text:
1171/2019. (IV. 1.) Korm. határozata a hazai vállalkozások külpiaci sikeressége érdekében szükséges exportfejlesztési intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország versenyképességének megőrzése, illetve annak további erősítése szempontjából
kiemelt fontosságú a hazai vállalkozások export részarányának növelése;
 2. elfogadja a  Nemzeti Exportstratégiát, és felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy annak kivonatát
a Kormány honlapján tegye közzé;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
3. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban meghatározott cél érdekében szükséges – különösen a  következő – nagy
növekedési potenciállal rendelkező szakágazatok és termékkörök exportjának kiemelt támogatása, különös
figyelemmel arra, hogy a  digitalizáció minden rendszert átható, átfogó jelenség, mind az  export árualap, mind
az exporttechnikák tekintetében kiemelt figyelmet érdemel:
a) az egészséggazdaság tekintetében az  orvosi diagnosztikai eszközök és berendezések, a  traumatológiai
implantátumok, a traumatológiai és radiológiai termékek, a biotechnológia, valamint a gyógyszergyártás,
b) az élelmiszergazdaság tekintetében, a hús- és baromfi termékek, valamint a zöldség-gyümölcs tartósítóipari
termékek,
c) az építésgazdaság tekintetében a mérnöki szolgáltatások és innovatív építőpari megoldások,
d) a mezőgazdaság tekintetében a mezőgazdasági szaporítóanyag, a mezőgépgyártás és az agrárinformatika,
e) a kreatívipar tekintetében a divat- és designtevékenység;
4. az 1. és a 3. pontban meghatározott célok érdekében
a) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszter és
a  pénzügyminiszter bevonásával dolgozza ki a  hazai vállalkozások külföldi beruházásainak támogatásával
kapcsolatos kormányzati támogatási eszközrendszer részleteit, és mérje fel annak forrásigényét, valamint
– a középtávú költségvetési keretekre figyelemmel – bevezethetőségének ütemezését,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter Határidő: 2019. június 30.
b) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával dolgozza ki a  hazai
vállalkozások export törekvéseit segítő nemzetközi fejlesztési koncepciót, és határozza meg annak
forrásigényét, valamint – a  középtávú költségvetési keretekre figyelemmel – bevezethetőségének
ütemezését,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. június 30. c) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával dolgozza ki a  hazai
vállalkozások exporthoz kapcsolódó költségeinek támogatását célzó finanszírozási konstrukciót,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. június 30. d) felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az agrárminiszterrel, az emberi erőforrások miniszterével és
az  innovációért és technológiáért felelős miniszterrel együttműködve vizsgálja meg a  külkereskedelemhez
kapcsolódó forgalomba hozatali engedélyeztetési, ellenőrzési és tanúsítási eljárások jogszabályi környezetét,
valamint hatósági gyakorlatot, és amennyiben szükséges, tegyen javaslatot azok egyszerűsítésére,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
agrárminiszter
emberi erőforrások minisztere
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. június 30.
e) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszterrel és
az  emberi erőforrások miniszterével együttműködve vizsgálja meg a  hazai felsőoktatási kapacitásokat azok
exportot támogató képességei szempontjából, és dolgozza ki a felsőoktatás és a hazai vállalkozások közötti
koordinált exportpiaci fellépés programját,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. szeptember 1.
f ) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszterrel
együttműködve vizsgálja meg a  hazai startup vállalkozások külpiaci bevezetését támogató inkubációs
program lehetséges helyszíneit, és mérje fel annak költségigényét, valamint a  középtávú költségvetési
keretekre figyelemmel bevezethetőségének ütemezését,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. szeptember 1.
g) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  agrárminiszterrel és az  innovációért és technológiáért
felelős miniszterrel együttműködve vizsgálja meg, hogy milyen eszközökkel segíthető a hazai vállalkozások
mintatermékeinek külpiacra juttatása, és mérje fel ennek költségvetési igényét, valamint a  középtávú
költségvetési keretekre figyelemmel bevezethetőségének ütemezését,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: 2019. június 30.
h) felhívja az  agrárminisztert, hogy a külgazdasági és külügyminiszterrel és az  innovációért és technológiáért
felelős miniszterrel együttműködve vizsgálja meg – hazánk mezőgazdasági szaporítóanyag, talajjavító szer,
agrárinnovációs és vízgazdálkodási képességeinek bemutatására alkalmas – mintafarmok létrehozásának
lehetséges helyszíneit, és mérje fel annak költségigényét, valamint a  középtávú költségvetési keretekre
figyelemmel bevezethetőségének ütemezését,
Felelős: agrárminiszter
külgazdasági és külügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. június 30.
i) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával vizsgálja meg
a  Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság kezelésében lévő tőkebefektetési
alapok, valamint a  Nemzetközi Pénzügyi Társaság (International Finance Corporation) tanácsadási alap
hatékonyságát, és amennyiben szükséges, tegyen javaslatot a működési elvek módosítására,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. június 30., majd évente rendszeresen
j) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  pénzügyminiszterrel együttműködve vizsgálja meg
az exportfejlesztési és -segélyezési eszközrendszer működésének hatékonyságát és eredményességét.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. december 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
55/2009. (VII. 10.) HM utasítása a köztisztviselők, a munkavállalók és az ösztöndíjas hallgatók egyes pénzbeli szociális juttatásairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja és a
97. § (1) bekezdésének o) pontja alapján a köztisztviselők
és az ösztöndíjas hallgatók egyes pénzbeli szociális juttatásairól a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumban, a HM Védelmi Hi
vatalnál, a HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatalnál, a Magyar Köztársaság Állandó NATO Képviselet,
Védelempolitikai Részlegnél és a Magyar Köztársaság Állandó EBESZ Képviselet, Katonai Képviseletnél foglalkoztatott köztisztviselőkre,
b) a munkavállalókra, és
c) a katonai felsőoktatási intézmény honvédségi ösztön
díjas hallgatójára, a szakképzésben részt vevő hallgatóra
(a továbbiakban együtt: hallgató)
terjed ki.
(2) Az utasítás előírásai a köztisztviselők közeli hozzátartozói tekintetében csak a külön nevesített esetekben alkalmazhatók.
2. § A köztisztviselők és a hallgatók egyes pénzbeli szociális támogatásaira a hivatásos és szerződéses katonák, a
honvédségi közalkalmazottak egyes pénzbeli szociális juttatásairól szóló HM rendelet (a továbbiakban: R.) előírásait a jelen utasításban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
3. § (1) A köztisztviselő részére a családalapítási támogatást
és az illetményelőleget a hivatásos katonákra vonatkozó
szabályok szerint kell megállapítani, folyósítani, illetve a
tartozásokat kezelni.
(2) A családalapítási támogatás folyósítása legfeljebb
négyéves időtartamú törlesztésre – határozott időre kinevezett köztisztviselő részére, ha a még hátralévő közszolgálati idő négy évnél kevesebb, akkor legfeljebb a még
hátralévő időre – engedélyezhető.
(3) A „Kötelezvény”-t az utasítás melléklete tartalmazza. (4) A még nem törlesztett családalapítási támogatás
visszafizetése az utolsó munkában töltött napon, egy
összegben esedékessé válik, ha a családalapítási támogatásban részesült közszolgálati jogviszonya a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 15. § (1)
bekezdés d) pontja vagy a (2) bekezdés c) pontja alapján
szűnik meg. Egyéb esetben az eredetileg meghatározott
ütemben kell a tartozást visszafizetni.
4. § (1) A köztisztviselő részére a parancsnoki segélyt és a
születési támogatást a hivatásos katonákra vonatkozó szabályok szerint kell megállapítani és folyósítani.
(2) A nyugdíjazott köztisztviselők, valamint az elhunyt
köztisztviselők hozzátartozóinak segélyezése a költségvetésben külön meghatározott előirányzat, illetőleg jóváhagyott segélykeret terhére a HM gazdasági feladatokért felelős szakállamtitkára hatáskörébe tartozik.
(3) A köztisztviselő, illetőleg gyermeke részére nevelési
segélyt és iskolakezdési támogatást az R. közalkalmazottakra vonatkozó szabályainak alkalmazásával kell megállapítani és folyósítani.
5. § A köztisztviselő részére házastársi jövedelemkiegészítés nem állapítható meg.
6. § A munkavállalók pénzbeli szociális juttatásainak megállapítására és folyósítására a Munka Törvénykönyvéről
szóló 1992. évi XXII. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni, figyelemmel a köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény, valamint az egyéb törvények
módosításáról hozott 2001. évi XXXVI. törvény 107.
§-ában és az R.-ben foglaltakra.
7. § A hallgató az R. tartalékos katonákra vonatkozó szabályozása szerint parancsnoki, illetve az általános szabályok
szerinti magasabb parancsnoki segélyben részesíthető.
8. § Az oktatás, képzés befejezésekor azt az ösztöndíjas
hallgatót, aki a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományába kinevezésre kerül – hivatalból – avatási
segélyben kell részesíteni. Az avatási segély összege az illetményalap 40%-a, amelyet az avatást megelőző napon
kell kifizetni.
9. § (1) A hallgató születési támogatásra jogosult, ha hallgatói jogviszonyának ideje alatt gyermeke született vagy
gyermeket 6 hónapnál nem idősebb korában (jogerősen)
örökbe fogadott, továbbá a gyermek eltartásáról saját háztartásában gondoskodik, ideértve azt az esetet is, ha a gyermek betegségének gyógyítása miatt átmenetileg egészségügyi intézményben tartózkodik.
(2) A támogatás összege gyermekenként a gyermek születésekor, illetve az örökbefogadáskor érvényes illetményalap 20%-a.
(3) A születési támogatás akkor folyósítható, ha a gyermek születését igazoló születési anyakönyvi kivonatot, illetve örökbefogadásról szóló határozatot a hallgató bemutatja, továbbá a gyermek saját háztartásban történő eltartásáról nyilatkozik.
10. § Az R. 25. § szerinti tanszertámogatás folyósításának
részletes pénzügyi és adminisztrációs szabályait, illetőleg
a speciális tanszereket intézményi „Szabályzatban” kell
meghatározni.
11. § (1) Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybalépésekor már beadott kérelmek
elbírálásánál a korábbi szabályokat kell alkalmazni, ha az
a kérelmezőre nézve kedvezőbb.
(3) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a Honvédelmi Minisztérium, a Kormányzati Frekvenciagazdálkodási Hivatal, a HM Védelmi Hivatal és a HM Katonai Légügyi Hivatal köztisztviselőinek egyes pénzbeli járandóságairól szóló 40/2002. (HK 20.) HM közigazgatási államtitkári intézkedés a hatályát veszti.
Budapest, 2009. június 30. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
157/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok
Freddy Padilla de León rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Kolumbiai Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez bécsi székhellyel.
Budapest, 2010. november 23. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
11/2009. (XII. 15.) MeHVM rendelete az elektronikus hírközlési építmények egyéb nyomvonalas építményfajtákkal való keresztezéséről, megközelítéséről és védelméről.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. §-a (7) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Miniszterelnöki
Hivatalt vezető miniszter feladat- és hatásköréről szóló 29/2008. (II. 19.) Korm. rendelet 1. §-ának j) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter feladat- és hatásköréről szóló 134/2008. (V. 14.) Korm.
rendelet 1. §-ának b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el: 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed az elektronikus hírközlési építményekre, a föld feletti és föld alatti elektronikus hírközlési
vezetékekre (a továbbiakban együtt: elektronikus hírközlési építmény), azok védőterületére, valamint az azok
nyomvonalát keresztező, vagy megközelítő a) vasúti pályákra, b) függő- és szállítószalag pályákra,
c) közutakra (a közutakhoz tartozó járdát és kerékpárutat is ideértve),
d) vizekre és vízi létesítményekre, e) vízellátási vezetékekre, csatornákra,
f) kőolaj-, kőolajtermék, földgáz-, egyéb gáz- és gáztermék szállító és elosztóvezetékekre,
g) villamos energia átviteli és elosztóhálózatra, villamos energia termelői-, magán- és közvetlen vezetékekre
a (2) bekezdésben foglalt kivétellel, h) távhővezeték-hálózatra, i) elektronikus hírközlési építményekre,
az a)–i) pontban meghatározott építményfajták védőterületére (biztonsági övezetére), a hozzájuk tartozó
építményekre, alépítményekre, tartószerkezetekre, valamint az ezek üzemeltetéséhez, üzemirányításához szükséges
infrastruktúrára (a továbbiakban együtt: egyéb nyomvonalas építmény). (2) E rendelet hatálya nem terjed ki a villamosenergia-átviteli hálózat 400 kV-nál nagyobb névleges feszültségű
távvezeték elemére, annak biztonsági övezetére, a hozzá tartozó alépítményekre, tartószerkezetekre, valamint ezek
üzemeltetéséhez, üzemirányításához szükséges infrastruktúrára. Ebben az esetben a keresztezés műszaki és egyéb
feltételeit egyedileg és esetileg kell megvizsgálni. (3) E rendeletnek az (1) bekezdés g) pontja szerinti nyomvonalas építményekre vonatkozó rendelkezéseiben használt
fogalmakat a villamos energiáról szóló törvény, valamint a végrehajtására kiadott jogszabályok rendelkezései szerint
kell értelmezni. 2. § (1) Elektronikus hírközlési építményt egyéb nyomvonalas építménnyel keresztezni, illetőleg megközelíteni úgy szabad,
hogy az elektronikus hírközlési építmény állagát és biztonságát, az elektronikus hírközlés zavartalan lebonyolítását
az ne veszélyeztesse, valamint annak karbantartását, meghibásodás esetén a hibaelhárítását ne akadályozza.
A megfelelő védelem kialakítása érdekében felmerülő költségek a később engedélyezett építmény beruházóját,
üzemeltetőjét terhelik. (2) Ha az elektronikus hírközlési építmény létesítése, építése, korszerűsítése (a továbbiakban együtt: építés) egyéb
nyomvonalas építményt keresztez, vagy megközelít (a továbbiakban együtt: keresztez) a tervező, az építtető, vagy
az üzemeltető (a továbbiakban együtt: építtető) a keresztezett egyéb nyomvonalas építmény üzemeltetőjét előzetes
egyeztetés céljából megkeresi. (3) Ha az egyéb nyomvonalas építmény építése elektronikus hírközlési építményt keresztez, annak építtetője
az elektronikus hírközlési építmény üzemeltetőjét előzetes egyeztetés céljából megkeresi.
(4) A (2) és (3) bekezdés szerinti egyeztetésnek olyan időben kell megtörténnie, hogy a keresztezéssel összefüggő
munkálatokat megelőző tervezési, engedélyezési eljárás és a kivitelezés végzése annak befejezéséig összehangolt
legyen. (5) Az építtető a megkereséssel egyidejűleg továbbítja a keresztezni kívánt építmény üzemeltetőjének az egyeztetéshez
szükséges valamennyi iratot, egyéb adatot. (6) Ha az egyeztetéshez szükséges valamennyi irat, egyéb adat nem áll hiánytalanul rendelkezésre, a keresztezett
építmény üzemeltetője azok kiegészítését kérheti, ellenkező esetben az egyeztetésre irányuló megkeresés és az iratok,
egyéb adatok kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül köteles írásban nyilatkozni arról, hogy a tervezett
építmény létesítését milyen feltételek megtartásától teszi függővé. 3. § (1) E rendelet rendelkezéseit az egyéb nyomvonalas építményfajták keresztezésére és megközelítésére vonatkozó külön
jogszabályokkal összhangban kell alkalmazni. (2) Az elektronikus hírközlési építmények és az egyéb nyomvonalas építmények keresztezésének és megközelítésének
műszaki követelményeire vonatkozó általános érvényű előírásokat e rendelet melléklete tartalmazza.
(3) Azon esetekben, amikor az elektronikus hírközlési építménynek és az egyéb nyomvonalas építménynek a műszaki
követelmények betartásával való elhelyezése azért nem valósítható meg, mert az építés helyén nem áll elegendő
terület rendelkezésre, az építmény építését engedélyező építésügyi hatóság az e rendelet mellékletében foglalt
előírásoktól való eltérésre engedélyt adhat, ha az a 2. § (1) és a 3. § (1) bekezdésben meghatározott követelményeket
nem érinti, vagy a 2. § (1) és a 3. § (1) bekezdésben meghatározott követelmények más módon is kielégíthetők, amit
a kérelmezőnek biztonsági elemzéssel kell igazolnia. 4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira
vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt
egyeztetése megtörtént. Dr. Molnár Csaba s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1357/2013. (VI. 24.) Korm. határozata egyes állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról.
A Kormány
 1. a) az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint
36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy az 1. mellékletben felsorolt állami vagyonba tartozó ingatlanok
ingyenesen az ott megjelölt helyi önkormányzatok (a továbbiakban: önkormányzat) tulajdonába kerüljenek.
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján intézkedjen, hogy az  1.  mellékletben felsorolt
önkormányzatokkal a  tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződés
(a továbbiakban: szerződés) – 2013. október 31-ig – megkötésre kerüljön.
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a  szerződés megkötése előtt az  MNV Zrt. a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti jóhiszemű eljárásnak,
együttműködési és tájékoztatási kötelezettségnek eleget téve tájékoztassa az  önkormányzatokat az  ingatlanra
vonatkozó terhekről, korlátozásokról, a folyamatban lévő eljárásokról és az egyéb jogi természetű ügyekről, valamint
adja át az ezekkel kapcsolatban rendelkezésre álló dokumentumokat.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
szerződések – a  tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi követelményeken túlmenően –
tartalmazzák azt is, hogy
a) az önkormányzat – szükség esetén – saját költségvetése terhére vállalja az  ingatlan környezeti állapotának
felmérését, kármentesítését, illetve, ha az  ingatlanon tervezett tevékenység engedélyköteles, akkor
a  szükséges engedélyek megszerzését, az  ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben
esetlegesen felmerülő általános forgalmi adó megtérítését;
b) az önkormányzat az ingatlan tulajdonjogát a fennálló terhekkel együtt szerzi meg;
c) az önkormányzat vállalja, hogy az ingatlan vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt;
d) a bérbeadással – vagy más jogcímen – hasznosított ingatlan esetében az  önkormányzat vállalja a  fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a  tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni
követelésekért való helytállást;
e) az önkormányzat vállalja, hogy a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban:
Nvtv.) 13.  § (4)  bekezdés b)  pontjában írt kötelezettségének – a  szerződés hatálybalépését követő évtől
kezdődően – minden év december 31. napjáig írásban tesz eleget és tájékoztatja az MNV Zrt.-t;
f ) amennyiben az  önkormányzat az  e)  pontban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az  ingatlanok
szerződésben rögzített bruttó forgalmi értékének 5 százalékát köteles az  MNV Zrt. erre vonatkozó
felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül mint késedelmi kötbért megfizetni;
g) az ingatlant az  Nvtv. 13.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerint az  önkormányzat az  1.  mellékletben és
a szerződésben az adott ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani;
h) ha az  önkormányzat a  g)  pontban foglalt kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget, az
MNV Zrt. az  Nvtv. 13.  § (7) és (8)  bekezdésének megfelelően jár el azzal, hogy az  önkormányzat
a  nemteljesítési kötbért köteles a  felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül az  MNV Zrt.-nek
megfizetni;
i) az önkormányzat vállalja azon külön feltételek teljesítését, amelyekhez a  vagyonkezelő, annak felügyeleti
szerve, a  védettség jellege szerinti miniszter vagy a  sportigazgatási szerv az  ingyenes tulajdonba adáshoz
szükséges hozzájáruló nyilatkozat kiadását kötötte.
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
az  MNV Zrt. csak olyan önkormányzatokkal kössön szerződést, amelyek a  szerződés aláírásának időpontjában
az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 32. pontja szerint köztartozásmentes adózónak minősülnek,
és ezt harminc napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolják, vagy nyilatkoznak arról, hogy szerepelnek
a köztartozásmentes adózói adatbázisban, és amelyek az MNV Zrt.-vel szemben lejárt tartozással nem rendelkeznek.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter a 1–4. pontokban meghatározott feladatok végrehajtásáért
Határidő: 2013. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
248/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelete a Tura város területén megvalósuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés 16.  pont
16.2.  alpontjában és 17.  pontjában, valamint a  településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12.  § (1)  bekezdés
c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Tura város közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti 4755 és 5679/5 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleteken, illetve az  ezekből
a  földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra
kerülő kiserőmű, üvegház és csomagoló üzem, valamint az  azokhoz kapcsolódó infrastrukturális fejlesztések
megvalósítására irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
67/2017. (XI. 30.) HM utasítása az integritásirányítási és -menedzsment rendszer kialakításával és fejlesztésével kapcsolatos egyes feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás célja az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 61. és 69. §-ában, a költségvetési szervek belső
kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben, valamint az államigazgatási
szervek integritásirányítási rendszeréről és az érdekérvényesítők fogadásának rendjéről szóló 50/2013. (II. 25.)
Korm. rendeletben előírtak végrehajtása.
2. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a  továbbiakban: MH) hadrendje szerinti
szervezetekre (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
3. § Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorát
az utasításban meghatározott feladatok végrehajtásában történő közreműködésre.
2. A honvédségi szervezetek integritásfejlesztésének folyamata és megvalósításának keretei
4. § A honvédségi szervezetek integritásfejlesztési folyamatának célja:
a) a Magyar Honvédség Integritás Fejlesztési Stratégiájának (a továbbiakban: Stratégia) kidolgozása az egyes
honvédségi szervezetek integritásfejlesztési tevékenységeinek összehangolásával, figyelembe véve
a kormányzati szintű, valamint a NATO stratégiákat,
b) az a) pont szerinti stratégia alapján a középirányítói és végrehajtói szintű fejlesztési feladatok meghatározása és
c) a honvédségi szervezetek integritásirányítási és -menedzsment rendszerének kialakítása és bevezetése.
5. § (1) A honvédségi szervezetek integritásfejlesztése a HM Kontrolling és Integritás Fejlesztési Főosztály (a továbbiakban:
HM KIF) felelősségi körében és a Honvédelmi Integritás Fejlesztési Projekt (a továbbiakban: HIFEP) keretei között
valósul meg az utasításban foglaltak szerint.
(2) Az integritásfejlesztés területei:
a) a honvédségi szervezetek működési folyamatainak, azok átláthatóságának fejlesztése,
b) a gazdálkodási és pénzügyi folyamatok átláthatóságának fejlesztése,
c) a honvédségi szervezetek beszerzési tevékenységének, a logisztikai ellátási lánc integritásszempontú
fejlesztése,
d) a személyügyi szakterületet érintő személyi és szervezeti integritás fejlesztése,
e) a szervezeti etika és kultúra fejlesztése,
f ) a honvédségi szervezetek működésének antikorrupciós szabályozása,
g) a honvédségi szervezetek vezetőinek jog- és hatáskör elemzése, összeférhetetlenségi szabályozás fejlesztése,
h) a NATO integritási elvek stratégiai, középirányítói és végrehajtói szinten történő érvényesítése,
i) a korrupcióellenes tevékenységek támogatása és
j) a honvédségi szervezetek állományát érintő felkészítés, képzés, fejlesztés.
6. § A HIFEP az alábbi fejlesztési fázisokból áll:
a) I. fázis: a Stratégia kialakítása,
b) II. fázis: preventív eljárások, módszerek, eszközök bevezetése egyes honvédségi szervezetek működésébe,
c) III. fázis: folyamat és kockázat alapú, az integritásfejlesztési feladatok irányítását támogató rendszer
(a továbbiakban: integritásirányítási rendszer) kidolgozása a honvédségi szervezeteknél és
d) IV. fázis: az integritásirányítási rendszerek MH szintű összehangolása.
7. § Az I. fázis során meghatározásra, illetve kialakításra kerülnek:
a) a Stratégia tervezéséhez és kidolgozásához szükséges környezet, ezen belül
aa) a Stratégia bevezetését és a benne foglaltak megvalósítását támogató szabályozási környezet,
ab) a Stratégia keretei és
ac) a honvédségi szervezetek integritásának erősítését szolgáló és korrupcióellenes tevékenységekre
vonatkozó egységes elvárások rendszere,
b) a Stratégia,
c) az integritásfejlesztéshez kapcsolódó módszertani útmutatók és
d) a Stratégia kommunikációs terve.
8. § A II. fázis során az alábbiak kerülnek kidolgozásra:
a) a Stratégiában foglalt célok lebontását megvalósító akciótervek,
b) a szervezeti integritást erősítő eljárások,
c) a honvédségi szervezetek személyi állományára vonatkozó etikai szabályrendszer kialakításának elvei,
d) az integritás fejlesztését támogató szabályozási környezet,
e) az integritásfejlesztéshez kapcsolódó képzési anyagok, képzések és
f ) a mérési, értékelési módszerek.
9. § A III. fázis során kidolgozásra kerülnek:
a) a kockázatalapú értékelési rendszer és
b) a folyamatok értékelési módszerei.
10. § A IV. fázis során végrehajtásra kerül:
a) a kialakított integritásirányítási rendszerhez kapcsolódó jogszabályi környezet felülvizsgálata, a szükséges
szabályozási környezet módosítása, eljárások korrekciója,
b) az integritásfejlesztésre vonatkozó nemzeti és NATO szabványosítási eljárások bevezetésének előkészítése és
c) a honvédségi szervezetek szakterületi integritási kockázati pontok mentén azonosított személyi állománya
részére rendszeres képzések bevezetése. 11. § (1) A HIFEP-et egy hierarchikusan felépülő projektszervezet hajtja végre.
 (2) A projektszervezet felelős a 6. § szerinti HIFEP fázisok eredményes megvalósításáért.
 (3) A HIFEP projektszervezet az utasítás hatálybalépésétől 2020. december 31-ig működik.
12. § A projekt irányítója a HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT).
A projektszervezet felépítése a következő:
a) a projekt módszertani vezetője (a továbbiakban: HIFEP projektvezető) a HM KIF főosztályvezetője,
b) a projekt módszertani kidolgozója a HM KIF Integritás Fejlesztési Osztálya (a továbbiakban: HM KIF IFO),
c) a projekt szakmai koordinátora a HM integritás tanácsadója, és
d) a projekt szakmai kidolgozó munkacsoportja az Integritásfejlesztést Előkészítő Munkacsoport (a továbbiakban:
IFEMCS). 13. § Az IFEMCS-be bevont szervezetek a következők:
a) a HM KIF,
b) a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály,
c) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály,
d) a HM Vagyonfelügyeleti Főosztály,
e) a HM Haderőfejlesztési Programok Főosztály,
f ) a HM Humánpolitikai Főosztály,
g) a HM Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály,
h) a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Személyzeti Csoportfőnökség,
i) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség,
j) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség,
k) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség,
l) a HVK Kiképzési és Oktatási Csoportfőnökség,
m) a HM Védelemgazdasági Hivatal,
n) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
o) az MH Logisztikai Központ és
p) az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság.
14. § (1) Az IFEMCS-be a 13. §-ban meghatározott honvédségi szervezetek vezetői az 5. § (2) bekezdése szerinti
integritásfejlesztésben érintett és azzal összefüggő szakterületük képviseletére egy, több szakterületet integráló
szervezet esetén szakterületenként további egy-egy főt (a továbbiakban: szakértő) jelölnek ki, illetve delegálnak.
(2) A szakértők delegálására az utasításban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében állandó jelleggel, a HIFEP
teljes időtartamára kerül sor.
(3) Ha az IFEMCS-be kijelölt, illetve delegált személy előreláthatólag huzamosabb ideig nem tud részt venni a feladatok
végrehajtásában, vagy jogviszonyában olyan változás áll be, amely miatt feladatait már nem tudja ellátni, az érintett
honvédségi szervezet, illetve HM szerv vezetője gondoskodik az új szakértő kijelöléséről.
15. § (1) A HIFEP megvalósítása során eseti jelleggel, szakmai együttműködési céllal a HM KÁT felhatalmazása alapján
felkérhetők központi államigazgatási szervek.
(2) A HIFEP projektvezető döntése alapján az IFEMCS-be bevont szervezetek kívül más honvédségi szervezetek is
bevonhatóak. A felkért honvédségi szervezetek az IFEMCS vezetőjének megkeresésére a feladatkörükben
együttműködnek.
16. § (1) A HIFEP-be kidolgozói és együttműködői feladatkörbe bevont szakértők részére felkészítő képzések kerülnek
megtartásra.
(2) A képzések tervezését és szervezését a HM KIF hajtja végre.
 (3) A 13. § szerinti szervezetek vezetői biztosítják az általuk kijelölt szakértők részvételét a képzések során.
 (4) A 15. § (2) bekezdése szerinti szervezetek vezetői biztosítják a feladatra kijelölt személy részére a képzésen történő
részvételt. (5) A 13. § szerinti szervezetek vezetői vezető beosztású, illetve munkakörű személyt és helyettest jelölnek ki, akik részt
vesznek a HIFEP keretében kidolgozásra és tesztelési jelleggel bevezetésre kerülő, integritás erősítését szolgáló
vezetőfejlesztési programban.
(6) A 15. § (2) bekezdése szerinti szervezetek részére az (5) bekezdés szerinti programba való bekapcsolódás lehetősége
biztosításra kerül.
3. A projektszervezet fő feladata és hatásköre 17. § A HM KÁT biztosítja a projektszervezet és a honvédségi szervezetek közötti hatékony együttműködést. Ezen
feladatkörében
a) jóváhagyja az IFEMCS által elkészített Projekt Alapító Dokumentumot (a továbbiakban: PAD), az abban
megfogalmazott honvédelmi integritásfejlesztési célokat,
b) biztosítja a PAD-ban megfogalmazott honvédelmi integritásfejlesztési célkitűzések megvalósítását,
c) ellátja a HIFEP feladatok végrehajtásával kapcsolatos feladatok képviseletét a projektben nem érintett
honvédségi szervezetek, valamint a tárcán kívüli szervezetek felé, és
d) tájékoztatja a projektben nem érintett honvédségi szervezeteket, valamint a tárcán kívüli szervezeteket a HIFEP
feladatokkal összefüggő döntésekről. 18. § A HIFEP projektvezető feladatkörében ellátja
a) az IFEMCS vezetését,
b) a PAD előkészítését és felterjesztését,
c) a projekt előrehaladásának nyomon követését és beszámolók előkészítését, valamint felterjesztését
a HM KÁT-nak,
d) a HIFEP-pel kapcsolatos vezetői tájékoztatók megtartását, a végrehajtással kapcsolatos feladatok és döntések
képviseletét a projektben érintett honvédségi szervezetek felé és
e) a HIFEP vezetői szintű módszertani koordinálását.
19. § A HM KIF IFO feladatkörében ellátja
a) a projekt végrehajtásával kapcsolatos okmányok kidolgozását,
b) a szakmai állásfoglalások és javaslatok egyeztetését,
c) az integritásfejlesztéshez kapcsolódó szakmai anyagok előkészítését,
d) a fejlesztésekhez kapcsolódó módszertani felkészítések végrehajtását,
e) a projekt végrehajtásának nyomon követését és vezetői beszámolók elkészítését és
f ) a projekt során felmerülő vezetői döntések előkészítését.
20. § Az integritás tanácsadó feladatkörében ellátja
a) az IFEMCS vezető távolléte esetén annak helyettesítését az IFEMCS-t érintő kérdésekben,
b) az IFEMCS szakmai koordinálását,
c) az integritásfejlesztéséhez kapcsolódó szakértői anyagok összeállítását,
d) az integritásfejlesztéséhez kapcsolódó fejlesztési feladatokra, új módszerek, eszközök bevezetésére vonatkozó
javaslatok összeállítását és
e) az integritásfejlesztéséhez kapcsolódóan szakmai felkészítő programok kidolgozását.
21. § Az IFEMCS mint a projekt szakmai kidolgozó munkacsoportja, a delegáló szakterület vonatkozásában végzi
a) az integritásfejlesztéshez kapcsolódó szakmai állásfoglalások, fejlesztési javaslatok összeállítását,
b) az egyes érintett szakmai területek integritásszempontú vizsgálatát,
c) az integritásfejlesztési célkitűzések megfogalmazását,
d) az elkészült munkaanyagok véleményezését, állásfoglalások kidolgozását és
e) az integritásfejlesztéshez kapcsolódó képzési anyagok kidolgozását.
22. § A projektszervezet részletes struktúrája, feladata, hatás- és felelősségi köre, továbbá működési rendje a PAD-ban kerül
meghatározásra, amelyet a projekt módszertani vezetője készít elő és a HM KÁT hagy jóvá.
23. § (1) A HIFEP teljes időtartamát monitoring tevékenység kíséri, ezzel biztosítva a HIFEP vezetőjének folyamatos információ
ellátását, a bevezetési folyamat helyzetének és állapotának mérését, értékelését.
(2) A HIFEP megvalósulásának helyzetéről a HM KIF félévente monitoring jelentést készít, amelyet felterjeszt a HM KÁT
részére.
(3) A HIFEP során felmerülő és azonnali döntéshozatalt igénylő kérdésekben a HM KIF soron kívüli beszámolási
kötelezettséggel tartozik a HM KÁT irányába.
4. Záró rendelkezések 24. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
25. § (1) A 13. § szerinti honvédségi szervezetek a projektszervezetbe általuk kijelölt, illetve delegált személyek adatait
–  honvédségi szervezet, név, rendfokozat, STN azonosító, elektronikus és telefonos elérhetőség – az utasítás
hatálybalépésétől számított 10 munkanapon belül megküldik a HM KIF-nek.
(2) A honvédségi szervezetek a 16. § (5) és (6) bekezdése szerint kijelölt személyek adatait az utasítás hatálybalépésétől
számított 10 munkanapon belül megküldik a HM KIF-nek.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
2018. CXXXVIII. törvény az állami magasépítési beruházások megvalósításáról.
Annak érdekében, hogy a  részben vagy egészben központi költségvetési forrásból finanszírozott, az  állam által történő,
magasépítés körébe tartozó beruházások megvalósítása a  rendelkezésre álló források hatékonyabb felhasználásával történjék,
az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E törvény alkalmazásában:
1. állami magasépítési beruházás: a  kormányzati magasépítési beruházás, valamint a  központi költségvetési
támogatás felhasználásával megvalósuló önkormányzati magasépítési beruházás;
2. kormányzati magasépítési beruházás: állami vagyoni körbe tartozó ingatlanon, a  Kormány irányítása alá
tartozó központi költségvetési fejezetek költségvetési forrásaiból megvalósuló magasépítési beruházás;
3. központi költségvetési támogatás felhasználásával megvalósuló önkormányzati magasépítési beruházás:
helyi önkormányzati vagyoni körbe tartozó ingatlanon, támogatási jogviszony útján biztosított központi
költségvetési forrás felhasználásával, a  helyi önkormányzat által megvalósításra kerülő magasépítési
beruházás;
4. magasépítési beruházás: minden olyan építési beruházás, amely olyan építmény létrehozására, felújítására,
bővítésére vagy átalakítására irányul, amelynek a  meghatározott rendeltetésétől függően a  csatlakozó
rendezett terepszint felett egy vagy több építményszintje létesül, és magában foglalja azon sajátos
építményfajták körébe tartozó építmények létrehozását, felújítását vagy átalakítását is, amelyek a csatlakozó
rendezett terepszint alatt az építmény rendeltetésszerű, biztonságos használatához elengedhetetlenek;
5. magasépítési beruházás előkészítése: a magasépítési beruházáshoz szükséges tanulmányok, szakvélemények,
tervek, dokumentáció elkészítése, engedélyeztetés lefolytatása, a  beruházással érintett ingatlanok jogi
helyzetének rendezése;
6. magasépítési beruházás megvalósítása: a  magasépítési beruházás előkészítési szakaszát követő építési
tevékenység és az annak megvalósításához szükséges valamennyi járulékos feladat ellátása.
2. § E törvény hatálya az állami magasépítési beruházásokra terjed ki, ide nem értve a Kormány e törvény végrehajtására
kiadott rendeletében meghatározott magasépítési beruházások kivételi körét.
A törvényt az Országgyűlés a 2018. december 12-i ülésnapján fogadta el.
3. § A kormányzati magasépítési beruházás és a  központi költségvetési támogatás felhasználásával megvalósuló
önkormányzati magasépítési beruházás megvalósításának, az  abban való közreműködésnek a  részletszabályait
a Kormány az e törvény végrehajtására kiadott rendeletében határozza meg.
II. FEJEZET
A BERUHÁZÁSI ÜGYNÖKSÉG 4. § (1) Az  állami magasépítési beruházások e  törvényben és a  Kormány e  törvény végrehajtására kiadott rendeletében
meghatározott feladatait az  állam 100%-os tulajdonában álló, részvénytársasági formában működő, közfeladatot
ellátó gazdasági társaság, a Beruházási Ügynökség látja el, amelyet a Kormány az e törvény végrehajtására kiadott
rendeletében jelöl ki.
(2) A Beruházási Ügynökség működéséhez szükséges forrást a központi költségvetés biztosítja.
 (3) A  Beruházási Ügynökség az  állam nevében végzett tevékenysége során teljes személyes költség-, illeték- és
igazgatási szolgáltatási díjmentességben részesül.
 (4) A  Beruházási Ügynökség az  állami magasépítési beruházással összefüggésben bármely érintett hatóságtól,
közigazgatási szervtől, közműszolgáltató, közműnyilvántartó és energiaszolgáltató társaságtól, a  beruházás
előkészítőjétől, egyéb állami tulajdonban álló társaságtól, az  érintett állami magasépítési beruházás
megvalósításában közreműködő bármely szervezettől tájékoztatást kérhet, illetve az  érintett szerv részére
intézkedés megtételét javasolhatja.
(5) A  Beruházási Ügynökség által megvalósított beruházásokkal összefüggő építési, felújítási, átalakítási, bővítési,
helyreállítási, korszerűsítési, fejlesztési, bontási és beszerzési tevékenység közfeladatnak minősül.
(6) A Beruházási Ügynökség által megvalósított állami magasépítési beruházás közérdekű célú fejlesztésnek minősül.
 (7) A  Beruházási Ügynökség a  megvalósítója azoknak a  központi költségvetési forrásból finanszírozott magasépítési
beruházásoknak is, amelyek során a magasépítési beruházáshoz szükséges ingatlan megállapodás alapján az állam
részére biztosított.
III. FEJEZET
A KORMÁNYZATI MAGASÉPÍTÉSI BERUHÁZÁSOK 1. A Beruházási Ügynökség mint a kormányzati magasépítési beruházások megvalósítójának feladatai
5. § (1) A Beruházási Ügynökség a kormányzati magasépítési beruházások megvalósítása során az állam javára és nevében
jár el.
(2) A  Kormány egyedi határozatában kormányzati magasépítési beruházások megvalósítójának a  Beruházási
Ügynökség helyett más szervet is kijelölhet.
(3) A Beruházási Ügynökség – mint a kormányzati magasépítési beruházások megvalósítója – az alábbi feladatokat látja
el:
a) közreműködik – a Kormány e törvény végrehajtására kiadott rendeletében foglaltak szerint – a kormányzati
magasépítési beruházás előkészítésében és ellátja a tervellenőri feladatokat;
b) a kormányzati magasépítési beruházások megvalósítása során ellátja az építtetői feladatokat;
c) a  kormányzati magasépítési beruházások kivitelezése során gondoskodik az  építési műszaki ellenőri
tevékenység ellátásáról.
 (4) A  Kormány egyedi határozatában kijelölheti a  Beruházási Ügynökséget a  kormányzati magasépítési beruházások
előkészítési feladatainak elvégzésére is.
 (5) A Beruházási Ügynökség a (3) bekezdés szerinti feladatkörében eljárva különösen az alábbi feladatokat látja el:
a) az  e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben foglaltak szerint véleményezi, és egyetértése esetén
jóváhagyja a  kormányzati magasépítési beruházások megvalósításához szükséges tervezési programot,
terveket, dokumentációt;
b) előkészíti és lefolytatja a  kormányzati magasépítési beruházások megvalósítására vonatkozó közbeszerzési
eljárásokat;
c) gondoskodik az építési műszaki ellenőri tevékenység ellátásáról;
d) megköti a kormányzati magasépítési beruházások megvalósítására vonatkozó szerződéseket;
e) gondoskodik az üzempróbák lefolytatásáról, üzembe helyezésről;
f ) megvalósulási dokumentációt készíttet;
g) gondoskodik a műszaki átadás-átvétel lebonyolításáról;
h) közreműködik a  használatbavételi engedélyezési eljárásban és az  egyéb szükséges hatósági engedélyezési
eljárásokban;
i) beruházásonkénti pénzügyi nyilvántartást vezet a  beszámolási kötelezettségek teljesítése és a  Kormány
tájékoztatása érdekében;
j) az állam nevében kötött szerződések esetén a központi költségvetés terhére kifizetést teljesít;
k) közreműködik a szavatossági és jótállási jogok érvényesítésében.
(6) A Beruházási Ügynökség feladatai elvégzéséhez közreműködőt vehet igénybe.
6. § (1) A  kormányzati magasépítési beruházások előkészítésével összefüggő feladatokat ellátó személy, szerv
(a  továbbiakban együtt: előkészítő-építtető) által a  beruházás előkészítése érdekében megkötött szerződésekben
a kormányzati magasépítési beruházás megvalósítására vonatkozó közbeszerzési eljárás megkezdését megelőzően,
a  kivitelezési dokumentáció Beruházási Ügynökség általi jóváhagyásával egy időben a  Beruházási Ügynökség
e  törvény erejénél fogva az  előkészítő-építtető helyébe lép, amelyhez a  szerződésben részes harmadik fél
hozzájárulása nem szükséges, a szerződő fél személyében bekövetkezett változásról a szerződésben részes feleket
értesíteni kell.
(2) A Beruházási Ügynökséget az (1) bekezdés szerinti változás esetén az érintett beruházás előkészítéséhez kapcsolódó
további közbeszerzési kötelezettség nem terheli.
(3) A  tervek, illetve az  azokat tartalmazó dokumentáció felhasználási joga tekintetében a  Beruházási Ügynökséget
további tervpályázati vagy közbeszerzési kötelezettség nem terheli.
(4) A kormányzati magasépítési beruházás előkészítő-építtetője helyébe a hatósági engedélyek tekintetében e törvény
erejénél fogva a Beruházási Ügynökség lép.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti személyi változást a  Beruházási Ügynökség bejelenti a  hatósági engedélyt kiadó hatóság
részére.
7. § A Beruházási Ügynökség a  kormányzati magasépítési beruházás megvalósításához szükséges ingatlant az  állam
nevében eljárva, az  állam javára polgári jogi úton megszerezheti. Ennek sikertelensége esetén a  kisajátításról
szóló törvényben foglalt közérdekű cél fennállása esetén a  Beruházási Ügynökség az  állam nevében az  ingatlan
kisajátítását kezdeményezi az állam javára.
2. A Beruházási Ügynökség tulajdonosi joggyakorlása 8. § (1) Az  állam tulajdonába és a  Beruházási Ügynökség tulajdonosi joggyakorlása alá kerülnek e  törvény erejénél fogva
a  kormányzati magasépítési beruházásokhoz szükséges, a  Beruházási Ügynökség által a  7.  § alapján megszerzett
ingatlanok, azok tartozékaival és alkotórészeivel együtt.
(2) A  Beruházási Ügynökség tulajdonosi joggyakorlásába kell adni a  kormányzati magasépítési beruházások
megvalósításához szükséges – a  Kormány határozatában megjelölt – állami tulajdonú ingatlanokat. Az  állami
ingatlanok tulajdonosi joggyakorlója – a Beruházási Ügynökség megkeresése alapján – 30 napon belül intézkedik
az  ingatlanok tulajdonosi joggyakorlásának átadására vonatkozó megállapodás megkötéséről. Az  ingatlanok
tulajdonosi joggyakorlását ingyenesen, könyv szerinti értéken kell a  Beruházási Ügynökség részére átadni.
A  tulajdonosi joggyakorlás megállapodással történő átadásával az  átvett vagyonnal kapcsolatos jogviszonyokba
jogutódként a Beruházási Ügynökség lép.
(3) A  Beruházási Ügynökség tulajdonosi joggyakorlásának időtartama alatt a  Beruházási Ügynökség által az  állam
100%-os tulajdonában álló, a  Beruházási Ügynökség tulajdonosi joggyakorlása alatt álló ingatlanon felépített új
építmény az állam 100%-os tulajdonába kerül.
(4) A  Beruházási Ügynökség tulajdonosi joggyakorlása a  kormányzati magasépítési beruházás keretében létrejött
építmény műszaki átadás-átvételének lebonyolítását követően, a  munkaterület kivitelező által a  Beruházási
Ügynökség részére történő visszaadását követő napon e  törvény erejénél fogva megszűnik. A  Beruházási
Ügynökség tulajdonosi joggyakorlásának megszűnését követően a  vagyonelemeket az  új tulajdonosi joggyakorló
könyveiben, nyilvántartásában kell feltüntetni, a  Beruházási Ügynökség által nyilvántartott – befejezetlen
beruházás – könyv szerinti értéken.
9. § (1) Ha a kormányzati magasépítési beruházással érintett állami vagyonon vagyonkezelői jog áll fenn, az érintett vagyon
tulajdonosi joggyakorlását a  Beruházási Ügynökség részére – a  8.  § (2)  bekezdésében meghatározott szabályok
szerint – át kell adni. A megvalósult beruházás, felújítás, beszerzett eszköz az állam 100%-os tulajdonába kerül.
(2) A  Beruházási Ügynökség tulajdonosi joggyakorlása a  kormányzati magasépítési beruházás keretében létrejött
építmény, felújítás műszaki átadás-átvételének a  lebonyolítását követően, a  munkaterület kivitelező által
a  Beruházási Ügynökség részére történő visszaadását követő napon, e  törvény erejénél fogva megszűnik.
A  Beruházási Ügynökség tulajdonosi joggyakorlásának megszűnését követően a  vagyonelemeket az  új
tulajdonosi joggyakorló könyveiben, nyilvántartásában kell feltüntetni a Beruházási Ügynökség által nyilvántartott
– befejezetlen beruházás – könyv szerinti értéken.
3. A Beruházási Ügynökség által ellátott feladatok költségvetésével kapcsolatos rendelkezések
10. § (1) A  Beruházási Ügynökség állam nevében végzett feladataiból eredő gazdálkodását el kell különíteni a  saját
gazdálkodásától.
(2) A  Beruházási Ügynökség állam nevében való tevékenysége során az  államháztartás központi alrendszerére
vonatkozó, az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvényben (a  továbbiakban: Áht.) és az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben előírt gazdálkodási szabályokat kell alkalmazni,
a (3)–(10) bekezdésekben foglalt eltérésekkel.
(3) A  Beruházási Ügynökség által az  állam nevében megvalósítandó kormányzati magasépítési beruházások esetén
a  több év vagy a  költségvetési éven túli év kiadási előirányzatai terhére vállalható kötelezettségek felső korlátját
a  Kormány egyedi határozatában állapítja meg. A  Beruházási Ügynökség e  kötelezettségvállalásai esetén az  Áht.
36. § (4)–(4d) bekezdését nem kell alkalmazni.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti kötelezettségvállalási keretet a  Kormány beruházás jóváhagyásáról szóló egyedi
határozatában megjelölt teljes kötelezettségvállalási összeg terheli, ideértve az Áht. 36. § (1)–(2) bekezdése szerinti
kötelezettségvállalások összegét is.
(5) A  központi költségvetésről szóló törvény önálló fejezetként tartalmazza a  Beruházási Ügynökség állam nevében
végzett feladatainak költségvetési bevételeit és költségvetési kiadásait. E  fejezet kizárólag központi kezelésű
előirányzatokat tartalmaz, a  Beruházási Ügynökség az  állam nevében vállalt kötelezettségeiből eredő kifizetéseit
közvetlenül ezek terhére teljesíti.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti fejezetben a  Kormány egyedi határozatával jóváhagyott kormányzati magasépítési
beruházások vagy programszerűen megvalósítandó kormányzati magasépítési beruházások (a  továbbiakban
e § tekintetében: beruházások) kiadásait külön előirányzaton kell elszámolni.
(7) Az (5) bekezdés szerinti fejezetben beruházási tartalékot kell képezni a fejezetben kiadási előirányzattal rendelkező
beruházások tervezettől eltérő ütemű elszámolásának kezelésére és a jóváhagyott vagy új beruházások kapcsán év
közben meghozott kormányzati döntések finanszírozására.
(8) Az  (5)  bekezdés szerinti fejezetet irányító szerv a  Kormány egyedi határozatával jóváhagyott kormányzati
magasépítési beruházáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalás teljesítéséhez a költségvetési évben a fejezeten belül
új alcímet, jogcímcsoportot, jogcímet hozhat létre.
(9) Az  (5)  bekezdés szerinti fejezetet irányító szerv a  fejezet beruházási tartaléka és kiadási előirányzattal rendelkező
beruházások költségvetési éven belül keletkező megtakarítása terhére a fejezeten belül átcsoportosíthat.
(10) Az  (5)  bekezdés szerinti fejezetbe sorolt beruházások kiadási előirányzatait az  egyes beruházásokhoz kapcsolódó
kötelezettségvállalások teljesítése érdekében – a  (9)  bekezdés szerinti átcsoportosítási lehetőség hiányában –
a fejezetet irányító szerv javaslata alapján az államháztartásért felelős miniszter módosíthatja.
(11) A  Beruházási Ügynökség az  állam nevében végzett feladataiból eredő műveletek hatásainak elkülönített
nyilvántartásban történő könyvvezetését és beszámolási kötelezettségét az  államháztartás számviteléről szóló
kormányrendelet előírásai szerint teljesíti.
IV. FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁS FELHASZNÁLÁSÁVAL MEGVALÓSULÓ ÖNKORMÁNYZATI
MAGASÉPÍTÉSI BERUHÁZÁSOK
11. § (1) Ha a  helyi önkormányzat az  e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott értékhatárt meghaladó
becsült értékű magasépítési beruházást központi költségvetési támogatás felhasználásával valósítja meg,
a  magasépítési beruházás megvalósítása során – Kormány eltérő döntése hiányában – a  Beruházási Ügynökség
a  Kormány e  törvény végrehajtására kiadott rendeletében meghatározott feladatokat kizárólagos joggal látja el,
azzal, hogy a Beruházási Ügynökség ezen feladatokhoz közreműködőt vehet igénybe.
(2) Ha az  önkormányzati magasépítési beruházás – amelyhez az  államháztartás központi alrendszere központi
költségvetési támogatást biztosít – kivitelezési dokumentációjához készült költségvetése alapján haladja meg
a kivitelezés becsült értéke az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott értékhatárt, a Beruházási
Ügynökség a támogató és a helyi önkormányzat tájékoztatása alapján haladéktalanul intézkedik az (1) bekezdésben
foglaltak érvényesülése érdekében.
(3) A  Beruházási Ügynökség a  központi költségvetési támogatás felhasználásával megvalósuló önkormányzati
magasépítési beruházás során az  e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott feladatait
a beruházással érintett helyi önkormányzat nevében és javára látja el.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 4. Felhatalmazó rendelkezés 12. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a) jelölje ki a Beruházási Ügynökséget,
b) állapítsa meg az  állami magasépítési beruházások kivételi körét, a  Beruházási Ügynökség által
megvalósítandó kormányzati magasépítési beruházások körét, valamint a  Beruházási Ügynökség által
ellátandó feladatok körét és azok részletes szabályait,
c) állapítsa meg az  állami magasépítési beruházások fázisait és a  kormányzati magasépítési beruházások
kormányzati döntés-előkészítésének rendjét.
5. Hatályba léptető rendelkezés 13. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – 2019. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A IV. Fejezet 2020. január 1-jén lép hatályba.
6. Átmeneti rendelkezések 14. § (1) A  10.  § (5)  bekezdése szerinti fejezetet önálló költségvetési fejezetként első alkalommal a  2020.  évi központi
költségvetésről szóló törvényben kell megtervezni.
(2) Az e törvényben foglaltakat nem kell alkalmazni a részben vagy egészben az Európai Unió 2014–2020-as operatív
programja és az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz forrásainak terhére finanszírozott állami magasépítési
beruházás esetén.
(3) Az  e  törvényben foglaltakat azon állami magasépítési beruházások esetén kell 2019. január 1-jétől alkalmazni,
amelyek esetében a megvalósításra irányuló közbeszerzési eljárás 2019. január 1-jét követően indul.
7. Módosító rendelkezések 15. § (1) Az Áht. 33. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  fejezetet irányító szerv a  Kormány rendeletében és az  állami magasépítési beruházások megvalósításáról
szóló 2018. évi CXXXVIII.  törvényben meghatározott esetekben a költségvetési évben a  fejezeten belül új alcímet,
jogcímcsoportot, jogcímet hozhat létre. Más esetben a  fejezet címrendjének, valamint a  címrend alá rendezett
alcímek, jogcímcsoportok módosítására, kiegészítésére a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek esetén a Kormány,
a Kormány irányítása alá nem tartozó fejezetek esetén az Országgyűlés egyedi határozatban jogosult.”
(2) Az Áht. 33. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A központi költségvetésről szóló törvény, az állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi
CXXXVIII.  törvény és e  törvény eltérő rendelkezése hiányában a  központi költségvetésről szóló törvény által
megállapított kiadási előirányzatok közötti előirányzat-átcsoportosításra a  Kormány irányítása alá tartozó fejezet
terhére történő előirányzat-átcsoportosítás esetén a Kormány, a nem a Kormány irányítása alá tartozó fejezet terhére
történő előirányzat-átcsoportosítás esetén az Országgyűlés egyedi határozatban jogosult.”
16. § Az Áht. 36. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az (5) bekezdésben, az állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvényben
foglaltak, valamint a  20.  § (1)  bekezdése szerinti pénzeszközök terhére vállalt kötelezettségek kivételével
az  államháztartás központi alrendszerében több év vagy a  költségvetési éven túli év kiadási előirányzatai terhére
kötelezettség
a) a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjai, valamint a  14.  § (3)  bekezdése és a  14.  § (4)  bekezdés c) és d)  pontja
szerinti fejezetek kiadási előirányzatai esetén törvényben foglaltak szerint,
b) egyéb esetben
ba) a  személyi juttatások, a  munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó, a  dologi kiadások és
az ellátottak pénzbeli juttatásainak kiadási előirányzatai terhére azoknak a költségvetési évben jóváhagyott eredeti
előirányzatának mértékéig,
bb) az egyéb működési célú kiadások és a felhalmozási kiadások előirányzatai terhére azoknak a költségvetési évben
jóváhagyott eredeti előirányzatának ötven százalékáig
vállalható.”
17. § Az Áht. 79. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A kincstárban fizetési számlát kötelesek vezetni
a) a térségi fejlesztési tanácsok és azok költségvetési szervként működő munkaszervezetei,
b) a megyei önkormányzatok és a megyei önkormányzatok önkormányzati hivatalai,
c) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, valamint a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa,
d) a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap,
e) az MNV Zrt.,
f ) a Diákhitel Központ Zrt.,
g) a NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő Részvénytársaság,
h) a Nemzeti Eszközkezelő Zrt.,
i) az Országgyűlés által, a Kormány által és a megyei önkormányzat által alapított közalapítványok,
j) az  olyan nonprofit gazdasági társaságok, amelyekben az  állam legalább az  Nvt. szerinti többségi befolyással
rendelkezik,
k) a Nemzeti Üdülési Szolgálat és
l) az  állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018.  évi CXXXVIII.  törvény alapján Beruházási
Ügynökségként kijelölt gazdasági társaság
[az a)–l) pont a továbbiakban együtt: kincstári körön kívüli számlatulajdonosok].”
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
343/2012. (XII. 5.) Korm. rendelete a SZALÓK HOLDING Ingatlanfejlesztő és Hasznosító Zártkörűen Működő Részvénytársaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a SZALÓK HOLDING Ingatlanfejlesztő és Hasznosító Zártkörűen Működő Részvénytársaságot (székhelye:
3394 Egerszalók, Forrás út 4.; cégjegyzékszáma: 10-10-020229; a továbbiakban: Társaság) a csődeljárásról és
a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti. 2. § A Kormány megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 23 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
118/2003. (XI. 5.) OGY határozata az agrárgazdaság 2002. helyzetéről szóló jelentés elfogadásáról.
Az Országgyűlés, tekintettel az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV. törvény előírásaira és figyelembe véve az Agrárgazdasági Tanács megállapításait, elfogadja
az agrárgazdaság 2002. évi helyzetéről szóló jelentést.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2015. LXXV. törvény a megyei könyvtárak és a megyei hatókörű városi múzeumok feladatának ellátását szolgáló egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról.
1. § (1) A  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a  továbbiakban: Nvtv.) 13.  § (3)  bekezdésben és 14.  §
(1) bekezdésében foglaltak alapján és az abban meghatározott feltételekkel a muzeális intézményekről, a nyilvános
könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény módosításáról szóló 2012. évi CLII. törvény
30.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott megyei könyvtárak és a  megyei hatókörű városi múzeumok
feladatának ellátását szolgáló egyes állami tulajdonban lévő ingatlanok e  törvény hatálybalépésének napjával,
e  törvény erejénél fogva a  kötelező közfeladatként megyei hatókörű városi múzeumot és megyei könyvtárat
fenntartó önkormányzatok (a továbbiakban: fenntartó önkormányzat) tulajdonába kerülnek.
A törvényt az Országgyűlés a 2015. június 9-i ülésnapján fogadta el.
(2) Az  (1)  bekezdés alapján önkormányzati tulajdonba kerülő ingatlanok és az  ingatlanok tulajdonjogát megszerző
fenntartó önkormányzatok felsorolását a melléklet tartalmazza. A mellékletben szereplő védett ingatlanok esetében
nem kell alkalmazni a  kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 44.  § (1)  bekezdés d)  pontját,
valamint az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 25. § (5) bekezdését.
(3) Az (1) bekezdés szerinti ingatlanjuttatással egyidejűleg a közfeladat ellátására rendelkezésre álló állami tulajdonban
lévő ingó vagyontárgyak – a  muzeális intézmények alapleltárában és jogszabály szerinti külön nyilvántartásában
szereplő kulturális javak kivételével – a mellékletben felsorolt fenntartó önkormányzatok tulajdonába kerülnek.
(4) A  mellékletben meghatározott ingatlanok tulajdonjogát a  fenntartó önkormányzatok a  terhekkel együtt szerzik
meg.
(5) Az önkormányzat tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba az önkormányzat kérelme alapján be kell jegyezni.
2. § (1) A mellékletben felsorolt fenntartó önkormányzatok a tulajdonukba adott ingatlanokat a muzeális intézményekről,
a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvényben meghatározott kötelező
közfeladat ellátására használhatják fel; ennek során kötelesek az  ingatlanok állagát megóvni. A  célhoz kötött
hasznosításra vonatkozó előírások teljesülését a  kultúráért felelős miniszter ellenőrzi. Amennyiben megállapítja,
hogy a  fenntartó önkormányzat a  célhoz kötött hasznosításra vonatkozó előírásoknak nem tesz eleget, arról
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaságot (a továbbiakban: MNV Zrt.) értesíti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hasznosításra vonatkozó előírások megszegéséből adódó jogsértő állapot megszüntetésére
az  MNV Zrt. – határidő tűzésével – a  fenntartó önkormányzatot felszólítja. A  jogsértő állapot határidőre történő
megszüntetésének elmulasztása esetén az  ingatlan tulajdonjoga visszaszáll az  államra. Az  állam tulajdonjogát
az ingatlan-nyilvántartásba az MNV Zrt. kérelme alapján be kell jegyezni.
3. § (1) Az 1. § alapján tulajdonba adott ingatlanokon e törvény erejénél fogva elidegenítési tilalom áll fenn.
 (2) Az ingatlanügyi hatóság az önkormányzat tulajdonjogának bejegyzésével egyidejűleg gondoskodik az elidegenítési
tilalomnak az állam javára szóló ingatlan-nyilvántartásba történő feljegyzéséről.
 (3) Az MNV Zrt. az elidegenítési tilalom ingatlan-nyilvántartásba történő feljegyzését ellenőrzi, és annak elmulasztása
esetén megteszi a szükséges intézkedéseket az elidegenítési tilalom feljegyzése érdekében.
 (4) Az  átruházást követően az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter – a  kultúráért felelős miniszter
egyetértésével – az 1. § alapján átruházott vagyon fejlesztését, korszerűsítését, felújítását szolgáló hitelfelvétel vagy
állami, valamint európai uniós támogatás érdekében történő megterheléséhez, továbbá e teherrel biztosított igény
kielégítése érdekében történő elidegenítéséhez – a fenntartó önkormányzat kezdeményezésére – egyedi döntéssel
hozzájárulhat.
4. § (1) A  kulturális örökség helyi védelme érdekében a  megyei hatókörű városi múzeumok alapleltárában és jogszabály
szerinti külön nyilvántartásában szereplő állami tulajdonú kulturális javak ingyenesen a  megyei hatókörű városi
múzeumok vagyonkezelésébe kerülnek. A  vagyonkezelők vagyonkezelői joga tekintetében vagyonkezelési
szerződés megkötése nem szükséges.
(2) A  kulturális örökség helyi védelme érdekében a  megyei könyvtárak és a  megyei hatókörű városi múzeumok
feladatának ellátását szolgáló állami tulajdonban álló ingatlanok – az 1. § (1) és (2) bekezdése alapján a mellékletben
meghatározott ingatlanok kivételével – ingyenesen a fenntartó önkormányzatok vagyonkezelésébe kerülnek.
(3) Az  (1)  bekezdés alapján kijelölt vagyonkezelők kötelesek a  vagyonkezelésükben álló állami vagyon tárgyév
december 31-ei állományáról évente egyszer, a  tárgyévet követő év május 31-ig adatot szolgáltatni a  kultúráért
felelős miniszter, valamint az MNV Zrt. részére.
(4) A  (2) bekezdés alapján keletkező vagyonkezelői jogviszonyokra egyebekben a MNV Zrt.-vel kötött vagyonkezelési
szerződésre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy a  vagyonkezelési szerződés
felmondása csak jogszabályban meghatározott rendkívüli felmondási okok bekövetkezte esetén lehetséges
bármelyik fél részéről.
5. § (1) Az 1. §-ban meghatározottakat az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.)
alkalmazásában olyan jogutódlással történő megszűnésnek kell tekinteni, amely az Áfa tv. 18. § (1) bekezdésében
meghatározott feltételeknek megfelel.
(2) A  fenntartó önkormányzatok e  törvény erejénél fogva mentesülnek az  e  törvény hatálybalépése napján fennálló
– az e törvény hatálya alá tartozó vagyonelemekhez kapcsolódó – visszapótlási kötelezettségük teljesítése alól.
6. § Az 1. § alapján ingyenesen tulajdonba adott ingatlanok tekintetében nem kell alkalmazni az Nvtv. 13. § (4) bekezdés
b) pontjában foglaltakat.
7. § A muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
45/A. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A megyei hatókörű városi múzeum – a 37/A. §-ban és a 42. § (2) bekezdésében foglalt feladatokon túlmenően – állami
feladatai keretében:]
„a) vagyonkezelője az alapleltárában és jogszabály szerinti külön nyilvántartásában szereplő kulturális javaknak,”
8. § Az 1. § (4) bekezdése, a 2. § (1) és (2) bekezdése, a 3. § (1) és (4) bekezdése és a 4. § (1) és (2) bekezdése és a 7. §
az Alaptörvény 38. cikk (1) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül. A 6. § az Alaptörvény 38. cikk (2) bekezdése
alapján sarkalatosnak minősül.
9. § Ez a törvény a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
307/2013. (VI. 18.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 56.  § c)  pontja, 56/B.  § (1)  bekezdése és 59.  § (1)  bekezdés
c)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Varga Csaba dandártábornok hivatásos szolgálati
viszonyát 2013. november 30-ai hatállyal felmentéssel megszüntetem.
Budapest, 2013. május 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1767/2014. (XII. 18.) Korm. határozata az MFB Vállalkozásfinanszírozási Program 2020, az MFB Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Program 2020, valamint az MFB Közösségi Közlekedésfejlesztés Finanszírozási Programhoz kapcsolódó árfolyam-fedezeti kötelezettségvállalásról.
1. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) az  MFB Vállalkozásfinanszírozási Program 2020 finanszírozásához az  MFB Magyar Fejlesztési Bank
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MFB Zrt.) által forrásszerzés céljából felvett,
euróban meghatározott éven túli lejáratú hitelekhez és kölcsönökhöz, valamint kibocsátott kötvényekhez
kapcsolódóan 150 milliárd forint mértékig a  Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi
XX. törvény 5. § (2) bekezdése alapján az MFB Zrt.-vel árfolyam-fedezeti megállapodást kössön, azzal, hogy
az MFB Vállalkozásfinanszírozási Program 2020 futamideje az árfolyam-fedezeti megállapodás szempontjából
21 év, lejárata 2036. december 31., és az  árfolyam-fedezeti megállapodás e  határozat hatálybalépésének
napján a Magyar Nemzeti Bank által közölt, hivatalos HUF/EUR devizaárfolyamon átszámított devizaösszegre
vonatkozik;
b) az  MFB Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Program 2020 finanszírozásához az  MFB Zrt. által
forrásszerzés céljából felvett, euróban meghatározott éven túli lejáratú hitelekhez és kölcsönökhöz,
valamint kibocsátott kötvényekhez kapcsolódóan 100 milliárd forint mértékig a  Magyar Fejlesztési Bank
Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény 5. § (2) bekezdése alapján az MFB Zrt.-vel árfolyam-fedezeti
megállapodást kössön, azzal, hogy az MFB Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Program 2020 futamideje
az  árfolyam-fedezeti megállapodás szempontjából 26 év, lejárata 2041. december 31., és az  árfolyamfedezeti megállapodás e határozat hatálybalépésének napján a Magyar Nemzeti Bank által közölt, hivatalos
HUF/EUR devizaárfolyamon átszámított devizaösszegre vonatkozik.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. december 31.
2. Az  MFB Közösségi Közlekedésfejlesztés Finanszírozási Program keretösszegének megemelésről szóló 2010/2013.
(XII. 29.) Korm. határozat 2. pont b) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Kormány
egyetért azzal, hogy az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB) által
euróban meghatározott éven túli lejáratú hitelfelvételekhez, kötvénykibocsátásokhoz kapcsolódóan az  1111/2012.
(IV. 12.) Korm. határozat 1.  pont a)  alpontjában meghatározott 100 milliárd forint mértékig vállalt árfolyam-fedezeti
megállapodáson túl további 50 milliárd forint mértékig a  nemzetgazdasági miniszter az  MFB-vel árfolyam fedezeti
megállapodást kössön a következő feltételekkel:]
„b) az 1. pont szerinti keretemeléssel érintett Program futamideje az árfolyam-fedezeti megállapodás szempontjából
19 év,”
3. A  Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  MFB Közösségi Közlekedésfejlesztés Finanszírozási
Program keretösszegének megemelésről szóló 2010/2013. (XII. 29.) Korm. határozat e  kormányhatározat 2.  pontja
által módosított 2. pont b) alpontjának megfelelően módosítsa az MFB Közösségi Közlekedésfejlesztés Finanszírozási
Program árfolyam-fedezeti megállapodását.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. december 31.
4. A  Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram és az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zrt. finanszírozási programjai árazásának
átalakításáról szóló 1422/2011. (XII. 6.) Korm. határozat 1. pont e) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Kormány
egyetért az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MFB Zrt.) által
a  „Sikeres Magyarországért” Hitelprogramok meghirdetéséről és a  fejlesztési tőkefinanszírozási eszközök kiszélesítéséről
szóló 1041/2005. (V. 5.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1041/2005. (V. 5.) Korm. határozat] alapján meghirdetett Új
Magyarország Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram átalakításával és az átalakítás keretében]
„e) az a)–d) alpontokban jelzett módosításokat figyelembe véve az MFB Vállalkozásfinanszírozási Program árfolyamfedezeti kötelezettségvállalással biztosított keretösszege 364 milliárd forint.”
5. Az  MFB Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Program bevezetéséről, az  önkormányzati hitelprogramok
átalakításáról szóló 1424/2011. (XII. 6.) Korm. határozat 1. pont c) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Kormány
egyetért az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MFB Zrt.) által az  új
gazdaságfejlesztési hitelprogramok meghirdetéséről szóló 2288/2004. (XI. 17.) Korm. határozat alapján meghirdetett
„Sikeres Magyarországért” Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Hitelprogram lezárásával, az  MFB Önkormányzati
Infrastruktúrafejlesztési Program meghirdetésével és ennek keretében]
„c) az  MFB Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Program 40 milliárd forint árfolyam-fedezeti
kötelezettségvállalással biztosított keretösszegének biztosításával;”
6. A  Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Vállalkozásfejlesztési Hitelprogram és az  MFB  Magyar
Fejlesztési Bank Zrt. finanszírozási programjai árazásának átalakításáról szóló 1422/2011. (XII. 6.) Korm. határozat
e  kormányhatározat 4.  pontja által módosított 1.  pont e)  alpontjának, valamint az  MFB Önkormányzati
Infrastruktúrafejlesztési Program bevezetéséről, az  önkormányzati hitelprogramok átalakításáról szóló 1424/2011.
(XII. 6.) Korm. határozat e  kormányhatározat 5.  pontja által módosított 1.  pont c)  alpontjának megfelelően
módosítsa az  MFB Vállalkozásfinanszírozási Program és az  MFB Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Program
finanszírozásához megkötött árfolyam-fedezeti megállapodásokat.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. december 31.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
270/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Krekó Zsófiát
a 2019. július 1. napjától 2022. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
233/2011. (X. 7.) KE határozata bírák felmentéséről, bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény
4. § (1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
bírói tisztségének ellátására egészségügyi okból tartósan alkalmatlanná válása miatt
Bíróné dr. Csomasz Mártát
2011. szeptember 30-ai hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Maráz Vilmosnét és
dr. Kardos Sándort
2011. december 31-ei hatállyal,
a felső korhatár elérése miatt
dr. Bujtás Ilonát
2012. április 18-ai hatállyal,
dr. Balassa Máriát
2012. április 25-ei hatállyal
bírói tisztségéből felmentem; dr. Barnóczki Endrét,
dr. Bárdy Szilviát,
dr. Benkő Imolát,
dr. Erdős Tibort,
dr. Hudvágner Andrást,
dr. Juhász Csabát,
dr. Kiss Szilviát,
dr. Kocsis Zoltánt,
dr. Lakner Szilviát,
dr. Lippai Mónikát,
dr. Liptai Andreát,
dr. Rozsnyai Balázs Sándort,
dr. Szarka Attilát és
dr. Zsálek Henriettet
2011. október 1. napjától határozatlan időtartamra,
Sterné dr. Deák Andreát és
dr. Zombory Rita Évát
2011. október 1. napjától 2014. szeptember 30. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2011. szeptember 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1425/2019. (VII. 18.) Korm. határozata a Nemzeti Olimpiai Központtal kapcsolatos városfejlesztési és az UEFA 2020 labdarúgó Európa-bajnokság budapesti mérkőzéseinek megrendezéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. az UEFA 2020 labdarúgó Európa-bajnokság budapesti mérkőzéseinek megrendezéséhez szükséges egyes
intézkedésekről szóló 1726/2018. (XII. 18.) Korm. határozatban előírt feltételes közbeszerzési eljárások eredménye
alapján egyetért a Nemzeti Olimpiai Központ városfejlesztési célú rekonstrukciója keretében az UEFA 2020 labdarúgó
Európa-bajnokság (a továbbiakban: Európa-bajnokság) megrendezésére vonatkozó szerződésekben előírt, és
a  rendezvényhelyszín tágabb környezetében multifunkciós, nyilvános sport- és kulturális célú park kialakításához
szükséges beruházások, valamint ideiglenes létesítmények megvalósításával, illetve eszközök és kapcsolódó
szolgáltatások beszerzésével;
2. egyetért az  1.  pontban meghatározott feladatok megvalósítása érdekében a  2019–2021. évekre mindösszesen
11 145 439 000 forint központi költségvetési forrás biztosításával;
3. felhívja a  pénzügyminisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak – az  általános
forgalmi adó és egyéb közterhek, valamint a  kincstári díj és a  pénzügyi tranzakciós illeték fedezetére szolgáló
forrásokkal együtt – a  2019–2021. évekre – a  2020. évre tervezett 2 426 400 000 forint mértékű központi
költségvetési forráson felül – mindösszesen további 8 719 039 000 forint forrás biztosításáról a központi költségvetés
XI. Miniszterelnökség fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.)
a) 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és a  fővárosi
agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport, 4. Nemzeti Olimpiai Központ beruházás támogatása jogcím kiadási
előirányzatai terhére vállalható kötelezettségek felső korlátját az  1.  pontban meghatározott feladatok
vonatkozásában a 2019–2021. évekre mindösszesen 11 145 439 000 forintban állapítja meg;
b) 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  központi költségvetés
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest
és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport, 4. Nemzeti Olimpiai Központ beruházás támogatása
jogcím kiadási előirányzatai terhére történő, 5 000 000 000 forintot meghaladó mértékű kötelezettségvállalás
megtételét;
5. az 1.  pontban meghatározott feladat vonatkozásában az  Áht. 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított
jogkörében eljárva engedélyezi az  építtető Nemzeti Sportközpontok számára, hogy a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter által a 2. pontban kapott felhatalmazással megkötött szerződéssel biztosított forrás terhére a 2019–2021.
évek tekintetében legfeljebb 11 145 439 000 forint összegben éven túli kötelezettséget vállaljon;
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pont szerinti forrás felhasználása érdekében
a  Nemzeti Sportközpontoknak és a  KKBK Kiemelt Kormányzati Beruházások Központja Nonprofit Zártkörűen
Működő Részvénytársaságnak (a továbbiakban: KKBK Zrt.) – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül,
támogatási előlegként az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
101/A.  §-a hatálya alá tartozó – támogatást nyújtson legfeljebb 11 145 439 000 forint összegben, a  támogatás
felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján annak érdekében,
hogy a tervezési és kivitelezési munkálatok határidőben megkezdődhessenek;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a források rendelkezésre állását követően és az  Áht. 28.  § (1)  bekezdése szerinti szabályozási
feltételek fennállását követően azonnal 7. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pont szerinti forrás felhasználása érdekében a  Nemzeti
Sportközpontok és a  KKBK Zrt. részére kibocsátott támogatói okiratban kösse ki, hogy amennyiben a  jövőbeni
hasznosítás során a  Nemzeti Sportközpontoknak az  általános forgalmi adó tekintetében levonási joga keletkezik,
a  Nemzeti Sportközpontok köteles a  levonásba helyezhető általános forgalmi adóval megegyező összegű
támogatás visszafizetésére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatási okirat kibocsátása során
8. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban foglalt fejlesztési feladatok megvalósítása tekintetében a  Kormány irányítása
alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat
rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
87/2013. (II. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Lente Istvánt
2013. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
461/2017. (XII. 28.) Korm. rendelete a szabálysértési nyilvántartás kezelésével, valamint az abból történő adatigényléssel kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárásra vonatkozó kiegészítő és eltérő szabályokról.
A Kormány a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény
250. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012.  évi
II. törvény (a továbbiakban: Szabs. tv.) 161. § (1) bekezdése szerinti adatigénylés
a) elektronikus ügyintézési szolgáltatás keretében a  Kormány által biztosított adatelérési felületen keresztül
elektronikus úton, vagy
b) papír alapon
terjeszthető elő a szabálysértési nyilvántartó szervnél.
2. § (1) A Szabs. tv. 161. § (3) bekezdésében meghatározott hatósági bizonyítvány kiállítása iránt előterjesztett kérelemnek
tartalmaznia kell
a) a kérelmező Szabs. tv. 161. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott adatait,
b) a hatósági bizonyítvány címzettjének pontos megnevezését és kézbesítési címét,
c) a  kérelmező nyilatkozatát arról, hogy mely adat igazolása céljából kérelmezi a  hatósági bizonyítvány
kiállítását,
d) a bizonyítvány kiállításáért az illetékekről szóló törvény alapján fizetendő illeték megfizetésének igazolását.
(2) A  kizárólag magyar nyelven, papír alapon kiállított hatósági bizonyítvány a  kérelmező vagy a  kérelmező által
meghatározott címzett belföldi kézbesítési címére kerül kézbesítésre.
3. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2006. (X. 24.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Mnbtv.) 60. §-a (1) bekezdésének
a) pontja alapján fennálló jogkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntése értelmében a jegybanki alapkamat mértéke 8,00%.
2. § (1) E rendelet 2006. október 25-én lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 15/2006.
(IX. 25.) MNB rendelet.
(3) E rendeletet a Magyar Nemzeti Bank az Mnbtv.
60. § (5) bekezdése alapján honlapján és elektronikus hírügynökségi oldalán 2006. október 24-én hirdeti ki.
Járai Zsigmond s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1218/2019. (IV. 23.) Korm. határozata a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2019. kompenzációjához szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
4.  § (1)  bekezdése szerinti céltartaléknak a  központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2019.  évi
kompenzációjának finanszírozása érdekében történő felhasználása céljából 5  174  149  854  forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 3. Céltartalékok jogcímcsoport, 1. Közszférában foglalkoztatottak
bérkompenzációja jogcím terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
78/2013. (VI. 12.) ME határozata Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között a magyar–román államhatár mentén lévő szénhidrogén-előfordulások közös kutatásáról, valamint kitermeléséről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5 §. (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között a  magyar–román államhatár mentén lévő
szénhidrogén-előfordulások közös kutatásáról, valamint kitermeléséről szóló megállapodás létrehozásával;
 2. felhatalmazom az  energiapolitikáért felelős minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az  energiapolitikáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhatalmazom a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  energiapolitikáért felelős minisztert és a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  megállapodás
létrehozását követően a megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök