text:
1437/2017. (VI. 30.) Korm. határozata az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer 2017. üzemeltetésével kapcsolatos feladatokról.
1. A Kormány az  Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer szükséges továbbfejlesztéséhez és külső
üzemeltetés támogatásának biztosításához kapcsolódó feladatok meghatározásáról szóló 1706/2016. (XII. 5.)
Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) végrehajtása és a működtetés folyamatos biztosítása érdekében
a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős
kormánybiztossal együttműködve intézkedjen az  Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer
(a  továbbiakban: EKAER) kialakításáról szóló szállítói szerződéshez kapcsolódóan az EKAER 2017. december
31-ig történő szállítói üzemeltetés támogatásának a  Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: NÚSZ Zrt.) általi megrendeléséről a  megkötött szállítói szerződés
szükséges módosításával;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős
kormánybiztossal együttműködve intézkedjen az  EKAER tekintetében a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs
Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: NISZ Zrt.) által ellátandó üzemeltetési
feladatoknak – a központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat egyedi szolgáltatási
megállapodás útján igénybe vevő szervezetekről, valamint a  központi szolgáltató által üzemeltetett vagy
fejlesztett informatikai rendszerekről szóló 7/2013. (II. 26.) NFM rendelet alapján történő – a NÚSZ Zrt. általi
2017. december 31. napjáig tartó időszakra történő megrendeléséről a  megkötött szerződés szükséges
módosításával;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcímének a  3. Elektronikus Közúti
Áruforgalom Ellenőrző Rendszer üzemeltetése jogcímcsoporttal történő kiegészítése érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
d) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  a) és b)  alpontban meghatározott feladatok
végrehajtásához szükséges bruttó 925 675 420 forint összegű forrás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet
XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 3. Elektronikus Közúti
Áruforgalom Ellenőrző Rendszer üzemeltetése jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
e) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős
kormánybiztossal együttműködve gondoskodjon a NÚSZ Zrt. és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
működő Részvénytársaság között hatályban lévő támogatási szerződés módosításáról a  d)  alpontban
meghatározott forrásnak a NÚSZ Zrt. részére történő biztosítása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
Határidő: a d) alpontban meghatározott forrás biztosítását követően azonnal
f ) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős
kormánybiztossal együttműködve, a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával intézkedjen a  2018. január  1.
napjától kezdődő és 2022. június 30-ig tartó időtartamra az  EKAER üzemeltetéséhez, üzemeltetésének
támogatásához, fejlesztéséhez – ideértve a  jogszabály változására, valamint a  Kormány döntésére
tekintettel szükségessé váló fejlesztéseket is – szükséges szolgáltatásoknak a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal
(a továbbiakban: NAV) részére a NÚSZ Zrt. által történő beszerzéséről és a szükséges szerződések NAV általi
megkötéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2017. december 31.
g) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  f )  alpontban meghatározott feladatok
végrehajtásához szükséges forrásnak a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló törvény
Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezetében történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
2. A Kormány visszavonja a Korm. határozat 1.6. és 1.7. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1456/2013. (VII. 16.) Korm. határozata a TÁMOP-2.4.3.E-13/1-2013-0001 azonosító számú (a „KoopeRáció+ – Szociális gazdaság és a munkaerő-piaci szolgáltatást nyújtó civil szervezetek kapacitásfejlesztését célzó programok megvalósításával összefüggő szakmai fejlesztések” című) kiemelt projekt akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja az  1.  melléklet szerint a  TÁMOP-2.4.3.E-13/1-2013-0001 azonosító számú, a  „KoopeRáció+ – Szociális
gazdaság és a  munkaerő-piaci szolgáltatást nyújtó civil szervezetek kapacitásfejlesztését célzó programok
megvalósításával összefüggő szakmai fejlesztések” című projektjavaslat kiemelt projektként történő nevesítését,
2. hozzájárul, hogy az  1.  pontban meghatározott projekt támogatási szerződését a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága megkösse.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
236/2013. (V. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2) és (4)  bekezdése, valamint 232/K.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének
javaslatára – dr. Pongrácz Eszter Annát 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
198/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete a TANÚSZ Tanuszodákat Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a TANÚSZ Tanuszodákat Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 01-09-899943, székhely: 1138
Budapest, Karikás Frigyes utca 20.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi
XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a TANÚSZ Tanuszodákat Üzemeltető Korlátolt
Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át
alkalmazni kell. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
118/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Martinusz Zoltán
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság brüsszeli Állandó
NATO Képviseletének vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2009. április 3.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
64/2003. (VII. 2.) ME határozata közigazgatási hivatal vezetői megbízás visszavonásáról.
A fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló
191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet 3. §-ának (2) bekezdése alapján — a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
és a belügyminiszter együttes javaslatára —
dr. Szabó Sándornak, a Nógrád Megyei Közigazgatási
Hivatal vezetőjének e megbízását
— 2003. július 1-jei hatállyal — visszavonom. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1239/2010. (XI. 16.) Korm. határozata a 2010. május–június hónapokban kihirdetett árvízi veszélyhelyzetekkel kapcsolatos, XIX. Uniós fejlesztések fejezet forrásainak felhasználására vonatkozó feladatokról szóló 1161/2010. (VII. 30.) Korm. határozat 7. pontjának végrehajtásáról és a KEOP árvízvédelmi fejlesztési projektek finanszírozásának biztosításáról.
A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a KEOP 2011–2013. évi akciótervben biztosítsa a KEOP 2. Vizeink jó kezelése
prioritáson belül a 2.1.1. Állami árvízvédelmi fejlesztések konstrukcióra 6 180 268 000 Ft, valamint a 2.1.2. Önkormányzati
árvízvédelmi fejlesztések konstrukcióra 2 607 250 875 Ft átcsoportosítását a 2.2.1. Komplex vízvédelmi beruházások – Felszíni
víztestek konstrukció terhére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az akcióterv elfogadása
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
63/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 34/2010. (I. 29.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 34/2010. (I. 29.)
OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazási kezdeményezésre
irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvény ben mondja ki, hogy 5000 lélekszám alatti nagyközségnek városi cím
nem adományozható, illetve amennyiben a város lakossága 5000 fő alá csökken, úgy a városi címet az adományozó
visszavonja?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem felel
meg a fenti jogszabályi feltételeknek, mivel számos kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak.
Ezáltal a választópolgárnak nincs lehetősége az egyes kérdések között különbséget tenni, és részkérdésenként
véleményt nyilvánítani a kezdeményezéséről. Az OVB ezért a Nsztv. 10. § c) pontja alapján megtagadta a hitelesítést.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVB határozata jogszabálysértő, mert az Nsztv. 10. §-ában és 13. §-ában megjelölt
elutasítási indokok alaptalanok. Véleményük szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés érthető, egyértelmű
mind nyelvtani, mind jogalkotási, mind a „választópolgári megérthetőség” tekintetében. Mindezek alapján a határozat
megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak,
ezért a 34/2010. (I. 29.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
100/2011. (V. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar–lengyel irodalmi kapcsolatok erősítéséért és a magyar irodalom és történelem lengyelországi
népszerűsítéséért
Aleksander Nawrockinak, írónak, költőnek, kritikusnak, műfordítónak, az IBIS Könyvkiadó tulajdonosának,
a magyar–lengyel irodalmi, közéleti kapcsolatok erősítéséért, és a magyar–lengyel közös történelmi hagyományok
lengyelországi ápolásáért
Grzegorz Górny-nak, a Lengyel Televízió programvezetőjének, szerkesztőnek a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkereszt
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. április 27. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
160/2015. (IV. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Gadaneczné
dr. Horváth Esztert a 2015. április 1. napjától 2018. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. március 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
51/2011. (VIII. 18.) NEFMI rendelete az egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról, illetve egyes ingatlanok régészeti védettségének megszüntetéséről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 15. § (1) bekezdése, valamint 18. § (2) bekezdése alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § s) és u) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró belügyminiszterrel és a 94. § l) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró vidékfejlesztési miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el: 1. § (1) Kiemelten védetté nyilvánítom a Badacsonytomaj (Veszprém megye), külterület 038/22 helyrajzi szám alatt
nyilvántartott erdő és kivett, valamint a Badacsonytördemic (Veszprém megye), külterület 043/6 helyrajzi szám alatt
nyilvántartott erdő és kivett művelési ágú ingatlanok területén lévő, 7104 egyedi azonosító számú régészeti
lelőhelyet. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő késő bronzkori–kora vaskori erődített
település maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom. 2. § (1) Kiemelten védetté nyilvánítom a Bakonyszentlászló (Győr-Moson-Sopron megye), külterület 0196, 0198 és 0199/1
helyrajzi számok alatt nyilvántartott erdő, a 0197 helyrajzi szám alatt nyilvántartott rét és erdő, valamint a 0203/4
helyrajzi szám alatt nyilvántartott erdő művelési ágú, természetben a Kesellő-hegyen található ingatlanok területén
lévő, 7271, 7272, 7273 és 55287 egyedi azonosító számú régészeti lelőhelyeket.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő kora bronzkori és késő bronzkori erődített
települések, valamint középkori vár maradványainak megőrzése, kutathatóságuk biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom. 3. § (1) Kiemelten védetté nyilvánítom a Dédestapolcsány (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), külterület 0160 helyrajzi szám
alatt nyilvántartott legelő és erdő, a Mályinka (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), külterület 0105 helyrajzi szám alatt
nyilvántartott erdő, továbbá a Nagyvisnyó (Heves megye), külterület 0421 helyrajzi szám alatt nyilvántartott erdő
és legelő művelési ágú, természetben a Verebce-tetőn és a Vár-erdőben található ingatlanok területén lévő, 16539,
16540, 21280, 45948, 59834 és 61360 egyedi azonosító számú régészeti lelőhelyeket.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő vaskori erődített település, középkori vár,
szkíta kori hamvasztásos temető és őskori halomsírok maradványainak megőrzése, kutathatóságuk biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom. 4. § (1) Kiemelten védetté nyilvánítom a Hajdúböszörmény (Hajdú-Bihar megye), külterület 0134/10, 0134/23, 0134/35,
0210/12 helyrajzi számok alatt nyilvántartott szántó, a 0210/13 helyrajzi szám alatt nyilvántartott szántó és rét,
valamint a 0137/2 és 0142 helyrajzi számok alatt nyilvántartott kivett művelési ágú ingatlanok területén lévő, 34256
és 34259 egyedi azonosító számú régészeti lelőhelyeket. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő középkori faluhelyek maradványainak
megőrzése, kutathatóságuk biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom. 5. § (1) Kiemelten védetté nyilvánítom a Piliny (Nógrád megye), külterület 051 helyrajzi szám alatt nyilvántartott kivett,
a 054/2 helyrajzi szám alatt nyilvántartott legelő és erdő, valamint a 054/3 és 054/4 helyrajzi számok alatt nyilvántartott
legelő művelési ágú, természetben a Várhegy fennsíkján található ingatlanok területén lévő, 41539 egyedi azonosító
számú régészeti lelőhelyet. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő késő rézkori és kora bronzkori település
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom. 6. § (1) Kiemelten védetté nyilvánítom a Szászvár (Baranya megye), belterület 265, 273, 276, 277 és 278 helyrajzi számok alatt
nyilvántartott kivett művelési ágú ingatlanok területén lévő, 24922 egyedi azonosító számú régészeti lelőhelyet.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő középkori eredetű püspöki vár
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom. 7. § (1) Fokozottan védetté nyilvánítom a Bakonyszentkirály (Veszprém megye), külterület 025, 026, 030, 031 és 043 helyrajzi
számok alatt nyilvántartott erdő, valamint a 053/3 helyrajzi szám alatt nyilvántartott erdő, legelő és kivett művelési
ágú, természetben a Zörög-hegyen található ingatlanok területén lévő, 7247 egyedi azonosító számú régészeti
lelőhelyet. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő késő bronzkori erődített település
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába
sorolom. 8. § (1) Fokozottan védetté nyilvánítom a Bükkzsérc (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), külterület 0128/2 helyrajzi szám alatt
nyilvántartott erdő, valamint a 0135 helyrajzi szám alatt nyilvántartott kivett művelési ágú ingatlanok területén lévő,
59912 egyedi azonosító számú régészeti lelőhelyet. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő késő bronzkori–kora vaskori erődített
település maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába
sorolom. 9. § (1) Fokozottan védetté nyilvánítom a Debrecen (Hajdú-Bihar megye), külterület 01264 helyrajzi szám alatt nyilvántartott
erdő és kivett, a 01266 helyrajzi szám alatt nyilvántartott kivett, valamint a 01267 helyrajzi szám alatt nyilvántartott
erdő művelési ágú ingatlanok területén lévő, 48484 egyedi azonosító számú régészeti lelőhelyet.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő középkori templom és faluhely
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába
sorolom. 10. § (1) Fokozottan védetté nyilvánítom a Galgahévíz (Pest megye), külterület 0195 helyrajzi szám alatt nyilvántartott erdő
művelési ágú ingatlan területén lévő, 25874 egyedi azonosító számú régészeti lelőhelyet.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő szarmata kori halomsíros temető
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába
sorolom. 11. § (1) Fokozottan védetté nyilvánítom az Isaszeg (Pest megye), külterület 039/21 helyrajzi szám alatt nyilvántartott erdő
és szántó művelési ágú ingatlan területén lévő, 26100 egyedi azonosító számú régészeti lelőhelyet.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő szarmata kori halomsíros temető
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába
sorolom. 12. § (1) Fokozottan védetté nyilvánítom a Kéthely (Somogy megye), külterület 059/114 helyrajzi szám alatt nyilvántartott
erdő, a 059/143 helyrajzi szám alatt nyilvántartott szőlő és rét, valamint a 059/164 és 059/165 helyrajzi szám alatt
nyilvántartott rét művelési ágú ingatlanok területén lévő, 47307 és 47311 egyedi azonosító számú régészeti
lelőhelyet. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő bronzkori erődített település és Árpád-kori
kisvár maradványainak megőrzése, kutathatóságuk biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába
sorolom. 13. § (1) Fokozottan védetté nyilvánítom a Kéthely (Somogy megye), belterület 928 helyrajzi szám alatt nyilvántartott kivett
művelési ágú ingatlan területén lévő, 47326 egyedi azonosító számú régészeti lelőhelyet.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő török kori vár maradványainak megőrzése,
kutathatóságának biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába
sorolom. 14. § (1) Fokozottan védetté nyilvánítom a Monok (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), külterület 098/1 helyrajzi szám alatt
nyilvántartott erdő művelési ágú ingatlan területén lévő, 16129 egyedi azonosító számú régészeti lelőhelyet.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő késő bronzkori–kora vaskori erődített
település maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába
sorolom. 15. § (1) Fokozottan védetté nyilvánítom a Tápiószőlős (Pest megye), külterület 0215/7 helyrajzi szám alatt nyilvántartott
szántó és legelő, valamint a 0215/8, 0215/9, 0215/10, 0215/11, 0215/12, 0215/13, 0215/14, 0215/15, 0215/16,
0215/17 és 0215/33 helyrajzi számok alatt nyilvántartott szántó művelési ágú ingatlanok területén lévő, 58357 egyedi
azonosító számú régészeti lelőhelyet. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő középkori faluhely maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába
sorolom. 16. § (1) Fokozottan védetté nyilvánítom a Vácszentlászló (Pest megye), külterület 0198 helyrajzi szám alatt nyilvántartott
szántó és erdő, valamint a 0199 helyrajzi szám alatt nyilvántartott erdő művelési ágú ingatlanok területén lévő, 26436
egyedi azonosító számú régészeti lelőhelyet. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő szarmata kori halomsíros temető
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába
sorolom. 17. § (1) Fokozottan védetté nyilvánítom a Valkó (Pest megye), külterület 031/5 helyrajzi szám alatt nyilvántartott erdő, rét
és szántó művelési ágú, természetben a Szent Pál-hegy területén található ingatlan területén lévő, 26457 egyedi
azonosító számú régészeti lelőhelyet. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő szarmata kori halomsíros temető
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába
sorolom. 18. § (1) Fokozottan védetté nyilvánítom a Vaszar (Veszprém megye), külterület 0113/1 helyrajzi szám alatt nyilvántartott
szántó művelési ágú ingatlan területén lévő, 9610 egyedi azonosító számú régészeti lelőhelyet.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt régészeti védelem célja az itt elhelyezkedő kora vaskori halomsír maradványának
megőrzése, kutathatóságának biztosítása. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába
sorolom. 19. § (1) Az egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról, illetve régészeti védettség megszüntetéséről szóló 30/2005.
(XII. 7.) számú NKÖM rendelet 4. § (1) bekezdése által fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánított
Badacsonytomaj (Veszprém megye), belterület 2488 helyrajzi számon nyilvántartott, és időközben telekalakítás
következtében 2488/3, 2488/4, 2488/5, 2488/6, 2488/7, 2488/8, 2488/9, 2488/10, 2488/11, 2488/12, 2388/13 és
2488/14 helyrajzi számokra megosztott ingatlanok tekintetében, a 2488/3, 2488/4, 2488/5 és 2488/14 helyrajzi számok
alatt nyilvántartott kivett művelési ágú ingatlanok régészeti védettségét megszüntetem.
(2) A Badacsonytomaj (Veszprém megye), belterület 2488/6, 2488/7, 2488/8, 2488/9, 2488/10, 2488/11, 2488/12 helyrajzi
számokon nyilvántartott kivett és a 2488/13 helyrajzi számon nyilvántartott kivett és rét művelési ágú ingatlan
régészeti védettsége a továbbiakban is fennáll. (3) Az (1) bekezdésben megjelölt ingatlanok régészeti védettségének megszüntetését az indokolja, hogy területükre
a régészeti lelőhely nem terjed ki. 20. § (1) A Művelődési és Közoktatási Minisztérium 58432/1991. számú határozatával régészeti történeti jelentőségű védett
területté nyilvánított Győr (Győr-Moson-Sopron megye), belterület 25472/1, 25472/2, 25472/7, 25472/15, 25472/75,
25472/76, 25472/78, 25472/80, 25472/80/A, 25472/83, 25472/85, 25472/86, 25472/87, 25472/88, 25472/89, 25472/90,
25472/91, 25472/92, 25472/93, 25472/94, 25472/95, 25472/96, 25472/97, 25472/98, és külterület 0112/2, 01500/6
helyrajzi számok alatt nyilvántartott kivett, 01498/3, 01500/1, 01500/2, 01500/3, 01500/4 és 01500/7 helyrajzi számok
alatt nyilvántartott szántó, 01500/5 helyrajzi szám alatt nyilvántartott szántó és gyep, valamint 01500/8 helyrajzi szám
alatt nyilvántartott szántó és kivett művelési ágú, természetben a Ménfőcsanak településrészen található ingatlanok
régészeti védettségét megszüntetem. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt, az eredetileg védetté nyilvánított 01498/1, 01498/2, 01498/3, illetve 01500 helyrajzi
szám alatt nyilvántartott ingatlanok megosztása révén kialakult, és időközben nagykiterjedésű régészeti kutatásokkal
érintett, a régészeti örökségi elemeket eredeti összefüggéseikben csak mozaikosan megőrzött területen a régészet
védettség további fenntartása nem indokolt. 21. § (1) A Művelődési Minisztérium 65670/1985. számú határozata által régészeti jelentőségű védett területté nyilvánított
Kápolnásnyék (Fejér megye), belterület 242/2, 399/2, 399/3 helyrajzi számok alatt nyilvántartott kivett művelési ágú
ingatlanok régészeti védettségét megszüntetem. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt, az eredetileg védetté nyilvánított 242, valamint 399 helyrajzi szám alatt nyilvántartott
ingatlanok megosztása révén kialakult, és időközben régészetileg megkutatott új ingatlanok régészeti védettségének
megszüntetését az indokolja, hogy területükre a régészeti lelőhely nem terjed ki.
22. § (1) Az egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról, illetve régészeti védettség megszüntetéséről szóló 22/2004
(XI. 17.) NKÖM rendelet 6. § (1) bekezdése által kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánított Zamárdi (Somogy
megye), belterület 2496/2 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, kivett művelési ágú ingatlan régészeti védettségét
megszüntetem. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt ingatlan területén elvégzett megelőző feltárás során az itt található régészeti örökségi
elemek teljesen feltárásra kerültek, ezért a továbbiakban a kiemelt védettség fenntartása nem indokolt.
23. § Az e rendeletben védetté nyilvánított területeken a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal engedélye szükséges
a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal eljárásaira vonatkozó szabályokról szóló 10/2006. (V. 9.) NKÖM rendelet 8. §
(1) bekezdésében felsorolt tevékenységekhez. 24. § (1) Az egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról, illetve régészeti védettség megszüntetéséről szóló 30/2005.
(XII. 7.) számú NKÖM rendelet 4. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a Badacsonytomaj (Veszprém megye), belterület 2488/6,
2488/7, 2488/8, 2488/9, 2488/10, 2488/11, 2488/12, 2932, 2933, 2934, 2935, 2936, 2937, 2938, 2939, 2940, 2941, 2942,
2943, 2944, 2945, 2946, 2947, 2948, 2949, 2950, 2951, 2952, 2953, 2954 és 2955 helyrajzi számok alatt nyilvántartott
kivett, a 2488/13 helyrajzi szám alatt nyilvántartott kivett és rét, valamint a külterület 0197/2 helyrajzi szám alatt
nyilvántartott kivett művelési ágú, természetben a Maróti-rét-domb nevű határrészen található ingatlanokat.”
(2) Az egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról, illetve régészeti védettség megszüntetéséről szóló 22/2004.
(XI. 17.) NKÖM rendelet 6. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a Zamárdi (Somogy megye), belterület 2483/2, 2484/1, 2484/2,
2484/3, 2485, 2486/2, 2486/3, 2487, 2488/2, 2488/3, 2489, 2490, 2492/1, 2492/2, 2492/3, 2492/4, 2492/5, 2492/6,
2493/2, 2494/3, 2495/3, 2496/3, 2496/4, 2496/5, 2496/6, 2496/7, 2497/1, 2497/2, 2497/3, 2497/4, 2497/5, 2497/6,
2501/3, 2536/8, 2536/57, 2536/58 és 2536/59 helyrajzi számok alatt nyilvántartott kivett, továbbá a Zamárdi, külterület
052/49, 052/53, 052/55, 052/56, 052/78, 052/79 és 052/80 helyrajzi számok alatt nyilvántartott szántó, a 052/51,
052/52, 052/54, 052/57 és 052/81 helyrajzi számok alatt nyilvántartott szőlő, valamint a 052/75 helyrajzi szám alatt
nyilvántartott kivett művelési ágú, természetben a Réti földek településrészen található ingatlanokat.”
25. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A 24. § a hatálybalépést követő napon hatályát veszti.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
236/2011. (X. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a külügyminiszter előterjesztésére
Markovits Ferenc szájsebésznek, a Studio Medico Dentistico di Ferenc vezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. szeptember 26. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
6/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Barcsi Gyula rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
Buenos Aires-i nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak az  Uruguayi Keleti Köztársaságban,
a Paraguayi Köztársaságban és a Bolíviai Többnemzetiségű Államban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2017. május 31. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
138/2013. (XI. 14.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Abaújvár és Kenyhec (Kechnec) települések közötti közúti Hernád-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán,
Abaújvár és Kenyhec (Kechnec) települések közötti közúti Hernád-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről
szóló egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külügyminisztert, valamint a  közigazgatási és igazságügyi minisztert,
hogy az  egyezmény létrehozását követően az  egyezmény szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
546/2015. (XII. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Varga Nórát
a 2016. január 1. napjától 2018. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. december 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
440/2009. (XI. 20.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 16-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és a dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. október 22-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy az Alkotmánybíróság naprakész nyilvántartást
vezessen arról, hogy mely indítványok elbírálásának előkészítésében, mely köztisztviselők, szakértők vettek részt?”
Az Országos Választási Bizottság az Alkotmánybíróság gyakorlatára tekintettel megállapítja, hogy a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényből (a továb biak ban: Alkotmány) a taxatív módon felsorolt
tiltott tárgykörökön kívül a népszavazásnak más korlátai is levezethetők [75/2009. (VII. 10.) AB számú határozat,
26/2007. (VI. 25.) AB számú határozat, 25/1999. (VIII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251,263.]. Ilyen korlát, hogy csak olyan
népszavazási kérdés tekinthető alkotmányosan megengedhetőnek, mely nem áll ellentétben a népszavazásnak
az alkotmányos berendezkedésben betöltött szerepével.
Az Országos Választási Bizottság a fent leírtakra hivatkozással megállapítja, hogy a beadványozók által benyújtott,
országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés az Alkotmány és az Nsztv. preambuluma alapján
összeegyeztethetetlen a népszavazás alkotmányos szerepével. Az Nsztv. preambuluma szerint „a demokratikus
hatalomgyakorlás része, hogy az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésében, ille tő leg a képviseleti
döntések befolyásolásában vagy megváltoztatásában a nép közvetlenül, szavazás útján is részt vehessen”. Az, hogy
az Alkotmánybíróság naprakész nyilvántartást vezessen arról, hogy mely indítványok elbírálásának előkészítésében,
mely köztisztviselők, szakértők vettek részt, a Bizottság álláspontja szerint nem érint alkotmányos jogot és
egyértelműen kívül esik az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek körén. A Ve. 3. § d) pontja pedig a népszavazási
eljárásban is kizárja a népszavazás alkotmányos intézményének rendeltetésével ellentétes joggyakorlást.
A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében, mivel a kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. preambulumán, 2. §-án, 10. §-ának b) pontján, a Ve. 3. § d) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
65/2016. (XII. 29.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. január 1. napjától 2017. június 30. napjáig
terjedő időtartamra Gyetvai Árpádot a Testnevelési Egyetem új kampuszáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatai:
a) felügyeli a Testnevelési Egyetem új kampusza, valamint a hozzá kapcsolódó sportlétesítmények, szálláshelyek
és szolgáltató egységek létrehozásához szükséges beruházások megvalósítását,
b) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabálytervezetek kidolgozásában,
c) ellátja az a)–b) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a miniszter által meghatározott eseti, egyedi
feladatokat. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere az oktatásért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztost a tevékenység ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján megbízatása alatt havonta
bruttó 100 000 Ft összegű díjazás illeti meg.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 26/2016. (VI. 17.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1355/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : 1. Az Alkotmánybíróság a Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének az üzletek éjszakai
nyitva tartásával és a lakosság nyugalmának biztosításával
kapcsolatos egyes helyi szabályokról szóló 37/2009.
(XI. 30.) rendelete 4. § és 5. §-a, 5. § (3) bekezdés d) pontja
alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének a lakosság nyugalmának biztosításával kapcsolatos egyes helyi szabályokról
szóló 26/2008. (V. 30.) rendelete 6. § (2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására irányuló eljárást
megszünteti.
I. 1. A magánszemély indítványozó kérte, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg a Debrecen Megyei Jogú Város
Önkormányzata Közgyűlésének a lakosság nyugalmának
biztosításával kapcsolatos egyes helyi szabályokról szóló
26/2008. (V. 30.) rendeletének (továbbiakban: Ör.) alkotmányellenességét és semmisítse meg az Ör.-t. Az indítványt tartalma szerint értékelve az Alkotmánybíróság
megállapította, hogy az valójában az Ör. 2. § (2) bekezdés
b) pontjának, 4. § és 5. §-ának, 6. § (2) bekezdésének utólagos normakontrolljára és megsemmisítésére irányul.
2. Az indítványozó szerint az Ör. alapjául fekvő előterjesztés és az Ör. tartalmából megállapítható az, hogy az
Ör. sérti az Alkotmány 70/A. § (1) és (3) bekezdéseit, magasabb szintű jogszabályokat sértő mivolta miatt az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésébe ütközik, továbbá az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének és az Alkotmány 57. § (5) bekezdésének sérelmét is okozza.
2.1. Az indítványozó szerint az Ör. 2. § (2) bekezdésének b) pontja sérti a jogbiztonság követelményét. Az ebben a szakaszban használt „kulturális és sportlétesítmény”
fogalmak tartalmának konkrét meghatározása hiányában
ugyanis nem állapítható meg egyértelműen, hogy mely
egységekre terjed ki az Ör. hatálya. Mindezek miatt az indítványozó szerint az Ör. 2. § (2) bekezdés b) pontja az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének sérelmét okozza.
2.2. Az indítványozó az Ör. 4. §-át, amely a szeszesitalt
forgalmazó üzletek nyitva tartását korlátozza, az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésébe ütközőnek látja. Előadja,
hogy a szeszesital árusítás szabályairól a Kertv., az üzletek
működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül
folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet (továbbiakban: Korm.R.) és az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló
4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet rendelkezik. Álláspontja
szerint a hivatkozott szabályok léte miatt a szeszesitalt is
forgalmazó üzletek nyitva tartása nem minősül szabályo-
zatlan helyi társadalmi viszonynak, és a helyi képviselő-testületnek nincsen felhatalmazása arra, hogy ezen
tárgykörben szabályokat alkosson. Mindezek miatt a szeszesitalt is forgalmazó üzletek nyitva tartásáról szóló Ör.
szakaszok az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésébe ütköznek.
Ugyanezen szakasz sérti az indítványozó szerint az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdését is. Az indítványozó előadta, hogy az Ör. a nyitva tartási idő korlátozását kiterjesztette két panelházban található, addig ilyen korlátozással nem
érintett vendéglátó üzletre, amelyek már hosszú ideje működtek. A beadvány rögzíti, hogy ezen üzletek „működése
maradéktalanul biztosítja a lakók pihenéshez való jogát”.
Az indítványozó álláspontja szerint az Ör. alkotmányos indok nélkül tesz különbséget „az azonos körbe tartozó vendéglátó üzletek s az azokban kulturáltan szórakozni vágyó
személyek között”, mivel a nyitvatartási korlátozás nem
minden, az Ör. hatálya alá tartozó vendéglátó egységre vonatkozik. Álláspontja szerint „ötletszerűen” került meghatározásra a melegkonyhás üzletek nyitvatartási ideje, nincsen elfogadható magyarázat arra nézve, hogy miért mentesülnek egyes melegkonyhás üzletek a nyitvatartási korlátozás alól, míg mások a rendelkezés alapján hajnali kettő
és hat óra között nem tarthatnak nyitva.
Az indítványozó hivatkozik arra, hogy a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény (továbbiakban:
Kertv.) 6. § (1) bekezdése alapján a kereskedő maga határozza meg üzlete nyitva tartását.
2.3. Az indítványozó álláspontja szerint az Ör. 6. §
(2) bekezdésének megfogalmazása nem egyértelmű, sérti a
normavilágosság követelményét. A kérdéses jogszabályhely értelmében „[a]mennyiben a lakóépület belső szabályzata eltérően nem rendelkezik, lakóépületben lévő
vendéglátóhelyen hangosító berendezés 22:00 óra és 6:00
óra között nem üzemeltethető.” Az indítványozó szerint a
„lakóépület belső szabályzata” nem egyértelmű fogalom,
nem állapítható meg, hogy a jogalkotó mit értett ezen fogalom alatt.
Ugyanezen szakasz az indítványozó szerint az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését is sérti. Álláspontja szerint
ugyanis magasabb szintű jogszabályok nem adnak felhatalmazást a helyi önkormányzatok képviselő-testületeinek
arra, hogy olyan szabályt hozzanak, amely szerint a lakóépület belső szabályozásának rendelkezéseitől függhet a
hangosító berendezés meghatározott időszakban történő
használata. Véleménye szerint a társasházakról szóló
2003. évi CXXXIII. törvény (továbbiakban: Ttv.), valamint a lakásszövetkezetekről szóló 2004. évi CXV. törvény (továbbiakban: Ltv.) szabályozza a házirend intézményét. Az önkormányzatoknak ennek megfelelően a magasabb rendű jogszabály által szabályozott életviszony
szabályozására nincsen jogi lehetőségük, az ilyen tartalmú
jogalkotás alkotmányellenes.
2.4. Az indítványozó véleménye szerint az Ör. azzal,
hogy hatósági körbe tartozó döntéseket foglalt jogszabályba, az Alkotmány 57. § (5) bekezdésébe ütközik. Az indít
ványozó rögzíti, hogy a Kertv. 6. § (4)–(5) bekezdései
alapján egy üzlet nyitva tartásának korlátozása nem jogalkotói, hanem hatósági jogkörbe tartozik, és az ilyen döntés
ellen a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (továbbiakban: Ket.) szabályai szerint jogorvoslatnak van helye. Tekintettel arra, hogy egyedi határozat helyett jogszabályban
rendelkeznek erről a kérdésről, az egyes üzletek nem tudnak jogorvoslattal élni ügyükben, mivel nincsen olyan
döntés, amelyet megtámadhatnának. Mindez korlátozza az
Alkotmány 57. § (5) bekezdésben rögzített jogorvoslathoz
való jogukat, így az Ör. alkotmányellenes. Az Alkotmánybíróság az indítvány ezen részét tartalma szerint értelmezve megállapította, hogy az indítvány nem az Ör. egészét,
hanem annak 4. § és 5. §-ait támadja.
3. Az Alkotmánybíróság beszerezte Debrecen Megyei
Jogú Város polgármesterének véleményét.
3.1. A polgármester előadta, hogy az önkormányzat az
Ör. előkészítésének időszakában feltárta az új szabályozás
iránti igény okait, széleskörű vizsgálatot végzett a meglévő előírások és a leendő szabályozás társadalmi hatásairól,
valamint áttekintette mindazon magasabb szintű jogszabályokat, amelyek a lakosok egészséges környezethez, pihenéshez való jogának megsértésére vonatkoznak, továbbá
amelyek ezen jogsérelmek megelőzésére, orvoslására az
érintett hatóságoknak hatáskört biztosítanak.
A polgármester tájékoztatta az Alkotmánybíróságot arról, hogy az indítvánnyal támadott Ör. 2010. január 1-jével
hatályát vesztette, s ezzel egyidejűleg az üzletek éjszakai
nyitva tartásával és a lakosság nyugalmának biztosításával
kapcsolatos egyes helyi szabályokról szóló 37/2009.
(XI. 30.) önkormányzati rendelet (a továbbiakban: új Ör.)
lépett hatályba.
3.2. Az új Ör. szabályozási koncepciója azonos az Ör.
kapcsán részletezettekkel, azzal, hogy a jogalkotó figyelemmel volt a 2009. január 1-jével hatályba lépett, a kereskedelmi tevékenység végzésének feltételeiről szóló
210/2009. (IX. 29) Korm. rendeletre (a továbbiakban: Ker.
Korm. rendelet). A Ker. Korm. rendelet hatályon kívül helyezte az Ör. szabályozási alapját képező Korm. R.-t, és a
korábbi üzletkörök helyett a forgalmazott termékkör, illetve a tevékenység jellege alapján határozza meg a hatálya
alá tartozó üzleteket. Az új Ör. a Ker. Korm. rendeletre tekintettel az üzletek vonatkozásában mind jellegük, mind
területi fekvésük szempontjából a korábbinál még differenciáltabb szabályozást tartalmaz. Az Alkotmánybíróság
állandó gyakorlata szerint hatályon kívül helyezett jogszabály alkotmányellenességét kivételesen, az Abtv.
38. §-ában foglalt bírói kezdeményezés és a 48. § szerinti
alkotmányjogi panasz esetében vizsgálja [10/1992.
(II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.; 335/B/1990.
AB határozat, ABH 1990, 261, 262.; 570/B/2005. AB határozat, ABH 2007, 2737.]. Amennyiben a hatályát vesztett jogszabály helyébe lépő jogszabály tartalmilag a korábbival azonos (vagy lényegében hasonló), az Alkot
mánybíróság az utólagos normakontrollt az új szabályozás
vonatkozásában folytatja le. (137/B/1991. AB határozat,
ABH 1992, 456, 457.; 157/B/2003. AB határozat, ABK
2008. április, 602.) Mivel jelen ügyben előterjesztett indítvány nem bírói kezdeményezés és nem alkotmányjogi panasz, a régi Ör. szabályait az Alkotmánybíróság nem vizsgálhatta. Az új Ör. azonban egy kivételével tartalmazza az
Ör.-nek az indítványozó által támadott rendelkezéseit: az
Ör. 4. § (1)–(2) bekezdései az új Ör. 4. § (1)–(2) bekezdéseinek felelnek meg; az Ör. 2. § (2) bekezdés b) pontjában
lévő „kulturális- és sportlétesítmény kifejezés” az új Ör.
5. § (3) bekezdés d) pontjában található meg; az Ör.
5. §-ának támadott vonatkozását (nyitva tartás korlátozása) tartalmazza az új Ör. 5. §-a. Az Ör. 6. § (2) bekezdésében nevesített „lakóépület külső szabályzata” kifejezést az
új Ör. nem tartalmazza. Azonban tekintettel arra, hogy
az új Ör. az Ör. sérelmezett rendelkezéseivel lényegileg
tartalmilag azonos szabályokat tartalmaz, ezekre a szakaszokra nézve az Alkotmánybíróság lefolytatta a vizsgálatot.
4. Az indítványozó beadványában az Abtv. 21. § (4) bekezdésére hivatkozott, és indítványát „panasznak” nevezte, azonban az Abtv. 48. §-ában rögzített feltételek az indítvánnyal kapcsolatban nem teljesülnek. A beadvány a
hivatkozáson kívül teljes mértékben megfelel egy utólagos
normakontroll iránti kérelemnek. Az Alkotmánybíróság a
beadványt tartalma szerint értelmezte és azt absztrakt
utólagos normakontroll iránti indítványként bírálta el.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései: „2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
„57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan
bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen,
amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot
– a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében,
azzal arányosan – a jelenlévő országgyűlési képviselők
kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(…) (3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.”
2. Az új Ör. vizsgált rendelkezései:
„4. § (1) A szeszes italt forgalmazó üzletek 22.00 óra és
06.00 óra között nem tarthatnak nyitva a Móricz Zs. körút–Benczúr Gy. utca–MGM vasúti átjáró–Futó utca–Káka
utca–Sámsoni út–Budai Nagy A. utca–Hétvezér utca–Diószegi utca–Borzán G. utca–Alma utca–Leiningen utca–
Pöltenberg utca–Gázvezeték utca–Vértesi utca–Tiszalöki
vasútvonal–Vezér utca–Doberdó utca–Kartács utca–Móricz Zs. körút által körülhatárolt területen a határoló utcák
mindkét oldalán, továbbá Felsőjózsa és Alsójózsa városrészekben.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt korlátozást nem kell alkalmazni, amennyiben az üzemeltető a szeszes ital árusítását 22.00 óra és 06.00 óra között szünetelteti. A szeszes ital
árusítás szüneteltetéséről az üzemeltető a vásárlókat az üzlet bejáratánál és az üzletben jól látható helyen elhelyezett
felirattal tájékoztatni köteles.”
„5. § (1) A vendéglátó üzletek – a (2)–(3) bekezdésben
foglalt kivétellel – a 22.00 óra és 06.00 óra között nem tarthatnak nyitva
a) a többlakásos lakóépületekben, továbbá
b) azon az ingatlanokon, amelyeken a vendéglátó üzlet
vendégbejárata, terasza a környező ingatlanokon lévő épületek zajtól védendő homlokzatától 20 méternél kisebb
távolságra esik.”
„5. § (3) A vendéglátó üzletek 22.00 óra és 06.00 óra között korlátozás nélkül tarthatnak nyitva a következő területen, létesítményekben illetve ingatlanokon:
(…)
d) a szálláshelyeken vagy ezekkel azonos helyrajzi szá
mom lévő épületekben, bevásárlóközpontokban, az üzemanyagtöltő állomásokon, a kulturális létesítményekben, a
sportlétesítményekben, a strandokon, a pályaudvarokon, a
repülőtéren.”
„8. § (1) A vendéglátóhelyek nyílt terein, továbbá a
többlakásos lakóépületekben lévő vendéglátóhelyeken
22.00 óra és 06.00 óra között ”
III. Az indítvány az alábbiak szerint nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az
új Ör. 5. § (3) bekezdés d) pontjában található „kulturális
és sportlétesítmények” kifejezés valóban sérti-e a normavilágosság követelményét. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint nem ütközik az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe e kifejezések használata, mivelhogy magát a sportlétesítmény fogalmát a sportról szóló 2004. évi I. törvény
63. §-a tölti meg tartalommal. Ami a kulturális létesítmény
kifejezést illeti, maga az új Ör. nem rendel hozzá taxatív
tartalmat, de tekintettel az Alkotmánybíróság korábbi ha-
tározatában kifejtettekre: „nem vezet a normavilágosság
sérelmére az, ha a jogalkotó az értelmező rendelkezések
között nem határozza meg valamennyi, az adott jogszabályban előforduló kifejezés jelentéstartalmát. (…) Értelmező rendelkezés hiányában az adott kifejezés általánosan
ismert és elfogadott jelentéstartalmából, vagy ha szakkifejezésről van szó, annak elfogadott jelentéstartalmából kiindulva a jogalkalmazó állapítja meg, hogy a jogszabályban használt egyes kifejezések milyen tartalmat ölelnek fel
az adott jogszabályi összefüggésben.” [41/2008. (IV. 17.)
AB határozat, ABH 2008, 405, 411.] A kulturális létesítmény szókapcsolat tartalmát a Strasbourgban, 1992. november 5-én létrehozott Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartájának kihirdetéséről szóló 1999. évi
XL. törvény 12. cikkében határolja körül, erre utal a törvény következő részlete: „kulturális létesítményekre – különösen a könyvtárakra, videotékákra, kulturális központokra, múzeumokra, archívumokra, akadémiákra, színházakra és filmszínházakra, valamint irodalmi és filmművészeti alkotásokra, a nép kulturális önkifejezésére, fesztiválokra”.
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság erre vonatkozóan az indítványt elutasította.
2. Az Alkotmánybíróság ezután az indítvány azon részét vizsgálta, amely szerint az új Ör. 4. §-a az Alkotmány
44/A. §-ába ütközik.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is rámutatott,
pusztán az a tény, hogy egy adott életviszonyt a magasabb
szintű jogszabályok szabályoznak, nem teszi alkotmányellenessé az ugyanazon tárgyban született önkormányzati
rendeletet. Ennek kapcsán mondta ki az Alkotmánybíróság 17/1998. (V. 13.) határozatában, „önmagában véve az,
hogy a társadalmi viszonyok meghatározott körét országos
érvényű jogszabály a szabályozási körébe vonta, nem akadálya az önkormányzati rendeletalkotásnak. Ha ugyanis
helyi közügyekről van szó, az önkormányzati testület közvetlenül az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében – külön törvényi felhatalmazás hiányában
is – jogosult az országos szintű szabályozással nem ellentétes, ahhoz képest kiegészítő jellegű helyi jogalkotásra.”
Figyelembe véve, hogy a magasabb szintű jogszabályokhoz képest az új Ör. szabályai kiegészítő jellegűek, nem áll
fent az ellentét az indítványozó által támadott rendelkezés
és a magasabb szintű jogszabályok között. Mindezek miatt
az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az új Ör. 4. §-a
nem sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését, s az indítványt e vonatkozásában is elutasította.
3. Az Alkotmánybíróság ezt követően azt vizsgálta
meg, hogy az új Ör. 4. §-a sérti-e az Alkotmány 70/A. §
(1) bekezdésében foglalt hátrányos megkülönböztetés tilalmát.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint alkotmányellenes megkülönböztetés csak akkor állapítható
meg, ha összehasonlítható helyzetben lévő, azaz homogén
csoportot alkotó személyek között tesz a jogalkotó olyan
különbséget, amely alapjogsérelmet okoz, illetőleg azzal
az egyenlő méltóság alkotmányos követelményét sérti.
[61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 283.;
50/1996. (X. 30.) AB határozat, ABH 1996, 156, 157.]
Az Alkotmánybíróságnak az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésével való állítólagos ütközés elemzésekor azt kellett
megvizsgálnia, hogy az új Ör. által érintett üzletek szabályozási szempontból homogén csoportot alkotnak-e, és
amennyiben igen, úgy sérül-e valamilyen alapjog vagy az
emberi méltósághoz fűződő jog az új Ör. 4. § (2) bekezdésében foglalt kivételek miatt.
3.1. Az új Ör. 1. §-a értelmében az érintett üzletek azonos csoportba sorolása azonos termékkörök, az azonos területen való elhelyezkedés és az azonos tevékenység folytatása alapján történik. Az Alkotmánybíróság megítélése
szerint az ezen ismérveknek való megfelelés miatt az érintett üzletek a szabályozási koncepció vonatkozásában homogén csoportot alkotnak.
3.2. Az Alkotmánybíróság megvizsgálta, hogy az új Ör.
4. § (2) bekezdésében foglalt kivételekkel történő, homogén csoporton belüli megkülönböztetésnek van-e ésszerű
indoka, ennek hiányában ugyanis önkényes, az emberi
méltósághoz való jogot sértő és ily módon alkotmányellenesnek minősülne a rendelkezés. [v.ö. 61/1992. (XI. 20.)
AB határozat, ABH 1992, 280, 281–282.].
Az új Ör. preambuluma hivatkozik Kertv. 6. § (4) bekezdésére, amely így szól: „[a] települési (Budapesten a
kerületi) önkormányzat képviselő-testülete a helyi sajátosságok figyelembevételével az üzletek éjszakai (22 óra és
06 óra közötti) nyitvatartási rendjét rendeletben szabályozhatja.” Az Alkotmánybíróság 282/B/2007. AB határozatában vizsgálta a Kertv. 6. § (4) bekezdésének alkotmányosságát. Ezen határozatában az Alkotmánybíróság megállapította, hogy „a Ker.tv. 6. § (4) bekezdése a helyi sajátosságok figyelembevételével történő és hangsúlyozottan
általános tartalmú önkormányzati jogalkotásra ad felhatalmazást. Az önkormányzat rendelete – amelyet az Alkotmánybíróság utólagos normakontroll eljárás keretében
vizsgálhat – tehát az éjszakai nyitva tartást általános
jelleggel szabályozhatja.” [282/B/2007. AB határozat,
ABH 2007, 2163, 2168.]
A Kertv. 6. § (4) bekezdése értelmében tehát a települési
(Budapesten a kerületi) önkormányzat képviselő-testülete
a helyi sajátosságok figyelembevételével az üzletek éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitvatartási rendjét rendeletben szabályozhatja. Amennyiben egy települési önkormányzat a megfelelően felmért helyi sajátosságok figyelembevételével hozza meg a közigazgatási területén lévő
üzletek éjszakai nyitvatartási rendjére vonatkozó, általánosan kötelező rendeletét, úgy az elfogadott szabályok által esetlegesen megvalósított, a címzettek közötti hátrányos megkülönböztetés nem minősül önkényesnek, mivel
annak ésszerű, a helyi sajátosságokra alapított oka van.
Debrecen város polgármestere az Alkotmánybíróság
felhívására írott levelében részletesen kifejtette, hogy a
Kertv. 6. § (4) bekezdését figyelemben tartva, helyi sajá
tosságokra tekintettel alkották meg az új Ör. érintett szabályát. A polgármester előadta, általános jelleget öltött az,
hogy az egyes szeszes italt is árusító kiskereskedelmi üzletek – az éjszakai szórakozási igényekhez igazodva – hajnalig forrásai voltak a mértéktelen italozást szolgáló vásárlásoknak, s e kontroll nélküli italozások nemcsak nagy zajhatással jártak, hanem vandalizmusba hajló következményei gyakran láthatóak is voltak a város közterületein.
Mindezek a környéken lakókban erős indulatokat váltottak ki, ezek okán a lakosság éjszakai nyugalmának biztosítottsága az új Ör. megalkotásával vált megoldhatóvá.
„Az Alkotmánybíróság az önkormányzatok rendeleteit
törvényességi szempontból vizsgálja [a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 99. § (1) bekezdés],
hatáskörébe nem tartozik bele annak vizsgálata, hogy az
Ör.-t megalkotó képviselő-testület helyesen mérte-e fel
és megfelelően mérlegelte-e a helyi sajátosságokat.
Amennyiben a helyi sajátosságokat a képviselő-testület figyelembe vette a rendelet megalkotásakor, úgy a Ker.tv.
6. § (4) bekezdésének megfelelően került sor az Ör. megalkotására. Mélyebb, a helyi sajátosságok vizsgálatára is kiterjedő tartalmi elemzésre az Alkotmánybíróságnak, mivel nem közigazgatási bíróság, nincsen hatásköre.”
[1448/B/2007. AB határozat, ABH 2008, 3327, 3332.].
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt az új Ör. 4. §-ának [beleértve a 4. § (2) bekezdést is]
az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésébe ütközését állító
részében elutasította.
4. Az Alkotmánybíróság ezek után megvizsgálta, hogy
az új Ör. 4. §-a sérti-e az Alkotmány 70/A. § (3) bekezdésében foglaltakat.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata alapján az Alkotmány
70/A. § (3) bekezdése az állam számára konkrét kötelezettségeket nem határoz meg. Az esélyegyenlőtlenség kiküszöbölésének törvényi eszközrendszere széles skálán mozoghat, s ezek közül a jogalkotó feladata a legcélszerűbb
szabályozási mód megválasztása, az intézkedések rendszerének átfogó kidolgozása (összefoglalóan pl.:
652/G/1994. AB határozat, ABH 1998, 574, 580–581.;
552/B/2000. AB határozat, ABH 2002, 1508,
1514–1515.). Az Alkotmány 70/A. § (3) bekezdésében
rögzített esélyegyenlőség elvének értelmezésével kapcsolatban az Alkotmánybíróság azt is kiemelte, hogy „a különböző társadalmi csoportok esélyeinek egyenlőségét
nem egy-egy jogszabály, vagy állami intézkedés, hanem
jogszabályok és állami intézkedések rendszere révén lehet
biztosítani, illetve az állam ilyen módon járulhat hozzá az
esélyegyenlőség megteremtéséhez, vagy legalábbis az
egyenlőtlenségek csökkentéséhez” (725/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 663, 664.).
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megítélése szerint az új Ör. érintett 4. § (2) bekezdése és az Alkotmány
70/A. § (3) bekezdése között nincsen érdemi alkotmányos
összefüggés. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata
szerint az érdemi alkotmányos összefüggés hiánya az indítvány elutasítását eredményezi [54/1992. (X. 29.) AB
határozat, ABH 1992, 266, 67.; 2043/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 543, 544.; 163/B/1991. AB határozat,
ABH 1993, 544, 546.; 108/B/1992. AB határozat, ABH
1994, 523, 524.; 141/B/1993. AB határozat, ABH 1994,
584, 586.; 36/2007. (VI. 6.) AB határozat, ABH 2007, 432,
452.], az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a tekintetben is elutasította.
5. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint hatályon kívül helyezett jogszabály alkotmányellenességét
kivételesen, az Abtv. 38. §-ában foglalt bírói kezdeményezés és a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz esetében vizsgálja [10/1992. (II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.;
335/B/1990. AB határozat, ABH 1990, 261, 262.;
570/B/2005. AB határozat, ABH 2007, 2737.]. Tekintettel
arra, hogy az új Ör. az Ör. 6. § (2) bekezdésében található
„lakóépület belső szabályzata” kifejezést nem tartalmazza,
az Ör. pedig már hatálytalan, az Alkotmánybíróság az eljárást az Ör. 6. § (2) bekezdésének az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe ütközésének megállapítására irányuló részében
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12) Tü. határozat 31. § a) pontjára figyelemmel megszüntette.
6. Az indítvány értelmében az új Ör. 4–5. §-ai jogszabályi formában foglaltak egyedi határozatokat, ily módon
megfosztva az ilyen – üzletek nyitva tartását korlátozó –
határozatok alanyait a határozat elleni jogorvoslattól. Az
Alkotmánybíróság megítélése szerint az új Ör. 4–5. §-a az
új. Ör. hatálya alá tartozó összes üzlet vonatkozásában, általános érvénnyel állapította meg a Debrecen város területén alkalmazandó, az üzletek éjszakai nyitva tartásával
kapcsolatos szabályokat. Az új Ör. ezen szabályai alapján
az üzletek tulajdonosai/működtetői jogai, illetve kötelezettségei közvetlenül nem kerülnek megállapításra. A hatáskörrel és illetékességgel bíró hatóság az új Ör. alapján
fogja meghozni a vonatkozó egyedi határozatokat, amelyekben az egyes üzletek nyitva tartásának szabályai
rögzítésre kerülnek. Ezen döntések ellen a határozatok
címzettjei jogorvoslatra jogosultak lesznek.
Az indítványozó által vélt alkotmányellenes, az Alkotmány 57. § (5) bekezdésének sérelmét felvető helyzet tehát
nem áll fenn, ezért az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a vonatkozásban is elutasította.
Budapest, 2010. április 27. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
15/2014. (III. 10.) EMMI rendelete a szívinfarktussal kapcsolatos megbetegedések bejelentésének és nyilvántartásának rendjéről.
Az egészségügyi és a  hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997.  évi XLVII.  törvény 38.  §
(2) bekezdés l) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41.  § d)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Nemzeti Szívinfarktus Regiszter (a továbbiakban: Szívinfarktus Regiszter) részére a (2) bekezdés szerinti betegség
diagnózisát felállító, kezelést végző orvos, továbbá a szövettani vizsgálatot, boncolást végző vagy azt véleményező
orvos továbbítja az  egészségügyi és a  hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló
1997. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Eüak.) 16. § (9) bekezdése szerinti adatokat.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás kiterjed valamennyi egészségügyi szolgáltatónál diagnosztizált vagy
ellátott heveny szívinfarktusra, ha a  diagnózis – a  haláloki diagnózisokat is beleértve – a  Betegségek Nemzetközi
Osztályozása (a továbbiakban: BNO) 10. revíziója I21-I23 tételeinek bármelyike (a továbbiakban: infarktus).
2. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdésében meghatározott orvos az  1.  § (2)  bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási
kötelezettséget
a) az infarktussal diagnosztizált betegség észlelését követően – a  3.  §-ban foglaltak szerint – az  1.  melléklet
szerinti adatoknak és
b) a nyilvántartásba vételt követő 1 év elteltével a 2. melléklet szerinti adatoknak
a Szívinfarktus Regiszter részére, a  Szívinfarktus Regiszter által működtetett elektronikus rendszeren keresztül
történő továbbításával teljesíti.
(2) Ha az  elektronikus adatszolgáltatás az  egészségügyi szolgáltatónál nem működik, az  1.  § (2)  bekezdésében
meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése érdekében az  1.  melléklet szerinti adattartalmú jelentést
kell a Szívinfarktus Regiszter részére eljuttatni.
(3) Ugyanazon személy több, egymástól független infarktusos megbetegedését külön-külön kell jelenteni az  (1) vagy
a (2) bekezdésben meghatározott módon.
3. § Az 1.  melléklet szerinti adatokat naptári negyedévente, a  negyedévet követő hónap 15. napjáig kell megküldeni
a Szívinfarktus Regiszter részére.
4. § A patológiai vizsgálatot végző egészségügyi szolgáltató a szövettani minták vizsgálata, illetve a boncolások során
felismert heveny infarktusos megbetegedésekről negyedévente elektronikus formában jelentést küld a Szívinfarktus
Regiszter részére. A jelentés tartalmazza a beteg nevét, Társadalombiztosítási Azonosító Jelét (a továbbiakban: TAJ),
születési idejét, a halál idejét, valamint a patológiai vizsgálat eredményét (szövettani eredmény).
5. § (1) Az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a  továbbiakban: OEP) negyedévente adatszolgáltatást teljesít
a  Szívinfarktus Regiszter részére a  (2)  bekezdésben foglaltak szerint, valamint a  Szívinfarktus Regiszterben
nyilvántartott TAJ azonosítók egyeztetése során megküldi a  passzivált TAJ azonosítók listáját a  passziválási ok és
annak dátuma megjelölésével.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás teljesítése érdekében az  OEP az  egészségügyi szolgáltatások
Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló kormányrendelet rendelkezései
szerint gyűjtött azon szolgáltatások tételes ellátási adatait küldi meg, amelyek ellátást indokoló diagnózisai
között a  BNO IX. A  keringési rendszer betegségei fejezete szerinti tételeinek (kódjeleinek) valamelyike szerepel.
Az  ellátási adatkör részletezését és formátumát – beleértve az  Orvosi Eljárások Nemzetközi Osztályozása (OENO)
és a gyógyhatású anyagok Anatómiai, Terápiás és Kémiai Osztályozása (ATC) szerinti kódjelek használatát, valamint
az  adatszolgáltatási határidőket – az  OEP és a  Szívinfarktus Regisztert működtető szerv megállapodásban állítja
össze az adatkezelésre vonatkozó egyéb szabályok figyelembe vételével.
6. § (1) Az  Eüak. 16.  § (11)  bekezdése szerinti adatkör átadásának részleteit és formátumát a  Központi Statisztikai Hivatal
és a  Szívinfarktus Regisztert működtető szerv megállapodásban határozza meg az  adatkezelésre vonatkozó
jogszabályok figyelembe vételével.
(2) A Szívinfarktus Regiszter a már nyilvántartott betegek eseteiben rögzíti a halottvizsgálati és haláloki adatokat, illetve
nyilvántartásba veszi azon személyek adatait, akiknél ezt a halott-vizsgálat során megállapított infarktusos eredetű
betegség indokolja.
7. § (1) Az  adatkezelési előírások betartásáért az  egészségügyi szolgáltatónál működő adatvédelmi felelős, annak
hiányában az adatszolgáltató orvos, az adatszolgáltatás végrehajtásáért, az adatközlés teljességéért az egészségügyi
szolgáltató vagy az  adatot szolgáltató intézmény vezetője felelős. A  Szívinfarktus Regiszter részére továbbított
adatok hitelességéért a  kezelőorvos, illetve a  patológiai vizsgálatot végző orvos felelős. A  jelentett adatoknak
egyezniük kell a beteg egészségügyi dokumentációjában szereplő adatokkal.
(2) Ha a  Szívinfarktus Regiszterbe felvett személynél az  infarktus megállapítása mégsem igazolódott, akkor
a nyilvántartásból törölni kell valamennyi, az érintettre vonatkozó adatot.
8. § A Szívinfarktus Regiszter adattisztítás céljából a  kimutatható hiányosságot vagy hibát tartalmazó
adatszolgáltatásokról rendszeresen visszajelzést küld az  érintett adatszolgáltatóknak. Az  adatszolgáltató köteles
a  megkeresés alapján gondoskodni az  adattartalom javításáról és a  javításnak a  Szívinfarktus Regiszter részére
történő továbbításáról.
9. § A Szívinfarktus Regiszter az  infarktusos megbetegedések megoszlásának számát – a  betegek fővárosi és megyei
illetősége szerint csoportosítva, illetve BNO-kódonkénti, nemenkénti és korcsoportonkénti bontásban  –
félévente megküldi az  Országos Tisztifőorvosi Hivatal, valamint a  Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőségés Szervezetfejlesztési Intézet részére a  kardiológiai tevékenység szervezésének, tervezésének, működésének
értékelése céljából.
10. § (1) A Szívinfarktus Regiszter az általa végzett adatgyűjtésről évente, személyazonosításra alkalmatlan jelentést ad közre.
 (2) A Szívinfarktus Regisztert a Gottsegen György Országos Kardiológiai Intézet működteti.
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § Az 1. § (2) bekezdése szerinti adatszolgáltatást első alkalommal 2014. április 15-ig kell teljesíteni az 1. mellékletben
foglaltak szerint.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
22/2007. (III. 28.) OKM rendelete egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról, illetve régészeti védettség megszüntetéséről.
Az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a kulturális
örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 15. §
(1) bekezdése alapján, az érintett miniszterekkel egyetértésben, a következőket rendelem el:
1. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Kölked (Baranya megye), külterület 023/8, 023/9, 023/10,
023/11, 023/12, 023/13, 023/14, 023/15, 023/16, 023/17,
023/18, 023/19, 023/20, 023/21, 023/22, 023/23 és 024/7
helyrajzi számok alatt nyilvántartott szántó, a 024/8 helyrajzi szám alatt nyilvántartott kivett, valamint a 024/9
helyrajzi szám alatt nyilvántartott gyep művelési ágú, természetben a Feketekapu-dűlőben található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található vaskori és avar kori település
és temető maradványainak megőrzése, a lelőhely kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába sorolom.
2. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Pécsvárad (Baranya megye), belterület 1280/1, 1281,
1282/2, 1282/3 és 1283 helyrajzi számok alatt nyilvántartott kivett művelési ágú ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található középkori eredetű bencés
apátság és vár maradványainak megőrzése, a lelőhely
kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába sorolom.
3. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Süttő (Komárom-Esztergom megye), külterület 013, 030
és 041 helyrajzi számok alatt nyilvántartott kivett, a 028 és
033 helyrajzi számok alatt nyilvántartott erdő, a
031/3 helyrajzi szám alatt nyilvántartott szőlő, a 031/4,
031/5, 031/6, 031/7, 031/8, 031/9, 031/10, 040, 045/1,
045/2 és 045/3 helyrajzi számok alatt nyilvántartott
szántó, a 039 helyrajzi szám alatt nyilvántartott gyep, valamint a zártkert 2350, 2351, 2353, 2358, 2359, 2360, 2501,
2527/1 és 2527/2 helyrajzi számok alatt nyilvántartott
szántó, a 2352, 2355 és 2362 helyrajzi számok alatt nyilvántartott gyep, a 2354 helyrajzi szám alatt nyilvántartott
erdő, a 2356/4, 2356/5, 2356/6, 2356/7, 2356/8, 2357 és
2361 helyrajzi számok alatt nyilvántartott kert, a
2356/9 helyrajzi szám alatt nyilvántartott kivett, továbbá a
Neszmély (Komárom-Esztergom megye), külterület
0386/2 helyrajzi szám alatt nyilvántartott kivett művelési
ágú ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található kora és középső bronzkori,
valamint kora vaskori erődített települések és halomsíros
temető maradványainak megőrzése, a lelőhely kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben szereplő 031/9, 040, 045/1 és
045/2 helyrajzi számú ingatlanok esetében a Magyar
Államot elővásárlási jog illeti meg.
4. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Tihany (Veszprém megye), belterület 1/1, 1/2, 2, 4, 120/2,
125 és 205 helyrajzi számok alatt nyilvántartott kivett, valamint a 3 helyrajzi szám alatt nyilvántartott erdő művelési
ágú ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található középkori eredetű bencés
apátság és vár maradványainak megőrzése, a lelőhely kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába sorolom.
5. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Veszprém (Veszprém megye), belterület 6438/2, 6438/3,
6438/4 és 6474 helyrajzi számok alatt nyilvántartott kivett
művelési ágú, természetben a Veszprém-völgy településrészen található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található középkori apácakolostor maradványainak megőrzése, a lelőhely kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába sorolom.
6. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Bakonybél (Veszprém megye), belterület 29/1, 29/2, 30,
31, 83/2, 501/4 és 502 helyrajzi számok alatt nyilvántartott
kivett művelési ágú ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található bencés monostor és késő középkori – kora újkori vár maradványainak megőrzése, a lelőhely kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
7. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Balatonszabadi (Somogy megye), külterület 0195/25 és
0195/28 helyrajzi számok alatt nyilvántartott szőlő és kivett, valamint a 0195/26 helyrajzi szám alatt nyilvántartott
kivett művelési ágú, természetben a Pusztatorony-dűlőben
található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található középkori templom, udvarház és faluhely maradványainak megőrzése, a lelőhely kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
8. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Fonyód (Somogy megye), belterület 6484 helyrajzi szám
alatt nyilvántartott kivett művelési ágú, természetben a
Várhegy településrészen található ingatlant.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található középkori vár maradványainak megőrzése, a lelőhely kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
9. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Gálosfa (Somogy megye), külterület 065/1 helyrajzi szám
alatt nyilvántartott gyep és erdő művelési ágú, természetben a Nagy-Kánya-vár-dűlőben található ingatlant.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található középkori udvarház és pálos
kolostor maradványainak megőrzése, a lelőhely kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
10. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Nagyharsány (Baranya megye), külterület 0180 helyrajzi
szám alatt nyilvántartott erdő, gyep és kivett, valamint a
0181 helyrajzi szám alatt nyilvántartott erdő és kivett művelési ágú, természetben a Szársomlyó-hegyen található
ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található, 13. században épült kővár
maradványainak megőrzése, a lelőhely kutathatóságának
biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
11. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Pálfa (Tolna megye), külterület 06/20, 06/34 és 06/35
helyrajzi számok alatt nyilvántartott szántó művelési ágú,
természetben a Téglás-dűlőben található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található középkori kolostor és falu
maradványainak megőrzése, a lelőhely kutathatóságának
biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
12. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Somogyfajsz (Somogy megye), külterület 083/6 helyrajzi
szám alatt nyilvántartott kivett művelési ágú ingatlant.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található honfoglalás kori vasolvasztó
műhely megőrzése, a lelőhely kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
13. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Sümeg (Veszprém megye), külterület 084 helyrajzi szám
alatt nyilvántartott erdő, gyep és út művelési ágú, természetben a Templom-sűrű elnevezésű határrészen található
ingatlant.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található Sarvaly nevű középkori település és templom maradványaink megőrzése, a lelőhely
kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
14. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom
Szabadhídvég (Fejér megye), külterület 012/2 helyrajzi
szám alatt nyilvántartott szántó, erdő, gyep és kivett művelési ágú, természetben a Pusztavár határrészen található ingatlant.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található késő vaskori és középkori
földvár maradványainak megőrzése, a lelőhely kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben megjelölt ingatlan esetében a
Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
15. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Zalaszántó (Zala megye), külterület 045/13, 045/49 és
045/50 helyrajzi számok alatt nyilvántartott kivett művelési ágú, természetben a Tátika-hegyen található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található késő bronzkori – kora vaskori
erődített település és a 13. században épült kővár maradványainak megőrzése, a lelőhely kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
16. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Zalaszentgrót (Zala megye), külterület 0283/2 helyrajzi
szám alatt nyilvántartott gyep, valamint a zártkert 3607
helyrajzi szám alatt nyilvántartott erdő és gyep művelési
ágú, természetben a Csúszódomb településrészen található
ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található bronzkori erődített település,
valamint középkori templom és temető maradványainak
megőrzése, a lelőhely kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
17. § (1) A Művelődési Minisztérium 61.974/84. számú határozatával régészeti jelentőségű védett területté nyilvánított
Százhalombatta (Pest megye), belterület 2513/2, 2522/1,
2522/2, 2528/1, 2529/6, 2529/7, 2529/8, 2529/9, 2530/1,
2530/3, 2530/4, 2532/3, 2532/4, 2535/1 és 2536/1 helyrajzi számok alatt nyilvántartott kivett művelési ágú ingatlanok régészeti védettségét megszüntetem.
(2) Az 1984-ben védetté nyilvánított Százhalombatta
(Pest megye), belterület 3022, 3028, 3029, 3030, 3032,
3035 és 3036 helyrajzi számú ingatlanok megosztásából
keletkezett, de a kiemelten védett kora vaskori halomsíros
temető területén kívül található ingatlanokon a régészeti
védettség fenntartása nem indokolt.
18. § Az e rendeletben védetté nyilvánított területeken a
Kulturális Örökségvédelmi Hivatal engedélye szükséges a
Kulturális Örökségvédelmi Hivatal eljárásaira vonatkozó
szabályokról szóló 10/2006. (V. 9.) NKÖM rendelet 8. §
(1) bekezdésének a)–e) pontjában felsorolt tevékenységekhez.
19. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
328/2012. (XII. 22.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Johann Marx
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Dél-afrikai Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel. Budapest, 2012. december 11.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1454/2012. (X. 17.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a nemzeti ünnepek, valamint
a kiemelt fontosságú rendezvények megvalósítására 90,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi
központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási
és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 7. Nemzeti és
kiemelt ünnepek, egyéb rendezvények, események támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2013. február 15.
2. A rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1377/2012.
(IX. 17.) Korm. határozat 1. pontjában a „2013. június 30.” szövegrész helyébe a „2013. december 31.” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1417/2011. (XII. 6.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Ráróspuszta és Rároš települések közötti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről 2007. november 16-án Párkányban aláírt Egyezményt módosító 1. Kiegészítés szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán,
Ráróspuszta és Rároš települések közötti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről 2007. november
16-án Párkányban aláírt Egyezményt módosító 1. Kiegészítés (a továbbiakban: 1. Kiegészítés) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt az 1. Kiegészítés bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az 1. Kiegészítés szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. jóváhagyja az 1. Kiegészítés kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli az 1. Kiegészítés végleges
szövegének megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök