Közalapítvány tekintetében a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) szöveges értékelést készít, melyet a zárszámadáshoz kapcsolódóan
meghatározásra kerülő időpontig a HM KPH részére
megküld.
(6) Előirányzat-maradványt terhelő kifizetés a tárgyévi
előirányzat terhére nem teljesíthető.
9. § (1) Az államháztartás szervezetei beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet előírásai alapján a társadalmi szervek, alapítványok és nonprofit korlátolt felelősségű társaságok részére előfinanszírozással nyújtott támogatásokat, átadott pénzeszközöket egyéb követelésként
kell nyilvántartani azok elszámolásáig.
(2) A követelés kivezetését az (1) bekezdés szerinti kedvezményezettek elszámolásának elfogadását követően, a
gazdálkodó szervezetek nyilatkozata alapján a HM KPH
hajtja végre.
3. Finanszírozási terv 10. § (1) A finanszírozási terveket a gazdálkodó szervezetek
– a 8/1/5 Központilag kezelt lakástámogatási előirányzatok tekintetében a HM HVF – adatszolgáltatása alapján a
HM KPH elektronikus úton nyújtja be a Magyar Államkincstárhoz (a továbbiakban: Kincstár).
(2) Az adatszolgáltatást a 2. melléklet szerinti tartalommal havonta, a tárgyhónapot megelőző hónap 18-áig kell
megküldeni a HM KPH részére.
(3) Az adatszolgáltatás tartalmazza a jóváhagyott éves
kiadási előirányzatot és annak módosításait, valamint az
annak forrásául szolgáló bevételeket, maradványokat és
támogatásokat negyedéves, havi és a tárgyhónap esetében
dekádonkénti bontásban.
(4) A kifizetési ütem tárgyhónapon belül csak részletes
indokolással módosítható, melyhez az adatszolgáltatást a
kiadás várható teljesítésének időpontját megelőző 12. napig kell megküldeni.
(5) A tárgyévre vonatkozó adatszolgáltatást a jóváhagyott előirányzat 100%-os teljesülését követően már nem
kell teljesíteni.
11. § (1) A finanszírozási tervet úgy kell elkészíteni, hogy az
a kötelezettségvállalási jogkör gyakorlásának és a likviditás biztosításának alapjául szolgáljon.
(2) A teljesítésarányos finanszírozás megvalósulása, valamint a rendelkezésre állási díj Kincstár általi felszámításának elkerülése érdekében biztosítani kell a tényleges
kifizetések terv szerinti teljesülését.
4. Kötelezettségvállalás 12. § A 8/1 Beruházás alcím előirányzatai terhére kötelezettséget a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) főigazgatója vagy az általa írásban kijelölt személy vállal.
13. § (1) A 8/2 Ágazati célelőirányzatok alcím előirányzatai
terhére
a) a 3/6 Társadalmi szervek pályázati támogatása jogcímen belül
aa) a kulturális és sporttevékenységgel kapcsolatos pályázatok tekintetében a HM parlamenti államtitkár,
ab) a katonai hagyományőrzéssel és hadisírgondozással
kapcsolatos pályázatok esetében a HM kabinetfőnök,
b) a 3/19 Társadalmi szervek támogatása jogcímen belül
ba) a Magyar Hadtudományi Társaság (a továbbiakban:
MHTT), a Magyar Atlanti Tanács (a továbbiakban: MAT)
és a Magyar Huszár és Katonai Hagyományőrző Szövetség
(a továbbiakban: MHKHSZ) vonatkozásában a HM KÁT,
bb) a Budapesti Honvéd Sportegyesület tekintetében a
miniszter,
bc) a ba) és bb) alpontban foglaltak kivételével, más civil szervezetek tekintetében a HM parlamenti államtitkár,
c) az 5 Nonprofit korlátolt felelősségű társaságok támogatása jogcímcsoport esetében a miniszter,
d) a 39 Alapítványok, közalapítványok támogatása jogcímcsoporton belül az MH Szociálpolitikai Közalapítvány
vonatkozásában a HM KÁT,
e) a 41 Nemzetközi egyezményekben előírt kötelezettségek alapján kötendő közoktatási megállapodás feladatai
jogcímcsoport esetében a HM KÁT
vállal kötelezettséget.
(2) A kötelezettségvállalási dokumentumban a szakmai,
műszaki teljesítés határidejét úgy kell megállapítani, hogy
a pénzügyi teljesítés határideje nem haladhatja meg a
tárgyévet követő év június 30-át.
(3) A gazdasági vezető az előirányzatok vonatkozásában a HM KPH főigazgatója.
14. § Az előirányzatok terhére az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 7. melléklet 17. pontja sze
rint történő kötelezettségvállalások elektronikus úton történő kincstári bejelentését – a 8/1 Beruházás alcím tekintetében a HM FHH-val együttműködve – a HM KPH végzi.
5. A pénzügyi ellenjegyzés, a teljesítésigazolás,
érvényesítés és utalványozás rendje
15. § A 8/1 Beruházás alcím előirányzatai esetében a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzése a gazdálkodó szervezetnél, a 8/2 Ágazati célelőirányzatok alcím esetében
pedig a HM KPH-n történik.
16. § (1) A kiadások teljesítésének és a bevételek beszedésének elrendelése előtt a gazdálkodó szervezetek okmányok
alapján ellenőrzik és szakmailag igazolják azok jogosságát, összegszerűségét és a szerződés teljesítését.
(2) A kiadás teljesítésének, a bevétel beszedésének vagy
elszámolásának érvényesített okmány alapján történő elrendelésének (a továbbiakban: utalványozás) érvényesítése a 8/1 Beruházás alcím előirányzatai tekintetében a gazdálkodó szervezetnél, a 8/2 Ágazati célelőirányzatok
költségvetési alcím esetében pedig a HM KPH-n történik.
(3) Az utalványozás jogszabály rendelkezése, illetve
nemzetközi szerződés vagy nemzetközi tagságból adódó
kötelezettség dokumentuma alapján is végrehajtható.
(4) A szakmai teljesítés igazolására, az érvényesítésre
és az utalványozásra, valamint könyvelés igazolására a
3. melléklet szerinti formanyomtatványt – utalványrendeletet – kell alkalmazni.
17. § A 18. §-ban foglaltak figyelembevételével az előirányzatok terhére történő utalványozást a gazdálkodó szervezet vezetője vagy a vonatkozó belső szabályzatban kijelölt
személy végzi.
18. § (1) A 8/2/40 Nemzetközi tagdíjak, tagdíj jellegű befizetések jogcímcsoport előirányzatait terhelő kifizetésekre
vonatkozó fizetési felszólításokat a HM KPH szakmai területét érintően saját hatáskörben, a szakmai kompetenciáját meghaladó esetekben az illetékes – szakmai felelős –
szervezetek bevonásával felülvizsgálja.
(2) Amennyiben a felszólításban szereplő összeg kifizetésének jogossága igazolt, a HM KPH főigazgatója:
a) 100 millió forintos összeghatárig a kifizetést elrendeli;
b) a kifizetésre vonatkozó javaslatát
ba) 200 millió forintos összeghatárig a HM védelem
gazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban:
HM VGHÁT) részére,
bb) 200 millió forint feletti kifizetés esetében – a HM
VGHÁT útján – a HM KÁT részére jóváhagyásra felterjeszti.
(3) A költségvetés tervezési időszakában még nem ismert év közben felmerülő új feladatokkal kapcsolatos fizetési kötelezettségek teljesítésének elrendelése a HM KÁT
hatáskörébe tartozik.
19. § (1) A kötelezettségvállalás, a teljesítésigazolás, az érvényesítés és az utalványozás rendjét a HM mint intézmény,
továbbá a gazdálkodó szervezetnek kijelölt HM hivatalok
vezetőinek az Ávr. 13. § (3) bekezdésében meghatározott
gazdálkodási intézkedése részletesen szabályozza.
(2) A HM FHH és a HM KPH gazdálkodási intézkedése
részletesen szabályozza a pénzügyi ellenjegyzés rendjét is.
(3) A HM mint intézmény vezetőjének gazdálkodási intézkedés tervezetét a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály állítja össze.
6. Ellenőrzés 20. § (1) Az előirányzatokkal való gazdálkodás
a) operatív belső kontrollrendszerét a gazdálkodó szer
vezetek és a HM mint intézmény vezetője alakítja ki és
működteti,
b) operatív belső kontrollrendszerének szabályozottságát, szabályszerűségét, gazdaságosságát, eredményességét és hatékonyságát a gazdálkodó szervezetek saját intézményi belső ellenőre, a HM mint intézmény esetében a
HM Belső Ellenőrzési Főosztály (a továbbiakban: HM
BEF) az éves ellenőrzési tervében ütemezve ellenőrzi.
(2) Az előirányzatok felhasználásának ellenőrzését a
HM BEF a HM éves fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzési terve alapján végzi.
7. Záró rendelkezések 21. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatokkal
történő gazdálkodás szabályairól szóló 107/2011. (IX. 30.)
HM utasítás.
Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
38/2008. (IX. 5.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a hadisírok rendezéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 309/2007. (XI. 15.) Korm. rendelet 2–3. §-ai hatálybalépéséről.
A 309/2007. (XI. 15.) Korm. rendelettel, a Magyar Közlöny 2007. november 15-ei számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság
Kormánya között a hadisírok rendezéséről szóló Megálla
podás 10. cikke szerint a Megállapodás a későbbi, a hatálybalépéshez szükséges belső követelmények teljesítését
igazoló értesítés kézhezvételével lép hatályba.
A Megállapodás 10. cikke szerinti értesítés kézhezvételére 2008. augusztus 11-én került sor.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 309/2007.
(XI. 15.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a hadisírok rendezéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 309/2007.
(XI. 15.) Korm. rendelet 2–3. §-ai 2008. augusztus 11-én,
azaz kettőezer-nyolc, augusztus tizenegyedikén hatályba
léptek.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter