text:
74/2012. (V. 31.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. május 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A.
magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában
meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a jogszerűen megszerzett nyugdíjjogosultságot az Országgyűlés ne vonja el?”
Az Országos Választási Bizottság 98/2011. (VI. 24.) számú határozatával megtagadta az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését. Az Országos Választási Bizottság határozatában megállapította, hogy a feltenni kívánt
kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni,
ha az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdését módosítaná. A Bizottság határozata ellen kifogást nyújtottak be.
Az Alkotmánybíróság 114/2011. (XII. 2.) számú határozatában megállapította, hogy a népszavazási
kezdeményezésben szereplő kérdésnek nem tárgya az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdésének módosítása.
Az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy a kérdés eredményes népszavazáson történő támogatása esetén egyáltalán
nem lenne szükség az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (3) bekezdésének megváltoztatására. Erre figyelemmel
az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 98/2011. (VI. 24.) számú határozatát megsemmisítette és
a Bizottságot új eljárásra utasította. Az Országos Választási Bizottság a lefolytatott új eljárás során 9/2012. (I. 16.) határozatával megállapította, hogy
az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint az országos népszavazási kezdeményezésre
vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát hitelesítette. II. Az Országos Választási Bizottság 9/2012. (I. 16.) számú, az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesítő határozata ellen
kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 29/2012. (V. 25.) számú határozatával az Országos Választási Bizottság
határozatát megsemmisítette és a Bizottságot ismételten új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság korábban már számos határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog
érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a
népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen válaszolni. Az eredményes
népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alaptörvényben szabályozott törvényalkotási jogkörét
korlátozza, mivel az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból következő döntéseket meghozni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye
alapján az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, akkor milyen jogalkotásra köteles.
Az Alkotmánybíróság az érdemi vizsgálat során megállapította, hogy az országos népszavazás kezdeményezésére
irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának benyújtása után hatályba lépett a korhatár előtti öregségi nyugdíjak
megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény
(a továbbiakban: Knymt.), amelynek 3. § (1) bekezdése kimondja, hogy korhatár előtti nyugdíj 2011. december 31-ét
követő kezdő naptól nem állapítható meg. Ezt követően tehát korhatár előtti öregségi nyugdíj újonnan történő
megállapítására nincs lehetőség, ezt ugyanis a korkedvezményes nyugdíj vonatkozásában a korhatár előtti ellátás,
a szolgálati nyugdíj vonatkozásában pedig a szolgálati járandóság váltja fel. A Knymt. azonban öregségi nyugdíjként,
bizonyos feltételek mellett továbbra is lehetővé teszi a korhatár előtti nyugdíjak folyósítását, ezen kívül pedig bizonyos
öregségi nyugdíjakat a Knymt. rendelkezései nem érintenek. A Knymt. alapján tehát – bár lényegesen megváltozott
körre vonatkozóan – továbbra is létezik az öregségi nyugdíj fogalma, valamint a Knymt. 1. § f) pontja meghatározza
az öregségi nyugdíjkorhatár fogalmát is. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés azonban nem határozza meg, hogy
mely időpontban folyósított nyugdíjról van szó. A kérdésből tehát nem derül ki egyértelműen, hogy az a Knymt.
3–6. §-ai alapján továbbra is létező, jogszerűen (tovább)folyósított nyugdíjakra, vagy a Knymt. hatályba lépése előtt
fennálló jogszabályi rendelkezések alapján megállapított nyugdíjakra vonatkozik. Az Alkotmánybíróság megítélése
szerint a fenti Knymt. elfogadásával alapvetően megváltozott az a jogszabályi háttér, amelyhez igazítottan
a népszavazási kezdeményezést megfogalmazták, ezért a kérdés a kifogás elbírálásának időpontjában
értelmezhetetlenné vált. A kérdés továbbá nem jelöli meg konkrétan azokat a nyugdíjjogosultságokat, amelyek elvonásától egy eredményes
népszavazás esetén az Országgyűlésnek tartózkodnia kellene. A nyugdíjnak minősülő ellátások körének megváltozása
miatt a választópolgárok sem tudnák egyértelműen eldönteni, hogy milyen tartalmú jogalkotást, illetve mitől való
tartózkodást támogatnának szavazataikkal. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint nem egyértelmű, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdésben mi minősül
„jogszerűen megszerzett” nyugdíjjogosultságnak: az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság határozatával
megállapított és már folyósított, vagy egy későbbi időpontban kifizetésre kerülő nyugdíj.
Az Országos Választási Bizottság az Alkotmánybíróság 29/2012. (V. 25.) számú határozatában foglaltakra tekintettel,
az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta. III. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, Knymt. rendelkezésein, a Ve. 156. §-án,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
26/2011. (III. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Telki Község Önkormányzat Képviselő-testületének a közterületek rendjéről
és használatáról szóló 12/2008. (VI. 18.) Ö. rendelete 1. számú mellékletének a 7) pontja alkotmányellenes, ezért azt
megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó Telki Község Önkormányzat Képviselő-testületének a közterületek rendjéről és használatáról szóló
12/2008. (VI. 18.) Ö. rendelet (a továbbiakban: Ör.) 1. számú mellékletének a 7) pontjában meghatározott, a mozgóbolt
esetében fizetendő díj alkotmányellenességének megállapítását és e rendelkezés megsemmisítését kérte
az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó, egy országos hálózattal rendelkező, mozgóbolti tevékenységet végző gazdálkodó szervezet
indítványában kifejtette, hogy a támadott rendelkezéssel az önkormányzat „indokolatlanul hátrányos helyzetbe hozza
a mozgóbolti tevékenységet végző piaci szereplőket a többi kereskedőhöz képest”. A mintegy 6 m2 területet elfoglaló
mozgóbolt tekintetében megállapított alkalmankénti 3000 Ft-os díj ugyanis többszöröse az árusító és egyéb fülke,
pavilon esetében fizetendő évi 10 000 Ft/m2 díjnak, a vállalkozók és társaságok által végzett idényjellegű árusításra
meghatározott napi 300 Ft/m2 díjnak, illetőleg a kereskedelmi célú előterek után fizetendő havi 750 Ft/m2 díjnak.
Az indítványozó ezért az Alkotmány 9. § (2) bekezdésében deklarált gazdasági verseny szabadságának és a 70/A. §
(1) bekezdésében foglalt diszkrimináció tilalmának megsértése miatt kezdeményezte az Ör. hivatkozott rendelkezése
alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését. Az indítványozó az alkotmányellenesség
alátámasztásaként hivatkozott az Alkotmánybíróság korábbi, hasonló tárgyban hozott határozataiban
megfogalmazott következetes álláspontjára is.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. Az Ör. indítvánnyal érintett rendelkezése:
„1. számú melléklet
Közterület használat célja díja
(...)
4) árusító és egyéb fülke, pavilon 10.000,- Ft/m2/év
(...)
6) Alkalmi és mozgó árusítás 500 Ft/m2/nap, de minimum 10.000 Ft kivéve
az önkormányzat által szervezett rendezvényeken történő árusítást.
Ez esetben az alkalmi- és mozgóárusítás a közterület-foglalási díj alól mentességet élvez.
7) Mozgóbolt 3.000,- Ft/alkalom
8) Idényjellegű árusítás: – helyi kistermelőknek ingyenes
       – vállalkozóknak, társaságnak 300,- Ft/m2/nap
(...)
10) vendéglátó ipari előtér 750,- Ft/m2/hó
11) kereskedelmi célú előtér 750,- Ft/m2/hó
(...)”
III. Az indítvány megalapozott.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezést,
amelynek értelmében a Magyar Köztársaság területén az emberi, illetve az állampolgári jogok, bármely
megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi
származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül minden személyt megilletnek.
Következetesen érvényesített álláspontja szerint a diszkrimináció tilalma elsősorban az alkotmányos alapjogok terén
tett megkülönböztetésekre terjed ki. Abban az esetben, ha a megkülönböztetés nem emberi jog vagy alapvető jog
tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz
 való jogot is sérti. Az Alkotmánybíróság ez utóbbi körben viszont kizárólag akkor ítéli alkotmányellenesnek
a jogalanyok közötti megkülönböztetést, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos
szabályozási körbe tartozó jogalanyok között [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.; 21/1990. (X. 4.) AB
határozat, ABH 1990, 73, 77–78.; 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat,
ABH 1994, 197, 203. ].
Az Alkotmánybíróság azt is kimondta: a megkülönböztetés tilalma nem jelenti azt, hogy minden megkülönböztetés
tilos. A hátrányos megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő
méltóságú személyként) kell kezelnie és az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell
a jogosultságok és kedvezmények elosztása szempontjait meghatározni [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46,
48.]. A diszkrimináció tilalmából tehát nem következik az, hogy az állam – a különböző élethelyzetekben lévőkre
tekintettel – ne különböztethetne, feltéve, hogy ezzel alkotmányos követelményeket nem sért. Az Alkotmánybíróság
szerint az állam joga – és bizonyos körben kötelezettsége is —, hogy a jogalkotás során figyelembe vegye az emberek
között ténylegesen meglévő különbségeket [61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 74/1995. (XII. 15.) AB
határozat, ABH 1995, 369, 373–374.]. A diszkrimináció vizsgálatánál tehát az első eldöntendő kérdés, hogy az adott
szabályozás tekintetében állított megkülönböztetés egymással összehasonlítható alanyi körre vonatkozik-e [49/1991.
(IX. 27.) AB határozat, ABH 1991, 246, 249.; 432/B/1995. AB határozat, ABH 1995, 789, 792.]. Az Alkotmánybíróság
ebben az ügyben megállapította, hogy az adott szabályozás tekintetében a közterületi értékesítést végzők
(a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 2. § 14. pontja) alkotnak homogén csoportot.
A közterület használatáért fizetendő díj, ahogyan azt az Alkotmánybíróság számos határozatában hangsúlyozta
„a közterület használatának ellenértéke. Ennek megfelelően a közterület-használat díjának alapvetően
a közterület-használat értékét befolyásoló tényezőkhöz (a terület nagysága, a településen belüli elhelyezkedése,
a használat módja, időtartama stb.) kell igazodnia. A közterület-használók között a közterület-használati díj mértéke
tekintetében e tényezők alapján tett megkülönböztetés nem tekinthető alkotmányellenesnek” [120/2009. (XI. 20.) AB
határozat, ABH 2009, 1275, 1278.].
A jelen ügyben az önkormányzat a közterület tényleges használatához képest jelentősen eltérő mértékben állapította
meg a közterületi értékesítés után fizetendő közterület-használati díjakat. A megközelítőleg hasonló nagyságú
területet elfoglaló, helyhez kötött 6 m2-es árusító és egyéb fülke, pavilon után havi 5000 Ft-ot, kereskedelmi célú előtér
után havi 4500 Ft-ot; a helyhez nem szükségképpen kötött idényjellegű árusítás esetében naponta 1800 Ft-ot, míg
a mozgóbolt esetében alkalmanként 3000 Ft-ot kell fizetni. Az Alkotmánybíróság korábban már azt is hangsúlyozta,
hogy a „közterület-használat díjának olyan szabályozása, amely a közterület-használat értékét meghatározó tényezők
azonossága esetén, a szolgáltatástól független, annak értékét nem befolyásoló szempontok alapján kirívóan magas
díjfizetési kötelezettséget ír elő egyes vállalkozókra és ezzel megkülönböztetést tesz a közterületet használó
vállalkozók között, önkényes, ezért alkotmányellenes” [38/1998. (IX. 23.) AB határozat, ABH 1998, 454, 456–457.].
Az Alkotmánybíróság a 21/2003. (IV. 18.) AB határozatban megerősítette, hogy alkotmányosan nem indokolható
az a szabályozás, amikor a közterület-használati díjat olyan szempontokra alapítják, amelyek a közterület használatával
nincsenek összefüggésben, s ezzel a díj mértéke tekintetében nem releváns szempont alapján, önkényesen, ésszerű
indok nélkül tesznek megkülönböztetést a közterületet azonos feltételek mellett használó kereskedelmi,
vendéglátó-ipari közterület-használók között (ABH 2003, 784, 789.).
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. 1. számú mellékletének a 7) pontjában
megállapított, a mozgóbolti tevékenység alkalmankénti 3000 Ft-os díjtétele indokolatlan különbséget eredményez
a közterületi értékesítést végzők között, ami így az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében megfogalmazott
diszkrimináció tilalmát sérti, ezért azt megsemmisítette. Mivel az Alkotmánybíróság az Ör. 1. számú melléklet 7) pontja
alkotmányellenességét az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésébe ütközése miatt megállapította, ezért az Alkotmány 9. §
(2) bekezdése állított sérelmének vizsgálatát az eddigi gyakorlatát követve [31/1991. (VI. 5.) AB határozat, ABH 1991,
133, 136.] mellőzte.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án
alapul.
Budapest, 2011. március 28. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
481/2013. (XI. 21.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Colleen
Bradley Bell rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az Amerikai Egyesült Államok magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
121/2013. (IV. 26.) Korm. rendelete az Oktatási Hivatalról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, valamint
a 3.  § a)–c)  pontja, a  4–5.  §, a  6–15.  § és a  18.  § tekintetében a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94.  §
(4) bekezdés k) pontjában,
a 3. § d–j) pontja, az 5. §, a 16–17. §, a 19–20. §, és a 23. § tekintetében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
110. § (1) bekezdés 5. és 18. pontjában, valamint (2) bekezdésében,
a 3.  § k)  pontja, a  24.  § és a  27.  § b)  pontja tekintetében a  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi
C. törvény 67. § (1) bekezdésében,
az 5.  § (1)  bekezdés tekintetében a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló
2009. évi LXXVI. törvény 53. § a) pontjában,
a 25. § tekintetében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 7. pontjában,
a 26. § tekintetében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 4. pont b) alpontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Az Oktatási Hivatal jogállása 1. § (1) Az  Oktatási Hivatal (a  továbbiakban: Hivatal) az  oktatásért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) irányítása
alatt álló központi hivatal, amely feladatait országos illetékességgel látja el.
(2) A Hivatal székhelye: Budapest.
 (3) A Hivatal önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
2. § (1) A Hivatalt elnök vezeti.
 (2) A Hivatal elnökhelyetteseit az elnök javaslatára a miniszter nevezi ki és menti fel.
 (3) A Hivatal elnökhelyettesei felett a munkáltatói jogokat – a kinevezés és felmentés kivételével – az elnök gyakorolja.
2. A Hivatal feladat- és hatásköre 3. § A Kormány a Hivatalt jelöli ki
a) a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvényben (a  továbbiakban: Nkt.) meghatározott, a Kormány
által a  miniszter köznevelési feladatkörébe tartozó egyes feladatainak ellátására kijelölt szerv feladatainak
ellátására,
b) az  Nkt. 21.  § (2)  bekezdésében meghatározott, az  állami intézményfenntartó központ által fenntartott
intézmények vonatkozásában hatósági nyilvántartást vezető szervnek,
c) a köznevelés információs rendszerének (a továbbiakban: KIR) adatkezelői feladatai ellátására,
d) a felsőoktatási információs rendszer (a továbbiakban: FIR) működéséért felelős szervnek,
e) a felsőoktatási intézmények nyilvántartását vezető szervnek,
f ) a hallgatói ösztöndíjszerződések tekintetében a hallgatói szerződések nyilvántartásáért felelős szervnek,
g) a központi felsőoktatási felvételi eljárást lebonyolító szervnek,
h) a felsőoktatási formanyomtatványokat engedélyező szervnek,
i) a felsőoktatási intézmények hatósági ellenőrzését végző szervnek,
j) a nyelvvizsgáztatással kapcsolatos állami feladatok ellátására,
k) az  Európai Képesítési Keretrendszer Nemzeti Kapcsolattartó Pontja feladatainak ellátására, azzal, hogy
biztosítja a  működéshez szükséges feltételeket, különös tekintettel a  Magyar Képesítési Keretrendszer
fejlesztéseinek koordinációjára, valamint a tárcaközi szakmai munkacsoport működtetésére,
l) a  köznevelési, felsőoktatási és szakképzési rendszer tartalmi és módszertani kutatási és fejlesztési feladatai
ellátásában közreműködő szervnek.
4. § Az  Nkt. és végrehajtási rendeletei hatálya alá tartozó ügyekben a  fővárosi és megyei kormányhivatal
(a továbbiakban: kormányhivatal) által hozott elsőfokú döntések elleni fellebbezést a Hivatal bírálja el.
5. § (1) A  Hivatal rendszeresen ellenőrzi a  köznevelési szakértői tevékenység folytatását, az  államilag elismert
nyelvvizsgaközpontokat és vizsgahelyeket, a  pedagógus-továbbképzések szervezőit, a  Magyarországon működő
felsőoktatási intézményeket, és e tevékenységek tekintetében ellátja a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és
folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság feladatait.
(2) A Hivatal feldolgozza és nyilvántartja az általa végzett köznevelési, felsőoktatási és nyelvvizsgáztatási ellenőrzések,
értékelések eredményeit, és beszámol azokról a  miniszternek. A  Hivatal a  feladatai ellátása során keletkezett,
személyazonosításra alkalmatlanná tett adatok elemzése során a  tanulói szintű adatok megjelölésére az  Nkt.
80. §-ában meghatározott mérési azonosítót használja.
6. § A Hivatal pedagógiai-szakmai szolgáltató tevékenysége keretében
a) ellátja az országos pedagógiai tárgyú mérés-értékelés szervezésével kapcsolatos feladatokat,
b) szervezi az érettségi vizsgaelnöki továbbképzéseket,
c) gondoskodik az  oktatási ágazati jogszabályokban meghatározott feladatok ellátásával összefüggő
kiadványok készítéséről és megjelentetéséről,
d) statisztikai adatot szolgáltat az államilag elismert nyelvvizsgákkal kapcsolatosan,
e) kidolgozza az Nkt. 64. §-ában meghatározott, a kormányhivatal által szervezett pedagógus minősítő vizsga
és pedagógus minősítési eljárás során használt szempontrendszert és eljárásrendet. A pedagógus minősítő
vizsga és pedagógus minősítési eljárás során használt eszközöket a miniszter hagyja jóvá.
3. A Hivatal közneveléssel kapcsolatos feladatai 7. § (1) A Hivatal ellátja az Nkt. 80. §-ában meghatározott országos mérési feladatokat.
 (2) A  Hivatal az  Nkt. 77.  § (3)  bekezdése alapján elvégzi a  miniszter által elrendelt szakmai ellenőrzést, pedagógiai
szakmai méréseket, átvilágításokat, elemzéseket, továbbá a  miniszter egyedi intézkedése alapján végzi
az intézmény törvényességi, szakmai ellenőrzését.
(3) A Hivatal előkészíti és lebonyolítja a köznevelési tárgyú nemzetközi méréseket és vizsgálatokat.
 (4) A Hivatal ellátja a középfokú beiskolázással kapcsolatos, külön jogszabályokban meghatározott feladatokat.
 (5) A  Hivatal ellátja az  Országos Középiskolai Tanulmányi Verseny, az  Országos Művészeti Tanulmányi Verseny és
a  Sajátos nevelési igényű tanulók országos szervezésű tanulmányi versenye előkészítésével, szervezésével
összefüggő központi koordinációs, valamint a versenyszabályzatban, a versenykiírásban meghatározott feladatokat,
az Országos Középiskolai Tanulmányi Verseny vonatkozásában a kormányhivatal közreműködésével.
8. § (1) A  Hivatal ellátja az  érettségi vizsga vizsgaszabályzatában a  Hivatal számára meghatározott feladatokat. Ennek
keretében az  Nkt. 38.  § (7)  bekezdésében meghatározott eljárás keretében a  vizsgaszabályzatban meghatározott
esetben másodfokú döntést hoz az érettségi vizsga vizsgabizottságának döntése, intézkedése vagy intézkedésének
elmulasztása ellen benyújtott fellebbezés tárgyában.
(2) A Hivatal és jogelődje mellett működött érettségi vizsgabizottságok érettségi vizsgaszabályzatban meghatározott
iratainak kezelésében vizsgabizottságot működtető intézményként az a kormányhivatal jár el, amely kormányhivatal
területén a Hivatal, illetve jogelődje regionális igazgatóságának székhelye működött.
(3) A  Hivatal kezdeményezi az  Nkt. 78.  § (1)  bekezdés b)  pontjában, valamint (10)  bekezdésében foglalt  miniszteri
intézkedések megtételét.
9. § A Hivatal köznevelést érintő ellenőrzési feladatai az alábbiak:
a) a  kormányhivatal közreműködésével az  Nkt. 87.  § (2)  bekezdése szerinti országos pedagógiai-szakmai
ellenőrzést szervez,
b) ellátja az Nkt. 82. §-ában meghatározott hatósági ellenőrzéseket,
c) az  Nkt. 90.  § (2)  bekezdése alapján a  külföldi nevelési-oktatási intézmények és a  nemzetközi iskolák
tekintetében gyakorolja az Nkt. 34. § (2) bekezdése szerinti törvényességi ellenőrzési jogkört,
d) ellátja a mindenkori tanév rendjéről szóló miniszteri rendeletben meghatározott hatósági ellenőrzések során
a szakmai irányítással kapcsolatos feladatokat.
10. § A  Hivatal – az  Nkt. 57.  § (5)–(6)  bekezdése és a  77.  § (2)  bekezdés h)  pontja alapján – gondoskodik
a  bizonyítványnyomtatványok, valamint az  azok kiállításának alapjául szolgáló nyomtatványok engedélyezésének
előkészítéséről és a bizonyítványok előállításáról.
11. § (1) A  Hivatal ellátja az  országos szakértői és érettségi vizsgaelnöki névjegyzékkel kapcsolatos, az  Nkt. 82.  §-ában
meghatározott feladatokat.
(2) A Hivatal elsőfokú döntést hoz a köznevelési szakértői engedély kiadásáról, a köznevelési szakértői tevékenységtől
és a vizsgáztatási tevékenységtől való eltiltásról.
12. § A  Hivatal ellátja a  tankönyvpiac rendjéről szóló törvényben az  oktatásért felelős miniszter köznevelési
feladatkörében eljáró központi hivatala számára meghatározott feladatokat.
13. § A  Hivatal értesíti a  kormányhivatalt, ha a  KIR-ben tárolt adatok vagy okirat alapján megállapítható, hogy
a köznevelési intézmény működése egy nevelési évnél vagy egy tanévnél hosszabb ideig szünetel.
14. § A Hivatal − az Nkt. 75. §-ában meghatározottak szerint − előkészíti a feladatellátási, intézményhálózat-működtetési
és köznevelés-fejlesztési tervet jogszabályban meghatározott tartalommal.
15. § A  Hivatal gondoskodik a  szakszolgálati-esélyegyenlőségi szakértő kijelöléséről és kirendeléséről, ha az  Nkt. 18.  §
(2) bekezdés c) pontja szerinti szakértői bizottsági tevékenység keretében halmozottan hátrányos helyzetű gyermek,
tanuló vizsgálatára kerül sor.
4. A Hivatal felsőoktatással kapcsolatos feladatai 16. § (1) A  Hivatal a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Nftv.) 67.  §, 68.  §, 76–78.  § és
96. §-ában foglaltak szerint a felsőoktatási intézmények nyilvántartását vezető szervként ellátja a magyar és külföldi
felsőoktatási intézmények és az  állami feladatellátásban résztvevő, valamint a  szakmai testületek működéséhez
kapcsolódó nyilvántartási feladatokat és lefolytatja az eljárásokat.
(2) A Hivatal lebonyolítja a központi felsőoktatási felvételi eljárást.
 (3) A  Hivatal az  Nftv. 68.  § (3)  bekezdése szerint engedélyezi a  felsőoktatási formanyomtatványokat, így különösen
az  oklevél-formanyomtatványt, a  leckekönyvet, valamint az  egyes jogszabályokban meghatározott felsőoktatási
igazolás-formanyomtatványokat.
(4) A  Hivatal az  Nftv. 19.  §-a szerint a  felsőoktatási információs rendszer működéséért felelős szervként ellátja a  FIR
üzemeltetésével kapcsolatos feladatokat.
(5) A  Hivatal az  Nftv. 48/A–S.  §-a szerint a  hallgatói szerződések nyilvántartásáért felelős szervként ellátja a  hallgatói
ösztöndíjszerződésekkel kapcsolatos feladatokat.
(6) A  Hivatal hatósági ellenőrzést folytat, közreműködik a  nem állami felsőoktatási intézmények és – az  Nftv. 76.  §
(6)  bekezdésében szabályozott kivétellel – a  külföldi felsőoktatási intézmények, valamint − a  miniszter döntése
szerint − az Nftv. 65. § (1) bekezdésében és a 66. § (1) bekezdésében foglalt felsőoktatási oktatási alaptevékenység
körébe tartozó tevékenység feletti törvényességi ellenőrzési eljárásban.
17. § A Hivatal
a) közreműködik a pedagógus-továbbképzéssel kapcsolatos akkreditációs tevékenységek ellátásában,
b) figyelemmel kíséri és nyilvántartja a  pedagógus-továbbképzéseket a  jogszabályok által meghatározottak
szerint, ellátja a továbbképzési jegyzékkel kapcsolatos feladatokat,
c) ellátja a Pedagógus-továbbképzési Akkreditációs Testület (PAT) titkársági feladatait,
d) ellátja a pedagógus-továbbképzések szervezőinek ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat.
5. A Hivatal köznevelési és felsőoktatási ágazati információs rendszerek működtetésével kapcsolatos
feladatai
18. § (1) A  köznevelési és felsőoktatási ágazati információs rendszerek oktatásszakmai fejlesztési koncepcióját a  miniszter
határozza meg. A köznevelési és felsőoktatási ágazati információs rendszerekhez kapcsolódó informatikai fejlesztési
feladatok megvalósításáért, az ágazati informatikai rendszerek működtetéséért, üzemeltetéséért a Hivatal felel.
(2) A Hivatalnak
a) a KIR-rel,
b) a FIR-rel,
c) az oktatási igazolvány kibocsátását és a nyilvántartás működését szolgáló elektronikus rendszerrel, valamint
d) a hallgatói szerződések nyilvántartásával
összefüggő feladatai ellátásához szükséges nyilvántartások működését szolgáló elektronikus adatbázisok és
alkalmazások üzemeltetésével és informatikai fejlesztésével kapcsolatos feladatait, valamint az  adatkezeléshez
kapcsolódó, az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló törvény szerinti
adatfeldolgozói feladatokat – a  (3)–(7)  bekezdésben meghatározott keretek között – az  Educatio Társadalmi
Szolgáltató Nonprofit Kft. kizárólagos joggal látja el.
(3) Az  Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft. (2)  bekezdésben meghatározott kizárólagos üzemeltetési,
fejlesztési és adatfeldolgozási kötelezettsége azon adatbázisokra és alkalmazásokra terjed ki, amelyeket ő maga
hozott létre, vagy amelyek tekintetében a  szoftverhez mint szerzői műhöz kapcsolódó felhasználási jogokat
megszerezte.
(4) A  Hivatal az  ágazati információs rendszerekhez kapcsolódóan olyan fejlesztéseket rendelhet meg, valamint olyan
fejlesztésekhez járulhat hozzá, amelyek eredményeként létrejövő alkalmazásokhoz, adatbázisokhoz mint szerzői
művekhez fűződő felhasználási jogokat az átdolgozásra, továbbfejlesztésre is kiterjedően korlátlanul megszerzi.
(5) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott feladatok ellátása körében az Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft.
a Hivatal számára teljes körű, és folyamatos hozzáférést köteles biztosítani
a) a nyilvántartásokban tárolt adatokhoz, közvetlen lekérdező felület és szinkronizált adatbázis formájában is, és
b) az informatikai rendszerek műszaki dokumentációjához.
A feladatellátás további feltételeit a  Hivatal és az  Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft. egymással kötött
szerződése állapítja meg.
(6) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott feladatok ellátása körében az Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft.
a miniszter számára teljes körű és folyamatos hozzáférést köteles biztosítani
a) a közérdekű és közérdekből nyilvános adatokhoz, valamint
b) a statisztikai adatok előállításához szükséges lekérdezési felületekhez.
(7) A  Hivatalnak és az  Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft.-nek az  (1)–(6)  bekezdés szerinti feladatellátással
összefüggő kiadásai fedezetét a Hivatal költségvetésében kell megtervezni.
6. A Hivatal végzettség elismerésével kapcsolatos feladatai 19. § (1) A Hivatal ekvivalencia- és információs központként
a) hatósági jogkörében
aa) jogszabályban meghatározott körben elismeri az  általános iskolai és középiskolai bizonyítványok,
valamint a felsőfokú oklevelek és tudományos fokozatok által tanúsított végzettségi szintet, továbbá
a  szakképesítéseket, és az  általa működtetett szakbizottságok közreműködésével a  felsőfokú
végzettséghez kapcsolódó szakképzettségeket,
ab) jogszabályban meghatározottak szerint hivatalos tájékoztatást ad a külföldi oktatási rendszerekről,
a  külföldi köz- és felsőoktatási intézményekről, a  felsőfokú végzettséget tanúsító oklevelek
megszerzésének feltételeiről,
ac) hivatalos információt szolgáltat a  magyar oktatási rendszerről, tájékoztatja a  külföldi hatóságokat,
szakmai szervezeteket a magyar bizonyítványok és oklevelek megszerzésének feltételeiről,
ad) külföldi hivatalos eljárásban való felhasználás céljából az ügyfelek kérelmére hatósági bizonyítványt
állít ki a  hazai felsőoktatási intézményekben folytatott tanulmányokról és hazai felsőfokú
végzettséget tanúsító oklevelekről,
b) hatósági feladatokhoz kapcsolódóan
ba) kapcsolatot tart és közvetlenül együttműködik más államok és nemzetközi szervezetek
ekvivalencia-ügyekkel foglalkozó központjaival,
bb) ellátja az ENIC (European Network of Information Centres) és NARIC (National Academic Recognition
Information Centres) hálózati tagságból eredő feladatokat,
bc) a magyar felsőoktatás megismertetésével kapcsolatos kiadói (publikációs) tevékenységet lát el,
bd) hazai és nemzetközi konferenciákat, tanfolyamokat és koordinációs értekezleteket szervez,
be) betölti az  európai közösségi jog alapján a  munkavállalás céljából történő elismerés nemzeti
információs központjának szerepét,
bf ) vezetője útján ellátja a szakképzettségek elismerésére vonatkozó európai uniós irányelvek nemzeti
koordinátori teendőit,
bg) a  szakmai képesítések más uniós tagállamban való elismerését érintő kérdésekben illetékes
hatóságként részt vesz a  belső piaci információs rendszer (IMI-rendszer) működtetésében a  belső
piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről és a  2008/49/EK
bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1024/2012/EU rendeletben foglaltak szerint.
7. A Hivatal nyelvvizsga-akkreditációval kapcsolatos feladatai 20. § A Hivatal nyelvvizsga-akkreditációs központként
a) lebonyolítja a  nyelvvizsgáztatási akkreditációs eljárásokat, meghozza az  elsőfokú döntéseket, legalább
kétévente ellenőrzi az akkreditált vizsgaközpontokat és -rendszereket,
b) meghatározza és a  vizsgaközpontok rendelkezésére bocsátja a  bizonyítvány- és
nyelvvizsgaanyakönyv-nyomtatványokat,
c) döntést hoz a nyelvvizsgákkal kapcsolatban benyújtott másodfokú felülvizsgálati kérelmek ügyében,
d) nyilvántartja a kiadott nyelvvizsgák nyelvvizsgaanyakönyveit, azokról hatósági igazolványt ad ki,
e) végzi a külföldön szerzett nyelvvizsga-bizonyítványok honosítását,
f ) a részvizsgák egyesítése során az egyenértékűségről hatósági bizonyítványt ad ki,
g) a  felnőttképzésről szóló törvényben meghatározottak szerint adatot szolgáltat a  felnőttképzési hatóság
számára. 8. Záró rendelkezések 21. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 6. § e) pontja 2013. szeptember 1-jén lép hatályba.
22. § (1) A 19. § (1) bekezdés bf ) pontja a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-ei 2005/36/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 56. cikk (4) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
(2) A 19. § (1) bekezdés bg) pontja a Belső Piaci Információs Rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről
és a  2008/49/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1024/2012/EU rendelet végrehajtásához
szükséges rendelkezéseket állapít meg.
23. § (1) A  felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 79/2006. (IV. 5.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) 29. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„28/A. § A felsőoktatási intézmény a döntését írásban köteles közölni a hallgatóval
a) fegyelmi ügyben,
b) kártérítési ügyben,
c) akkor, ha az a hallgató hallgatói jogviszonyának fennállását érinti, és
d) akkor, ha a hallgató kérelmét – részben vagy egészében – elutasítja, és ezért a jogorvoslat lehetősége fennáll.”
(2) Az R1. „A felsőoktatási intézmények nyilvántartásáért felelős szerv eljárásainak szabályai” alcíme a következő 28/B.,
28/C. és 29. §-sal egészül ki:
„28/B. § (1) A Hivatal a felsőoktatási intézmények nyilvántartását vezető szervként nyilvántartásba veszi
a) a felsőoktatási intézményeket,
b) a Magyarország területén engedéllyel működő külföldi felsőoktatási intézményeket,
c) a felsőoktatási intézményhez szervezetileg nem tartozó diákotthonokat,
d) a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottságot, a Felsőoktatási Tervezési Testületet, a Magyar Rektori Konferenciát,
a Doktoranduszok Országos Szövetségét és a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciáját.
(2) A  Hivatal a  felsőoktatási intézmények nyilvántartását vezető szervként a  felsőoktatási intézmény működésével
összefüggésben – a 6. § (5) bekezdésében és a 14. § (3)–(4) bekezdésében foglalt adatok mellett– nyilvántartásba
veszi
a) az alap- és mesterképzés indítását, doktori iskola alapítását,
b) a kar létesítését,
c) a felsőoktatási szakképzés, illetve szakirányú továbbképzés indítását,
d) a felsőoktatási intézmények együttműködési megállapodását,
e) a  felsőoktatási intézmény megszűnése esetére a  fenntartó által másik felsőoktatási intézménnyel kötött
megállapodást,
f ) a fenntartói jog átadásáról kötött megállapodást,
g) nem állami felsőoktatási intézmény közhasznú jogállását,
h) a felsőoktatási intézmény alapító okiratában szereplő, az Nftv. 2. melléklet I. része szerinti adatokat,
i) működési engedéllyel rendelkező külföldi felsőoktatási intézmény képzése indítását,
j) a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szabad
szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltatót,
k) a felsőoktatási intézmény gyakorlóhelyét,
l) a felsőoktatási intézmény kollégiumait, valamint a szakkollégiumokat,
m) a felsőoktatási információs rendszerben nyilvántartandó adatokat.
28/C.  § (1) A  Hivatal a  nyilvántartásba vételről, valamint a  nyilvántartásba bejegyzett adat megváltozásának
bejegyzéséről – az  alapító okiratban foglalt adatok nyilvántartásba vétele kivételével – az  erre a  célra szolgáló
nyomtatványon előterjesztett kérelem alapján dönt. Ha a  kérelem az  adat megváltozásának bejegyzésére irányul,
jelezni kell, hogy az adat törlését vagy módosítását kérik. A nyomtatványok mintáját a Hivatal határozza meg.
(2) A Hivatal folyamatosan vizsgálja az általa nyilvántartott adatok helyességét, indokolt esetben hatósági ellenőrzést
folytat.
29.  § (1) A  Hivatal az  alapító okiratban foglalt adatok vizsgálatával kapcsolatos eljárás során vizsgálja az  alapító
okiratban foglaltak jogszerűségét.
(2) Amennyiben a  Hivatal felsőoktatási intézmények nyilvántartását vezető szervként az  (1)  bekezdésben foglalt
eljárása során megállapítja, hogy az intézmény alapító okirata jogszabálysértő, megfelelő határidő tűzésével felhívja
a fenntartó figyelmét a jogszerűtlen rendelkezés orvoslására, indokolt esetben pedig felfüggesztheti az intézmény
működési engedélyét.
(3) A Hivatal a felsőoktatási intézmény alapító okiratában foglalt adatokat oly módon tartja nyilván, hogy a módosítás
ideje, és pontos tartalma minden esetben megállapítható legyen.
(4) Az alapító okirat módosítása – a költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények kivételével – az adatok
nyilvántartásba vételéről szóló határozat jogerőre emelkedésével lép hatályba.”
24. § (1) A  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény hatálya alá tartozó ügyekben
eljáró hatóságok kijelöléséről, valamint a  nyilatkozattételi kötelezettség alá eső szolgáltatások felsorolásáról
szóló 33/2008.  (II. 21.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R2.) 3.  § (2)  bekezdés b)–d)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
[A szolgáltatásnyújtó bejelentéséhez csatolni kell]
„b) olyan okirat másolatát és hiteles fordítását vagy hiteles fordításának másolatát, amely tanúsítja, hogy valamely
tagállamban letelepedettként jogosult az adott szakma gyakorlására,
c) a szolgáltatásnyújtó azon képzése sikeres elvégzését tanúsító okiratainak másolatait és hiteles fordításait vagy
hiteles fordításainak másolatai, amely tagállamában a szolgáltatásnyújtásra felkészítette,
d) az Etv. 38. § (2) bekezdése alá tartozó esetben annak az okiratnak a másolatát és hiteles fordítását vagy hiteles
fordításának másolatát, amely tanúsítja, hogy a szolgáltatásnyújtó a bejelentés benyújtását megelőző tíz év folyamán
legalább két évig gyakorolta az adott szakmát a letelepedés szerinti tagállamban.”
(2) Az R2. 1. számú melléklet 31–32. sorában a „körzetközponti jegyző” szövegrész helyébe a „járási hivatal” szöveg lép.
25. § A  felsőoktatási szakképzésről és a  felsőoktatási képzéshez kapcsolódó szakmai gyakorlat egyes kérdéseiről szóló
230/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A besorolási szakon való továbbtanulás esetén a felsőoktatási szakképzés képzési és kimeneti követelményeiben
meghatározott kreditek legalább 50 százalékát el kell ismerni.”
26. § A  doktori iskolákról, a  doktori eljárások rendjéről és a  habilitációról szóló 387/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 2.  §
(3) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Törzstag az lehet, aki]
„a) tudományos fokozattal rendelkezik;
b) a  doktori iskola tudományágában, illetve annak kutatási területén folyamatos, magas szintű tudományos
tevékenységet folytat, amely tudományos tevékenység – ide nem értve a  művészeti tevékenységet – a  Magyar
Tudományos Művek Tára (a továbbiakban: MTMT) adatbázis alapján vizsgálandó;”
27. § Hatályát veszti
a) az Oktatási Hivatalról szóló 307/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet,
b) a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény hatálya alá tartozó ügyekben
eljáró hatóságok kijelöléséről, valamint a nyilatkozattételi kötelezettség alá eső szolgáltatások felsorolásáról
szóló 33/2008. (II. 21.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés c) pontja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2007. (VI. 15.) OKM rendelete a XX. Oktatási és Kulturális Minisztérium költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok pályázat útján történő felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 24. §-ának (9) bekezdésében, valamint 49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján
– a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya a XX. Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) költségvetési
fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok pályázat
útján történő felhasználására terjed ki.
(2) E rendelet hatálya más – az (1) bekezdésben meghatározott előirányzatok felhasználására vonatkozó – jogszabályban szabályozott pályázatokra annyiban terjed ki,
amennyiben a jogszabály valamely kérdésről másként nem
rendelkezik. E rendelet hatálya nem terjed ki az Útravaló
Ösztöndíjprogramról szóló 152/2005. (VIII. 2.) Korm.
rendeletben szabályozott Útravaló Ösztöndíjprogramra.
(3) Határon túli magyar pályázóknak nyújtandó támogatás esetén figyelemmel kell lenni a szomszédos államokban élő magyaroknak nyújtott támogatások központi nyilvántartásáról szóló 233/2005. (X. 19.) Korm. rendelet rendelkezéseire.
(4) Az e rendelet hatálya alá tartozó pályázatok lebonyolításával kapcsolatos, e rendeletben meghatározott feladatokat az oktatási és kulturális miniszter (a továbbiakban: miniszter) és az általa kijelölt pályázatkezelő szervezetek látják el.
(5) Más szervvel történő közös pályáztatásra az e szervvel kötött külön megállapodásban foglaltak az irányadók.
A pályázati felhívás és a pályázat tartalmi és formai
követelményei
2. § (1) A pályázati felhívást a pályázat kiírója internetes
honlapján, valamint határon túli magyar pályázóknak
szóló pályázat esetén szükség szerint a pályázattal érintett
országok egy napi- vagy hetilapjában teszi közzé.
(2) A pályázati felhívásban a pályázat benyújtásának
határidejét úgy kell meghatározni, hogy arra a pályázati
felhívás közzétételétől számítva legalább 30 nap álljon
rendelkezésre.
3. § A pályázati felhívás tartalmazza:
a) a pályázat címét;
b) a pályázat célját;
c) a pályázat kiírójának megnevezését;
d) a pályázat nyílt vagy meghívásos jellegét;
e) a pályázat benyújtására jogosult, illetve – szükség
szerint – a pályázatból kizárt természetes és jogi személyek, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek körének meghatározását;
f) a pályázat tartalmi és formai követelményeit, a benyújtandó pályázatok példányszámát;
g) a pályázat kiírójának rendelkezésére álló forrás megnevezését és összegét;
h) a támogatásból elszámolható és – szükség szerint –
az el nem számolható költségek körét;
i) szükség szerint az elnyerhető támogatás mértékének
alsó és felső határát;
j) a finanszírozás módját (előfinanszírozás, utófinanszírozás, több részletben történő utalás; visszatérítendő
vagy nem visszatérítendő támogatás);
k) a pályázat benyújtásának határidejét, helyét és módját;
l) a pályázatok elbírálásának határidejét és főbb szempontjait, a pályázat eredményéről történő értesítés módját
és határidejét, valamint a döntés közzétételének helyét;
m) a pályázatok elbírálása során döntéshozatalra jogosult (a továbbiakban: döntéshozó) megnevezését;
n) a nyertes pályázókkal (a továbbiakban: kedvezményezett) szerződést kötő szerv (a továbbiakban: támogató)
megjelölését;
o) indokolt esetben a megkívánt saját forrás mértékét;
p) a támogatás felhasználására vonatkozó feltételeket,
beleértve a kedvezményezettekkel megkötésre kerülő
szerződés (a továbbiakban: támogatási szerződés) feltételeit is;
q) a pályázattal kapcsolatos hiánypótlás lehetőségét és
feltételeit;
r) tájékoztatást arra nézve, hogy a pályázók hol kaphatnak felvilágosítást a pályázattal kapcsolatban;
s) a pályázati dokumentáció elkészítése során kötelező
használatra előírt űrlapok, dokumentumok mintáit;
t) egyéb, a pályázat kiírója által szükségesnek tartott
követelményeket.
4. § A pályázó által benyújtott pályázatnak – szükség szerint
a pályázati felhívásban közölt formában elkészítve – tartalmaznia kell
a) a pályázó azonosító adatait: cégnevét (nevét), székhelyét (címét);
b) a pályázó – külföldi pályázó esetén a magyarországi – adószámát (adóazonosító jelét);
c) a pályázó képviselőjének és kapcsolattartójának
nevét; d) a pályázó elérhetőségét (különösen telefon- és telefaxszám, e-mail);
e) a támogatásból megvalósítani tervezett tevékenységek, feladatok, beszerzések részletes ismertetését, azok
tervezett szakmai hatásait, összefüggéseit a pályázati felhívásban megjelölt pályázati céllal, valamint az ezekhez
kapcsolódó részletes költségtervet;
f) a megvalósításhoz igényelt támogatás általános forgalmi adót is tartalmazó összegét;
g) a megvalósítás és a finanszírozás tervezett időbeni
ütemezését;
h) a rendelkezésre álló saját és egyéb forrás összegét;
i) a pályázati felhívásban előírt egyéb adatokat.
5. § (1) A pályázathoz a pályázó a pályázat benyújtásával
egyidejűleg csatolja
a) gazdálkodó szervezet pályázó esetén hatályos létesítő okiratának (különösen alapító okirat, alapszabály, társasági szerződés) egyszerű másolatát;
b) gazdálkodó szervezet pályázó esetén a létezését igazoló hiteles okiratot (különösen cégkivonat, nyilvántartásba vételről szóló igazolás, egyéni vállalkozói igazolvány,
valamint – ahol a működéshez jogszabály előírja – működési engedély);
c) gazdálkodó szervezet pályázó képviselőjének hiteles
aláírási címpéldányát;
d) a létezést igazoló okiratban meghatározott képviselőtől eltérő képviselet esetén a gazdálkodó szervezet pályázó képviselőjének aláírási jogosultságát igazoló hiteles
okiratot;
e) nyilatkozatát
1. a pályázatban foglalt adatok, információk és do
kumentumok teljeskörűségéről, valódiságáról és
hitelességéről, 2. arról, hogy az adott tárgyban pályázatot korábban, illetve egyidejűleg mikor és hol nyújtott be,
és milyen összegben nyert támogatást, illetve milyen más állami és egyéb támogatást vesz igénybe,
3. arról, hogy nincs esedékessé vált és meg nem fizetett, az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII.
törvény 178. §-ának 20. pontjában meghatározott
köztartozása, ideértve az államháztartás alrendszereiből folyósított támogatásból eredő esedékessé vált és meg nem fizetett tartozást is
(a továbbiakban: köztartozás),
4. ahhoz történő hozzájárulásáról, hogy támogatás elnyerése esetén a köztartozások figyelemmel kísérése céljából adószámát (adóazonosító jelét) a Magyar Államkincstár és az 1. § (4) bekezdésében
meghatározott szervek felhasználják a lejárt köztartozások teljesítése, illetőleg az adósság bekövetkezése tényének és összegének megismeréséhez,
5. arról, hogy megfelel az Áht. 15. §-ában meghatározott rendezett munkaügyi kapcsolatok követelményének, vagy arról, hogy tekintetében e követelmények az Áht. fenti rendelkezése alapján
nem alkalmazandóak,
6. arról, hogy nem áll végelszámolás alatt, illetve ellene csőd-, felszámolási eljárás, vagy egyéb, a
megszüntetésére irányuló, jogszabályban meghatározott eljárás nincs folyamatban, valamint arról, hogy a pályázat elbírálásáig, illetve a támogatási szerződés lejártáig bejelenti, ha ellene a
fenti eljárások valamelyike indult,
7. arról, hogy támogatás elnyerése esetén a pályázat
szabályszerűségének és a támogatás rendeltetésszerű felhasználásának az 1. § (4) bekezdésében,
valamint egyéb, jogszabályban, a pályázati felhívásban, illetve a támogatási szerződésben meghatározott szervek által történő ellenőrzéséhez
hozzájárul,
8. arról, hogy a támogatás célja tekintetében adólevonási joggal rendelkezik-e,
9. annak tudomásulvételéről, hogy a támogatás kedvezményezettjének megnevezése, a támogatás
célja, a támogatás összege, a támogatott program
megvalósítási helye nyilvánosságra hozhatók;
f) a pályázó számláját vezető pénzügyi intézmény igazolását – a számlaszám megjelölésével – a pályázó számlavezetéséről és fizetőképességéről;
g) amennyiben a pályázati felhívás saját forrást ír elő,
annak rendelkezésre állásáról szóló, a számlavezető pénzügyi intézmény által kiállított igazolást;
h) a pályázati felhívásban meghatározott egyéb dokumentumokat. (2) Az (1) bekezdés b), d)–g) pontjai alapján benyújtott
dokumentumok kiállításának dátuma nem lehet a pályázat
benyújtásának napjánál 30 napnál régebbi.
(3) Ha a pályázó az oktatási és kulturális miniszter felügyelete alá tartozó fejezetbe sorolt központi költségvetési
szerv, az (1) bekezdés a)–c) pontjaiban, valamint e) pontjának 4., 6. és 8. alpontjaiban foglalt dokumentumokat
nem kell csatolnia. Bármely központi költségvetési szerv
pályázó esetében nem kell csatolni az (1) bekezdés f) pontja szerinti igazolást, továbbá a g) pontban foglalt igazolás
helyett elfogadható az intézmény gazdasági vezetője által
aláírt nyilatkozat a saját forrás rendelkezésre állásáról.
(4) Ha a pályázó olyan – a (3) bekezdésben meghatározotton kívüli – gazdálkodó szervezet, amelynek vonatkozásában az oktatási és kulturális miniszter – akár részben –
alapítói vagy tulajdonosi jogokat gyakorol, az (1) bekezdés a)–c) pontjaiban foglalt dokumentumokat nem kell
csatolnia.
(5) Külföldi pályázó esetén – amennyiben jogszabály
eltérően nem rendelkezik – az (1) bekezdés e) pontjának
3–4. alpontjai a magyarországi köztartozások tekintetében
alkalmazandóak, 6. alpontja pedig a pályázóra irányadó
jog (saját jog) szabályai alapján értelmezendő.
(6) A pályázat kiírója a pályázati felhívásban úgy rendelkezhet, hogy amennyiben a határon túli magyar pályázó
a pályázat benyújtását megelőző egy év folyamán már
nyújtott be a pályázat kiírójához pályázatot, és nyilatkozik
arról, hogy adataiban az előző pályázathoz benyújtott dokumentumokhoz képest változás nem történt, az (1) bekezdés a)–c) pontjaiban meghatározott dokumentumokat nem
kell pályázatához csatolnia. Határon túli magyar pályázó
esetén továbbá a pályázat kiírója az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott dokumentum helyett – amennyiben a
pályázó nyilatkozik arról, hogy rajta kívül álló okból nem
képes azt csatolni – elfogadhat a pályázó létezését megfelelően igazoló más dokumentumot is, valamint – indokolt esetben és a pályázati felhívásban rögzített módon –
eltérhet a (2) bekezdésben foglaltaktól az (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott dokumentum tekintetében.
(7) Ha a támogató a kedvezményezett részére valamely
közvetítő szervezeten keresztül folyósítja a támogatást,
e szervezetnek a pályázathoz – a (2)–(6) bekezdésekben
foglaltak figyelembevételével – az (1) bekezdésben meghatározott dokumentumok közül csak a b)–d) pontokban,
az e) pont 3–4., valamint 6–9. alpontjaiban, valamint a
h) pontban meghatározott dokumentumokat kell csatolnia.
A pályázat elbírálása 6. § (1) Ha a pályázó által benyújtott pályázat nem felel meg
a pályázati felhívásban meghatározott formai követelményeknek, és a pályázati felhívás lehetőséget nyújt a hiánypótlásra, a pályázat kiírója megfelelő határidő tűzésével
– a hibák, hiányosságok egyidejű megjelölése mellett –
felszólítja a pályázót pályázatának kijavítására.
(2) Ha a pályázó a hiánypótlásra visszaadott pályázatot
ismét hibásan, hiányosan nyújtja be, a hibákat nem javítja
ki, illetve a hiányosságokat nem pótolja a megadott határidőn belül, vagy a pályázati felhívás nem ad lehetőséget
hiánypótlásra, a hibás, hiányos pályázat további vizsgálat
nélkül elutasítható.
7. § (1) Nem nyújtható támogatás olyan pályázó részére, aki
a) a pályázati felhívásban meghatározott mértékű saját
forrással nem rendelkezik, vagy azt nem igazolja a pályázati
felhívásban vagy jogszabályban meghatározottak szerint;
b) a pályázat, illetve a támogatásról szóló döntés szakmai, pénzügyi tartalmát érdemben befolyásoló valótlan,
hamis vagy megtévesztő adatot szolgáltatott, vagy ilyen
nyilatkozatot tett;
c) csőd-, felszámolási, végelszámolási vagy egyéb, a
megszüntetésére irányuló, jogszabályban meghatározott
eljárás alatt áll;
d) köztartozása van;
e) az 5. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott nyi
latkozatok bármelyikét nem csatolja vagy visszavonja;
f) az 5. § (1) bekezdés a)–d) és f)–h) pontjaiban, vagy a
11. § (3) bekezdésében meghatározott dokumentumok valamelyikét nem csatolja.
(2) Ha az (1) bekezdés alapján a pályázó részére nem
nyújtható támogatás, ennek okáról a pályázat kiírója a pályázót írásban értesíti.
8. § (1) A pályázatokat a miniszter vagy a pályázat kiírója
által kijelölt Értékelő Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) véleményezi.
(2) Nem vehet részt a pályázat elbírálásában – az őt érintő rész vonatkozásában – a Bizottságnak az a tagja, aki a
pályázó szervezetnek vezető tisztségviselője, tagja, tulajdonosa, képviselője, felügyelő bizottsági tagja, munkavállalója, illetve a szervezettel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll, továbbá ezek közeli hozzátartozója [a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) 685. §-ának b) pontja]. Ha a döntéshozatalban az összeférhetetlenség által érintett személy
vett részt, szavazatát figyelmen kívül kell hagyni.
(3) A Bizottság a pályázat elbírálásához szükséges javaslatát a pályázat benyújtására nyitva álló határidő lejártát követő 30 napon belül készíti el, majd azt a pályázat kiírója 5 munkanapon belül a döntéshozó elé terjeszti. Az elbíráláshoz szükséges javaslat elkészítésére előírt határidőtől a pályázat kiírója – indokolt esetben és a pályázati felhívásban rögzített módon – eltérhet.
(4) A Bizottság javaslatát minden esetben jegyzőkönyvben kell rögzíteni. Ha a pályázat jellege ezt lehetővé teszi,
a jegyzőkönyvben az adott pályázaton forráshiány miatt
nem támogatott, de szakmailag megfelelő, támogatásra érdemesnek ítélt pályázatok sorrendjét is meg kell határozni.
9. § (1) A pályázatok alapján nyújtandó támogatásokról a
döntéshozó az előterjesztés benyújtásától számított 30 napon belül dönt. E határidőtől a pályázat kiírója – indokolt
esetben és a pályázati felhívásban rögzített módon – eltérhet.
(2) A kedvezményezettek listáját, a megítélt támogatási
összegeket, a támogatás célját, a támogatott program megvalósítási helyét a pályázat kiírója a döntést követő 15 na
pon belül – a honlapján történő közzététellel – nyilvánosságra hozza, ezzel egyidejűleg írásban tájékoztatja a pályázókat a pályázat eredményéről.
10. § Ha a kedvezményezett a támogatási szerződés megkötésétől visszalép, vagy a támogatási döntés érvényét veszti a
11. § (2) bekezdése alapján, vagy a kedvezményezett a támogatási szerződés megkötését követően a támogatást
nem kívánja igénybe venni, vagy a felek a támogatási szerződést egyoldalúan, illetve közös megegyezéssel felbontják vagy megszüntetik, a pályázat kiírója a rendelkezésre
álló keretösszeg figyelembevételével a 8. § (4) bekezdése
szerinti szakmailag megfelelő, de támogatást el nem nyert
pályázók rangsorában a következő helyen álló pályázó részére teszi lehetővé a támogatási szerződés megkötését.
A támogatási szerződés és a támogatás folyósítása 11. §
(1) A támogató a kedvezményezettel – a támogatás
igénybevételéről, felhasználásának feltételeiről, folyósításának ütemezéséről, rendeltetésszerű felhasználásának ellenőrzéséről és elszámolásáról, valamint a szerződésszegés jogkövetkezményeiről, az elállás, felmondás jogáról, a
szerződés biztosítékairól – a kedvezményezettek listájának nyilvánosságra hozatalától számított 45 napon belül
támogatási szerződésben állapodik meg.
(2) Ha a kedvezményezettnek felróható okból a szerződéskötésre az (1) bekezdésben megjelölt határidőn belül
nem kerül sor, a támogatási döntés érvényét veszti.
(3) A kedvezményezett a támogatási szerződés megkötéséig köteles csatolni a pályázati felhívásban meghatározott, továbbá a támogatónak a rendezett munkaügyi kapcsolatok feltételeinek igazolására alkalmas iratokról szóló
1/2006. (II. 2.) FMM rendelet 2/A. §-ában nevesített kötelezettsége teljesítéséhez szükséges okiratokat. A kedvezményezett a támogatási szerződésben nyilatkozik továbbá
arról, hogy a pályázatához az 5. § (1) bekezdésében foglaltak szerint csatolt dokumentumokban meghatározottak
változatlanul fennállnak.
12. § (1) A támogatási szerződésben rögzített támogatási
összeget az abban rögzített feltételekkel, ütemezéssel és
összegekben bocsátja a támogató a kedvezményezett rendelkezésére.
(2) Nem nyújtható támogatás annak a kedvezményezettnek, akivel szemben a támogatási szerződés megkötését követően felszámolási vagy végelszámolási eljárás
vagy egyéb, a megszüntetésére irányuló, jogszabályban
meghatározott eljárás indul, csődeljárás esetén pedig a
csődegyezség létrejöttéig a támogatás folyósítását fel kell
függeszteni.
(3) Ha a támogatott pályázat megvalósítása meghiúsul,
tartós akadályba ütközik, a támogatási szerződésben foglalt ütemezéshez képest késedelmet szenved, a pályázat
összköltsége csökken a tervezetthez képest, a kedvezményezett adólevonási jogosultságában, vagy a pályázati felhívásban, illetve a támogatási szerződésben meghatározott
egyéb feltételben, adatban változás következik be, azt a
kedvezményezett haladéktalanul köteles írásban bejelenteni a támogatónak. A bejelentést követően a támogató a
támogatási szerződésben, illetve a belső szabályzataiban
megállapított határidőn belül megteszi az általa nyilvántartott adatok megváltoztatására, a támogatási szerződés
módosítására, a jogosulatlanul igénybe vett támogatás
visszakövetelésére, illetve más szükséges eljárás lefolytatására irányuló intézkedéseket.
Elszámolás, ellenőrzés, a támogatási szerződés
megszegésének jogkövetkezményei 13. §
(1) A kedvezményezett a támogatás felhasználásáról a
támogatási szerződésben foglaltaknak megfelelően, az abban rögzített határidőig köteles szakmai beszámolót és
pénzügyi elszámolást benyújtani.
(2) A kedvezményezett kizárólag a támogatás felhasználásának a támogatási szerződésben meghatározott időtartama alatt felmerült és a cél megvalósításához szorosan
és közvetlenül kapcsolódó költségeket számolhatja el.
(3) A kedvezményezett a fel nem használt támogatást a
beszámoló, elszámolás elfogadásáról szóló értesítésben
megjelölt számlára a megadott határidőn belül köteles
visszautalni.
(4) A támogatás felhasználását az 1. § (4) bekezdésében,
valamint egyéb, jogszabályban, a pályázati felhívásban, illetve a támogatási szerződésben meghatározott szervek – a kedvezményezett szükségtelen zavarása nélkül – ellenőrizhetik.
A kedvezményezett köteles minden, az ellenőrzéshez szükséges felvilágosítást és egyéb segítséget megadni.
(5) A támogató jogosult a támogatási szerződéstől azonnali hatállyal elállni vagy azt azonnali hatállyal felmondani, ha:
a) a kedvezményezett jogosulatlanul vette igénybe a támogatást, vagy
b) a kedvezményezett részére a 7. § (1) bekezdése szerint támogatás nem nyújtható, vagy
c) a támogatott feladat megvalósítása meghiúsul, tartós
akadályba ütközik, vagy a támogatási szerződésben foglalt
ütemezéshez képest késedelmet szenved, vagy
d) a kedvezményezett neki felróható okból megszegi a
támogatási szerződésből vagy ezzel kapcsolatos jogszabályból eredő kötelezettségeit.
(6) Ha a támogató a támogatási szerződéstől eláll vagy
azt felmondja, az arra okot adó körülmény keletkezésétől a
kedvezményezett – a támogató döntésétől függően – a támogatás egész összegét vagy annak arányos részét – a
Ptk.-ban meghatározott késedelmi kamatnak megfelelő
kamattal növelt összegben – köteles visszafizetni a támogató részére. A támogató az elállás, felmondás során figyelembe veszi különösen az eltelt időt, a megvalósult feladat
mértékét és a kedvezményezett magatartásának felróhatóságát.
Értelmező rendelkezések 14. § (1) E rendelet alkalmazásában gazdálkodó szervezet a
Ptk. 685. §-ának c) pontjában meghatározott szervezet, beleértve a költségvetési szervet, az egyesületet, az alapítványt és a köztestületet is.
(2) E rendeletben szereplő határidők vonatkozásában az
alábbiak alkalmazandóak:
a) A napokban megállapított határidőbe a közlés, a
kézbesítés, valamint a közzététel napja nem számít be.
b) Ha a határidő utolsó napja olyan nap, amely nem
munkanap, a határidő a legközelebbi munkanapon jár le.
c) A postán küldött beadvány előterjesztési ideje a postára adás napja.
d) A határidőt kétség esetén megtartottnak kell tekinteni.
Záró rendelkezések 15. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a hatálybalépését követően
meghirdetett pályázatok tekintetében kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a XX. Oktatási Minisztérium költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok pályázat útján
történő felhasználásának szabályairól szóló 12/2005.
(IV. 19.) OM rendelet, a XXIII. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma költségvetési fejezethez tartozó fejezeti
kezelésű előirányzatok pályázat útján történő felhasználásának szabályairól szóló 3/2004. (II. 20.) NKÖM rendelet,
valamint az Oktatási Minisztérium által felügyelt költségvetési szervekben szakmai alapfeladat keretében szellemi
tevékenység szolgáltatási szerződéssel, számla ellenében
történő igénybevételéről szóló 33/2002. (V. 18.) OM rendelet.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
103/2003. (IX. 11.) FVM rendelete a növényvédő szerrel szennyezett csomagolóeszköz hulladékok kezeléséről.
A növényvédelemről szóló 2000. évi XXXV. törvény
(a továbbiakban: Tv.) 65. §-ának (4) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján — az egészségügyi, szociális és
családügyi miniszterrel, valamint a környezetvédelmi és
vízügyi miniszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § E rendeletet kell alkalmazni
a) a Magyar Köztársaság területén forgalmazott
növényvédő szer csomagolására használt fogyasztói, gyűjtő
és szállítási csomagolóeszköz hulladékokra, valamint
b) azokra a természetes és jogi személyekre, valamint
jogi személyiség nélküli gazdasági társaságokra, amelyeknél növényvédő szer csomagolóeszköz hulladék keletkezik, illetve növényvédő szer csomagolóeszköz hulladékkal kapcsolatos tevékenységet folytatnak.
2. § (1) E rendeletben szereplő fogalmakra a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) és a csomagolásról és a csomagolási hulladék
kezelésének részletes szabályairól szóló 94/2002. (V. 5.)
Korm. rendelet értelmező rendelkezéseit alkalmazni kell.
(2) E rendelet alkalmazásában:
1. Szennyezett csomagolóeszköz hulladék: a növényvédő
szerrel közvetlenül érintkező kiürült csomagolóeszköz,
illetve olyan termék, amelyet növényvédő szer forgalomba
hozatala, szállítása, tárolása, felhasználása során ezen készítmények csomagolására használtak.
2. Tisztított csomagolóeszköz hulladék: a növényvédő
szernek a 4. § (1) bekezdése szerint megtisztított, szemmel
láthatóan anyagmaradékot nem tartalmazó csomagolóeszköze.
3. Gyűjtőhely: a felhasználóktól átvett csomagolóeszköz
hulladék gyűjtésére szolgáló telephely.
4. Felhasználó: a növényvédő szert raktározás, szállítás,
előkészítés, illetve a felhasználásra előírt technológiai
folyamatban kezelő, felhasználó természetes személy, illetve
gazdálkodó szervezet.
5. Átvevő: az adott feladatra engedéllyel rendelkező természetes személy, illetve gazdálkodó szervezet, amely a
felhasználónál keletkezett tisztított csomagolóeszköz hulladékot átveszi, és gyűjtőhelyen gondoskodik azok gyűjtéséről, kezeléséről.
6. Összegyűjtő: a csomagolóeszköz hulladék kezelésére
kötelezett vagy a kötelezett által megbízott természetes
személy, illetve gazdálkodó szervezet, koordináló szervezet, aki a csomagolóeszköz hulladék gyűjtőhelyről (átvevőtől) történő begyűjtését, esetleges kezelését, illetve azok
ártalmatlanító, hasznosító helyre történő szállítását végzi,
illetve végezteti.
7. Kezelő: az összegyűjtött, tisztított csomagolóeszköz
hulladék kezelését végző, az adott feladatra jogszabályban
előírt hatósági engedéllyel rendelkező gazdálkodó szervezet.
3. § (1) A tisztított csomagolóeszköz hulladék nem veszélyes
hulladéknak tekintendő, ha az e rendeletben meghatározottak szerint kezelik. A nem e rendelet szerint kezelt
növényvédő szer csomagolóeszköz hulladék veszélyes hulladéknak tekintendő az ellenkező bizonyításig.
(2) Csomagoláshoz használt, nem szennyezett (a termékkel közvetlenül nem érintkező, vagy a növényvédő
szerrel közvetlenül érintkező rétegtől elkülönített) papír
és kezeletlen fa hagyományos tüzelő berendezésben elégethető, illetve más módon is hasznosítható.
(3) Lakossági felhasználásra kerülő 1 liternél, illetve
1 kg-nál nem nagyobb mennyiségű növényvédő szer
csomagolására használt kiürített, tisztított csomagolóeszköz hulladékok települési hulladékként kezelhetők, ha
szelektív gyűjtésükről és kezelésükről jogszabály nem rendelkezik.
(4) 250 litert, illetve 250 kg tömeget meghaladó menynyiségű növényvédő szer csomagolására használt csomagolóeszköz hulladékok (többször használatos konténerek) begyűjtéséről, ártalmatlanításáról a csomagolóeszközben levő növényvédő szer gyártójának vagy importőrének kell gondoskodnia.
(5) Növényvédő szer csomagolóeszköz más célra még
tisztított állapotban sem használható.
(6) A felhasználótól való hulladékbegyűjtés ösztönzésére visszaváltási díj állapítható meg.
4. § (1) A csomagolóeszköz kézi tisztítását a növényvédelmi
tevékenységről szóló jogszabály szerint kell végezni. Gépi
eszközzel történő tisztításkor a berendezésre vonatkozó
műveleti utasítás szerint kell eljárni. A tevékenységet a
környezet veszélyeztetését kizáró módon kell végezni.
(2) Az (1) bekezdés szerint tisztított csomagolóeszköz
hulladékot, a biztonságtechnikai és környezetvédelmi előírásoknak eleget téve, illetéktelenektől elzárva kell gyűjteni, és ott legfeljebb 1 évig szabad ideiglenesen tárolni.
A tárolt csomagolóeszköz hulladék mennyiségéről és fajtájáról a vásárláskor kiállított számla alapján folyamatos
nyilvántartást kell vezetni.
(3) A felhasználó köteles a kiürített, tisztított csomagolóeszköz hulladékot az átvevőnek átadni vagy kezeléséről saját költségén, a hulladékokra vonatkozó egyéb jogszabály, illetve a 3. § (3) bekezdése szerint gondoskodni.
(4) Növényvédő szerek, csávázott vetőmagvak csomagolására használt, hulladékká vált zsákokat az összegyűjtő
által előírt módon kell a gyűjtőhelyre eljuttatni.
5. § (1) A tisztított csomagolóeszköz hulladékot az átvevő
veheti vissza, ezzel maga vagy — a szerződésben foglaltak
szerint — az összegyűjtő válik a hulladék tulajdonosává.
(2) Az átvevő köteles átvenni a 9. § szerinti azonosító
jelzéssel ellátott, illetve eredeti címkével azonosítható tisztított csomagolóeszköz hulladékot.
(3) Az átvevő nem köteles átvenni a szemmel láthatóan
nem megfelelően tisztított (anyagmaradékot tartalmazó)
csomagolóeszköz hulladékot. Az át nem vett csomagolóeszköz hulladékot a felhasználó a 4. § (1), illetve (3) bekezdése szerint köteles kezelni.
(4) A csomagolóeszköz hulladék felhasználótól történő
átvételét az átvevőnek az 1. számú melléklet szerinti átvételi elismervénnyel (a továbbiakban: elismervény) kell
igazolni.
(5) Az elismervény a felhasználó hulladék kezelési kötelezettségének teljesítését igazolja, amelyet 5 évig kell
megőrizni.
6. § (1) Az összegyűjtővel kötött szerződés alapján az átvevő
állandó vagy időszakos gyűjtőhelyeket működtethet.
(2) A gyűjtőhelyeket a tisztított csomagolóeszköz hulladékok tényleges veszélyeire, és más, az üzemi gyűjtés
szempontjából fontos tulajdonságaira tekintettel kell
kialakítani. A gyűjtőhelynek fedettnek kell lenni, és illetéktelenektől el kell zárni.
(3) A gyűjtőhely működtetési szabályait, helyeit az
összegyűjtő egységes üzemeltetési szabályzatban rögzíti.
A gyűjtőhely működésének külön jogszabály szerinti engedélyezéséhez a környezetvédelmi hatóságnak meg kell küldeni az üzemeltetési szabályzatot.
(4) A Hgt. 15. §-ának (1) bekezdése alapján a növényvédő szer nagykereskedelmi tevékenységi engedéllyel rendelkező természetes személy, valamint gazdálkodó szervezet a telephelyén belül gyűjtőhelyet külön engedély nélkül
működtethet. A tevékenység megkezdéséről az illetékes
környezetvédelmi felügyelőséget a tevékenység megkezdése előtt tájékoztatni kell. A gyűjtőhelyen a lerakott hulladék legfeljebb 1 évig tárolható.
(5) A gyűjtőhelyen gyűjtött csomagolóeszköz hulladékról a 2. számú melléklet szerinti naprakész nyilvántartást
kell vezetni, illetve ennek alapján kell a külön jogszabályok
szerinti bejelentési kötelezettségeknek eleget tenni.
A nyilvántartást az egyes bejegyzésektől számítva öt évig
kell megőrizni.
(6) A gyűjtőhelyen a tisztított csomagolóeszköz hulladék tömörítése érdekében elvégzett darabolás, aprítás,
darálás külön engedély nélkül végezhető.
7. § (1) A csomagolóeszköz hulladéknak a gyűjtőhelyről a
kezelőhöz történő elszállítását az összegyűjtő, illetve a vele
szerződéses jogviszonyban álló vállalkozó (a továbbiakban
együtt: szállító) végezheti. E tevékenységhez, illetve a felhasználótól a gyűjtőhelyre történő szállításhoz a Hgt. szerint szükséges az illetékes környezetvédelmi hatóság engedélye.
(2) A felhasználó a tisztított csomagolóeszköz hulladékot a gyűjtőhelyre saját járművel engedély nélkül szállíthatja.
(3) A csomagolóeszköz hulladékot úgy kell szállítani,
hogy annak során a környezet ne szennyeződjék. A szállító
a szállításból eredő szennyeződés esetén köteles gondoskodni a hulladék eltakarításáról, a terület szennyeződésmentesítéséről, valamint az eredeti környezeti állapot
helyreállításáról.
(4) A gyűjtőhelyről történő szállításnál a 3. számú melléklet szerinti, gyűjtőhelyenként kiállított ,,NK’’ kísérőjegyet kell használni. A kísérőjegyet 5 évig kell megőrizni.
(5) Az összegyűjtő a szállításra előkészített csomagolóeszköz hulladékot legfeljebb hét napig tárolhatja, ezalatt
megfelelő őrzéséről gondoskodnia kell.
8. § (1) A begyűjtött
a) műanyag csomagolóeszköz hulladék:
1. a gyártó által újrahasználható,
2. a környezetvédelmi hatóság engedélye alapján
anyagában hasznosítható,
3. külön jogszabály alapján hulladékok égetésére
engedéllyel rendelkező berendezésben égethető,
4. veszélyes hulladéklerakó telepeken történő elhe
lyezéssel ártalmatlanítható,
b) üveg csomagolóeszköz hulladék: 1. a gyártó által újrahasználható,
2. üveggyártásban anyagában hasznosítható,
c) fém csomagolóeszköz hulladék:
1. a gyártó által újrahasználható,
2. kohászati segédanyagként anyagában hasznosít
ható. (2) Az (1) bekezdés a) pontjának 3. alpontja szerinti
égetés energetikai hasznosításnak minősül, ebből a szempontból a nem veszélyes hulladékok kódszáma alapján kell
kezelni és nyilvántartani.
(3) Az újratöltésre szánt csomagolóeszköz felhasználótól történő összegyűjtését, kezelését az adott növényvédő
szer gyártója végzi vagy végezteti.
(4) A kezelés egyéb módjai csak az eljáró környezetvédelmi hatóság által engedélyezett technológiák alapján
alkalmazhatók.
9. § A csomagolóeszköz hulladék e rendelet szerinti hulladékgyűjtő rendszerben történő kezelésére a gyártó a csomagolóeszközön a külön jogszabály szerinti azonosító
jelölést alkalmazhatja.
10. § A növényvédő szer csomagolóeszköz hulladékra vonatkozó előírások betartásának ellenőrzésében az illetékes
megyei (fővárosi) növény- és talajvédelmi szolgálat feladat- és hatáskörének keretein belül vesz részt.
11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a növényvédelemről szóló 1988. évi 2. törvényerejű rendelet végrehajtásáról szóló 5/1988. (IV. 26.) MÉM rendelet 71. §-ának
(4) és (5) bekezdése, valamint az azt módosító 9/1993.
(I. 30.) FM rendelet 14. §-a hatályát veszti.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
15/2015. (IV. 7.) OGY határozata az Országos Fogyatékosságügyi Programról (2015–2025.).
Az Országgyűlés a  fogyatékos személyek élethelyzetének javítása, illetve esélyegyenlőségének megteremtése érdekében
– a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény 26. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, a 2007. évi XCII. törvénnyel ratifikált ENSZ-Egyezményre, valamint
az  Európai Bizottság Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az  akadálymentes Európa
megvalósítása iránt COM/2010/636 számú közleményére – a következő határozatot hozza:
1. Az  Országgyűlés elfogadja a  határozat mellékletét képező Országos Fogyatékosságügyi Program (2015–2025.)
(a továbbiakban: Program) című hosszú távú koncepciót.
2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy
a) jogalkotó és végrehajtó tevékenységében érvényesítse a  Programban elfogadott elveket, feladatokat és
célkitűzéseket;
b) kormányzati szakpolitikai programokban gondoskodjon − a  mindenkori költségvetési lehetőségek
figyelembevételével − a  megállapított feladatok és célkitűzések megvalósításának mérhető indikátorokat
is magában foglaló eszközrendszeréről, a  szükséges eszközökről és azok felhasználásáról. Gondoskodjon
továbbá arról, hogy a központi költségvetés tervezése során az érintett fejezetek felügyeletét ellátó szervek
vezetői vegyék figyelembe a Programban meghatározott célokat;
c) az első, 2015–2018. évekre vonatkozó Intézkedési Tervet (szakpolitikai program) a  feladatok és a  felelősök
meghatározásával a Program elfogadását követő három hónapon belül dolgozza ki;
d) a Program időtávjának félidejében számoljon be az Országgyűlésnek a célok időarányos teljesítéséről;
A határozatot az Országgyűlés a 2015. március 30-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2015. március 31-i ülésnapján fogadta el.
e) a  Programban foglalt célok megvalósulásáról a  2015–2025. időtartamot követő új Országos
Fogyatékosságügyi Program Országgyűléshez történő benyújtásával egyidejűleg, de legkésőbb a  Program
időtartamának leteltét követő egy éven belül beszámoljon az Országgyűlésnek.
3. Az Országgyűlés e határozatával felkéri
a) a  fogyatékos személyek érdekvédelmi és a  nekik szolgáltatást nyújtó nonprofit szervezeteket,
a  helyi önkormányzatokat, a  kormányzati és önkormányzati intézményeket, a  sportszövetségeket,
sportszervezeteket, a  munkáltatókat, hogy tegyenek meg mindent a  Programban megfogalmazott célok
megvalósításáért;
b) a tömegtájékoztató szervek vezetőit és munkatársait, hogy vállaljanak részt a Program megismertetésében,
a fogyatékos személyeket érintő társadalmi szemlélet kedvező irányú megváltoztatásában;
c) a  fogyatékos személyeket arra, hogy közösségi, helyi, kistérségi, megyei, regionális és országos szinten
vállaljanak aktív és kezdeményező szerepet saját jogaik biztosításában, vegyenek részt a  sorsukat érintő
kérdésekben.
4. Az  Országgyűlés felkéri a  szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős minisztert, hogy jelen országgyűlési határozatot,
illetve az annak mellékletét képező Programot tegye hozzáférhetővé
a) az általa vezetett minisztérium honlapján felolvasó szoftverekkel használható elektronikus formában, magyar
jelnyelven és könnyen érthető formátumban, továbbá
b) a látássérültek érdekképviseletét ellátó országos szervezeten keresztül Braille-formátumban.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 6. Hatályát veszti
a) az új Országos Fogyatékosügyi Programról szóló 10/2006. (II. 16.) OGY határozat;
b) az új Országos Fogyatékosügyi Program, valamint a végrehajtására vonatkozó középtávú intézkedési tervben
foglalt feladatok megvalósításának időarányos teljesítéséről (2007–2010.) szóló jelentés elfogadásáról szóló
70/2012. (X. 16.) OGY határozat.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
23/2018. (HK 2.) HVKF intézkedése a Nemzeti Közszolgálati Egyetem karok végzettséget igazoló jelvényeinek rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 136. §-ában, valamint a 219. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltakra, és a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet rendelkezéseire – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. A Nemzeti Közszolgálati Egyetem karjain végzettek részére végzettséget igazoló jelvényt rendszeresítek.
2. Az 1. pont szerint rendszeresített jelvények szöveges leírását, képi ábrázolását és színkódjait az 1. melléklet
tartalmazza.
3. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Huszár János altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
1363/2012. (IX. 14.) Korm. határozata a Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport Célelőirányzatának megemeléséről.
A Kormány a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 20. § (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport, 13. Célelőirányzatok jogcím előirányzatát 1400 millió forinttal megemeli az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2003. (II. 1.) FVM rendelete a kecsketej 2003. agrárpiaci támogatásáról.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 1993. évi VI. törvény
27. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
figyelemmel az agrár- és vidékfejlesztési támogatások
igénybevételének általános feltételeiről szóló 290/2002.
(XII. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) rendelkezéseire — a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya azokra a nyers, kifejt termelői kecsketejet (BTO: 012222 0000) feldolgozó természetes és jogi
személyekre, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági
társaságokra (a továbbiakban együtt: feldolgozó) terjed ki,
akik (amelyek) érvényes engedély alapján működve a kecsketejet saját termelésük, illetve a termelőtől történő felvásárlás után feldolgozzák.
2. § (1) A feldolgozó a kecskesajtok választékának növelése
és minőségének javítása érdekében a 2003. évi hazai termelésből feldolgozásra átvett első osztályú kecsketej után
2,25 millió liter mennyiségi határig (felvásárlási kvóta)
agrárpiaci támogatásra (a továbbiakban: támogatás)
jogosult.
(2) A 2003. évben felvásárolt első osztályú kecsketej
után igényelhető agrárpiaci támogatás mértéke 20 Ft/liter.
(3) Az első osztályú nyers kecsketej minőségi követelményeit e rendelet melléklete tartalmazza.
3. § (1) A feldolgozó a kecsketej felvásárlása után a 20 forint/liter támogatást az illetékes adóhatóságtól igényelheti,
amennyiben
a) a minősített első osztályú kecsketej után — a literenkénti támogatás összegét is tartalmazó — legalább 95 forint + áfa összeget vagy kompenzációs felárat kifizet a
termelőnek,
b) a feldolgozó tagja a Juh Terméktanácsnak (a továbbiakban: Terméktanács).
(2) A feldolgozó köteles az átvett kecsketej után az
(1) bekezdés a) pontjában feltüntetett árat elszámolni és
kifizetni a tejtermelőnek, amennyiben
a) a kecsketejet a Budapest Fővárosi Állategészségügyi
és É lelmiszer Ellenőrző Állomás (a továbbiakban: Állomás) által ellenőrzött laboratóriumokban, e rendelet mellékletében feltüntetett minőségi követelmények teljesülése alapján első osztályúnak minősítették,
b) a tejtermelő tagja a Terméktanácsnak. (3) A feldolgozó a saját termelvényű kecsketej mennyiség után is jogosult a támogatásra, amennyiben
a) a kecsketejet e rendelet mellékletében foglaltak szerint első osztályúnak minősítették,
b) a feldolgozó tagja a Terméktanácsnak. 4. §
(1) A támogatás pályázat alapján vehető igénybe. A
pályázatot a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) hirdeti meg a szakmai lapokban és a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Értesítőben.
(2) A pályázati felhívásban megjelölt határidőig beérkezett pályázatokat a minisztérium és a Terméktanács képviselőiből álló bizottság bírálja el.
(3) Az elbírált pályázatok eredményéről a minisztérium
írásban értesíti a kérelmezőket, valamint az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt.
5. § (1) A támogatás — az adóhatóság által rendszeresített
nyomtatványon — a 2003. évi pályázatok elbírálása után
havonta, a tárgyhót követő 20. naptól igényelhető az illetékes elsőfokú adóhatóságnál a 10032000-01905520 számú
APEH Agrárpiaci támogatás állami felvásárlás folyósítási
számláról.
(2) A támogatás igényléséhez a feldolgozónak mellékelni kell
a) a tej árának kifizetését igazoló számlát vagy az áruátvételi bizonylatot,
b) a terméktanácsi tagságot 2003-tól igazoló iratot,
c) az Állomás által hitelesített minősítő bizonyítványt,
d) nyilatkozatot arról, hogy nem áll csőd-, felszámolási,
végelszámolási, illetőleg természetes személy esetében
végrehajtási eljárás alatt, valamint nincs köztartozása,
e) a saját termelésű tej után, a feldolgozott első osztályú
kecsketej mennyiséget igazoló önbizonylatot, valamint
f) érvényes működési engedély igazolását. (3) A támogatás igénylése során felmerülő és e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az adózás rendjéről
szóló 1990. évi XCI. törvény, valamint az R. rendelkezéseit
kell alkalmazni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, és 2003.
december 31-én hatályát veszti.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter