text:
133/2010. (VII. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 161/2010. (III. 11.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 161/2010. (III. 11.) OVB határozatában magánszemélyek által
benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról
az Országos Választási Bizottság székhelye Budapest; üléseit a megyék ABC sorrendjében a megyék székhelyén tartja,
negyedévenkénti váltakozással?”
Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról
és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében megfogalmazott
egyértelműség követelményének. A kezdeményezés több, tartalmát tekintve egymástól eltérő alkérdést tartalmaz,
ezért a választópolgároknak nincs lehetőségük azokról külön-külön véleményt nyílvánítani és arról döntést hozni.
A kérdés azért sem egyértelmű, mert a nyelvtani szabályoknak sem felel meg.
Az OVB határozatában azt is kifejtette, hogy álláspontja szerint a kezdeményezők – a népszavazásra feltenni kívánt
kérdés súlyát, jelentőségét, hatását tekintve – nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésére, a közvetlen
hatalomgyakorlás kivételességére, az állam életében betöltött szerepére és súlyára tekintettel jártak el, nem
a népszavazás alkotmányos rendeltetésének megfelelően éltek népszavazáshoz való jogukkal, így a kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani.
2. Az OVB határozata a Magyar Közlöny 34. számában, 2010. március 11-én jelent meg.
A kezdeményezők a törvényes határidőn belül kifogást nyújtottak be, melyben kérték, hogy az Alkotmánybíróság
a 161/2010. (III. 11.) OVB határozatot semmisítse meg, és az OVB-t utasítsa új eljárásra.
A kezdeményezők szerint a határozat jogszabálysértő. Véleményük szerint a kérdésre a választópolgárok képesek
egyértelműen válaszolni. A törvény a kérdés megfogalmazását nem köti a kérdés karakterszámának
meghatározásához, és az országos népszavazási kérdés megfogalmazását sem kell, hogy megelőzze
a választópolgárok továbbképzésben részesítése az adott jogterület anyagából. A választópolgárok tájékoztatására
a választási kampány szolgál, ahol kifejthető, hogy milyen célt szolgál a kérdés, nevezetesen abban kívánják
a választópolgárok egyetértését megszerezni, hogy az OVB országos jellegére tekintettel üléseit negyedévenként
felváltva más-más megyeszékhelyen, illetve a fővárosban tartsa. Álláspontjuk szerint az OVB hivatalból eljárva,
hatáskörét túllépve, jogszabálysértően állapította meg, hogy a kezdeményezők megsértették a jóhiszemű és
rendeltetésszerű joggyakorlás elvét, ezért annak a határozatból történő mellőzését kérik. Tartalmilag sem tekintik
a határozatban foglaltakat valósnak, úgy vélik, hogy a döntés kizárólag a kérelmezők személye elleni támadásnak
minősül, amely szubjektív indíttatású és sérti a kifogást tevők emberi méltóságát.
3. Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. §-a határozza meg.
Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB
határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB határozata ellen beérkezett kifogás
megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek,
valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó
törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.] Az Alkotmánybíróság
feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban a Ve. 3. § d) pontjára is figyelemmel, az Nsztv. 10. § b) és c) pontjában foglaltak alapján
jogszerűen tagadta meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ezért az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt
indokolással egyetértve, az indokok helyességére tekintettel a 161/2010. (III. 11.) OVB határozatot helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. július 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
448/2017. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Molnár-Bencsik
Anettet a 2017. december 15. napjától 2020. december 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2014. (VII. 18.) IM utasítása az Igazságügyi Minisztérium szervezeti és működési rendjének ideiglenes meghatározásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 60. §
(2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján
a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az  Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) szervezeti és működési rendjét – a  minisztérium új
szervezeti és működési szabályzatának hatálybalépéséig terjedő időre – az 1. melléklet szerint állapítom meg.
(2) Ha ez  az utasítás eltérően nem rendelkezik, a  minisztérium szervezeti és működési rendjére a  Közigazgatási
és Igazságügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 17/2010. (VIII. 31.) KIM utasítást
(a továbbiakban: U.) alkalmazni kell.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
36/2018. (X. 4.) HM utasítása a tartós külföldi szolgálatot teljesítők reprezentációs tevékenységéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a tartós külföldi szolgálatot teljesítők reprezentációs tevékenységéről
a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  Magyar Honvédség
(a  továbbiakban:  MH) hadrendjébe tartozó katonai szervezetekre, valamint az  önálló NATO, EU és egyéb nemzeti
beosztásokban, a NATO, EU és egyéb nemzetközi szervezet parancsnokságain, szervezeti elemeinél (a továbbiakban
együtt: egyéni beosztásúak), a nemzetközi válságkezelési és békefenntartó műveletekben tartós külföldi szolgálatot
teljesítő személyi állományra terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában
a) ajándékozás: a hivatalos kapcsolattartás során – a viszonosság elve alapján – a külföldiek részére emlék- és
ajándéktárgyak átadása,
b) éves reprezentációs keret: az éves költségvetési tervjavaslatokban megtervezett és jóváhagyott összeg, amely
tartalmazza a reprezentációs keret összegét,
c) irodai reprezentáció: napi munkakapcsolat során a  külföldiek vendéglátása, így különösen frissítő, kávé,
ásványvíz biztosítása,
d) norma: a rendezvénytípusonként alkalmazott 1 fő meghívottra vetített vendéglátásra felhasználható összeg,
e) reprezentáció: a hivatalos kapcsolattartás során nyújtott vendéglátás és ajándékozás,
f ) reprezentációs keret: a beosztás ellátásához, a Képviselet működéséhez kapcsolódó reprezentációs tevékenység
költségeihez való hozzájárulás,
g) vendéglátás: a hivatalos kapcsolattartás során a meghívottak, illetve saját állomány részére program, élelmezés
biztosítása. 2. Képviseletek személyi állományára, valamint az egyéni beosztásúakra vonatkozó különös szabályok
3. § (1) A hivatalos reprezentációs tevékenységre jogosult az MH Katonai Képviselő Hivatala katonai képviselő, a Magyarország
Állandó NATO Képviselet, Védelempolitikai Részleg képviselet-vezető, a  nemzeti fegyverzeti igazgató képviselője,
az  MH Nemzeti Katonai Képviselet katonai képviselő, az  MH Nemzeti Összekötő Képviselet képviselet-vezető,
szolgálatfőnök, a  Magyarország Állandó EBESZ Képviselet, Katonai Képviselet képviselet-vezető, az  ENSZ Állandó
Magyar Képviselet összekötő főtiszt, a  Többnemzeti Összhaderőnemi Parancsnokság – Ulm, Németország –
parancsnokhelyettes, egyéni beosztásúak (rangidős nemzeti képviselők), a NATO ACT vezénylő zászlós és a tábornoki
beosztást betöltő személy.
(2) Az (1) bekezdés szerinti állomány részére megállapított éves reprezentációs kereteket az 1. melléklet tartalmazza.
 (3) A  reprezentációs keret az  (1)  bekezdés szerinti állomány reprezentációs rendezvénye, irodai reprezentációja,
az  ajándékozás, a  külföldi partner által tartott hivatalos rendezvény költségeihez történő hozzájárulást, továbbá
–  az  (1)  bekezdés szerinti állomány engedélyével – az  alárendelt állomány által az  MH képviseletében folytatott
ajándékozás, valamint a  külföldi partner által tartott hivatalos rendezvény részvételi díja költségeihez történő
hozzájárulást tartalmazza.
(4) A  reprezentációs keret tartalmazza a  nemzeti fogadás költségeit is, melynek időpontját illetően a  fogadó NATO,
EU és egyéb nemzetközi szervezet, parancsnokság, szervezeti elem rendezvénytervéhez kell igazodni.
(5) Az egyéni beosztásúak részére helyőrségenként és szervezetenként (parancsnokságonként) kell a keretet felszámolni,
melyet az adott helyőrségben, szervezetnél vagy parancsnokságon szolgálatot teljesítő állományból kijelölt rangidős
nemzeti képviselő használhat fel. A felhasználásért és elszámolásért a kijelölt rangidős nemzeti képviselő a felelős.
(6) A reprezentációs keretek nem használhatóak fel nem hivatalos programokra.
 (7) Az 1. melléklet szerinti keretek nem tartalmazzák a reprezentációs tevékenységgel összefüggő kiadások közterheit
az  általános forgalmi adó kivételével. A  munkáltatót terhelő adók és járulékok bevallása, valamint megfizetése
érdekében az  egyes meghatározott és béren kívüli juttatások után a  munkáltatót terhelő adó bevallásához és
megfizetéséhez szükséges adatszolgáltatás teljesítéséről szóló HM VGHÁT szakutasítás szerint kell eljárni.
(8) Az 1. melléklet szerinti kereteket nem terheli a reprezentációs rendezvények lebonyolításában közreműködő szakács,
felszolgáló és konyhai kisegítő (a továbbiakban együtt: személyzet) megbízási díja. A  személyzet megbízási
szerződéssel alkalmazható, a megbízási díjat a Képviseletek, illetve – a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK SZCSF) hatáskörében felszámított keret terhére tartott rendezvény esetében – a  nemzeti
támogatás feladatra a HVK SZCSF részére jóváhagyott külső megbízási díjkeret terhére kell elszámolni.
4. § (1) A vendéglátás, illetve az ajándékozás az alábbi személyekre terjedhet ki:
a) a nemzetközi szervezetek és a partnerországok azon képviselőire, akikkel a reprezentációra jogosult kiküldött
(meghívó) hivatalos munkakapcsolatba kerül,
b) az a) pontban meghatározott személyek (meghívottak) partnerére,
c) ünnepi állománygyűlés alkalmával a teljes saját állományra, illetve a meghívottakra.
(2) A rendezvényen részt vehetnek a reprezentációra jogosult kiküldött azon munkatársai, akiknek a jelenléte a meghívó
megítélése szerint elengedhetetlen (vendéglátók).
(3) Amennyiben a  rendezvényre való meghívás kiterjed az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti meghívottak partnerére is,
akkor a rendezvényen való részvétel kiterjedhet a (2) bekezdés szerinti vendéglátók partnerére is.
5. § (1) Az 1. melléklet szerinti reprezentációs kereteket terheli
a) az – elsősorban nemzeti jellegű – italok, hazánkat népszerűsítő kiadványok, emlék- és ajándéktárgyak értéke,
b) az  irodai reprezentációval és a  kapott meghívásokkal kapcsolatos beszerzések, szolgáltatások költségei,
így különösen részvételi díj saját és partner részére, virágcsokor a vendéglátó részére, gravírozás,
c) a  reprezentációs tevékenységhez kapcsolódó egyéb költségek, így különösen a  postaköltségek,
nyomdaköltségek, üdvözlő-, ültető-, menü- és köszönetnyilvánító kártyák, borítékok költségei,
d) a  reprezentációs tevékenységhez kapcsolódóan a  reprezentációra jogosult kiküldött vagy a  reprezentációs
keret terhére engedélyezett kiadások elszámolásáért felelős személy folyószámláján jelentkező banki
tranzakciós díj költsége, így különösen az előleg folyószámlán történő jóváírásának díja vagy az elszámolás
során az előlegként biztosított összeg fennmaradó része visszautalásának költsége, és
e) a vendéglátással kapcsolatban az a)–d) pontban foglalt kiadásokon túl felmerülő azon kiadások, amelyeket
a  nemzetközi és belföldi (hazai) katonai együttműködéssel összefüggő egyes protokolláris és vendéglátási
kérdésekről szóló HM utasítás (a továbbiakban: Ut.) tartalmaz.
(2) A  reprezentációs keret megterhelése során az  (1)  bekezdés szerinti, Magyarországon felmerült költséget bruttó
módon, az általános forgalmi adóval növelten kell figyelembe venni.
(3) A  reprezentációs keret terhére a  külföldi partnerek részére emlék- és ajándéktárgyak szerezhetőek be, amelynek
végrehajtásához a nemzeti támogatásért felelős szervezet segítséget nyújt. Az ajándékozás mértékére vonatkozóan
az Ut.-ban foglaltakat kell irányadónak tekinteni.
(4) Az arra jogosultak emlék- és ajándéktárgyakat az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandártól egyéb
hazai, illetve külföldi beszerzéssel szerezhetnek be.
(5) Ha valamely beosztásban év közben váltás történik, akkor az adott évre, az adott beosztásra jóváhagyott reprezentációs
keret a beosztás átadás-átvételének időpontjára vetített időarányos része használható fel.
6. § (1) Az  1.  melléklet szerinti reprezentációs keretek költségvetési előirányzatait a  HM Védelemgazdasági Hivatal
(a továbbiakban: HM VGH) nemzetközi költségvetése tartalmazza.
(2) Az  5.  § (1)  bekezdése szerinti kiadásokra a  reprezentációra jogosult kiküldött vagy a  reprezentációs keret terhére
engedélyezett kiadások elszámolásáért felelős személy előleg folyósítását kérheti, amelyet folyószámlájára történő
utalással kell biztosítani.
(3) A  reprezentációs esemény megtartása után, 15 munkanapon belül a  reprezentáló személynek reprezentációs
költségelszámolást kell készítenie a  2.  melléklet szerinti formában. Az  elszámolásokhoz az  alaki és tartalmi
követelményeknek megfelelő bizonylatot – így különösen számla, egyszerűsített számla – kell csatolni. Az  idegen
nyelven kiállított bizonylathoz azokat az adatokat, megjelöléseket, amelyek a bizonylat hitelességéhez, a megbízható,
a  valóságnak megfelelő adatrögzítéshez, könyveléshez szükségesek, magyar nyelven csatolni kell. Az  adatok
pontosságát a fordítónak aláírásával kell igazolnia.
(4) A folyószámlán jelentkező banki tranzakciós díj költségét folyószámla-kivonattal vagy olyan bizonylattal kell igazolni,
amelyből egyértelműen megállapítható annak összege, valamint közvetlen kapcsolódása a  reprezentációs előleg
nyújtásához és elszámolásához.
(5) A  reprezentációs kiadások elszámolására a  pénzügyi számvitel szerint a  „Tartós külföldi szolgálatot teljesítők
reprezentációs kiadásának költségei” számlán, a költségvetési számvitel szerint a „Tartós külföldi szolgálatot teljesítők
reprezentációs kiadásainak kiadása” számlán, a reprezentációs kiadások teljesítéseként kerül sor. A Magyarországon
végrehajtott beszerzéshez kapcsolódó általános forgalmi adót a pénzügyi számvitel szerint az „Előzetesen felszámított
általános forgalmi adó elszámolása” számlán, a költségvetési számvitel szerint a „Működési célú előzetesen felszámított
általános forgalmi adó teljesítése” számlán kell elszámolni.
(6) A  külföldi pénznemben felmerülő reprezentációs költségek kötelezettségvállalásként történő nyilvántartásba
vételére a számlán szereplő deviza, valuta összegnek megfelelően, a teljesítéskor érvényes, a Magyar Nemzeti Bank
(a  továbbiakban: MNB) által közzétett hivatalos devizaárfolyamon kerül sor. Az  MNB által nem jegyzett és nem
konvertibilis valuta esetében az átszámítás végrehajtására a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 60. § (5) bekezdése
szerint kerül sor. A pénzügyi rendezés során
a) a forintért vásárolt valuta, deviza elszámolására a ténylegesen fizetett forintértéken,
b) a  devizaszámláról vagy valutapénztárból történő teljesítés elszámolására a  valuta, deviza nyilvántartási
árfolyamán kerül sor.
 (7) A felszámított reprezentációs keretekről és a felhasználásról a HM VGH a 3. melléklet szerint keretnyilvántartást vezet.
A keretek felhasználásának alakulásáról az 1. melléklet szerinti jogosultak részére a HM VGH igény szerint tájékoztatást
nyújt.
7. § (1) Az 1. melléklet szerinti éves reprezentációs keretek év közben kiegészíthetők a  (2) bekezdés szerinti keret terhére,
amelynek engedélyezését a  HM VGH útján a  HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkárától
(a továbbiakban: HM VGHÁT) kell kérni.
(2) Az 1. melléklet alapján tárgyév január 1-jén felszámított éves reprezentációs keretek összegének 10%-os mértékében
a HM VGH keretet képez az (1) bekezdés szerinti keretkiegészítés forrásának biztosítására.
8. § Amennyiben a  rangidős nemzeti képviselő a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ)
állományába tartozik, a reprezentációs keretekhez kapcsolódó, a 3. § (7) és (8) bekezdése, valamint a 6. és 7. § szerinti
feladatokat a KNBSZ költségvetése terhére, saját hatáskörben végzi.
3. A nemzetközi válságkezelési és békefenntartó műveletekben szolgálatot teljesítőkre vonatkozó
különös szabályok
9. § (1) Reprezentációs kerettel a  nemzetközi válságkezelési és békefenntartó műveletekben szolgálatot teljesítő katonai
kontingensek parancsnokai, a törzstiszti csoportok és a katonai megfigyelő missziók rangidős tisztjei rendelkeznek.
(2) A reprezentációs keret terhére
a) a parancsnokok és rangidősök az irodai reprezentáció, a kapott meghívások és az ajándékozás, továbbá évente
egyszer, május 21-e, a Honvédelem Napja (a továbbiakban: nemzeti nap) alkalmából megtartott rendezvény,
valamint váltásonként egy, a műveletben letöltött idő utáni kitüntetések átadása alkalmából tartott rendezvény
– ún. „medal parade” – költségeit,
b) a  tábornoki és ezredesi beosztást betöltő parancsnokok és rangidősök – az  a)  pontban meghatározott
költségeken felül – az a) pontban nem szereplő reprezentációs rendezvények költségeit számolhatják el.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott nemzeti nap alkalmából tartott reprezentációs tevékenység időpontjától, valamint
a törzstiszti csoportok esetében a „medal parade” váltásonkénti egy alkalmától eltérést – különösen indokolt esetben –
az  MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnoka engedélyezhet. A  törzstiszti
csoportok  esetében „medal parade” a  keresztváltásokhoz igazodóan, de legfeljebb – figyelemmel a  12.  § szerinti
reprezentációs keret felszámítására is – 4 alkalommal tartható naptári évenként.
10. § (1) A katonai kontingensek, törzstiszti csoportok, valamint a katonai megfigyelő missziók 4. melléklet szerinti kategóriákba
sorolását, valamint az éves reprezentációs keretek megállapítását – az MH ÖHP parancsnokával együttműködve –
a HM VGH főigazgatója hajtja végre tárgyévet megelőző év november 30-ig.
(2) A HM VGH a költségvetési tervjavaslatok összeállítása során, a megállapított éves reprezentációs keretet szerepelteti
az adott katonai kontingens, törzstiszti csoport vagy katonai megfigyelő misszió költségvetésében. A  jóváhagyott
reprezentációs célokra fordítható költségvetési előirányzat nem léphető túl.
(3) A 9. § (1) bekezdésében meghatározott parancsnokok és rangidős tisztek a helyi viszonyokban bekövetkező lényeges
változások esetén az MH ÖHP parancsnoka egyetértésével a HM VGH főigazgatója részére a tárgyévet megelőző év
június 30-ig a következő évi, 4. melléklet szerinti reprezentációs normák változtatására javaslatot tehetnek.
(4) Az  év közben felállításra kerülő katonai kontingensek, törzstiszti csoportok, valamint katonai megfigyelő missziók
esetében az (1) bekezdésben meghatározott feladatokat az elemi költségvetési terveik összeállításával egyidejűleg
kell végrehajtani.
11. § (1) A 4. melléklet alapján a 10. § (1) bekezdése szerint megállapított éves reprezentációs keretek év közben kiegészíthetők
a (2) bekezdés szerinti keret terhére, amelynek engedélyezését a HM VGH útján a HM VGHÁT-tól kell kérni.
(2) A  9.  § (1)  bekezdése szerint a  tárgyévet megelőző év november 30-ig megállapított éves reprezentációs keretek
összegének 10%-os mértékében a  HM VGH keretet képez az  (1)  bekezdés szerinti keretkiegészítés forrásának
biztosítására.
12. § (1) A  reprezentációs normákat a  4.  melléklet, a  reprezentációs keretek felszámítását az  5.  melléklet határozza meg.
A  törzstiszti csoportok részére a  9.  § (3)  bekezdése szerint a  keresztváltásokhoz igazodóan engedélyezett
– legfeljebb 4 – „medal parade” esetében a reprezentációs keretet évente 2 állományváltás figyelembevételével kell
felszámítani.
(2) A  9.  § (1)  bekezdése szerinti parancsnokok és rangidős tisztek a  tárgyévben – vezénylésükhöz igazodóan –
a  reprezentációs keret naptári évre vetített időarányos részét használhatják fel, figyelemmel a  9.  § (2)  bekezdés
a) pontja szerinti rendezvények megtartásának időpontjára is.
(3) A rendelkezésre álló éves reprezentációs keretet a 3. melléklet szerint kell nyilvántartani.
 (4) A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően az MH ÖHP parancsnoka – indokolt esetben és a költségvetési előirányzatok
rendelkezésre állásától függően – a  tábornoki és ezredesi beosztást betöltők részére a  vezénylés évében
engedélyezheti a reprezentációs keret következő évre járó összegének felhasználását.
(5) A tábornoki és ezredesi beosztást betöltő parancsnokoknak és rangidősöknek a 9. § (2) bekezdés b) pontja szerinti
reprezentációs tevékenységük során figyelemmel kell lenniük a  3.  § (6) és (7)  bekezdésére, a  4.  § (1)  bekezdés
a) pontjára, (2) és (4) bekezdésére, az 5. § (1) és (2) bekezdésére, a 6. § (2) bekezdésére és a 7. § (1) bekezdésére.
13. § A hivatalos rendezvény előtt – a felszámítható keret erejéig – előleg adható, amellyel a rendezvényt követő 10 napon
belül el kell számolni. Azon kontingensek, törzstiszti csoportok, illetve katonai megfigyelő missziók, amelyek pénzügyi
ellátását a műveleti területen pénzügyi szolgálattal rendelkező kontingens nem tudja végrehajtani, a kiutazás előtt
előleget vesznek fel, és a  hazatérést követő 10 napon belül elszámolnak a  HM VGH-nál. Az  előleggel történő
elszámolást a 2. és a 3. melléklet szerinti nyomtatványokkal és a felhasználást alátámasztó számlákkal kell végrehajtani.
14. § (1) A reprezentációs költségek elszámolását a 6. § (3) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően kell összeállítani.
 (2) A  reprezentációs kiadások előirányzatait és azok felhasználását a  6.  § (6)  bekezdése rendelkezései szerint kell
elszámolni. A 6. § (8) bekezdése szerinti nyilvántartást a műveleti területen pénzügyi szolgálattal rendelkező vagy
pénzügyi ellátásra utalt kontingensek, törzstiszti csoportok, katonai megfigyelő missziók esetében a  műveleti
területen települő kontingens pénzügyi szolgálata végzi.
(3) A külföldi pénznemben felmerülő reprezentációs költségeket a 6. § (7) bekezdése szerinti árfolyamon kell forintra
számítani.
15. § Ajándékozást a 9. § (1) bekezdésében meghatározott parancsnokok és rangidős tisztek – az Ut. figyelembevételével –
a  reprezentációs keret terhére folytathatnak. Az  arra jogosultak emlék- és ajándéktárgyakat az  MH 64. Boconádi
Szabó József Logisztikai Ezredtől, egyéb hazai, illetve külföldi beszerzéssel szerezhetnek be.
4. Záró rendelkezések 16. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2018. július 1-jétől kell alkalmazni.
 (2) Hatályát veszti a  tartós külföldi szolgálatot teljesítők reprezentációs tevékenységéről szóló 117/2011. (X. 21.)
HM utasítás. Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
12/2017. (IV. 7.) MvM rendelete Budapest IX. kerület belterület 36971 helyrajzi számú ingatlan műemlékké nyilvánításáról.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93.  § (2)  bekezdés n)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 11.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Műemlékké nyilvánítom a  Budapest IX. kerület belterület, Lónyai utca 30–32. szám és Kinizsi u. 12. szám alatti
36971 helyrajzi számú ingatlant.
(2) A védetté nyilvánítás célja az 1901–1903 között Révész Sámuel és Kollár József tervei alapján, historizáló stílusban
épített saroképület (Magyar Királyi Központi Zálogház) építészeti, belsőépítészeti, iparművészeti és történeti
értékeinek megőrzése.
(3) Műemléki környezetet nem jelölök ki.
 (4) Az (1) bekezdésben meghatározott műemléki ingatlanra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
 (5) Az örökségvédelmi bírság szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
204/2011. (IX. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére a két ország közötti diplomáciai kapcsolatok felvétele érdekében végzett tevékenysége és a magyar ENSZ
BT-kampányhoz nyújtott támogatása elismeréseként V. George Tupou tongai királynak, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND nagykeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. augusztus 26. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
105/2011. (V. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a külügyminiszter előterjesztésére
Kaszab Judit festőművésznek a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat)
kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. május 17. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
146/2017. (VI. 12.) Korm. rendelete az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak a Fővárosi Gázművek Zártkörűen Működő Részvénytársaságban fennálló társasági részesedése ENKSZ Első Nemzeti Közműszolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság általi megszerzése nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
24/A.  §-a alapján az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely: 1051 Budapest,
Nádor u. 31., cégjegyzékszám: 01-10-041712) által a Fővárosi Gázművek Zártkörűen Működő Részvénytársaságban
(székhely: 1081 Budapest, II. János Pál pápa tér 20., cégjegyzékszám: 01-10-042416) tulajdonolt 100%-os mértékű
társasági részesedés ENKSZ Első Nemzeti Közműszolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely:
1051 Budapest, Nádor u. 31., cégjegyzékszám: 01-10-048351) által történő megszerzését – tekintettel a  földgáz
energia közszolgáltatási tevékenységet végezni kívánó, piaci alapokon megszervezett, hosszú távon fenntartható
módon működő és az  ellátás biztonságát fokozó nemzeti közműszolgáltatási rendszer megszervezésére –
közérdekből nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2006. (K. K. 8.) NKÖM utasítása a Magyar Állami Operaház modernizációs programjáról.
1. § (1) A Magyar Állami Operaház modernizációs programját jóváhagyom.
(2) A modernizációs program végrehajtásáért és az ennek érdekében felmerülő átszervezésekért a Magyar Állami Operaház főigazgatója (a továbbiakban: főigazgató) a
felelős.
2. § A főigazgatónak a jóváhagyott modernizációs programnak megfelelő új szervezeti és működési szabályzatot
2006. április 15-éig kell beterjesztenie a nemzeti kulturális
örökség miniszteréhez.
3. § Ez az utasítás 2006. április 1-jén lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Állami Operaházzal kapcsolatos intézkedésekről szóló 9/2005. (K. K. 13.) NKÖM
utasítás és a Magyar Állami Operaház fejlesztési programjáról szóló 17/2005. (K. K. 21.) NKÖM utasítás.
Dr. Bozóki András s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


text:
1704/2012. (XII. 29.) Korm. határozata az ÉAOP-1.1.1/C-12-k1-2012-0005 azonosító számú („A Nyíregyházi Ipari Park 2. ütemének komplex terület előkészítése” című) kiemelt projekt nevesítésének visszavonásáról.
A Kormány 1. visszavonja az 1. melléklet szerint az ÉAOP-1.1.1/C-12-k1-2012-0005 azonosító számú, „A Nyíregyházi Ipari Park
2. ütemének komplex terület előkészítése” című, projekt kiemelt projektként történő nevesítését,
2. visszavonja az Észak-Alföldi Operatív Program keretében gazdaságfejlesztési célú kiemelt projektek akciótervi
nevesítéséről és támogatásuk jóváhagyásáról szóló 1464/2012. (X. 26.) Korm. határozat 1. mellékletének 6. sorát.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1631/2017. (IX. 11.) Korm. határozata a Nemzeti Táncszínház új játszóhelye megvalósításának befejezéséhez és működőképessé tételéhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzeti Táncszínház új játszóhelye megvalósításának befejezéséhez és működőképessé tételéhez
szükséges mindösszesen 884 868 385 forint forrás támogatási szerződés módosításával történő biztosításával;
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a) a Nemzeti Táncszínház új játszóhelyének kialakításához szükséges 726 951 242 forint, valamint
b) a Nemzeti Táncszínház új játszóhelye fény- és hangtechnikai, továbbá színpadtechnikai, illetve működéshez,
és egyéb eszközök beszerzéséhez szükséges 157 917 143 forint
többletforrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
54. Nemzeti Táncszínház új játszóhelye kialakításának támogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2012. (IX. 11.) PSZÁF rendelete az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárak panaszkezelésére vonatkozó szabályokról.
Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény 79. §-ában kapott felhatalmazás alapján, a Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: Panaszkezelés 1. § (1) Az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár (a továbbiakban: szolgáltató) köteles a pénztártagnak a szolgáltató – tagsági
jogviszony létesítését megelőző, vagy a tagsági jogviszony létesítésével, a szolgáltatás-nyújtással, valamint a tagsági
jogviszony megszűnésével, illetve azt követően a tagsági jogviszonyt érintő jogvita rendezésével összefüggő –
tevékenységét vagy mulasztását érintő kifogását (a továbbiakban: panasz) teljeskörűen kivizsgálni és megválaszolni.
(2) Amennyiben a panasz kivizsgálásához a szolgáltatónak a pénztártagnál rendelkezésre álló további – így különösen
a pénztártag azonosításához, a panasszal érintett jogviszonnyal kapcsolatos – információra van szüksége, úgy
haladéktalanul felveszi a pénztártaggal a kapcsolatot, és beszerzi azokat.
(3) A szolgáltató lehetővé teszi, hogy a pénztártag az írásbeli panasz benyújtásához – a Pénzügyi Szervezetek Állami
Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) honlapján közzétett – formanyomtatványt alkalmazhasson. A szolgáltató
a honlapján a pénztártagok számára elérhetővé teszi a formanyomtatványt. A szolgáltató köteles az egyéb formában
benyújtott írásbeli panaszt is befogadni. 2. § (1) Amennyiben a pénztártag az írásbeli panaszát nem a panaszkezelési szabályzatban meghatározott panaszkezeléssel
foglalkozó szervezeti egység címére küldi meg, vagy ha az írásbeli panaszt a szolgáltató valamely ügyfélforgalom
számára nyitva álló helyiségében nem a panaszkezelésre kijelölt ügyintézőnek adja át, úgy a szolgáltató a beérkezést
követően haladéktalanul továbbítja a panaszt a panaszkezeléssel foglalkozó szervezeti egysége részére.
(2) A szolgáltató a valamely ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségében személyesen leadott írásbeli panasz esetén
a pénztártagot tájékoztatja a panaszt a továbbiakban kezelő szervezeti egység elérhetőségéről.
(3) Amennyiben a pénztártag szóbeli panaszát nem a panaszkezelésre kijelölt ügyintézőnél terjeszti elő, a szolgáltató
köteles a pénztártagot tájékoztatni a panaszt a továbbiakban kezelő szervezeti egység elérhetőségéről.
Válaszadási kötelezettség 3. § (1) A szolgáltató a panaszok kivizsgálását követően köteles olyan választ adni, amelyben részletesen kitér a kifogás teljes
körű kivizsgálásának eredményére, a panasz rendezésére vagy megoldására vonatkozó intézkedésre, illetve a panasz
elutasítása esetén az elutasítás indokára. (2) A szolgáltató a panasz kivizsgálásának eredményéről történő tájékoztatást pontos, közérthető és egyértelmű
indokolással látja el, amely indokolás – a panasz tárgyától függően – tartalmazza a vonatkozó pénztári szabályzat
pontos szövegét és hivatkozik a pénztártagnak küldött elszámolásokra, valamennyi, a tagsági jogviszony alatt
teljesített egyéb tájékoztatásra, valamint a panasz elutasítása esetén arra, hogy a panasz és a panaszkezelés álláspontja
szerint a) a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény fogyasztóvédelmi rendelkezései
megsértésének kivizsgálására, vagy b) a tagsági jogviszony létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és megszűnésével, kapcsolatos jogvita
rendezésére irányult. (3) A pénztártagot tájékoztatni kell arról, hogy
a) a (2) bekezdés a) pontja esetében a fogyasztóvédelmi eljárás a Felügyeletnél kezdeményezhető az I. melléklet
IV. pont a) pontjában meghatározott elérhetőségen, b) a (2) bekezdés b) pontja esetében a pénztártag döntése alapján az I. melléklet IV. pont b) pontjában
meghatározott elérhetőségen a Pénzügyi Békéltető Testülethez vagy a polgári perrendtartás szabályai szerint
bírósághoz fordulhat. (4) Amennyiben a szolgáltató álláspontja szerint a panasz a (2) bekezdésnek mind az a), mind a b) pontját érinti, akkor
a pénztártagot tájékoztatni kell arról, hogy a panaszban foglaltak mely része tartozik a (2) bekezdés a) pontja, illetve
a (2) bekezdés b) pontja körébe, és ennek megfelelően mely panaszrésszel melyik hatósághoz vagy szervhez fordulhat.
(5) A szolgáltató a (3)–(4) bekezdésben foglalt tájékoztatást figyelemfelhívásra alkalmas módon teszi meg.
(6) A szolgáltató válaszát oly módon küldi meg a pénztártag részére, amely alkalmas annak igazolására, hogy a szolgáltató
a küldeményt kinek a részére küldte meg, emellett kétséget kizáróan igazolja a küldemény elküldésének tényét és
időpontját is. Jegyzőkönyv 4. § (1) A szolgáltató az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény (a továbbiakban: Öpt.) 29/A. §
(5)–(6) bekezdése szerinti jegyzőkönyvet az 1. mellékletnek megfelelően rögzíti.
(2) A szolgáltató az Öpt. 29/A.§ (5)–(6) bekezdése szerinti jegyzőkönyvet a 3. § (6) bekezdésében meghatározott módon
küldi meg a pénztártag részére. Nyilvántartás 5. § (1) A szolgáltató az Öpt. 29/A. § (11) bekezdése szerinti nyilvántartását úgy köteles kialakítani, hogy abból a válaszadási
határidő egyértelműen megállapítható legyen. (2) A nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a szolgáltató
a) a panaszokat azok témája szerint csoportosíthassa; b) a panasz okát képező tényeket és eseményeket feltárhassa és azonosíthassa;
c) megvizsgálhassa, hogy a b) pontban rögzített tények és események hatással lehetnek-e más eljárásra vagy
termékre, szolgáltatásra; d) eljárást kezdeményezhessen a feltárt, b) pontban rögzített tények és események korrekciójára;
e) összefoglalhassa az ismétlődő vagy rendszerszintű problémákat, a jogi kockázatokat.
Panaszkezelési szabályzat 6. § (1) A panaszkezelési szabályzatot az 1. mellékletben foglalt szerkezeti, formai követelményeknek megfelelően, legalább
az 1. mellékletben szereplő tartalmi elemekkel kell elkészíteni.
(2) A szolgáltató a panaszkezelési szabályzatát jól láthatóan, figyelemfelhívásra alkalmas módon teszi közzé.
Tájékoztatás a panaszkezelést megelőzően és annak folyamán 7. § (1) A szolgáltató köteles a pénztártag részére a panaszkezeléssel összefüggésben az e rendeletben foglaltak szerint
tájékoztatást adni, ennek során egyszerű nyelvezetet használni és kerülni a jogi szakkifejezések indokolatlan
használatát. (2) Szóbeli panasz esetén – ha a panasz azonnali kivizsgálása nem lehetséges vagy az nem vezet eredményre –
a szolgáltató köteles a pénztártaggal közölni a panasz azonosítására szolgáló adatokat.
Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
416/2017. (XII. 18.) Korm. rendelete a kulturális szakértői tevékenység folytatásának feltételeiről és a kulturális szakértői nyilvántartás vezetéséről.
A Kormány a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. §
(1) bekezdés q) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában szakág
a) a  múzeumi szakterületen a  muzeológiai szak- és tudományterületek köre: természettudomány, régészet,
numizmatika, képzőművészet, iparművészet és építészet, történeti muzeológia, néprajz és szabadtéri néprajz
(beleértve a  nemzetiségi néprajzot és szabadtéri néprajzot is), mezőgazdaság- és agrártörténet, műszaki
és technikatörténet, irodalom-, színház- és zenetörténet (beleértve a  nemzetiségi irodalom-, színház- és
zenetörténetet is), múzeumi közművelődés és múzeumpedagógia, múzeumi műtárgyvédelem, múzeumi
informatika;
b) könyvtári szakterületen a  könyvtártípus (települési, megyei hatókörű városi, iskolai, felsőoktatási, egyházi,
országos szak- és nemzeti könyvtár) és a  részterület megjelölésével a  könyvtárvezetés, a  menedzsment,
a  minőségmenedzsment, a  könyvtári informatikai rendszerek, a  gyűjteményszervezés, a  tartalmi, formai
feltárás, a szolgáltatások működtetése, fejlesztése, a tudás- és információmenedzsment, a muzeális könyvtári
dokumentumok, az elektronikus dokumentumok, a restaurálás, az állományvédelem, a nemzetiségi lakosság
könyvtári ellátása, valamint a fogyatékkal élők részére szervezett szolgáltatások köre;
c) közművelődési szakterületen a közművelődési intézmény és a közösségi színtér által nyújtott közművelődési
alapszolgáltatások köre: művelődő közösségek létrejöttének elősegítése, működésük támogatása, fejlődésük
segítése; közösségi és társadalmi részvétel fejlesztése; az  egész életre kiterjedő tanulás segítése; amatőr
alkotó- és előadó-művészeti tevékenység; tehetséggondozás és -fejlesztés; hagyományos közösségi kulturális
értékek átörökítése, kulturális alapú gazdaságfejlesztés; egyéb közművelődési tevékenység.
2. § (1) Kulturális szakértői tevékenységet – a  (3) és (4)  bekezdésekben foglalt eltérésekkel – az  folytathat, aki az  adott
könyvtári, közművelődési, múzeumi vagy levéltári szakterületen rendelkezik
a) az 1. mellékletben előírt mesterfokozattal és szakképzettséggel, valamint
b) a tevékenység megkezdését megelőzően szerzett, legalább 5 éves szakmai gyakorlattal.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti szakmai gyakorlati időn az (1) bekezdés a) pontja szerinti képzettség megszerzését
követően, az  adott könyvtári, közművelődési, múzeumi vagy levéltári szakterületen, illetve szakágban, szakmai
munka- vagy feladatkörben eltöltött időt kell érteni.
(3) Könyvtári szakterületen kulturális szakértői tevékenységet az  folytathat, aki az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl
a  kulturális szakemberek szakmai továbbképzésének nyilvántartásba vételi szabályairól szóló kormányrendelet
szerint nyilvántartott könyvtári szakértői, tanfolyamjellegű szakmai továbbképzés elvégzéséről tanúsítványt szerzett.
(4) Közművelődési szakterületen kulturális szakértői tevékenységet az  folytathat, aki az  (1)  bekezdésben foglalt
feltételeket teljesíti, és a  kulturális szakemberek szakmai továbbképzésének nyilvántartásba vételi szabályairól
szóló kormányrendelet szerint nyilvántartott közművelődési szakértői, tanfolyamjellegű szakmai továbbképzés
elvégzéséről tanúsítványt szerzett.
3. § (1) A  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
(a  továbbiakban: Kultv.) 95/A.  § (2)  bekezdése szerinti bejelentés – a  bejelentő természetes személyazonosító
adatain túl – tartalmazza
a) annak a szakterületnek, szakágnak a megjelölését, amelyben a bejelentő kulturális szakértői tevékenységet
kíván folytatni;
b) a végzettségre, szakképzettségre utaló adatokat;
c) a szakmai gyakorlat megszerzésének helyére, idejére vonatkozó adatokat (ideértve a betöltött munka- vagy
feladatkört) és a végzett szakmai tevékenységet.
 (2) A bejelentéshez mellékelni kell a Kultv. 95/A. § (10) bekezdése szerinti dokumentumot.
 (3) A bejelentést a kormányzati portálon elérhető adatlap kitöltésével a kultúráért felelős miniszternél (a továbbiakban:
hatóság) lehet megtenni. 4. § (1) A  kulturális szakértőt törölni kell a  hatóság által vezetett kulturális szakértői nyilvántartásból (a  továbbiakban:
névjegyzék), ha azt a kulturális szakértő kéri.
(2) Hivatalból törölni kell a kulturális szakértőt a névjegyzékből, ha
a) a névjegyzéken való fennmaradás feltételeit a 6. §-ban foglaltak szerint határidő előtt nem igazolja, vagy
b) meghalt.
5. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
6. § (1) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 (2) E  rendelet nem érinti a  kulturális szakértői tevékenység folytatásának feltételeiről és a  kulturális szakértői
nyilvántartás vezetéséről szóló 19/2010. (IV. 23.) OKM rendelet alapján jogosultságot szerzett szakértők
jogosultságának fennállását.
(3) Az  a  kulturális szakértői névjegyzékben szereplő szakértő, aki a  2.  § (3) és (4)  bekezdésében meghatározott
szakértőitanfolyam-jellegű szakmai továbbképzés elvégzéséről szóló tanúsítvánnyal nem rendelkezik, és annak
megszerzését 2020. január 31-ig nem igazolja, 2020. február 1-jétől nem jogosult kulturális szakértői tevékenység
folytatására. A  szakértőitanfolyam-jellegű szakmai továbbképzés elvégzéséről szóló tanúsítvány meglétét
a  tanúsítvány másolatának megküldésével kell igazolni. Az  igazolást elmulasztó szakértőt az  igazolás teljesítésére
2019. szeptember 30-áig írásban kell felszólítani a jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel.
7. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2019. (V. 16.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma minősített adatok védelmére vonatkozó biztonsági szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a minősített
adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvényben és a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat
kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 58.  § (1)  bekezdésében foglaltak alapján a  következő utasítást
adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrások Minisztériumának a  minősített adatok védelmére vonatkozó biztonsági szabályzatát
a Mellékletben foglaltak szerint állapítom meg.
2. § Az utasítás hatálya az Emberi Erőforrások Minisztériumára terjed ki.
3. § Az utasítás Mellékletét az érintettek közvetlenül kapják meg.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti az Emberi Erőforrások Minisztériuma Biztonsági Szabályzatáról szóló 45/2015. (IX. 18.) EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
265/2017. (IX. 11.) Korm. rendelete a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program keretében megvalósuló egyes beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), e) és f ) pontjában,
a 3.  § (1) és (2)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 3. § (3) bekezdése tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1. mellékletben felsorolt
ingatlanok felújítására irányuló beruházásokkal összefüggő, a 2. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági
ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az (1) bekezdés szerinti beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
a) hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható,
b) hozott elsőfokú határozat elleni fellebbezést legfeljebb 10 napon belül el kell bírálni.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg, valamint a  környezetvédelmi és természetvédelmi
szakhatóság eljárása kivételével – tíz nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – a  környezet
védelmének általános szabályairól szóló törvény szerinti előzetes vizsgálati eljárás és a  környezeti hatásvizsgálati
eljárás kivételével, vagy ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
3. § (1) Az  1.  mellékletben foglalt táblázat 2., 6. és 9. sora szerinti beruházásokkal összefüggésben a  központi építészetiműszaki tervtanács véleményét be kell szerezni.
(2) Az  1.  mellékletben foglalt táblázat 3., 4., 5., 7., 8. és 10. sora szerinti beruházásokkal összefüggésben építészetiműszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti beruházásokkal összefüggésben településképi véleményezési eljárást nem kell
lefolytatni, és településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
440/2016. (XI. 17.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Kóródi Tündét 2016. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. október 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
222/B/2010. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 49. § (1) bekezdése
alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó a társadalombiztosítási nyugellátásról
szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.)
49. § (1) bekezdése alkotmányossági vizsgálatára terjesztett elő utólagos normakontrollra irányuló kérelmet. Indokolását a következőkre alapítja. A hivatkozott jogszabály
szerinte „az árvasági ellátásra jogosult gyermekek tartása
címen megállapított özvegyi nyugdíjra jogosultság feltételei között szerepelteti, hogy az elvált, továbbá a házastársától egy évnél hosszabb ideje külön élő személynek ideiglenes özvegyi nyugdíj csak akkor jár, ha házastársától annak haláláig tartásdíjban részesül, vagy részére a bíróság
tartásdíjat állapított meg”.
Úgy véli az árva jogán járó ellátás esetén nem lehet vizsgálni a szülők családi jogállását, mert az diszkriminációhoz vezet.
Indítványozó előadja személyes jogsérelmét is, amely
abban áll, hogy elvált férje után nem részesül özvegyi
nyugdíjban, mivel házastársi tartást nem kért, és így nem is
állapíthatott meg részére a válással egyidejűleg a bíróság,
hanem gyermektartási díj fizetésére kötelezte a volt férjet.
II. 1. Az indítványozó az Alkotmány alábbi rendelkezésére
alapította érvelését:
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. A Tny. felhívott rendelkezése:
„49. § (1) Az elvált, továbbá házastársától egy évnél
hosszabb ideje külön élő személynek ideiglenes özvegyi nyugdíj csak akkor jár, ha házastársától annak haláláig tartásdíjban részesült, vagy részére a bíróság tartásdíjat állapított meg.”
III. 1. Az Alkotmánybíróság elsőként abban a kérdésben
foglalt állást, hogy az indítvány tárgya az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat [ABK 2009, január 3.; (a továbbiakban:
Ügyrend)] 31. § c) pontja értelmében „ítélt dolog”-nak tekinthető-e, és ezen a címen az eljárás megszüntetésének
van-e helye, mivel korábban a 716/D/2000. AB határozatában [ABH 2003, 1248, 1253.; (a továbbiakban: Abh.)]
az Alkotmánybíróság már vizsgálta a Tny. 49. § (1) bekezdését.
Az Ügyrend 31. § c) pontja szerint „ítélt dolog” címén
az eljárás megszüntetésének van helye, „ha az indítvány az
Alkotmánybíróság által érdemben már elbírált jogszabállyal azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés) felülvizsgálatára irányul, és az indítványozó az Alkotmánynak
ugyanarra a szakaszára, illetőleg alkotmányos elvére (értékére) – ezen belül – azonos alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri az alkotmánysértést megállapítani”. Az
Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az indítványban felvetett kérdés akkor minősül ítélt dolognak, ha az újabb indítványt ugyanazon jogszabályi rendelkezés vonatkozásában, azonos okból vagy összefüggésben terjesztik elő
(1620/B/1991. AB határozat, ABH 1991, 972, 973.). Ha az
új indítványt más okra, más alkotmányossági összefüggésre alapítják, az Alkotmánybíróság az újabb indítvány érdemi vizsgálatába bocsátkozik [35/1997. (VI. 11.) AB határozat, ABH 1997, 200, 212.; 37/2004. (X. 15.) AB határozat, ABH 2002, 908, 911.]. Az Abh.-ban az Alkotmánybíróság a Tny. 49. § (1) bekezdésének többek között – csak a
jelen ügy elbírálása szempontjából fontos kérdéseket említve – az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében megfogalmazott diszkrimináció tilalma alkotmányos elvével való
összeegyeztethetőségét vizsgálta, azon indítványozói állítás alapján, miszerint „a jogalkotó hátrányos megkülönböztetést alkalmaz azokkal szemben, akik előbb házasságban éltek, majd annak felbontását követően folytatták az
együttélést, hiszen esetükben nem ismeri el az együttélési
idő összeszámíthatóságát, szemben azokkal, akik előbb
élettársi viszonyban éltek, majd utóbb összeházasodtak”.
Megállapítható, hogy az indítványozó a Tny. 49. §
(1) bekezdését az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésére hivatkozással, de más alkotmányos összefüggés alapján támadja, mint ami az Abh.-ban elbírálásra került. Mivel az
indítvány a fent megjelölt alkotmányi rendelkezések tekintetében nem minősül „ítélt dolognak”, az Alkotmánybíróság tartalmi vizsgálatot folytatott le.
2. Ezután az Alkotmánybíróság áttekintette az özvegyi
nyugdíj jogintézményét és az Alkotmánybíróság eddigi
özvegyi nyugdíjjal kapcsolatos döntéseit.
2.1. Az özvegyi nyugdíj a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerben a társadalombiztosításból folyósított hozzátartozói nyugellátások közé tartozik. A hozzátartozói
nyugellátást a Tny. 4. § a) pontja definiálja. E szerint e fogalom alatt olyan keresettől, jövedelemtől függő rendszeres pénzellátást kell érteni, amely meghatározott szolgálati
idő megszerzése esetén a biztosított hozzátartozójának
vagy hozzátartozóiknak jár. A hozzátartozói nyugellátásokon belül az özvegyi nyugdíj biztosítási elven járó ellátás,
amelynek folyósítása jól körülhatárolt biztosítási feltételekhez kötött mind az elhunyt, mind a túlélő oldaláról.
Az özvegyi nyugdíj célja, hogy rövidebb-hosszabb ideig, vagy akár élethosszig, a túlélő hozzátartozó számára segítséget nyújtson a megélhetéshez. A közös háztartásban
korábban közösen viselt terhek egyedüli finanszírozásához először átmeneti segítséget nyújt az egy évig – az özvegy életkorától, egyéb helyzetétől függetlenül – folyósított ideiglenes özvegyi nyugdíj, segítve az özvegyet a
megváltozott anyagi körülményekhez való alkalmazkodásban. Az állandó özvegyi nyugdíj, amelynek célja a korábban közösen viselt kiadásokhoz való tartós hozzájárulás, csak azok számára biztosítható, akik a jogszabályban
meghatározott feltételeknek megfelelnek.
A Tny. az özvegyi nyugdíj két formáját különbözteti
meg: az ideiglenes és az állandó özvegyi nyugdíjat. Az
ideiglenes özvegyi nyugdíj – a Tny. 47. § (1) bekezdése
szerint – a házastárs halálától legalább egy évig, továbbá
az elhunyt jogán árvaellátásra jogosult, másfél évesnél fiatalabb gyermeket eltartó özvegynek az árva 18 hónapos
életkorának betöltéséig jár. Fogyatékos vagy tartósan beteg gyermek esetén az ideiglenes özvegyi nyugdíj azonos
feltétellel a gyermek harmadik születésnapjáig folyósítható. Ezt egészíti ki az elvált, illetve házastársuktól egy évnél
hosszabb ideje különélőkre vonatkozó szabály megalkotásával a Tny. 49. § (1) bekezdése, amikor arról rendelkezik,
hogy ezen személyi kör csak akkor részesülhet ideiglenes
özvegyi nyugdíjban, ha házastársuktól annak haláláig tartásdíjban részesültek, vagy a válással egyidejűleg a bíróság számukra tartásdíjat állapított meg.
Az ideiglenes özvegyi nyugdíj folyósíthatósága időtartamának leteltét követően a Tny. 49. § (2) bekezdése határozza meg diszjunktíve az állandó özvegyi nyugdíjra való
jogosultság feltételeit. Eszerint állandó özvegyi nyugdíjra
jogosult, (1) aki a jogszerző halálakor a rá irányadó öregségi nyugdíjra jogosító korhatárt betöltötte, (2) aki rokkant
vagy házastársa jogán árvaellátásra jogosult, fogyatékkal
élő, illetve tartósan beteg gyermeket nevel, vagy (3) legalább két árvaellátásra jogosult gyermek eltartásáról gondoskodik.
2.2. Az Alkotmánybíróság több ízben foglalkozott az
özvegyi nyugdíjra való jogosultság alkotmányossági kérdéseivel. Megállapította, hogy „[a]z Alkotmány rendelkezéseiből nem következik az, hogy az özvegység tényénél
fogva minden magyar állampolgárnak alanyi joga lenne
özvegyi nyugdíjra. Az özvegyi nyugdíj ugyanis a társadalombiztosítás keretében biztosított hozzátartozói nyugellátás, amely nem azonosítható az Alkotmány 70/E. §
(1) bekezdésében szereplő özvegység esetére szóló, megélhetéshez szükséges ellátáshoz való joggal, hanem annak
csupán egyik lehetséges – a társadalombiztosítás rendszerében megvalósuló – formája. Ezen túlmenően a szociális
biztonsághoz való jog más – a szociális intézmények keretébe tartozó – jogintézmény útján is megvalósulhat. Az
adott rendszeren belül a különböző ellátási formák kialakításakor azonban elengedhetetlen követelmény a jogalkotóval szemben, hogy a feltételrendszer az azonos jogállásúak között egységes legyen és – kellő súlyú alkotmányos
indok nélkül – ne adjon lehetőséget hátrányos megkülönböztetésre” (966/B/1997. AB határozat, ABH 2001,
959, 961.).
2.3. Az Alkotmánybíróság ezután a hátrányos megkülönböztetés kérdését vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában foglalkozott az Alkotmány 70/A. §-ában rögzített diszkrimináció
tilalmának kérdésével. Állandó gyakorlata szerint a diszkrimináció alkotmányi tilalma elsősorban az alkotmányos
alapjogok tekintetében tett megkülönböztetésekre terjed
ki. Abban az esetben, ha a megkülönböztetés nem emberi
jog, vagy alapvető jog tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége csak akkor állapítható meg,
ha az az emberi méltósághoz való jogot sérti. Az Alkotmánybíróság eddigi gyakorlata során ez utóbbi esetben akkor ítélte alkotmányellenesnek a jogalanyok közötti megkülönböztetést, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok
nélkül tett különbséget az azonos szabályozási kör alá vont
jogalanyok között [pl.: 9/1990. (IV. 25.) AB határozat,
ABH 1990, 46–48.; 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH
1992, 280, 281–282.; 776/B/1998. AB határozat, ABH
2001, 1007, 1008.; 682/B/1999. AB határozat, ABH 2002,
1044, 1048.].
A Tny. három személyi kört, illetve csoportot különít el
az özvegyi nyugdíjra való jogosultság szempontjából: a
házastársat, az élettársat és az elvált házastársat. [Abh.,
(ABH 2003, 1248, 1251.)] Mindegyik eset-csoport sajátos
feltételeket tartalmaz, melyek az adott eset-típus – az özvegyi nyugdíjra való jogosultság szempontjából meghatározó – sajátosságaihoz igazodnak. A jogalkotó e feltételeket szabadon alakíthatja mindaddig, amíg azok az Alkotmány valamely rendelkezésébe nem ütköznek.
[457/D/2001. AB határozat, (ABH 2005, 1003, 1005.)] Jelen esetben a vizsgált „sajátos” jogszabályi feltétel a házastársi tartásdíjban részesülés, vagy annak bíróság általi
megállapítottsága. Az Alkotmánybíróság az indítványban
foglaltakkal kapcsolatban hangsúlyozza, hogy az özvegyi
nyugdíj – az indítványozói állítással ellentétben – nem az
árva, hanem a házastárs jogán járó, az özveggyé vált házastársat megillető kiegészítő nyugellátás, így a jogosultság házastársi tartásdíjban részesüléshez, vagy annak
bíróság általi megállapítottságához kötése az özvegyi
nyugdíj – jelen határozat 2.1. pontjában kifejtett – célja ismeretében, nem tekinthető ésszerűtlennek.
A házastársi tartás ugyanis a házasságról, a családról és
a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény 21. § (1) bekezdése szerint annak állapítható meg, „aki arra hibáján kívül
rászorul, kivéve, ha arra a házasság fennállása alatt tanúsított magatartása miatt érdemtelenné vált”. A házastársi tartás jogintézménye tehát a megszűnt házastársi viszony egy
elemét továbbra is fenntartja – ha erre egyéb feltételek
mellett, az elvált házastárs rászorul. A házastársi tartásra
jogosult esetében az ideiglenes nyugdíjjogosultságot éppen a rászorultság indokolja. Mindez összhangban áll az
özvegyi nyugdíj céljával is: a megváltozott életkörülményekre tekintettel a volt házastárs, illetve özvegy támogatása, e személyek új életkörülményekhez való alkalmazkodásának elősegítése.
A fent kifejtettek szerint a Tny. 49. § (1) bekezdésében
az indítványozó által állított diszkrimináció az árvák között szüleik családi jogállása alapján nem állapítható meg,
mert az ellátás nem az árvának, hanem az özvegynek járó
juttatás. Az elhalt szülő után az árvát szülei családi státuszától függetlenül a Tny. 54. § (1) bekezdése szerint árvaellátás illeti meg.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az indítványban foglaltak szerint a Tny. 49. § (1) bekezdésének alkotmányellenességét nem állapította meg, ezért az indítványt
elutasította.
Budapest, 2010. március 30. Dr. Paczolay Péter s.k.,
az Alkotmánybíróság elnöke
Dr. Paczolay Péter s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke, előadó alkotmánybíró


text:
1429/2011. (XII. 7.) Korm. határozata a Kormány 2012. I. fél munkatervéről.
A Kormány a 2012. június 30-ig terjedő időszak munkaterveként az e határozat mellékletében meghatározott feladatoknak
az ott megjelölt ütemezését fogadja el.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
190/2014. (V. 27.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonya megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 36. § (4) bekezdése és 53. § h) pontja alapján – a belügyminiszter
javaslatára  – megállapítom, hogy dr. Fülöp Valter rendőr dandártábornok hivatásos szolgálati viszonya
2014. május 2-ai hatállyal megszűnt.
Budapest, 2014. május 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
256/2012. (IX. 13.) Korm. rendelete a Kapuvári Bacon Húsipari Korlátolt Felelősségű Társaságnak a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény szerinti stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a
alapján a Kapuvári Bacon Húsipari Korlátolt Felelősségű Társaságot (székhely: 9330 Kapuvár, Cseresznye sor 21.,
Cg. 08-09-016523) stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetnek minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a Kapuvári Bacon Húsipari Korlátolt Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 12 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2015. (I. 16.) MvM utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 71. §
(1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés
c) pontjában foglaltakra figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ)
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Hatályát veszti a  Nemzeti Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 19/2012. (VII. 30.)
NGM utasítás.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
319/2011. (XII. 13.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a nemzeti erőforrás miniszter előterjesztésére
Józsa László százkétszeres véradó részére a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat)
kitüntetést
adományozom. Budapest, 2011. november 18. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
104/2009. (XII. 31.) HM utasítása a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 75/2009. (HÉ 44.) HM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdés f) pontjában kapott
felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki: 1. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 75/2009. (HÉ 44.) HM utasítás hatályát veszti.
2. § Ez az utasítás 2009. december 14-én lép hatályba, és 2009. december 31-én hatályát veszti.
Budapest, 2009. december 14. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1236/2012. (VII. 12.) Korm. határozata az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2011–2013. akciótervének elfogadásáról, valamint kiemelt projektek nevesítéséről az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2011–2013. akciótervében és az Államreform Operatív Program 2011–2013. akciótervében.
A Kormány úgy dönt, hogy 1. megállapítja az 1. melléklet szerint az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2011–2013. évi akciótervét,
2. elfogadja a 2. mellékletben meghatározott projekteknek az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program és az
Államreform Operatív Program kiemelt projektjeiként történő nevesítését, 3. hozzájárul ahhoz, hogy a Közigazgatási Reform Programok Irányító Hatósága a 2. pont szerinti kiemelt projektek
támogatási szerződéseit megkösse, 4. visszavonja az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2011–2013. évi akciótervének elfogadásáról és az
Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2009–2010. évi akciótervének módosításáról szóló 1247/2011. (VII. 18.)
Korm. határozatot, 5. jóváhagyja az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2009–2010. évi akciótervében nevesített EKOP
3.1.2 „Egységes központi elektronikus irat- és dokumentumkezelés megvalósítása” című kiemelt projekt támogatási
keretösszegének 200 millió forinttal, 943 millió forintra történő emelését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2018. XXIII. törvény a Magyarország Kormánya és Hongkong, a Kínai Népköztársaság Különleges Közigazgatási Területének Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és Hongkong, a  Kínai Népköztársaság
Különleges Közigazgatási Területének Kormánya között az  ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2018. június 25-i ülésnapján fogadta el.
„MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS HONGKONG, A  KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI
TERÜLETÉNEK KORMÁNYA KÖZÖTT AZ IDEIGLENESEN MUNKÁT VÁLLALÓ TURISTÁK PROGRAMJÁRÓL SZÓLÓ
MEGÁLLAPODÁS (“Megállapodás”)
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS HONGKONG, A  KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI
TERÜLETÉNEK KORMÁNYA (“HONGKONG”), a továbbiakban együttesen “a Szerződő Felek”,
ANNAK A SZELLEMÉBEN, hogy a Magyarország és Hongkong közötti kapcsolatot szorosabbra fűzzék;
ATTÓL AZ ÓHAJTÓL VEZÉRELVE, hogy szélesebb lehetőségeket biztosítsanak Magyarország és Hongkong ifjúsága
számára a  másik Szerződő Fél kultúrájának és életmódjának értékelése érdekében, a  Magyarország és Hongkong
közötti kölcsönös megértés elősegítése céljából;
AZ ALÁBBIAKBAN ÁLLAPODTAK MEG: 1. CIKK
A Szerződő Feleknek, ezen Megállapodással összhangban meg kell könnyíteniük és egyszerűbbé kell tenniük
a  közigazgatási eljárást azon személyek számára, akik a  Megállapodás alapján Magyarországról és Hongkongból
szándékoznak belépni, vagy tartózkodni a  másik fél joghatósága alatt, a  másik fél nyelvé(i)vel, kultúrájával,
társadalmával kapcsolatos ismeretek elmélyítése érdekében, az utazás, az élet- és munkatapasztalat által.
2. CIKK
(a) A Szerződő Feleknek jelen Megállapodást alkalmazniuk kell azon személyek esetében, akik bármely Szerződő
Fél joghatósága alatt állva megfelelnek a következő követelményeknek:
(i) Egyéni kérelmet nyújt be:
(A) Hongkong lakosai esetén: Magyarország Hongkongi Főkonzulátusán Hongkongban és
Magyarország Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalában.
(B) Magyar állampolgárok esetén: a  Kínai Nagykövetségen [és Főkonzulátuson]
Magyarországon, vagy a Bevándorlási Főosztályon Hongkongban; vagy
(ii) A 2.  cikk (a)  pont (iii)  alpontjától az  (x)  alpontig hivatkozott követelményeken túl, eleget tesz
valamennyi, a másik Szerződő Fél bevándorlási jogszabályának és rendelkezésének, a befogadásra
vonatkozó szabályokat is beleértve;
(iii) A 2.  cikk (a)  pontjának (i)  alpontja szerint benyújtott kérelem benyújtásának időpontjában 18 és
30 év közötti;
(iv) Hongkongban szokásos tartózkodási hellyel rendelkezik, és legalább a  szándékozott tartózkodás
idejére érvényes hongkongi vagy Brit tengerentúli (British National Overseas) útlevéllel rendelkezik
vagy Magyarország állampolgáraként legalább a  szándékozott tartózkodás idejére érvényes
útlevéllel rendelkezik;
(v) Rendelkezik a  visszautazáshoz szükséges menetjeggyel, vagy annak megvásárlásához szükséges
megfelelő anyagi eszközökkel és az  engedélyezett tartózkodása kezdetén, ezen Megállapodás
5.  cikk c)  pontjának megfelelően, bizonyíthatóan elegendő anyagi fedezettel rendelkezik
a szükségletei fedezéséhez;
(vi) Nem kíséri(k) általa eltartott személy(ek) a 2. cikk (a) pont (i) pontja szerinti kérelem benyújtásakor
abból a célból, hogy a jelen Megállapodás alkalmazása rájuk is kiterjedjen;
(vii) Megfizeti a  szükséges illetéke(ke)t, amely(ek) tartalmazza(ák), de nem korlátozódik(nak) csupán
a vízum díjára;
(viii) Elfogadja, hogy a  másik Szerződő fél joghatósága alá tartozó területre való belépést megelőzően
az  engedélyezett tartózkodás teljes időtartamára érvényes, orvosi ellátásra is kiterjedő
egészségbiztosítást köt, amely magába foglalja a  kórházi ellátást, a  hazaszállítás költségeit és
a felelősségbiztosítást is;
(ix) Elsődleges szándéka, hogy Magyarországon vagy Hongkongban töltse szabadságát, amely mellett
a munkavállalás és a tanulmányok folytatása inkább esetleges, mint elsődleges oka a látogatásnak;
és
(x) Büntetlen előéletű.
(b) A Szerződő Felek csak egyszer engedélyezhetik, hogy a  feltételeknek megfelelő személyek ezen
Megállapodás alkalmazásából részesüljenek. Az engedélyezett tartózkodás időtartama nem haladhatja meg
a tizenkét (12) hónapot. A tartózkodás meghosszabbítására irányuló kérelmeket figyelmen kívül kell hagyni.
(c) A Szerződő Felek nem utasíthatják el a kérelmet kizárólag azon az alapon, hogy a személy nem rendelkezik
megfelelő nyelvtudással a másik Szerződő fél nyelvé(ei)t illetően.
3. CIKK
(a) A közérdekre, közrendre, közbiztonságra és közegészségügyre vonatkozó megfontolásokat figyelembe véve,
Hongkong Kormánya:
(i) a Hongkongba való belépést követő három (3) hónapig érvényes, ideiglenesen munkát vállaló
turisták számára szóló vízumot állít ki Magyarország azon állampolgárai számára, akik eleget tesznek
a 2. cikkben foglalt valamennyi követelménynek; és
(ii) a 3. cikk (b) pont (i) alpontja szerinti ideiglenesen munkát vállaló turisták számára szóló vízummal
rendelkező magyar állampolgárok számára legfeljebb tizenkét (12) hónapos tartózkodást
engedélyez Hongkong területén.
(b) A közérdekre, közrendre, közbiztonságra és közegészségügyre vonatkozó megfontolásokat figyelembe véve,
Magyarország tizenkét hónapra érvényes ideiglenes tartózkodási engedélyt állít ki:
(i) Hongkong azon lakosai számára, akik már beutaztak Magyarország területére és megfelelnek
a 2. cikkben foglalt követelményeknek; vagy
(ii) Magyarország területén kívül benyújtott kérelem alapján, ideiglenes tartózkodási engedély
átvételére jogosító vízummal rendelkeznek. (c) A Szerződő Felek bármelyike, a  törvényei és jogszabályai alapján, elutasíthat bármely, ezen Megállapodás
alapján benyújtott kérelmet, megtagadhatja a jelen Megállapodás alapján történő belépést, vagy kiutasíthat
bármely olyan személyt, akinek a jelenléte nem kívánatos.
4. CIKK
Hongkong azon lakosaira Magyarország azon állampolgáraira és, akikre ezen Megállapodás alkalmazandó, a fogadó
államban annak hatályban lévő törvényei és jogszabályai vonatkoznak, különös tekintettel a  foglalkoztatási
feltételekre, beleértve a  munkabért, a  munkavégzés feltételeit, a  foglalkoztatáson alapuló biztosítási ellátásokat
és a  munkahelyi egészséget és biztonságot. A  jelen Megállapodás hatálya alatt álló magyar állampolgároktól és
hongkongi lakosoktól nem követelhető munkavállalási engedély a tartózkodásuk ideje alatt.
(a) Hongkong részéről, a  jelen Megállapodás hatálya alatt álló magyar állampolgárok számára nem
engedélyezhető állandó jellegű munkavállalás és ugyanannál a  munkáltatónál hat (6) hónapot meghaladó
időtartamú munkavállalás sem, az  engedélyezett tartózkodás ideje alatt. A  programban részt vevők
tanulmányi vagy gyakorlati kurzuson vehetnek részt, amelynek időtartama a  Hongkong területén való
tartózkodás ideje alatt összesen a hat (6) hónapot nem haladhatja meg.
(b) Magyarország részéről, a  jelen Megállapodás hatálya alatt álló hongkongi lakosok számára nem
engedélyezhető állandó jellegű munkavállalás és ugyanannál a  munkáltatónál hat (6) hónapot meghaladó
időtartamú munkavállalás sem, az  engedélyezett tartózkodás ideje alatt. A  programban részt vevők
tanulmányi vagy gyakorlati kurzuson vehetnek részt, amelynek időtartama a  Magyarország területén való
tartózkodás ideje alatt összesen a hat (6) hónapot nem haladhatja meg.
5. CIKK
(a) A Szerződő Felek legfeljebb kétszáz (200), Hongkong esetén ideiglenesen munkát vállaló turisták számára
szóló vízumot, Magyarország esetén ideiglenes tartózkodási engedélyt állítanak ki évente azon személyek
részére, akik eleget tesznek a 2. cikkben foglalt követelményeknek.
(b) A Szerződő Felek bármelyike módosíthatja a keretszámot szóbeli jegyzék útján, a másik Szerződő Fél írásbeli
hozzájárulásával.
(c) A Szerződő Felek egyénileg határozzák meg és írásbeli kommunikáció útján értesítik egymást a  2.  cikk
(a) pont (v) alpontja által megkövetelt pénzügyi eszközök minimális összegéről.
6. CIKK
A Szerződő Feleknek valamennyi, a  jelen Megállapodás értelmezésével, alkalmazásával, vagy a  felfüggesztés
lehetőségével kapcsolatban felmerül kérdést, hivatalos csatornákon keresztül történő konzultációval kell
megoldaniuk.
7. CIKK
(a) Jelen Megállapodás határozatlan időre szól.
(b) Jelen megállapodás a későbbi diplomáciai jegyzék hivatalos csatornákon történő kézhezvételétől számított
harmincadik (30.) napon lép hatályba, amellyel a Szerződő Felek értesítik egymást arról, hogy eleget tettek
a  jelen Megállapodás hatályba lépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak és a  Megállapodásnak való
megfeleléshez szükséges törvényeket és jogszabályokat elfogadták.
(c) A Szerződő Felek bármikor módosíthatják a  jelen Megállapodást, annak megvitatását követő levélváltás
útján, kölcsönös írásbeli hozzájárulással. Az ilyen jellegű módosítások a 7. cikk (b) pontja szerinti eljárásoknak
megfelelően lépnek hatályba.
(d) A Szerződő Felek bármelyike átmenetileg felfüggesztheti jelen Megállapodás alkalmazását, egészben vagy
részben, közbiztonságra, közérdekre, közegészségügyre hivatkozással vagy bevándorlási megfontolások
alapján. A Szerződő Fél bármely ilyen jellegű felfüggesztésről értesíti a másik Felet, az indokok és a hatályba
lépés megjelölésével, írásban, hivatalos kommunikáció útján.
(e) A Szerződő Felek bármelyike felmondhatja jelen Megállapodás alkalmazását, amelyről három (3) hónappal
korábban, írásban kell értesíteni a másik Szerződő Felet.
(f ) Jelen Megállapodás felmondása vagy felfüggesztése nincs hatással azon személyek belépésére és/vagy
tartózkodására, akik a 3. cikk (a) pontja szerinti érvényes ideiglenes tartózkodási engedéllyel vagy ideiglenes
tartózkodási engedély átvételére jogosító vízummal vagy a  3.  cikk (b)  pontja szerinti ideiglenesen munkát
vállaló turisták számára szóló vízummal rendelkeznek.
ENNEK HITELÉÜL, az alulírott, arra annak megfelelően felhatalmazott személyek, aláírták a jelen Megállapodást.
KELT HONGKONGBAN, 2016. december 1. napján, két eredeti példányban, magyar és angol nyelveken, amelyek
mindegyike egyaránt hiteles.
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL HONGKONG, A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG
 KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI TERÜLETÉNEK
 KORMÁNYA RÉSZÉRŐL”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 7. cikk b) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter
gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1701/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a magyarországi cserkészet támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyar Cserkészszövetség ingatlanfejlesztéseinek előkészítésével, amelyhez kapcsolódóan támogatja:
a) a Teleki–Tisza Kastélykomplexum (2094 Nagykovácsi, Kolozsvár utca 2/A, hrsz. 919/9; és 2094 Nagykovácsi,
Kossuth Lajos utca 2., hrsz. 307) panzió és matracszállás kialakításának előkészítését,
b) a Miskolc Cserkészház-Ifjúsági mobilitási központ (3501 Miskolc, Csengey Gusztáv utca 3., hrsz. 8483)
fejlesztésének előkészítését,
c) a Kecskeméti Cserkészház (6000 Kecskemét, Károlyi utca 1., hrsz. 1244) felújításának előkészítését;
 2. az 1. pont szerinti beruházásoknak a Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről
szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 2.  § (2)  bekezdés m), n) és o)  pontja
szerinti előkészítési fázisaira összesen – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári
díjakkal együtt – legfeljebb 394 729 200 forint forrást biztosít a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére azzal, hogy
az előkészítési fázisokat legkésőbb 2019. november 30-áig kell megvalósítani;
3. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
– a 2. pontban foglaltak megvalósítása érdekében – elrendeli a Kvtv. 1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet,
26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
15. Gyermek és ifjúsági szakmai feladatok alcím, 3. Ifjúságpolitikai feladatok támogatása jogcímcsoport, 2. Gyermek
és ifjúsági szakmafejlesztési célok jogcím javára 393 000 000 forint, továbbá a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 48. Kincstári díj és pénzügyi tranzakciós
illeték alcím javára 1 729 200 forint egyszeri átcsoportosítását, a  fel nem használt rész tekintetében a  Beruházás
Előkészítési Alapba történő visszatérítési kötelezettséggel, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2019. január 10.
Az elszámolási és visszafizetési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 7. pont a) alpontja szerinti jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
4. az 1. pont szerinti beruházások előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 5. egyetért azzal, hogy az 1. pont szerinti előkészítési fázisokat a Magyar Cserkészszövetség valósítsa meg;
 6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott beruházások
előkészítése során az akadálymentes hozzáférés szempontjainak érvényre juttatásáról a törvényi kötelezettségeknek
megfelelően;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 7. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) készítsen jelentést a  Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése
érdekében a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
a felhasznált forrás összegéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az előkészítő fázis végrehajtását követő 30 napon belül
b) az előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont szerinti
beruházás folytatásának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok és
költségek bemutatásával;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az előkészítő szakasz végrehajtását követő 30 napon belül
8. támogatja a gödöllői Teleki Pál Cserkészpark (2146 Mogyoród, Cserkész utca 1., hrsz. 0121/2) fejlesztését;
 9. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva 50 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi
C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv2.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok
cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, a  Kvtv2. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 15. Gyermek és ifjúsági szakmai feladatok alcím,
3. Ifjúságpolitikai feladatok támogatása jogcímcsoport, 2. Gyermek és ifjúsági szakmafejlesztési célok jogcím javára,
a 2. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1875/2017. (XI. 29.) Korm. határozata egyes fejezeti stabilitási tartalék előirányzatok felhasználásáról.
A Kormány a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
19.  § (6)  bekezdésében és az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva
a) 300 000 000 forint átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 6. Fejezeti stabilitási tartalék alcím terhére, és
b) 300 000 000 forint átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 18. Fejezeti stabilitási tartalék alcím terhére,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok
cím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1324/2011. (IX. 22.) Korm. határozata a kormányügyeleti rendszer létrehozásáról.
A Kormány a rendkívüli eseményekről történő gyors, hatékony és hiteles tájékoztatás érdekeit szem előtt tartva, a Kormány
tájékoztatása érdekében az alábbiakat határozza meg.
1. A Kormány a kormányzati intézkedést igénylő rendkívüli eseményekről való tájékoztatás, illetve ezen eseményekről
készült jelentések gyűjtése, értékelése és továbbítása érdekében létrehozza a kormányügyeleti rendszert.
2. A Kormány felhívja a rendészetért felelős minisztert, hogy a Kormányügyelet működtetését a rendészetért felelős
miniszter által vezetett minisztérium ügyeleti feladatait ellátó szervén keresztül biztosítsa.
3. A kormányügyeleti rendszer működési rendjét az 1. melléklet szerinti Szabályzat határozza meg.
4. A Kormány felhívja a minisztereket, hogy a tájékoztató rendszer működtetését, annak technikai, informatikai hátterét a
meglévő kapacitások, eszközök és hálózatok felhasználásával biztosítsák.
5. A Kormány felhívja a minisztereket, hogy a kormányhatározat hatálybalépésétől számított 30 napon belül
intézkedjenek a vezetésük, irányításuk és felügyeletük alatt álló szerveken belül a jelentési kötelezettséget teljesítő
szervezeti egységek (a továbbiakban: biztonsági ügyelet) kijelöléséről, a szervekre vonatkozó jelentési rend
szabályozásáról, valamint a jelentési rendjük alapján a kormányzati intézkedést igénylő rendkívüli események
jegyzékének miniszteri utasításban – a rendészetért felelős miniszterrel egyeztetett módon – történő összeállításáról
és annak a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter részére történő megküldéséről.
6. A Kormány felhívja a minisztereket, hogy a kormányhatározat hatálybalépésétől számított 30 napon belül
intézkedjenek a kijelölt biztonsági ügyeletek megnevezése és elérhetősége, a biztonsági ügyeletek irányítói
elérhetősége, valamint a fenti adatokban bekövetkezett változások bejelentése tekintetében a kormányzati
tevékenység összehangolásáért felelős miniszter, a rendészetért felelős miniszter és a honvédelemért felelős miniszter
felé történő tájékoztatásról.
7. Ez a határozat a közzétételét követő harmincadik napon lép hatályba.
8. Hatályát veszti a biztonsági kihívást jelentő váratlan helyzetekkel kapcsolatos tájékoztatás rendjéről szóló
3070/2008. Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1681/2012. (XII. 28.) Korm. határozata a törökbálinti Bálint Márton Iskola és Sportközpont beruházással és egyéb, PPP konstrukcióban létesült sportlétesítményekkel, valamint egyes egyházi ingatlanokkal összefüggő fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
1. a törökbálinti Bálint Márton Iskola és Sportközpont beruházás befejezésének és egyéb, PPP konstrukcióban létesült
sportlétesítmények kiváltásának fedezetére 3101,5 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli
el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 36. PPP programok
alcím, 3. PPP-konstrukcióban létrehozott beruházások megvásárlásával és befejezésével kapcsolatos kiadások
előirányzat javára, a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 8. PPP konstrukcióban létrehozott
beruházások megvásárlásával és befejezésével kapcsolatos kiadások jogcímcsoport terhére,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
2. a Szent Keresztről Nevezett Irgalmas Nővérek Szerzetesrend tulajdonában álló, Pilisborosjenő 508/1 helyrajzi számú,
természetben Pilisborosjenő, Iskola u. 2. szám alatti és Budapest 6984 helyrajzi számú, természetben 1122 Budapest,
Városmajor u. 24. szám alatti ingatlanoknak a Szent Keresztről Nevezett Irgalmas Nővérek Szerzetesrend igényeinek
megfelelő felújítása érdekében 472,3 millió forint 2. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv.
1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 38. Egyéb feladatok
alcím, 4. Egyes egyházi ingatlanok felújítása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű
kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 2. Az MNV Zrt. ingatlan-beruházásai,
ingatlanvásárlásai jogcím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök