text:
229/2006. (XI. 20.) Korm. rendelete a 2007. évre vonatkozó Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program módosított és új adatgyűjtéseiről.
A Kormány a statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Stt.) 8. § (6) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed a jogi személyekre, a jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezetekre, valamint a
gazdasági tevékenységet folytató természetes személyekre
azok gazdasági tevékenységére vonatkozóan.
2. § A rendelet 1. számú melléklete a módosított és az új közvetlen statisztikai adatgyűjtéseket, a 2. számú melléklete a
módosított és az új statisztikai célú adatátvételeket tartalmazza.
3. § A hivatalos statisztikai szolgálat szervei az Országos
Statisztikai Adatgyűjtési Programban (a továbbiakban:
OSAP) szereplő adatgyűjtéseik tekintetében az érintett
adatszolgáltatók statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségét 2006. december 15-éig honlapjukon közzéteszik.
4. § A hivatalos statisztikai szolgálathoz tartozó szervek az
OSAP végrehajtása érdekében jogosultak a hatósági, ellenőrzési és gazdasági tevékenységgel járó, továbbá a
nyilvános és közhitelű nyilvántartások vezetésével összefüggő adatgyűjtést végző szervtől a rendelkezésre álló
nem személyes adatokat egyedi azonosításra alkalmas módon átvenni. Ezeket a szerveket az OSAP-ban szereplő
adatgyűjtések tekintetében az Stt. 9. § (1) bekezdésben
foglalt feltételekkel adatátadási kötelezettség terheli.
5. § (1) Megszűnik a 2000. évre vonatkozó Országos Statisztikai Adatgyűjtési Programról szóló 154/1999. (X. 22.)
Korm. rendelettel elrendelt és a mellékletében foglalt
1052/00 Jelentés Budapest gázellátásáról, az 1055/00 Jelentés Budapest vízellátásáról, az 1057/00 Jelentés Budapest közvilágítási helyzetéről, az 1478/00 Járóbeteg szakellátás betegforgalmi kimutatása és az 1455/00 Műsorjelentés című,
a 2002. évre szóló Országos Statisztikai Adatgyűjtési
Programról szóló 198/2001. (X. 19.) Korm. rendelettel elrendelt és a mellékletében foglalt 1250/02 A természetes
vizekben történő halfogás, az 1894/02 A kalászos gabonák
terméseredménye az egyéni gazdaságoknál, valamint az
1946/02 Jelentés az ingatlan kulturális örökség védelméről
II. című,
a 2003. évre szóló Országos Statisztikai Adatgyűjtési
Programról és a 154/1999. (X. 22.) Korm. rendelet módosításáról szóló 227/2002. (XI. 7.) Korm. rendelettel
elrendelt és a mellékletében foglalt 1597/03 Külföldiek
közvetlen tőkebefektetései Magyarországon és az
1808/03 Rezidensek közvetlen tőkebefektetései külföldön című,
a 2004. évre szóló Országos Statisztikai Adatgyűjtési
Programról szóló 215/2003. (XII. 10.) Korm. rendelettel
elrendelt és a mellékletében foglalt 1053/04 Jelentés Budapest csatornahálózatáról, az 1056/04 Jelentés Budapest
távfűtés- és melegvízellátásáról, az 1947/04 Jelentés az ingatlan kulturális örökség védelméről III., a 2034/04 Adatszolgáltatás a vállalkozás munkavédelmi, illetve munkabaleseti helyzetéről bányakapitánysági területi illetékesség szerint, valamint a 2035/04 Adatszolgáltatás az ásványvagyon gazdálkodást jellemző fontosabb adatokról,
bányakapitánysági területi illetékesség szerint című,
a 2006. évre vonatkozó Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program módosított és új adatgyűjtéseiről szóló
247/2005. (XI. 14.) Korm. rendelettel elrendelt és a mellékletében foglalt 1505/06 Jelentés a kórházi ápolási esetekről, az 1512/06 Csoportos rehabilitációs foglalkoztatók
jelentése, az 1904/06 Az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Rt. saját és hozzárendelt vagyona, és az 1952/06
A Nemzeti Autópálya Rt. főbb pénzügyi adatai adatgyűjtés, illetve
a 2002. évre szóló Országos Statisztikai Adatgyűjtési
Programról szóló 198/2001. (X. 19.) Korm. rendelettel elrendelt és a mellékletében foglalt 1403/02 Adatszolgáltatás a magán-munkaközvetítési tevékenységről és az
1916/02 Adatszolgáltatás a munkaerő kölcsönzési tevékenységről című,
a 2006. évre vonatkozó Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program módosított és új adatgyűjtéseiről szóló
247/2005. (XI. 14.) Korm. rendelettel elrendelt és a mellékletében foglalt 2136/06 A Magyar Államvasutak Rt. állami garanciával felvett hiteleinek állománya és forgalma,
valamint a 2137/06 Az Állami Autópálya Kezelő Rt. főbb
pénzügyi adatai című
adatátvétel.
(2) Az (1) bekezdésben felsoroltak esetében a 2006. évre vonatkozó adatszolgáltatásokat még az adatgyűjtést, illetve adatátadást elrendelő kormányrendelet mellékletében foglaltaknak megfelelően kell teljesíteni.
(3) A 2005. évre szóló Országos Statisztikai Adatgyűjtési Programról szóló 303/2004. (XI. 2.) Korm. rendelettel elrendelt és a 247/2005. (XI. 14.) Korm. rendelet 4. mellékletével módosított 1972/05 Az információs
és kommunikációs technológiák állományának és felhasználásának minőségi mutatói című, adatgyűjtés
megszűnik, a 2006. évre vonatkozó adatszolgáltatást az
1840/07 Az információs és kommunikációs technológiák állományának minőségi és mennyiségi adatai adatlapon kell teljesíteni.
(4) A 2006. évre vonatkozó Országos Statisztikai
Adatgyűjtési Program módosított és új adatgyűjtéseiről
szóló 247/2005. (XI. 14.) Korm. rendelettel elrendelt és
a mellékletében foglalt az 1883/06 Éves egyszerűsített
gazdaságstatisztikai jelentés, építőipar, az 1885/06
Éves egyszerűsített gazdaságstatisztikai jelentés, jármű-, üzemanyag-kereskedelem, az 1887/06 Éves egyszerűsített gazdaságstatisztikai jelentés, mezőgazdaság
és szolgáltató ágazatok, az 1889/06 Éves egyszerűsített
gazdaságstatisztikai jelentés, pénzügyi tevékenység, az
1936/06 Éves egyszerűsített gazdaságstatisztikai jelentés, nagykereskedelem, az 1937/06 Éves egyszerűsített
gazdaságstatisztikai jelentés, kiskereskedelem megszűnik, a 2006. évre vonatkozó adatszolgáltatásokat az
1881/06 Éves egyszerűsített gazdaságstatisztikai jelentés című adatlapon kell teljesíteni.
6. § Ez a rendelet a 3. számú mellékletben felsorolt uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja, valamint azok
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
7. § A 2004. évre szóló Országos Statisztikai Adatgyűjtési
Programról szóló 215/2003. (XII. 10.) Korm. rendelet
5. számú mellékletének II. pontja helyébe az e kormányrendelet 4. számú mellékletében foglaltak lépnek.
8. § A 2002. évre szóló Országos Statisztikai Adatgyűjtési
Programról szóló 198/2001. (X. 19.) Korm. rendelet
2. számú mellékletének I. pontja az alábbi új 13. alponttal
egészül ki:
„13. A Bizottság 1503/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a rövid távú statisztikákról szóló 1165/98/EK
tanácsi rendelet végrehajtásáról és módosításáról a változók meghatározása, a változók listája és az adatok összeállítási gyakorisága tekintetében (1007/02)”
9. § A 2003. évre szóló Országos Statisztikai Adatgyűjtési Programról és a 154/1999. (X. 22.) Korm. rendelet
módosításáról szóló 227/2002. (XI. 7.) Korm. rendelet
4. számú mellékletének I. pontja az alábbi új 17. alponttal egészül ki:
„17. A Bizottság 1503/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a rövid távú statisztikákról szóló 1165/98/EK
tanácsi rendelet végrehajtásáról és módosításáról a változók meghatározása, a változók listája és az adatok összeállítási gyakorisága tekintetében (1081/03)”
10. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2007. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 3. § a rendelet kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
210/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Angyal Lászlót
a 2019. június 1. napjától 2022. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
443/2017. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Elek Lászlót
a 2017. december 1. napjától 2020. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
390/2017. (XII. 13.) Korm. rendelete az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékről és az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékről.
A Kormány a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés y) pontjában,
a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132.  § (1)  bekezdés c)  pontjában, valamint a  16.  §
tekintetében a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Szakterületek 1. § (1) Az  Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzék és az  Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzék
(a  továbbiakban együtt: névjegyzék) a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi
XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 103/A. § (1) bekezdése szerinti szakértők adatait tartalmazza.
(2) A szakértő névjegyzékenként legfeljebb két-két, a 2. § (1) bekezdése és a 3. § (1) bekezdése szerinti szakterületen
végezhet szakértői tevékenységet.
2. § (1) Az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzék szakterületei:
a) gyermekjóléti szolgáltatás,
b) bölcsődei ellátás,
c) gyermekek egyéb napközbeni ellátása,
d) gyermekek átmeneti gondozása,
e) nevelőszülői, helyettes szülői ellátás,
f ) gyermekotthoni ellátás,
g) területi gyermekvédelmi szakszolgáltatás,
h) javítóintézeti nevelés,
i) fogyatékos gyermekek nevelése-gondozása,
j) speciális és kettős ellátási szükségletű gyermekek ellátása,
k) gyermekek, illetve a gyámhatósági eljárásban érintett ügyfelek személyiségvizsgálata,
l) konfliktuskezelés,
m) gyermekvédelmi közvetítés (mediáció),
n) gyermekjóléti, gyermekvédelmi ellátórendszerek kialakítása, értékelése,
o) nyilvántartás,
p) az egyéni gondozás, nevelés szakmai-módszertani tervezése,
q) gyermekek vagyoni érdekvédelme és
r) gyermekvédelmi és gyámügyi igazgatás.
(2) Az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékben szereplő szakértő tevékenysége kiterjedhet különösen
a) az  (1)  bekezdés a)–j)  pontja szerinti szakterület esetében a  Gyvt. hatálya alá tartozó gyermekjóléti,
gyermekvédelmi ellátásokkal kapcsolatos pályázat értékelésére, a  pályázatot elbíráló bizottság
érdemi munkájában történő részvételre, az  elbírált pályázat megvalósításának figyelemmel kísérésére,
monitorozására, a pályázatban vállaltak végrehajtásának ellenőrzésére,
b) az  (1)  bekezdés n)  pontja szerinti szakterület esetében a  gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltatások,
intézmények minőségügyi rendszerével, illetve minőségbiztosításával kapcsolatos feladatok ellátására, illetve
a  gyermekvédelmi szolgáltatásokkal összefüggő elemzési, tervezési, fejlesztési feladatok ellátására, ennek
keretében tanácsadásra, valamint a  megyei gyermekvédelmi koncepció elkészítésében, felülvizsgálatában,
véleményezésében történő részvételre,
c) az  (1)  bekezdés r)  pontja szerinti szakterület esetében a  gyermekjóléti, gyermekvédelmi ellátást érintő
szolgáltatói nyilvántartásba történő bejegyzéssel összefüggő szakértői közreműködésre.
3. § (1) Az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzék szakterületei:
a) időskorúak szociális ellátása,
b) fogyatékos személyek szociális ellátása,
c) pszichiátriai betegek szociális ellátása,
d) szenvedélybetegek szociális ellátása,
e) hajléktalan személyek szociális ellátása,
f ) családsegítés,
g) szociális igazgatás,
h) fejlesztő foglalkoztatás,
i) rehabilitációs utógondozás,
j) szociális szolgáltatások tervezése, fejlesztése, szervezése, ideértve a  csoportmunkát, valamint
a szolgáltatástervezési koncepcióval kapcsolatos tanácsadás,
k) szociális minőségfejlesztési tanácsadás,
l) szakértői közreműködés a személyes gondoskodás igénybevételével kapcsolatos eljárásokban,
m) szakértői közreműködés a  fogyatékos személyek alapvizsgálatában, a  szociális intézményekben ellátott
személyek állapotának felülvizsgálatában és
n) szakértői közreműködés a komplex minősítési eljárásban.
(2) Az (1) bekezdés
a) h) pontja szerinti szakterület körébe
aa) az aktív korúak ellátásával összefüggő, a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi
III. törvény (a továbbiakban: Szt.) szabályozott közfoglalkoztatással,
ab) a szocioterápiás foglalkozások megszervezésével,
ac) a fejlesztő foglalkoztatás megszervezésével,
ad) a (3) bekezdés a) pontja szerinti tevékenységgel,
ae) a helyi, kistérségi, regionális foglalkoztatási program elkészítésével
kapcsolatos;
b) l)  pontja szerinti szakterület körébe a  gondozási szükséglet megállapítása során a  személyes gondoskodás
igénybevételével kapcsolatos eljárásokban közreműködő szakértőkre, szakértői szervekre vonatkozó
részletes szabályokról szóló 340/2007. (XII. 15.) Korm. rendelet szerinti;
c) m)  pontja szerinti szakterület körébe a  fogyatékos személyek alapvizsgálata és az  ellátottak állapotának
felülvizsgálata során a  fogyatékos személyek alapvizsgálatáról, a  rehabilitációs alkalmassági vizsgálatról,
továbbá a szociális intézményekben ellátott személyek állapotának felülvizsgálatáról szóló 92/2008. (IV. 23.)
Korm. rendelet szerinti;
d) n)  pontja szerinti szakterület körébe a  komplex minősítési eljárás során a  megváltozott munkaképességű
személyek ellátásaival kapcsolatos eljárási szabályokról szóló 327/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet szerinti
szociális szakértői feladatok ellátása tartozik.
 (3) Az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékben szereplő szakértő tevékenysége kiterjedhet különösen
a) az (1) bekezdés a)–f ) és i) pontja szerinti szakterület esetében az Szt. hatálya alá tartozó szociális ellátásokkal
kapcsolatos pályázat értékelésére, a  pályázatot elbíráló bizottság érdemi munkájában történő részvételre,
az  elbírált pályázat megvalósításának figyelemmel kísérésére, monitorozására, a  pályázatban vállaltak
végrehajtásának ellenőrzésére, a  szociális szolgáltatási tevékenységet végzők szakmai ellenőrzésére,
a szolgáltatás működésének ellenőrzésére,
b) az (1) bekezdés g) pontja szerinti szakterület esetében a szociális ellátást érintő szolgáltatói nyilvántartásba
történő bejegyzéssel összefüggő szakértői közreműködésre,
c) az  (1)  bekezdés j)  pontja szerinti szakterület esetében a  szociális szolgáltatásokkal összefüggő elemzési,
tervezési, fejlesztési feladatok ellátására, ennek keretében tanácsadásra, a  munkafolyamatok szakmai
vizsgálatára, illetve szolgáltatástervezési koncepció, valamint szociálpolitikai koncepció elkészítésében,
felülvizsgálatában történő részvételre,
d) az  (1)  bekezdés k)  pontja szerinti szakterület esetében a  szociális szolgáltatások, szociális intézmények
minőségügyi rendszerével, illetve minőségbiztosításával kapcsolatos feladatok ellátására.
2. A szakértői tevékenység megkezdésének és folytatásának feltételei
4. § (1) A  névjegyzék szerinti szakértői tevékenység megkezdésével kapcsolatos bejelentést Budapest Főváros
Kormányhivatalához (a továbbiakban: Hivatal) az 1. melléklet szerinti bejelentési adatlapon kell benyújtani.
(2) A bejelentéshez mellékelni kell a Gyvt. 103/A. § (2) bekezdés a) pontja szerinti
a) szakképesítési feltételek, valamint vezetőképzésre, szakvizsgára vonatkozó feltételek teljesítését tanúsító
okiratok másolatát, külföldi felsőoktatási intézmény által kiállított oklevél esetén annak hiteles magyar
fordítását, valamint a honosításáról szóló iratot,
b) két szakmai ajánlást és
c) a szakmai gyakorlat meglétét tanúsító igazolást, nyilatkozatot.
(3) Ha a bejelentés megfelel a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló
2009. évi LXXVI. törvényben (a továbbiakban: Szolgtv.), a Gyvt.-ben és az e rendeletben foglalt követelményeknek,
a Hivatal a szakértői tevékenység folytatását bejelentő személyt (a továbbiakban: bejelentő) felveszi a névjegyzékbe
és erről igazolás megküldésével értesíti.
(4) Ha a bejelentés nem felel meg a Szolgtv.-ben, a Gyvt.-ben és az e rendeletben foglalt követelményeknek, a Hivatal
a  Szolgtv. 23.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglaltak alkalmazásával visszaküldi a  bejelentő számára az  általa
mellékelt dokumentumokat.
(5) Ha a  bejelentés alapján folytatott ellenőrzési eljárás keretében a  Hivatal megállapította, hogy a  bejelentő nem
felel meg a  gyermekvédelmi vagy szociálpolitikai szakértői tevékenység folytatásához szükséges – a  Szolgtv.-ben,
a  Gyvt.-ben és az  e  rendeletben meghatározott – feltételeknek, ennek közlésével egyidejűleg visszaküldi számára
az általa mellékelt dokumentumokat.
5. § (1) A 2. melléklet határozza meg a bejelentő választott szakterülete tekintetében elfogadható
a) szakképesítéseket,
b) – a (2)–(4) bekezdés szerinti kivétellel – vezetőképzést vagy szakvizsgát és
c) szakmai gyakorlatot.
(2) A  vezetőképzéssel, szakvizsgával egyenértékű, ha a  bejelentő szakirányú tudományos fokozattal rendelkezik,
ideértve – az  egyetemi végzettséget igazoló doktori címek kivételével – a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi
CCIV. törvény 105. §-a és 106. §-a szerinti doktori címeket.
(3) A 2. § (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott szakterületek esetén, ha a bejelentő felsőfokú szakképesítéssel
rendelkezik, vezetőképzés, szakvizsga vagy tudományos fokozat megléte nem szükséges.
(4) A  3.  § (1)  bekezdés k)  pontjában meghatározott szakterület esetén vezetőképzés, szakvizsga megléte nem
szükséges.
(5) A  2.  § (1)  bekezdés l) és m)  pontja szerinti szakterület esetén a  bejelentéshez mellékelni kell a  2.  melléklet I. rész
12. és 13. pontjában meghatározott igazolást is.
6. § (1) A  szakmai gyakorlat időtartamába a  2.  melléklet szerinti szakképesítés megszerzését megelőző időszak nem
számítható be.
(2) A szakmai gyakorlat és a bejelentési adatlapon megjelölt szakterület között közvetlen kapcsolatnak kell fennállnia.
Közvetlen kapcsolatnak minősül
a) a  fenntartói, igazgatási feladatok, illetve a  gyermekjóléti, gyermekvédelmi, szociális szolgáltatás körében
felmerülő feladatok – ha a  választott szakterület adott ellátotti csoportot érint, akkor az  érintett ellátotti
csoporttal összefüggésben történő – ellátása,
b) a választott szakterületre vonatkozó szakmai, tudományos tevékenység.
 (3) A szakmai gyakorlat igazolható
a) a bejelentő foglalkoztatója vagy annak jogelődje által a szakmai gyakorlatról kiállított igazolással,
b) a foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt létesítő dokumentum vagy a munkaköri leírás másolatával, vagy
c) a bejelentőnek a szakmai gyakorlatról szóló nyilatkozatával, ha az a) és b) pontban foglaltak beszerzése nem
lehetséges. 7. § (1) A szakmai ajánlás tartalmi és formai követelményeit a 3. melléklet tartalmazza.
 (2) Szakmai ajánlást az adhat, aki
a) azon a szakterületen, amelyet a bejelentési adatlapon megjelöltek, a 2. melléklet szerinti, összesen legalább
nyolcéves szakmai gyakorlattal rendelkezik,
b) a  bejelentő felett nem gyakorol munkáltatói jogokat, illetve a  bejelentő nem gyakorol felette munkáltatói
jogokat, és
c) nem minősül a bejelentő Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti hozzátartozójának.
 (3) A 2. § (1) bekezdés l) és m) pontjában meghatározott szakterület esetében az egyik szakmai ajánlásnak a 2. melléklet
I. rész 12. és 13.  pontjában megjelölt programot minősíttető személytől vagy szervezet képviselőjétől kell
származnia.
3. A névjegyzék vezetése 8. § (1) A szakértő a névjegyzékben szereplő adataiban bekövetkezett változást haladéktalanul bejelenti a Hivatalnak.
 (2) A Hivatal a  névjegyzéken folyamatosan átvezeti a változásokat, és a Gyvt. 103/B.  § (3) bekezdése szerinti közhírré
tétel során a  naprakész adatokat teszi közhírré. A  Hivatal a  Szociális Ágazati Portálon közhírré teszi továbbá
a szakértői tevékenység szüneteltetésének és a névjegyzékből való törlésnek a tényét.
4. A szakértő képzése és működése 9. § (1) A  szakértő a  névjegyzékbe vételét követő egy éven belül egy alkalommal – a  szakértői tevékenységre való
felkészítés érdekében szervezett – 6 óra időtartamú jelenléti felkészítő képzésen köteles részt venni.
(2) A felkészítő képzés tartalma:
a) a gyermekvédelmi és szociálpolitikai szakértői tevékenység végzése során az egységes szemlélet és gyakorlat
kialakításához szükséges ismeretek átadása és
b) a  gyermekvédelmi és szociálpolitikai szakértői tevékenységhez kapcsolódó szakmai és etikai kérdések
áttekintése.
 (3) A  szakértő ötévenként legalább két alkalommal – a  szakértők szakmai konzultációja, tapasztalatcseréje, illetve
továbbképzése érdekében szervezett – 6 óra időtartamú jelenléti továbbképzésen köteles részt venni.
 (4) A továbbképzés tartalma:
a) a  szociális és gyermekvédelmi tárgyú jogszabályokban, szakmai szabályokban, eljárásrendekben, valamint
a szakértői tevékenység ellátására vonatkozó szabályokban bekövetkezett változások ismertetése,
b) a gyermekvédelmi és szociálpolitikai szakértői tevékenységgel kapcsolatos gyakorlat áttekintése, problémák
feltárása és megoldása és
c) a gyermekvédelmi és szociálpolitikai szakértői tevékenységet érintő fejlesztési irányok ismertetése.
 (5) A felkészítő képzés és a továbbképzés képzőhelyeit a miniszter jelöli ki.
 (6) A  képzőhely igazolást állít ki a  felkészítő képzésen és továbbképzésen való részvételről, amelynek másolati
példányát megküldi a Hivatal részére. 10. § A szakértő nem járhat el olyan ügyben, amelyben
a) az ügy valamely jogát vagy jogos érdekét közvetlenül érinti,
b) saját maga, hozzátartozója, foglalkoztatója, foglalkoztatottja vagy az  irányítása alatt álló személy érintett,
vagy
c) – az adott ügy összes körülményére tekintettel – nem várható el tőle az ügy tárgyilagos megítélése.
5. A szakértői tevékenység szüneteltetése 11. § (1) A  szakértő a  Hivatalnál kérheti szakértői tevékenységének legfeljebb három évre történő szüneteltetését
a  kezdőnap és az  időtartam megjelölésével. Visszamenőleges szüneteltetésnek nincs helye. A  szüneteltetés záró
időpontja a szüneteltetés alatt módosítható, de a szüneteltetés időtartama ez esetben sem haladhatja meg a három
évet.
(2) A szüneteltetés időtartama alatt a szakértő köteles részt venni a felkészítő képzésen és a továbbképzésen.
6. Törlés a névjegyzékből 12. § (1) A szakértőt a Szolgtv. 28. §-ában foglaltakon túl törölni kell a névjegyzékből, ha
a) elhunyt,
b) a felkészítő képzésen vagy továbbképzésen történő részvételi kötelezettségének nem tett eleget, vagy
c) a szakértői tevékenység végzéséhez jogszabályban előírt feltételek már nem állnak fenn.
(2) A szakértő kérelmére az általa megjelölt szakterületét a névjegyzékből törölni kell.
7. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
14. § (1) E  rendeletet a  2018. január 1-jén az  Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékről és az  Országos
Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékről szóló 25/2009. (XI. 13.) SZMM rendelet (a  továbbiakban: R.) alapján
a  szakértői tevékenység megkezdésének, folytatásának engedélyezése iránt folyamatban lévő ügyekben is
alkalmazni kell.
(2) A 2018. január 1-jén folyamatban lévő panaszeljárásokat az R. 10. és 11. §-a alapján kell lefolytatni azzal, hogy az R.
10. § (2) bekezdés c) pontja szerinti jogkövetkezmény helyett a névjegyzékből való törlést kell alkalmazni.
(3) A  2017. december 31-én az  R. alapján az  Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzéken és az  Országos
Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzéken szereplő szakértők az  Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékről
és az  Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékről szóló 390/2017. (XII. 13.) Korm. rendelet szerinti Országos
Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékbe, illetve Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékbe 2018. január
1-jén hivatalból felvételre kerülnek.
(4) A (3) bekezdésben foglaltak a 2017. december 31-én fennálló felkészítő képzésen és továbbképzésen való részvételi
kötelezettség teljesítésének határidejét nem érintik.
15. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
16. § Hatályát veszti az R. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1441/2011. (XII. 20.) Korm. határozata beruházási és beruházás tervezési költségek fedezetének biztosításához szükséges előirányzat átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
1. a) a Budapest, II. kerület, Labanc u. 57. szám alatti ingatlan-együttesen tervezett beruházás tervezési költségeinek
biztosítása érdekében a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet
XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Felhalmozás jellegű kiadások alcím, 3. Ingatlan-beruházások jogcímcsoport terhére,
a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Beruházás alcím, 4. Közbiztonsági
beruházások jogcímcsoport 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport 4. Központi beruházások kiemelt
előirányzat javára 20 millió forint,
b) a Szigetszentmiklósi Rendőrkapitányság korszerűsítési és bővítési munkái tervezési költségeinek biztosítása
érdekében a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet
XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Felhalmozás jellegű kiadások alcím, 3. Ingatlan-beruházások jogcímcsoport terhére,
a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím, 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport, 2. Felújítás
kiemelt előirányzat javára 10 millió forint
1. melléklet szerinti;
2. a Szépművészeti Múzeum vagyonkezelésében lévő Budapest XIV. kerület, Dózsa György út 41. szám alatti és
a Budapest III. kerület, Óbudai rakpart (Szentlélek tér 1.) alatti ingatlanokon meg valósuló felújítások és az ezzel
kapcsolatban felmerülő rekonstrukciós munkák fedezetének biztosítása érdekében a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XLIII. fejezet Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és
kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozás jellegű kiadások alcím,
3. Ingatlan-beruházások jogcímcsoport terhére, a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 11. Közgyűjtemények
cím, 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport, 2. Felújítás kiemelt előirányzat javára 69,3 millió forint
2. melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
451/2017. (XII. 27.) Korm. rendelete a gyógyászati segédeszközök társadalombiztosítási támogatásba való befogadásának, valamint a támogatás megváltoztatásának szabályairól.
A Kormány a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83.  § (2j)  bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján,
az 5. és 14.  § tekintetében a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint
a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény 77. § (1) bekezdés l) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 12. és 13.  § tekintetében a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint
a  gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény 77.  § (1)  bekezdés k)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. egyedi méretvétel alapján készített gyógyászati segédeszköz: meghatározott személy gyógykezelése során
arra jogosult személy által a  gyógykezelés igényeinek megfelelően rendelt, a  beteg kizárólagos, egyedi
használatára szolgáló, különleges tervezési jellemzőkkel készült eszköz;
2. eszközalosztály: az MSZ EN ISO 9999 szabvány szerinti második szintű négyjegyű besorolási csoport;
 3. eszközcsoport: az MSZ EN ISO 9999 szabvány szerinti harmadik szintű hatjegyű besorolási csoport;
 4. eszközosztály: az MSZ EN ISO 9999 szabvány szerinti első szintű kétjegyű besorolási csoport;
 5. kihordási idő: az  az időtartam, amelyre meghatározott mennyiségű gyógyászati segédeszköz
támogatással rendelhető, vagy az  az időtartam, amelyre vonatkozóan a  rendelt eszköz árához a  Nemzeti
Egészségbiztosítási Alapkezelő (a továbbiakban: NEAK) támogatást állapít meg;
6. kollekció: a  gyógyászati segédeszközök társadalombiztosítási támogatásba történő befogadásáról,
támogatással történő rendeléséről, forgalmazásáról, javításáról és kölcsönzéséről szóló 14/2007.
(III. 14.) EüM rendelet (a  továbbiakban: EüMr.) 19. számú melléklete szerinti funkcionális csoportokba sorolt
eszközök esetében gyártói igazolás alapján azonos gyártó azonos termékcsaládhoz tartozó, cikkszámmal
beazonosítható, azonos árú modelljei;
7. követelményjegyzék: a  NEAK által összeállított jegyzék, mely az  adott funkcionális csoportban
ártámogatásban részesíthető gyógyászati segédeszközök
a) kémiai, fizikai és biológiai tulajdonságaira, összetételére,
b) kialakítására, funkcionalitására, funkcióstruktúrájára, műszaki-technológiai jellemzőire,
c) ergonómiai jellemzőire,
d) kiszerelésére, csomagolására, címkéjére, a csomagoláson feltüntetett információtartalmára és
e) teljesítményére, élettartamára, teljesítőképességére, energiaforrására
vonatkozó egészségbiztosítói követelményeket tartalmazza;
 8. méretváltozat: azonos termékcsaládba tartozó, már támogatott, egyszer használatos gyógyászati
segédeszköznek a metrikus paraméterekben eltérő változata;
 9. méretváltoztatás: a  közfinanszírozás alapjául elfogadott ár változatlansága mellett funkcionálisan
egyenértékű, azonos termékcsaládba tartozó eszközök metrikus paramétereikben kifejezhető változtatása;
10. referenciaösszeg: a referenciaeszköz árához tartozó nettó támogatási összeg.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl e  rendelet alkalmazása során a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól
szóló 1997. évi LXXXIII. törvényben, a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény
végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Ebtv. vhr.), a biztonságos és gazdaságos
gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a  gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló
2006. évi XCVIII. törvényben (a  továbbiakban: Gyftv.), az  orvostechnikai eszközökről szóló 4/2009. (III. 17.) EüM
rendeletben (a továbbiakban: R.), az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló 8/2003. (III. 13.) ESZCSM
rendeletben (a  továbbiakban: IVD-rendelet), az  EüMr.-ben és a  gyógyászati segédeszközök forgalmazásának,
javításának, kölcsönzésének szakmai követelményeiről szóló 7/2004. (XI. 23.) EüM rendeletben foglalt fogalommeghatározásokat kell figyelembe venni.
(3) A  gyógyászati segédeszköz társadalombiztosítási támogatásba való befogadása az  Ebtv. vhr.-ben meghatározott
támogatási módszerrel, valamint az  EüMr.-ben meghatározott alapelvek és szempontok figyelembevételével
történik.
2. § (1) A NEAK bármely – az EüMr. szerinti – funkcionális csoportra vonatkozóan követelményjegyzéket állíthat össze.
 (2) A követelményjegyzéket a NEAK a szakmai érdekképviseleti szervezeteknek előzetes véleményezésre megküldi.
 (3) A követelményjegyzéket a NEAK a honlapján elektronikus formában közzéteszi.
3. § (1) A Gyftv. 32. § (2) bekezdése szerinti kérelmet
a) az orvostechnikai eszköznek minősülő gyógyászati segédeszköz árához nyújtható támogatás megállapítására
és a támogatás mértékének módosítására az EüMr. 1. számú mellékletében,
b) az  önellenőrzésre szolgáló in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszköznek minősülő gyógyászati
segédeszköz árához nyújtható támogatás megállapítására és a támogatás mértékének módosítására az EüMr.
2. számú mellékletében,
c) a  nem orvostechnikai eszköznek minősülő gyógyászati segédeszköz árához nyújtható támogatás
megállapítására és a támogatás mértékének módosítására az EüMr. 3. számú mellékletében,
d) a  gyógyászati segédeszköz társadalombiztosítási támogatással történő közfinanszírozás alapjául
elfogadott áfa nélküli nettó kölcsönzési napidíjához nyújtott támogatás megállapítására az  EüMr. 4. számú
mellékletében,
e) az egyedi méretvétel alapján készített gyógyászati segédeszköz árához nyújtható támogatás megállapítására
és a támogatás mértékének módosítására az EüMr. 5. számú mellékletében
meghatározott adattartalommal, nyomtatott vagy elektronikus formában kell benyújtani. Nem elektronikus
kapcsolattartás keretében benyújtott kérelem esetén a  mellékletben meghatározott adatokat elektronikus
adathordozón kell benyújtani.
(2) Azoknak a  gyógyászati segédeszközöknek a  körét, amelyekhez nem lehet befogadás iránti kérelmet benyújtani,
az EüMr. 6. számú melléklete határozza meg.
(3) Nem lehet olyan áremelésre irányuló kérelmet benyújtani, ahol a  közfinanszírozás alapjául javasolt ár vagy
kölcsönzési napidíj a  referenciaeszköz közfinanszírozás alapjául szolgáló áránál a  funkcionális elvű fixcsoportba
(a továbbiakban: FFX-csoport) tartozó eszköz esetében 50%-kal, a rendeltetés szerinti fixcsoportba (a továbbiakban:
RFX-csoport) tartozó eszköz esetében 100%-kal magasabb.
(4) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez – a (10) bekezdésben foglalt kivétellel – csatolni kell a jogszabály szerinti kijelölt
szervezet igazolását
a) a Gyftv. 32. § (2) bekezdés a) pont aa)–ab) alpontja szerinti kérelem esetén
aa) az  eszköz használati útmutatójában megadott célra való alkalmasságról, a  kérelemben szereplő
eszközök tartósságáról, élettartamáról, valamint az  ISO kód meghatározásának megfelelőségéről
6 ISO karakterig,
ab) a funkcionális csoportba sorolás megfelelőségéről;
b) a  Gyftv. 32.  § (2)  bekezdés b)  pont bd)  alpontja szerinti kérelem esetén az  eszköz eredetivel való
azonosságáról;
c) a Gyftv. 32. § (2) bekezdés b) pont bh) alpontja szerinti kérelem esetén a méretre vonatkozó adatokon kívüli
paraméterekben való azonosságáról.
 (5) A (4) bekezdésben foglalt igazoláson túl a kérelemhez mellékelni kell
a) a  nem magyarországi gyártó által a  kérelmet benyújtó magyarországi forgalomba hozó részére kiállított
írásbeli meghatalmazást a kérelmezett eszközre vonatkozó gyártói képviseletre;
b) az eszköz típusának megfelelően az arról szóló nyilatkozatot, hogy
ba) a  tartós használatra szánt eszköznél a  kihordási időn belül a  kérelmező befogadáskor vállalja
a  folyamatos eszköz-, valamint a  működéséhez és használatához szükséges tartozék-, illetve
alkatrészellátást az igény keletkezését követő két munkanapon belül,
bb) a  kérelmező vállalja a  tartós használatra szánt azon eszköznél, amelyhez azonnali tartozék-,
illetve alkatrészellátást kell biztosítani, az  igény keletkezését követő hat órán belüli ellátást vagy
cserekészülék biztosítását,
bc) a  tartós használatra szánt, folyamatos szervizhátteret igénylő eszköznél az  eszköz gyártója
folyamatosan biztosítja az eszközök, illetve az eszközök működéséhez és használatához szükséges
tartozékok karbantartását, szervizét és a  fogyóalkatrész utánpótlását, továbbá az  arról szóló
nyilatkozatot, hogy mely szakszerviz jogosult a javítások elvégzésére,
bd) az  eszköz az  Európai Gazdasági Térségben (a  továbbiakban: EGT), illetve az  Európai Közösséggel
megkötött nemzetközi szerződés alapján az  EGT tagállamával azonos jogállást élvező államban
finanszírozott-e,
be) a  Gyftv. 32.  § (2)  bekezdés a)  pont ab)  alpontja esetében a  kérelmező kötelezettséget vállal
a  kölcsönzési tevékenységhez szükséges, a  gyógyászati segédeszközök forgalmazásának,
javításának, kölcsönzésének szakmai követelményeiről szóló miniszteri rendeletben foglalt feltételek
teljesítésére, valamint arra, hogy a  kölcsönzési tevékenység megkezdéséig az  erre vonatkozó
működési engedélyt a NEAK-hoz benyújtja;
c) a  tartós használatra szánt eszköz esetén elektronikus adathordozón az  eszköz legalább 1,5 megapixel
felbontású színes fényképét legalább öt különböző látószögből, valamint mozgókép módban az  eszköz
használatát bemutató ismertetőt;
d) a nem tartós használatra szánt eszköz esetén a c) pont szerinti ismertető helyett 10 darab termékmintát vagy
1 gyűjtő csomagolást;
e) az igazgatási szolgáltatási díj befizetéséről, illetve átutalásáról szóló igazolást;
f ) a  gyógyászati segédeszköz gyártójának vagy annak meghatalmazott képviselőjének arra vonatkozó
nyilatkozatát – az alkalmazott számítások egyidejű bemutatásával –, hogy az általa tett árajánlat kialakítása
során figyelembe vette, hogy a  fajlagos költségeket és üzleti kockázatot csökkenti a  termék támogatással
történő értékesítése;
g) a  gyógyászati segédeszközt egyedi méretvétel alapján gyártó arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy az  általa
tett termelői, importbeszerzési árajánlat kialakítása során az  egyidejűleg bemutatott műszaki-gazdasági
adatokon nyugvó, előre rögzített paramétereket alkalmazta;
h) a gyógyászati segédeszköz használati útmutatóját;
i) a  Gyftv. 32.  § (2)  bekezdés a)  pont aa) és ab)  alpontja, b)  pont ba) és bf )  alpontja szerinti kérelem esetén
az eszköz eredményességét és költséghatékonyságát igazoló dokumentációt;
j) a  kérelmezett eszköz használatban levő – az  EüMr. 1. és 4. számú melléklete esetében az  R. 1.  melléklet
A. rész II. fejezet 13.3. pontja, az EüMr. 2. számú melléklete esetében az IVD-rendelet 1. számú melléklet B. rész
13.4. pontja szerinti – címkéje másolatát, kivéve a Gyftv. 32. § (2) bekezdés b) pont bb), be) és bg) alpontjában
foglalt bejelentéseket, illetve b) pont bc) alpontja szerinti kérelmet;
k) az  eszköz CE jelölésének használatára való jogosultság alátámasztására a  regisztrációról szóló igazolást
magyar nyelven, az EüMr. 2. számú melléklete esetében az IVD-rendeletben előírt EK tanúsítványt;
l) az  EüMr. 1., az  EüMr. 2. és az  EüMr. 4. számú melléklete esetében magyarországi székhelyű gyártó vagy
meghatalmazott képviselő esetében az  OGYÉI-nél történt regisztrációról szóló igazolást, míg az  EGT-ben
székhellyel rendelkező gyártó vagy meghatalmazott képviselő esetében a székhely szerinti országban történt
regisztrációról szóló igazolást, ha az az R. vagy az IVD-rendelet szerint kötelező;
m) az  EüMr. 1–4. számú melléklete esetén az  EüMr. 1–4. számú melléklet 11.1.  pontja és az  EüMr. 5. számú
melléklete esetén az EüMr. 5. számú melléklet 10.1. pontja szerinti szakorvosi véleményt; és ha rendelkezésre
áll, az EüMr. 1–4. számú melléklete esetén az EüMr. 1–4. számú melléklet 10.1. pontja és az EüMr. 5. számú
melléklete esetén az EüMr. 5. számú melléklet 9.1. pontja szerinti tanulmányt;
n) ha rendelkezésre áll, az eszközre vonatkozó publikációk jegyzékét és az eszközre vonatkozó egyéb hazai vagy
külföldi referenciákat;
o) a  kérelmező nyilatkozatát a  nem kizárólag elektronikus kapcsolattartás útján benyújtott kérelmek esetén
a kérelemben foglaltak és az elektronikus adathordozón benyújtott adatok azonosságáról és hitelességéről.
(6) Ha az eszköz az  (5) bekezdés b) pont bd) alpontja szerinti esetben finanszírozott, meg kell jelölni tagállamonként
a finanszírozás módját, mértékét, illetve összegét.
(7) A  Gyftv. 32.  § (2)  bekezdés b)  pont ba) és bf )  alpontja szerinti kérelemhez csatolni kell – az  (5)  bekezdésben
foglaltakon túl – az eszköz áremelési kérelmét alátámasztó számításokat is.
(8) A  Gyftv. 32.  § (2)  bekezdés b)  pont bd) és bh)  alpontja szerinti kérelemhez csatolni kell – az  (5)  bekezdésben
foglaltakon túl – a változtatással érintett eszközre vonatkozó dokumentációt is.
(9) A funkcionális csoportokat a kérelemben az MSZ EN ISO 9999-2003. figyelembevételével kell meghatározni.
 (10) A Gyftv. 32. § (2) bekezdése szerinti kérelem egy gyógyászati segédeszközre vonatkozik, kivéve a méretváltoztatásra
vagy új méretváltozatra irányuló kérelmet, valamint az EüMr. 7. számú mellékletében foglalt eszközöket. Az EüMr.
7. számú mellékletében foglalt 2., 7., 8., 9. és 10. sorszámú csoportba sorolt gyógyászati segédeszközök esetén
a  kérelem az  adott sorszámú csoportba tartozó valamennyi gyógyászati segédeszközre és azok tartozékaira
vonatkozik. Az EüMr. 7. számú mellékletében foglalt 1., 3., 4., 5., 6., 11–20. sorszámú csoportokba sorolt gyógyászati
segédeszközök esetén egy kérelem egy gyógyászati segédeszközre és annak tartozékára vonatkozik.
(11) A Gyftv. 32. § (2) bekezdés b) pont
a) be) alpontja szerinti bejelentés esetén a bejelentéshez csatolni kell
aa) az  árcsökkentéssel érintett eszköz nevét és 13–15 jegyű ISO kódját, valamint a  bejelentés idején
érvényes, továbbá a bejelentés szerinti közfinanszírozás alapjául javasolt árat, illetve
ab) ha a bejelentő a NEAK szállítójegyzékében nem szerepel, a cégjegyzésre jogosult képviselő aláírási
címpéldányát;
b) bg) alpontja szerinti bejelentés esetén a bejelentéshez csatolni kell
ba) a törléssel érintett eszköz nevét és 13–15 jegyű ISO kódját, valamint a törlés rövid indoklását, illetve
bb) ha a kérelmező a NEAK szállítójegyzékében nem szerepel, a cégjegyzésre jogosult képviselő aláírási
címpéldányát.
 (12) Ha a  gyógyászati segédeszköz használati útmutatójában a  befogadást követően változás következik be,
a  módosított útmutatót a  módosítás pontos megjelölésével az  érintett gyógyászati segédeszköz gyártója vagy
annak meghatalmazott képviselője a NEAK-nak benyújtja.
(13) A  Gyftv. 32.  § (2)  bekezdés b)  pont bd)  alpontja alapján akkor nyújtható be kérelem, ha a  módosítás az  ár
változatlansága mellett egy eszköz azonosítási adataiban bekövetkezett változás, vagy az  EüMr. 19. számú
mellékletében felsorolt funkcionális csoportokba sorolt eszközök esetében azonos gyártó korábbi termékének
hasonló jellemzőkkel rendelkező, funkcionálisan egyenértékű új termékkel történő felváltása, továbbá a  kollekció
bővítése miatt szükséges.
(14) Kérelemre indult eljárásban nem fogadható be olyan gyógyászati segédeszköz, amely nem felel meg az  adott
gyógyászati segédeszközre vonatkozó követelményjegyzékben foglaltaknak.
4. § (1) A NEAK a Gyftv. 32. § (4) bekezdése szerinti kérelmekről teljes körű értékelést követően dönt.
 (2) A  NEAK a  Gyftv. 32.  § (4)  bekezdése szerinti eljárásokban szakértőként kirendeli az  OGYÉI-t a  kérelem
költséghatékonysági, egészség-gazdaságtani szempontú kritikai értékelésének elvégzése céljából.
 (3) A  (2)  bekezdés szerinti költséghatékonysági, egészség-gazdaságtani szempontú kritikai értékelést a  Gyftv. 34.  §
(2) bekezdése szerinti esetben ki kell terjeszteni a kérelemmel érintett megnyitandó új funkcionális csoportra is.
 (4) Az OGYÉI a kirendelés kézhezvételét követő 15 napon belül küldi meg szakvéleményét a NEAK-nak.
 (5) A  teljes körű értékelés részét képezi az  Egészségügyi Szakmai Kollégium érintett tagozatának szakvéleménye és
az OGYÉI szakvéleménye.
 (6) A Gyftv. 32. § (5) bekezdése szerinti egyszerűsített eljárásban nem kerül sor az (1)–(5) bekezdés szerinti teljes körű
értékelésre. 5. § (1) A  Gyftv. 32.  § (11)  bekezdésének megfelelően egyedi méretvétel alapján készített gyógyászati segédeszközök
gyártói az  EüMr. 5. számú melléklete szerinti csoportos kérelmet a  közösen meghatalmazott képviselőjük útján
nyújtják be a NEAK-hoz.
(2) A  NEAK a  meghatalmazott képviselő számára rendelkezésre bocsátja az  adott eszköz tekintetében érvényes
ártámogatási szerződéssel rendelkező gyártók jegyzékét, valamint azt a honlapján tájékoztató jelleggel közzéteszi.
(3) Az EüMr. 5. számú melléklete szerinti kérelemhez csatolni kell a 3. § (4), (5), (7) és (8) bekezdésében meghatározott
dokumentumokat.
6. § Nem fogadható be olyan gyógyászati segédeszköz, amelynek a forgalomba hozó által kérelmezett közfinanszírozás
alapjául szolgáló ára, közfinanszírozás alapjául szolgáló kölcsönzési napidíja
a) a  referenciaeszköz közfinanszírozás alapjául szolgáló áránál az  FFX-csoportba sorolandó eszköz esetében
50%-kal, az RFX-csoportba sorolandó eszköz esetében 100%-kal magasabb, vagy
b) a  NEAK által végzett nemzetközi ár-összehasonlítás alapján 40%-kal meghaladja ugyanazon eszköznek
– vagy a  vele mindenben azonos funkcionalitású, ugyanazon gyártó által előállított, de eltérő márkanevű
eszköznek – az  Európai Unió tagállamaiban és az  EGT-ről szóló megállapodásban részes más államokban
a  társadalombiztosítási támogatási rendszerbe befogadott, a  befogadási kérelem benyújtása napján
érvényes, a  Magyar Nemzeti Bank napi deviza középárfolyamán számított öt legalacsonyabb támogatás
alapjául szolgáló árú, kölcsönzési napidíjú eszköz árának, napidíjának számtani átlagát.
7. § (1) A  gyógyszerek társadalombiztosítási támogatásba történő befogadásának, a  befogadás és a  támogatás mértéke
megállapításának, valamint a  támogatás megváltoztatásának részletes szabályairól szóló kormányrendelet
szerinti Egészségügyi Technológia-Értékelő Bizottság (a  továbbiakban: TÉB) véleményezi a  kérelemhez
kapcsolódó csoportnyitás szükségességét és indokoltságát. A  Gyftv. 34.  § (2)  bekezdése szerinti esetben
az  eljárás felfüggesztését követően a  NEAK – a  csoportra vonatkozó, a  4.  § (5)  bekezdése szerinti teljes körű
értékelést követően – összehívja a  TÉB ülését. A  NEAK a  TÉB véleményének figyelembevételével javaslatot tesz
az egészségügyért felelős miniszter részére az új funkcionális csoport megnyitásával kapcsolatosan.
(2) A Gyftv. 34. § (4) bekezdése szerinti kezdeményezés tartalmazza
a) a TÉB véleményét a csoport megnyitására vonatkozóan,
b) a megnyitandó csoport tervezett ISO besorolását és pontos megnevezését,
c) a javasolt támogatás mértékét, az indikációt és az ahhoz tartozó esetleges további feltételeket,
d) a szakképesítési követelményeket és
e) a kihordási időt, a kihordási időre felírható mennyiséget.
8. § (1) A  NEAK a  Gyftv. 32/A.  §-a szerinti eljárásában felülvizsgálja azt a  gyógyászati segédeszközt, amely
az  Egészségbiztosítási Alap (a  továbbiakban: E. Alap) költségvetését az  alkalmazásával elérhető
egészségnyereséghez képest aránytalanul nagymértékben terheli. Az  E. Alap költségvetését aránytalanul
nagymértékben terhelő gyógyászati segédeszköznek minősül az  az eszköz, amelynek funkcionális csoportjára
a  tárgyévet megelőző évben kifizetett társadalombiztosítási támogatás összege meghaladta a  gyógyászati
segédeszköz támogatás tárgyévet megelőző évi előirányzatának 3%-át.
(2) A felülvizsgálat irányulhat a támogatott gyógyászati segédeszközök teljes körére, eszközosztályra, eszközalosztályra,
eszközcsoportra, rendeltetési csoportra, funkcionális csoportra, funkcionális alcsoportra, támogatási csoportra,
valamint meghatározott eszközre vagy eszközökre.
(3) A Gyftv. 32/A. §-a szerinti eljárás során a NEAK érvényesíti az eljárás megindulását legalább 1 hónappal megelőzően
a NEAK honlapján közzétett követelményjegyzékben foglaltakat.
(4) A  NEAK a  4.  § (5)  bekezdése szerinti teljes körű értékelést követően, a  TÉB véleményének ismeretében – új
funkcionális csoport megnyitásával vagy anélkül – javasolhatja egyes funkcionális csoportok megszüntetését
az egészségügyért felelős miniszternek.
(5) Ha a  befogadott gyógyászati segédeszköz gyártója vagy annak meghatalmazott képviselője a  támogatott eszköz
magyarországi forgalmazását meg kívánja szüntetni, szándékáról a  NEAK-ot legalább fél évvel a  forgalmazás
tervezett megszüntetése előtt köteles értesíteni.
9. § (1) A Gyftv. 32/A. §-a szerinti eljárásában a NEAK kizárja a támogatásból a gyógyászati segédeszközt, ha
a) a követelményjegyzékben foglalt követelményeknek nem felel meg, és a (4) bekezdés c) pontja szerint nem
sorolható át más funkcionális csoportba,
b) jogszabály az eszköz funkcionális csoportjának támogatását megszüntette,
c) az OGYÉI vagy a fogyasztóvédelmi hatóság az eszköz forgalmazását megtiltotta,
d) az eszköz gyártóját vagy meghatalmazott képviselőjét a támogatott gyógyászati segédeszközzel kapcsolatos
jogsértő kereskedelmi gyakorlat miatt az  arra jogosult hatóság egy éven belül két esetben végleges
döntésével elmarasztalta, vagy
e) a NEAK az eszköz forgalomba hozóját termékminta megküldésére vagy az eszköz megtekintésének lehetővé
tételére szólította fel, és a forgalomba hozó ennek ismételt felszólításra sem tett eleget.
(2) A  NEAK a  gyógyászati segédeszköz támogatásból való kizárását követően, ha az  eszköz referenciaeszköz volt,
az érintett támogatási csoportban megállapítja a referenciaeszközt.
(3) A  Gyftv. 32/A.  §-a szerinti eljárásában a  NEAK a  gyógyászati segédeszköz támogatási listán szereplő nevének
pontosításáról dönt, ha
a) több méretváltozatban forgalmazott eszköz esetében az  eszköz neve nem teszi lehetővé az  eszköz
egyértelmű beazonosítását,
b) az eszköz neve a betegek számára megtévesztő lehet, vagy
c) az eszköz neve olyan termékjellemzőkre utal, amelyekkel az eszköz nem rendelkezik.
(4) A Gyftv. 32/A. §-a szerinti eljárásában a NEAK a  támogatott gyógyászati segédeszközt más funkcionális csoportba
sorolja át, ha az eszköz
a) mérete, kapacitása alapján más funkcionális csoportba tartozik,
b) műszaki-technológiai jellemzői, funkcionalitása alapján más funkcionális csoportba tartozik, vagy
c) az  adott funkcionális csoportra megállapított követelményjegyzéknek nem felel meg, azonban más
funkcionális csoport követelményjegyzékének eleget tesz. (5) Ha a  NEAK a  felülvizsgálat eredményeként az  eszköz más funkcionális csoportba történő átsorolásáról dönt,
az  eszközt – a  Gyftv. 32/A.  § (4a)  bekezdése szerinti eset kivételével – a  közfinanszírozás alapjául szolgáló árának,
közfinanszírozás alapjául szolgáló kölcsönzési napidíjának változatlansága mellett sorolja át.
10. § (1) A Gyftv. 32/A. § (5) bekezdése szerinti fixesítési eljárás az Ebtv. vhr. 7/A–7/C. §-ában foglaltak figyelembevételével
az EüMr. 20. számú mellékletében meghatározottak szerint
a) RFX-csoportok megképzésére vagy újraképzésére, illetve
b) FFX-csoportok megképzésére vagy újraképzésére
irányulhat.
(2) A  fixesítési eljárást a  NEAK minden év április és október hónapjának 1. napján indítja meg. A  fixesítési eljárás
megindításáról a  NEAK értesíti az  eljárás által érintett gyógyászati segédeszközök forgalomba hozóit, valamint
a honlapján értesítést tesz közzé, megjelölve, hogy az eljárás mely támogatási csoportokat érinti.
(3) A  NEAK a  honlapján közzéteszi a  referenciaeszközöket, azok érvényes közfinanszírozás alapjául szolgáló árát,
közfinanszírozás alapjául szolgáló kölcsönzési napidíját (a  továbbiakban együtt: referenciaár), valamint az  adott
támogatási csoportba tartozó eszközök érvényes közfinanszírozás alapjául szolgáló árát, közfinanszírozás alapjául
szolgáló kölcsönzési napidíját és támogatási összegét.
(4) A  NEAK az  FFX-csoportokat – az  Ebtv. vhr. 7/A–7/C.  §-ában foglaltak figyelembevételével, az  EüMr. 21. számú
mellékletében meghatározott csoportok kivételével – kötelezően megképzi azokban a funkcionális csoportokban,
a) amelyekbe méretsorozatos vagy adaptív gyógyászati segédeszközök kerültek besorolásra,
b) amelyek legalább két befogadott eszközt tartalmaznak,
c) amelyekben a referenciaeszköz meghatározható, és az az adott funkcionális csoportban nem a legmagasabb
közfinanszírozás alapjául szolgáló árú, közfinanszírozás alapjául szolgáló kölcsönzési napidíjú eszköz,
d) amelyek darabszámban kifejezett összforgalma a fixesítési eljárás kezdőnapját közvetlenül megelőző hónap
kezdőnapját közvetlenül megelőző tizenkét hónapot vizsgálva meghaladta az 50 beteg számára egy év alatt
felírható maximális mennyiséget, és
e) amelyek nem kombinált kiszereléseket tartalmaznak.
 (5) A  NEAK közleményében értesíti az  eljárás által érintett gyógyászati segédeszközök forgalomba hozóit arról,
hogy a  naptári félév negyedik hónapjának utolsó munkanapjáig a  közfinanszírozás alapjául szolgáló ár vagy
közfinanszírozás alapjául szolgáló kölcsönzési napidíj csökkentésére irányuló bejelentést tehetnek.
(6) A  NEAK a  beérkezett árcsökkentési bejelentéseket és a  támogatott gyógyászati segédeszközök közfinanszírozás
alapjául szolgáló árait, közfinanszírozás alapjául szolgáló kölcsönzési napidíjait a  naptári félév ötödik hónapjának
1. napja után áttekinti. Ha a  NEAK megállapítja, hogy az  eljárás időtartama alatt beérkező ár- vagy
kölcsönzésinapidíj-csökkentési bejelentések (a  továbbiakban együtt: árcsökkentési bejelentés), az  eljárás
megindítását megelőzően befogadott új eszközök vagy az eljárás megindítását megelőzően megtett árcsökkentési
bejelentések a referenciaárnál legalább 5%-kal alacsonyabb közfinanszírozás alapjául szolgáló árat eredményeznek
oly módon, hogy bármely új eszköz vagy árcsökkentési bejelentésben foglalt eszköz esetében teljesülnek
a  referenciaeszköz-kiválasztás feltételei, az  adott naptári félév ötödik hónapjának utolsó munkanapjáig újraképzi
az adott támogatási csoportot.
(7) A NEAK a Gyftv. 32/A. §-a szerinti eljárást indít, ha a Gyftv. 32. § (2) bekezdés b) pont bg) alpontja szerinti bejelentés
referenciaeszközre vonatkozik. A NEAK az érintett támogatási csoportban megállapítja az Ebtv. vhr. 7/C. §-a szerinti
új referenciaeszközt, azzal, hogy a  referenciaeszköz-változás hatálybalépésének napja a  Gyftv. 32.  § (2)  bekezdés
b) pont bg) alpontja szerinti bejelentés alapján hozott döntésben meghatározott törlési dátummal azonos.
(8) A támogatási csoportnak a (6) és (7) bekezdés szerinti újraképzése során a NEAK meghatározza a referenciaeszközt,
a referenciaárat, a referenciaösszeget, a támogatási csoportba tartozó valamennyi további eszköz közfinanszírozás
alapjául szolgáló árához, közfinanszírozás alapjául szolgáló kölcsönzési napidíjához nyújtott támogatási összeget, és
ezt a naptári félév hatodik hónapjának 8. napjáig közzéteszi a honlapján.
(9) A  NEAK a  (8)  bekezdés szerinti közzététellel egyidejűleg felhívja az  adott támogatási csoportban lévő eszközök
forgalomba hozóit, hogy ha a (8) bekezdés szerinti eljárás eredményeként kialakult referenciaár mértékéig terjedően
árcsökkentési ajánlattal kívánnak élni, azt egy alkalommal, a (8) bekezdés szerinti közzétételt követő 5 napon belül
tehetik meg, azzal, hogy az ajánlat a (8) bekezdés szerinti eljárás során kialakult referenciaeszköz státuszát, valamint
a referenciaárat nem befolyásolja.
11. § (1) A fixesítési eljárásában a NEAK kizárhatja a támogatásból a gyógyászati segédeszközt, ha az eszköz
a) támogatási csoporton belüli forgalmi részesedése a  fixesítési eljárás naptári féléve második hónapjának
kezdőnapját közvetlenül megelőző tizenkét hónapot vizsgálva legalább hét egymást követő hónapban
az összes támogatási jogcímet együttesen figyelembe véve az elszámolt mennyiség tekintetében a 0,5%-ot
nem érte el, és befogadására az ezt megelőző időszakban került sor, vagy
b) adott támogatási csoportban meghatározott fix összegű támogatású, és közfinanszírozás alapjául szolgáló
ára, közfinanszírozás alapjául szolgáló kölcsönzési napidíja a  referenciaeszköz közfinanszírozás alapjául
szolgáló áránál az  Ebtv. vhr. 7/A.  §-a szerinti FFX-csoportba tartozó eszköz esetében legalább 50%-kal,
RFX-csoportba tartozó eszköz esetében legalább 100%-kal magasabb.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint kizárt gyógyászati segédeszköz a  kizárást követő egy évig ismételten nem fogadható be,
kivéve, ha a  forgalomba hozó a  termékre vonatkozóan olyan befogadási kérelmet nyújt be, amelyben a  javasolt
közfinanszírozás alapjául szolgáló ár, közfinanszírozás alapjául szolgáló kölcsönzési napidíj megegyezik az  adott
funkcionális csoport referenciaeszközének közfinanszírozás alapjául szolgáló árával, közfinanszírozás alapjául
szolgáló kölcsönzési napidíjával, vagy annál alacsonyabb.
(3) A (2) bekezdés szerinti befogadási kérelemről a NEAK gyorsított eljárásban dönt.
12. § (1) A  Gyftv. 32/B.  § (1)  bekezdése szerinti szállító-előminősítés – az  egyedi méretvétel alapján készített gyógyászati
segédeszközök gyártóinak kivételével – a  forgalomba hozó szállító-előminősítési kérelmére indul. A  kérelmet
a  NEAK által erre a  célra rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus űrlapon kell benyújtani. Az  általános
közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvényben meghatározottakon túl a  kérelem tartalmazza
a kapcsolattartó nevét és elérhetőségét, valamint a cégszerű aláírást.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szállító-előminősítési kérelemhez a forgalomba hozónak csatolnia kell
a) a számvitelről szóló törvény (a továbbiakban: Szvt.) szerinti kapcsolt vállalkozásainak felsorolását,
b) a  minőségirányítási rendszerre vonatkozó dokumentumokat, ha a  forgalomba hozó saját maga gyártási
tevékenységet folytat, és
c) a  javítási vagy szerviz hátterére vonatkozó dokumentumokat, ha a  forgalomba hozó tartós használati célú
eszközöket hoz forgalomba.
 (3) A szállító-előminősítés során a NEAK a szállító-előminősítési kérelem benyújtásának üzleti évére és az azt megelőző
három üzleti évre vonatkozóan vizsgálja a forgalomba hozó
a) tulajdonosi hátterét, az  egészségügyi technológiákkal kapcsolatban gyártási vagy kereskedelmi
tevékenységet végző, Szvt. szerinti kapcsolt vállalkozásait,
b) olyan köztartozásait, amelyek a kérelem benyújtásakor is fennállnak,
c) által működtetett minőségirányítási rendszert, ha a  forgalomba hozó saját maga gyártási tevékenységet
folytat, és
d) által biztosított javítási vagy szervizháttér meglétét, ha a forgalomba hozó tartós használati célú eszközöket
hoz forgalomba.
 (4) A szállító-előminősítés során az értékelés eredménye „Megfelelő” vagy „Nem megfelelő” lehet.
 (5) A  „minősített forgalomba hozó” minősítés megszerzéséhez a  szállító-előminősítési eljárás eredményeként
szerzett „Megfelelő” értékelés szükséges. A  „Megfelelő” értékeléssel rendelkező forgalomba hozókat a  NEAK
a  szállítójegyzékébe felveszi és szállítókóddal látja el. A  NEAK szállítójegyzékében szereplő forgalomba hozó
minősített forgalomba hozónak minősül.
(6) A NEAK „Nem megfelelő” értékeléssel látja el azt a forgalomba hozót, amely
a) olyan köztartozással rendelkezik, amely esedékességének időpontja 120 napnál régebben lejárt,
b) tulajdonosát vagy vezető tisztségviselőjét polgári ügyekben eljáró bíróság a  szállító-előminősítés üzleti
évében vagy az azt megelőző három üzleti évben gyógyászati segédeszköz forgalomba hozatalára irányuló
üzleti tevékenységével összefüggő okból jogerősen elmarasztalta,
c) gyártó esetében nem működtet tanúsított minőségirányítási rendszert, vagy
d) tartós használati célú eszközök forgalomba hozatala esetében nem rendelkezik javítási vagy szervizháttérrel,
vagy arra vonatkozóan harmadik féllel kötött érvényes szerződéssel.
 (7) A (6) bekezdésben foglaltak hiányában a NEAK „Megfelelő” értékeléssel látja el a forgalomba hozót.
 (8) A  „Nem megfelelő” értékelést szerzett forgalomba hozó újbóli szállító-előminősítési kérelmet legkorábban
a (6) bekezdés szerinti határozat véglegessé válásától számított egy év elteltével nyújthat be a NEAK-hoz.
(9) A  szállító-előminősítés során szerzett „Megfelelő” értékelés a  forgalomba hozó szállítójegyzékbe való felvételét
követő három évig hatályos, amely további hároméves időszakokra meghosszabbítható. A  szállító-előminősítés
hatályának lejáratát megelőzően legkésőbb 30 nappal a  NEAK hivatalból indított eljárás során felülvizsgálja
a szállító-előminősítést az értékelésnél figyelembe vett szempontok szerint. Ha a  forgalomba hozó a  felülvizsgálat
során „Nem megfelelő” értékelést kap, a NEAK a forgalomba hozót törli a szállítójegyzékből.
13. § (1) A minősített forgalomba hozó a NEAK részére haladéktalanul köteles bejelenteni
a) a szállítójegyzékben szereplő adataiban bekövetkezett változásokat,
b) a tulajdonosok, vezető tisztségviselők személyében bekövetkezett változásokat,
c) bármely általa forgalomba hozott gyógyászati segédeszköz forgalomba hozatali jogának más forgalomba
hozóhoz történő átkerülését,
d) bármely gyógyászati segédeszköz forgalomba hozatali jogának másik forgalomba hozótól történő átvételét
és
e) az ellene indult csődeljárást vagy felszámolási eljárást, vagy ha saját maga végelszámolást kezdeményez.
(2) Ha a  NEAK megállapítja, hogy a  minősített forgalomba hozó az  (1)  bekezdés szerinti kötelezettségének nem tett
eleget, felszólítja, hogy azt 15 napon belül pótolja.
(3) A NEAK a minősített forgalomba hozót kérelmére törli a szállítójegyzékből.
 (4) A NEAK hivatalból törli a szállítójegyzékből a minősített forgalomba hozót, ha
a) ellenőrzési tevékenysége során megállapítja, hogy a  minősített forgalomba hozó árubeszerzéseit vagy
az  általa forgalomba hozott eszközök továbbértékesítését számviteli bizonylatokkal igazoltan nem tudja
alátámasztani,
b) megállapítja, hogy az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a (2) bekezdés szerinti felszólítás ellenére sem
tett eleget,
c) a minősített forgalomba hozó végelszámolást kezdeményez, vagy
d) a  minősített forgalomba hozó tulajdonosát vagy vezető tisztségviselőjét polgári ügyekben eljáró bíróság
a  gyógyászati segédeszköz forgalomba hozatalára irányuló üzleti tevékenységével összefüggő okból
jogerősen elmarasztalta.
(5) A  szállítójegyzékből való törlés napja a  határozathozatalt követő 30. nap. A  szállítójegyzéket a  NEAK elektronikus
formában vezeti és a honlapján folyamatosan hozzáférhetővé teszi.
14. § (1) Az  egyedi méretvétel alapján készített gyógyászati segédeszközök gyártására és kiszolgálására vonatkozó
– az  EüMr. 16. számú mellékletében meghatározott – követelmények teljesítését az  OGYÉI ellenőrzi. Az  OGYÉI
a  megfelelőségről határozott időre – legfeljebb 5 évre – szóló határozatban dönt. Ez  a  rendelkezés vonatkozik
azon egyedi méretvétel alapján készített eszközök gyártóira is, akik nem maguk végzik az  általuk készített eszköz
kiszolgáltatását.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni azon egyedi méretvétel alapján készített gyógyászati
segédeszközök vonatkozásában, amelyek esetében a  forgalmazó (gyártó) a  gyártás megfelelőségét
az  orvostechnikai eszközt gyártók minőségirányítási rendszerét tanúsító szervezet eljárásának lefolytatását,
érvényben tartását igazoló minőségirányítási rendszer tanúsítvánnyal igazolja.
15. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
138/2010. (VII. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az Egyetemes Elektronikus Hírközlési Támogatási Kassza működésére,
felügyeletére, felhasználására, megszüntetésére és forrásaira vonatkozó részletes szabályokról szóló 134/2004. (IV. 29.)
Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése alkotmányellenes, ezért azt 2010. december 31. napjával megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó az Egyetemes Elektronikus Hírközlési Támogatási Kassza működésére, felügyeletére, felhasználására,
megszüntetésére és forrásaira vonatkozó részletes szabályokról szóló 134/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) módosításáról szóló 352/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rmód.) egésze
alkotmányellenességének megállapítását és keletkezésére visszaható hatályú megsemmisítését kérte
az Alkotmánybíróságtól utólagos normakontroll indítvány keretében. Az indítványozó úgy vélte, hogy az Rmód.
megalkotására törvényi felhatalmazás nélkül került sor, ugyanis az Rmód. az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi
C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 182. § (2) bekezdésének j) pontjától mint felhatalmazó rendelkezéstől, valamint
magától az R. tárgyi hatályától is lényegesen eltér. A támadott jogszabály a szolgáltatók számára olyan kötelezettséget
ír elő, mely a „szolgáltatók gazdálkodásába való lényeges beavatkozást eredményez”, és melyek „teljesítése jelentős és
indokolatlan költségekkel jár”. Hivatkozott arra is, hogy az Rmód. ellentétes „az azt előkészítő szakmai anyaggal is”
mivel egy hatástanulmány szerint az egyetemes szolgáltatások az egyetemes szolgáltatók számára indokolatlan
veszteségeket termelnek. Előadta, hogy az Rmód. kibocsátását nem előzte meg a tervezet közzététele és
az érdekeltekkel történő egyeztetése sem, valamint kellő felkészülési időt sem biztosított a módosítás, melyet
a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 27. § c) pontjával ellentétesnek vélt az indítványozó. Mindezek miatt
az indítványozó úgy vélte, hogy az Rmód. a jogalkotás rendjét sérti, ezért az Alkotmány 7. § (2) bekezdésével ellentétes.
Emellett arra is hivatkozott, hogy az Rmód. az Alkotmány 35. § (2) bekezdését is sérti, ugyanis az az Eht.-val mint
magasabb rendű jogszabállyal ellentétes. Ennek indokaként előadta, hogy az Eht. 117. §-a alapján az egyetemes
szolgáltatásokat a miniszter és a szolgáltató közötti szerződés alapján kell nyújtani, az Rmód. azonban ezzel
ellentétesen úgy szól, hogy erre a szolgáltató szerződés megkötése nélkül lenne köteles.
Az Alkotmánybíróság beszerezte a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter mint a Kormány elektronikus hírközlésért
felelős tagja véleményét.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezései:
„7. § (2) A jogalkotás rendjét törvény szabályozza, amelynek elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők
kétharmadának szavazata szükséges.”
„35. § (2) A Kormány a maga feladatkörében rendeleteket bocsát ki, és határozatokat hoz. Ezeket a miniszterelnök írja
alá. A Kormány rendelete és határozata törvénnyel nem lehet ellentétes. A Kormány rendeleteit a hivatalos lapban ki
kell hirdetni.”
2. Az R.-nek az indítvánnyal támadott és érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Kormány az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatóknak az egyetemes elektronikus hírközlési
szerződésben vagy e rendeletben megállapított kötelezettsége alapján nyújtott, egyetemes szolgáltatásból
adódó – az Eht. 121. § (1) bekezdése szerinti – pénzügyi terhei mérséklésére létrehozza az Egyetemes Elektronikus
Hírközlési Támogatási Kasszát (a továbbiakban: Kassza).
(2) Az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatásokat az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatók és
az elektronikus hírközlésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közötti egyetemes elektronikus hírközlési
szerződés alapján kell biztosítani. Az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatók nettó elkerülhető költségeit
a jogszabályoknak megfelelően a Kasszából kell biztosítani.
(3) Amennyiben az egyetemes elektronikus hírközlési szerződés bármilyen okból úgy szűnik meg, hogy az egyetemes
elektronikus hírközlési szolgáltatások új vagy módosított egyetemes elektronikus hírközlési szerződés alapján nem
biztosítottak, az egyetemes elektronikus hírközlési szerződés megszűnésekor kötelezett egyetemes szolgáltató az új
szerződés létrejöttéig, legfeljebb azonban egy évig köteles az egyetemes szolgáltatásokat a szerződés szerinti
változatlan feltételekkel biztosítani. Az egyetemes szolgáltatások nettó elkerülhető költségét a szerződés
megszűnésekor hatályos jogszabályok szerint kell biztosítani a Kasszából.”
III. Az indítvány megalapozott.
1. Az indítványozó ténylegesen csupán az Rmód. 1. § (3) bekezdését támadta [mely az R. 2. § (3) bekezdéseként
hatályosult], az Rmód. további rendelkezései tekintetében alkotmányossági aggályokat nem fogalmazott meg.
Ugyanakkor az Rmód. egészét annak 3. §-a a kihirdetését követő napon, tehát 2009. január 1. napján hatályon kívül
helyezte. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata, hogy nem a módosító rendelkezéseket hatályba léptető, hanem
a módosított rendelkezéseket magába foglaló (inkorporáló) jogszabály rendelkezéseit vizsgálja [8/2003. (III. 14.) AB
határozat, ABH 2003, 74, 81.], ezért az Alkotmánybíróság a vizsgálatot az R. 2. § (3) bekezdése, mint az indítvánnyal
érintett, hatályos rendelkezés tekintetében végezte el.
2. Az Alkotmánybíróság először azt vizsgálta meg, hogy a módosítás megalkotására volt-e a jogalkotónak törvényi
felhatalmazása.
Az Eht. 182. § (2) bekezdésének j) pontja értelmében felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy az elektronikus hírközlés
vonatkozásában az Egyetemes Elektronikus Hírközlési Támogatási Kassza (a továbbiakban: Kassza) létrehozására,
működésére, forrásaira, felügyeletére, felhasználására és megszüntetésére vonatkozó részletes szabályokat
rendelettel állapítsa meg.
Az Eht. 122. § (1) bekezdésével összhangban az R. 2. § (1) bekezdése alapján a Kassza feladata, hogy az egyetemes
elektronikus hírközlési szolgáltatóknak az egyetemes szolgáltatásból adódó pénzügyi terheit mérsékelje.
Az R. a Kassza szervezetére, kezelésére, számlavezetésére és pénzkezelésére, forrásaira, bevételeinek felhasználására,
működésére, költségvetésére, könyvvezetésére és beszámolási kötelezettségére, valamint megszűnésére, illetve
a Kasszából nyújtott támogatás igénybevételére, és a támogatás visszavonására vonatkozóan tartalmaz szabályokat.
Ennek megfelelően az R. tárgyi hatálya – az R. címének megfelelően – a Kassza működésére, felügyeletére,
felhasználására, megszüntetésére és forrásaira vonatkozó szabályokat tartalmazza.
Az indítványozó által támadott, az Rmód. által az R.-be iktatott szabály azonban nincs összhangban az R. tárgyi hatályát
megállapító törvényi felhatalmazó rendelkezéssel, ugyanis e bekezdés egy, az egyetemes elektronikus hírközlési
szerződés bármilyen okból történő megszűnésének esetére tartalmaz a szolgáltatókat terhelő kötelezettséget.
Ugyanis azt mondja ki, hogy az egyetemes elektronikus hírközlési szerződés megszűnésekor kötelezett egyetemes
szolgáltató az új szerződés létrejöttéig, legfeljebb azonban egy évig köteles az egyetemes szolgáltatásokat a szerződés
szerinti változatlan feltételekkel biztosítani.
Ez a szabály tehát nem a Kassza működéséről, hanem az egyetemes elektronikus hírközlési szerződés megszűnése
esetén fennmaradó szolgáltatási kötelezettségről rendelkezik. Mellékesen a támadott szabály tartalmazza ugyan,
hogy a további egyetemes szolgáltatások nettó elkerülhető költségét a szerződés megszűnésekor hatályos
jogszabályok szerint kell biztosítani a Kasszából, azonban a szabály lényegi tartalma a szerződés megszűnésének egyik
esetére ír elő a szolgáltató számára még egy évi szolgáltatásnyújtási kötelezettséget.
A Kassza működésére vonatkozó felhatalmazás azonban még kiterjesztően sem értelmezhető akképp, hogy abba
beletartozna az egyetemes elektronikus hírközlési szerződés megszűnésének esetére vonatkozó további szolgáltatási
kötelezettség előírása. Ezért az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a jogalkotó a felhatalmazó rendelkezés
kereteit túllépte, amikor a támadott jogszabályi rendelkezést megalkotta.
3. Emellett az Alkotmánybíróság azt is megvizsgálta, hogy a támadott rendelkezés ellentétes-e az indítványozó által
hivatkozott okból az Eht. szabályaival.
Az Eht. 119. § (1) bekezdése értelmében amennyiben az ország teljes területén valamely szolgáltatáselem nem érhető
el, a miniszter külön jogszabályban meghatározott eljárás keretében egyetemes szolgáltatót vagy szolgáltatókat jelöl
ki. Magáról a kijelölési eljárásról az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltató kijelölésére vonatkozó szabályokról
 szóló 3/2004. (III. 4.) IHM rendelet (a továbbiakban: IHMr.) szól. Tartalmazza az ajánlattevőkre vonatkozó szabályokat,
az ajánlati felhívást és annak tartalmát, az ajánlat benyújtását is. Az IHMr. 7. § (1) bekezdése szerint a miniszter
az ajánlati felhívásban foglalt feltételeknek megfelelő ajánlatot benyújtó ajánlattevőkkel, valamint a kötelezett
szolgáltatókkal egyetemes szolgáltatási szerződések megkötésére irányuló tárgyalásokat folytat. A kijelölt
szolgáltatóval az Eht. 120. § (1) bekezdése alapján a miniszter egyetemes szolgáltatási szerződést köt. A 7. §
(4) bekezdése alapján amennyiben a tárgyalások során a miniszter és az egyetemes szolgáltatónak kijelölt kötelezett
szolgáltató az egyetemes szolgáltatási szerződés valamely lényeges vagy a felek bármelyike által lényegesnek
minősített feltételében nem tudnak megállapodni, illetve a kijelölt kötelezett szolgáltató a tárgyalásokon a miniszter
felhívása ellenére nem vesz részt, a miniszter az Eht. 119. §-nak (1)–(2) bekezdése, a 120. §-ának (1) bekezdése, valamint
a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 206. §-ának (1) bekezdése alapján a bírósághoz fordul a szerződés
létrehozása és tartalmának megállapítása iránt.
Ez a szabályozás összhangban van az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/22/EK Irányelve
(Egyetemes szolgáltatási irányelv) 8. cikkének (2) bekezdésével. Eszerint amikor a tagállamok az államterület egy
részén vagy egészén egyetemes szolgáltatási kötelezettséggel rendelkezőként jelölnek ki vállalkozásokat, ezt
hatékony, tárgyilagos, átlátható és megkülönböztetéstől mentes kijelölési mechanizmus alkalmazásával teszik,
amelynek révén egyetlen vállalkozás sincs eleve kizárva a kijelölésből. Az ilyen kijelölési módszerek biztosítják, hogy
az egyetemes szolgáltatást költséghatékony módon nyújtsák.
A támadott rendelkezés azonban ezekkel a követelményekkel ellentétes. A határozott időre kötött szerződés lejártát
követően a szerződés megszűnik. Ennek megfelelően a fenti ajánlatkérést, a kijelölést és a szerződéskötési eljárást
a szolgáltatókkal ismételten le kell folytatni. Az Eht. szabályai alapján az ettől való eltérés nem megengedett.
A támadott rendelkezés viszont eltérő szabályozást tartalmaz, amikor a határozott idejű szerződés lejártát követően
a szolgáltatókat további legfeljebb egy évig a szerződéses kötelezettségek teljesítésére rendeletben kötelezi. Ennek
megfelelően az R. támadott szabálya az Eht.-val mint magasabb rendű jogszabállyal is ellentétes, ezért sérti
az Alkotmány 35. § (2) bekezdését is.
Így az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 43. § (4) bekezdése alapján
az alkotmányellenes jogszabályi rendelkezést – a jogbiztonságra való tekintettel – pro futuro hatállyal
az Alkotmánybíróság megsemmisítette. Ennek megfelelően a jogalkotónak megvan a lehetősége arra, hogy 2010.
december 31. napjáig a megsemmisített rendelkezés helyébe megfelelő alkotmányos szabályozást iktasson.
Mivel az Alkotmánybíróság a támadott rendelkezés alkotmányellenességét a fentiek alapján megállapította, ezért
az indítványban felhívott további éveket már nem vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság határozatának Magyar Közlönyben való közzétételét az Abtv. 41. §-a alapján rendelte el.
Budapest, 2010. július 5. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
336/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Péter Edit Erzsébetet 2017. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2018. (VII. 18.) ME rendelete a miniszterelnök feladat- és hatáskörét érintően a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyek meghatározásáról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 78. § (1a) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés 19. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában foglalkoztató szervezet
a) a Miniszterelnöki Kormányiroda,
b) a miniszterelnök által irányított, illetve felügyelt központi államigazgatási szerv,
c) a miniszterelnök által irányított vagy felügyelt, központi államigazgatási szervnek nem minősülő
költségvetési szerv. 2. § A foglalkoztató szervezettel a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.)
szerinti foglalkoztatási jogviszonyban (a  továbbiakban: foglalkoztatási jogviszony) vagy a  Polgári Törvénykönyvről
szóló 2013. évi V. törvény (a  továbbiakban: Ptk.) szerinti szerződéses jogviszonyban álló vagy ilyen jogviszonyt
létesíteni szándékozó személyek esetében a 3. §-ban, a 4. §-ban és az 1. mellékletben meghatározott
a) munkakör betöltésére irányuló foglalkoztatási jogviszony, illetve
b) feladat ellátására irányuló, a Ptk. szerinti szerződéses jogviszony
minősül az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak.
3. § A foglalkoztató szervezetnél
a) a gazdasági vezető,
b) a belső ellenőr,
c) az integritás tanácsadó,
d) a biztonsági vezető,
e) az informatikai vezető,
f ) a nemzetbiztonsági ellenőrzéssel kapcsolatban kijelölt biztonsági megbízott,
g) a titkos ügykezelő,
h) az elektronikus információs rendszer biztonságáért, üzemeltetéséért és fejlesztéséért felelős személy,
i) a rendszerbiztonsági felügyelő,
j) a rendszer-adminisztrátor,
k) a rejtjelfelügyelő és a rejtjelező
munkakör az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak minősül.
4. § A foglalkoztató szervezettel foglalkoztatási jogviszonyban vagy a  Ptk. szerinti szerződéses jogviszonyban álló
személy jogviszonya az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak minősül,
a) ha a  jogviszony a  foglalkoztató szervezet által meghatározott funkcionális jellegű, a  foglalkoztató szervezet
közhatalmi tevékenységét nem érintő feladat ellátására irányul, és a jogviszony betöltője a feladatellátásával
összefüggésben jogellenes befolyással vagy leplezett támadással fenyegetett,
b) ha a jogviszony betöltőjét külszolgálatra jelölik vagy helyezik ki.
5. § A foglalkoztató szervezetnél a  nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére jogosult kijelöli a  4.  § a)  pontja és
az Nbtv. 74. § i) pont io) alpontja szerinti jogviszonyt betöltők körét.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a Miniszterelnökséget vezető miniszter feladat- és hatáskörét érintően a nemzetbiztonsági ellenőrzés
alá eső személyek meghatározásáról szóló 19/2015. (IV. 10.) MvM rendelet 1. melléklet B) rész 3. pontja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1237/2018. (IV. 25.) Korm. határozata a Magyar Tejgazdasági Kísérleti Intézet Korlátolt Felelősségű Társaság és Magyar Kertészeti Szaporítóanyag Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság részére történő tőkeemeléshez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Mosonmagyaróváron tervezett új épületkomplexum megvalósítása érdekében a  Magyar
Tejgazdasági Kísérleti Intézet Korlátolt Felelősségű Társaság törzstőkéje 2  400  000  000  forint összegben pénzbeli
hozzájárulás útján megemelésre kerüljön;
2. egyetért azzal, hogy a  keleti exportpiacok bővítése és a  szaporítóanyag-előállítás kapacitásbővítése érdekében
a  Magyar Kertészeti Szaporítóanyag Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság törzstőkéje 200  000  000  forint
összegben pénzbeli hozzájárulás útján megemelésre kerüljön;
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a törzstőkeemelésekhez szükséges 2 600 000 000 forint
támogatás biztosításáról a  központi költségvetés XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet javára, az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2018. évben 1 400 000 000 forint,
b) a 2019. évben 1 200 000 000 forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: az a) alpont tekintetében 2018. június 30.
a b) alpont tekintetében 2019. évi központi költségvetés tervezése során
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján – intézkedjen a Magyar
Tejgazdasági Kísérleti Intézet Korlátolt Felelősségű Társaság 1.  pontban meghatározott törzstőkeemelésének
végrehajtására az alábbiak szerint:
a) I. részlet 1 200 000 000 forint,
b) II. részlet 1 200 000 000 forint;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében a 2018. évi forrás biztosítását követően azonnal
a b) alpont tekintetében 2019. február 28.
 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján – intézkedjen a Magyar
Kertészeti Szaporítóanyag Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság 2. pontban meghatározott törzstőkeemelésének
végrehajtására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2018. évi forrás biztosítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
79/2010. (III. 25.) Korm. rendelete az egészségügyi államigazgatási szerv eljárásában kiszabott egészségügyi bírság megfizetésének részletes szabályairól.
A Kormány az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 15. § (12) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az egészségügyi bírságot az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat azon regionális intézetének a Magyar
Államkincstárnál vezetett, az 1. melléklet szerinti előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell átutalással vagy
készpénzátutalással megfizetni, amelynek ille té kességi területén működő kistérségi intézet a bírságot kiszabta.
2. § Ez a rendelet 2010. április 1-jén lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
282/2009. (XII. 11.) Korm. rendelete a kiemelt térségi és megyei területrendezési tervek, valamint a településrendezési tervek készítése során az országos, a kiemelt térségi és a megyei övezetek területi érintettségével kapcsolatosan állásfoglalásra kötelezett államigazgatási szervek köréről és az eljárás részletes szabályairól.
A Kormány az Országos Területrendezési Tervről szóló 2003. évi XXVI. törvény 31. § a) pontjában, valamint a 9. § tekintetében
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés o), r) és v) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
1. § (1) A kiemelt térségi és megyei területrendezési terv (a továbbiakban együtt: területrendezési terv), valamint a megyei
területrendezési terv hatálya alá tartozó település településszerkezeti tervének és helyi építési szabályzatának
(a továbbiakban együtt: településrendezési terv) készítése vagy módosítása során az 1. mellékletben felsorolt térségi
övezetek kiterjedését az ott meghatározott államigazgatási szervek előzetes adatszolgáltatása alapján kell lehatárolni.
(2) A Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat
megállapításáról szóló törvény (a továbbiakban: Balaton-törvény) hatálya alá tartozó település településrendezési
tervének készítése vagy módosítása során a 2. mellékletben felsorolt térségi övezetek kiterjedését az ott
meghatározott államigazgatási szervek előzetes adatszolgáltatása alapján kell lehatárolni.
(3) A Budapesti Agglomeráció Területrendezési Tervéről szóló törvény (a továbbiakban: Agglomerációs törvény) hatálya
alá tartozó település településrendezési tervének készítése vagy módosítása során a 3. mellékletben felsorolt térségi
övezetek kiterjedését az ott meghatározott államigazgatási szervek előzetes adatszolgáltatása alapján kell lehatárolni.
2. § (1) Az 1. § szerint kijelölt előzetes adatszolgáltatásra kötelezett államigazgatási szerv az előzetes adatszolgáltatást
a kiemelt térségi területrendezési terv készítése vagy módosítása esetén a területrendezésért felelős miniszter vagy
a megyei önkormányzat, valamint a megyei területrendezési terv készítése vagy módosítása esetén a megyei
önkormányzat (a továbbiakban együtt: a területrendezési terv kidolgozásáért felelős szerv), illetve
a településrendezési terv készítése vagy módosítása esetén a települési önkormányzat megkeresése alapján teljesíti.
(2) A térségi övezet lehatárolására irányuló megkeresést postai úton, papír alapon kell megküldeni az államigazgatási
szerv részére.
3. § (1) A területrendezési terv készítése vagy módosítása során a területrendezési terv kidolgozásáért felelős szervnek
a térségi övezet lehatárolására irányuló megkeresése tartalmazza:
a) annak a térségi övezetnek a megjelölését, amelynek kiterjedésére vonatkozóan az előzetes adatszolgáltatást kéri,
b) a területrendezési terv módosítása esetén a módosítás célját,
c) a területrendezési terv módosítása esetén a hatályos területrendezési tervet elfogadó jogszabály megjelölését
és a hozzáférhetőségéről való tájékoztatást.
(2) A településrendezési terv készítése vagy módosítása esetén a települési önkormányzat a térségi övezet lehatárolására
vonatkozó előzetes adatszolgáltatás érdekében, az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény 9. § (2) bekezdésében meghatározott előzetes véleményezési eljárás keretében keresi meg az
államigazgatási szervet.
(3) Amennyiben az 1–3. mellékletben meghatározott államigazgatási szerv nem kerül bevonásra a (2) bekezdés szerinti
előzetes véleményezési eljárásba, a települési önkormányzat a térségi övezet lehatárolására vonatkozó előzetes
adatszolgáltatás érdekében az államigazgatási szervet az előzetes véleményezési eljárással egyidejűleg keresi meg.
(4) A településrendezési terv készítése vagy módosítása esetén a települési önkormányzatnak a térségi övezet
lehatárolására irányuló megkeresése tartalmazza:
a) annak a térségi övezetnek a megjelölését, amelynek kiterjedésére vonatkozóan az előzetes adatszolgáltatást kéri,
b) a településrendezési terv módosítása esetén a módosítás célját,
c) a településrendezési terv módosítása esetén a hatályos településszerkezeti tervről szóló határozat és a helyi
építési szabályzatot elfogadó rendelet megjelölését, valamint az azok hozzáférhetőségéről való tájékoztatást.
4. § (1) Az államigazgatási szerv a térségi övezet kiterjedéséről jogszabály, hatósági nyilvántartás alapján, ennek hiányában
– a területrendezési vagy településrendezési terv készítésénél vagy módosításánál felhasználható adattartalommal
rendelkező – egyéb nyilvántartás, ágazati koncepció vagy módszertannal megalapozott tanulmány figyelembevételével ad tájékoztatást.
(2) A területrendezési terv készítése vagy módosítása esetében a térségi övezet kiterjedésére vonatkozó előzetes
adatszolgáltatás tartalmazza:
a) az államigazgatási szerv megnevezését;
b) az (1) bekezdés szerinti dokumentumok megnevezését és az azok hozzáférhetőségéről szóló tájékoztatást;
c) a térségi övezet kiterjedésére vonatkozó tájékoztatást
ca) a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló törvény szerint a települések teljes közigazgatási
területével lehatárolandó térségi övezetek esetében a térségi övezettel érintett települések szöveges
felsorolását, vagy
cb) a térségi övezet tényleges kiterjedésének megfelelően történő lehatárolást az 1:50 000 alaptérképi
tartalmat hordozó, de legalább digitális alaptérképekhez (DTA) illeszthető pontossággal, digitális vagy
digitalizálható formában.
(3) A településrendezési terv készítése vagy módosítása esetében a térségi övezet kiterjedésére vonatkozó előzetes
adatszolgáltatás tartalmazza:
a) az államigazgatási szerv megnevezését;
b) az (1) bekezdés szerinti dokumentumok megnevezését és az azok hozzáférhetőségéről szóló tájékoztatást;
c) a térségi övezet kiterjedésére vonatkozó tájékoztatást helyrajzi számok felsorolásával, vagy tényleges
kiterjedésének megfelelő adattartalommal bíró – a földhivatali alaptérképhez illeszthető – térképi adatállománnyal, vagy a térségi övezettel érintett település megnevezésével.
5. § (1) A területrendezési terv készítése vagy módosítása esetén megkeresett államigazgatási szerv a megkeresés
kézhezvételétől számított 22 munkanapon belül adja ki a térségi övezet kiterjedésére vonatkozó előzetes
adatszolgáltatást. Az adatszolgáltatási határidő a megkeresésnek az államigazgatási szervhez történő megérkezését
követő napon kezdődik.
(2) A településrendezési terv készítése vagy módosítása esetén a megkeresett államigazgatási szerv a térségi övezet
kiterjedésére vonatkozó előzetes adatszolgáltatását a 3. § (2) bekezdésében meghatározott előzetes véleményezési
eljárás során, a 3. § (3) bekezdésében meghatározott esetben az előzetes véleményezési eljárással egyidejűleg,
15 munkanapon belül adja meg.
(3) Az előzetes adatszolgáltatást postai úton, elektronikus adathordozón kell az adatszolgáltatást kérő részére
megküldeni.
(4) Az államigazgatási szerv előzetes adatszolgáltatása térítésmentes. 6. § A területrendezési terv kidolgozásáért felelős szerv az államigazgatási szervek előzetes adatszolgáltatása alapján
lehatárolt térségi övezeteket a területfejlesztési koncepció, a területfejlesztési program és a területrendezési terv
tartalmi követelményeiről, valamint illeszkedésük, kidolgozásuk, egyeztetésük, elfogadásuk és közzétételük részletes
szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint egyezteti a véleményezésre jogosult szervekkel.
7. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1–6. §, a (3)–(4) bekezdés, a 8. § és az 1–3. melléklet az e rendelet kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(3) E rendeletet azon megyei területrendezési tervek készítésére vagy módosítására kell alkalmazni, amelyek esetében
a tervezésre irányuló szerződés a kiemelt térségi és megyei területrendezési tervek készítése során az országos,
a kiemelt térségi és a megyei övezetek területi érintettségével kapcsolatosan állásfoglalásra jogosult államigazgatási
szervek körének kijelöléséről szóló 38/2009. (II. 27.) Korm. rendelet hatálybalépését követően került megkötésre.
(4) E rendeletet azon településrendezési tervek készítése vagy módosítása esetén kell alkalmazni, amelyeknél a tervezésre
irányuló szerződést az e rendelet hatálybalépését követően kötötték meg.
(5) A 9. § az e rendelet kihirdetését követő második napon hatályát veszti.
(6) A (3)–(5) bekezdés és a 8. § 2010. december 31-én hatályát veszti. E bekezdés 2011. január 1-jén hatályát veszti.
8. § Hatályát veszti a kiemelt térségi és megyei területrendezési tervek készítése során az országos, a kiemelt térségi és
a megyei övezetek területi érintettségével kapcsolatosan állásfoglalásra jogosult államigazgatási szervek körének
kijelöléséről szóló 38/2009. (II. 27.) Korm. rendelet.
9. § (1) Az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Épkiv.) 41. §
(2) bekezdés felvezető szövegében a „(3) és (4) bekezdésben” szövegrész helyébe a „(3), (4) és (8) bekezdésben” szöveg
lép.
(2) Az Épkiv. 41. § (3) bekezdés felvezető szövege helyébe a következő rendelkezés lép:
„Az építtetői fedezetkezelő közreműködésére vonatkozó rendelkezéseket – a (9) bekezdésben foglaltak kivételével –
a 17. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott építési beruházások közül”
[a) a Közlekedés Operatív Program keretében megvalósuló beruházások esetén az e rendelet hatálybalépését követően,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó beruházások esetén a 2010. január 1-jét követően
megindított közbeszerzési eljárás tárgyát képező építési beruházás tekintetében kell alkalmazni.]
(3) Az Épkiv. 41. §-a a következő (8)–(9) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó
támogatások felhasználásának általános eljárási szabályairól szóló 16/2006. (XII. 28.) MeHVM–PM együttes rendelet
22. §-a szerinti minőségellenőrző eljárás hatálya alá tartozó beruházások esetében, ha a minőségellenőrző eljárás az
e rendelet hatálybalépését megelőzően kezdődött el, a tervezési és kivitelezési (építési) szerződésre az építőipari
kivitelezési tevékenységről, az építési naplóról és a kivitelezési dokumentáció tartalmáról szóló 290/2007. (X. 31.)
Korm. rendeletnek a minőségellenőrző eljárás megindításakor hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
(9) Az építtetői fedezetkezelő közreműködésére vonatkozó rendelkezéseket nem kell alkalmazni a Közlekedés Operatív
Program keretében megvalósuló azon beruházásoknál, amelyek esetében az Európai Regionális Fejlesztési Alapból,
az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának általános eljárási
szabályairól szóló 16/2006. (XII. 28.) MeHVM–PM együttes rendelet 22. §-a szerinti minőségellenőrző eljárás az
e rendelet hatálybalépését megelőzően kezdődött el.”
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1270/2019. (V. 8.) Korm. határozata a közigazgatási bíróságokról szóló 2018. CXXX. törvény hatálybalépésével összefüggő feladatok koordinációjáért felelős kormánybiztos kinevezéséről.
1. A Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010.  évi XLIII.  törvény 31.  § (1)  bekezdésében, a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény
12.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva 2019. május 9. napjától két  évre dr.  Bogdán Tibort
a közigazgatási bíróságokról szóló 2018. évi CXXX. törvény hatálybalépésével összefüggő feladatok koordinációjáért
felelős kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) figyelemmel kíséri a  Közigazgatási Felsőbíróság esztergomi elhelyezésével összefüggésben felmerülő,
szervezési és előkészítési feladatok végrehajtását, valamint kezdeményezi az  ezekkel kapcsolatos döntések
meghozatalát,
b) figyelemmel kíséri a közigazgatási bíróságok infrastruktúrájának megvalósításával összefüggő kormányzati és
koordinációs feladatok végrehajtását,
c) nyomon követi a  közigazgatási bíróságok önálló informatikai rendszerének megvalósításával összefüggő
kormányzati és koordinációs feladatok végrehajtását,
d) koordinálja az  Igazságügyi Minisztérium és az  Országos Bírósági Hivatal közötti, a  közigazgatási bíróságok
felállításával kapcsolatos egyeztetéseket,
e) elősegíti, nyomon követi és ellenőrzi az igazságügyért felelős miniszter közigazgatási bíróságok felállításával
kapcsolatban hozott szakpolitikai döntéseinek végrehajtását,
f ) elősegíti, nyomon követi és ellenőrzi az igazságügyért felelős miniszter igazgatási feladatait segítő szervezet
rendszer kialakítását,
g) elősegíti, nyomon követi és ellenőrzi a  közigazgatási bíróságokról szóló törvény hatálybalépéséről és
egyes átmeneti szabályokról szóló 2018.  évi CXXXI.  törvényben meghatározott véleményező bizottság
elhelyezésével és tevékenységének elősegítésével kapcsolatban hozott szakpolitikai döntések végrehajtását,
h) ellátja az  a)–g)  pontokban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében szükséges jogalkotással
kapcsolatos előkészítési feladatokat, kezdeményezi a jogalkotásra vonatkozó döntések meghozatalát.
3. A kormánybiztos feladatkörével összefüggésben
a) a tevékenységével érintett személyektől, szervezetektől adatokat, információkat kérhet,
b) a feladatellátásához kapcsolódó dokumentumokba – a  vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek
megfelelően – betekinthet,
c) az érintett állami szervek vezetői részére intézkedés megtételét javasolhatja.
4. A kormánybiztos tevékenységét az igazságügyért felelős miniszter irányítja.
 5. A kormánybiztos tevékenységét az  Igazságügyi Minisztériumban működő titkárság segíti, amelyet főosztályvezető
vezet.
 6. A kormánybiztos az  1.  pont szerinti feladatköre ellátásáért a  központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 31. § (2) bekezdése szerinti díjazásra és
juttatásokra jogosult.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök