text:
1/2018. (II. 1.) FM rendelete a szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához a 2017/2018–2019/2020 borpiaci években igényelhető támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) egyéni terv: a szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállítási támogatás igénybevételéhez a kérelmező által
egy vagy két borpiaci évben megvalósítandó tevékenységek összesítése;
b) ellenőrzésen mért területnagyság: az ültetvény szőlőtőkével beültetett területének fél sortávolsággal minden
irányban megnövelt területe;
c) fajtaváltás: az adott ültetvényben a tevékenységet megelőzően termesztett szőlőfajta érvényes engedéllyel
történő cseréje, ideértve az  átoltást is, a  szerkezetátalakítási tervben meghatározott más fajtának vagy
a korábbi szőlőfajta vírustesztelt klónjának vagy klónkeverékének telepítésével;
d) földrajzi árujelző: oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés;
e) gazdálkodó szervezet: a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet;
f ) kiemelt turisztikai fejlesztési térség: a  turisztikai térségek és a  kiemelt turisztikai fejlesztési térségek
meghatározásáról szóló 429/2016. (XII. 15.) Korm. rendelet 2. mellékletében meghatározott terület;
g) művelésmód: a  tőkeformát, a  sor- és tőtávolságot, a  termelési szint magasságát és a  lombfal magasságát
meghatározó tevékenység;
h) összefüggő terület: a  kérelemben megjelölt, a  kérelmező használatában lévő, akár több helyrajzi számon
nyilvántartott terület, amelyet a tevékenységgel nem érintett terület – kivéve út, csatorna, árok – vagy más
gazdálkodó használatában álló terület nem szakít meg;
i) szakszerűen művelt ültetvény: olyan ültetvény, amelyben a művelésmódnak megfelelő metszést, a vegetációs
időszaknak megfelelő növényápolási, növényvédelmi és gyomszabályozási munkákat elvégezték;
j) szerkezetátalakítási terv: a  szőlőültetvények szerkezetátalakításának és átállításának támogatásához
kapcsolódó terv, amely előírja azokat a  követelményeket, amelyek betartásával jobb minőségű termés
biztosítható;
k) szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása: a  szőlőültetvény termesztéstechnológiai
módszereinek javítása a  kérelemben megjelölt területen fekvő ültetvény támberendezésének kizárólag új
alapanyagok felhasználásával történő teljes cseréjét jelenti, amelynek következtében az  ültetvény hosszú
távú művelése biztosíthatóvá válik, vagy az  új támberendezés gépi művelésre és szüretre alkalmassá teszi
az ültetvényt;
l) támogatás: a szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához igényelhető pénzösszeg;
m) támogatható területnagyság: az újratelepítési engedélyen, vagy az átváltott telepítési engedélyen, az egyéni
terven, a  tulajdoni lap másolaton megjelölt, valamint az  ellenőrzésen mért összefüggő terület nagysága
közül a legkisebb, amelynek el kell érnie a 0,2 ha területnagyságot;
n) ültetvény áttelepítése: egy adott terület érvényes engedéllyel történő betelepítése a  borvidéki tervben
meghatározott szőlőfajta és művelésmód alkalmazásával vagy jobb ökológiai adottságok közé történő
telepítés;
o) ültetvényleltár: az  ültetvény pontos helyét, méretét, sor- és tőtávolságát, művelésmódját, a  tőállományát,
szőlőfajta összetételét soronként bemutató nyilvántartás;
p) támberendezés technológiai megfelelősége: a  támberendezés kialakításához választott anyagok, valamint
azok szakszerű felhasználása ahhoz, hogy az  ültetvényt legalább a  fenntartási kötelezettség alatt
rendeltetésszerűen művelni lehessen.
(2) Az  (1)  bekezdésben nem szereplő fogalmakat a  szőlőtermelésről és a  borgazdálkodásról szóló 2004.  évi
XVIII. törvényben (a továbbiakban: Btv.) foglaltak szerint kell értelmezni.
2. Támogatható intézkedések 2. § A szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása (a  továbbiakban: intézkedés) keretében az  alábbi
tevékenységek támogathatók:
a) fajtaváltás;
b) ültetvény áttelepítése;
c) szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása.
3. A támogatás meghatározása 3. § A támogatás az  intézkedések végrehajtásának költségeihez való hozzájárulásból és az  azzal járó bevételkiesést
ellentételező pénzbeli kompenzációból tevődik össze.
4. § A támogatás mértéke az 1. mellékletben meghatározott költségátalányok
a) 50%-a földrajzi árujelző szerkezetátalakítási tervének való megfelelés esetén;
b) 40%-a, amennyiben az egyéni terv egyetlen szerkezetátalakítási tervnek sem felel meg.
5. § (1) Az  adott pénzügyi évre vagy pénzügyi évekre kifizethető támogatási keretösszegről az  agrárpolitikáért felelős
miniszter (a  továbbiakban: miniszter) tájékoztatja a  Magyar Államkincstárt (a  továbbiakban: Kincstár), amely
a keretösszegről közleményt tesz közzé.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott keretösszeg változásáról a miniszter tájékoztatja a Kincstárt, amely a módosított
keretösszegről közleményt tesz közzé.
(3) A támogatási összeg meghatározásakor a  forintra történő átszámítást a  támogatás kifizetésének borpiaci éve első
napján érvényes, az Európai Központi Bank által jegyzett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell elvégezni.
4. Az egyéni terv 6. § (1) A  támogatás igénybevételéhez egyéni tervet kell készíteni, amely a  2017/2018–2019/2020 borpiaci években
tervezett tevékenységeket tartalmazhat.
(2) Az egyéni terv főlapból és betétlapból áll. Egy betétlap olyan összefüggő területre vonatkozhat, amely tekintetében
megegyezik a  tevékenység, a művelet, a művelet végrehajtásának borpiaci éve, a  terület lejtése, a  felhasználandó
szaporítóanyag kategóriája, a  szőlőiskola típusa, a  szaporítóanyag típusa, az  ültetvény jellege, valamint
az összefüggő terület kataszteri pontszáma.
(3) Fajtaváltás vagy ültetvény áttelepítése esetén az egyéni tervben jelölni kell, hogy a tevékenységet melyik borpiaci
évben, illetve egy vagy két borpiaci év alatt hajtja végre a kérelmező.
(4) Fajtaváltás vagy ültetvény áttelepítése esetén a  tevékenység egy borpiaci év alatt történő végrehajtása magában
foglalja az ültetést, továbbá a teljes körű támberendezés létesítést.
(5) A  tevékenység két egymást követő borpiaci év alatt történő végrehajtása esetén az  első borpiaci évben kell
megvalósítani az  ültetést. Az  első borpiaci évben támberendezés létesítésére támogatás nem igényelhető.
A második borpiaci évben kell megvalósítani a teljes körű támberendezés létesítést, valamint az előző évben nem
megeredt vagy elpusztult tövek teljes körű pótlását.
(6) A  szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása esetén az  új támberendezés létesítését és a  tőkék
teljes pótlását egy borpiaci éven belül kell elvégezni.
(7) Fajtaváltás vagy ültetvény áttelepítése esetén a  régi ültetvény kivágási költségei tekintetében kizárólag abban
az  esetben igényelhető támogatás, amennyiben az  egyéni terv benyújtásakor a  régi ültetvény kivágása még
nem történt meg. A  kivágás költségei magukban foglalják a  régi szőlőtőkék eltávolítását, elszállítását, valamint
a  támberendezés bontását és elszállítását az  ültetés művelet megkezdése előtt. Az  egyéni terv benyújtását
követően helyszíni ellenőrzés útján kell igazolni a régi ültetvény meglétét, valamint azt, hogy a kivágás ténylegesen
megtörtént-e.
7. § (1) Egyéni tervet benyújtani
a) a 2. § a) és b) pontja szerinti intézkedés esetén a 2017/2018 borpiaci évben 2018. február 15. és február 28.
között;
b) a 2. § a)–c) pontjai szerinti intézkedések esetén a 2018/2019 borpiaci évben 2018. november 2. és 30. között
lehet.
(2) Egyéni tervet nyújthat be az a természetes személy vagy gazdálkodó szervezet, aki vagy amely az egyéni tervben
megjelölt terület használója.
(3) Az egyéni tervet a Kincstár által rendszeresített és honlapján közzétett, az adott borpiaci évre vonatkozó közlemény
szerinti nyomtatványon kell benyújtani a Kincstár részére. Egy benyújtási időszakban egy kérelmező kizárólag egy
egyéni tervet nyújthat be.
(4) Az egyéni terv az alábbi adatokat tartalmazza
a) a kérelmező azonosításához szükséges adatok (ügyfél-azonosító, név, kapcsolattartási információk);
b) a tevékenység megjelölése;
c) a  tevékenységgel érintett terület részletezése (település, helyrajzi szám, az  újratelepítési engedély vagy
az átváltott telepítési engedély száma, a tevékenységgel érintett területnagyság);
d) az elvégezni tervezett műveletek megnevezése borpiaci évenként;
e) a terület lejtésének mértéke százalékban kifejezve;
f ) a felhasználandó szaporítóanyag kategóriája, fajtája és típusa;
g) a felhasználandó szaporítóanyag tekintetében a szőlőiskola típusa;
h) ültetvény jellege (sor- és tőtáv, hektáronkénti tőszám, megvalósítani kívánt művelésmód megnevezése).
(5) Az egyéni tervhez csatolni kell
a) ha a  tevékenység nem saját tulajdonú ingatlanon valósul meg, az  azt igazoló, 2.  melléklet szerinti
adattartalmú, teljes bizonyító erejű, eredeti magánokiratot, amely alapján a  kérelmező jogosult
a tevékenységet megvalósítani, és az ingatlant a művelésben tartási kötelezettsége lejártáig használni;
b) ha a  tevékenység más személy rendelkezési jogával terhelt ingatlanon valósul meg, az  azt igazoló,
2.  melléklet szerinti adattartalmú, teljes bizonyító erejű, eredeti magánokiratot, amely alapján a  kérelmező
jogosult a  tevékenységet megvalósítani, és az  ingatlant a  művelésben tartási kötelezettsége lejártáig
használni;
c) az újratelepítési engedély vagy az átváltott telepítési engedély másolatát;
d) a hegybíró igazolását a tevékenységgel érintett terület termőhelyi kataszteri osztályáról és pontértékéről, ha
az  újratelepítési engedély vagy az  átváltott telepítési engedély nem tartalmazza a  tevékenységgel érintett
terület termőhelyi kataszteri osztályát és pontértékét;
e) a  hegybíró igazolását a  3.  melléklet A  rész A  oszlop 15. és 20. soraiban , a  3.  melléklet B rész A  oszlop
14. és 19.  soraiban, valamint a 3. melléklet C rész A oszlop 3. sorában, A oszlop 4. sorában, A oszlop 10. és
15.  soraiban foglaltak teljesüléséről (ha az  ott meghatározott pontértékeket a  kérelmező érvényesíteni
kívánja);
f ) a 3. melléklet A rész A oszlop 13. sorában, a 3. melléklet B rész, A oszlop 12. sorában, valamint a 3. melléklet
C rész A oszlop 8. sorában foglaltaknak való megfelelést hitelt érdemlően igazoló iratok másolatát (ha az ott
meghatározott pontértékeket a kérelmező érvényesíteni kívánja);
g) a  3.  melléklet A  rész A  oszlop 11. sorában, a  3.  melléklet B rész A  oszlop 9. sorában foglaltaknak való
megfelelést bor előállítására vonatkozó érvényes borászati üzem működési engedély másolatával, valamint
kapcsolt vállalkozás esetén arra vonatkozó irat másolatával, hogy a  bor előállítására vonatkozó érvényes
borászati üzem működési engedéllyel rendelkező kapcsolt vállalkozás a  kérelmező kapcsolt vállalkozása
(ha az ott meghatározott pontértékeket a kérelmező érvényesíteni kívánja);
h) a szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása esetén a hegybíró igazolását az ültetvényben
található szőlőfajtáról és az ültetvény telepítésének évéről;
i) a  szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása esetén a  hegybíró igazolását az  egyéni
tervben megjelölt ültetvényről arra vonatkozóan, hogy a  benyújtást megelőző három borpiaci év szüreti
jelentése alapján az  ültetvény termő ültetvénynek minősül-e, valamint az  ültetvény beállottságáról és
szakszerű műveléséről;
j) a szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása esetén a meglévő támberendezésről készített
vázrajzot.
(6) A  szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása esetén a  meglévő támberendezésről készített
vázrajzban fel kell tüntetni az oszlopok és karók méretét, egymástól mért távolságát, a huzalok átmérőjét és talajtól
mért távolságukat, valamint a végoszlop rögzítésmódját.
8. § (1) A Kincstár
a) a 7. § (1) bekezdés a) pontja szerint benyújtott egyéni terveket 2018. május 18-ig;
b) a 7. § (1) bekezdés b) pontja szerint benyújtott egyéni terveket 2019. március 14-ig
bírálja el.
(2) A Kincstár az egyéni terveket 45 000 000 euró összeg erejéig hagyja jóvá. A szőlőültetvény termesztéstechnológiai
módszereinek javítása tevékenységre a jóváhagyható összeg legfeljebb 10%-a fordítható.
(3) Az eljárás az ügyfél kérelmére nem függeszthető fel, továbbá a hiánypótlás teljesítésére rendelkezésre álló határidő
nem hosszabbítható meg.
(4) Csak az  az egyéni terv részesíthető támogatásban, amelyben a  legalacsonyabb pontértéket elérő összefüggő
terület fajtaváltás illetve ültetvény áttelepítése esetén legalább 21 pontot, a szőlőültetvény termesztéstechnológiai
módszereinek javítása esetében legalább 35 pontot ér el.
(5) A  Kincstár a  (2)  bekezdésben meghatározott keretösszeg és a  12.  §-ban meghatározottak alapján kialakított
rangsor figyelembevételével minimális pontszámot állapít meg, melyet közleményben közzé tesz. Kizárólag
az  így meghatározott minimális pontszámot elérő, nem kisebb pontszámmal bíró egyéni terv hagyható jóvá.
Ha a  minimális pontszámmal rendelkező egyéni tervekben szereplő teljes igény jóváhagyására a  (2)  bekezdés
szerinti keretösszeg nem elegendő, úgy közöttük az  egyéni tervben foglalt területnagyság növekvő sorrendje
a meghatározó.
9. § (1) A jóváhagyott egyéni terv bármely elemének a módosítását be kell jelenteni a Kincstárnak. Egy összefüggő terület
tekintetében kizárólag egy alkalommal módosítható a jóváhagyott egyéni terv.
(2) A  Kincstár jóváhagyása szükséges, ha a  módosítás a  12.  § és a  3.  melléklet alapján meghatározott pontszámot
megváltoztatja. A Kincstár az egyéni tervtől való eltérést csak akkor hagyja jóvá, ha a 12. § és a 3. melléklet alapján
meghatározott pontszám értéke az  egyéni terv módosítást követően nem csökken a  8.  § (5)  bekezdése alapján
megállapított támogatásra jogosító minimális pontszám alá. A  Kincstár a  jóváhagyást nem igénylő módosítást
tudomásul veszi, és erről tájékoztatja az ügyfelet.
(3) A Kincstár az egyéni terv módosításának jóváhagyását vagy tudomásul vételét követően megállapítja a módosított
egyéni terv alapján igényelhető támogatás maximális összegét, amely nem lehet nagyobb a  módosítást
megelőzően jóváhagyott egyéni terv alapján megállapított támogatási összegnél.
10. § (1) Szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása esetén az  egyéni tervben megjelölt ültetvényben
a tőkehiány nem érheti el a 20%-ot, és szakszerűen művelt ültetvénynek kell minősülnie.
(2) A szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása művelet végrehajtását csak abban az esetben lehet
megkezdeni, ha az ültetvény művelet megkezdése előtti állapotát a Kincstár a helyszínen ellenőrizte.
5. Jogosultsági és elsőbbségi kritériumok 11. § (1) Fajtaváltás és ültetvény áttelepítése művelet esetén nem nyújtható be egyéni terv olyan területre:
a) amelynek telepítését az egyéni terv benyújtását megelőzően kezdték meg;
b) amely az  egyéni terv benyújtását megelőző 10 borpiaci éven belül szerkezetátalakítási támogatásban
részesült;
c) a b) pontban meghatározott időszakot megelőzően szerkezetátalakítási és átállítási támogatásban – kivéve
a kizárólag az ültetvény támberendezésének megújítását célzó támogatást – részesült;
d) amelyre vonatkozóan a  kérelmező nem rendelkezik újratelepítési engedéllyel vagy átváltott telepítési
engedéllyel;
e) amely támogatható területnagysága kisebb, mint 0,2 ha.
 (2) A  szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása esetén nem nyújtható be egyéni terv olyan
területre:
a) amely esetében a műveletet az egyéni terv benyújtását megelőzően kezdték meg;
b) amely az  egyéni terv benyújtását megelőző 10 borpiaci éven belül szerkezetátalakítási támogatásban
részesült;
c) a  b)  pontban meghatározott időszakot megelőzően szerkezetátalakítási és átállítási támogatás keretében
a kizárólag az ültetvény támberendezésének megújítását célzó támogatásban részesült;
d) amely támogatható területnagysága kisebb, mint 0,2 ha;
e) amennyiben a  hegybíró igazolása alapján az  egyéni tervben megjelölt terület nem minősül termő
ültetvénynek.
 (3) Az  egyéni tervben kizárólag olyan szőlőfajta szerepelhet, amelyet a  borkészítésre alkalmas szőlőfajták osztályba
sorolásáról szóló miniszteri rendelet alapján engedélyezett kategóriába soroltak, vagy amelyet a  Btv. 2.  §
9. pontjának megfelelően a minőségi bortermelést szolgáló kísérleti ültetvény létesítésére szánnak (a továbbiakban:
kísérleti szőlőfajta). Egy egyéni tervben legfeljebb 2 ha kísérleti szőlőfajta ültetése vagy átoltása szerepelhet.
12. § A benyújtott egyéni terveket a  Kincstár a  3.  mellékletben meghatározott szempontok szerint összefüggő
területenként pontozza, majd az  összesített pontszám alapján rangsorolja az  egyéni tervet. A  rangsor kialakítása
során az összefüggő területenként a 3. melléklet alapján meghatározott pontszámokat az összefüggő területenként
megjelölt területnagyságokkal súlyozva átlagolni kell egy egyéni tervre vonatkozóan.
6. A szerkezetátalakítási terv 13. § (1) A 7. § (1) bekezdés a) pontja alapján benyújtott egyéni terv esetében szerkezetátalakítási tervnek a szőlőültetvények
szerkezetátalakításához és -átállításához a  2012/2013 borpiaci évtől igényelhető támogatás feltételeiről szóló
142/2012. (XII. 27.) VM rendelet 6. § (4) bekezdése alapján jóváhagyott és közzétett borvidéki tervet kell tekinteni.
(2) A  7.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerint meghatározott benyújtási időszakra vonatkozóan az  illetékes hegyközségi
szervnek el kell készítenie az egyes földrajzi árujelzőkhöz kapcsolódó szerkezetátalakítási tervet.
(3) Az illetékes hegyközségi szerv:
a) a  hegyközségi tanács vagy tanácsok együttesen, ennek hiányában a  termékleírás benyújtójaként érintett
hegyközség vagy hegyközségek választmánya azon földrajzi árujelzők esetében, amelyek oltalom iránti
kérelmét vagy termékleírását 2011. december 31. előtt benyújtották;
b) az  oltalom iránti kérelmet benyújtó hegyközség vagy az  érintett hegyközségek választmánya vagy
hegyközségi tanács azon földrajzi árujelzők esetében, amelyek oltalom iránti kérelmét 2011. december 31-ét
követően nyújtották be.
(4) A  szerkezetátalakítási terv a  2017/2018–2022/2023 borpiaci évekre készül, és egy alkalommal, legkorábban
2020. augusztus 1-jén módosítható.
(5) A szerkezetátalakítási terv a 4. mellékletben meghatározott adatokat tartalmazza.
 (6) A  szerkezetátalakítási tervben szereplő ajánlott szőlőfajta csak az  érintett földrajzi árujelző termékleírásában
engedélyezett szőlőfajta lehet. Az ajánlott szőlőfajták száma nem haladhatja meg az 5. mellékletben meghatározott
értéket.
(7) Egy szerkezetátalakítási tervben olyan szőlőfajta lehet ajánlott, amely esetében az alábbi feltételek közül legalább
kettő teljesül:
a) a  fajta termésének felvásárlási ára az  előző három borpiaci év mindegyikében meghaladta az  adott
termőhelyre érvényes, átlagos felvásárlási árat;
b) a  fajta növeli a  termésbiztonságot, a  termőhelyre jellemző talaj- és éghajlati adottságokhoz jobban
alkalmazkodik;
c) a fajta az adott földrajzi árujelzővel jelölt borászati termékének minőségi javulásához járul hozzá.
(8) A  szerkezetátalakítási tervben meghatározott művelésmód csak az  érintett földrajzi árujelző termékleírásában
az újonnan létesített ültetvények esetén engedélyezett művelésmód lehet.
14. § (1) A 13. § (2) bekezdésében meghatározott szerkezetátalakítási terveket legkésőbb 2018. május 31-ig kell megküldeni
a miniszter részére.
(2) A formai kritériumoknak megfelelő szerkezetátalakítási terveket a miniszter 2018. június 15-ig megküldi a Kincstár
részére, amely azokat közzéteszi a honlapján.
7. A támogatás igénylésének feltételei 15. § (1) E rendelet alapján támogatás csak a jóváhagyott vagy a 9. § szerint módosított egyéni tervben meghatározottaknak
megfelelően végrehajtott tevékenységre igényelhető.
(2) A támogatást csak a legalább 0,2 ha nagyságú, egy használó kezelésében lévő, összefüggő területen megvalósított,
a 2. § szerinti tevékenységek valamelyikére lehet igénybe venni.
16. § (1) Támogatás kizárólag abban az  esetben vehető igénybe, ha a  kérelmező igazolt származású szaporítóanyagot
használt fel, amely lehet
a) engedélyes árutermelő szőlőiskolában előállított, hatóság által ellenőrzött, minősített ültetési anyag;
b) hatóságilag ellenőrzött, igazolt eredetű alapanyag felhasználásával, házi szőlőiskolában, saját célra előállított
ültetési anyag; vagy
c) nem Magyarországról származó szaporítóanyag esetén, a  hazai minőségi előírásoknak minden tekintetben
megfelelő ültetési anyag.
 (2) A  támberendezés létesítés nem támogatható, amennyiben azt részben vagy teljes mértékben használt anyagok
felhasználásával kivitelezték.
 (3) Az ültetvény beállottságának a) a 6. § (4) bekezdése, és a 6. § (5) bekezdése szerinti megvalósítás első évében,
b) a 6. § (6) bekezdése szerinti megvalósítás esetén a megvalósítás évében
el kell érnie a 90%-ot.
(4) Az ültetvény beállottságának a 6. § (5) bekezdése szerinti megvalósítás második évében el kell érnie a 95%-ot.
 (5) A régi ültetvény kivágási költségeihez nem nyújtható támogatás, amennyiben a régi ültetvény kivágását az egyéni
terv benyújtása előtt végezték el. 8. A kifizetési kérelem benyújtása
17. § (1) Az  egyéni tervben szereplő tevékenység végrehajtását követően, de legkésőbb a  jóváhagyott egyéni tervben
megjelölt tevékenység végrehajtásának borpiaci évét követő borpiaci évben a kifizetési kérelmet a Kincstár részére
kell benyújtani. A kifizetési kérelem benyújtási határideje 2020. június 15.
(2) A  kifizetési kérelmeket az  egyéni terv szerint befejezett tevékenységre vonatkozóan a  borpiaci év április 1. és
június 15. közötti időszakában lehet benyújtani.
(3) Kifizetési kérelmet kizárólag az nyújthat be, aki (amely) a Kincstár által jóváhagyott egyéni tervvel rendelkezik.
 (4) A kifizetési kérelem az alábbi adatokat tartalmazza
a) a kérelmező azonosításához szükséges adatok (ügyfél-azonosító, név, kapcsolattartási információk);
b) az egyéni tervnek helyt adó vagy részben helyt adó határozat iktatószáma;
c) az  egyéni tervnek helyt adó vagy részben helyt adó határozat mellékletében feltüntetett területazonosító
száma.
 (5) A kifizetési kérelemhez csatolni kell a) az ültetvény támberendezéséről készített vázrajzot;
b) az 6. melléklet szerinti ültetvényleltárt;
c) szaporítóanyag-felhasználás esetén a  felhasznált szaporítóanyagra vonatkozó, a  kérelmező nevére kiállított
származási igazolás másolatát, nem Magyarországról származó szaporítóanyag esetén a  kérelmező nevére
kiállított, a  felhasznált szaporítóanyag származását igazoló dokumentum (adás-vételét igazoló számla,
szállítólevél, származási igazolás) és a certifikációs címke másolatát;
d) ha az  egyéni tervhez mellékelt újratelepítési engedély vagy az  átváltott telepítési engedély módosult, úgy
annak másolatát;
e) a régi szőlőtőkék eltávolításának, a támberendezés bontásának és azok elszállításának támogatása esetében
a hegybíró által az egyéni terv benyújtásának időpontját követően elvégzett kivágás előtti és kivágás utáni
helyszíni ellenőrzésről készült jegyzőkönyvek másolatát, amelyek igazolják a kivágandó ültetvény meglétét,
annak méretét, valamint a kivágás tényleges megtörténtét.
(6) A támberendezésről készített vázrajzban fel kell tüntetni az oszlopok és karók méretét, egymástól mért távolságát,
a huzalok átmérőjét és talajtól mért távolságukat, valamint a végoszlop rögzítésmódját.
(7) A  kifizetési kérelmet a  Kincstár által rendszeresített és honlapján közzétett, az  adott borpiaci évre vonatkozó
közlemény szerinti nyomtatványon kell benyújtani.
(8) Az eljárás az ügyfél kérelmére nem függeszthető fel, továbbá a hiánypótlás teljesítésére rendelkezésre álló határidő
nem hosszabbítható meg.
(9) A  6.  § (5)  bekezdése szerinti végrehajtás esetén az  első borpiaci évre benyújtott kifizetési kérelemhez nem kell
mellékelni az (5) bekezdés a) pontjában meghatározott dokumentumot.
(10) Adott borpiaci évben egy kérelmező több kifizetési kérelmet is benyújthat.
9. A kifizetési kérelem elbírálása 18. § A Kincstár a kifizetési kérelmet részben vagy egészében elutasítja, ha
a) a kérelemben megjelölt tevékenység nem felel meg a jóváhagyott egyéni tervnek;
b) a kérelem benyújtásakor a tevékenység befejezése még nem történt meg;
c) a támogatható területnagyság kisebb, mint 0,2 hektár;
d) a  beállottság mértéke nem éri el a  6.  § (4)  bekezdése, valamint a  6.  § (6)  bekezdése szerinti esetekben
a 90%-ot;
e) a beállottság mértéke a 6. § (5) bekezdése szerinti esetben nem éri el a 95%-ot;
f ) a kérelmező nem a 16. § (1) bekezdésnek megfelelő szaporítóanyagot használt fel;
g) az  ültetvény telepítésekor az  újratelepítési engedély vagy az  átváltott telepítési engedély rendelkezéseitől
eltérően jártak el;
h) az ültetvény nem minősül az 1. § h) pontja szerinti ültetvénynek;
i) a  helyszíni ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a  kérelmező használatában álló ültetvény nem
a kérelemben megjelölt helyrajzi számú területen található;
j) az  ültetvényt nem érvényes vagy hatályos újratelepítési engedély vagy az  átváltott telepítési engedély
alapján telepítették;
k) a tevékenységet az elfogadott egyéni tervben megjelölt időszakon túl valósították meg;
l) azt a  jóváhagyott egyéni tervben megjelölt tevékenység végrehajtásának borpiaci évét követő borpiaci év
után nyújtották be;
m) amennyiben a megvalósított támberendezés technológiailag nem megfelelő.
19. § (1) A Kincstár a kifizetési kérelmeket beérkezési sorrendben bírálja el.
 (2) A  támogatási keret túligénylése esetén, az  (1)  bekezdésben meghatározottakra tekintettel, a  keretkimerülés
napján teljessé vált kifizetési kérelmek közötti sorrend a  kifizetési kérelmekben szereplő területnagyság növekvő
sorrendjével azonos.
(3) A kifizetési kérelem teljessé válásának időpontja
a) azon kifizetési kérelmek tekintetében, amelyek hiánytalanul érkeztek be, a kifizetési kérelem beérkezésének
időpontja;
b) azon kifizetési kérelmek tekintetében, amelyek hiányosan érkeztek be, az utolsó hiánypótlás beérkezésének
időpontja. 10. A támogatás kifizetése 20. § (1) A támogatás kifizetésére akkor kerül sor, amikor a tevékenység megvalósulásának adminisztratív, valamint helyszíni
ellenőrzése megtörtént.
(2) Az  egyes műveletek elvégzését, annak szakszerűségét, valamint az  adott műveletre igényelt támogatási összegre
való jogosultságot a Kincstár a helyszíni ellenőrzés alapján állapítja meg.
(3) A (2) bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzést a Kincstár a tevékenység megvalósításának elbírálására alkalmas időben,
a tenyészidőszakon belül végzi el.
(4) Támogatás abban az  esetben fizethető ki, ha a  Kincstár helyszíni ellenőrzése során megállapítja, hogy a  kifizetési
kérelemben megjelölt egyes műveleteket teljes mértékben elvégezték.
(5) Nem, vagy szakszerűtlenül elvégzett művelet esetén, vagy ha az  ültetvény nem felel meg az  1.  § h)  pontjában
meghatározott követelményeknek, az adott műveletre támogatás nem fizethető ki.
(6) A támogatás kifizetésének határideje a kifizetési kérelem benyújtása szerinti pénzügyi év október 15-e.
21. § Ha az  adott pénzügyi év vonatkozásában az  összesített támogatási igény az  adott pénzügyi évre meghatározott
keretösszeget meghaladja, úgy a  keretösszegen felüli, jogos támogatási igényt tartalmazó kifizetési kérelmek
kapcsán a  kifizetésre a  kifizetési kérelem benyújtását követő pénzügyi évre meghatározott keretösszeg terhére,
a kifizetési kérelem benyújtását követő pénzügyi évben kerül sor.
11. Jogkövetkezmények 22. § (1) A támogatással érintett ültetvényt a támogatás kifizetésétől számított 10. borpiaci év végéig művelési kötelezettség
terheli.
(2) A támogatást igénylő nyilatkozatban vállalja, hogy az (1) bekezdés alapján meghatározott időpontig az ültetvényt
rendeltetésszerűen műveli. A  művelési kötelezettség ideje alatt az  ültetvény beállottságának az  első öt borpiaci
évben el kell érnie a  90%-ot, az  ezt követő öt borpiaci éves időszakban a  85%-ot, valamint a  támberendezés
tekintetében meg kell felelnie az 1. § (1) bekezdés o) pontja szerinti követelménynek. Ha ennek nem tesz eleget, úgy
az a támogatás jogosulatlan igénybevételének minősül.
(3) Valamennyi művelési kötelezettséggel terhelt ültetvény esetében, ha az  ültetvény használója bármilyen okból
változik, az (1) bekezdés szerinti művelési kötelezettség átadását a Kincstár részére be kell jelenteni.
(4) A  bejelentésnek tartalmaznia kell az  átadó nevét és ügyfél-azonosítóját, a  kötelezettséget átvállaló nevét és
ügyfél-azonosítóját, az  érintett terület adatait (település, helyrajzi szám, területnagyság), az  átadás dátumát, és
az átadó, valamint az átvevő aláírását.
(5) Ha a művelési kötelezettség átadása a (3) bekezdés szerint történik, abban az esetben a kötelezettség átadása nem
minősül a művelési kötelezettség megszegésének.
(6) A (3) bekezdés szerinti bejelentés elmulasztása esetén az (1) bekezdés szerinti kötelezettség elmulasztásából fakadó
jogkövetkezmények a támogatást igénylőt terhelik.
12. Záró rendelkezések 23. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
24. § Ez a rendelet a következő közösségi előírások végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg
a) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 46. cikke,
b) az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  borágazatban megvalósuló nemzeti
támogatási programok tekintetében történő kiegészítéséről és az  555/2008/EK bizottsági rendelet
módosításáról szóló, 2016. április 15-i 2016/1149/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
12–16. cikke, valamint
c) a  borágazatban megvalósuló nemzeti támogatási programok tekintetében az  1308/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazása szabályainak megállapításáról szóló, 2016. április 15-i
2016/1150/EU bizottsági végrehajtási rendelet 7. cikke.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1535/2015. (VIII. 3.) Korm. határozata egyes, a KÖZOP-3.5.0-09-11 jelű („Térségi elérhetőség javítása” című) konstrukció keretében megvalósuló kerékpárúthálózat-fejlesztési projektek vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz és támogatási szerződés megkötéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul az 1. mellékletben meghatározott projektek
 1. vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai
eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai
Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015.
(I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint
2. támogatási szerződéseinek megkötéséhez az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1487/2014. (VIII. 28.) Korm. határozata az egységes területalapú támogatás összegéhez kötött támogatáscsökkentésből eredő forrásoknak az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott egyes támogatások finanszírozásához történő felhasználásáról.
A Kormány felhívja az  agrár-vidékfejlesztésért felelős minisztert, hogy az  egységes területalapú támogatás
összegéhez kötött támogatáscsökkentés gazdálkodókra gyakorolt hatásainak ellentételezése érdekében
a  támogatáscsökkentésből eredő forrásokból a  2014–2020. évi Vidékfejlesztési Program elkészítése és a  jogcímek
meghirdetése során
a) a tejágazat szerkezetátalakítását kísérő állatjóléti támogatás vonatkozásában a  2017., 2018., 2019. és
2020. évekre évenként 8 milliárd forint;
b) az agár-környezetgazdálkodási kifizetések művelet vonatkozásában a  2015., 2016., 2017., 2018., 2019. és
2020. évekre évenként 8,72 milliárd forint; c) az ökológiai gazdálkodás intézkedés vonatkozásában a 2015. és 2016. évekre évenként 7 milliárd forint;
d) a versenyképesség javítása az  állattenyésztési ágazatokban művelet vonatkozásában 2015., 2016., 2017.,
2018., 2019. és 2020. évekre évenként 3 milliárd forint;
e) a vízfelhasználás hatékonyságát javító öntözéses gazdálkodás fejlesztése művelet vonatkozásában a 2015. és
2016. évekre évenként 2 milliárd forint, a 2017., 2018., 2019. és 2020. évekre évenként 1 milliárd forint
összeget tervezzen.
Felelős: agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter
Határidő: a Vidékfejlesztési Program tervezéséhez igazodóan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2003. XXII. törvény a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szerbia és Montenegró Kormánya között a két állam területén jogellenesen tartózkodó személyek átadásáról és visszafogadásáról szóló, Belgrádban, 2001. november 7-én aláírt Egyezmény kihirdetéséről.
1. § (1) Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szerbia és Montenegró Kormánya között a két
állam területén jogellenesen tartózkodó személyek átadásáról és visszafogadásáról szóló, Belgrádban, 2001. november 7-én aláírt Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
(2) A Jugoszláv Szövetségi Köztársaság elnevezés belső
alkotmányjogi változások következtében 2003. február
4. napjától Szerbia és Montenegróra módosult. Az egyezményszövegben a ,,Szerződő Felek’’ alatt a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság helyett Szerbia-Montenegró értendő.
[Az Egyezmény megerősítéséről szóló jegyzékváltás
2003. év február hó 27. napján megtörtént. Az Egyezmény,
annak 18. Cikk (2) bekezdése értelmében 2003. év március
hó 29. napján hatályba lép.]
2. § Az Egyezmény magyar nyelvű szövege a következő:
,,Egyezmény
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Jugoszláv
Szövetségi Köztársaság Szövetségi Kormánya között
azon személyek átadásáról és visszafogadásáról, akik
a két állam területén jogellenesen tartózkodnak A Magyar Köztársaság Kormánya és a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság Szövetségi Kormánya (a továbbiakban:
Szerződő Felek)
attól az óhajtól vezérelve, hogy a két állam jószomszédi
kapcsolatait továbbfejlesszék,
azzal a céllal, hogy szabályozzák azon személyek átadását és visszafogadását, akik a másik állam területén tartózkodnak és a belépésre, illetve a tartózkodásra előírt jogi
feltételeknek nem felelnek meg,
A törvényt az Országgyűlés a 2003. április 14-i ülésnapján fogadta el.
törekedve arra, hogy ily módon is hozzájáruljanak az
illegális migráció megakadályozásához és visszaszorításához
az alábbiakban állapodnak meg: I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. Cikk A fogalmak meghatározása (1) Átadandó, illetve visszafogadandó személy:
1.1. az a személy, akiről megállapítható, hogy az egyik
Szerződő Fél állampolgára és a másik Szerződő Fél területén nem felel meg a belépésre, illetve tartózkodásra meghatározott jogszabályi feltételeknek, vagy
1.2. egy harmadik ország azon állampolgára vagy hontalan személy, aki a Szerződő Felek egyikének területéről
jogellenesen lépett be a másik Szerződő Fél államának
területére, illetve ott jogellenesen tartózkodik.
(2) Átszállítandó személy harmadik ország azon állampolgára, akinek hatósági kísérettel történő átszállítását az
egyik Szerződő Fél megkeresésére a másik Szerződő Fél
engedélyezi saját államterületén.
(3) Megkereső Fél azon Szerződő Fél állama, amely az
állam területén tartózkodó személy visszafogadását, illetve
átszállítását a jelen Egyezményben foglalt feltételek szerint
kéri.
(4) Megkeresett Fél azon Szerződő Fél állama, amelynek területére visszafogadják az adott személyt, illetve
amelynek területén keresztül átszállítják a jelen Egyezményben foglalt feltételeknek megfelelően.
(5) Visszafogadási, illetve átszállítási megkeresés: olyan
formális kérelem, amellyel a Megkereső Fél a Megkeresett
Félhez fordul annak érdekében, hogy az adott személyt
visszafogadja területére, illetve engedélyezze az adott személy átszállítását a saját területén.
(6) Válasz a visszafogadási, illetve átszállítási megkeresésre: olyan hivatalos értesítés, amelyben a Megkeresett
Fél válaszol a visszafogadási, illetve átszállítási kérelemre.
(7) Illetékes hatóságok a Szerződő Felek azon szervei,
amelyek lefolytatják a visszafogadási eljárást, illetve az
átszállítást.
(8) Jogellenes határátlépés: olyan határátlépés, amikor
a visszafogadandó személy a kijelölt határátkelőhelyen
kívül, illetőleg a kijelölt határátkelőhelyen érvényes úti
okmány nélkül vagy az ellenőrzés megkerülésével lép a
Megkereső Fél területére.
II. Fejezet A SZERZŐDŐ FELEK ÁLLAMPOLGÁRAINAK
ÁTADÁSA ÉS VISSZAFOGADÁSA
2. Cikk Visszafogadási kötelezettség (1) A Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra,
hogy a másik Szerződő Fél megkeresésére minden egyéb
formalitás mellőzésével visszafogadják azokat a személyeket, akik a Megkereső Fél területén tartózkodnak és a
beutazásra, illetve a tartózkodásra előírt jogszabályi feltételeknek nem, vagy már nem felelnek meg, amennyiben
bizonyítható, hogy ezen személyek a Megkeresett Fél
állampolgárai.
(2) A személyazonosságot és az állampolgárságot bizonyító okmányokat a jelen Egyezmény végrehajtásáról szóló
Jegyzőkönyv tartalmazza.
(3) A Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra,
hogy a másik Szerződő Fél megkeresésére, a jelen Egyezményben meghatározott eljárás szerint megvizsgálják a
visszafogadás lehetőségét azon személyek esetében, akik a
Megkereső Fél területén tartózkodnak és a beutazásra,
illetve a tartózkodásra előírt jogszabályi feltételeknek
nem, vagy már nem felelnek meg, amennyiben feltételezhető, hogy ezen személyek a Megkeresett Fél állampolgárai.
(4) A személyazonosság és az állampolgárság feltételezésére alkalmas dokumentumokat a jelen Egyezmény végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv tartalmazza.
(5) Az (1) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni azon
személyekre is, akik a Megkereső Fél területén történő
tartózkodásuk alatt az állampolgárságukat elvesztették
anélkül, hogy másik állampolgárságot szereztek volna,
vagy a Megkereső Fél részéről honosítási ígéretet kaptak
volna.
(6) Az (1), a (3) és az (5) bekezdés szerinti visszafogadási
kötelezettség nem áll fenn, amennyiben az érintett személy
nem kíván visszatérni a Megkeresett Fél területére és ezzel
egyidejűleg:
6.1. több állampolgársággal, vagy 6.2. egy harmadik országban tartózkodási engedéllyel
rendelkezik.
3. Cikk A személyazonosság és az állampolgárság megállapítása
(1) A visszafogadandó személy személyazonosságát és
állampolgárságát a Megkeresett Fél illetékes hatóságai
állapítják meg belső jogszabályi előírásaikkal összhangban.
(2) A Megkereső Fél a visszafogadandó személy személyazonosságának és állampolgárságának megállapítása
céljából a megkereséssel együtt megküldi a Megkeresett
Félnek a rendelkezésére álló személyazonosító okmányokat és iratokat (eredeti vagy másolat).
(3) A személyazonosság és az állampolgárság megállapításához a visszafogadandó személy nyilatkozata is felhasználható.
4. Cikk A megkeresés elbírálása, az átadás és a visszafogadás
(1) A Megkeresett Fél haladéktalanul, de legkésőbb tíz
(10) munkanapon belül válaszol a visszafogadási megkeresésre.
(2) A Megkereső Fél kérésére, a Megkeresett Fél diplomáciai és konzuli képviselete köteles késedelem nélkül, de
legkésőbb két (2) munkanapon belül kiállítani a visszafogadandó személy részére a hazatéréséhez szükséges úti
okmányt.
(3) Az úti okmányok kiadását követően az érintett
személyt a Megkeresett Fél haladéktalanul, de legkésőbb
három (3) munkanapon belül visszafogadja.
(4) A jelen Cikkben megjelölt határidők a Szerződő
Felek kérésére, az átvétellel kapcsolatos jogi vagy egyéb
akadályok esetén és kizárólag ezen akadályok megszűnéséig meghosszabbíthatók.
(5) A Megkereső Fél illetékes hatóságai tájékoztatják a
Megkeresett Fél illetékes hatóságait azon személyek
visszafogadásának módjáról és időpontjáról, akik egészségi állapotukra vagy életkorukra tekintettel különleges
segítségnyújtásra, ápolásra szorulnak.
5. Cikk Ismételt visszafogadás A Szerződő Felek, megkeresésre, ugyanazon feltételekkel ismételten visszafogadják azt a személyt, akit korábban
a jelen Egyezmény 2—4. Cikkeinek megfelelően adtak át,
ha az ellenőrzések során bizonyítást nyer, hogy a visszafogadandó személy az átadás időpontjában nem rendelkezett a Megkeresett Fél állampolgárságával, illetve a jelen
Egyezmény 2. Cikk (5) bekezdésében meghatározott
visszafogadási kötelezettség feltételeinek sem felelt meg.
III. Fejezet HARMADIK ORSZÁG ÁLLAMPOLGÁRAINAK
ÉS A HONTALAN SZEMÉLYEK VISSZAFOGADÁSA
6. CIKK Visszafogadási kötelezettség (1) A Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra,
hogy a másik Szerződő Fél megkeresésére, visszafogadják
a harmadik ország állampolgárát vagy a hontalan személyt
(a továbbiakban: harmadik ország állampolgára), aki a
Megkereső Fél területén tartózkodik és a beutazásra, illetve
a tartózkodásra vonatkozó belső jogi feltételeknek nem
felel meg, amennyiben bizonyítható, hogy ezen személy a
Megkeresett Fél területéről jogellenesen lépett be a Megkereső Fél területére.
(2) Amennyiben a harmadik ország állampolgára a Megkereső Fél területére jogszerűen lépett be, de a tartózkodási feltételeknek nem felel meg és a Megkeresett Fél
illetékes hatósága által kiállított érvényes vízummal vagy
érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezik, úgy ezen
személyt a Megkeresett Fél, a másik Szerződő Fél megkeresésére köteles visszafogadni.
(3) Amennyiben az érintett, harmadik ország állampolgárának mindkét Szerződő Fél adott ki vízumot vagy tartózkodási engedélyt, úgy a később lejáró vízumot vagy
tartózkodási engedélyt kiadó Szerződő Fél köteles a
visszafogadásra.
7. Cikk A megkeresés elbírálása, az átadás és a visszafogadás
(1) A Szerződő Felek, előzetes értesítést követően, formaságok nélkül fogadják vissza a harmadik ország állampolgárát (a továbbiakban: egyszerűsített eljárás), ha a
visszafogadandó személyt a jogellenes határátlépése során,
a határterületen fogják el és a Megkereső Fél a visszafogadást a területére történő jogellenes belépést követő negyvennyolc (48) órán belül kéri, és a Megkereső Fél a jogellenes határátlépés bizonyítékait csatolja.
1.1. A Megkeresett Fél a visszafogadandó személyt az
értesítéstől számított legkésőbb huszonnégy (24) órán
belül köteles visszafogadni.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti egyszerűsített
eljárás nem alkalmazható, a visszafogadást a jelen Egyezmény 6. Cikk (1) bekezdése szerint lehet kérelmezni.
(3) A Megkeresett Fél a (2) bekezdésben említett személyek visszafogadására vonatkozó megkeresésre legkésőbb annak kézhezvételétől számított hét (7) munkanapon belül válaszol.
(4) A Megkeresett Fél a harmadik ország állampolgárát
a visszafogadáshoz történt hozzájárulást követően legkésőbb húsz (20) munkanapon belül köteles visszafogadni.
(5) A Megkereső Fél illetékes hatóságai tájékoztatják a
Megkeresett Fél illetékes hatóságait azon személyek
visszafogadásának módjáról és időpontjáról, akik egészségi állapotukra vagy életkorukra tekintettel különleges
segítségnyújtásra, ápolásra szorulnak.
(6) A visszafogadás elutasítását tartalmazó választ indokolni kell.
(7) A jelen Cikkben megjelölt határidők a Megkereső
Fél kérésére, az átvétellel kapcsolatos jogi vagy egyéb akadályok esetén és kizárólag ezen akadályok megszűnéséig
meghosszabbíthatók.
8. Cikk Kivételek a visszafogadási kötelezettség alól A jelen Egyezmény alapján harmadik ország állampolgáraival kapcsolatban a visszafogadási kötelezettség az
alábbi esetekben nem áll fenn:
1. amennyiben az illetékes hatóságok a visszafogadandó személy átvételét a jogellenes belépését követő kilenc
(9) hónapon belül nem kérték, vagy azon személyek esetében, akik a Megkeresett Fél területét egy (1) évnél régebben hagyták el;
2. amennyiben ezen állampolgárok a Megkereső Fél
területére történő beutazás időpontjában ezen Szerződő
Fél érvényes vízumával vagy más érvényes tartózkodási
engedélyével rendelkeztek, vagy akik számára a Megkereső
Fél illetékes hatósága a beutazást követően tartózkodási
engedélyt állított ki;
3. akik elhagyták a Megkeresett Fél területét és a Megkereső Fél területére olyan állam területéről léptek be,
amelynek a Megkereső Fél ezen személyt nemzetközi szerződés alapján visszaadhatja;
4. olyan harmadik ország állampolgárai esetében,
amely államnak a Megkereső Féllel közös államhatára van;
5. akiket a Megkereső Fél az 1967. január 31-i, New
York-i Jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek helyzetéről szóló, 1951. július 28-án kelt Genfi Egyezmény alapján menekültként elismert, vagy akik menekültként történő elismerése iránt ezen nemzetközi szerződés alapján
kérelmet nyújtottak be, melynek elbírálásáról a Megkereső
Fél még nem döntött;
6. akiket a Megkeresett Fél jogerős határozattal kiutasított és átadott a származási országuknak vagy bármely
harmadik országnak, amely törvényesen befogadhatja
őket;
7. olyan hontalan személyek esetében, akiknek hontalan jogállását a Megkereső Fél az Egyesült Nemzetek
keretében létrejött, a hontalan személyek jogállásáról
szóló, 1954. szeptember 28. napján kelt New York-i Egyezmény alapján elismerte.
9. Cikk Harmadik ország állampolgárának ismételt visszafogadása A Megkereső Fél azonos feltételekkel visszafogadja területére a harmadik ország állampolgárát, ha a Megkeresett Fél a visszafogadástól számított harminc (30) napon
belül megállapítja, hogy a jelen Egyezmény 6. Cikk
(1)—(2) bekezdéseiben meghatározott feltételek nem álltak fenn vagy azt, hogy a visszafogadásra a 8. Cikk rendelkezései szerint nem kerülhetett volna sor.
IV. Fejezet HARMADIK ORSZÁG ÁLLAMPOLGÁRAINAK
ÁTSZÁLLÍTÁSA 10. Cikk
Átszállítási eljárás (1) A Szerződő Felek, a másik Szerződő Fél megkeresése alapján, engedélyezik harmadik ország azon állampolgárainak átszállítását, akikkel kapcsolatban a Megkereső
Fél igazolja, hogy e személyek átszállítása a további tranzitállamokban, illetve az átvétele a célállamban biztosított.
(2) Az átszállításra vonatkozó megkeresést a Megkereső
Fél nyújtja be és köteles biztosítani az utazáshoz szükséges
valamennyi érvényes dokumentumot, az érvényes úti
okmányt, az egyéb szükséges engedélyeket, valamint az
érvényes menetjegyeket, amelyek a célállamba, illetve a
tranzitállamok területén történő áthaladáshoz szükségesek, továbbá a célállam befogadó nyilatkozatát.
(3) A Megkereső Fél az átszállításra vonatkozó megkeresést az átszállítás előtt legalább öt (5) munkanappal
köteles megküldeni. A Megkeresett Fél a megkeresésre
három (3) munkanapon belül válaszol.
(4) Harmadik ország állampolgárainak hatósági kísérettel, szárazföldön történő átszállítását belső jogszabályainak megfelelően a Megkeresett Fél biztosítja. A Szerződő
Felek megállapodhatnak az átszállítás más módjában is.
(5) Amennyiben az átszállítás légi úton történik az átszállítandó személy a Megkeresett Fél repülőterén lévő
tranzitzónát nem hagyhatja el.
11. Cikk Az átszállítás elutasításának indokai (1) Az átszállítást a Szerződő Felek nem kérelmezik,
illetőleg az elutasítható, ha várható, hogy a harmadik
ország állampolgárát:
1.1. a célállamban vagy valamelyik tranzitállamban kínzás, embertelen vagy megalázó bánásmód, halálos ítélet
fenyegeti, illetve, hogy ezen személy faji, vallási okok, nemzeti hovatartozása, meghatározott társadalmi csoporthoz
tartozása vagy politikai meggyőződése miatt ezekben az
államokban üldöztetésnek lenne kitéve,
1.2. a Megkeresett Fél államának területén, vagy a célállamban vagy bármely tranzitállamban büntetőeljárás indítása vagy büntetés végrehajtása fenyegeti — a tiltott
határátlépés esetét kivéve. Erről a másik Szerződő Felet az
átszállítás előtt tájékoztatni kell.
(2) Az átszállítási megkeresésre adott nemleges választ
indokolni kell.
(3) A harmadik országok állampolgárai visszaadhatók a
Megkereső Félnek, ha utólag olyan tények válnak ismertté
vagy olyan körülmények következnek be, amelyek a hatósági kísérettel történő átszállítást nem teszik lehetővé.
Ezen okok közlését követően a Megkereső Fél köteles
visszafogadni az előzőleg átadott személyeket.
V. Fejezet SZEMÉLYES ADATOK VÉDELME 12. Cikk Az átadandó személyes adatok
Amennyiben a jelen Egyezmény végrehajtása céljából
személyes adatokat kell átadni, ezek az adatok kizárólag a
következők lehetnek:
1. a visszafogadással és átszállítással érintett személy
személyazonosító adatai, és amennyiben ez szükséges, a
családtagjai személyazonosító adatai (családi és utónév, az
esetleges előző nevek, álnevek, gúnynevek, születési hely
és idő; nem; a megkeresett országban az utolsó lakóhely, a
jelenlegi és az esetleges korábbi állampolgárság);
2. személyi igazolvány, útlevél vagy a személyazonosságot igazoló egyéb okmány (száma; kiállításának helye és
ideje, érvényességi ideje; a kiállító hatóság megnevezése);
3. a visszafogadandó és átszállítandó személy azonosítására alkalmas egyéb adatok;
4. a tartózkodás helye, útvonal, megállóhelyek; 5. az egyik Szerződő Fél által kiadott tartózkodási engedélyek vagy vízumok;
6. más adatok, amelyekre a Szerződő Felek valamelyikének kérelmére a jelen Egyezmény szerinti átvételi előfeltételek vizsgálata céljából van szükség.
13. Cikk Adatvédelmi szabályok A személyes adatok védelme érdekében mindkét Szerződő Fél érvényes jogszabályi előírásainak figyelembevételével a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:
1. a személyes adatok átadása iránti kérelemben meg
kell jelölni a kért adatok körét, felhasználásuk célját és
jogalapját. Az átadó Szerződő Fél kérésére az átvevő Szerződő Fél tájékoztatást nyújt az átadott személyes adatok
felhasználásáról;
2. a Szerződő Felek az átadott személyes adatokat csak
a jelen Egyezményben meghatározott célra és az átadó
Szerződő Fél által közölt feltételekkel használhatják fel;
3. a személyes adatok csak az Egyezmény végrehajtásában résztvevő illetékes hatóságoknak adhatók át. Az adatok továbbadása más hatóságoknak csak ezen adatokat
átadó Szerződő Fél előzetes, írásbeli hozzájárulásával történhet;
4. az átadott adatok helyességéért és pontosságáért az
átadó Szerződő Fél tartozik felelősséggel. Ha bebizonyosodik, hogy téves vagy át nem adható adatok is átadásra
kerültek, akkor erről a tényről az átvevő Szerződő Felet
haladéktalanul értesíteni kell, amely azonnal intézkedik a
téves adatok helyesbítéséről, illetve az át nem adható adatok megsemmisítéséről;
5. az adat átadásával érintett személy számára — kérésére — felvilágosítást kell adni a személyével kapcsolatban
kezelt adatokról és a tervezett felhasználás céljáról, valamint arról, hogy adatait kinek és milyen célból továbbították. A tájékoztatási kötelezettség csak akkor tagadható
meg, ha ezt az átadó Szerződő Fél joga lehetővé teszi. Erről
az adat átadásával egyidejűleg az átvevő Szerződő Felet
tájékoztatni kell;
6. a Szerződő Felek biztosítják, hogy az érintettek, adatvédelemmel kapcsolatos jogaik megsértése esetén az adatkezeléssel érintett Szerződő Fél joga szerint bírósághoz
fordulhassanak, valamint kártérítési igénnyel élhessenek;
7. az átadó Szerződő Fél az átadáskor közli a saját
államának jogszabályaiban meghatározott, érvényes adattörlési határidőket. Az átvett adatokat törölni kell, ha az
átvételkor megjelölt felhasználási cél megvalósult, az adatkezelést lehetővé tevő, az átadó Szerződő Fél joga szerinti
határidő lejárt vagy az adattörlést az átadó Szerződő Fél
kéri;
8. a Szerződő Felek kötelesek a személyes adatok átadásáról, átvételéről és törléséről nyilvántartást vezetni,
amely tartalmazza az átadó, illetőleg átvevő szerv és személy nevét, az átadás (átvétel) és az adattörlés tényét,
idejét;
9. a Szerződő Felek kötelesek megtenni a szükséges
szervezési és technikai intézkedéseket a személyes adatok
hatékony védelmének biztosítása érdekében, az illetéktelen hozzáférés, megváltoztatás, megsemmisítés és nyilvánosságra hozatal ellen.
VI. Fejezet AZ EGYEZMÉNY VÉGREHAJTÁSA 14. Cikk Költségviselés
(1) A visszafogadásra kerülő személyeknek a közös államhatárig történő szállításának költségeit, valamint az
esetleges ismételt visszafogadás költségét a Megkereső Fél
viseli.
(2) A harmadik országok állampolgárainak hatósági kísérettel történő átszállításából és az esetleges visszaszállításából keletkező valamennyi költséget a Megkereső Fél
viseli.
15. Cikk Végrehajtási Jegyzőkönyv A jelen Egyezmény végrehajtásának szabályait a Magyar
Köztársaság Belügyminisztériuma és a Jugoszláv Szövetségi Belügyminisztérium Végrehajtási Jegyzőkönyvben állapítja meg. Ebben különösen az alábbiakat határozzák meg:
1. az eljáró illetékes hatóságokat és a kölcsönös tájékoztatás módját;
2. az állampolgárság és a személyazonosság megállapítását szolgáló okmányokat;
3. az eljárás részletes szabályait, a visszafogadáshoz és
átszállításhoz szükséges adatok feltüntetéséhez szükséges
nyomtatványok mintáit;
4. a jogellenes határátlépés és tartózkodás bizonyításának módját;
5. a személyek visszafogadására és átszállítására kijelölt
határátkelőhelyeket;
6. a költségtérítés módját, rendjét. 16. Cikk Szakértői Bizottság
(1) A Szerződő Felek a jelen Egyezmény és Végrehajtási
Jegyzőkönyve alkalmazása és a végrehajtás figyelemmel
kísérése érdekében Szakértői Bizottságot hoznak létre.
(2) A Szakértői Bizottság bármelyik Szerződő Fél kérésére vagy szükség szerint, de legalább évente egyszer ülésezik felváltva a Magyar Köztársaság, illetve a Jugoszláv
Szövetségi Köztársaság területén.
(3) A jelen Egyezmény és Végrehajtási Jegyzőkönyve
alkalmazásával kapcsolatban esetlegesen felmerülő vitákat a Szerződő Felek a Szakértői Bizottság keretében rendezik. Az egyeztetés ellenére fennmaradt vitás kérdéseket
diplomáciai úton rendezik.
VII. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 17. Cikk Az Egyezmény viszonya más nemzetközi szerződésekhez
(1) A jelen Egyezmény nem érinti a Szerződő Felek
állampolgárainak elismert jogait, a Magyar Köztársaság és
a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság között fennálló nemzetközi szerződések rendelkezéseit, valamint a Szerződő
Felek államai által kötött más nemzetközi szerződésekből
eredő kötelezettségeket.
(2) A jelen Egyezmény nem alkalmazható a Szerződő
Felek államai közötti kiadatásra irányuló jogsegély esetében.
(3) A jelen Egyezmény nem érinti a menekültek helyzetéről szóló, az 1967. január 31-én kelt New York-i Jegyzőkönyvvel módosított, 1951. július 28. napján kelt Genfi
Egyezmény alkalmazását.
(4) A jelen Egyezmény rendelkezései nem korlátozzák
a Szerződő Felek által az emberi jogok védelme érdekében
aláírt nemzetközi szerződésekben vállalt kötelezettségeket.
18. Cikk Az Egyezmény hatálybalépése, szünetelése, felmondása (1) A jelen Egyezmény határozatlan időre szól.
(2) A jelen Egyezmény az azt követő harmincadik
(30.) napon lép hatályba, amikor a Szerződő Felek diplomáciai úton kölcsönösen tájékoztatják egymást arról, hogy
eleget tettek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges
belső jogi előírásoknak.
(3) A jelen Egyezmény alkalmazását, a II. és V. Fejezetben foglaltakat kivéve, a közrend, a közbiztonság vagy a
közegészségügy védelme érdekében bármelyik Szerződő
Fél, a másik Szerződő Fél előzetes, írásbeli értesítését
követően felfüggesztheti. A felfüggesztés megszüntetéséről a másik Szerződő Felet diplomáciai úton haladéktalanul értesíteni kell. A felfüggesztés, illetve annak megszüntetése az erről szóló diplomáciai jegyzék kézhezvételét
követő napon veszi kezdetét.
(4) A jelen Egyezményt mindkét Szerződő Fél diplomáciai úton, írásban felmondhatja. Ez esetben a jelen Egyezmény a felmondásáról szóló értesítés kézhezvételét követő
harmincadik (30.) napon veszti hatályát.
Készült Belgrádban (város), 2001. év november hónap
7. napján, két eredeti példányban, magyar és szerb nyelven,
mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles.
Aláírások’’ 3. § (1) E törvény a kihirdetését követő nyolcadik napon
lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2003. év március hó
29. napjától kell alkalmazni.
(2) A törvény végrehajtásáról a belügyminiszter gondoskodik. Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
140/2013. (HK 5.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 7184 CFR 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 7184 (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének egyes
NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról
és hatályba léptetéséről szóló 9/2013. (HK 3.) HVKFH
szakutasításában fenntartással elfogadott és hatályba léptetett STANAG 7184 CFR (EDITION 1) – DEPLOYED
OPERATIONS - ASSET PROTECTION FIRE RISK
ASSESSMENT AND MANAGEMENT címen kiadott
NATO egységesítési egyezményt. Fenntartás: Magyaror
szág a kockázatok tekintetében saját értékbesorolást
alkalmaz. 3. Az egyezmény a műveleti területen alkalmazandó
tűzvédelmi kockázat értékelést és kezelést szabályozza.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
382/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor a Nép Oldali Párt elnöke (7521 Kaposmérő, Rákóczi u. 91.) által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 12-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy Magyarországon kizárólag olyan vállalkozások és cégek
folytathassanak üzleti tevékenységet, amelyek Magyarországon adót fizetnek?”
Az aláírásgyűjtő íven található kérdésben több olyan fogalom is szerepel, amely nem egyértelmű. Nem egyértelmű
a ,,vállalkozások és cégek” kifejezés, hogy ezen kifejezés alatt a gazdasági társaságokat érti-e vagy más szerveket,
szervezeteket is és ha igen, akkor melyek ezek.
Nem egyértelmű a megfogalmazása az „üzleti tevékenység” kifejezésnek sem, pontosan milyen tevékenység
vonatkozásában kívánna szabályozást.
Nem jelöli meg a kérdés azt sem, hogy mely adók vonatkozásában kívánná a jogszabály megalkotását, mely
adók – általános forgalmi adó, személyi jövedelemadó, társasági adó vagy egyéb adó – megfizetését köve tően lehetne
„üzleti tevékenységet” folytatni Magyarországon. Kérdés továbbá az is, hogy az adóalanyok mely körére értelmezhető
a népszavazási kezdeményezés.
Fentiek értelmében a kérdésben több olyan fogalom is szerepel, amely miatt a kérdéssel kapcsolatban
a választópolgárok egyértelműen és világosan nem tudnak véleményt nyilvánítani. Az egyértelműség hiányának
következtében – egy eredményes népszavazás esetén – az Országgyűlés sem tudná megállapítani, hogy pontosan
milyen jogalkotási kötelezettség terheli.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén
alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2014. XLV. törvény a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a kölcsönös vízumképviseletről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Lengyel Köztársaság Kormánya
között a  kölcsönös vízumképviseletről szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS
Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a kölcsönös vízumképviseletről
Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya (a továbbiakban, mint „Szerződő Felek”);
emlékeztetve a  magyar és a  lengyel konzuli szolgálatok közötti kölcsönös bizalommal jellemezhető, megbízható
együttműködésre,
elismerve azt, hogy a vízumeljárás egyszerűsítése a Szerződő Felek közös érdeke,
figyelembe véve az  Európai Unió Közös Vízumpolitika területén alkotott jogszabályait és az  e  területen történő
jövőbeli tevékenységét;
az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk
 1. A Szerződő Felek a  Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) szóló, 2009. július 13-i 810/2009/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: Vízumkódex) alapján, az  Európai Unió jogának, a  jelen
Megállapodásnak, valamint az  annak 5. Cikkében foglaltak szerint kötött végrehajtási megállapodásoknak
(a továbbiakban: végrehajtási megállapodások) megfelelően képviselik egymást a vízumkérelmek megvizsgálása és
a vízumkiadás során.
2. A jelen Cikk 1. bekezdésének rendelkezései alapján eljárva a  Szerződő Felek diplomáciai és konzuli képviseletei
segítik egymást.
2. Cikk
A jelen Megállapodás 1. Cikkének rendelkezései alapján eljárva a  Szerződő Felek tiszteletben tartják az  Európai
Unió jogi aktusait, különösen a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az  ilyen
adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, valamint
a képviseletet ellátó Szerződő Fél vonatkozó belső jogszabályait.
3. Cikk
A jelen Megállapodás 1. Cikkének rendelkezései alapján eljárva a  képviseletet ellátó Szerződő Fél ugyanolyan
gondosságot tanúsít a  vízumkiadás és adatkezelés során, mintha saját nevében járna el. A  Vízumkódexben
megjelölt eseteken kívül az  egyik Szerződő Féltől átvállalt tevékenysége tekintetében a  másik Szerződő Fél nem
tartozik felelősséggel.
4. Cikk
A képviseletet ellátó Szerződő Félhez benyújtott, a  képviselt Szerződő Fél központi hatóságainak, vagy más
tagállamok központi hatóságainak döntését igénylő, vízumkérelmekre vonatkozó konzultáció lefolytatása
a képviselt Szerződő Fél felelőssége.
A törvényt az Országgyűlés a 2014. szeptember 24-i ülésnapján fogadta el.
5. Cikk
 1. A Szerződő Felek jegyzékváltás útján létrejött végrehajtási megállapodásokban kijelölik azokat a  diplomáciai és
konzuli képviseleteket, amelyekre a  jelen Megállapodás rendelkezései vonatkoznak, valamint meghatározzák
az együttműködés technikai és pénzügyi részletszabályait.
2. A képviselet a vízumeljárás egy vagy több szakaszára is kiterjedhet, így különösen a vízumok kiadására vonatkozó
információ nyújtására, időpont egyeztetésre a  konzulátuson történő személyes megjelenés céljából, interjúk
lefolytatására, kérelmek és támogató dokumentumok átvételére és továbbítására, adatok rögzítésére – ide értve
a biometrikus adatokat is –, valamint az eljárási díjak bevételezésére.
6. Cikk
A Megállapodás értelmezésével, valamint a  benne foglalt rendelkezésekkel kapcsolatos vitákat a  Szerződő Felek
diplomáciai úton rendezik.
7. Cikk
A Szerződő Felek jelen Megállapodást bármikor, diplomáciai jegyzékváltás útján módosíthatják.
8. Cikk
 1. A Megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek diplomáciai jegyzékváltás
útján értesítették egymást arról, hogy a  Megállapodás hatályba lépéséhez szükséges, nemzeti jogukban foglalt
feltételeket teljesítették.
2. A Megállapodás határozatlan időre szól. Azt bármelyik Szerződő Fél írásos értesítéssel felmondhatja. Felmondás
esetén a Megállapodás harminc (30) napig marad hatályban attól a naptól számítva, amelyen a másik Szerződő Fél
az értesítést kézhez vette.
3. A Szerződő Felek a  jelen Megállapodás alkalmazását bármikor, részben vagy egészben felfüggeszthetik.
A  felfüggesztés kezdő és befejező időpontját diplomáciai úton kell közölni, és a  felfüggesztés az értesítést követő
harminc (30) nap elteltével veszi kezdetét, hacsak a Szerződő Felek másként nem állapodnak meg.
Készült Krakkóban, 2014. március 14-én, két példányban, magyar, lengyel és angol nyelven, mindegyik szöveg
egyaránt hiteles. A Megállapodás eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya képviseletében a Lengyel Köztársaság Kormánya képviseletében
(aláírások)”
(signatures)” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 8. Cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
 (5) Ez  a  törvény a  Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) szóló, 2009. július 13-i 810/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke