text:
150/2015. (VI. 12.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és Izrael Állam Kormánya közötti Filmkoprodukciós Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A  Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és Izrael Állam Kormánya közötti
Filmkoprodukciós Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„FILMKOPRODUKCIÓS MEGÁLLAPODÁS
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS IZRAEL ÁLLAM KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és Izrael Állam Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
szem előtt tartva azt a tényt, hogy a kölcsönös együttműködés elősegítheti a filmgyártás fejlődését, illetve tovább
erősítheti a két ország közötti kulturális és technológiai kapcsolatokat,
figyelembe véve, hogy a  koprodukció előnyös lehet a  részt vevő országok filmiparának szempontjából, illetve
hozzájárulhat Magyarország és Izrael film- és videogyártásának, televíziós műsorkészítésének, új média gyártásának,
illetve ezek forgalmazásának gazdasági fejlődéséhez,
tudomásul véve a  felek kölcsönös szándékát arra vonatkozóan, hogy egy, az  audiovizuális médiumok gyártását,
különösen a filmek koprodukciós gyártását elősegítő keretet hozzanak létre,
emlékeztetve a  Magyar Köztársaság Kormánya és Izrael Állam Kormánya között létrejött, 1990. január 7-én
Jeruzsálemben aláírt kulturális, oktatási és tudományos együttműködési megállapodásra, és különösen annak I. cikk
2. d) pontjára,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. cikk
A jelen Megállapodás alkalmazásában:
(1) „koprodukció“ vagy „koprodukciós filmalkotás“: olyan hanggal kísért vagy hang nélküli filmalkotás, amely
– függetlenül annak terjedelmétől vagy műfajától, beleértve a  játék- és dokumentumfilmeket, valamint animációs
filmeket is – egy magyar és egy izraeli társproducer munkájának eredményeként készül el valamely formátumban,
valamely helyen vagy médiumon keresztül történő terjesztés céljából, ideértve a  mozit, televíziót, internetet,
videokazettát, videolemezt, CD-ROM-ot, DVD-t Blue-rayt vagy egyéb hasonló közvetítő eszközt, illetve a filmgyártás
és -terjesztés jövőbeni formáit is;
(2) „magyar társproducer“: a film elkészítésében részt vevő magyar fél a magyar nemzeti jogszabályokban leírtak szerint;
 (3) „izraeli társproducer“: az  az izraeli természetes vagy jogi személy, aki vállalja a  film elkészítéséhez szükséges
intézkedések végrehajtását;
 (4) „illetékes hatóságok“: a  jelen Megállapodás végrehajtásáért felelős mindkét illetékes hatóság, vagy adott esetben
valamely, a saját országának vonatkozásában illetékes hatóság. Az illetékes hatóságok a következők:
Magyarország Kormányának részéről: Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, Nemzeti Filmiroda.
Izrael Állam részéről: Kulturális és Sport Minisztérium, vagy az általa kijelölt szerv.
2. cikk
 (1) A jelen Megállapodás értelmében koprodukcióban készítendő filmeket az illetékes hatóságoknak jóvá kell hagyniuk.
 (2) Az  illetékes hatóságok minden, a  jelen Megállapodás értelmében készült koprodukciós filmalkotást olyan nemzeti
alkotásnak tekintenek, mely az  adott fél nemzeti jogszabályainak hatálya alá tartozik. Az  említett koprodukciók
jogosultak a  filmgyártási ágazatot a  Szerződő Felek nemzeti jogszabályai vagy a  Szerződő Felek által elrendeltek
értelmében megillető kedvezményekre. Ezek a  kedvezmények azonban kizárólag az  őket biztosító ország
társproducerét illetik meg.
(3) Amennyiben valamely Szerződő Fél társproducere nem teljesíti azokat a feltételeket, amelyeknek alapján az illetékes
hatóság a  koprodukciót elfogadta, vagy súlyosan megszegi a  koprodukciós Megállapodást, az  adott Szerződő Fél
illetékes hatósága az alkotás koprodukciós állapotát, illetve az ezzel járó jogokat és kedvezményeket visszavonhatja.
3. cikk
 (1) A  jelen Megállapodás által biztosított kedvezményekre való jogosultság eléréséhez a  társproducereknek
bizonyítaniuk kell, hogy rendelkeznek a  produkció sikeres megvalósításához szükséges megfelelő műszaki
feltételekkel, elegendő pénzügyi támogatással, valamint elismert szakmai háttérrel és képesítéssel.
(2) Nem nyerhet jóváhagyást olyan projekt, melynek társproducerei közös vezetés vagy irányítás alatt állnak, kivéve, ha
ez a társulás kifejezetten a koprodukciós filmalkotás létrehozásának céljából jött létre.
4. cikk
 (1) A koprodukciós filmalkotásokat az első kópiáig a részt vevő társproducerek országaiban kell elkészíteni, kidolgozni,
illetve szinkronizálni vagy feliratozni. Amennyiben azonban a  filmalkotás forgatókönyve vagy témája megkívánja,
az  illetékes hatóságok engedélyezhetik a  koprodukcióban nem részt vevő országban történő külső vagy belső
helyszíni forgatást is.
(2) Jelen cikk rendelkezéseinek értelmében, illetve a  Szerződő Felek vonatkozó nemzeti törvényeivel és rendeleteivel
összhangban a  filmalkotás elkészítésében részt vevő személyek a  következő országok állampolgárai kell, hogy
legyenek vagy azokban huzamos tartózkodási engedéllyel kell rendelkezniük:
a) A magyar fél esetében: Magyarország vagy az Európai Gazdasági Térség egyéb tagállamai;
b) Az izraeli fél esetében: Izrael.
(3) Amennyiben a koprodukció megkívánja, kivételes körülmények között engedélyezhető a (2) bekezdés feltételeinek
eleget nem tevő szakemberek bevonása is, amennyiben azt az illetékes hatóságok jóváhagyják.
(4) Amennyiben a  forgatókönyv megkívánja, a  koprodukcióban a  Szerződő Felek hivatalos nyelveitől eltérő nyelv is
használható.
5. cikk
 (1) A  két ország producereinek hozzájárulása valamennyi koprodukciós filmalkotás esetében húsz (20) százalék és
nyolcvan (80) százalék között változhat. A  társproducereknek továbbá – pénzügyi befektetésük arányában –
műszaki és alkotói szempontból is hatékonyan kell hozzájárulniuk a  filmalkotás elkészítéséhez. A  műszaki és
alkotói hozzájárulás a  szerzőkből, a  szereplőkből, a  műszaki-produkciós személyzetből, a  laboratóriumokból és
a felszerelésekből tevődik össze.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eseti jelleggel el lehet térni, amennyiben azt mindkét illetékes hatóság jóváhagyja.
A kisebb mértékű hozzájárulás – legyen az pénzügyi, műszaki vagy alkotói jellegű – azonban nem lehet kevesebb,
mint a filmalkotás teljes költségvetésének tíz (10) százaléka.
(3) Amennyiben az  izraeli társproducert vagy a  magyar társproducert több produkciós vállalkozás alkotja, az  egyes
vállalkozások hozzájárulása nem lehet kevesebb, mint a  koprodukciós filmalkotás teljes költségvetésének
öt (5) százaléka.
6. cikk
 (1) A  Szerződő Felek kedvezően értékelik azokat a  koprodukciókat, amelyekben magyar, izraeli, illetve valamelyik
Szerződő Féllel koprodukciós megállapodásban álló országok producerei vesznek részt.
 (2) Az  (1)  bekezdésben említett koprodukciók jóváhagyásának feltételeiről az  illetékes hatóságok eseti jelleggel,
közösen állapodnak meg a  jelen Megállapodás rendelkezéseinek és a  Szerződő Felek vonatkozó nemzeti
jogszabályainak értelmében.
(3) Amennyiben a  (2)  bekezdésben foglaltakkal összhangban jóváhagyásra kerül egy harmadik országból származó
producer koprodukcióba való bevonása is, ezen producer hozzájárulása nem lehet kevesebb, mint a koprodukciós
filmalkotás teljes költségvetésének tíz (10) százaléka. Amennyiben ezt a producert több társprodukciós vállalkozás
alkotja, az egyes produkciós vállalkozások hozzájárulása nem lehet kevesebb, mint a koprodukciós filmalkotás teljes
költségének öt (5) százaléka.
7. cikk
 (1) A  társproducereknek biztosítaniuk kell, hogy a  jelen Megállapodás mellékletének 3. a)  pontjában foglaltaknak
megfelelően, a  koprodukció általuk nem birtokolt szellemi tulajdonjogai a  jelen Megállapodás célkitűzései
teljesítésének érdekében, engedélyezési eljárások segítségével számukra elérhetővé váljanak.
(2) A  koprodukciós filmalkotás szellemi tulajdonjogainak elosztásáról – ideértve az  alkotás tulajdonjogait és
engedélyezési jogait is – a koprodukciós szerződés rendelkezik.
(3) Mindegyik társproducer szabadon hozzáférhet az eredeti koprodukciós anyagokhoz és joguk van azokról másolatot
vagy kópiát készíteni, ugyanakkor nem jogosultak a  fent említett anyagok szellemi tulajdonjogainak bármilyen
használatára, illetve átruházására, kivéve, ha a  társproducerek a  koprodukciós szerződésben ettől eltérő módon
rendelkeznek.
(4) Az  eredeti negatívról készült fizikai kópia vagy a  koprodukciós mesterkópiát tartalmazó egyéb adathordozó
a társproducerek közös tulajdonát képezi, ez nem vonatkozik azonban azokra a szellemi tulajdonjogokra, amelyeket
az említett fizikai kópia testesít meg, kivéve, ha a társproducerek a koprodukciós szerződésben ettől eltérő módon
rendelkeznek.
(5) Amennyiben a  koprodukciós filmalkotás filmnegatívon kerül rögzítésre, a  negatívot egy, a  társproducerek által
közösen kiválasztott laboratóriumban, a megállapodás szerinti név alatt hívják elő, illetve tárolják.
8. cikk
A Szerződő Felek kötelesek a  jelen Megállapodásban meghatározott koprodukciós filmalkotások készítéséhez
szükséges filmes felszerelések országukba történő ideiglenes behozatalát, illetve kivitelét a  vonatkozó nemzeti
jogszabályokkal összhangban elősegíteni. A  Szerződő Felek a  nemzeti jogszabályaikkal összhangban a  lehető
legnagyobb mértékben igyekeznek elősegíteni a  másik Szerződő Fél alkotói, illetve műszaki személyzetének
a koprodukciós filmalkotás elkészítése céljából az ország területére történő belépését és ott-tartózkodását.
9. cikk
 (1) Amennyiben a  koprodukciós filmalkotás olyan országban kerül értékesítésre, amely mindkét Szerződő Fél
vonatkozásában kvótaszabályozásokat ír elő, a filmalkotás értékesítése a többségi társproducer országának kvótáját
terheli. Amennyiben a  társproducerek koprodukcióhoz történő hozzájárulása egyenlő mértékű, a  koprodukció
értékesítése azon ország kvótáját terheli, amelyben az  alkotás rendezője állampolgársággal vagy huzamos
tartózkodási engedéllyel rendelkezik.
(2) Amennyiben a koprodukciós filmalkotás olyan országban kerül értékesítésre, amely az egyik fél vonatkozásában ír
elő kvótaszabályozásokat, a  filmalkotás értékesítése azon fél által kell, hogy történjen, akivel szemben nincs ilyen
előírás.
(3) Amennyiben a koprodukciós filmalkotás olyan országban kerül értékesítésre, amely az egyik vagy mindkét Szerződő
Fél vonatkozásában kvótaszabályozásokat ír elő, az  illetékes hatóságok az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltaktól
eltérően is megállapodhatnak a kvótaszabályozásokat illetően.
(4) A  koprodukciós filmalkotás értékesítésével vagy kivitelével kapcsolatos kérdésekben a  koprodukciós alkotásokat
a  Szerződő Felek a  belföldi produkcióikkal egyenértékűnek tekintik, és azokat azonos elbánásban részesítik
a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban.
10. cikk
 (1) A koprodukciós filmalkotásokat magyar-izraeli vagy izraeli-magyar koprodukciókként kell jelölni.
 (2) Ezt az azonosítást külön főcím-elemként kell feltüntetni a kereskedelmi reklámokban és a promóciós anyagokban,
illetve a koprodukciós filmalkotás bármilyen nyilvános vetítésekor. 11. cikk
Az illetékes hatóságoknak a  jelen Megállapodáshoz csatolt és annak szerves részét képező eljárási szabályokkal
összhangban kell eljárniuk, adott esetben azonban felhatalmazhatják a  társproducereket, hogy az  általuk
jóváhagyott eseti szabályok szerint járjanak el.
12. cikk
 (1) A  Szerződő Felek jogosultak olyan Vegyes Bizottság létrehozására, amelyben a  két ország egyenlő számban
képviselteti magát. A Vegyes Bizottság szükség esetén felváltva ülésezik Budapesten és Jeruzsálemben.
 (2) A Vegyes Bizottság – többek között –:
– felülvizsgálja a jelen Megállapodás végrehajtását
– megvizsgálja, hogy a  koprodukciók számának, a  százalékos értékeknek, a  befektetések teljes összegének,
illetve a  művészeti, valamint a  műszaki hozzájárulások mértékének tekintetében megvalósult-e
a  koprodukciók általános egyensúlya, és amennyiben ez  nem történt meg, intézkedéseket határoz meg
az egyensúlyi állapot eléréséhez
– az izraeli és a  magyar producerek közötti filmes koprodukciókat érintő együttműködést általánosan javító
intézkedésekre tesz javaslatokat
– módosításokat javasol az illetékes hatóságoknak a jelen Megállapodás vonatkozásában.
 (3) A Vegyes Bizottság tagjainak személyéről a Szerződő Felek diplomáciai úton állapodnak meg.
13. cikk
A jelen Megállapodást a  Szerződő Felek közös megegyezéssel, írásban módosíthatják. A  jelen Megállapodás vagy
a csatolt melléklet bármely nemű módosításának hatálybalépése a 15. cikkben leírt eljárásnak megfelelően történik.
14. cikk
A Szerződő Felek a jelen Megállapodás végrehajtásából eredő vitás kérdéseket diplomáciai úton rendezik.
15. cikk
 (1) A  jelen Megállapodás azon a  diplomáciai úton közvetített későbbi jegyzék kézhezvételét követő 30-ik napon lép
hatályba, amelyben a  Szerződő Felek értesítik egymást a  jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső
jogi eljárások sikeres lezárulásáról.
(2) A jelen Megállapodás öt (5) évre szól, és annak lejártakor mindig automatikusan öt-öt (5) évvel meghosszabbításra
kerül, kivéve, ha valamely Szerződő Fél legalább hat (6) hónappal előre, írásban jelzi a  másik Szerződő Fél felé
a Megállapodás felmondására irányuló szándékát.
(3) Az  illetékes hatóságok által már jóváhagyott, és az  egyik Szerződő Fél jelen Megállapodás felmondására irányuló
értesítésének időpontjában folyamatban lévő koprodukciók befejezésükig teljes mértékben részesülnek a  jelen
Megállapodás rendelkezései által biztosított kedvezményekben.
Kelt Budapesten, 2015. június 8-án, ami megfelel az 5775. Sivan 21-nek, két eredeti példányban, magyar, héber és
angol nyelven, mindegyik szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol szöveg irányadó.
.................................................................... ....................................................................
 Magyarország Kormánya részéről Izrael Állam Kormánya részéről
MELLÉKLET
ELJÁRÁSI SZABÁLYOK 1. A koprodukciós kedvezmények iránti kérelmet a  forgatás vagy a  film legfontosabb animációs munkálatainak
megkezdése előtt legalább hatvan (60) nappal egyidejűleg kell benyújtani az illetékes hatóságokhoz.
2. Az illetékes hatóságok a  benyújtott kérelemmel kapcsolatos döntésükről egymást a  jelen Megállapodás
mellékletében felsorolt teljes dokumentáció benyújtását követő harminc (30) napon belül értesítik.
3. A kérelmekkel együtt Magyarországon a következő magyar vagy angol nyelvű, Izrael Államban pedig a következő
héber vagy angol nyelvű dokumentumokat kell benyújtani:
a) Egy igazolást a koprodukciós filmalkotás által megtestesített vagy abból fakadó bármely szellemi tulajdonjog
– különös tekintettel a szerzői jogokra és szomszédos jogokra (a „szomszédos jogok” körébe tartoznak többek
között, az  előadóművészek, a  hangfelvétel-előállítók, valamint a  műsorszolgáltatók jogai) – a  koprodukciós
szerződés célkitűzéseinek teljesítéséhez szükséges mértékű használatának engedélyezéséről, ideértve
a  nyilvános előadással, terjesztéssel, sugárzással, interneten vagy egyéb módon történő közvetítéssel
kapcsolatos engedélyezési megállapodásokat, illetve a  szerzői és a  szomszédos jogokkal kapcsolatos
engedélyezéseket bármely olyan irodalmi, színpadi, zenei vagy képzőművészeti alkotás vonatkozásában,
amelyet a kérelmező a koprodukció céljaira felhasznált.
b) Az aláírt koprodukciós szerződést, amelyet az illetékes hatóságoknak jóvá kell hagyniuk.
 4. A koprodukciós szerződésnek a következőket kell tartalmaznia:
a) a film címe, abban az esetben is, ha ez csak ideiglenes;
b) a forgatókönyvíró vagy az  átdolgozásért felelős személy neve, amennyiben a  forgatókönyv irodalmi mű
alapján készült;
c) a rendező neve (szükség esetén a  rendező cseréjére vonatkozó biztonsági záradék meghatározására is van
lehetőség);
d) a filmalkotás szinopszisa;
e) a filmalkotás költségvetése;
f ) a filmalkotás finanszírozására vonatkozó tervezet;
g) a társproducerek pénzügyi hozzájárulásának mértéke;
h) a társproducerek pénzügyi kötelezettségvállalása a  kiadások százalékos megoszlásának vonatkozásában,
a  nullkópia elkészüléséig felmerülő előhívási, kidolgozási, gyártási, valamint utómunkával kapcsolatos
költségek tekintetében;
i) a bevételek és a nyereség megoszlása, ideértve a piacok felosztását, illetve egyesítését is;
j) az egyes társproducerek része a  költségvetést meghaladó költségek viselésében, illetve részesedésük
a gyártási költségekben keletkező megtakarítások tekintetében; k) a koprodukciós filmalkotás szellemi tulajdonjogainak elosztása, ideértve az  alkotás tulajdonjogait és
engedélyezési jogait is;
l) a szerződésnek tartalmaznia kell egy záradékot arra vonatkozóan, hogy a  filmalkotás jóváhagyása, amely
a  jelen Megállapodás által meghatározott kedvezmények igénybevételére is feljogosít, egyik Szerződő Fél
illetékes hatóságát sem kötelezi a filmalkotás nyilvános vetítésének engedélyezésére; ugyanígy rögzíteni kell
a  szerződésben egy, a  társproducerek közötti pénzügyi elszámolás feltételeit is arra az  esetre, ha valamely
Szerződő Fél illetékes hatósága megtagadja a  filmalkotás nyilvános vetítésének engedélyezését valamely
részt vevő vagy egyéb országban;
m) a koprodukciós szerződés megszegése;
n) egy olyan kikötés, amely a  többségi társproducer számára egy, valamennyi gyártási kockázatot magában
foglaló biztosítás megkötését írja elő;
o) a forgatás megkezdésének várható időpontja;
p) a szükséges (műszaki, művészeti vagy egyéb) felszerelések és személyzet felsorolása, jelölve a  személyzet
tagjainak állampolgárságát, illetve a szereplők által alakított szerepeket;
q) a gyártási ütemterv;
r) a terjesztési megállapodás, amennyiben van ilyen;
s) a koprodukciós filmalkotás nemzeti fesztiválokon való indításának módja;
t) az illetékes hatóságok által előírt egyéb rendelkezések.
Kivételes esetben az illetékes hatóságok eltekinthetnek a szerződés egyes, fentebb felsorolt mellékleteitől.
5. A társproducereknek rendelkezésre kell bocsátaniuk minden további olyan dokumentációt és információt,
amelyet az  illetékes hatóságok a  koprodukciós kérelem feldolgozása, illetve a  koprodukció vagy a  koprodukciós
megállapodás végrehajtásának nyomon követése szempontjából szükségesnek ítélnek.
6. Az eredeti koprodukciós szerződésben szereplő alapvető rendelkezések kizárólag az  illetékes hatóságok előzetes
jóváhagyásával módosíthatók.
7. A társproducerek személyében történő változásokat az illetékes hatóságoknak előzetesen jóvá kell hagyniuk.
 8. Az olyan koprodukció esetében, ahol a magyar vagy az az izraeli társproducert több produkciós vállalkozás alkotja,
a társproducereknek lehetőségük van valamely részt vevő produkciós vállalkozásukat jogi képviselőként megjelölni,
amely kinevezést a koprodukciós megállapodásban kell rögzíteni.
9. Harmadik országból származó producerek a  koprodukcióban kizárólag az  illetékes hatóságok előzetes
jóváhagyásával vehetnek részt.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § a Megállapodás 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a kultúráért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
6/2013. (XI. 8.) MBFH utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Adatkezelési Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki.
1. § A  Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban: MBFH) Adatkezelési Szabályzatát (a továbbiakban:
Szabályzat) az utasítás melléklete1 tartalmazza.
2. § Az utasítás hatálya kiterjed az MBFH és területi szervei, a bányakapitányságok (a továbbiakban együtt: bányafelügyelet)
teljes és részmunkaidőben foglalkoztatott, valamennyi határozatlan és határozott időre kinevezett köztisztviselőjére
és ügykezelőjére, valamint a  munka törvénykönyve hatálya alá tartozó munkavállalójára (a továbbiakban együtt:
munkatárs).
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti az adatvédelmi szabályzat kiadásáról szóló 3/2005. MBFH utasítás.
Jászai Sándor s. k.,
 elnök


text:
1143/2014. (III. 14.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0014 azonosító számú („A siófoki szennyvízelvezetési agglomeráció szennyvízgyűjtése és szennyvíztisztítása” című) projekt szakaszolásának jóváhagyásáról, valamint a projekt második szakaszában felmerülő költségek fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  KEOP-1.2.0/09-11-2012-0014 azonosító számú „A siófoki szennyvízelvezetési agglomeráció
szennyvízgyűjtése és szennyvíztisztítása” című projekt (a továbbiakban: projekt) a  2007–2013 programozási
időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó
támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 25b. pontja szerinti
szakaszolásával,
2. hozzájárul a  projekt 1.  melléklet szerinti első szakaszának megvalósításához szükséges vállalkozási szerződések
– az 1. mellékletben meghatározott kedvezményezett általi – megkötéséhez,
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a 2014–2020 közötti programozási időszak azonos célt
szolgáló operatív programjának Európai Bizottság által történő elfogadása esetén a  projekt második szakaszára
vonatkozó támogatási szerződés megkötéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert hogy a 2014–2020 közötti időszakban Magyarország számára elérhető uniós
források felhasználása keretrendszerének tervezése és kialakítása, valamint
b) a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2014–2020 közötti időszakban a  Környezet és Energiahatékonysági
Operatív Program előkészítése
során vegyék figyelembe a projekt 1. mellékletben vállalt költségeit,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
5. egyetért a projekt forrásszerkezetének az 1. melléklet szerinti módosításával,
 6. hozzájárul a  projekt támogatási szerződésének – a  projekt 1.  melléklet szerinti első szakaszára vonatkozó
tartalmú – módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
137/2016. (V. 12.) KE határozata vezérőrnagy szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32.  § (1) bekezdése, 77.  § (4)  bekezdése
és 86.  § (2)  bekezdés f )  pontja alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére – Zala Mihály
nemzetbiztonsági vezérőrnagy hivatásos szolgálati viszonyát 2016. július 16-ai hatállyal felmentéssel megszüntetem.
Budapest, 2016. április 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
21/2017. (VII. 18.) MvM rendelete a külszolgálati pályázati rendszerről.
A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 59. § (3) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 5a. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet hatálya az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter által vezetett minisztériumra
(a  továbbiakban: minisztérium) és a  Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére (a  továbbiakban:
EU ÁK) tartós külszolgálatra történő kihelyezés érdekében pályázatot benyújtó személyre terjed ki.
(2) E  rendelet hatálya nem terjed ki az  EU ÁK-ra szakdiplomata munkakörben történő kihelyezés érdekében
a  külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény (a  továbbiakban: Külszoltv.) 36.  §
(3) bekezdése alapján a szaktárca által kiírt pályázatra pályázatot benyújtó személyre.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) kijelölés: hivatali érdekből, kivételesen, pályázat mellőzésével történő tartós külszolgálatra való kihelyezés;
b) pótpályázat: a pályázat és a rendkívüli pályázat eredménytelensége okán kiírt pályázat;
c) rendkívüli pályázat: előre nem tervezett, az év közben megüresedő és betöltendő álláshelyekre kiírt pályázat.
3. § (1) A pótpályázatokra e rendelet rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a pályázatot a pályázat, illetve
a rendkívüli pályázat eredménytelenségének megállapításától számított öt munkanapon belül kell kiírni.
(2) A rendkívüli pályázatra e rendelet rendelkezéseit a 8. § (1) bekezdése kivételével kell alkalmazni.
2. Pályáztatás módja, pályázók köre 4. § (1) Az  EU ÁK-n a  diplomata, valamint az  adminisztratív és technikai munkaköröket – a  Külszoltv. 41.  § (2)  bekezdése
szerinti kivétellel – pályázat útján kell betölteni.
(2) A  pályáztatásra az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által
– a (3) bekezdésben és a Külszoltv. 10. § (1a) bekezdésében meghatározott kivétellel – a minisztériumon belüli belső
pályázat (a továbbiakban: zárt körű pályázat) kiírása útján kerül sor.
(3) A pótpályázat, valamint az adminisztratív és technikai munkakörök betöltésére szóló pályázat nyílt pályázatként is
kiírható.
5. § (1) A zárt körű pályázatra pályázatot nyújthat be:
a) a  minisztériummal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő,
valamint munkaviszony keretében foglalkoztatott munkavállaló,
b) az  a)  pont szerinti személyek olyan házastársa, közjegyző által vezetett Élettársi Kapcsolatok Elektronikus
Nyilvántartásába vett élettársa vagy bejegyzett élettársa (a  továbbiakban együtt: házastárs), aki az  a)  pont
szerinti személlyel egyidejűleg az EU ÁK-n tartós külszolgálatot kíván teljesíteni.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti házastárs a pályázatot abban az esetben is benyújthatja, ha
a) a minisztériummal nem áll kormányzati szolgálati jogviszonyban, illetve
b) az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti személy már külszolgálatát tölti, feltéve, hogy a  pályázat benyújtásának
időpontjában e személy külszolgálatának időtartamából még legalább egy év van hátra.
 (3) Nyílt pályázatra valamennyi központi államigazgatási szervvel kormányzati szolgálati jogviszonyban, közszolgálati
jogviszonyban, hivatásos szolgálati jogviszonyban vagy munkaviszonyban álló foglalkoztatott, továbbá technikai
munkakörre bárki nyújthat be pályázatot [az (1)–(3) bekezdés szerinti személyek a továbbiakban együtt: pályázó].
3. Pályázati feltételek 6. § (1) A  pályázónak meg kell felelnie a  Külszoltv. 16.  § (1)  bekezdés a)–b), d) és g)  pontja szerinti, továbbá az  alábbi
követelményeknek és feltételeknek:
a) diplomata munkakör esetén:
aa) a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendeletben az európai
uniós feladatkört ellátókra I. besorolási osztályban meghatározott képesítési követelmények,
ab) első külszolgálat esetén legalább egy év, a  foglalkoztató központi államigazgatási szerv
állományában eltöltött idő, amelybe nem számít bele a  bármilyen jogcímen engedélyezett fizetés
nélküli szabadság időtartama;
b) gazdasági főigazgató, gazdasági felelős, gazdasági ügyintéző munkakör esetén:
ba) középfokú szakirányú végzettség, gazdasági főigazgató esetében felsőfokú szakirányú végzettség
vagy felsőfokú végzettség és középfokú szakirányú végzettség,
bb) egy komplex felsőfokú (C1) és egy komplex középfokú (B2) állami – vagy jogszabály alapján azzal
egyenértékű – nyelvvizsga, amelyekből az egyik minden esetben angol nyelvből szükséges;
c) rejtjelező, kommunikációs munkatárs, rendszergazda munkakör esetén:
ca) középfokú (rendszergazda munkakörben felsőfokú) szakirányú végzettség,
cb) angol komplex középfokú (B2) állami – vagy jogszabály által azzal egyenértékűvé nyilvánított –
nyelvvizsga, továbbá
cc) rejtjelezői munkakör betöltéséhez gépi rejtjelezés esetén legalább kétéves, kézi rejtjelezés esetén
legalább egyéves kormányzati szolgálati jogviszony;
d) titkárnő, TÜK-kezelő esetén:
da) középfokú szakirányú végzettség,
db) angol komplex középfokú (B2) állami – vagy jogszabály által azzal egyenértékűvé nyilvánított –
nyelvvizsga;
e) gépkocsivezető esetén: ea) hivatásos gépjárművezetői engedély,
eb) gépjárművezetői munkakörben szerzett ötéves szakmai gyakorlat,
ec) angol szóbeli alapfokú (B1) állami – vagy jogszabály által azzal egyenértékűvé nyilvánított –
nyelvvizsga;
f ) hivatalsegéd, gondnok, szakács esetén: fa) középfokú szakmai képesítés,
fb) „B” kategóriájú gépjárművezetői engedély,
fc) a  külképviseleten hasznosítható valamely szakmában (így különösen szakács, felszolgáló,
villanyszerelő, autószerelő, kazánfűtő) gyakorlati jártasság,
fd) angol szóbeli alapfokú (B1) állami – vagy jogszabály által azzal egyenértékűvé nyilvánított –
nyelvvizsga;
g) takarító esetén: ga) a nemzeti köznevelésről szóló törvény szerinti középfokú végzettség,
gb) angol szóbeli alapfokú (B1) állami – vagy jogszabály által azzal egyenértékűvé nyilvánított –
nyelvvizsga.
 (2) Összevont munkakörök esetén a  pályázónak mindegyik munkakör betöltéséhez szükséges valamennyi feltételt
teljesítenie kell. 7. § (1) Az 5. § (2) bekezdés a) pontja szerinti pályázó esetében a 6. §-ban foglaltakon felül további pályázati feltétel, hogy
rendelkezzen – a  pályázatban kiírt munkakörnek megfelelően – a  kormányzati szolgálati jogviszony létesítésének
feltételeivel.
(2) Az  5.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti pályázó sikeres pályázata esetén külszolgálatának ideje nem terjedhet túl
a kihelyezett házastárs külszolgálatának időtartamán.
(3) Pótpályázat esetén a  6.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában a  jogviszony időtartamára, valamint a  6.  § (1)  bekezdés
b)–d)  pontjában meghatározott nyelvismeretre vonatkozó követelménytől enyhébb követelmény is
meghatározható.
4. A pályázat kiírása 8. § (1) A pályázatot a tervezhető váltás esedékessége előtti naptári évben november 30-ig kell kiírni.
 (2) A  pályázati kiírást a  minisztériumban az  EU ÁK személyügyi feladatait ellátó szervezeti egység készíti el és teszi
közzé.
 (3) A pályázati kiírásban meg kell határozni:
a) a meghirdetett külképviseleti munkakört – összevont munkakör esetén az összevont munkakört –,
b) a pályázóval szemben jogszabály, illetve a miniszter által támasztott szakmai és egyéb feltételeket,
c) a pályázat benyújtásának határidejét és a benyújtás módját, és
d) tájékoztatást kell adnia a külszolgálatra való kihelyezés jogszabályi feltételeiről.
(4) A munkaköri leírást a pályázati kiírás mellékleteként közzé kell tenni.
9. § A zárt pályázat a  minisztérium belső honlapján, a  4.  § (3)  bekezdése szerinti nyílt pályázat a  minisztérium belső
honlapján és a  központi államigazgatási szervek belső honlapján, illetve a  Külszoltv. 10.  § (1a)  bekezdése szerinti
nyílt pályáztatás, valamint a  technikai munkakör nyílt pályáztatása esetén a  közszolgálati tisztviselőkről szóló
törvény szerinti pályázati eljárás keretében kerül közzétételre.
5. A pályázat benyújtása, érvényessége 10. § (1) A pályázónak a pályázatot az 1. melléklet szerinti pályázati adatlapon, önéletrajz csatolásával a minisztériumhoz kell
benyújtani.
(2) Házastársak egyidejű pályázata és a már külszolgálaton lévő személy házastársának pályázata esetén a pályázatban
meg kell jelölni, hogy a  pályázat mely személy, mely munkakörre és mikor benyújtott pályázatához, illetve mely
személy külszolgálatához kapcsolódik.
(3) Az  EU ÁK-n külszolgálatot teljesítő pályázó pályázati adatlapján szerepelnie kell a  külképviselet-vezető
véleményének és aláírásának is.
11. § (1) Egy pályázó – több munkakörre kiírt pályázat esetén – egyidejűleg legfeljebb három munkakörre nyújthat be
pályázatot, amelyek között a sorrendet megjelöli.
(2) A  pályázati adatlapon a  pályázó nyilatkozik arról, hogy a  pályázati adatlap benyújtását megelőzően tájékozódott
a  fogadó ország és az  EU ÁK jellemző életkörülményeiről, a  biztonsági feltételekről, a  lakásviszonyokról és
az  iskoláztatási feltételekről. Az  előbbiek megismerésében az  EU ÁK köteles megfelelő tájékoztatást, segítséget
nyújtani a pályázónak.
12. § (1) Érvénytelen a pályázat, ha
a) határidőn túl érkezik, vagy
b) a pályázó nem felel meg az e rendeletben és a pályázati kiírásban előírt feltételeknek.
(2) A miniszter az érvénytelen pályázatokról az érvénytelenség okának megjelölésével értesíti az érintett pályázókat.
6. A pályázatok elbírálása 13. § (1) A  diplomata, valamint adminisztratív és technikai munkakörre érvényes pályázatot benyújtók tekintetében
a minisztérium – a külképviselet-vezető és az érintett szervezeti egységek részvételével – a végzettség, nyelvismeret
és szakmai életút alapján sorrendet állít fel, melynek alapján javaslatot tesz a  miniszter számára a  pályázat
nyertesére.
(2) Ha a pályázat nyertese az (1) bekezdés alapján nem állapítható meg, a minisztérium interjút tart a miniszter számára
történő javaslattétel érdekében.
14. § (1) A miniszter a javaslat megtételétől számított 30 napon belül dönt a pályázatokról.
 (2) Megfelelő pályázó hiányában, vagy ha a  miniszter a  nyertes személyére vonatkozó javaslatot nem fogadja el,
a pályázatot eredménytelennek nyilvánítja, és – a szolgálati érdek szem előtt tartásával – pótpályázat kiírásáról dönt,
vagy az álláshelyet kijelöléssel tölti be.
15. § A pályázat elbírálása során előnyben részesülhet az a pályázó, aki:
a) diplomata munkakörre kiírt pályázat esetén a  6.  § (1)  bekezdés a)  pont ab)  alpontjában meghatározott
időtartamnál hosszabb jogviszonyban töltött idővel rendelkezik a foglalkoztatónál,
b) diplomata munkakörre kiírt pályázat esetén a  megpályázott munkakörhöz kapcsolódó tudományos
fokozattal rendelkezik,
c) bármely munkakörre kiírt pályázat esetén uniós intézménynél szerzett szakmai tapasztalattal rendelkezik,
d) bármely munkakörre kiírt pályázat esetén francia nyelvtudással rendelkezik.
7. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet 2017. augusztus 1-jén lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1875/2013. (XI. 28.) Korm. határozata a közúti közlekedési infrastruktúrához tartozó egyes feladatok finanszírozásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111/E.  § (2)  bekezdése szerint engedélyezi, hogy
a  közúti közlekedési infrastruktúra működtetésével kapcsolatos 2013. évi feladatok finanszírozása érdekében
a nemzeti fejlesztési miniszter tegye meg a szükséges intézkedéseket a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ
2014. évi forrást terhelő kötelezettségvállalásához, amelynek 2014. évi forrást terhelő összege nem haladhatja meg
a 25 000,0 millió forintot.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1037/2018. (II. 12.) Korm. határozata a Graboplast Padlógyártó Zrt. „Lakkfelhordó gépegység beszerzése” tárgyú beszerzése közbeszerzési eljárás lefolytatása alól történő felmentéséről.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a  továbbiakban: Kbt.) 5.  § (5)  bekezdése alapján
a  Graboplast Padlógyártó Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye: 9023 Győr, Fehérvári út 16., B. ép.;
cégjegyzékszáma: 08-10-001859) „Lakkfelhordó gépegység beszerzése” tárgyú beszerzése tekintetében felmentést
ad a Kbt. 5. § (3) bekezdésének alkalmazása alól.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
292/2010. (XII. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
Budapest és a Közép-Magyarországi Régió gazdaságának fejlesztése érdekében végzett munkássága,
érdekképviseleti, kamarai, szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
Radács Ferencnek, a G’RAD Holdings Ltd. igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkereszt
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. november 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
50/2014. (VI. 11.) ME határozata kormánymegbízott megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy – Demeter Ervin, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízott,
– Erdős Norbert, a Békés Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízott,
– Harangozó Bertalan, a Vas Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízott,
– Juhász Tibor, a Somogy Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízott,
– dr. Kállai Mária, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízott,
– Rigó Csaba Balázs, a Zala Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízott,
– dr. Szabó Sándor, a Nógrád Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízott,
– Széles Sándor, a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízott,
– dr. Tarnai Richárd, a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízott,
– Tóth Ferenc, a Tolna Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízott
e megbízatása a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
kialakításával és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény
10. § (5) bekezdés a) pontja és (6) bekezdése alapján
– 2014. június 5-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
220/2018. (V. 22.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Kontrát Károlyt 2018. május 22-ei hatállyal a Belügyminisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
66/2014. (HK 9.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a tisztképzés felülvizsgálatával kapcsolatos
feladatokról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján a
következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen
irányítása alá tartozó központi hivatalokra és a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját és a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar (a továbbiakban: NKE
HHK) dékánját, hogy az együttes intézkedésben meghatározott feladatok végrehajtásában közreműködni szíveskedjen.
2. A tisztképzés felülvizsgálatával kapcsolatos
általános feladatok, felelősségi körök
3. Az együttes intézkedésben meghatározott feladatok
végrehajtását a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK)
Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK
SZCSF) csoportfőnöke koordinálja, ellenőrzi, és a feladatok végrehajtása során szóban és írásban közvetlen kapcsolatot tart az együttes intézkedésben meghatározott feladatok végrehajtásában érintett honvédségi szervezetek
vezetőivel és a feladatok végrehajtására kijelölt képviselőkkel. A HVK SZCSF csoportfőnöke az elvégzett feladatokról folyamatosan tájékoztatja a HM kabinetfőnökét
(a továbbiakban: HM KF) és az NKE stratégiai rektor-helyettesét.
4. A tisztképzés rendszerének felülvizsgálatával kapcsolatos feladatok kidolgozása érdekében a HVK SZCSF
csoportfőnöke az együttes intézkedés hatályba lépését követő napig munkacsoportot hoz létre, melynek összetétele:
a) a munkacsoport vezetője a HVK SZCSF csoportfőnöke,
b) a munkacsoport tagjai
ba) a HM Közigazgatási Államtitkári Titkárság,
bb) a HM Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban:
HM HPF),
bc) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiak
ban: HVK HDMCSF),
bd) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiak
ban: HVK LOGCSF),
be) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF),
bf) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továb
biakban: HVK HTCSF),
bg) az MH Kiképzési és Doktrinális Központ (a továb
biakban: MH KDK),
bh) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továb
biakban: MH ÖHP),
bi) a KNBSZ Felderítő Csoportfőnökség (a továbbiak
ban: KNBSZ FCSF) és
bj) az NKE HHK
egy-egy kijelölt képviselője. 5. A munkacsoport fő feladata a tisztképzés rendszerének felülvizsgálatára vonatkozó jelentés 2014. szeptember
22-ig történő összeállítása, melyet a HVK SZCSF csoportfőnöke 2014. szeptember 30-ig döntésre felterjeszt a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) részére.
3. A tisztképzés felülvizsgálatával kapcsolatos
részletes feladatok 6. A HVK SZCSF – a HVK LOGCSF-fel, a HVK HIICSF-fel, a HVK HDMCSF-fel és a KNBSZ FCSF-fel
együttműködve – 2014. szeptember 15-ig felméri a tényleges mérnöki és az okleveles mérnöki tudást igénylő beosztásokat és meghatározza a beosztásokhoz kapcsolódó jogés hatásköröket. A felülvizsgálat eredményeként a HVK
SZCSF jelentést készít, melyet 2014. szeptember 30-ig
felterjeszt a HVKF részére.
7. A HVK SZCSF – az MH ÖHP-vel együttműködve –
2014. szeptember 15-ig meghatározza a 2014. harmadik
negyedévében megrendezésre kerülő fiatal tisztek konferenciájával kapcsolatos feladatokat.
8. A HVK HTCSF – a HVK HDMCSF-fel, az MH
KDK-val, az MH ÖHP-vel, az NKE HHK-val, és az MH
Altiszti Akadémiával együttműködve – 2014. szeptember
15-ig jelentést készít a tankötelék kialakításáról, melyet
2014. szeptember 30-ig felterjeszt a HVKF részére.
9. A HVK SZCSF – a HVK LOGCSF-fel, a HVK HIICSF-fel, a HVK HDMCSF-fel, az MH ÖHP-vel és a
KNBSZ FCSF-fel együttműködve – 2014. szeptember
15-ig meghatározza a 2014/2015-ös tanévben tanulmányaikat befejező honvéd tisztjelöltek első tiszti beosztásait, melyről 2014. szeptember 30-ig jelentést terjeszt fel a
HVKF részére.
10. Az 1. melléklet szerinti szak- és szakirány referensek – a HVK SZCSF-fel, a KNBSZ FCSF-fel és az NKE
HHK-val együttműködve – 2014. október 30-ig felülvizsgálják a katonai alap- és mesterképzések képzési és kimeneti követelményeit.
11. Az illetékes szakmai felelősök – együttműködve a
4. pont szerinti munkacsoport tagjaival – 2014. október
30-ig kidolgozzák az 5. pontban meghatározott jelentés
alapján született vezetői döntésnek megfelelő tanfolyamok szakmai követelményeit és meghatározzák az adott
tanfolyamokra kötelezettek körét.
12. Az MH KDK – az MH ÖHP-vel együttműködve –
2014. november 15-ig megvizsgálja az első tiszti beosztásban a mentor rendszer bevezetésének szükségességét és
2014. november 30-ig jelentést készít a HVKF részére.
13. A tisztképzés felülvizsgálatának eredményeként kidolgozásra kerülő rendszer – alap- és mesterképzés, tanfolyamok – vonatkozásában
a) a HVK HDMCSF, a HVK LOGCSF és a HVK
HIICSF – az MH ÖHP-vel, a KNBSZ FCSF-fel és az NKE
HHK-val együttműködve – a 10. pontban foglalt felülvizsgálat eredményének figyelembevételével 2015. március
30-ig meghatározza a katonai alap- és mesterképzések
képzési- és kimeneti követelményeit,
b) az illetékes szakmai felelősök 2015. január 15-ig
meghatározzák a tanfolyamok bemeneti és kimeneti kompetenciáit,
c) az NKE HHK 2015. március 15-ig kidolgozza a tanfolyamok képzési programját,
d) a c) pont szerinti képzési programokat a HVK SZCSF
véleményezésre megküldi a honvédségi szervezetek részére, majd a beérkezett észrevételek alapján a programot az
NKE HHK véglegesíti. A véglegesített programokat a
HVK SZCSF 2015. március 30-ig jóváhagyásra felterjeszti a HVKF részére,
e) a d) pont szerint jóváhagyott képzési programhoz
kapcsolódva a HVK SZCSF – legkorábban 2015. szeptember 1-jével – intézkedik a szükséges tanfolyamok elindítására.
14. Ha a 13. pont a) alpontja szerinti képzési és kimeneti
követelmények indokolják, az NKE HHK dékánja kezdeményezi a szükséges akkreditációs eljárásokat.
15. Ha a 13. pont b) alpontja szerint megállapított kompetenciák indokolják, a HM HPF – a HVK SZCSF-fel, a
HVK HDMCSF-fel és az NKE HHK-val együttműködésben – felülvizsgálja a minősítő vizsgáztatás rendszerét,
melyről 2015. április 30-ig a HM KF útján jelentést terjeszt fel a HVKF részére.
16. A HVK SZCSF – a HM HPF-fel és a HVK
HDMCSF-fel együttműködésben – az oktatói létszám
meghatározása és az oktatók biztosítása vonatkozásában
2015. április 15-ig egyeztetést folytat le az NKE HHK-val.
Az egyeztetés eredményéről a HVK SZCSF jelentést készít,
melyet 2015. április 30-ig felterjeszt a HM KF részére.
17. A HM HPF – együttműködve a HVK SZCSF-fel, az
NKE HHK-val, a szakmai felelősökkel és a HM Jogi Főosztállyal – 2015. április 30-ig felülvizsgálja a tisztképzéssel összefüggő jogszabályokat és előkészíti a jogszabályok
módosítására vonatkozó tervezeteket.
4. Záró rendelkezések 18. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő 3. napon lép hatályba és 2015. december 31-én hatályát veszti.
19. Hatályát veszti a tisztképzés átalakításával kapcsolatos feladatokról szóló 636/2011. (HK 16.) HVKF parancs.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
6/2017. (III. 24.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap pénzkezelési szabályzatáról.
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14.  § (5)  bekezdés d)  pontja alapján, tekintettel a  jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára és a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény
6. §-ára és 8. § (1) bekezdésére, valamint a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 2/2015. (I. 16.) MvM utasítás 1. melléklet 13. § (3) bekezdésére és 33. § (1) bekezdés a) pontjára, a következő utasítást adom ki:
I. fejezet Az utasítás alkalmazási köre 1. Jelen utasítás alkalmazási köre a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Számv. tv.) rendelkezései,
valamint az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.), az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013 (I. 11.)
Korm.  rendelet, valamint a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap működtetésének és felhasználásának
szabályairól szóló 380/2014. (XII. 31.) Korm. rendelet előírásai alapján a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Alapra (a továbbiakban: NKFI Alap) terjed ki.
II. fejezet Számlanyitás és számlavezetés 2. A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény szerint az NKFI Alapért a Nemzeti
Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) felelős, az NKFI Alap Magyar Államkincstárnál
(a továbbiakban: Kincstár) vezetett fizetési számlái (a továbbiakban: számlák) feletti rendelkezési jogosultságot
az NKFI Hivatal gyakorolja a III. fejezetben foglaltak szerint.
3. Az NKFI Alap számlái:
a) Előirányzat-felhasználási keretszámla: 10032000-00334806-00000000
b) Európai Uniós Programok Célelszámolási Forintszámla: 10032000-00334806-30005008
4. Az NKFI Alap előirányzataihoz kapcsolódóan készpénzforgalom nem történik, az NKFI Alap vonatkozásában az NKFI
Hivatal házipénztárt nem működtet.
5. Az  előirányzat-felhasználási keretszámla az  NKFI Hivatal által az  NKFI Alapból finanszírozásra kerülő pályázatok
és  egyéb, az  elemi költségvetésben meghatározott kiadások és bevételek pénzforgalmának lebonyolítására,
az  Európai Uniós Programok Célelszámolási Forintszámla költségvetési körön kívüli számlaként az  európai uniós
források fogadására és elszámolására szolgál.
6. Az  NKFI Alap számláinak megnyitásáról, törzsadatainak módosításáról, a  számlák megszüntetéséről
és  a  számlaforgalom bonyolításáról az  NKFI Hivatal Költségvetési Főosztályának Számviteli és Pénzügyi Osztálya
(a továbbiakban: SZPO) gondoskodik.
III. fejezet Rendelkezési jogosultság 7. Az  előirányzat-felhasználási keretszámla és az  Európai Uniós Programok Célelszámolási Forintszámla terhére
az  utalványozott kiadás vagy bevétel pénzügyi teljesítése – a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap
gazdálkodási szabályzatáról szóló NKFIH utasítás (a továbbiakban: Gazdálkodási Szabályzat) rendelkezéseinek
figyelembevételével – a  Kincstár felé bejelentett két személy együttes aláírásával és a  Kincstár felé bejelentett
bélyegző lenyomatának használatával rendelhető el.
8. A számlák feletti rendelkezési joggal rendelkező, az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztályának állományába tartozó
kormánytisztviselők (a továbbiakban: Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező kormánytisztviselő) nevét
és aláírásmintáját a vonatkozó kincstári aláírás-bejelentő karton tartalmazza, amelyet az NKFI Hivatal elnöke hagy
jóvá. Amennyiben a számlák feletti rendelkezési jogosultság gyakorlására kijelölt személyekben változás következik
be, a Kincstárhoz új kincstári aláírás-bejelentő kartont kell benyújtani. A számlák feletti rendelkezési joggal rendelkező
személyekről az SZPO nyilvántartást vezet.
9. A számla feletti rendelkezési jogot elektronikus átutalás (GIRO) alkalmazása esetén két olyan, Kincstárnál bejelentett
aláírási joggal rendelkező kormánytisztviselő együttesen gyakorolja, akik az  azonosításra szolgáló eszközt kézhez
vették.
10. Az  NKFI Alap számlái közötti pénzeszköz átvezetések jóváhagyására, Kincstár részére történő bejelentésére
a  Költségvetési Főosztály vezetője – akadályoztatása esetén a  helyettesítésére írásban, általa meghatalmazott
személy – és a Költségvetési Főosztály egy másik, Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező kormánytisztviselője
jogosult.
11. A  kincstári aláírás-bejelentő kartonon, valamint a  bizonylatokon az  aláírásokat kék színű tintával kell megtenni.
Az  előirányzat-felhasználási keretszámlához a  6. számú pecsét, az  Európai Uniós Programok Célelszámolási
Forintszámlához a 7. számú pecsét tartozik.
12. A  kincstári számlanyitás és -megszüntetés, számlaforgalom bonyolítása esetén alkalmazandó nyomtatványokat
a Kincstár honlapján közzétett szabályzatai tartalmazzák.
13. A kincstári aláírás-bejelentő kartonok egy példányát az SZPO 10 évig köteles megőrizni.
IV. fejezet Kincstári számlaforgalom 14. Az NKFI Alap számláira érkező befizetések jóváírása:
a) átutalási megbízással,
b) készpénz-átutalási megbízással,
c) beszedési megbízással (felhatalmazó levélen alapuló beszedés)
valósul meg.
15. Az NKFI Hivatal kincstári számláiról kifizetés:
a) átutalási megbízással,
b) elektronikus átutalással (csoportos vagy egyedi) GIRO rendszeren keresztül
valósul meg.
16. Az NKFI Alap költségvetését érintő pénzforgalom valamennyi tételéhez olyan szabályszerűen kiállított bizonylatot
kell készíteni, amely megfelel a  Számv. tv. által előírt, a  bizonylattal szemben támasztott alaki és tartalmi
követelményeknek. Az NKFI Alap költségvetése terhére pénzügyi teljesítés – nem ideértve az Ávr. 53. § (1) bekezdés
b)  pontja és 59.  § (5)  bekezdése szerinti kifizetéseket – kizárólag előzetes írásos kötelezettségvállalást követően,
a  teljesítés igazolása után, utalványozott és érvényesített utalványrendelet alapján hajtható végre, a Gazdálkodási
Szabályzatban meghatározott eljárásrend szerint.
17. Az  NKFI Alapból finanszírozott pályázatokhoz kapcsolódó, kedvezményezettek által visszafizetett támogatási
összegeket a  Gazdálkodási Szabályzatban meghatározottak szerinti azonosításukat követően az  Ávr. 57.  §
(2) bekezdésében foglaltak szerint a támogatási szerződést kezelő szakmai főosztály részéről teljesítésigazolással kell
ellátni.
18. Az NKFI Alapból történő kifizetés esetén a pénzforgalmi művelet kezdeményezésekor az ERA és az ÁHT azonosító
használati körébe vont számlákra az azonosítókat alkalmazni kell.
19. A napi forgalom főkönyvi könyvelése után a főkönyvi számla egyenlegét – az NKFI Alap számláján történő jóváírások
és terhelések napi forgalmának elszámolásáról és a  számla egyenlegéről megküldött – a  kincstári fizetési
számlakivonattal egyeztetni kell. Egyező könyvelés után a  számlakivonatot a  sorszámának megfelelő sorrendben,
a hozzá tartozó bizonylatokkal együtt a Számv. tv. 169. §-ában meghatározott módon és ideig kell megőrizni és tárolni.
20. A számlakivonat alapján a Forrás KGR rendszerben támogatási szerződésenként rögzíteni kell a terhelési és a jóváírási
tételeket.
21. Az Ávr. 156. § és 169. § (1)–(2) bekezdésében foglalt kötelezettségek teljesítése érdekében a Kincstár által összeállított
költségvetési jelentést havonta a tárgyhónapot követő hónap 23-ig a főkönyvi nyilvántartás adataival egyeztetni kell.
22. A 21. pontban foglaltak végrehajtása érdekében – a Kincstár és az NKFI Alap költségvetése teljesítési adatai közötti
folyamatos egyezőség biztosítása érdekében – a nem azonosított bevételek rendezését a Gazdálkodási Szabályzatban
előírt (követelések főkönyvi könyvelésből történő kivezetését érintő) eljárásrend szerint kell végrehajtani.
23. Elektronikus átutalás (GIRO) esetében a teljesítésigazolással ellátott, érvényesített és utalványozott, utalásra kijelölt
tételek a  Forrás KGR rendszerben rögzítésre kerülnek. A  rögzítést követően egyeztetni kell az  utalandó tételeket
a  Forrás KGR rendszer utalási listájával. Az  utalás előtt a  Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező
2  kormánytisztviselő ellenőrzi az  egyes tételeket, egyezteti a  vonatkozó utalványrendeletekkel, majd egyezőség
esetén az utalást elektronikus aláírásával igazolja a GIRO rendszerben.
24. Csoportos átutalási megbízás kizárólag elektronikus átutalás (GIRO) formájában nyújtható be a Kincstár részére.
 25. A nagy összegű átutalások Ávr. 5. mellékletében foglaltak szerinti bejelentését a Forrás KGR rendszerben végleges
kötelezettségként rögzített (utalványozott) főkönyvi adatok alapján az SZPO végzi.
V. fejezet Egyéb rendelkezések 26. Az  NKFI Alap költségvetése finanszírozásával (előirányzat-felhasználási terv összeállítása és benyújtása),
az  előirányzatok módosításával és az  Ávr.-ben meghatározott egyéb jelentések (időközi költségvetési,
mérlegjelentések) összeállításával és Kincstár részére történő továbbításával kapcsolatos eljárásrendet a Gazdálkodási
Szabályzat tartalmazza.
27. A  tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 14.  §-a alapján az  NKFI Alap
kezelése során felmerülő költségek finanszírozása az NKFI Hivatal részére biztosított alapkezelői díj terhére történik,
az NKFI Hivatal Gazdálkodási Szabályzatában foglaltak szerint.
VI. fejezet Záró rendelkezések 28. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 29. Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
 30. Hatályát veszti a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap Pénzkezelési Szabályzatáról szóló 5/2016. (IV. 7.)
NKFIH utasítás. Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
156/2010. (IX. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott
kifogások alapján meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 417/2009. (X. 29.) számú OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 417/2009. (X. 29.) számú határozatában a magánszemélyek
által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadta az alábbi kérdésben: „[e]gyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy
az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz esetén az indítványban foglalt valamennyi kérdés elbírálásáról önálló
határozatban döntsön?” 2. Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 13. § (1) bekezdésében megfogalmazott követelménynek, mert nem
egyértelmű a „valamennyi kérdés” kitétel, valamint azt a látszatot kelti, hogy az alkotmányjogi panasz-kérdéseket
tartalmaz. 3. A kifogást tevők kérik az OVB határozat megsemmisítését, és az OVB új eljárásra való utasítását. Álláspontjuk szerint
a kezdeményezés egyértelmű, mert az alkotmányjogi panaszt megfogalmazó indítványok „szétszedésének” tilalmát
fogalmazza meg. Ezekben az ügyekben az Alkotmánybíróság az indítványban megfogalmazott kérelmeket
„szétszedi”, és nem az alkotmányjogi panaszról (azaz arról, hogy az adott egyedi ügyben hozott bírósági határozat
mennyiben érinti a fél alkotmányos jogait), hanem a jogszabályok alkotmányellenességéről dönt. A jogállamiság
elvébe ütközik, ha az indítványozó nem tudja, hogy a testület alkotmányjogi panaszát miként – önálló vagy más
ügyekkel összevont – határozatban fogja elbírálni. II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság előzetesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben előterjesztett kifogások megfelelnek-e a törvényi
feltételeknek. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogásokat a törvényes határidőn belül [Ve. 130. §
(1) bekezdés], és a kifogásra előírt tartalmi követelményeknek [Ve. 77. § (2) bekezdés] megfelelően nyújtották be:
a kifogásolt OVB határozat a Magyar Közlöny 2009. évi 152. számában, 2009. október 29-én jelent meg, a kifogást pedig
2009. november 10-én terjesztették elő az OVB-nél. Ebből következően a kifogás érdemi elbírálásra alkalmas.
3. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak,
ezért a 417/2009. (X. 29.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján
helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2010. szeptember 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
34/2003. (III. 31.) FVM rendelete a termelői szárazdohány 2003. minőségi feláras támogatásáról.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 1993. évi VI. törvény
(a továbbiakban: Tv.) 27. §-ának (2) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján — figyelemmel az agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló 290/2002. (XII. 27.) Korm. rendeletre —
a pénzügyminiszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. § (1) A minőségi dohánytermesztésre való ösztönzés érdekében a Tv. 9. §-a (1) bekezdésének n) pontja alapján
minőségi feláras támogatás kerül alkalmazásra.
(2) A támogatás mértéke a) Virginia ,,AV—BV’’ osztályú dohány esetén
56 000 Ft/tonna;
b) Virginia ,,BI’’ osztályú dohány esetén 46 000 Ft/tonna;
c) Burley (Pallagi) ,,A’’ osztályú dohány esetén
35 000 Ft/tonna;
d) Burley (Pallagi) ,,B’’ osztályú dohány esetén
30 000 Ft/tonna.
2. § (1) A támogatás a 2002. évi termés bázisadatainak figyelembevételével összesen 7273 tonna mennyiségre terjed ki,
320 millió Ft összegben.
(2) A fajtacsoportonkénti keretmennyiség a) az 1. § (2) bekezdés a) pontja esetében 2054 tonna;
b) az 1. § (2) bekezdés b) pontja esetében 2364 tonna;
c) az 1. § (2) bekezdés c) pontja esetében 1526 tonna;
d) az 1. § (2) bekezdés d) pontja esetében 1329 tonna.
(3) A támogatás forrása a Magyar Köztársaság 2003. évi
költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet,
11. Közvetlen termelői és piaci támogatások cím, 1. Piacra
jutási támogatás alcím alatt előirányzott összeg.
3. § Támogatásban az a dohánytermelő (a továbbiakban:
termelő) részesülhet, aki tagja a Dohány Terméktanács
termelői tagozatának, és a 2002. évi termésű dohány termeltetésére érvényes, az elsődleges feldolgozóval kötött
termeltetési és értékesítési szerződés alapján
a) MSZ 16802/2001 (M 1 tábla) szabványnak megfelelő
Virginia típusú, vagy
b) MSZ 16802/2001 (M 2 tábla) szabványnak megfelelő
Burley típusú
dohányt termelt és értékesített. 4. § A támogatás iránti kérelmet a termelő — a feldolgozó
által kiállított felvásárlási jegyek hiteles másolatának és
összesítőjének csatolásával — a Dohány Terméktanácshoz
nyújthatja be jelen rendelet hatálybalépését követő tizenöt
napon belül. A határidő elmulasztása jogvesztő hatályú.
5. § (1) A Dohány Terméktanács a 3. és 4. §-okban foglalt
feltételeknek megfelelő kérelmeket, a 4. §-ban meghatározott határidőt követő nyolc napon belül összesítve, a termelőnkénti támogatási összeg meghatározásával együtt
megküldi a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Agrárrendtartási Hivatalának (a továbbiakban:
ARH).
(2) Az ARH a beérkezett kérelmeket a beérkezésüktől
számított harminc napon belül elbírálja. Amennyiben a
kérelem megfelel e jogszabályban meghatározott követelményeknek, az ARH a támogatásra való jogosultságot
megállapító határozatot hoz, és a jogosult termelők részére a
megítélt támogatás összegét tartalmazó e rendelet melléklete szerinti igazolást bocsát ki. Egyidejűleg az adóhatóság
részére megküldi a jogosult termelők listáját a jogosult
összeggel együtt. Amennyiben a kérelem nem felel meg az
e jogszabályban meghatározott követelményeknek, az
ARH a kérelmet elutasítja.
6. § (1) A támogatásra jogosult a támogatást az igazolás
kézhezvételétől számított harminc napon belül — az igazolás egyidejű bemutatásával — az illetékes első fokú állami
adóhatóságtól igényelheti az adóhatóság által rendszeresített 0311. számú ,,Bevallás az államháztartással szembeni
egyes juttatások igényléséhez’’ nyomtatvány kitöltésével.
(2) Az adóhatóság területileg illetékes megyei igazgatósága a 10032000-01905520 számú APEH Agrárpiaci támo
gatás, állami felvásárlás folyósítási számláról teljesíti a
kifizetéseket.
(3) A támogatás igénybevételének jogosultságát az
ARH szúrópróbaszerű helyszíni ellenőrzéssel ellenőrzi.
A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését az
ARH rendeli el, amelyről az adóhatóságot értesíti. A jogosulatlanul felvett állami támogatást a (2) bekezdésben
meghatározott számlára kell visszafizetni.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba,
ezzel egyidejűleg a termelői szárazdohány 2002. évi minőségi feláras támogatásáról szóló 16/2002. (III. 16.) FVM
rendelet hatályát veszti.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1022/2003. (III. 27.) Korm. határozata a Duna és a Tisza árvízvédelmi műveinek felülvizsgált fejlesztési feladatairól, valamint a Tisza-völgy árvízi biztonságának növelésére vonatkozó koncepcióról (a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése).
A Kormány áttekintette a Tisza árvízvédelmi műveinek
rövid és középtávú fejlesztési feladatait és úgy határozott,
hogy:
1. a Tisza árvízvédelmi műveinek felülvizsgált fejlesztési feladataira, a szükséges beavatkozások folyamatosságának és összehangolásának biztosítására a költségvetés
általános tartaléka terhére a 2003. évi költségvetési törvény
XVI. Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium fejezetének a Közép-Tisza árvízvédelmi rendszerek fejlesztése
című kiemelt előirányzatát 1,0 Mrd Ft-tal megemeli a melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter Határidő: azonnal
2. a Tisza völgy árvízi biztonságának növelésére (a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztésére) vonatkozó koncepcióterv alapelvei az alábbiak:
a) a Tisza folyó árvizeit elsősorban a mértékadó védképességűre kiépülő árvízvédelmi töltések közötti nagyvízi
mederben kell levezetni, és ezért — az ökológiai szempontokra figyelemmel is — javítani kell az áramlási, vízszállítási feltételeket;
b) a védképességet meghaladó, gátszakadással és kiöntéssel veszélyeztető, statisztikailag igen ritkán előforduló
árhullámokat a meder vízszállításának mértékéig hazai
területen árapasztással csökkenteni kell;
c) az árvíz szabályozott kivezetését és a folyóba történő
szükség szerinti visszavezetését (vagy vízhiányos területre
történő átvezetését) szolgáló, műtárgyakból és tározókból
álló árapasztó-rendszert úgy kell kialakítani és működtetni, hogy — az árvízvédelmi funkció teljesítésének megtartása mellett — az hasznosítható legyen a Nemzeti Agrárkörnyezetvédelmi és a Tisza-völgy fejlesztésével kapcsolatos programokban előirányzott célok megvalósításában,
valamint a természetes élőhelyek gyarapításában;
d) az árapasztási célú tározó (így például külterületi
mezőgazdasági célú) területek teljes elöntése csak statisztikailag 1%-nál kisebb valószínűségű árvizek esetén
fordulhat elő, ezért változatlan területhasználat esetén,
kisajátítással, kártalanítással, illetőleg a kártérítéssel csak
kivételesen kell számolni;
3. a koncepcionális alapelvek érvényre juttatása érdekében: a) a feladatok végrehajtására vonatkozó olyan programot kell készíteni, amely az árvízvédelmi fejlesztések prioritás szerinti részletes kimunkálása mellett bemutatja az
érintett szakterületek fokozatos, folyamatos és szerves
kapcsolódását az árvízvédelmi célú beavatkozásokhoz. A
programban meg kell határozni a finanszírozás forrásait,
figyelemmel az Európai Unió közösségi társfinanszírozási
feltételeire, megvalósítását pedig mind időben, mind pedig
forrásigényét tekintve ütemezni kell. A Vásárhelyi terv
továbbfejlesztésével érintett területekre a programon alapuló, a térség lakosságának életfeltételeit javító, környezet- és természetbarát, az EU követelményrendszerével
összhangban levő terület- és földhasználat kialakítását elősegítő terveket, valamint kapcsolódó ágazati gazdasági és
infrastrukturális fejlesztési terveket kell kidolgozni. El kell
készíteni továbbá a 2001/42/EK irányelvben foglaltaknak
megfelelő stratégiai környezeti értékelést;
Felelős: a program és az ágazati fejlesztési tervek
kidolgozása tekintetében:
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
belügyminiszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: program elkészítésére:
 2003. szeptember 30. b) az árvízvédelmi fejlesztések és a kapcsolódó egyéb
szakterületi fejlesztési feladatok végrehajtásának koordinálására tárcaközi bizottságot hoz létre a környezetvédelmi és vízügyi miniszter, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter, a gazdasági és közlekedési miniszter, a MeH
területfejlesztésért felelős politikai államtitkára, a MeH
turisztikáért felelős politikai államtitkára, a belügyminiszter, a nemzeti kulturális örökség minisztere, illetve az érintett regionális fejlesztési tanácsok elnökei képviselőjének
részvételével. A bizottság vezetését a környezetvédelmi és
vízügyi miniszter által kijelölt személy látja el. A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter által kijelölt személy
a bizottság társelnöke;
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
belügyminiszter
nemzeti kulturális örökség minisztere
gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: a tárcaközi bizottság megalakítására:
 2003. március 20.
4. a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése című koncepció
megvalósításának előkészítése, előmunkálatok, tervezések
és vizsgálatok elvégzése érdekében a költségvetés általános
tartaléka terhére a 2003. évi költségvetési törvény XVI.
Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium fejezetének
Elsőrendű árvízvédelmi művek fejlesztése című kiemelt
előirányzatát 400 millió Ft-tal megemeli a mellékelt adatlap szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter Határidő: azonnal
5. a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése keretében a hullámtér rehabilitációját tartalmazó 2003. évi feladatok teljesítéséhez az érintett vízügyi igazgatóságok részére közmunka keretében kiírt meghívásos pályázaton elnyerhető
500 millió Ft-os keretet kell biztosítani;
Felelős: foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi
 miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: 2003. április 15. 6. a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése I. ütemének megvalósítására 2004-ben 8 Mrd Ft-ot, 2005-ben 15 Mrd Ft-ot,
2006-ban 15 Mrd Ft-ot és 2007-ben 12 Mrd Ft-ot kell
biztosítani;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: az éves költségvetési előirányzat tervezése
7. a Duna védvonalai fejlesztési feladataira vonatkozóan előterjesztést kell készíteni, figyelembe véve az állami
és önkormányzati védvonalak előírás szerinti, 2006-ra történő kiépítését és ehhez az EU pénzügyi forrásainak lehetséges igénybevételét.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: 2003. szeptember 30.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1756/2013. (X. 24.) Korm. határozata a TÁMOP-2.2.7.A-13/1-2013-0001 azonosító számú („Út a szakmaválasztáshoz” című) kiemelt projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  TÁMOP-2.2.7.A-13/1-2013-0001 azonosító számú, „Út a  szakmaválasztáshoz”
című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. elfogadja az  1.  melléklet szerint az  1.  pontban meghatározott projektjavaslat kiemelt projektként történő
nevesítését,
 3. hozzájárul, hogy az  1.  pontban meghatározott projekt támogatási szerződését a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága megkösse.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1435/2011. (XII. 13.) Korm. határozata meghiúsult kötelezettségvállalás miatt kötelezettségvállalással nem terhelt, 2010. előirányzat-maradvány felhasználásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24/B. § (9) bekezdésében biztosított jogkörében
a Magyar Köztársaság 2011. évi központi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet I. Országgyűlés
fejezet részére 885 650 ezer forint, meghiúsult kötelezettségvállalás miatt kötelezettségvállalással nem terhelt
előirányzat-maradvány felhasználását engedélyezi az Országház homlokzatai felújítása további ütemének
elindításához.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
42/2007. (III. 13.) Korm. rendelete a gyümölcsös ültetvények, valamint a gyümölcsös ültetvény méretet el nem érő, gyümölcsfával betelepített területek 2007. összeírásának végrehajtásáról.
A Kormány a gyümölcsös ültetvények, valamint a gyümölcsös ültetvény méretet el nem érő, gyümölcsfával betelepített területek összeírásáról szóló 2006. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Törvény) 4. §-ának (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § Az összeírás végrehajtásának módja reprezentatív felvétel. Az összeírás alapjául szolgáló mintába tartozó alma,
körte, őszibarack, kajszibarack állományú gyümölcsös
ültetvény, illetve gyümölcsös ültetvény méretet el nem érő
gyümölcsfával betelepített területek adatszolgáltatásra
kötelezett használói közül a KSH választja ki és értesíti
az összeírásban részt vevő használókat.
2. § Az összeírást 2007. április 1-jétől november 30-ig kell
elvégezni, vonatkozási időszaka a 2007. év.
3. § A KSH az általa kidolgozott, a statisztikai termelési
folyamathoz kapcsolódó módszertani szabályok alapján
jár el, annak érdekében, hogy minimalizálják az összeírási hibákat és – szükség esetén – becsüljék annak mértékét.
4. § Az egyes gyümölcsfajok ültetvényei termelési potenciáljának meghatározása céljából a tagállamok által végzendő statisztikai felmérésekről szóló, 2001. december 19-i 2001/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikk (1), (3) és (4) bekezdéseiben foglalt adatszolgáltatási kötelezettséget – közigazgatási régiónkénti bontásban – a KSH teljesíti.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
6. § Ez a rendelet az alábbi uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) az egyes gyümölcsfajok ültetvényei termelési potenciáljának meghatározása céljából a tagállamok által végzendő statisztikai felmérésekről szóló, 2001. december 19-i 2001/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, 5. cikke kivételével;
b) az egyes gyümölcsfafaj-ültetvényekre vonatkozó
felmérések felmérési paramétereinek meghatározásáról,
valamint adatainak gépi olvasásra alkalmas formába történő átírására vonatkozó kódok és egységes szabályok megállapításáról szóló 2001. december 27-i 2002/38/EK
bizottsági határozat 1. cikkével megállapított I. melléklete;
c) az egyes gyümölcsfafajok ültetvényeire vonatkozó
statisztikai felméréseket érintő 2001/109/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv és a 2002/38/EK bizottsági határozat módosításáról szóló 2006. február 3-i
2006/128/EK bizottsági határozat.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
60/2012. (VI. 28.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a GAZDANet programhoz nyújtott támogatások igénybevételének részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. hardver: a számítógépes egység tárgyi megvalósulással rendelkező részei;
2. internet csatlakozás: a világhálóhoz való kapcsolódáshoz szükséges fizikai összeköttetés és az ahhoz nyújtott
szolgáltatás; 3. konfiguráció: egy adott hordozható számítógép (notebook) vagy egy asztali számítógép (PC) gazdasági
tevékenység céljából történő használatához szükséges hardver eszközök összessége, beleértve az üzemeltetési
időszak alatt szükséges és a hardvereszköz működését biztosító, a hardvereszközzel együtt telepített szoftvereket is;
4. ügyfél regisztráció: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 28. §-a
szerinti regisztráció; 5. üzemeltetési időszak: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.)
23. § (1) bekezdés b) pontjától eltérően, a konfiguráció átvételének időpontját követő 5 év időtartam.
(2) E rendelet alapján nyújtott támogatásokra vonatkozóan nem kell alkalmazni a Vhr. 19. § (8) bekezdését, 20. § (2) és
(4) bekezdését, 23. § (1) bekezdés b) pontját, 27. § (1) bekezdés g) pontját, 29. § (1), (3), (8), valamint
(11)–(12) bekezdését. 2. A támogatás jellege 2. § E rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe a 3. § (8) bekezdése szerinti, internet csatlakozásra
alkalmas konfiguráció beszerzéséhez. 3. A támogatás igénybevételének feltételei
3. § (1) E rendelet alapján támogatási kérelem benyújtására jogosult az a mezőgazdasági termelő ügyfél, akinek 2012. január
1-jétől a támogatási kérelem benyújtási időszakot megelőző hónap utolsó napjáig az átlagos terület, illetve
állatlétszám adatok alapján a Standard Fedezeti Hozzájárulásról értékeket meghatározó hatályos IH közlemény
alapján számított mezőgazdasági üzemmérete meghaladja a 0 Európai Méretegységet (a továbbiakban: EUME), de
nem éri el a 4 EUME-t (a továbbiakban: ügyfél). A támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszakot követően
az üzemeltetési időszak végéig az ügyfél mezőgazdasági üzemmérete elérheti vagy meghaladhatja a 4 EUME-t.
(2) A támogatás igénybevételének további feltétele, hogy a támogatott fejlesztés megvalósításával az ügyfél internet
csatlakozásra képes és jogszerűen feltelepített operációs rendszerrel ellátott konfigurációval rendelkezzen.
(3) A támogatás igénybevételére az ügyfél akkor jogosult, ha
a) a támogatási kérelmének benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik arról, hogy
aa) a támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben konfiguráció vagy szoftver beszerzésére az európai
unió társfinanszírozásával támogatást nem vett igénybe; ab) legalább egy ügyfélkapu regisztrációval rendelkezik, amely nem természetes személy ügyfél esetén a cég
képviselőjének a nevére szól; b) a konfiguráció átvételét követő 90 napon belül saját maga, vagy általa kijelölt alkalmazottja, családi gazdaság
esetén a családi gazdaság vezetője vagy tagja részt vesz az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
társfinanszírozásával megvalósuló, e jogcím tárgyában szervezett kötelező képzésen, kivéve, ha a konfiguráció
átvételét követő 90 napon belül nem volt képzés, vagy ha bármely felsőoktatási szakon megszerzett végzettséget
tanúsító oklevéllel, vagy az Európai Számítógép-használói Jogosítvány bármely két moduljának megszerzését
tanúsító okirattal, vagy a 2. vagy 3. mellékletben meghatározott szakképesítések közül legalább egynek
a megszerzését igazoló bizonyítvánnyal rendelkezik; c) a támogatási határozatban jóváhagyott konfigurációt az ügyfél vagy meghatalmazottja az (5)–(7) és
(11) bekezdésben meghatározott módon, a támogatási kérelmet jóváhagyó határozat kézhezvételét követően
120 napon belül, de legkésőbb 2013. március 31-ig a Nemzeti Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési
Intézet (a továbbiakban: NAKVI) által megjelölt időpontban és helyszínen átveszi;
d) a konfiguráció átvételét követő 30 napon belül belép a NAKVI honlapjáról elérhető GAZDANet honlapra,
amelynek információtartalmát a Vidékfejlesztési Minisztérium háttérintézményei szolgáltatják, fejlesztését és
fenntartását a NAKVI koordinálja, és az üzemeltetési időszak végéig a belépést havonta legalább egyszer
megismétli, úgy, hogy a belépést követően saját döntése szerint használhatja a honlapot;
e) a hardvert legalább az üzemeltetési időszakban üzemben tartja;
f) amennyiben képzés hiányában a b) pont szerinti képzési kötelezettségének nem tudott eleget tenni, azt
pótlólagosan teljesíti a konfiguráció átvételét követő 1 éven belül;
g) hozzájárul ahhoz, hogy a támogatási eljárás lebonyolításához szükséges adatait a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) a NAKVI részére átadja, és azokat a NAKVI kezelje.
(4) A támogatás igénybevételének feltételeként az ügyfél köteles
a) hozzájárulni ahhoz, hogy az ügyfél-nyilvántartási rendszer számára megadott elektronikus levélcímére a NAKVI
havonta tájékoztató elektronikus hírlevelet küldjön, amely a GAZDANet oldallal, az elektronikus ügyintézéssel,
az agrár- és vidékfejlesztési intézkedésekkel kapcsolatos, valamint egyéb aktuális mezőgazdasági információkat
tartalmaz, illetve fogadja a havonta kötelező egyszeri bejelentkezéskor küldött frissítéseket;
b) a konfiguráció átvételét követő három hónapon belül az MVH Hírlevél szolgáltatására regisztrálni, valamint
az ügyfélnyilvántartási-rendszerbe a kapcsolattartás érdekében elektronikus levélcímet bejelenteni.
(5) Ha az ügyfél meghatalmazottja veszi át a konfigurációt, vesz részt az átadási tájékoztatón és nyújtja be a kifizetési
kérelmet, akkor az erről szóló meghatalmazást a NAKVI által rendszeresített formanyomtatványon elektronikus úton
be kell jelentenie a NAKVI részére, a konfiguráció átadásának napját legalább 10 nappal megelőzően.
A meghatalmazás kinyomtatott, az ügyfél és a meghatalmazott által aláírt példányát a meghatalmazott a konfiguráció
átvételekor átadja a NAKVI megbízottja részére. (6) Az ügyfél a támogatási kérelmét jóváhagyó határozat kézhezvételét követő 8 napon belül, de legkésőbb 2013. január
15-ig a NAKVI elektronikus felületén megrendeli a határozattal jóváhagyott konfigurációt. Az elektronikus felületről
kinyomtatott megrendelőt aláírásával ellátja, és a konfiguráció átvételekor átadja a NAKVI képviselője részére.
(7) Az elektronikus megrendelést követő 20 napon belül a NAKVI a megrendelést proforma számla megküldésével,
tértivevényes levélben visszaigazolja az ügyfél részére, és egyben tájékoztatja a konfiguráció átvételének helyszínéről
és időpontjáról. (8) Az ügyfél támogatási kérelmében megjelölt konfigurációt a NAKVI szerzi be, a Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóságon mint közbeszerzési eljárást lebonyolító szervezeten keresztül. A beszerzésre kerülő konfigurációk
legalább az 1. mellékletben meghatározott műszaki paraméterekkel rendelkeznek. Kizárólag a közbeszerzési eljárás
lefolytatását követően, a konfigurációk pontos adatait, és beszerzési árát tartalmazó IH közleményben közzétett
konfigurációk igénybevételére van lehetőség. A konfiguráció átvételével kapcsolatos további információkat a NAKVI
tájékoztatóban teszi közzé a honlapján. (9) A NAKVI koordinálja
a) az ügyfél által megrendelt konfiguráció kiszállítását az ügyfél részére való átadásának helyszínére, amely az ügyfél
lakhelye vagy telephelye szerinti megyeszékhely, vagy az ügyfél lakhelyéhez vagy telephelyéhez ennél közelebb
található település; b) a konfiguráció átadásakor az ügyfél tájékoztatását a konfiguráció műszaki jellemzőire, biztonságos kezelésének,
szállításának és tárolásának a követelményeire, a feltelepített operációs rendszerre, valamint az ügyfélnek
a jogcím keretében vállalt kötelezettségeire vonatkozóan; c) a konfiguráció átadásával és a kifizetési kérelem benyújtásával kapcsolatos adminisztrációs feladatok elvégzését.
(10) A (9) bekezdés b) és c) pontjában foglalt feladatok végrehajtásában közreműködhet a Magyar Agrárkamara,
az NT Nonprofit Közhasznú Kft., a Regionális Szaktanácsadási Központok és a Területi Szaktanácsadási Központok.
(11) Az ügyfél a NAKVI által részére megküldött proforma számla kézhezvételét követő 5 napon belül köteles a konfiguráció
ellenértékét, a proforma számlán megjelölt számlaszámra befizetni. (12) A NAKVI folyamatosan ellenőrzi az ügyfél (3) bekezdés d) pontja és (4) bekezdés a) pontja szerinti kötelezettségeinek
teljesítését. Az ügyfél kötelezettségének elmulasztásáról írásban tájékoztatja az MVH-t.
(13) Az ügyfél (3) bekezdés ab) pontja és (4) bekezdés b) pontja szerinti kötelezettségének teljesítését az MVH ellenőrzi.
4. A támogatás forrása, keretösszege, mértéke, elszámolható kiadások
4. § (1) A támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásával megvalósuló GAZDANet
Program támogatási jogcímhez rendelt keretösszeg, ami 11 156 659 eurónak megfelelő forintösszeg, de legfeljebb
3,5 milliárd forint. (2) Egy ügyfél részére legfeljebb 300 eurónak megfelelő forintösszegű, de legfeljebb 90 ezer Ft támogatás nyújtható.
(3) A támogatás mértéke az elszámolható kiadások 40%-a, a Vhr. 3. §-ának 30. pontja szerinti fiatal mezőgazdasági
termelő esetében 50%-a. (4) E rendelet alapján elszámolható kiadásnak minősül a 3. § (5)–(11) bekezdése szerint beszerzett konfiguráció beszerzési ára.
5. A támogatási kérelem benyújtása 5. § (1) A támogatási kérelmet 2012. szeptember 1–30. között lehet benyújtani az MVH által rendszeresített
formanyomtatványon elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül az MVH-hoz. (2) Az elektronikus formanyomtatványt a következő adattartalommal kell az MVH-nak rendszeresítenie:
a) ügyfél azonosítási adatok; b) a beszerezni kívánt konfigurációra vonatkozó adatok;
c) az ügyfél nyilatkozata arról, hogy a támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben konfiguráció vagy
szoftver beszerzésére az Európai Unió társfinanszírozásával támogatást nem vett igénybe;
d) egyszerűsített pénzügyi terv adatai (az üzemeltetési időszakra vonatkozóan az éves árbevétel és az éves kiadások
adatai); e) az ügyfél üzemméretének számításához szükséges adatok hasznosítási irányonként;
f) az ügyfél nyilatkozata a kötelező képzés alól a 3. § (3) bekezdés b) pontja szerinti mentességéről, amennyiben
valamelyik mentességi feltételnek megfelel; g) az ügyfél hozzájárulása ahhoz, hogy a támogatási eljárás lebonyolításához szükséges adatait az MVH a NAKVI
részére átadja, és azokat a NAKVI kezelje. (3) Ha az ügyfél őstermelő, akkor az elektronikus támogatási kérelméhez szkennelt formában csatolni kell az érvényes
mezőgazdasági őstermelői igazolványának a másolatát. (4) Az ügyfél egy támogatási kérelem benyújtási időszakban kizárólag egy támogatási kérelem benyújtására jogosult,
amelyben egy konfigurációra nyújthat be igényt. (5) Amennyiben az ügyfél a (2) bekezdés f) pontja szerint nyilatkozott, úgy csatolnia kell a 3. § (3) bekezdés b) pontja
szerinti mentességet igazoló okirat szkennelt másolatát. (6) Az MVH a támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszak után, a feldolgozást követően elektronikus formában
átadja a beérkezett támogatási kérelmek adatait a NAKVI részére.
(7) A támogatási kérelem benyújtási időszakot követően hiánypótlásnak helye nincs.
6. A támogatási kérelem elbírálása 6. § (1) Az MVH a támogatási kérelmeket a Tv. 32. § (1) bekezdés b) pontja alapján a támogatási kérelmek beérkezési sorrendje
alapján bírálja el. (2) Az MVH a támogatási határozatokat legkésőbb 2012. december 15-én megküldi az ügyfél részére. A támogatási
határozatok adatait elektronikus formában átadja a NAKVI részére.
(3) Az MVH a mezőgazdasági üzemméretre vonatkozóan benyújtott adatok keresztellenőrzését a rendelkezésre álló
hatósági nyilvántartások alapján végzi. 7. Kifizetési kérelem 7. § (1) Kifizetési kérelmet az az ügyfél nyújthat be, aki rendelkezik a támogatási kérelmét jóváhagyó vagy részben jóváhagyó
határozattal, a támogatott fejlesztést a 3. § (2) bekezdés szerint megvalósította, és a 3. § (3) bekezdés c) pontja,
(5), (6) és (11) bekezdés szerinti kötelezettségeket teljesítette.
(2) Az ügyfél a kifizetési kérelmet a NAKVI által biztosított elektronikus felületen – az MVH honlapján közleményben
közzétett formanyomtatvány alkalmazásával – rögzíti és kinyomtatja, a konfiguráció átvételekor, a NAKVI
képviselőjének segítségével. A kinyomtatott és az ügyfél által aláírt kifizetési kérelmeket a NAKVI begyűjti az átadáson
résztvevő ügyfelektől, és 2013. február 1. és május 31. között összesítve benyújtja az MVH-hoz. A kifizetési kérelem
benyújtási időpontjának a NAKVI által összesített kifizetési kérelem MVH részére történő benyújtásának időpontja
tekintendő. A NAKVI a kifizetési kérelmek adatait elektronikusan megküldi az MVH részére az elektronikus felületen
történt rögzítést követő 5 napon belül. (3) A (2) bekezdésben meghatározott formanyomtatványt az MVH a következő adattartalommal rendszeresíti:
a) ügyfél-azonosítási adatok; b) a konfiguráció átvételének helye és időpontja;
c) az átvett konfiguráció megnevezése; d) az átvett konfiguráció ellenértékeként a NAKVI részére kifizetett összeg.
(4) A teljes támogatási összegre vonatkozóan egy kifizetési kérelem nyújtható be. Egy újabb kérelem benyújtására csak
abban az esetben van lehetőség, ha korábban benyújtott kérelmét az ügyfél visszavonta.
(5) A 3. § (3) bekezdés b)–d) és f), valamint a (4) bekezdés a) pontjában meghatározott kötelezettségek teljesítésére
vonatkozó adatokat ellenőrzés céljából a NAKVI havonta összesítve, elektronikus úton megküldi az MVH részére
tárgyhót követő hónap 5-éig. 8. Jogkövetkezmények 8. § (1) Ha az ügyfél a 3. § (2), (6) és (11) bekezdésben foglalt kötelezettségeit nem teljesíti, vagy az ellenőrzés során kiderül,
hogy a 3. § (3) bekezdés a) pontja szerinti nyilatkozatokban valótlant állított, akkor az intézkedésben való jogosulatlan
részvételnek minősül. (2) Ha az ügyfél a 3. § (3) bekezdés b–f) pontjában, valamint a (4) bekezdésben foglalt kötelezettségeit – neki felróható ok
miatt – nem teljesíti, akkor a támogatási határozatban jóváhagyott támogatási összeg 50%-át köteles visszafizetni.
9. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetést követő harmadik napon lép hatályba.
10. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 26. cikkének a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapítja meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
96/2013. (VII. 5.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, a  nemzetgazdasági
miniszter javaslatára
nikoletti Antalt a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává – 2013. július 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1094/2017. (II. 24.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  1956-os forradalom és szabadságharc emlékévéhez kapcsolódóan megvalósuló berlini,
londoni és párizsi kulturális-művészeti rendezvényről koncertfilm készüljön;
 2. az. 1.  pontban meghatározott cél érdekében, az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban:
Áht.) 21. § (1) és 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 227,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 7. MK felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára,
az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2018. május 31.
3. a hátrányos helyzetű fiatalokkal foglalkozó Peter Maffay Alapítvány (bejegyezve: Németországban
2000. augusztus 14-én, 230-1222 STA 18 nyilvántartási számmal) támogatása érdekében, az Áht. 21. § (1) és 33. §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 15,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási,
a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet XX.  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 30. Társadalmi,
civil és non-profit szervezetek működési támogatása alcím, 25. Szociális társadalmi, civil és non-profit szervezetek
jogcímcsoport, 5. Fogyatékos személyek érdekvédelmi szervezetei; közösségi, szolidaritási és esélyteremtési
programok támogatása jogcím javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2010. (HK 8.) HM VTI SZÁT intézkedése a STANAG 7141 5. kiadás alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§-ának (2) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 3-4. §-aiban kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről
és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról
és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra – az alábbi
intézkedést
adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A 4/2006. (HK 13.) HM HVKF I. h. ratifikációs közlemény, illetve a 2008. február 26-án kihirdetett NATO
szabványosítási egyezmény hatályba léptetése alapján eredeti nyelven bevezetésre és alkalmazásra kerül a STANAG 7141 (5. kiadás.) – JOINT NATO DOCTRINE
FOR ENVIRONMENTAL PROTECTION DURING
NATO LED MILITARY ACTIVITIES- „NATO által
vezetett hadműveletek és gyakorlatok környezetvédelmi előírásai” című szabványosítási egyezmény.
3. Az egyezmény rendeltetése: A NATO Egységesítési
Egyezmény (STANAG) a Honvédelmi Minisztérium, valamint a Magyar Honvédség alárendeltségébe tartozó szervezetek számára meghatározza a környezetvédelem területén betartandó előírásokat a NATO által vezetett hadműveletek és gyakorlatok során.
4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 7141 Egységesítési Egyezményt rendeljék meg a HM FLÜ Technológiai Igazgatóság Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár


text:
116/2009. (IX. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére beosztásaiban huzamos időn át végzett munkája, szakmai életútja elismeréseként
Újfalusi Csaba dandártábornoknak, a Nemzeti Katonai Képviselő Hivatala katonai képviselőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND lovagkeresztje, katonai tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. augusztus 25. Sólyom László s. k.,


text:
123/2011. (VII. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. K. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyet ért e ön azzal, hogy Magyarországon a részmunkaidő csak a kismamákra, rokkantnyugdíjasokra és könnyebb
betegségben lévő polgárokra legyen értendő?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a
népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a
népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az
Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben feltenni kívánt kérdés megfogalmazása
nem egyértelmű, mivel a kérdés megfogalmazása a magyar nyelvtan szabályainak nem felel meg, a mondat egyes
részei, kifejezései egymással nyelvtani és logikai összefüggésben nincsenek, ezáltal annak pontos tartalma nem
állapítható meg. Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában számos
kérdést von egységbe, amelyek külön-külön is megválaszolhatók. Így a választópolgárnak nincs lehetősége
megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről. Ennek alapján a
népszavazásra feltenni kívánt kérdésre nem lehet egyértelműen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1032/2013. (II. 1.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti Biztonsági Együttműködési Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti Biztonsági Együttműködési
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének – a megerősítés
fenntartásával történő – végleges megállapítására; 3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök