text:
381/2011. (HK 1/2012.) MH GEOSZ intézkedése a 2007. előtt kiadott STANAG-ekre vonatkozó szolgálatfőnöki intézkedések hatályban tartásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra a 2007.
előtt kiadott STANAG-ek felülvizsgálatáról az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire terjed ki.
2. Az MH GEOSZ szakállománya felülvizsgálta az MH
GEOSZ illetve jogelőd szervezetei által 2007. december 1.
előtt hatályba léptetett és közzétett szolgálatfőnöki intézkedéseket (a továbbiakban: intézkedések).
3. Az alábbi intézkedések a STANAG-ek törléséig, illetve új kiadások megjelentetéséig hatályban maradnak:
a) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
14/2003 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
2215 IGEO „Szárazföldi és léginavigációs térképek, valamint digitális topográfiai adatok kiértékelése” EDITION
6) alkalmazásba vételéről
b) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
105/2002 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
2251 IGEO „Katonaföldrajzi információk és dokumentációk [MGID] témakörei és ábrázolási módjai” EDITION
6) alkalmazásba vételéről
c) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
104/2002 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
2253 IGEO „Katonaföldrajzi dokumentáció – Utak és
út-szerkezetek” EDITION 5) alkalmazásba vételéről
d) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
106/2002 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
2256 IGEO „Katonaföldrajzi információk és dokumentációk [MGID] témakörei és ábrázolási módjai” EDITION
6) alkalmazásba vételéről
e) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
79/2004 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
2259 IGEO „Katonaföldrajzi dokumentáció – Utak és
út-szerkezetek” EDITION 4) alkalmazásba vételéről
f) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
50/2004 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
2269 IGEO „Katonaföldrajzi dokumentáció – Műszaki
erőforrások” EDITION 3) alkalmazásba vételéről
g) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
51/2004 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
2271 IGEO „Katonaföldrajzi dokumentáció – Városi területek” EDITION 3) alkalmazásba vételéről
h) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
6/2003 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
3409 IGEO „Léginavigációs térképek vetületei”
EDITION 5) bevezetéséről
i) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
117/2003 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
3412 IGEO „Léginavigációs információk léginavigációs
térképeken” EDITION 6) bevezetéséről
j) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
46/2003 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
3591 IGEO „A léginavigációs térképek maximális magassági adatainak kritériumai” EDITION 5) alkalmazásba vételéről
k) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
20/2003 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
3600 IGEO „1:250 000 ma. szárazföldi és léginavigációs
együttműködési térképek (JOG)” EDITION 3) bevezetéséről
l) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
7/2003 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
3666 IGEO „Szárazföldi és léginavigációs térképek, valamint egyéb térképészeti termékek maximális mérete.”
EDITION 2) bevezetéséről
m) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
18/2003 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
3672 IGEO „Szárazföldi és léginavigációs térképsorozatok, digitális térképészeti információk, valamint katonaföldrajzi információk és dokumentációk azonosítói”
EDITION 2) bevezetéséről
n) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
76/2003 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
3675 IGEO „Szárazföldi, léginavigációs és haditengerészeti térképek jelkulcsa” EDITION 2) alkalmazásba vételéről
o) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
13/2003 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
3677 IGEO „Szárazföldi és léginavigációs térképek szabvány méretarányai” EDITION 3) bevezetéséről
p) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
8/2003 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
3689 IGEO „Helységnevek helyesírása a térképeken”
EDITION 4) bevezetéséről
q) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
137/2004 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
3710 IGEO „Katonai várostérképek” EDITION 1) alkalmazásba vételéről
r) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
80/2004 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
3809 IGEO „Digitális magasságmodell csereformátum
[DTED]” EDITION 4) alkalmazásba vételéről
s) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
47/2003. intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
3833 IGEO „Szárazföldi haderők gyakorlótér-térképeinek
jelkulcsa” EDITION 3) bevezetéséről
t) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
150/2003. intézkedése Egységes NATO Előírás
(STANAG 3992 IGEO „Katonaföldrajzi dokumentáció –
Terepelemzés” EDITION 2) alkalmazásba vételéről
u) a Magyar Honvédség Meteorológus szolgálatfőnök
8/2002. szakintézkedése Egységes NATO Előírás
(STANAG 4044 EDITION 2) alkalmazásba vételéről
v) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
156/2003. intézkedése Egységes NATO Előírás
(STANAG 4387 IGEO „Arc szabvány rasztertermék
(ASRP) – AgeoP-5” EDITION 1) alkalmazásba vételéről
w) a Magyar Honvédség Meteorológus szolgálatfőnök
36/2003. szakintézkedése Egységes NATO Előírás
(STANAG 6013 EDITION 2) alkalmazásba vételéről
x) a Magyar Honvédség Meteorológus szolgálatfőnök
19/2002. szakintézkedése Egységes NATO Előírás
(STANAG 6014 EDITION 3) alkalmazásba vételéről
y) a Magyar Honvédség Meteorológus szolgálatfőnök
69/2001. szakintézkedése Egységes NATO Előírás
(STANAG 6015 „Katonai meteorológiai kódok”
EDITION 4) alkalmazásba vételéről
z) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
97/2003 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
7054 IGEO „Védett területek térképezése” EDITION 1)
alkalmazásba vételéről
aa) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
92/2003 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
7072 IGEO „Vector Map (VMap) Level 0” EDITION 2)
alkalmazásba vételéről
bb) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
107/2002 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
7074 IGEO „Digitális Térképészeti Információs Csereszabvány” EDITION 2) alkalmazásba vételéről
cc) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
93/2004 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
7098 IGEO „Tömörített ARC formátumú digitalizált rasztertérkép [CADRG]” EDITION 2) alkalmazásba vételéről
dd) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
94/2004 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
7136 IGEO „Szárazföldi térképek, repülési térképek, digitális térképészeti adatkészletek és adatkészleteket tartalmazó hordozók azonosítása” EDITION 1) alkalmazásba
vételéről
ee) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
33/2003 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
7150 IGEO „Digitális reprodukciós anyagok csereszabványa” EDITION 1) alkalmazásba vételéről
ff) a Magyar Honvédség Térképész szolgálatfőnök
68/2003 intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG
7163 IGEO „Vector Map (VMAP) Level 1” EDITION 1)
bevezetéséről
gg) a Magyar Honvédség Geoinformációs szolgálatfőnök 130/2007 intézkedése Egységes NATO Előírás
(STANAG 7164 IGEO „Különleges léginavigációs térképek” EDITION 1) bevezetéséről
hh) a Magyar Honvédség Geoinformációs szolgálatfőnök 129/2007 intézkedése Egységes NATO Előírás
(STANAG 7172 IGEO „Geomágneses modellek használata” EDITION 1) bevezetéséről
4. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Tóth László okleveles mérnök ezredes s. k,
szolgálatfőnök
Az intézkedés aláírásának napja 2011. december 15. SZERZŐDÉSEK
Honvédelmi Minisztérium Protokoll és Rendezvényszervező Igazgatóság Fsz.
A szerződés megnevezése
(típusa)
A szerződés tárgya A szerződést kötő felek neve, azonosítója
A szerződés br.
értéke A szerződés
létrejöttének dátuma
A szerződés
hatálybalépésének dátuma A szerződés
lejártának dátuma
1.
Vállalkozási Keretszerződés
Gravírozási szolgáltatások HM Protokoll és Rendezvényszervező
Igazgatóság – Tergon Kft.
8 750 000 2011. 09. 15. 2011. 09. 15. 2012. 06. 30.
2.
Szállítási Keretszerződés
Aranyozott faliképek beszerzése HM Protokoll és Rendezvényszervező
Igazgatóság – Magyar Családellátó Kft.
6 250 000 2011. 10. 20. 2011. 10. 20. 2012. 06. 30.
3.
Szállítási Keretszerződés Hotel Hadik üzemeltetéséhez szükséges
zöldség, gyümölcs, és kapcsolódó
termékek beszerzése HM Protokoll és Rendezvényszervező
Igazgatóság – Él-Fest Kft.
9 987 500 2011. 12. 07. 2011. 12. 07. 2012. 06. 30.
4.
Szolgáltatási Keretszerződés
Hotel Hadik üzemeltetéséhez szükséges mosatási szolgáltatások beszerzése
HM Protokoll és Rendezvényszervező
Igazgatóság – A. MOSODA Kft.
9 987 500 2011. 12. 20. 2011. 12. 20. 2012. 06. 30.
5.
Szállítási Keretszerződés
Hotel Hadik üzemeltetéséhez szükséges éttermi felszerelések beszerzése
HM Protokoll és Rendezvényszervező
Igazgatóság – Stúdió 2000 Hungary Kft.
7 373 264 2011. 12. 14. 2011. 12. 14. 2012. 02. 15.
Honvédelmi Minisztérium Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal Beszerzési Igazgatóság
Szerződés
megnevezése/Típusa A szerződés tárgya
A szerződést kötő felek
neve, azonosítója
A szerződés értéke A szerződés létrejöttének
dátuma
A szerződés
hatálybalépésének dátuma A szerződés lejáratának
dátuma
Vállalkozási szerződés
Interaktív tematikus
portál létrehozása magyar és angol nyelven
Monguz
Információtechnológiai
Kft. (Cg. 06-09-012113) 6 840 E Ft 2011. 11. 16. 2011. 11. 16. 2012. 01. 31.
Vállalkozási
keretszerződés Üzemanyag monitoring
rendszer karbantartása 2011-2012 Avis-Ignis Kft. (Cg.
13-09-120946)
Gazdálkodó szervezet esetén cégjegyzék szám, ennek hiányában egyéb azonosító szám.
 A szerződés valutanemében meghatározva (Ft esetén E Ft-ban).
Határozatlan idejű szerződés esetén ennek jelzése. 1.szám
H
251 Magyar Honvédség 64. Boconádi Szabó József Logisztikai ezred
A szerződés
megnevezése (típusa) A szerződés tárgya A szerződő felek neve, azonosítója A szerződés értéke
A szerződés
létrejöttének dátuma A szerződés
hatálybalépésének dátuma A szerződés lejártának
dátuma
1.
Szállítási keretszerződés
Zöldség, gyümölcs, üdítőital és ásványvíz beszerzése
MH 64. Boconádi Szabó József
Logisztikai Ezred 15702505-2-51
2.
Szállítási keretszerződés
Tej, tejtermék beszerzése MH 64. Boconádi Szabó József
Logisztikai Ezred
15702505-2-51
Kaffka Ker. és Szolg. Kft.
11743002-20162689-00000000 6 93497 Ft 2011.december 12. 2012. január 1. 2012. december 31.
3.
Szállítási keretszerződés Hús, húskészítmény,
baromfi és baromfikészítmény
beszerzése
MH 64. Boconádi Szabó József
Logisztikai Ezred
15702505-2-51
4.
Szállítási keretszerződés
Tartós nem romlandó élelmiszerek beszerzése
MH 64. Boconádi Szabó József
Logisztikai Ezred 15702505-2-51
Magyar Honvédség Logisztikai Ellátó Központ A szerződés
megnevezése (típusa)
A szerződés tárgya A szerződő felek neve, azonosítója
A szerződés értéke
(E Ft)
A szerződés létrejöttének dátuma A szerződés
hatálybalépésének
dátuma A szerződés lejártának
dátuma 1.
Szállítási
szerződés
Rába oktatótabló beszerzése Korrelatív Bt. 20297602-2-04 8514 2011. december 20. 2011. december 20. 2012. március 1.
2.
Szállítási
szerződés Fémcéltábla beszerzése HM EI Zrt. 10815135-2-51 9990,25 2011. október 24. 2011. október 24. 2011. december 10.
3.
Szállítási
szerződés Gumiabroncs beszerzése
Felni Gépipari és Kereskedelmi Kft.
4.
Vállalkozási szerződés
Étkezde, irodák és közös helyiségek karbahelyezése
Credit Építőipari Kft. 10236572-2-13 10536,718 2011. december 23. 2011. december 23.
a kivitelezés
műszaki átadásáig 252
H O
N
Ö
Z L
Ö N
Y 1.szám Magyar Honvédség Pápa Bázisrepülőtér
A szerződés
megnevezése (típusa) A szerződés tárgya A szerződő felek neve, azonosítója
A szerződés értéke
(E Ft)
A szerződés létrejöttének dátuma A szerződés
hatálybalépésének
dátuma A szerződés lejártának
dátuma 1.
Szállítási keretszerződés
Hús és hústermékek 2012.
évi beszállítása
Pápai Hús 1913 Kft. Pápa 14495447-2-44 15 466 2011.december 16. 2012. január 1. 2012. január 31.
2.
Szállítási keretszerződés
Zöldség-gyümölcs 2012. évi beszállítása
Stileth Norbert ev 7478993-2-39 7 500 2011.december 16. 2012. január 1. 2012. január 31.
3.
Szállítási keretszerződés
Üdítő- és ásványvíz 2012. évi beszállítás
Kishonti Tibor ev 54178081-2-39 6 000 2011.december 16. 2012. január 1. 2012. január 31.
4.
Szállítási keretszerződés
Tej és tejtermék 2012. évi
beszállítása
Friss Élelmiszer Kft. 13915894-2-43 7 500 2011.december 16. 2012. január 1. 2012. január 31.
5.
Szállítási keretszerződés Ingatlan karbantartási
anyagok 2011. évi
beszállítása
Borbás és Tsa Bt. Pápa 27251632-2-19 5 440 2011. december 13. 2011. december 13. 2011. december 31.
Magyar honvédség 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámogató ezred
A szerződés megnevezése
(típusa) A szerződés tárgya
A szerződő felek neve,
azonosítója
A szerződés értéke A szerződés létrejöttének
dátuma
A szerződés
hatálybalépésének dátuma A szerződés lejártának
dátuma
1.
Vállalkozási Keretszerződés
Személyszállítás Balaton Volán Zrt.
19-10-500060
7 872 000 Ft 2011. december 21. 2012. január 2. 2012. március 30.
2. Szállítási keretszerződés Hús- és hentesáruk Sió-Meat Kft 14 584 970 Ft 2011. december 19. 2012. január 1. 2012. december 31.
1.szám
H O
N V
É D
E
L
M I
K Ö
Z L
Ö
N
Y 253 SZERVEZETI HÍREK A HM Központi Lakásbizottság
elnökének
k ö z l e m é n y e
a HM Központi Lakásbizottság ideiglenes személyi,
továbbá a Budapesten lakáskeret-gazdálkodást
folytató honvédelmi szervezetek ideiglenes
szervezeti összetételéről A honvédelmi szervezetek szervezeti változásaival összefüggésben, a Honvédelmi Minisztérium által nyújtott lakhatási támogatásokról szóló 19/2009. (XII. 29.) HM rendelet
(a továbbiakban: Rendelet) 231. § (2) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva, a HM Központi Lakásbizottság
ideiglenes személyi, továbbá a Budapesten lakáskeret-gazdálkodást folytató honvédelmi szervezetek ideiglenes szervezeti összetételét az alábbiak szerint állapítom meg.
1. A HM Központi Lakásbizottság személyi összetétele:
a) elnök: a HM közigazgatási államtitkára;
b) elnök-helyettes: a HVK Hadműveleti Csoportfőnök
ség csoportfőnöke;
c) tagok: a HM Humánpolitikai Főosztály főosztályve
zetője;
a HM Jogi Főosztály főosztályvezetője;
a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztályve
zetője;
a HVK Logisztikai Csoportfőnökség csoportfőnöke;
a HVK Személyzeti Csoportfőnökség csoportfőnöke;
a MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka;
a Honvédelmi Érdekegyeztető Fórum munkájában
résztvevő
munkavállalói érdekképviseleti szervek vezetői. 2. A Budapesten lakáskeret-gazdálkodást folytató
honvédelmi szervezetek:
a) a Honvédelmi Minisztérium:
– a Honvéd Vezérkar főnökének alárendeltségébe
tartozó csoportfőnökségek kivételével az ott szolgáló (dolgozó) személyi állomány, továbbá;
– a HM vagyonkezelésébe (illetve tulajdonosi jogkörébe) tartozó és Budapesten működő gazdasági
társaságoknál szolgálatot teljesítő hivatásos és
szerződéses katonák, valamint;
– a budapesti székhelyű más állami szerveknél (a budapesti ügyészségek és bíróságok kivételével) szolgálatot teljesítő hivatásos és szerződéses katonák
vonatkozásában;
b) a Honvéd Vezérkar: – az e) és az f) pontokban megjelölt szervezetek kivételével a Honvéd Vezérkar főnökének és az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnokának
közvetlen alárendeltségébe tartozó, Budapesten
működő honvédelmi szervezeteknél szolgáló (dolgozó) személyi állomány, valamint;
– a Rendelet rendelkezései alapján a fővárosi végleges
letelepedést kérelmezők
vonatkozásában;
c) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal:
– a d) pontban megjelölt szervezet kivételével a honvédelmi miniszter által irányított (felügyelt) budapesti székhelyű háttérintézményekben szolgáló
(dolgozó) személyi állomány, továbbá;
– a budapesti székhelyű ügyészségeknél, bíróságoknál, valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetem állományában, Budapesten szolgálatot teljesítő hivatásos és szerződéses katonák
vonatkozásában;
d) a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal, az ott
szolgáló (dolgozó) személyi állomány vonatkozásában;
e) az MH Támogató Dandár az ott, továbbá az MH
Ludovika Zászlóalj állományában szolgáló (dolgozó) személyi állomány vonatkozásában;
f) az MH Honvédkórház, az ott szolgáló (dolgozó) személyi állomány vonatkozásában;
g) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, az ott szolgáló (dolgozó) személyi állomány vonatkozásában.
3. A Budapesten lakáskeret-gazdálkodást folytató honvédelmi szervezetekhez – a 2. pont és a Rendelet 229. § (4) bekezdése szerint – nem utalható, Budapesten működő szervezetek és szervezeti egységeknél szolgáló (dolgozó) személyek lakásügyeiben az illetékes lakáskeret-gazdálkodást folytató honvédelmi szerv az MH Támogató Dandár.
A Budapesten lakáskeret-gazdálkodást folytató honvédelmi szervezetekre vonatkozó átmeneti rendelkezések
4. A Rendelet 229. § (7) bekezdése értelmében a bizottságok megalakításáért az adott katonai szervezet parancsnoka (vezetője) a felelős.
5. A bizottságok megalakítására vagy átalakítására a katonai szervezetek parancsnokai (vezetői) úgy intézkedjenek, hogy azok legkésőbb 2012. február 15-ig működőképesek legyenek.
6. A lakásigénylések 2012. évi besorolását már a jelen
közleményben megnevezett szervezeteknél működő keretgazda lakásbizottságok hajtják végre a Rendeletben megállapított határidő figyelembevételével.
7. A bizottságok megalakításáig vagy átalakításáig benyújtott lakásigénylések nyilvántartásba vételéről és a változásban érintett bizottság(ok) részére történő átadásáról a
katonai szervezetek parancsnokai (vezetői) gondoskodnak.
8. Ez a közlemény az aláírás napján lép hatályba.
Fodor Lajos s. k.,
elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
438/2014. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tolnai Györgyi
Zsuzsannát 2014. december 1. napjától 2017. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
462/2016. (XII. 23.) Korm. rendelete a bölcsődében és a mini bölcsődében foglalkoztatott, középfokú végzettséggel rendelkező kisgyermeknevelők részére 2017. évben kifizetésre kerülő bölcsődei pótlékhoz nyújtott támogatásról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a  szociális, valamint a  gyermekjóléti és
gyermekvédelmi ágazatban történő végrehajtásáról szóló 257/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet (a  továbbiakban:
Kjtvhr.) 2017. január 1-jétől hatályos 15/B.  §-a szerinti, 2017. január–2017. november hónapra számfejtésre kerülő
bölcsődei pótlékhoz (a továbbiakban: bölcsődei pótlék) és annak szociális hozzájárulási adójához kapcsolódóan
a) a helyi önkormányzat,
b) a  bölcsődét vagy mini bölcsődét fenntartó egyházi jogi személy, civil szervezet, közalapítvány, országos
nemzetiségi önkormányzat, települési vagy területi nemzetiségi önkormányzat, gazdasági társaság és
a  humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a  személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá
tartozó egyéni vállalkozó, ha a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
41.  § (1)  bekezdésében foglaltak alapján állami támogatásban részesül (a  továbbiakban együtt: egyházi és
nem állami fenntartó), és
c) a bölcsődét vagy mini bölcsődét fenntartó központi költségvetési szerv és köztestületi költségvetési szerv
[az a)–c) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: fenntartó]
az e rendeletben meghatározottak szerint támogatásra jogosult.
(2) A fenntartó a támogatásra azon foglalkoztatott után jogosult, aki a bölcsődei pótlékra jogosult.
 (3) A  fenntartó a  támogatásra abban az  esetben jogosult, ha a  bölcsődei pótlék a  foglalkoztatott számára 2016.
december hónapra tekintettel járó szociális ágazati összevont pótlék mértékén felüli teljes összege tényleges
bérnövekedésként jelenik meg a foglalkoztatott számára.
(4) Nem nyújtható támogatás a  bölcsődei pótlék Kjtvhr. 6. számú mellékletében meghatározottakon felül nyújtott
összegének és az arra tekintettel fizetendő szociális hozzájárulási adónak a kifizetéséhez.
(5) A  támogatás kizárólag a  2017. január–2017. november havi foglalkoztatással összefüggésben kifizetett bölcsődei
pótlékra, továbbá az  arra tekintettel ténylegesen megfizetett szociális hozzájárulási adóra használható fel.
A támogatás terhére más jogcímen kifizetés nem teljesíthető.
(6) A támogatás felhasználásának határideje: 2017. december 31.
2. A helyi önkormányzatok támogatása 2. § (1) A  támogatást a  helyi önkormányzat részére a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter – a  tárgyhónap 12-éig
történő – utalványozása alapján a  Magyar Államkincstár (a  továbbiakban: kincstár) tárgyhónap 15-éig folyósítja.
A  támogatás mértéke a  helyi önkormányzati költségvetési szervek foglalkoztatottjaira vonatkozó, előző hónapra
számfejtett, tárgyhónapban kifizetendő havi bölcsődei pótlék szociális hozzájárulási adóval növelt bruttó összege.
(2) A  támogatás utalványozásához a  kincstárnak a  helyi önkormányzat székhelye szerinti területi szerve (ezen
alcím alkalmazásában a  továbbiakban: igazgatóság) a  kifizetés hónapjának 10-éig – önkormányzatonkénti
bontásban, az 1. melléklet szerinti adattartalommal – a kincstár központi szervén keresztül adatot szolgáltat a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter részére.
3. § (1) A  helyi önkormányzat a  támogatás felhasználásáról 2017. december 31-ei fordulónappal az  éves költségvetési
beszámolójában számol el.
(2) Az  igazgatóság az  elszámolást a  központosított illetményszámfejtési rendszer adatainak figyelembevételével
felülvizsgálja.
3. Az egyházi és nem állami fenntartók támogatása
4. § (1) A  kincstár az  egyházi és nem állami fenntartású szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók,
intézmények és hálózatok állami támogatásáról szóló 489/2013. (XII. 18.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Átr.)
szerint illetékes igazgatósága (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: igazgatóság)
a) a  bölcsődei pótlékra jogosultak vonatkozásában rendelkezésre álló mutatószámok, valamint a  bölcsődei
pótlék szociális hozzájárulási adóval növelt összege alapulvételével és
b) a bölcsődei pótlékra jogosult foglalkoztatottak 2017. évre vonatkozó – közalkalmazotti jogviszonyban töltött
idő szerinti – besorolásának figyelembevételével
az egyházi és nem állami fenntartónak járó bölcsődei pótlék kifizetéséhez kapcsolódó 2017. évi támogatásról az Átr.
szerinti, 2017. évre vonatkozó támogatásról szóló határozat keretében dönt.
(2) Ha az egyházi és nem állami fenntartó az Átr. szerinti, 2017. évre vonatkozó kérelmét e rendelet hatálybalépése előtt
benyújtotta, az igazgatóság
a) a bölcsődei pótlékról a Kjtvhr. 15/A. §-a szerinti – 2017 januárjára járó – szociális ágazati összevont pótlékra
benyújtott kérelemben foglalt mutatószám alapján és
b) a bölcsődei pótlékra jogosult foglalkoztatottak 2017. évre vonatkozó – közalkalmazotti jogviszonyban töltött
idő szerinti – besorolásának figyelembevételével,
erre irányuló külön kérelem nélkül dönt az Átr. szerinti, 2017. évre vonatkozó támogatásról szóló határozatában.
(3) Az  egyházi és nem állami fenntartóknak a  bölcsődei pótlék kifizetéséhez kapcsolódó 2017. évi támogatására
az  e  rendeletben nem szabályozott kérdésekben az  Átr. szabályait kell alkalmazni. Az  Átr. alkalmazása során
a  bölcsődei pótlék kifizetéséhez kapcsolódó 2017. évi támogatás a  központi költségvetésről szóló törvényben
a szolgáltatások működéséhez biztosított támogatásnak minősül.
(4) Az  egyházi és nem állami fenntartó a  ténylegesen számfejtett és kifizetett bölcsődei pótlékról és szociális
hozzájárulási adóról számol el. Ha a  ténylegesen számfejtett és kifizetett bölcsődei pótlék meghaladja
a  támogatás folyósított összegét, a  fenntartó a  különbözet erejéig többlettámogatásra jogosult. Visszafizetési
kötelezettség esetén nem kell ügyleti kamatot fizetni, ha az elszámolásra nyitva álló határidő végéig a visszafizetési
kötelezettséget teljesítik.
4. A központi költségvetési szervek és a köztestületi költségvetési szervek támogatása
5. § (1) A  központi költségvetési szerv és a  köztestületi költségvetési szerv a  támogatási kérelmet a  szociál- és
nyugdíjpolitikáért felelős miniszterhez nyújtja be.
(2) Amennyiben önkormányzat és központi költségvetési szerv, illetve köztestületi költségvetési szerv között feladat,
illetve intézmény átadás-átvétel történik, úgy a  bölcsődei pótlék kifizetéséhez szükséges forrás fejezetek közötti
átcsoportosítása az átadást-átvételt megelőző hónap tényleges kifizetése alapján történik.
5. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
7. § Ez a rendelet 2018. január 31-én hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
424/2015. (X. 19.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Pátzay Györgyöt
2015. november 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. szeptember 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
108/2011. (XII. 16.) ME határozata az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatójának felmentéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben, a belügyminiszter
előterjesztésére
Balajti László altábornagyot, az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatóját e tisztségéből
– 2011. december 15-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
57/2016. (III. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Pumné dr. Szvoboda Ernát 2016. szeptember 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. február 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
298/2019. (VII. 22.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Dézsi Csaba Andrást 2019. július 15.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. június 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2147/2017. (XII. 29.) Korm. határozata az Aleppói Görög Katolikus Érsekség oktatási fejlesztésének támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az üldöztetést szenvedő szíriai keresztény közösségek támogatásával, a menekült keresztény közösségek
hazatelepítését és iskolaépítést célzó, a magyar menekültpolitikával és a helyben segítés elvével egyező projektek
finanszírozásával;
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az 1. pont szerinti cél megvalósítása érdekében – a fejezeti stabilitási
tartalék előirányzat felhasználásáról, fejezetek közötti és fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról, a 2016. évi
költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról szóló 2067/2017. (XII. 27.) Korm. határozat 2.  melléklete
értelmében – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm.  rendelet
101/A.  § hatálya alá tartozó 620 000 000 forint értékű támogatásról az  Aleppói Görög Katolikus Érsekség részére
gondoskodjon; a  támogatás biztosítása a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi
XC.  törvény 1.  melléklet XX.  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
53.  Üldözött keresztények segítésének feladatai alcím, 2.  Intervenciós Támogatási Keret jogcímcsoport terhére
történik.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2012. (V. 8.) HM utasítása a ruházati illetménynorma 2012. összegeinek megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
2. § (2) bekezdés g) pontja és a 2. § (5) bekezdés a) pont
af) és ag) alpontjai alapján a ruházati illetménynorma
2012. évi összegeinek megállapításáról a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § A ruházati illetménynorma 2012. évi összegeit az utasítás 1. melléklete tartalmazza.
3. § (1) A 2012. évi hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetben 111 000 Ft, tábornok részére 124 000 Ft keretösszeget kell előrenyomtatni, és a kiállításra jogosult által
hitelesíttetni.
(2) A szerződéses tiszti, altiszti állomány részére a szerződéses év fordulónapján kiadásra kerülő 2012. évi szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzetben a 2012.
évre vonatkozóan 126 000 Ft utánpótlási illetményt kell
bejegyezni, és a kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
4. § (1) A 2012. évi hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetben előrenyomtatott és a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített 111 000 Ft, tábornok részére 124 000 Ft keretösszegen felül, utalványszelvény kitöltése nélkül,
a) a hivatásos tábornok részére 20 000 Ft,
b) a hivatásos tiszt és altiszt részére 15 000 Ft
előleget kell kifizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti előleg kifizetését követően,
a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban:
KNBSZ) kivételével, a hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzet „Feljegyzések” részében „Keretösszegen felül
15 000 Ft, tábornok részére 20 000 Ft készpénzben kifizetve.” megjegyzést kell bejegyezni, és a kiállításra jogosult
által hitelesíttetni.
(3) A szerződéses tiszti, altiszti állomány részére – a 3. §
(2) bekezdése szerint hitelesített 2012. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény kitöltésével 15 000 Ft
előleget kell kifizetni.
(4) A 2011. évre előrehozott vagy az utasítás hatályba lépése előtt kiadott – 126 000 Ft-tal, tábornok esetében
144 000 Ft-tal érvényesített – 2012. évi utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszegéből a 2012. évi utánpótlási illetmény terhére 15 000 Ft előleget, tábornok részére
20 000 Ft előleget kell utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(5) Amennyiben a 2011. évre előrehozott vagy az utasítás hatályba lépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel ellátott igényjogosult nem rendelkezik a
(4) bekezdés szerinti 15 000 Ft, tábornok részére 20 000 Ft
előleg kifizetéshez szükséges fedezettel, számára csak a
keretmaradvány összege fizethető ki.
(6) A KNBSZ kivételével az (1), továbbá a (3)–(5) bekezdések szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult
részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2012. évi utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(7) Az (1), (4) és (5) bekezdés szerinti előleg kifizetését
a személyügyi- és a ruházati szolgálat által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni.
(8) Az utasítás hatályba lépésének napján, vagy
amennyiben az előleg kifizetésére való jogosultság később
keletkezik, a jogosultság keletkezésének napján egy hónapot meghaladó időtartamú külföldi szolgálatot teljesítő
vagy külföldi tanulmányokat folytató (a továbbiakban:
külszolgálaton levő) tiszti, altiszti állomány részére az (1),
(3)–(5) bekezdések szerinti előleg kifizetése kérelem alapján történik. Az előleg kérelmezése a külszolgálat időtarta
ma alatt vagy a befejezésétől számított 30 napon belül, de
legkésőbb 2014. november 30-ig lehetséges. Amennyiben
a kérelem 2012. június 30-ig nem kerül benyújtásra, vagy
az igényjogosultsági feltételek fennállásának hiányában
elutasításra kerül, a hivatásos állomány részére a 2012. évi
utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszegét 15 000 Fttal, a tábornok részére 20 000 Ft-tal kell megnövelni és a
kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
(9) A KNBSZ kivételével az (1), (3)–(5) bekezdések
szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával
az igényjogosultnak 2012. június 30-ig, azt követő kifizetés esetén 30 napon belül kell elszámolni. Az adott naptári
évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes katonai szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra külföldi beosztásba vezényelt tiszti, altiszti állomány esetében a ruházati ellátásért felelős katonai szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(10) Az (1), (3)–(5) bekezdések szerint kifizetett előleget az igényjogosult a Magyar Honvédség Öltözködési
Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM
rendelet mellékletének (a továbbiakban: Öltözködési Szabályzat) 52/A, 68. a) és 69. c) pontjaiban meghatározott, a
szolgálatteljesítéséhez szükséges
a) az igényjogosult nemének és az Öltözködési Szabályzat előírásainak megfelelő fehérnemű, így különösen a férfi esetében: atlétatrikó, alsónadrág, nő esetében: kombiné,
kombi dressz, trikó, melltartó, sportmelltartó, alsó,
b) az egyéni higiéniát biztosító tusoló papucs, valamint
c) sportruházat, így különösen hosszú ujjú szabadidő
felső, hosszú szárú szabadidő alsó, sportkabát, kétrészes
sportruha, melegítő, tréningruha, jogging, szabadidőruha,
edzőpóló, sporttrikó, sporting, sportpóló, edzőnadrág,
sportnadrág, sportzokni, sportcipő, speciális edzőcipő, futócipő, futballcipő, kosárcipő, szabadidőcipő, továbbá
egyéni védőfelszerelés, különösen boka-, térd-, combvédő
gumi vagy a használat tekintetében hasonló rendeltetésű
termékek vásárlására és pótlására fordíthatja.
(11) Az (1), (3)–(5) bekezdések szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre igazításra.
(12) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1), (3)–(5) bekezdések szerint kifizetett előleggel nem, vagy csak részben számol el, a katonai szervezetet ellátó pénzügyi szolgálatnak gondoskodnia kell az
elszámolás után fennálló összegből az adó és járulék – következő havi illetményéből történő – levonására.
5. § (1) A hivatásos katonanői állomány részére – a 3. §
(1) bekezdése szerint hitelesített 2012. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény kitöltésével további
15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(2) A szerződéses tiszti, altiszti katonanői állomány részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2012. évi
utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(3) A 2011. évre előrehozott vagy az utasítás hatályba
lépése előtt kiadott – 126 000 Ft-tal érvényesített –
2012. évi utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és
szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszeg maradványából – a 4. § (4) bekezdés szerinti előleg
kifizetést követően – a hivatásos és szerződéses tiszti, altiszti katonanő részére további 15 000 Ft előleget kell utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(4) Amennyiben a 2011. évre előrehozott vagy az utasítás hatályba lépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel ellátott hivatásos és szerződéses tiszti, altiszti
állományú katonanő – a 4. § (4) bekezdés szerinti előleg
kifizetést követően – nem rendelkezik a (3) bekezdés szerinti 15 000 Ft előleg kifizetéshez szükséges fedezettel,
számára csak a keretmaradvány összege fizethető ki.
(5) Az (1)–(4) bekezdések szerinti előleg kifizetése csak
azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2012. évi utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) A (1), (3) és (4) bekezdések szerinti előleg kifizetését a személyügyi- és a ruházati szolgálat által szakmailag
ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni.
(7) Az utasítás hatályba lépésének napján, vagy
amennyiben az előleg kifizetésére való jogosultság később
keletkezik, a jogosultság keletkezésének napján, külszolgálaton levő tiszti, altiszti katonanői állomány részére az
(1)–(4) bekezdések szerinti előleg kifizetése kérelem alapján történik. Az előleg kérelmezése a külszolgálat időtartama alatt vagy a befejezésétől számított 30 napon belül, de
legkésőbb 2014. november 30-ig lehetséges.
(8) A KNBSZ kivételével az (1)–(4) bekezdések szerint
folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az
igényjogosultnak 2012. június 30-ig, azt követő kifizetés
esetén 30 napon belül kell elszámolni. Az adott naptári
évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes katonai szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra külföldi beosztásba vezényelt tiszti, altiszti állomány esetében a ruházati ellátásért felelős katonai szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(9) Az (1)–(4) bekezdések szerint kifizetett előleget az
igényjogosult az Öltözködési Szabályzat 68. c) pontjában
meghatározott testszínű harisnya és harisnyanadrág vagy a
használat tekintetében hasonló rendeltetésű termék vásárlására és pótlására fordíthatja.
(10) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az
igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és
méretre igazításra.
(11) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1)–(4) bekezdések szerint kifizetett előleggel
nem, vagy csak részben számol el, a katonai szervezetet ellátó pénzügyi szolgálatnak gondoskodnia kell az elszámolás után fennálló összegből az adó és járulék – következő
havi illetményéből történő – levonására.
6. § (1) A 2012. évi hivatásos és szerződéses alapfelszerelési
ruházati utalványfüzetben bejegyzett és érvényesített keretösszegből, utalványszelvény kitöltésével, próbaidőt követően a katonanő részére 17 000 Ft előleget kell kifizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon
igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes
2012. évi alapfelszerelési ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(3) Az (1) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak 2012. június
30-ig, azt követő kifizetés esetén 30 napon belül kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes katonai szervezet nevére
és címére kell kiállíttatni.
(4) Az (1) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult katonanő az Öltözködési Szabályzat 68. a) és
c) pontjaiban meghatározott, a szolgálatteljesítéséhez szükséges
a) az igényjogosult nemének és az Öltözködési Szabályzat előírásainak megfelelő fehérnemű, így különösen kombiné, kombi dressz, trikó, melltartó, női alsónemű, valamint
b) testszínű harisnya és harisnyanadrág vagy a használat
tekintetében hasonló rendeltetésű termékek vásárlására
fordíthatja.
(5) Az (1) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre igazításra.
(6) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem,
vagy csak részben számol el, a katonai szervezetet ellátó
pénzügyi szolgálatnak gondoskodnia kell az elszámolás
után fennálló összegből az adó és járulék – következő havi
illetményéből történő – levonására.
7. § (1) A szerződéses legénységi állomány részére 2012.
évben egyszeri alkalommal, próbaidőt követően, külön
jegyzék alapján 10 000 Ft előleget kell kifizetni az alábbiak figyelembe vételével:
a) ha a szerződéses legénységi állományú katona jogviszonya évközben keletkezik a próbaidő letelte után a teljes
összegre jogosult,
b) amennyiben a szerződéses legénységi állományú katona próbaideje 2012. év végéig nem telik le kifizetésre
nem jogosult,
c) teljes összegben jogosult a szerződéses legénységi állományú katona a kifizetésre akkor is, ha próbaidejét letöltötte, de jogviszonya az utasítás hatályba lépésének időpontja előtt megszűnt, vagy annak megszűnési időpontja
ismert,
d) amennyiben a teljes összegű előleg kifizetése jogszerűen történt, a szerződéses legénységi állományú katona
jogviszonyának év közbeni megszűnése miatt a kifizetett
összeget visszakövetelni nem kell.
(2) A (1) bekezdés szerinti előleg kifizetését a személyügyi és a ruházati szolgálat által szakmailag ellenőrzött
jegyzék alapján kell teljesíteni.
(3) Az utasítás hatályba lépésének napján, vagy
amennyiben az előleg kifizetésére való jogosultság később
keletkezik, a jogosultság keletkezésének napján, külszolgálaton levő szerződéses legénységi állomány részére az
(1) bekezdés szerinti előleg kifizetése kérelem alapján történik. Az előleg kérelmezése a külszolgálat időtartama
alatt vagy a befejezésétől számított 30 napon belül, de legkésőbb 2014. november 30-ig lehetséges.
(4) Az (1) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak 2012. június
30-ig, azt követő kifizetés esetén 30 napon belül kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes katonai szervezet nevére
és címére kell kiállíttatni.
(5) Az (1) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult az Öltözködési Szabályzat 52/A, 68. a) és 69.
c) pontjaiban meghatározott, a szolgálatteljesítéséhez szükséges
a) az igényjogosult nemének és az Öltözködési Szabályzat előírásainak megfelelő fehérnemű, így különösen a férfi esetében: atlétatrikó, alsónadrág, nő esetében: kombiné,
kombi dressz, trikó, melltartó, sportmelltartó, alsó,
b) az egyéni higiéniát biztosító tusoló papucs, valamint
c) sportruházat, így különösen hosszú ujjú szabadidő
felső, hosszú szárú szabadidő alsó, sportkabát, kétrészes
sportruha, melegítő, tréningruha, jogging, szabadidőruha,
edzőpóló, sporttrikó, sporting, sportpóló, edzőnadrág,
sportnadrág, sportzokni, sportcipő, speciális edzőcipő, futócipő, futballcipő, kosárcipő, szabadidőcipő, továbbá
egyéni védőfelszerelés, különösen boka-, térd-, combvédő
gumi vagy a használat tekintetében hasonló rendeltetésű
termékek vásárlására és pótlására fordíthatja.
(6) Az (1) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre igazításra.
(7) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem,
vagy csak részben számol el, a katonai szervezetet ellátó
pénzügyi szolgálatnak gondoskodnia kell az elszámolás
után fennálló összegből az adó és járulék – következő havi
illetményéből történő – levonására.
8. § (1) Az utánpótlási illetményből az Öltözködési Szabályzat rendelkezéseitől eltérő öltözet viselésének beszerzésre
csak az Öltözködési Szabályzat 15. pontjában meghatározott esetekben fizethető ki készpénz.
(2) A KNBSZ szakmai, támogatási, együttműködési,
biztonságvédelmi és kapcsolattartási feladataiban résztvevő hivatásos állomány differenciált kiegészítő illetménye
a ruházati utánpótlási illetmény 60%-ig terjedhet. A differenciált kiegészítő illetmény megállapítását, valamint a ruházati utánpótlási és differenciált kiegészítő illetmény kifizetési, elszámolási, valamint nyilvántartási rendjét, módját, továbbá a katonai egyenruházaton felül elszámolható
cikkek listáját a KNBSZ főigazgató önállóan szabályozza.
(3) A KNBSZ kivételével az Öltözködési Szabályzat
15. a), bc), bd), be) és c) alpontjaiban meghatározott esetekben utánpótlási illetményből történő kifizetés esetén a
folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az
igényjogosultnak 2012. június 30-ig, azt követő kifizetés
esetén 30 napon belül kell elszámolni. Az adott naptári
évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes katonai szervezet nevére és címére kell kiállíttatni. A kifizetés mértékét és a katonai egyenruházaton
felül számla ellenében elszámolható cikkek listáját az elrendelő szervezet vezetője határozza meg.
(4) Az (1) és (3) bekezdések szerinti kifizetés csak azon
személyek részére lehetséges, akik az Öltözködési Szabályzat 15. d) pontjának előírásai szerint rendelkeznek az
Öltözködési Szabályzat 45–48. pontjaiban meghatározott
öltözeti változatokkal. Az öltözetek meglétét a szervezetek vezetői kötelesek ellenőrizni.
(5) A KNBSZ kivételével az (1) és (3) bekezdések szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2012. évi utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1)–(3) bekezdések szerint kifizetett előleggel
nem, vagy csak részben számol el, a katonai szervezetet ellátó pénzügyi szolgálatnak gondoskodnia kell az elszámolás után fennálló összegből az adó és járulék – következő
havi illetményéből történő – levonására.
9. § Az ellátó katonai szervezet parancsnokának a 2012. évi
utalványfüzet kiadását igazoló 2011. évi „utalvány új ruházati utalványfüzetre szelvényekkel” és a kifizetéseket
tartalmazó ruházati utalványfüzetből kiemelt „ruházati
anyag átvételi utalványszelvényekkel” a vonatkozó helyettes államtitkári szakutasítás alapján kell elszámolnia.
10. § (1) A honvédségi közalkalmazottak ruházati költségtérítéséről szóló 17/1994. (HK 9.) HM utasítás (a továbbiakban: Ut.) 2. § (3) bekezdése, valamint a közalkalmazottak
jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 79. § (2) bekezdés előírásainak megfelelően a honvédségi közalkalmazottak 2012. évi ruházati költségtérítésének keretössze
gét – ideértve az annak terhére folyósított előleget is –
50 000 Ft-ban állapítom meg.
(2) Az (1) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak 2012. június
30-ig, azt követő kifizetés esetén 30 napon belül kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát a katonai szervezet nevére és címére kell kiállítani.
(3) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem,
vagy csak részben számol el, a katonai szervezet ellátó
pénzügyi szolgálatának gondoskodnia kell az elszámolás
után fennálló összegből az adó és járulék – következő havi
illetményből történő – levonására.
11. § (1) A 3. §, a 4. § (1), (3)–(5) bekezdése, az 5. § (1)–(4) bekezdése, a 6. § (1) bekezdése és a 7. § (1) bekezdése szerinti előleg nem fizethető ki
a) az 1 évet meghaladó illetménynélküli szabadság időtartamára,
b) a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 48. § (7) bekezdésében és 117. § (1) bekezdésében
meghatározott esetek időtartamára, kivéve, ha az érintett
személyt az ellene emelt vád alól jogerősen felmentették,
vagy a büntetőeljárást megszüntették.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetek előtti, illetve leteltét követő időszakra a 3. §, a 4. § (1), (3)–(5) bekezdése, az 5. § (1)–(4) bekezdése, a 6. § (1) bekezdése és
a 7. § (1) bekezdése szerinti juttatásokat időarányosan kell
számolni, illetve kifizetni.
12. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, azonban rendelkezéseit 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
(2) Az Ut. 2. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A ruházati cikkeket, illetőleg lábbelit a katonai
szervezet által folyósított költségtérítés terhére a közalkalmazottak szerzik be. A vásárlás megtörténtét a katonai
szervezet nevére és címére kiállított számlával kell igazolni.”
(3) Ez az utasítás 2014. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1060/D/2008. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a diplomáciai vagy egyéb mentesség esetében szükséges eljárásról szóló 1973. évi 7. törvényerejű rendelet 5. § (1) bekezdése alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére, illetve vagylagosan
alkotmányos követelmény kimondására irányuló, a Fővárosi
Bíróság 15.G.40.559/2008/4. sz. ítéletével összefüggésben
előterjesztett alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
I. 1. Az indítványozó gazdasági társaság 2000-ben bérbe
adta ingatlanát egy külföldi állam budapesti nagykövetségének, ám a nagykövetség nem teljesítette teljes mértékben a
szerződésben foglaltakat, ezért az indítványozó – a felek
szerződéses kikötésének megfelelően – a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara mellett szervezett Választottbírósághoz
fordult. A választottbíróság ítéletében kötelezte a nagykövetséget az indítványozó követeléseinek részbeni megtérítésére. Az érintett külföldi állam a Fővárosi Bíróság előtt megtámadta az ítéletet, kérve annak érvénytelenítését. A bíróság
eljárása során a diplomáciai vagy egyéb mentesség esetében
szükséges eljárásról szóló 1973. évi 7. tvr. (a továbbiakban:
Dtvr.) 5. § (1) bekezdése alapján megkereste az Igazságügyi
és Rendészeti Minisztériumot, amely a Külügyminisztériummal közös állásfoglalásában arról tájékoztatta a bíróságot, hogy a nagykövetségnek nincs jogképessége, azzal kizárólag az érintett külföldi állam rendelkezik. A bíróság az
állásfoglalást a Dtvr. 5. § (1) bekezdése alapján magára nézve kötelezőnek tekintette, és megállapította, hogy a nagykövetség nem köthetett volna szerződést, és így a választottbírósági kikötés is érvénytelen, következésképpen a választottbíróság nem is járhatott volna el az ügyben. A bíróság
mindezek alapján a választottbírósági ítélet érvénytelenítése
mellett határozott.
Az indítványozó meglátása szerint ugyanakkor a végrehajtó hatalom hatásköre csak arra terjed ki, hogy a diplomáciai mentességre vonatkozó kötelező állásfoglalást adjon ki, a jogalanyiság kérdésében azonban kizárólag a bíróság jogosult dönteni. Így tehát a bíróság – az indítványozó szerint – helytelenül értelmezte a Dtvr. támadott rendelkezését, amikor magára nézve a nagykövetség jogalanyisága kérdésében is kötelezőnek fogadta el az említett állásfoglalást. Ezzel pedig az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének, 8. § (1) bekezdésének, 50. § (3) bekezdésének, valamint 57. § (1) bekezdésének sérelmét idézte elő.
Az indítványozó alkotmányjogi panaszt terjesztett elő,
melyben a Dtvr. 5. § (1) bekezdésének a megsemmisítését
(illetve vagylagosan az általa alkotmányosnak tartott értelmezésre vonatkozó alkotmányos követelmény kimondá
sát), valamint alkalmazási tilalom kimondását kérte a Fővárosi Bíróság 15.G.40.559/2008. szám alatt lefolytatott
eljárásában.
2. Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt vizsgálta
meg, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e a jogszabályi feltételeknek.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az alkotmányjogi panasz tehát – mint azt már az 57/1991. (XI. 8.) AB
határozat (ABH 1991, 272, 282.) is kifejtette – egyedi, jogalkalmazói aktus ellen irányuló jogorvoslat, amely alkotmányos alapjog sérelme esetén vehető igénybe. Az Abtv.
48. § (2) bekezdése szerint az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül
lehet írásban benyújtani.
A Fővárosi Bíróság 15.G.40.559/2008. számú – választottbírósági ítélet érvénytelenítése tárgyában hozott – ítélete ellen a választottbíráskodásról szóló 1994. évi LXXI.
törvény 57. §-a a fellebbezés lehetőségét kizárta. A jogerős
ítélet kézbesítésére a rendelkezésre álló tértivevény-másolat szerint 2008. június 27. napján került sor. Az alkotmányjogi panasz előterjesztésére nyitva álló törvényi határidő hatvanadik napja 2008. augusztus 26. napja volt,
mely azonban eredménytelenült telt el. A postai bélyegző
tanúsága szerint az indítványozó – jogi képviselője útján –
2008. augusztus 27. napján, azaz a hatvan napos törvényi
határidőn túl adta postára alkotmányjogi panaszát, amely
ezért elkésettnek tekintendő.
Mindezek miatt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 29. § e) pontja alapján az elkésett – és ezért a törvényi feltételeknek meg nem felelő –
alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
Budapest, 2009. szeptember 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
14/2012. (XII. 29.) SZTNH utasítása a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala intranet rendszerének működéséhez szükséges tevékenység szervezeti, szervezési és eljárásrendjéről.
A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a kormánytisztviselőinek, munkavállalóinak gyors, megfelelő tartalmú és formájú
tájékoztatása, továbbá a feladatok ellátásának támogatása érdekében elektronikus belső információs intranet rendszert működtet,
amelynek megvalósításához szükséges tevékenység szervezeti, szervezési és eljárásrendjéről az alábbi utasítást adom ki a
jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja szerinti felhatalmazás alapján.
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az utasítás célja 1. § Az utasítás célja, hogy a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) elektronikus belső információs
intranet rendszerének (a továbbiakban: intranet) információszolgáltató, egyes feladatok ellátását segítő szerepe
érdekében, az ehhez szükséges tevékenységek elvégzéséhez szervezeti, szervezési és eljárásrendi szabályokat
biztosítson, és rendezze az ezzel kapcsolatos tevékenység felelősségi szintjeit.
Az utasítás hatálya 2. § (1) Az utasítás személyi hatálya a Hivatal kormánytisztviselőire, munkaszerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóira
(a kormánytisztviselő és a munkavállaló a továbbiakban együtt: dolgozó) terjed ki.
(2) Az utasítás személyi hatálya kiterjed a HIPAvilon Nonprofit Kft. munkavállalóira azon rovatok tekintetében, amelyek
vonatkozásában külön döntés szerinti hozzáférési jogosultsággal rendelkeznek. Az utasítás személyi hatálya kiterjed
továbbá az egyéb szerződés keretében egyes hivatali feladatokat átmenetileg ellátó személyekre is [az (1) és a
(2) bekezdésben meghatározottak a jelen utasításban a továbbiakban együtt: felhasználók].
(3) Az utasítás tárgyi hatálya a Hivatal által fenntartott és üzemeltetett intranetre, annak fejlesztésére, illetve a mindenkori
aktuális adatokkal történő ellátása és feltöltése érdekében végzett tevékenységre terjed ki.
(4) Az utasítás tárgyi hatálya nem terjed ki az intraneten keresztül elérhető, de nem közvetlenül ennek a részét képező
dokumentumokra, rendszerekre, illetve tevékenységekre. II. SZERVEZETI KERETEK A Hivatal elnöke
3. § (1) A Hivatal elnöke határozza meg a jelen utasításban az intranettel kapcsolatos tevékenység szervezeti és eljárásrendi
kereteit, továbbá jelöli ki mindenkor a Hivatal kormánytisztviselői közül a főszerkesztőt és az intranetszerkesztő
bizottság tagjait. (2) Az elnököt távollétében vagy akadályoztatása esetén az (1) bekezdésben meghatározott körben az általa erre külön
megbízott elnökhelyettes vagy a gazdasági főigazgató helyettesíti. Intranetszerkesztő-bizottság
4. § (1) Az intranettel kapcsolatos tevékenység hatékony végzése érdekében a Hivatalban intranetszerkesztő-bizottság
működik, amely szükség szerint ülésezik. (2) Az intranetszerkesztő-bizottság tagjai:
a) a főszerkesztő, b) a rovatvezetők. (3) Az intranetszerkesztő-bizottság az ülésén vagy az ülésen kívül írásban, egyszerű szótöbbséggel jogosult dönteni az
intranettel összefüggő valamennyi olyan kérdésben, amelyet jogszabály vagy belső utasítás, illetve a Hivatal
elnökének döntése nem utal más szerv vagy személy hatáskörébe. Ilyen kérdés különösen az intranet szerkezetének
átalakítása, új vagy már meglévő rovat esetén a 8. §-ban előírt eljárási rendtől való eltérésről történő döntés.
(4) Az intranetszerkesztő-bizottság bármely tagja írásban kezdeményezheti a főszerkesztőnél, hogy valamely kérdést az
intranetszerkesztő-bizottság tárgyaljon meg. Ebben az esetben a főszerkesztő a kérdés megtárgyalása érdekében
15 napon belül intranetszerkesztő-bizottsági ülést hív össze, vagy írásban kéri az intranetszerkesztő-bizottság
döntését. (5) Az intranetszerkesztő-bizottság nem alkot elkülönülő szervezeti egységet a Hivatal szervezetében, hanem tagjai
eredeti beosztásuk mellett, a munkaköri leírásukban, illetve feladatkitűzésükben feltüntetett feladatként látják el az
intranettel kapcsolatos tevékenységüket. (6) Az intranettel kapcsolatos tevékenységgel összefüggő informatikai feladatoknak az esetlegesen tevékenység-kiszervezés
keretében, külső vállalkozó részéről történő elvégzése nem érinti a jelen utasításban meghatározott szervezeti
kereteket. (7) Az intranetszerkesztő-bizottság munkájáról és az intranettel kapcsolatos tevékenységről a főszerkesztő minden év
január 31-éig köteles írásban beszámolni a Hivatal elnöke és elnöki értekezlete számára.
Főszerkesztő és szerkesztőségi koordinátor 5. § (1) A főszerkesztő az intranet tartalmának és megjelenésének operatív felelőse.
A főszerkesztő a) dönt a szakmailag, vagy egyéb okból indokolt új rovatok kialakításáról,
b) irányítja és szervezi az intranetszerkesztő-bizottság munkáját, gondoskodik üléseinek és döntéseinek
előkészítéséről, az emlékeztetők elkészítéséről, továbbá felelős a döntéseinek végrehajtásáért,
c) gondoskodik az intranet üzemeltetéséről, a megjelenéshez szükséges szervezési, technológiai, technikai és egyéb
kérdések rendezéséről, d) kapcsolatot tart az intranet fejlesztésével és üzemeltetésével összefüggő munkálatokat végző külső vállalkozóval,
e) javaslatot tesz szükség esetén az intranet tartalmi és formai átalakítására, valamint az intranettel kapcsolatos
tevékenység felülvizsgálatára és szükség esetén módosítására, f) kapcsolatot tart a Hivatal vezetőivel és az egyes szervezeti egységekkel az intranettel összefüggő kérdések
tekintetében. (2) A főszerkesztő gondoskodik az intranet fenntartására és fejlesztésére jóváhagyott költségvetési keret célszerű
felhasználásáról, amelynek keretében a) jogosult külső megrendelések és szerződések aláírására a kötelezettségvállalásra vonatkozó mindenkori belső
utasítások szerint, b) köteles a teljesítésigazolások kiadására és a számlák igazolására.
(3) A főszerkesztő munkáját a szerkesztőségi koordinátor segíti, aki
a) részt vesz az intranet tartalmának folyamatos karbantartásában,
b) technikai kérdésekben kapcsolatot tart a főszerkesztő és az üzemeltető között,
c) az intranet szerkesztésével kapcsolatos kérdésekben szükség esetén segíti a rovatvezetők munkáját,
d) a főszerkesztő utasítására közreműködik az intranettel kapcsolatos tevékenység dokumentálásában.
Rovatvezetők és információszolgáltatók 6. § (1) A rovatvezetők személyükben felelősek az általuk gondozott intranetes rovatok aktuális tartalmáért és rendszeres
tartalmi frissítéséért. A rovatvezetők az intranetszerkesztő-bizottság tagjaiként részt vesznek annak munkájában.
(2) A rovatvezetőket feladataik rendszeres ellátásában más kijelölt dolgozók segíthetik (a továbbiakban:
információszolgáltató). Amennyiben az információszolgáltató személyében bármely okból változtatás szükséges, az
érintett rovatvezető kezdeményezheti új dolgozó információszolgáltatóként történő bevonását, a dolgozó
munkáltatói jogkört gyakorló vezetőjének előzetes jóváhagyásával. (3) Az intranet tartalmának mindenkori aktualizálása és frissítése érdekében a rovatvezetők kötelesek az általuk kezelt
rovatok tartalmának módosításáról gondoskodni, illetve kötelesek a szükséges előzetes egyeztetéseket lefolytatni,
amelyek alapján a tartalom módosítását az adott rovat (2) bekezdés szerinti információszolgáltatói is kezdeményezhetik,
illetve azt maguk is elvégezhetik. (4) A rovatvezető, vagy felhatalmazása alapján az információszolgáltató gondoskodik a már aktualitásukat vesztett
anyagok archívumba helyezéséről vagy törléséről, figyelemmel arra, hogy elektronikusan, vagy egyéb módon szükség
lehet-e utóbb az adott anyag rendelkezésre állására. (5) A vezetői megbízással rendelkező rovatvezető köteles beosztottjai közül helyettesről gondoskodni, aki a rovatvezető
akadályoztatása esetén mind a rovatvezetői, mind az intranetszerkesztő-bizottsági feladatok tekintetében eljárhat a
rovatvezető helyett. A helyettes személyét a rovatvezető írásban közli a főszerkesztővel.
(6) A rovatvezetőket a Hivatal elnöke jelöli ki, személyüket a főszerkesztő rovatok szerint tartja nyilván a 7. §
(1) bekezdésében írt módon. III. INTRANET ROVATOK 7. § (1) A Hivatal intranet rendszerének rovatait és egyéb tartalmait (a továbbiakban: rovat), az egyes rovatokért felelős
rovatvezetők és információszolgáltatók megnevezését a főszerkesztő együtt tartja nyilván.
(2) Az intranet főszerkesztőjének feladata, hogy a rovatok körének bővülését, változását, továbbá a rovatvezetők vagy az
információszolgáltatók személyében bekövetkező változásokat nyilvántartsa, és ezeknek megfelelően az (1) bekezdés
szerinti nyilvántartás tartalmát folyamatosan aktualizálja. (3) Az intraneten önálló rovatoknak minősülnek a közérdeklődésre számot tartó hirdetések elhelyezésére és az egyéni
vélemények kifejtésére lehetőséget biztosító felületek, amelyek a felhasználók véleménynyilvánítási jogának színterei,
ennek megfelelően ezen rovatokba beírni a 2. § szerinti bármely felhasználó jogosult, és ezért ezen rovatoknak nincs
kinevezett tartalmi felelősük. A hirdetőtábla és a fórum rovatba a bejegyzések a felhasználók neve alatt kerülnek a
Hivatal belső nyilvánossága elé, ezért a bejegyzést író felhasználó saját személyében felelős az általa közzétett
tartalomért. (4) Ha az intranet egyes rovatai a Hivatal internetes honlapjával teljesen azonosak, akkor az intranetes rovatra kattintva a
Hivatal honlapjának megfelelő rovata érhető el. Ezen rovatok frissítésére a honlapra vonatkozó elnöki utasítás
szabályai az irányadók. IV. ELJÁRÁSI REND 8. § (1) A 7. § (3)–(4) bekezdésében foglaltak kivételével az intranet egyes rovatainak tartalmáról és az anyagok felhelyezéséről
a rovatvezető, vagy felhatalmazása alapján az információszolgáltató önállóan gondoskodik, de indokolt esetben a
szerkesztőségi koordinátor segítségét kérheti az anyagok intranetre történő feltöltéséhez.
(2) A rovatvezető vagy az információszolgáltató köteles gondoskodni arról, hogy új anyagok tartalmi, nyelvhelyességi és
formai szempontokból egyaránt alkalmasak legyenek az intranetre történő felhelyezésre.
(3) Az intranetre a dokumentumokat PDF formátumban kell feltenni az adott rovatba, kivéve a munkaanyagokat, a
táblázatokat és a kitöltésre szánt nyomtatványokat. (4) A (3) bekezdés szerinti előírás nem vonatkozik az intranet hirdetőtáblájára vagy fórum rovatába kerülő anyagokra és
bejegyzésekre. V. FELHASZNÁLÓKRA VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK 9. § (1) Annak érdekében, hogy az intranet tájékoztató funkcióját képes legyen betölteni, a felhasználóknak rendszeresen
– legalább naponta egyszer – meg kell nézni az intranet friss anyagait.
(2) Ha a felhasználónak a mindenki által megismerhető rovatokon kívül más rovatokhoz való hozzáférése is szükséges,
az ehhez szükséges jogosultság megadását írásban kell kezdeményezni a 10. § (2) bekezdése szerint.
(3) Az intraneten hirdetőtábla és fórum rovatok állnak rendelkezésre, amelyre minden, a 2. § (1) bekezdése szerinti
felhasználó közérdeklődésre számot tartó bejegyzést tehet. VI. JOGOSULTSÁGOK
10. § (1) A Hivatal dolgozói, továbbá a HIPAvilon Nonprofit Kft. munkavállalói a munkába lépésükkel, más, személyükre
egyedileg meghatározott informatikai jogosultságukkal egyidejűleg felhasználói jogosultságot kapnak az intranet
minden munkatárs, illetve a HIPAvilon Nonprofit Kft. munkavállalói által megismerhető és igénybe vehető rovatainak
megtekintésére, használatára. (2) A nem mindenki által megismerhető vagy használható intranet rovatokhoz való hozzáférési jogosultságot a
felhasználónak a főszerkesztőnél kell írásban kérnie. Ha az adott rovathoz való hozzáférés ezt szükségessé teszi,
a főszerkesztő az adott rovat vezetőjével előzetesen egyezteti a kérés teljesítésének indokoltságát.
(3) Az (1) bekezdésen kívüli személyek részére az intranet minden dolgozó által hozzáférhető rovataihoz, vagy indokolt
esetben egyes más rovataihoz való hozzáférési jogosultságot a feladat ellátásáról gondoskodni köteles szervezeti
egység vezetője írásban (e-mailben) kéri meg az Infokommunikációs Szolgáltatási Osztály vezetőjétől.
11. § A főszerkesztő elektronikus úton elküldött írásos javaslata alapján a Gazdálkodási és Informatikai Főosztály biztosítja
a megfelelő jogosultságot és a szükséges technikai feltételeket ahhoz, hogy az intranet rovatvezetői és
információszolgáltatói az egyes rovatok feltöltését el tudják végezni. Az intranet szerkesztőség gondoskodik arról,
hogy ezen személyek a feladat ellátásához elengedhetetlen ismereteket megszerezzék, a szükséges oktatást
megkapják. 12. § (1) A hivatali munkacsoport vezető vagy szervezeti egység vezető az Infokommunikációs Szolgáltatási Osztály
vezetőjénél írásban (e-mailben) kezdeményezheti azokhoz a nem mindenki által megismerhető, közös
munkavégzésre alkalmas intranetes felületekhez a hozzáférést, amelyet csak a közös munkában részt vevő személyek
érhetnek el és használhatnak. (2) A közösen használható intranetes munkafelületnek a jellemzője, hogy több személy számára teszi lehetővé az
ugyanazon munkaanyagban történő egyidejű munkavégzést. (3) A hivatali munkacsoport vezető vagy szervezeti egység vezető ugyancsak írásban jelenti be, ha a felhatalmazott
személyek körében bármilyen változás szükséges, továbbá, ha az adott felület biztosítása a munkacsoport vagy a
szervezeti egység számára már nem szükséges. VII. VEGYES RENDELKEZÉSEK
13. § Az intranettel kapcsolatos tevékenységgel kapcsolatos költségeket a költségvetésben a honlapra vonatkozó
költségektől elkülönítve, a beruházási, illetve a működési kiadások megfelelő előirányzatán belül kell szerepeltetni.
14. § (1) A Hivatal által működtetett, az intraneten keresztül elérhetővé tett, de az intranet rendszer részét nem képező
adatbázisok és rendszerek üzemeltetéséért a Hivatal Infokommunikációs Szolgáltatási Osztályának vezetője felelős.
(2) Az intranet üzemeltetése keretében külön kell meghatározni az intranet tartalmának adatvédelme, valamint
archiválása érdekében szükséges teendőket és intézkedéseket. (3) Az intranet üzemeltetése során a Hivatal informatikai biztonsági előírásait be kell tartani.
15. § Az intranet működéséhez szükséges, jelen utasítás szerinti főszerkesztői, rovatvezetői és információszolgáltatói
tevékenység a Hivatal erre kijelölt dolgozóinak kötelessége. A dolgozó az utasításban megjelölt feladatokat – a
munkáltatói jogkört gyakorló vezető döntésétől függően – munkaköri feladatként vagy külön meghatározott
többletfeladatként, célfeladatként látja el. Az ehhez szükséges feladatkitűzéseket, a munkaköri leírások módosítását az
intranetszerkesztő-bizottság szakmai javaslata és a Hivatal vezetésének döntése alapján a Humánpolitikai Önálló
Osztály bevonásával kell elkészíteni. VIII. HATÁLYBA LÉPTETŐ ÉS VEGYES RENDELKEZÉSEK
16. § (1) Ez az elnöki utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Jelen elnöki utasítás hatálybalépésével hatályát veszti a Magyar Szabadalmi Hivatal elnökének a Magyar Szabadalmi
Hivatal intranet rendszerének működéséhez szükséges tevékenység szervezeti, szervezési és eljárásrendjéről szóló
5/2010. számú elnöki utasítása. (3) Az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül az intranet főszerkesztője és az Infokommunikációs Szolgáltatási
Osztály vezetője köteles gondoskodni arról, hogy a HIPAvilon Nonprofit Kft. munkatársai kizárólag azon rovatokhoz
rendelkezzenek hozzáférési jogosultsággal, amelyek a munkavégzésükhöz elengedhetetlenül szükségesek.
(4) Jelen utasítás tartalmi felülvizsgálatáról, aktualizálásáról és karbantartásáról az intranet főszerkesztője köteles
gondoskodni. A felülvizsgálatot legalább 3 évente el kell végezni, amelynek eredményeként – szükség esetén –
kezdeményezni kell az utasítás módosítását vagy új utasítás kiadását.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala


text:
4/2013. (I. 11.) EMMI rendelete a két tanítási nyelvű iskolai oktatás irányelvének kiadásáról.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
41. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § Az e rendeletben foglaltakat kell alkalmazni a nevelő-oktató munkát az e rendeletben meghatározottak szerint idegen
nyelven (a továbbiakban: célnyelv) is folytató általános iskola, gimnázium, szakközépiskola (az általános iskola,
a gimnázium és a szakközépiskola a továbbiakban együtt: iskola, a gimnázium és a szakközépiskola a továbbiakban
együtt: középiskola) nevelő-oktató tevékenységének megszervezésére. 2. A két tanítási nyelvű iskolai oktatás célja és feladata
2. § (1) A két tanítási nyelvű oktatás az anyanyelvi tudás fejlesztése és a magyar kultúra megismerése mellett a tanulók magas
szintű idegennyelv-tudását és az idegennyelv-tanulás képességének fejlesztését szolgálja. Ennek érdekében a két
tanítási nyelvű oktatás a következő célok megvalósítását szolgálja:
a) az anyanyelvi és az idegen nyelvi kommunikatív kompetencia egyidejű és kiegyensúlyozott fejlesztése,
b) a nyelvtanulás és az idegen nyelven történő tanulás stratégiáinak elsajátítása,
c) a célnyelvi műveltség intenzív fejlesztése, d) a nevelési és tantárgy-integrációs lehetőségek fokozott kihasználása,
e) a két tanítási nyelvű középiskolai oktatás befejezését követően a tanulók legyenek képesek arra, hogy felsőfokú
tanulmányaikat a magyar nyelv mellett a célnyelven is folytathassák, továbbá tanulmányaik befejezését
követően a hivatásukat a célnyelven is magas szintű nyelvtudással műveljék.
(2) A magyarországi két tanítási nyelvű iskolai oktatás vállalja a célnyelvi műveltség, a kulturális tudatosság intenzív
fejlesztését annak érdekében, hogy a tanulók megismerkedjenek a célnyelv országaival, értsék azok kultúráját és
empátiával viszonyuljanak hozzá. (3) A két tanítási nyelvű oktatás során az iskola biztosítja, hogy a célnyelvű országok civilizációjának oktatása önálló
tantárgy keretében kerüljön megszervezésre. (4) A célnyelvi civilizáció oktatása során az iskola biztosítja azt is, hogy a tanulók elsajátítsák a célnyelvi országok
földrajzával, gazdaságával, társadalmi viszonyaival, irodalmával, történelmével, kultúrájával kapcsolatos főbb
ismereteket. 3. A két tanítási nyelvű iskola helyi tantervének elkészítésére vonatkozó sajátos szabályok
3. § (1) Az iskola helyi tanterve elkészítésénél és elfogadásánál
a) a kerettantervek kiadásának és jóváhagyásának rendjéről szóló miniszteri rendelet mellékleteként kiadott
kerettantervben foglalt szempontokat, b) a Nemzeti alaptanterv kiadásáról, bevezetéséről és alkalmazásáról szóló 110/2012. (VI. 4.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: Nat) foglalt szempontokat, c) az 1–4. mellékletben foglalt szempontokat, valamint
d) középiskolában az érettségi vizsga részletes követelményeiről szóló 40/2002. (V. 24.) OM rendeletben
a célnyelvi civilizáció érettségi vizsgatárgyra meghatározott követelményeket a tantervébe beépíti.
(2) Az iskola a helyi tantervében a célnyelven tanított tantárgyak körét az alábbiak közül határozza meg:
a) az 1–2. évfolyamon: ének-zene, vizuális kultúra, testnevelés, környezetismeret, életvitel és gyakorlat,
b) a 3–4. évfolyamon: ének-zene, vizuális kultúra, testnevelés, környezetismeret, életvitel és gyakorlat,
c) az 5–6. évfolyamon: ének-zene, vizuális kultúra, testnevelés, természetismeret, célnyelvi civilizáció, informatika,
történelem, d) a 7–8. évfolyamon: biológia, földrajz, fizika, kémia, célnyelvi civilizáció, matematika, informatika, történelem,
e) a 9–12. évfolyamon: matematika, informatika, történelem, biológia, földrajz, fizika, kémia, célnyelvi civilizáció,
továbbá bármely szakközépiskolában választható még a helyi tanterv alapján tanított szakmai tantárgy.
(3) Ha az iskola a (2) bekezdés c)–e) pontja alapján a történelem tantárgyat célnyelven tanítja, akkor a történelem
tantárgyra vonatkozó tantárgyi kerettantervben foglalt, a magyarság történelmével kapcsolatos tantárgyi tartalmakat
és az ahhoz kapcsolódó fejlesztési feladatokat a történelem tantárgyi kerettantervi tematikai egységekhez igazodva
magyar nyelven köteles tanítani. 4. A két tanítási nyelvű iskolai oktatás sajátos oktatásszervezési szabályai
4. § (1) A két tanítási nyelvű iskolai oktatás csak akkor szervezhető meg az iskolában, ha az adott iskola összes évfolyamára
kiterjed. (2) Az iskola a két tanítási nyelvű oktatás során a célnyelv mellett mindegyik évfolyamon legalább három tantárgyat
célnyelven tanít. (3) A két tanítási nyelvű középiskola legalább két évig célnyelven biztosítja azoknak a tantárgyaknak a tanítását,
amelyekből az iskola helyi tanterve alapján, továbbá a jogszabályban meghatározottak szerint célnyelven érettségi
vizsgát lehet tenni. (4) A két tanítási nyelvű általános iskola a két tanítási nyelvű oktatáshoz felhasznált iskolai időkeretekről és a többlet
tanórai foglalkozásokról a beiratkozás előtt, a két tanítási nyelvű középiskola a felvételi eljárás során nyilvánosságra
hozott középiskolai felvételi tájékoztatójában tájékoztatja a szülőket és a jelentkezőket.
(5) A két tanítási nyelvű középiskolai oktatás megszervezhető célnyelvi előkészítést nem igénylő és célnyelvi előkészítést
igénylő formában. (6) A célnyelvi előkészítést nem igénylő iskolai oktatás lehet:
a) az általános iskola nyolcadik évfolyamáig szervezett általános iskolai két tanítási nyelvű oktatás,
b) a kilencedik évfolyamtól kezdődő oktatás, amely a célnyelvből az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert
nyelvvizsgáztatásról és a külföldön kiállított, idegennyelv-tudást igazoló nyelvvizsga-bizonyítványok
Magyarországon történő honosításáról szóló 137/2008. (V. 16.) Korm. rendelet 2. számú mellékletében
meghatározott Közös Európai Referenciakeret (a továbbiakban: KER) szerinti B1 nyelvtudási szintről indul.
(7) A célnyelvi előkészítéssel folyó két tanítási nyelvű oktatást a középiskola abból a célból szervezheti meg, hogy annak
során az érintett tanulók legalább a célnyelvi tudás KER szerinti B1 szintjére eljussanak.
5. § A két tanítási nyelvű középiskolának biztosítania kell, hogy a tanulók a célnyelvből emelt szinten és a célnyelven
tanított tantárgyakból az iskola helyi tanterve alapján az érettségi vizsga követelményeire közép- és emelt szinten is
felkészülhessenek. 6. § (1) A két tanítási nyelvű iskolai oktatást szervező iskola köteles pedagógus-munkakörben foglalkoztatni legalább egy
olyan pedagógust, akinek a célnyelv az anyanyelve. (2) A két tanítási nyelvű iskolai oktatásban a célnyelvet és a célnyelven tanított tantárgyakat a készségtárgyak kivételével
– a helyi tantervben meghatározottak szerint – csoportbontásban kell megszervezni.
(3) Az iskolában a célnyelvi civilizáció tantárgyat a) az oktatott célnyelvnek megfelelő nyelvtanári végzettséggel, szakképzettséggel,
b) a történelmet célnyelven oktató végzettséggel, szakképzettséggel, továbbá
c) a célnyelvi ország nyelvének megfelelő anyanyelvi pedagógus végzettséggel, szakképzettséggel
rendelkező pedagógus taníthatja. 5. Az általános iskolai két tanítási nyelvű oktatás
7. § (1) Az általános iskolai két tanítási nyelvű oktatásban a célnyelv és a célnyelven tanított tantárgyak tanítása egyidejűleg
kezdődik. (2) Az általános iskolai két tanítási nyelvű oktatás az iskola első évfolyamán kezdődik, és a nyolcadik évfolyamon legalább
a KER szerinti B1 célnyelvi tudásszinten fejeződik be.
6. A célnyelvi előkészítést nem igénylő két tanítási nyelvű középiskolai iskolai oktatás
8. § (1) A célnyelvi előkészítést nem igénylő négy évfolyamos két tanítási nyelvű középiskolai oktatás a kilencedik évfolyamon
kezdődik és a tizenkettedik évfolyamon fejeződik be. (2) A kilencedik és a tizedik évfolyamon a célnyelv oktatása legalább heti hat órában folyik.
7. A célnyelvi előkészítéssel folyó két tanítási nyelvű középiskolai oktatás
9. § (1) A célnyelvi előkészítéssel folyó két tanítási nyelvű oktatás célja, hogy azok számára is esélyt nyújtson a célnyelv magas szintű
elsajátítására és a kétnyelvű tanulmányok megkezdésére, akik korábbi tanulmányaik során nem sajátították el a célnyelvet
a KER szerinti B1 szinten. A célnyelvi előkészítéssel folyó két tanítási nyelvű középiskolai oktatásnak öt évfolyama van.
(2) A célnyelvi előkészítéssel folyó két tanítási nyelvű oktatásban a középiskola a kilencedik évfolyamot megelőzően egy
évfolyamos intenzív, célnyelvi előkészítő évfolyamot szervez. A 3. melléklet tartalmazza az egyéves előkészítő
évfolyam kerettantervét. Az iskola helyi tanterve alapján a tantárgyak célnyelven történő tanítása a kilencedik
évfolyamtól kezdődik. A középiskolai nevelés-oktatás a tizenkettedik évfolyamon fejeződik be.
10. § (1) A két tanítási nyelvű szakközépiskolában a tizenegyedik és a tizenkettedik évfolyamon a kötelezően célnyelven
tanított legalább három tantárgy közül az egyik egy olyan szakmai tantárgy, amelyből érettségi vizsga tehető.
(2) Az érettségi vizsgát követő teljes képzési idő alatt célnyelven kell megszervezni az oktatást azokból a szakmai
tantárgyakból, továbbá a komplex vizsgatárgy valamennyi eleméből, amelyekből az Országos Képzési Jegyzékben
foglalt követelmények szerint célnyelven szervezik meg a szakmai vizsgát.
8. A két tanítási nyelvű iskolai oktatásban elérendő célnyelvi szintek
11. § (1) A két tanítási nyelvű általános iskolai oktatás célja, hogy az abban részt vevő tanulók legalább hatvan százaléka
a célnyelvből a) a hatodik évfolyamon a KER szerinti A2,
b) nyolcadik évfolyamon a KER szerinti B1 szintet elérje.
(2) A két tanítási nyelvű középiskolai oktatás célja, hogy a célnyelv esetében az abban részt vevő tanulók
a) legalább ötven százaléka a tizedik évfolyamon a KER szerinti B2,
b) legalább kilencven százaléka a tizenkettedik évfolyamon a KER szerinti B2
szintet elérje. 9. Záró rendelkezések 12. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2013. szeptember 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit első alkalommal
a 2013/2014. tanévben a két tanítási nyelvű oktatásban részt vevő általános iskolák első és ötödik, valamint a két
tanítási nyelvű oktatásban részt vevő középiskolák kezdő évfolyamán, majd az ezt követő tanévekben felmenő
rendszerben kell alkalmazni. (2) A (3) bekezdés 2020. szeptember 1-jén lép hatályba.
(3) Hatályát veszti a Két tanítási nyelvű iskolai oktatás irányelvének kiadásáról szóló 26/1997. (VII. 10.) MKM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
11/2017. (XII. 20.) GVH utasítása a vállalkozások összefonódásának a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. LVII. törvény 24. §-a szerinti bejelentéséhez alkalmazandó űrlapról és az ahhoz kapcsolódó kitöltési útmutatóról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a Gazdasági
Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80. § 39. pontjában
foglalt tárgykörben – a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 43/J.  §
(1) bekezdésére figyelemmel – a törvény 24. §-a szerinti bejelentés benyújtásának lehetővé tétele érdekében az alábbiak szerint
rendelkezem:
1. § Elrendelem az 1. mellékletben foglalt – a 2018. január 1-jétől benyújtott összefonódás-bejelentéshez alkalmazandó –
űrlapnak és a 2. mellékletben foglalt kapcsolódó kitöltési útmutatónak a Gazdasági Versenyhivatal honlapján történő
folyamatos közzétételét.
2. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2017. december 15-én lép hatályba.
 (2) A 3. § 2018. január 1-jén lép hatályba
3. § Hatályát veszti a vállalkozások összefonódásának a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról
szóló 1996. évi LVII. törvény 24. §-a szerinti bejelentéséhez alkalmazandó űrlapról és az ahhoz kapcsolódó kitöltési
útmutatóról szóló 1/2017. (I. 12.) GVH [1/2017. (I. 18.) GVH] utasítás.
Budapest, 2017. december 14. Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
1/2018. (VII. 30.) EMMI KÁT utasítása.  az Emberi Erőforrások Minisztériuma Közszolgálati Szabályzatáról
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (5)  bekezdés f )  pontja és a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 6. § 19. pont a) alpontja alapján – a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 70–71. §-ára, 1. számú
és 3. számú mellékletére, a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 17. § (1) bekezdésére, a munkába járással kapcsolatos
utazási költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendeletre, a közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes
illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendeletre figyelemmel – a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 75. § (5) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Az  Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) Közszolgálati Szabályzatát (a továbbiakban:
KSZ) jelen utasítás 1. melléklete tartalmazza.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Az utasítást a hatálybalépését követően a minisztérium belső számítógépes hálózatán (a továbbiakban: belső honlap)
is közzé kell tenni, arról a  minisztérium foglalkoztatottait tájékoztatni kell, illetve azt az  érintett személy számára
kinevezésekor vagy munkaszerződésének megkötésekor megismerhetővé kell tenni.
4. § Jelen utasítás rendelkezéseit a  hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell, amennyiben
az a foglalkoztatott számára kedvezőbb a kérelem benyújtásakor hatályban lévő közszolgálati szabályzatban foglalt
rendelkezésekhez képest.
5. § Hatályát veszti az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Közszolgálati Szabályzatáról szóló 1/2015. (III. 4.) EMMI KÁT
utasítás.
Dr. Latorcai Csaba s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
48/2010. (VII. 1.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 58/R. § (1) bekezdése alapján, a nemzeti fejlesztési miniszter
javaslatára
Vasváriné dr. Menyhárt Évát
– 2010. július 1-jei hatállyal –,
dr. Jánosi Andreát
– 2010. július 15-ei hatállyal –
a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1723/2017. (X. 9.) Korm. határozata az EFOP-2.2.2-17-2017-00001 azonosító számú („Irmák Nonprofit Kft. – Kraxner Alajos Speciális Foglalkoztató Otthon és Intézményeinek férőhely kiváltása” című) projektjavaslat tekintetében a költségek ingatlanvásárlásra történő átcsoportosításáról.
A Kormány hozzájárul az  EFOP-2.2.2-17-2017-00001 azonosító számú, „Irmák Nonprofit Kft. – Kraxner Alajos Speciális
Foglalkoztató Otthon és Intézményeinek férőhely kiváltása” című projektjavaslat tekintetében a 2014–2020 programozási
időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.)
Korm. rendelet [a továbbiakban: 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet] 5. melléklet 3.12.1. pontjában meghatározott költségek
ingatlanvásárlás költségtípusra történő – a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5. melléklet 3.3.6.4. pontja szerinti mértéket
meghaladó mértékű – átcsoportosításához.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2017. (VI. 28.) ME határozata az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program monitoring bizottsága elnökének felmentéséről és a monitoring bizottság elnökének kinevezéséről.
1. A 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 29. § (3) bekezdése alapján
a) Tasó Lászlót az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program monitoring bizottsága elnöki tisztségének
ellátása alól – 2017. május 9-ei hatállyal – felmentem,
b) dr. Homolya Róbertet, a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közlekedéspolitikáért felelős államtitkárát
az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program monitoring bizottsága elnökévé – 2017. május 10-ei
hatállyal – kinevezem.
2. Visszavonom a  2014–2020 programozási időszak egyes operatív programjai monitoring bizottsági elnökeinek
kinevezéséről szóló 21/2015. (III. 12.) ME határozat 2. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
397/2017. (X. 12.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a felvidéki magyarság érdekében végzett közösségépítő tevékenysége, valamint Esterházy János emlékének
ápolását szolgáló áldozatos munkája elismeréseként
Paulisz Boldizsár vállalkozó, az alsóbodoki Magyar Tannyelvű Magán-szakközépiskola alapítója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. szeptember 27.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök