text:
1174/2014. (III. 26.) Korm. határozata a kecskeméti atlétikai centrum beruházásról.
A Kormány
 1. egyetért a kecskeméti atlétikai centrum megvalósítására (a továbbiakban: Beruházás) kidolgozott konstrukcióval;
 2. felhívja a  kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok
ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy –  Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzatával együttműködve  –
vizsgálja meg a  Beruházás megvalósítására alkalmas helyszíneket Kecskemét közigazgatási területén belül, és
a 3. pontban meghatározott előterjesztés keretében tegyen javaslatot a megvalósítás helyszínére;
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2014. március 31.
 3. felhívja a  kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok
ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy a  Nemzeti Stadionfejlesztési Programmal összhangban készítsen
előterjesztést a Beruházás időbeli megvalósítási koncepciójáról és finanszírozására vonatkozó javaslatról.
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2014. március 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
146/2010. (IV. 29.) Korm. rendelete a kutatás-fejlesztési és technológiai innovációs projektek közfinanszírozású támogatásáról.
A Kormány a kutatás-fejlesztésről és a technológiai innovációról szóló 2004. évi CXXXIV. törvény 34. § a) és c) pontjában,
az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (2) bekezdés zsa) pontjában, az 59–69. § tekintetében a Kutatási és
Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi XC. törvény 17. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. §
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A jogszabály hatálya
1. § (1) E rendelet hatálya a kutatás-fejlesztési és technológiai innovációs projektekhez pályázati úton és pályázaton kívül
– jogszabályon, nemzetközi szerződésen, kormányhatározaton, valamint kérelmen alapuló egyedi döntés alapján –
nyújtott közfinanszírozású támogatásokra terjed ki.
(2) A rendelet hatálya a Magyar Tudományos Akadémia esetében csak a pályázati céllal jóváhagyott fejezeti kezelésű
előirányzatok terhére nyújtott támogatásokra terjed ki.
(3) A rendelet hatálya – a 6–7. § és az 56–58. § kivételével – nem terjed ki az Országos Tudományos Kutatási
Alapprogramokból, az Európai Unió strukturális alapjaiból, az Európai Unió Kohéziós Alapjából, az EGT Finanszírozási
Mechanizmusból, a Norvég Finanszírozási Mechanizmusból, valamint a Svájci Hozzájárulásból nyújtott
támogatásokra.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. döntéshozó: az 1. § (1)–(2) bekezdésben meghatározott közfinanszírozású támogatások forrása felett döntési jogkörrel
rendelkező személy vagy testület;
2. elő ze tes programértékelés: a program tervezésekor, annak véglegesítése előtt végrehajtott programértékelés annak
vizsgálatára, hogy a tervezett program elősegíti-e a célok meg valósulását, a rendelkezésre álló erőforrásokkal
végrehajtható-e az adott program, valamint a monitoring és a későbbi programértékelések számára megfelelő
információk rendelkezésre állnak-e;
3. indikátor: a programértékelés során a program céljainak teljesülését számszerűen vizsgáló mutatószám és
szakmaspecifikus eredménymutató;
4. konzorcium: a részes felek (tagok) polgári jogi szerződésben szabályozott munkamegosztásán alapuló
együttműködése kutatás-fejlesztési, technológiai innovációs tevékenység közös folytatása vagy egy
kutatás-fejlesztési, technológiai innovációs projekt közös meg valósítása céljából;
5. közbenső programértékelés: a program meg valósítása, végrehajtása közben végzett programértékelés a szükséges
korrekciók megtétele érdekében;
6. pályázati felhívás: támogatási program végrehajtása érdekében megjelentetett felhívás a támogatási programban
 való részvételre;
7. pályázati kiírás: a pályázati felhívás és az útmutató, amelyek együttesen tartalmazzák a pályázáshoz szükséges összes
feltételt;
8. pályázati útmutató: a pályázati felhívás alapján, a pályáztatás részletes szabályait tartalmazó dokumentum;
9. pályázati koncepció: a fejezetet irányító szerv által elkészített, a pályázati kiírás alapját szolgáltató dokumentum, amely
tartalmazza a pályázat célját és keretösszegét, a pályázói kört, a bírálás menetét és az indikátorokat;
10. pályázatkezelő: jogszabályban vagy gazdálkodási szabályzatban kijelölt szerv, mely a pályázatok lebonyolítását,
a támogatási szerződés megkötését és végrehajtását, a meg valósítás ellenőrzését e jogszabályban meghatározottak
szerint végzi;
11. pályamű: a pályázati kiírás alapján benyújtott dokumentumok összessége;
12. pályáztatási akcióterv: a fejezetet irányító szerv által elkészített dokumentum, amely tartalmazza az adott időszakra
tervezett pályázatok célját, keretösszegét, a pályázók körét, a bírálás menetét és az indikátorokat;
13. programértékelés: a közpénzek eredményes felhasználásának vizsgálata érdekében, a közfinanszírozású
kutatás-fejlesztési és technológiai innovációs programok eredményeinek, a program végrehajtása során
a rendelkezésre álló erőforrásokkal és az eredeti célokkal való összhangban állását, az eredmények
gazdasági-társadalmi hasznosítását és a hasznosítás hatásait elemző tevékenység;
14. programértékelési terv: a programértékelés céljainak, módszerének és időbeli ütemezésének összefoglalása;
15. saját forrás: a kedvezményezett által a támogatott projekthez biztosított forrás és eszközök, amelybe az államháztartás
alrendszereiből nyújtott támogatás nem számítható be, kivéve a támogatást igénylő költségvetési szervnek vagy
irányító szervének költségvetésében az adott célra előirányzott összeget;
16. utólagos programértékelés: a program lezárása utáni programértékelés a célok elérésének, a forrásfelhasználás
eredményességének vizsgálata, a siker vagy a kudarc tényezőinek feltárása, valamint a jövőre nézve szükséges
javaslatok megfogalmazása.
3. A közfinanszírozású támogatás formái és a támogatásra jogosultak köre
3. § Közfinanszírozású támogatás nyújtható
a) nyílt pályázati rendszerben, támogatási programok keretében;
b) pályázaton kívül, jogszabályban, nemzetközi szerződésben, kormányhatározatban meghatározott feladatok
végrehajtására;
c) pályázaton kívül, kérelemre, a döntéshozó egyedi döntése alapján az e rendeletben foglaltakkal összhangban.
4. § A közfinanszírozású támogatás formái:
a) vissza nem térítendő támogatás;
b) részben vagy egészben visszatérítendő támogatás;
c) kamattámogatás;
d) kockázati tőkejuttatás.
5. § Közfinanszírozású támogatást kaphatnak Magyarországon székhellyel rendelkező jogi személyek, jogi személyiség
nélküli gazdasági társaságok, egyéni vállalkozók, külföldi székhelyű vállalkozások magyarországi fióktelepei,
Magyarországon lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező természetes személyek.
4. Összehangolás, adatszolgáltatás 6. § (1) A fejezetet irányító szerv – a többi fejezetet irányító szervvel összehangolt –, a stratégiai célok elérését ismertető éves
pályáztatási akciótervet készít.
(2) Több forrásból finanszírozott közös pályázati kiírás esetében a fejezetet irányító szervek és a pályázatkezelők
megállapodnak a pályázatkezelői tevékenységek megosztásáról, így különösen a pályamű befogadása, a bírálás,
a szerződéskötés, a finanszírozás, a szerződéskezelés és az ellenőrzés rendjéről.
7. § A fejezetet irányító szerv minden év január 31-ig a Központi Statisztikai Hivatalnak statisztikai célra megküldi azon
szervezetek listáját, amelyek részére költségvetési forrásból az előző naptári évben kutatás-fejlesztési célra kifizetés
történt. A lista tartalmazza a támogatásban részesített nevét, székhelyét, adószámát, a kiutalt összeget és a kifizetés
jogcímét.
II. FEJEZET
A NYÍLT PÁLYÁZATI RENDSZERBEN NYÚJTOTT TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
5. Közös szabályok 8. § Pályázni egyénileg és konzorciumi formában lehetséges.
9. § (1) Konzorcium tagja csak az az 5. §-ban meghatározott jogalany lehet, aki a pályázati kiírásban meghatározott
követelményeknek megfelel.
(2) A konzorciumot a fejezetet irányító szervvel és a pályázatkezelővel szemben a konzorciumi szerződésben kijelölt tag
képviseli.
10. § (1) Törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott kizáró okokon túl nem pályázhat az 5. § szerinti jogalany, ha
a) a pályamű benyújtásának időpontjában nem minősül köztartozásmentes adózónak;
b) vele szemben az Európai Bizottságnak valamely támogatás visszafizetésére kötelező határozata van hatályban;
c) nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül;
d) az érintett előirányzat támogatási rendszeréből kizárták.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti kizáró feltétel fennállásának hiányát a kérelmező úgy igazolja, hogy
a) csatolja az erről szóló, 30 naptári napnál nem régebben kiállított közokiratot vagy
b) nyilatkozik arról, hogy szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban.
(3) Az (1) bekezdés b)–c) pontja szerinti kizáró okról a pályázó nyilatkozatot tesz.
11. § (1) A döntéshozó és a pályázatkezelő gondoskodik arról, hogy a védett adat és üzleti titok ne kerüljön nyilvánosságra, ne
juthasson illetéktelen személy tudomására és a személyes adatok védelme biztosított legyen.
(2) A pályázó azonosításához szükséges adatok kivételével a pályázótól nem kérhető olyan adat igazolása, amely
nyilvános vagy amelyet valamely hatóság, bíróság vagy a Magyar Országos Közjegyzői Kamara jogszabállyal
rendszeresített nyilvántartása tartalmaz és az ebből a nyilvántartásból való adatszolgáltatás ingyenes.
6. Pályázati kiírás és pályázati útmutató 12. § (1) A pályázati kiírást a pályázatkezelő készíti el.
(2) A pályázati felhívás az alábbiakat tartalmazza:
a) a pályamű célját, témakörét;
b) a támogatásra jogosultak körét;
c) a támogatás formáját és futamidejét;
d) a rendelkezésre álló, megítélhető pénzügyi forrás tervezett éves mértékét;
e) – ha meghatározásra kerül – a támogatás maximális és minimális mértékét és
f) a pályamű benyújtásának módját, helyét és határidejét.
(3) A pályázati útmutató – a pályázati felhívásban foglaltakon túl – az alábbiakat tartalmazza:
a) a kizáró okokat;
b) a támogatás kategóriáját;
c) a szükséges saját forrás mértékét, a támogatási intenzitást;
d) a támogatható tevékenységeket;
e) az elszámolható költségek körét és az elszámolás módját;
f) a pályamű benyújtásának tartalmi és formai feltételeit;
g) a hiánypótlás módját vagy a hiánypótlás kizárását;
h) a bírálási, kiválasztási szempontokat, a bírálás menetét és időbeli ütemezését;
i) a támogatási döntés elleni jogorvoslati lehetőséget, határidejét és benyújtásának módját;
j) a szerződéskötés feltételeit;
k) a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetésének elvárt biztosítékait;
l) az esetleges közbeszerzési eljárás lefolytatására irányuló kötelezettségre történő utalást;
m) az indikátorokat;
n) a projekt adatlapot;
o) a pályamű összeállítását segítő útmutatót és
p) tájékoztatást arra nézve, hogy a pályázók hol kaphatnak felvilágosítást a pályázattal kapcsolatban.
13. § (1) A döntéshozó által jóváhagyott pályázati kiírást a pályázatkezelő a honlapján közzéteszi.
(2) A pályázatkezelő a pályázati kiírás megjelenéséről, elektronikus elérhetőségéről és lényegesebb tartalmi elemeiről
elektronikusan értesíti
a) a nemzeti hírügynökséget;
b) a kormányzati internetes portál fenntartóját;
c) regionális program esetében a területileg érintett regionális fejlesztési ügynökségeket és regionális innovációs
ügynökségeket.
14. § (1) A pályamű benyújtásának végső határideje nem lehet korábbi a pályázati kiírásnak a pályázatkezelő honlapján való
közzétételétől számított 30. naptári napnál.
(2) A pályázatkezelő a pályázati időszak alatt biztosítja, hogy a pályázó elektronikus úton vagy telefonon kérdést tegyen
fel és arra a kérdés beérkezésétől számított 5 munkanapon belül tájékoztatást kapjon.
(3) Ha jogszabályváltozás folytán vagy egyéb okból szükségessé válik a pályázati kiírás módosítása, a pályázatkezelő
módosítja azt, és ezt a tényt – a módosítás kiemelésével – közzéteszi a 13. § (1) bekezdésében meghatározott módon.
A pályázati kiírás módosítása esetén az (1) bekezdésben megjelölt határidőket a pályázatkezelő legalább 15 naptári
nappal meghosszabbítja.
15. § A pályázatkezelő köteles biztosítani a pályaművek elektronikus úton való benyújtásának lehetőségét.
7. A pályamű bírálása 16. § (1) A bíráláshoz kapcsolódó eljárásrend és a bírálási szempontok kidolgozása a pályázatkezelő feladata. A benyújtási
határidőt köve tően az értékelési szempontokon változtatni nem lehet.
(2) Nemzetközi együttműködésben kiírt, nemzetközi bírálású pályázati kiírások esetében a 17–24. § rendelkezéseitől
– a nemzetközi kiírás tartalmát figye lembe véve – el lehet térni.
17. § (1) A pályázatkezelő a benyújtási határidőt – folyamatos beadású programok esetében a pályázati kiírásban
meghatározott időpontokat – követő 10 munkanapon belül megvizsgálja, hogy a pályamű megfelel-e a pályázati
kiírásban meghatározott formai feltételeknek.
(2) Ha a benyújtott pályamű nem felel meg a pályázati kiírásban meghatározott formai feltételeknek és a pályázati kiírás
lehetőséget nyújt a hiánypótlásra, legalább 5, legfeljebb 15 munkanapos határidő kitűzésével – a hiba, hiányosság
egyidejű megjelölése mellett – felszólítja a pályázót pályaművének kijavítására.
(3) Ha a pályázó a hiánypótlást hibásan vagy hiányosan nyújtja be, avagy a hiányosságot nem pótolja a megadott
határidőn belül, továbbá ha a pályázati kiírás nem ad lehetőséget hiánypótlásra, a hibás, hiányos pályaművet
a pályázatkezelő további vizsgálat nélkül elutasítja.
(4) Ha a pályamű megfelel a pályázati kiírásban meghatározott formai feltételeknek, a pályázatkezelő a 17. §
(1) bekezdésében meghatározott határidőn belül befogadó nyilatkozatot küld a pályázónak.
18. § (1) A pályázó formai hiba miatt történő elutasítás esetén az elutasításról szóló értesítés kézhezvételétől számított
5 munkanapon belül az indok megjelölésével írásbeli panaszt (a továb biak ban: panasz) nyújthat be
a pályázatkezelőhöz.
(2) A pályázatkezelő az elutasításról szóló döntése ellen benyújtott panasz esetén
a) a panaszban foglaltaknak 5 munkanapon belül helyt ad, egyúttal gondoskodik a jogszerű állapot helyreállításáról
és erről haladéktalanul értesíti a pályázót vagy
b) a panaszt és az abban foglaltakkal kapcsolatos álláspontját 5 munkanapon belül a döntéshozónak megküldi.
(3) A döntéshozó a felterjesztett panaszról 10 munkanapon belül dönt, döntése ellen további panasznak helye nincs.
19. § (1) A pályázati kiírásnak megfelelő pályamű értékelését – a pályáztatási akcióterv vagy a pályázati koncepció ilyen
rendelkezése esetén – szakértő (a továb biak ban: szakértő) végzi. A szakértő a pályaművet a pályázati útmutatóban
megjelölt bírálati és kiválasztási szempontok szerint értékeli.
(2) Szakértő az lehet, aki a pályázati kiírás tárgyának megfelelő szakértelemmel és az adott területen minimum három év
szakmai gyakorlattal rendelkezik.
20. § (1) A bírálás során a szakértő pályaművenként értékelő lapot vezet.
(2) Az értékelő lap tartalmazza
a) a pályázó és a pályamű legfontosabb adatait;
b) a projektkiválasztási szempontok szerinti szöveges értékelést, továbbá a pontozást vagy rögzített skálán történő
értékelést; c) a szakértő a pontozással vagy rögzített skálán történő értékeléssel összhangban álló, részletes indokolással
ellátott javaslatát a projektjavaslat változatlan tartalommal történő támogatására, csökkentett összköltséggel
vagy szakmai tartalommal történő támogatására vagy elutasítására;
d) támogatási javaslat esetén – ha szükséges – a pályázó által teljesítendő előfeltételek meghatározását.
21. § (1) Ha a pályáztatási akcióterv vagy a pályázati koncepció előírja, a pályaművek bírálását – a szakértői bírálat mellett vagy
ahelyett – az e célra létrehozott bizottság (a továb biak ban: bizottság) végzi.
(2) A bizottság tagját és elnökét – a pályázati koncepciónak meg fele lően – a fejezetet irányító szerv vezetője vagy
a döntéshozó kéri fel.
(3) A bizottság tagjára a 19. § (2) bekezdését meg fele lően alkalmazni kell.
(4) A döntéshozó a pályázati koncepcióban az (1) bekezdésben foglaltakon túl más feladatokat is meghatározhat
a bizottság számára. Ilyen feladat lehet különösen a projektek teljesülésének rendszeres szakmai ellenőrzése.
22. § (1) A bizottság a szakértői bírálatot nem veszi figye lembe, ha megállapítható, hogy
a) a szakértői bírálat elfogult,
b) a szöveges értékelés elemei, az összefoglaló javaslat és az adott pontszámok nincsenek egymással összhangban
vagy
c) több szakértő bevonása esetén a szakértők által adott pontszámok között az eljárásrendben rögzített mértéket
meghaladó eltérés tapasztalható.
(2) A bizottságnak a pályaművel kapcsolatos döntési javaslata az alábbi lehet:
a) a pályamű támogatása a pályaműben megfogalmazottakhoz képest változatlan tartalommal és feltételekkel;
b) a pályamű támogatása csökkentett összköltséggel, illetve csökkentett tartalommal;
c) a pályamű elutasítása.
(3) A bizottság a pályamű csökkentett összköltséggel történő támogatását akkor javasolhatja, ha a csökkenés mértéke
nem haladja meg a kért támogatás 20%-át.
(4) A bizottság a támogatási szerződés aláírásához jogszabályban meghatározott etikai bizottság szakhatósági
állásfoglalásának beszerzését javasolhatja, amely teljesítését a pályázónak a támogatási szerződés aláírása előtt
igazolnia kell.
23. § (1) A szakértő, a bizottság elnöke és a bizottság tagja köteles összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatot tenni
az általa bírált minden egyes pályamű vonatkozásában.
(2) Nem lehet szakértő, valamint a pályaműre vonatkozó döntési javaslat előkészítésében és a döntés meghozatalában
nem vehet részt az, aki
a) a pályázóval vagy annak tulajdonosával munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll;
b) a pályázóval szakmai közös projektben dolgozik;
c) a benyújtott dokumentumok előkészítésében vagy kidolgozásában bármilyen formában részt vett;
d) a tervezett projekt végrehajtásában részt vevő, vagy az a)–c) pontban megjelölt személynek a polgári
törvénykönyv (a továb biak ban: Ptk.) szerinti közeli hozzátartozója vagy élettársa;
e) a pályázatban tulajdoni részesedéssel – kivéve a nyilvánosan működő részvénytársaságban történő tulajdoni
részesedést – rendelkezik, vagy annak vezető tisztségviselője, könyvvizsgálója vagy felügyelő bizottsági tagja;
f) más, ismert okból tőle tárgyilagos értékelés nem várható.
(3) A szakértő, a bizottság elnöke és a bizottság tagja köteles haladéktalanul bejelenteni a döntéshozónak, ha vele
szemben a (2) bekezdésében meghatározott kizáró ok áll fenn. A bizottság tagja és elnöke a bejelentéstől kezdve nem
vehet részt a pályamű vonatkozásában a pályázati döntés előkészítésének folyamatában.
(4) A pályázó, a szakértő, a bizottság elnöke és a bizottság tagja – a pályamű elbírálásához, a szakértői, illetve a bizottsági
tevékenység ellátásához feltétlenül szükséges – személyes adatát a pályázatkezelő kezeli az érintetteknek
az adatkezeléshez történő elő ze tes, írásbeli hozzájárulását köve tően.
(5) A pályázatkezelő biztosítja a szakértő anonimitását. 24. § (1) A bizottság működésének feltételeiről a pályázatkezelő gondoskodik. A működtetés finanszírozása a forrás
kezelésével kapcsolatos költségek terhére történik.
(2) A pályázatkezelő eljárásrendben szabályozza a bizottság eljárását. Az eljárásrendet a pályázatkezelő honlapján
közzéteszi.
(3) A bizottság üléséről a pályázatkezelő jegyzőkönyvet készít. A jegyzőkönyv tartalmazza
a) az ülés helyét és időpontját;
b) a jelenlévő tagok nevét;
c) támogatás esetében a támogatás összegét és arányát;
d) az összköltség, illetve tartalom csökkentése esetén a csökkentés mértékét és indokát;
e) elutasítás esetén, valamint a szakértői javaslatától eltérő döntési javaslat esetén annak részletes indokolását;
f) a szavazás módját és eredményét;
g) bármely tag különvéleményét, ha azt a tag kéri.
8. Döntés 25. § (1) A döntéshozó a döntési javaslat benyújtásától számított 15 munkanapon belül
a) jóváhagyja a döntési javaslatot,
b) a bizottság által összeállított rangsortól eltérően dönt vagy
c) részletes indokolás alapján – amelyet a döntés dokumentációjában is rögzíteni kell – elrendeli a pályamű(vek)
újraértékelését.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja esetén a döntésről a döntéshozó tájékoztatja a bizottságot.
(3) A támogatásról szóló döntés e rendelet alkalmazásában kötelezettségvállalásnak minősül.
(4) A szakmailag támogatandó projekt esetében a döntéshozó – ha a pályázati koncepció és a pályázati kiírás lehetővé
teszi – a projekt meg valósításának részleteiről egyeztetést kezdeményezhet a pályázóval.
26. § A döntésről a pályázót a pályázatkezelő a döntéstől számított 10 munkanapon belül írásban értesíti. Az elutasítás vagy
csökkentett összegű, illetve tartalmú támogatás esetében az elutasítás vagy a csökkentés részletes indokát
a pályázóval közölni kell.
27. § (1) A pályázó a döntés ellen jogszabálysértés vagy a pályázati kiírásban foglaltak megsértése esetén a döntés
kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül az indok megjelölésével írásbeli panaszt nyújthat be a döntéshozóhoz.
(2) A döntéshozó
a) a panaszban foglaltaknak 5 munkanapon belül helyt ad, egyúttal gondoskodik a jogszerű állapot helyreállításáról
és erről haladéktalanul értesíti a pályázót vagy
b) a panaszt és az abban foglaltakkal kapcsolatos álláspontját 5 munkanapon belül a fejezetet irányító szerv
vezetőjének megküldi.
(3) A fejezetet irányító szerv vezetője a felterjesztett panaszról 15 munkanapon belül dönt, döntése ellen további
panasznak helye nincs.
(4) Ha a döntéshozó egyben a fejezetet irányító szerv vezetője, akkor a panasz kézhezvételét követő 15 munkanapon
belül
a) a panasznak helyt ad és gondoskodik a jogszerű állapot helyreállításáról, vagy
b) a panaszt elutasítja
és erről haladéktalanul értesíti a pályázót.
III. FEJEZET
AZ EGYÉB KÖZFINANSZÍROZÁSÚ TÁMOGATÁSI FORMÁKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
28. § (1) A kérelmen alapuló döntés esetén az egyedi kérelem támogatásának feltételét a fejezetet irányító szerv vezetője
határozza meg. A támogatás nyújtásának szempontrendszerét és döntés előkészítése során alkalmazott eljárásrendet
a döntéshozó és a pályázatkezelő a honlapján közzéteszi.
(2) A kérelmeket a pályázatkezelőhöz kell benyújtani. A kérelem támogatásáról a döntéshozó dönt.
IV. FEJEZET
A KÖZFINANSZÍROZÁSÚ TÁMOGATÁSOK KÖZÖS SZABÁLYAI 9. A támogatási szerződés tartalma, megkötése és módosítása
29. § (1) A támogatásról szóló döntés alapján a pályázatkezelő a meg valósítandó feladatot, a teljesítés módját, a projekt
összköltségét, a támogatás mértékét és formáját, a támogatás kifizetésének módját és ütemezését, a támogatási
szerződés lezárásának követelményeit, az ellenőrzési jogosultság elfogadását, a nyertes támogatásigénylő vagy
pályázó (a továb biak ban együtt: kedvezményezett) által vállalt kötelezettségek nem teljesítése esetén alkalmazandó
jogkövetkezményeket is tartalmazó támogatási szerződést köt a kedvezményezettel.
(2) Nem köthető támogatási szerződés azzal, aki a támogatott tevékenység megkezdéséhez szükséges jogerős hatósági
engedélyekkel nem rendelkezik.
30. § (1) Az egy évnél hosszabb futamidejű pályázatok esetében a pályaműben megjelölt feladatok elvégzése módjának,
határidejének és költségének tekintetében a pályázatkezelő a pályázóval a pályaműben megjelöltektől és a döntés
szerinti támogatási feltételektől eltérően is megállapodhat. A pályamű és a döntés más tartalmi eleme nem
változtatható meg.
(2) A pályázatkezelő a döntéstől – az (1) bekezdésben meghatározott esetben a tárgyalás lezárásától – számított
10 munkanapon belül megküldi szerződéskötési ajánlatát.
(3) A támogatási szerződés megkötésére a pályázatkezelő a támogatási döntésről szóló értesítés kézhezvételétől
számított legfeljebb 60 naptári napos határidőt állapít meg, amely határidőig a döntésre az ajánlati kötöttség
szabályait meg fele lően alkalmazni kell. Ha e határidőn belül a kedvezményezett hibájából nem jön létre a támogatási
szerződés, a támogatásról szóló döntés hatályát veszti.
(4) A támogatás kedvezményezettje köteles (felhatalmazó levél útján) beszedési megbízás érvényesítésének jogára
felhatalmazni a pályázatkezelőt.
(5) A pályázati kiírás eltérő rendelkezése hiányában a (4) bekezdésben szereplő kötelezettség nem vonatkozik
az ösztöndíj jellegű vissza nem térítendő támogatásban részesült természetes személyre, központi költségvetési
szervre, a Magyar Tudományos Akadémiára és intézményeire, valamint az olyan támogatásra, amelyek teljes
folyósítására a záróbeszámoló elfogadása után, utólag kerül sor.
31. § (1) A támogatási szerződés előírhatja, hogy a projekt keretében létrehozott szellemi alkotáshoz fűződő jogok harmadik
személyre történő átruházásáról a pályázatkezelőt elő ze tesen értesíteni kell. Az átruházás érvényessége a fejezetet
irányító szerv elő ze tes jóváhagyásától is függővé tehető.
(2) Ha a pályázati kiírásban elő írásra került, a támogatási szerződésben rendelkezni kell a projekt eredményeként létrejött
szellemi alkotás közcélú felhasználásra ellenérték nélkül történő átengedéséről.
32. § (1) A kedvezményezett köteles a támogatási szerződés hatályának időtartama alatt a támogatási szerződésben foglalt
adatok megváltozását a pályázatkezelőnek 10 munkanapon belül bejelenteni.
(2) A kedvezményezett köteles a pályázatkezelőnek a felmerüléstől számított 10 munkanapon belül bejelenteni, ha
a projekt meg valósítása során az olyan tényt vagy körülményt, amely alapján a támogatási szerződés módosítása válik
szükségessé.
(3) Ha a projekt összköltsége csökkent a tervezetthez képest, a támogatási összeget csökkenteni kell. A döntéshozó
jogosult a támogatáscsökkentés mértékének meghatározására.
(4) A támogatási szerződés módosítását a kedvezményezett és a pályázatkezelő egyaránt jogosult kezdeményezni.
(5) A támogatási szerződés kedvezményezett által kezdeményezett módosításának elutasítása esetén az indokolással
ellátott döntéséről – a döntést követő 10 munkanapon belül – a pályázatkezelő írásban tájékoztatja
a kedvezményezettet.
10. Konzorciumi szerződés 33. § (1) A pályázati kiírás eltérő rendelkezése hiányában több személy vagy szervezet együttes pályázása esetén a támogatási
szerződés megkötésének feltétele, hogy az együttműködésben részes felek (a konzorcium tagjai) egymással
– az e rendeletben, valamint a pályázati kiírásban meghatározott feltételekkel – írásban szerződést kössenek
(konzorciumi szerződés).
(2) A konzorciumi szerződésben rendelkezni kell
a) a szellemi tulajdon meghatározásáról, ha a meg valósítandó projekt jellege olyan szellemi tulajdon felhasználását
teszi szükségessé, amelynek már a támogatási szerződés létrejötte előtt konzorciumi tag a jogosultja, és
az érintett konzorciumi tag a szellemi tulajdont a projekt meg valósítása érdekében a konzorcium rendelkezésére
kívánja bocsátani,
b) az a) pont szerinti jogok tekintetében a többi konzorciumi tag részére biztosított felhasználási jog feltételeiről és
esetleges időbeli korlátozásáról,
c) a projekt eredményeként létrejött szellemi alkotással kapcsolatos jogok konzorciumi tagok közötti arányáról,
d) az egyes konzorciumi tagok jogának mértékéről a projekt eredményeként létrejött szellemi alkotással
kapcsolatban, ha az adott szellemi alkotást több konzorciumi tag hozta létre, és az így keletkezett szellemi
tulajdonra a közös tulajdonra vonatkozó szabályokat meg fele lően alkalmazni kell,
e) arról, hogy az a)–d) pontok szerinti jogok és kötelezettségek a konzorciumi tagokat milyen módon jogosítják,
 illetve terhelik, ideértve az iparjogvédelmi oltalom megszerzésének költségeiről történő megállapodást is,
f) a konzorciumi tag együttműködésből való kilépésének és kizárásának feltételeiről, különös tekintettel a projekt
során már létrehozott eredményekre,
g) a konzorciumi tagok között a projekt végrehajtásával kapcsolatban keletkezett jogviták rendezésének módjáról,
valamint
h) arról, hogy mely tag jogosult a konzorcium képviseletére.
34. § (1) Ha a konzorcium egy tagja a projekt befejezése előtt a konzorciumi szerződést felmondja, attól eláll vagy
a konzorciumban való részvétele bármilyen más módon megszűnik, avagy vele szemben felszámolási eljárás indul
vagy végelszámolást kezdeményez, köteles az esemény bekövetkeztétől számított 15 napon belül a konzorcium
vezetője vagy képviselője számára részletes szakmai és pénzügyi elszámolást készíteni, továbbá a meg valósult
eredményeket teljes körűen és tételesen részére ingyenesen átadni, a létrehozott szellemi alkotásokhoz fűződő
jogokat a konzorcium tagjaira ingyenesen átruházni és a támogatás fel nem használt részét visszautalni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a konzorcium többi tagja részére nyújtandó további támogatás
folyósítását a pályázatkezelő felfüggeszti az értesítést követő 10 munkanapon belül és erről haladéktalanul értesíti
a döntéshozót. A döntéshozó 20 munkanapon belül dönt a konzorcium tagjai részére nyújtandó támogatás további
folyósításának feltételeiről.
(3) Tagkiválás esetén – a fel nem használt támogatás és a saját forrás biztosítása mellett – a döntéshozó jóváhagyásával új
vagy korábbi konzorciumi tag vállalhatja át a kilépett tag feladatait. A konzorciumvezető tag kilépése esetén a projekt
akkor támogatható tovább, ha annak eredményes befejezésének feltételei kialakíthatók.
(4) Ha a tag kiválása a projekt teljesítését ellehetetleníti, a pályázatkezelő a támogatási szerződéstől elállhat vagy
felmondhatja azt.
11. A támogatás folyósítása 35. § (1) A támogatás a támogatási szerződésben rögzített pénzügyi és időbeli ütemezésben vehető igénybe.
(2) A támogatás igénybevétele – a kamattámogatás kivételével – teljesítésarányosan, utólag történik (utófinanszírozás).
(3) Költségvetési szerv számára a támogatás folyósítása a támogatási szerződés megkötését követő 30 napon belül
előfinanszírozással, a támogatott számlájára való átutalással vagy előirányzat-átcsoportosítással is történhet, ha
a támogatott projekt az átutalástól számított 12 hónapon belül meg valósul.
(4) Ha a pályázati kiírás eltérően nem rendelkezik, a kedvezményezett a pályamű benyújtását köve tően keletkezett
költségeket számolhat el.
36. § (1) A támogatási szerződés teljesítése során lehetőség van több részletben történő előlegfizetésre. Az előleg
folyósításának szabályait a támogatási szerződés tartalmazza.
(2) Időközi fizetést a pályázatkezelő a kedvezményezett által ténylegesen kifizetett kiadásokhoz igazodva teljesíthet.
A projektre előlegként kiutalt és az időközi fizetések összege nem haladhatja meg – költségvetési szervek kivételével –
a megítélt támogatás 90%-át. Időközi fizetésnek nem előfeltétele a folyósított előleg teljes összege felhasználásának
igazolása és az azzal történő elszámolás.
(3) Előleg igénybevétele és időközi kifizetés esetén a támogatási összeg fennmaradó része csak a szakmai és pénzügyi
záróbeszámoló elfogadása után folyósítható.
37. § A támogatás folyósítása konzorcium esetében a konzorciumvezető tag számlájára történő átutalással is történhet, ha
a pályázati kiírás ezt lehetővé teszi és a kedvezményezettek erről a konzorciumi megállapodásban megállapodtak.
38. § (1) A kedvezményezett köteles elkülönítetten nyilvántartani minden, az e rendelet hatálya alá tartozó projekt
meg valósításához kapcsolódó bevételt, kiadást és dokumentumot.
(2) A kedvezményezett a támogatásból származó kamatbevételt a támogatási szerződésben megjelölt célra köteles
használni.
39. § A támogatási szerződés teljesítéséről a kedvezményezett a támogatási szerződésben meghatározottak szerint,
a projekt meg valósításának főbb szakaszaihoz igazodva időközi-, a projekt teljesítését köve tően záró szakmai
beszámolót és pénzügyi elszámolást köteles benyújtani a pályázatkezelőnek.
40. § (1) A kedvezményezett pénzügyi elszámolása felhasználási nyilatkozat és számlaösszesítő benyújtásával történik.
(2) A kedvezményezett könyvvizsgálói záradékkal ellátott felhasználási nyilatkozattal tanúsítja, hogy az elszámolni kívánt
költség az adott projekt kapcsán alkalmazandó tárgyi és időbeli elszámolhatósági szabályokkal összhangban,
számlákkal vagy egyéb gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylatokkal alátámasztva, teljesítésigazolás
mellett, a köztartozásra és a kettős finanszírozás elkerülésére vonatkozó elő írások figye lembevétele mellett került
felhasználásra.
(3) A fejezetet irányító szerv eltekinthet az időközi pénzügyi elszámolás keretében benyújtott felhasználási nyilatkozat
könyvvizsgálói ellenjegyzésétől, ha a kedvezményezett vállalja, hogy a záró pénzügyi elszámolás keretében az egész
projektre kiterjedő könyvvizsgálói ellenjegyzéssel ellátott felhasználási nyilatkozatot nyújt be.
(4) A fejezetet irányító szerv eltekinthet egyes költségfajták – különösen az általános (rezsi) költség, menedzsment költség
– tekintetében a bizonylaton alapuló elszámolástól, ha ezek a költségek és a projekt összköltségének aránya a pályázati
kiírásban rögzített.
(5) Ha a fejezetet irányító szerv díj vagy ösztöndíj jellegű vissza nem térítendő támogatást vagy átalány-elszámoláson
alapuló támogatást nyújt, a felhasználási nyilatkozatot és számlaösszesítőt nem kell alkalmazni.
41. § Ha a pályázati kiírás eltérően nem rendelkezik, konzorcium esetében a konzorciumi tagok szakmai beszámolóját és
pénzügyi elszámolását a konzorciumvezető összesíti és küldi meg a pályázatkezelőnek.
42. § (1) Ha a kedvezményezett a szakmai beszámoló és a pénzügyi elszámolás tekintetében jelentési kötelezettségét
határidőben nem vagy hiányosan teljesíti, a pályázatkezelő a határidő lejártát követő 20 munkanapon belül legfeljebb
egy alkalommal írásban felszólítja a szakmai beszámolási és a pénzügyi elszámolási kötelezettségnek a felszólítás
kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül történő hiánytalan teljesítésére.
(2) Ha a kedvezményezett az (1) bekezdés szerinti határidőt neki felróható módon elmulasztja, a kedvezményezett
késedelmi kötbér fizetésére köteles. A késedelem kezdő időpontja az (1) bekezdésben meghatározott határidőt
követő nap, utolsó napja a pénzügyi elszámolás és szakmai beszámoló benyújtását megelőző naptári nap. A kötbér
alapja a projekt keretében kiutalt, de el nem számolt támogatás összege. A késedelmi kötbér mértéke
a) 1–60 naptári nap közötti késedelem esetén a kötbér alapját képező támogatás 0%-a;
b) 61–180 naptári nap közötti késedelem esetén a kötbér alapját képező támogatás 3%-a;
c) 181–365 naptári nap közötti késedelem esetén a kötbér alapját képező támogatás 10%-a;
d) 365 naptári napot meghaladó késedelem esetén a kötbér alapját képező támogatás 20%-a.
(3) Ha a követelés mértéke nem éri el a tízezer forintot, a követelés érvényesítésétől el kell tekinteni.
(4) A támogatási szerződés teljesítése során a szakmai beszámoló és a pénzügyi elszámolás elfogadásáról vagy elutasítás
esetén a további eljárásról a pályázatkezelő dönt a támogatási szerződésben meghatározott időn, de legfeljebb
a szakmai beszámoló és a pénzügyi elszámolás beérkezésétől számított 45 munkanapon belül. A hiánypótlásra való
felszólítástól a hiányosságnak a pályázatkezelőhöz történő beérkezésig terjedő időszak a határidőbe nem számít bele.
43. § (1) A pályázatkezelő a hiánytalan szakmai beszámoló és pénzügyi elszámolás benyújtását követő 60 naptári napon belül
folyósítja a támogatást, illetve előleg és időközi kifizetés esetén a támogatás fennmaradó részét.
(2) Késedelmes folyósítás esetén a kedvezményezett késedelmi kötbérre jogosult. A kötbér mértéke
a) 1–60 naptári nap közötti késedelem esetén a késedelemmel érintett kifizetés 0%-a;
b) 61–180 naptári nap közötti késedelem esetén a késedelemmel érintett kifizetés 3%-a;
c) 181–365 naptári nap közötti késedelem esetén a késedelemmel érintett kifizetés 10%-a;
d) 365 naptári napot meghaladó késedelem esetén a késedelemmel érintett kifizetés 20%-a.
(3) Ha a követelés mértéke nem éri el a tízezer forintot, követelést érvényesíteni nem lehet.
44. § (1) Ha a pályázatkezelő a szakmai beszámolóból megállapítja, hogy az elvégzett tevékenység nem áll összhangban
a támogatási szerződésben foglaltakkal,
a) tájékoztatja a kedvezményezettet arról, hogy a támogatás kifizetéséhez milyen korrekciókat kell tennie vagy
b) kezdeményezi a támogatási szerződés módosítását, a támogatás felfüggesztését vagy a támogatási szerződéstől
történő elállást.
(2) A pályázatkezelő – a támogatási szerződésben rögzített egyéb esetek mellett – köteles a támogatási szerződéstől
elállni, ha
a) hitelt érdemlően bebizonyosodik, hogy a kedvezményezett a pályamű szakmai vagy pénzügyi tartalmát
érdemben befolyásoló valótlan, hamis vagy hamisított adatot szolgáltatott vagy
b) a projekt meghiúsulását vagy tartós akadályoztatását előidéző körülmény a kedvezményezettnek felróható okból
következett be.
(3) Konzorcium esetében az elállási kötelezettség konzorciumi tagonként vizsgálandó.
(4) Elállás esetén az igénybe vett támogatás egészét a folyósítástól a visszafizetésig terjedő időszakra a támogatási
szerződéstől való elállás időpontjában érvényes, a Ptk. szerinti késedelmi kamatnak megfelelő mértékű kamattal
növelt összeggel kell visszafizetnie a kedvezményezettnek.
45. § (1) A pályázatkezelő a támogatási szerződéstől történő elállás nélkül is elrendelheti a támogatás részleges visszafizetését,
ha a támogatás egy részét a kedvezményezett jogszabályba vagy a támogatási szerződésbe ütköző módon használta
fel.
(2) A jogosulatlanul igénybe vett támogatást a visszafizetésre történő felszólítás időpontjában érvényes, a Ptk. szerinti
késedelmi kamatnak megfelelő mértékű kamattal növelt összeggel kell visszafizetnie a kedvezményezettnek.
A kamatszámítás kezdő időpontja a támogatás folyósításának napja, utolsó napja a visszafizetési kötelezettség
teljesítésének napja.
46. § (1) Ha a kedvezményezett szerződésszerű teljesítésre nem képes, azt haladéktalanul köteles bejelenteni
a pályázatkezelőnek. A pályázatkezelő a finanszírozást felfüggeszti és a bejelentést köve tően legfeljebb
20 munkanapon belül javaslatot tesz a támogatási szerződés módosítására vagy megszünteti a támogatási szerződést.
(2) A támogatási szerződés megszüntetése esetén 30 munkanapon belül a felek kötelesek egymással elszámolni, a fel
nem használt támogatást a kedvezményezett az elszámolást követő 10 munkanapon belül köteles visszafizetni.
47. § (1) A kedvezményezett – vagy a támogatási szerződésben a projekt vezetésére kijelölt személy – meghatározott időre, de
legfeljebb öt évre kizárható az érintett előirányzatok támogatási rendszeréből, ha
a) a pályázatkezelő a 44. § (2) bekezdés a) pontjára hivatkozással áll el a támogatási szerződéstől,
b) a kedvezményezett a támogatott tevékenységtől eltérő kiadásokra használja fel a költségvetésből nyújtott
támogatást,
c) a kedvezményezett felszólítás ellenére nem tesz eleget a beszámolási, jelentéstételi kötelezettségének,
d) a kedvezményezett nem tesz eleget ellenőrzéstűrési kötelezettségének, és ennek következtében a támogatott
tevékenység szabályszerű meg valósítását nem lehet ellenőrizni,
e) a kedvezményezett a támogatási igénye során valótlan, hamis adatot szolgáltatott,
f) a kedvezményezett a jogosulatlanul igénybe vett támogatást a támogatási szerződésben vagy a fizetési
felszólításban meghatározott határidőben nem vagy nem teljes mértékben fizette vissza.
(2) A döntéshozó kérelemre felülvizsgálhatja a kizárásról szóló döntését.
48. § (1) A támogatás összege, a támogatási szerződéstől való elállás esetén alkalmazott kamat, valamint a késedelmi kötbér
megfizetésére irányuló követelés érvényesítése beszedési megbízás alkalmazásával történik, ha a fizetési felszólítás
megküldését köve tően, az abban foglalt határidőn belül a kedvezményezett nem teljesíti fizetési kötelezettségét.
(2) A 30. § (5) bekezdésében meghatározott kedvezményezettek esetében (a természetes személyek kivételével)
a fejezetet irányító szervének, illetve fenntartójának vezetője intézkedik a jogosulatlanul igénybe vett támogatás
visszautalásáról vagy visszarendezéséről.
12. Létrehozott vagyonelem 49. § (1) Támogatott projekt keretében létrehozott vagy beszerzett vagyonelem (a továb biak ban: vagyonelem)
a záróbeszámoló elfogadásáig elsősorban a támogatási szerződésben meghatározott céloknak meg fele lően
hasznosítható.
(2) A támogatási céltól eltérő hasznosítást a pályázatkezelőnek be kell jelenteni. Ha a más célú hasznosítás veszélyezteti
vagy késlelteti a projekt meg valósítását, a pályázatkezelő megtilthatja azt.
(3) A vagyonelem hasznosításából származó bevételt a projektre kell fordítani. Amennyiben a bevétel meghaladja
az összköltség támogatáson felüli részét a döntéshozó a támogatást arányosan csökkenti.
50. § (1) A záróbeszámoló elfogadását köve tően, a vissza nem térítendő támogatás esetében a vagyonelem – amennyiben
az a támogatási döntés kedvezményezettjének tulajdonába kerül és azt fenntartási kötelezettség terheli –
a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségek lejártáig vagy a támogatási szerződésben meghatározott más
időpontig csak a pályázatkezelő elő ze tes írásos jóváhagyásával, a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségek
átruházásával és azoknak a szerző fél általi átvállalása esetén idegeníthető el vagy hasznosítható más módon.
(2) Jóváhagyás hiányában vagy a kötelezettségek átvállalásának megtagadása esetén a kedvezményezett köteles
a támogatás folyósításának időpontjától számítva a támogatás arányának megfelelő, de legalább a támogatással
azonos összeget a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelten visszafizetni.
(3) A pályázatkezelő jóváhagyása esetén, ha a szerző fél a támogatási szerződésben rögzített kötelezettségeket teljes
körűen átvállalja, a kedvezményezett mentesül a támogatás arányának megfelelő, de legalább a támogatással azonos
összeg visszafizetése alól. A támogatási szerződésben rögzített kötelezettségek részbeni átvállalása esetén
a visszatérítés összegét a pályázatkezelő határozza meg a támogatás arányának és az átvállalás mértékének
figye lembe véte lével.
51. § A támogatott projekt keretében létrehozott szellemi alkotásokra, illetve az ilyen szellemi alkotásokhoz fűződő
jogosultságokra a 49–50. § nem alkalmazható.
13. A támogatás felhasználásának ellenőrzési rendszere 52. § (1) A kedvezményezett a támogatás felhasználását és annak dokumentumait elkülönítetten köteles nyilvántartani.
A kedvezményezett köteles a támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a támogatási döntés napjától
számított tíz évig megőrizni.
(2) A támogatási szerződésben vállalt kötelezettségek teljesítését, a rendeltetésszerű és a támogatási szerződésnek
megfelelő forrásfelhasználást a pályázatkezelő ellenőrzi. A támogatás folyósításához és felhasználásához kapcsolódó
ellenőrzés folyamatosan és a projekt befejezését köve tően, utólagosan történik.
(3) A pályázatkezelő ellenőrzése során a támogatási szerződés teljesítésével kapcsolatban vizsgálatot tarthat, ahhoz
kapcsolódóan iratokat és más dokumentációt kérhet, azokról másolatot, kivonatot készíthet, a kedvezményezettnek
a projekt kivitelezésében érintett bármely alkalmazottjától szóban vagy írásban felvilágosítást kérhet.
(4) A kedvezményezett köteles
a) a pályázatkezelő megkeresésének soron kívül eleget tenni,
b) a pályázatkezelő részére szóban vagy írásban tájékoztatást és magyarázatot adni,
c) az iratokba való betekintést lehetővé tenni,
d) az ellenőrzést végző személy kérésére az általa szolgáltatott adatok és rendelkezésre bocsátott dokumentáció
teljességéről nyilatkozatot tenni és
e) az ellenőrzés zavartalan elvégzéséhez szükséges egyéb feltételeket megteremteni.
53. § (1) A pályázatkezelő a helyszíni ellenőrzésekről minden év február 28-áig éves ellenőrzési tervet készít, amelyet a fejezetet
irányító szerv hagy jóvá.
(2) A pályázatkezelő a pályázati ellenőrzés során köteles kockázatelemzést végezni, és kockázatkezelési rendszert
működtetni.
(3) A kockázatelemzés során fel kell mérni és meg kell állapítani a projektekben rejlő kockázatokat.
(4) A támogatás folyósítása alatt a pályázatkezelő gondoskodik a kockázatelemzés alapján történő folyamatba épített
helyszíni ellenőrzés lefolytatásáról, amelynek keretében ellenőrzi a projekt támogatási szerződés szerinti
előrehaladását és azt, hogy a benyújtott számla vagy egyéb gazdasági eseményről kiállított bizonylat összhangban
van-e a szerződéses feltételekkel és az indikátorok teljesítésével.
(5) Az ellenőrzésekről, a megtett intézkedésekről és azok eredményéről a pályázatkezelő legkésőbb a tárgyévet követő év
február hó 28. napjáig a fejezetet irányító szervet összefoglaló jelentésben tájékoztatja.
14. Projekt monitoring 54. § (1) Közfinanszírozású támogatások eredményes, átlátható felhasználására a pályázatkezelő projekt monitoring rendszert
köteles működtetni.
(2) A pályázatkezelő a monitoring rendszer keretében monitoring bizottságot működtet, amely
a) a benyújtott dokumentumok alapján felülvizsgálja a projekt konkrét céljainak elérése irányában történt
előrehaladást,
b) megvizsgálja a végrehajtás eredményeit és
c) javaslatot tehet a pályázatkezelő számára a projekt minden olyan kiigazítására vagy felülvizsgálatára
vonatkozóan, amelynek célja a pályázati célkitűzések elérése vagy a projekt irányításának javítása.
(3) A bizottság tagját és elnökét a döntéshozó kéri fel.
(4) A bizottság tagjára a 19. § (2) bekezdését meg fele lően alkalmazni kell.
(5) A monitoring bizottság javaslatot tehet a projekt eredeti munkatervének érvényben hagyására, a munka-, illetve
költségterv módosítására és a projekt támogatásának megszüntetésére. 55. § A kedvezményezett által benyújtandó monitoring jelentés gyakoriságát, időtartamát és formáját a támogatási
szerződés tartalmazza.
15. A programértékelés rendszere és tartalmi követelményei 56. § (1) A program értékelésének végrehajtásáért és a programértékelés céljának, módjának, eszközeinek, szempontjainak
meghatározásáért, a programértékelés elfogadásáért és nyilvánosságra hozásáért a fejezetet irányító szerv a felelős.
(2) A program koordinálását, valamint a programértékelésének megszervezését nem végezheti ugyanazon szervezeti
egység az adott szervezeten belül.
(3) A program értékelését a program kiírójától, a program koordinálásáért és a programértékelés megszervezéséért
felelős szervtől és a kedvezményezettől független személy végzi.
(4) A programértékelés megszervezéséért felelős szerv a program kidolgozásával egyidejűleg
a) programértékelési tervet készít az adott ágazat, tudományterület sajátosságainak figye lembe véte lével,
b) meghatározza a program céljának és a cél elérésének ismérveit és indikátorait, valamint a programértékelés
időbeli ütemezését,
c) az a) és b) pontban foglaltakat a program ismertetésével együtt nyilvánosságra hozza.
57. § (1) A programértékelés kivitelezhetősége érdekében az értékelés költségének és munkaigényének arányban kell állnia
az értékelendő feladattal.
(2) Az értékelés költségeit a fejezetet irányító szerv biztosítja. Az értékelés költségei a program pénzügyi keretének
1,5%-át nem haladhatják meg.
58. § (1) Utólagos programértékelést kell végezni a program lezárását követő 3 éven – az ismételten meghirdetésre kerülő
program esetében, az adott programciklus lezárását követő 2 éven – belül
a) az egyszer meghirdetésre kerülő programok esetében legalább 1 milliárd forintos összeghatár felett;
b) az ismételten meghirdetésre kerülő programok esetében, ha az egyes ciklusok kumulált összeghatára 5 év alatt
eléri az 1 milliárd forintot.
(2) A program teljes kifutását követő, ciklusokat összegző végső programértékelést 4 éven belül kell elvégezni.
(3) Újonnan indított programok esetében, amennyiben a programot felügyelő szerv szükségesnek ítéli, elő ze tes
programértékelés is elvégezhető.
V. FEJEZET
A KUTATÁSI ÉS TECHNOLÓGIAI INNOVÁCIÓS ALAPRA VONATKOZÓ SPECIÁLIS SZABÁLYOK
16. A Kutatási és Technológiai Innovációs Alap működtetésének szabályai
59. § (1) A Kutatási és Technológiai Innovációs Alapot (a továb biak ban: Alap) a kutatás-fejlesztésért felelős miniszter
(a továb biak ban: miniszter) a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal (a továb biak ban: Hivatal) közreműködésével
működteti.
(2) A Hivatal az Alap pénzeszközeinek kezelésével és felhasználásával összefüggő feladatait e rendeletben
meghatározottak szerint látja el.
60. § (1) A Hivatal a nyílt pályázati rendszerben nyújtott támogatású programok lebonyolításába közreműködő szervezeteket
(a továb biak ban: közreműködő szervezet) vonhat be.
(2) Közreműködő szervezetként a Kormány által kijelölt vagy közbeszerzési eljárásban kiválasztott szerv járhat el.
(3) A közreműködő szervezet a Hivatal nevében és javára jár el. A közreműködő szervezet a szerződésben foglalt feladatait
nem adhatja át. 61. § (1) A közreműködő szervezet az alábbi feladatok ellátására bízható meg
a) a pályaművek befogadása, a pályaművek értékeléséhez szükséges adatszolgáltatás a Hivatal részére,
közreműködés a pályaművek értékelésében,
b) minta alapján szerződések előkészítése (szerződések kiküldése, fogadása, hiánypótlás), előkészített szerződés
átadása a Hivatalnak,
c) közreműködés a projektek meg valósítása előrehaladásának nyomon követésében, beszámoló fogadása, formai
ellenőrzése, hiánypótlás, szerződésmódosítás előkészítése, a támogatás kifizetésének előkészítése,
d) pályázati adatok folyamatos rögzítése, az adatbázis naprakészségének és megbízhatóságának biztosítása.
(2) A feladatok átadásáról a Hivatal és a közreműködő szervezet megállapodást köt. A megállapodás tartalmazza
a) a közreműködő szervezet és a Hivatal kötelezettségeit,
b) a pályamű- és a szerződéskezelés során alkalmazandó eljárási szabályokat,
c) az ellenőrzés és beszámolás rendszerét,
d) az adatkezelés és adatszolgáltatás rendjét, az adatvédelmi elő írásokat,
e) a feladat teljesítésének elfogadását köve tően a közreműködői díj rendelkezésre bocsátásának módját és
f) a közreműködő szervezet és a Hivatal szerződésszegésének következményeit.
(3) A közreműködő szervezet díját arra tekintettel kell meghatározni, hogy az Alapból kizárólag a pályázati programok
meg valósításához közvetlenül kapcsolódó feladatok költségei téríthetők meg a közreműködő szervezetnek.
62. § (1) Jogszabályba ütköző vagy nem szerződésszerű teljesítés esetén a Hivatal elnöke a megállapodást felmondja.
(2) Ha a megbízás megszüntetésre kerül – új közreműködő szervezet kiválasztásáig – a 61. § (1) bekezdés a)–d) pontja
szerinti feladatokat a Hivatal látja el. 63. § A Kormány az Alap pályázatainak kezelésében közreműködő szervezetként az alábbi szervezeteket jelöli ki:
a) MAG – Magyar Gazdaságfejlesztési Központ Zrt.;
b) Tudományos és Technológiai Alapítvány;
c) Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Iroda;
d) DARFÜ Dél-alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság;
e) DDRFÜ Dél-Dunántúli Regionális Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság;
f) ÉARFÜ Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság;
g) NORDA Észak-Magyarországi Regionális Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság;
h) Közép-Dunántúli Regionális Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság;
i) Nyugat-Dunántúli Regionális Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság.
17. Az innovációs járulék átutalására irányuló eljárás szabályai
64. § (1) Az állami adóhatóság a befizetett innovációs járulékot a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi
XC. törvény (a továb biak ban: Atv.) 5. § (2) bekezdése szerinti esedékességi időponttól számított 5 munkanap alatt
naponta, más esetekben hetente egy alkalommal, a hét első munkanapján utalja át az Alap Magyar Államkincstárnál
vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlájára.
(2) Az Atv. 5. § (8) bekezdése szerint visszaigényelhető többletbefizetést – annak visszatérítése érdekében – az Alap
számlájáról a (3) bekezdés szerinti megállapodás alapján kell átutalni az adóhatóság részére.
(3) Az átutalásra vonatkozó eljárás részleteit – beleértve az adóbírságból, a késedelmi és az önellenőrzési pótlékokból
származó bevételeknek az állami adóhatóság és az Alap közti megosztására vonatkozó szabályokat is – a Hivatal,
a Magyar Államkincstárnál és az állami adóhatóság közötti megállapodás rögzíti.
18. Az Alap gazdálkodási szabályai 65. § (1) A Hivatal a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanács (a továb biak ban: Tanács) bevonásával előkészíti és
a miniszternek jóváhagyásra beterjeszti az Alap középtávú felhasználására vonatkozó stratégiáját.
(2) A Hivatal az Alap tárgyévi felhasználására vonatkozó tervét az érintett miniszterek, államigazgatási szervek és a Magyar
Tudományos Akadémia bevonásával a tárgyévet megelőző évben a központi költségvetés tervezésével összhangban
készíti el. A felhasználási tervet a Hivatal elnöke – az éves költségvetési törvény parlamenti elfogadását és a Tanács
jóváhagyását köve tően – terjeszti a miniszter elé jóváhagyásra.
(3) Az elfogadott felhasználási tervet év közben a miniszter a Tanáccsal egyetértésben módosíthatja.
66. § (1) Az Alap terhére vállalt kötelezettségekről a Hivatal naprakész nyilvántartást vezet.
(2) Az Alap pénzforgalmának bonyolítása a 64. § (1) bekezdése szerinti előirányzat-felhasználási keretszámlán történik,
amely feletti rendelkezési jogot a Hivatal elnöke gyakorolja.
67. § Az Alap egységes számviteli rendjét a miniszter jóváhagyásával a Hivatal alakítja ki.
68. § (1) Az Alap működtetésének, pénzforgalmának és felhasználásának belső ellenőrzését a Hivatal végzi, amelynek
eredményéről tájékoztatja a minisztert.
(2) Az Alap működésének és gazdálkodásának eseti ellenőrzését a Hivatal elnöke vagy a Tanács elnöke a miniszternél
kezdeményezheti.
69. § (1) A Hivatal elkészíti az Alap éves költségvetési beszámolóját, amelyet a Tanács véleményének megismerését köve tően
a miniszter hagy jóvá.
(2) A Hivatal a miniszter részére az Alap
a) pénzforgalmáról havonta adatszolgáltatást teljesít;
b) eszközeinek és forrásainak alakulásáról negyedévente mérlegjelentésben ad számot.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 70. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2010. június 1-jén lép hatályba.
(2) A 42. § (2)–(3) bekezdése és a 43. § (2)–(3) bekezdése 2010. augusztus 1-jén lép hatályba.
(3) A 15. § 2011. január 1-jén lép hatályba.
71. § (1) E rendelet rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a 2010. június 1. napjától meghirdetett
programok esetében kell alkalmazni. A folyamatban lévő projektek esetében a Kutatási és Technológiai Innovációs
Alap kezeléséről és felhasználásáról szóló 133/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 2010. május 31-én hatályos rendelkezéseit
kell alkalmazni.
(2) A 42. § (2)–(3) bekezdését és a 43. § (2)–(3) bekezdését a 2010. szeptember 1-jén és az ezt köve tően meghirdetett
programok esetében kell alkalmazni.
72. § (1) A közfinanszírozású támogatások nyújtása során az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet VII. fejezetében foglaltakat kell alkalmazni
a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel.
(2) Az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 131. §-át és a 150. § (2) és (9) bekezdését
nem kell alkalmazni.
73. § (1) Hatályát veszti
a) a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezeléséről és felhasználásáról szóló 133/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet;
b) a közfinanszírozású támogatásban részesülő kutatás-fejlesztési és technológiai innovációs programok értékelése
rendszeréről és tartalmi követelményeiről szóló 198/2005. (IX. 22.) Korm. rendelet;
c) a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból nyújtott állami támogatások szabályairól szóló 146/2007. (VI. 26.)
Korm. rendelet 31. § (8) bekezdése és 41. §-a;
d) a Nemzeti Kutatás-nyilvántartási Rendszerről szóló 160/2001. (IX. 12.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés második
mondata és 3. § (2) bekezdés második mondata.
(2) A Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból nyújtott állami támogatások szabályairól szóló 146/2007. (VI. 26.) Korm.
rendelet 1. § (1) bekezdésében a „Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezeléséről és felhasználásáról szóló
133/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet” szövegrész helyébe a „kutatás-fejlesztési és technológiai innovációs projektek
közfinanszírozású támogatásáról szóló kormányrendelet” szöveg lép.
74. § A 73. § az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. E § az e rendelet hatálybalépését követő második
napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1671/2012. (XII. 27.) Korm. határozata a 2013-ban a közigazgatási, rendészeti, katonai és nemzetbiztonsági felsőoktatásban felvehető, államilag támogatott és önköltséges hallgatói létszámról.
A Kormány 1. a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi
CXXXII. törvény 41. § (2) bekezdése alapján a 2013-ban a közigazgatási, rendészeti, katonai és nemzetbiztonsági
felsőoktatásban az államilag támogatott új belépő létszámot az alábbiak szerint határozza meg:
Képzési szint, képzési ág Támogatásban részesülők
létszáma Önköltség fizetési
kötelezettséggel felvehető
létszám fő a) alapképzésre felvehető hallgatók létszáma 1470 515
ebből közigazgatási felsőoktatásban 650 320 rendészeti felsőoktatásban 645 120
katonai felsőoktatásban 150 75 nemzetbiztonsági felsőoktatásban 25 –
b) mesterképzésre felvehető hallgatók létszáma 490 245 ebből
közigazgatási felsőoktatásban 200 190 rendészeti felsőoktatásban 80 –
katonai felsőoktatásban 175 55 nemzetbiztonsági felsőoktatásban 35 –
közszolgálati ösztöndíjas, honvédtiszt-jelölt, kettős jogállású hallgató 2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az emberi erőforrások miniszterének felügyelete alá tartózó,
a közigazgatási, rendészeti, katonai és nemzetbiztonsági képzési ágban képzést folytató felsőoktatási intézményeket
tájékoztassa a 2011. évi CXXXII. törvény 41. § (1) bekezdésében előírt kötelezettségről, továbbá hívja fel az érintett
felsőoktatási intézmények vezetőit, hogy a képzés indításához szükséges előzetes miniszteri engedély beszerzéséről
intézkedjenek; Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal 3. felhívja az államháztartásért felelős minisztert, hogy a 2013. évi központi költségvetési törvény keretében
gondoskodjon a Nemzeti Közszolgálati Egyetem részére az államilag támogatott keretszámokban a 2012-es induló
adatokhoz képesti növekedés finanszírozási többletigény fedezetéhez 100 millió forint a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezetben történő biztosításáról. Felelős: az államháztartásért felelős miniszter
Határidő: 2013. március 1. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
386/2009. (IX. 15.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. szeptember 8-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 18-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Támogatjuk, hogy Magyarországon ne legyen olimpia.”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 28/B. §-ának
(1) bekezdése szerint országos népszavazás tárgya csak az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az olimpiai pályázat kezdeményezésének joga az adott város
képviselőtestületét, illetve közgyűlését illeti meg a Magyar Olimpiai Bizottság támogatásával. Így a pályázat
benyújtásáról való döntés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe.
Továbbá a testület megítélése szerint a kezdeményezés megtévesztő, mivel a választópolgárok számára azt sugallja,
mintha Magyarországon olimpia kerülne megrendezésre és a kezdeményező ennek megtagadásáról kíván országos
népszavazást kezdeményezni.
Az Országos Választási Bizottság hivatkozva az Nsztv. 10. § a) és c) pontjaira a kérdés hitelesítésének megtagadásáról
döntött, mivel az nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe, és megfogalmazásának megtévesztő jellege miatt nem
felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésben megfogalmazott egyértelműség követelményének sem.
II. A határozat az Alkotmány 28/B. §-ának (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának a) és c) pontjain, valamint
a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
231/2012. (IX. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a XIV. Paralimpiai Játékokon szerepelt sportolók felkészítésében végzett munkájáért
dr. Petrov Anatolij úszóedző részére a MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata; Aranyosi Péter asztalitenisz-edző, Gömöri Zsolt, a Magyar Paralimpiai Bizottság elnöke, sportigazgató és
Kovács Iván, a kerekesszékesvívó-válogatott szövetségi kapitánya részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE polgári tagozata; Feczer Viktor vívóedző és
Magyarovits Zoltán úszóedző részére a MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata; Antal Andor atlétikaedző, Kovács Brigitta, a Magyar Paralimpiai Bizottság gazdasági vezetője, csapatvezető-helyettes,
László Dezső vívóedző, dr. Sós Csaba, a paralimpiai úszóválogatott szövetségi kapitánya részére és
Szeleiné Tóth Ildikó, a magyar paralimpiai csapat vezetője részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. szeptember 14.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1868/2017. (XI. 29.) Korm. határozata a kolozsvári Iskola Alapítvány ingatlanvásárlásának, valamint oktatási és kulturális célú ingatlanfejlesztésének támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  kolozsvári Iskola Alapítvány ingatlanvásárlásának, valamint oktatási és kulturális célú
ingatlanfejlesztésének támogatásával;
 2. felhívja a  Kormány nemzetpolitikáért felelős tagját, hogy a  Bethlen Gábor Alap Bizottságának közreműködésével
az  1.  pont szerinti támogatási célból a  Bethlen Gábor Alap nyújtson költségvetési támogatást a  kolozsvári Iskola
Alapítvány mint kedvezményezett részére 1 612 000 000 forint összegben a Bethlen Gábor Alapról szóló 2010. évi
CLXXXII. törvény 3. § b) pont ba) alpontja alapján;
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: azonnal 3. felhívja a  Kormány nemzetpolitikáért felelős tagját, hogy gondoskodjon az  egyes határon túli támogatási ügyek
forrásszükségletének biztosításáról szóló 1802/2016. (XII. 20.) Korm. határozat 1.  mellékletében foglalt táblázat
3. sorában meghatározott, az  Iskola Alapítvány részére biztosított, majd visszatérített, 300 000 000 forint összegű
támogatási összegnek az 1. pont szerinti támogatási célra történő felhasználásáról;
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: azonnal 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az 1. pont szerinti ingatlanfejlesztés megvalósításához
2017. évben szükséges 227 000 000 forint rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet,
42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az 1. pont szerinti ingatlanfejlesztés megvalósításához
2018. évben szükséges 405 000 000 forint rendelkezésre bocsátásáról a  Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet,
42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az 1. pont szerinti ingatlanfejlesztés megvalósításához
2019. évben szükséges 680 000 000 forint rendelkezésre bocsátásáról a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló törvényben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2019. évi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2012. (HK 14.) HVK HIICSF szakutasítása A Minősített Elektronikus Adatkezelő Rendszer Üzemeltetés Biztonsági Szabályzatára vonatkozó általános követelményekről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a honvédelmi tárca információbiztonság
politikájáról szóló 94/2009. (XI. 27.) HM utasítás 11. §
(1)–(2) bekezdése, a kormányzati célú hálózatokról szóló
346/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 28. § (1)–(2) bekezdésében foglaltakra – a Magyar Honvédség Kormányzati
Célú Elkülönült Hírközlő Hálózatának hálózatgazdájaként
a következő a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumnál (a továbbiakban:
HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe,
közvetlen irányítása alá tartozó szervezeteknél, továbbá a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteinél (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek)
üzemeltett NATO minősített elektronikus adatkezelő
rendszerekre és
b) a honvédelmi szervezetek személyi állományára
terjed ki.
2. A Magyar Honvédség Minősített Elektronikus Adatkezelő Rendszer Üzemeltetés Biztonsági Szabályzatára
vonatkozó általános követelmények című főnökségi kiadványt a szakutasítás mellékleteként kiadom.
3. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. A 2012. december 31-ig az érvényes hatósági rendszerengedéllyel működő rendszerek a korábban jóváhagyott biztonsági dokumentációval tovább üzemeltethetők
a következő újra-akkreditálásig vagy rendszermódosítás
miatt szükséges szabályzat módosításig. 2013. január 1-jétől elektronikus adatkezelő rendszer akkreditálása az új
követelmények alapján kidolgozott dokumentációval kezdeményezhető.
Vass Sándor mk. dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


text:
6/2012. (II. 2.) HM utasítása.  a közalkalmazottak részére biztosítható 2%-os mértékű keresetkiegészítés 2012. felszámításáról és felhasználásáról
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
2. § (2) bekezdés g) pontja alapján – figyelemmel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvényre és a Honvédségi Dolgozók Szakszervezetével folytatott egyeztetésre – a közalkalmazottak részére történő 2%-os mértékű keresetkiegészítés 2012. évi biztosításáról a következő
utasítást adom ki. 1. § (1) Az utasítás hatálya – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szervezeteknél, a
Honvédelmi Minisztérium parlamenti államtitkára által
felügyelt szervezetnél, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteinél (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezet) foglalkoztatott közalkalmazottakra terjed ki.
(2) Az utasítás hatálya nem terjed ki
a) az ágazathoz tartozó, közoktatási tevékenységet vég
ző szervezetnél jogviszonyban álló,
b) az időszaki fő- és részfoglalkozású béralap terhére
foglalkoztatott, valamint
c) a közalkalmazotti jogviszony megszűnése miatt a
munkavégzés alól mentesített
közalkalmazottakra. 2. § (1) A keresetkiegészítési keretből a jogosult közalkalmazottak részére – a 2011. december havi fizetési fokozat
szerinti illetmény és a besorolás szerinti rendszeres illetménypótlékok 2%-ának megfelelő összegű – kötelező keresetkiegészítést kell megállapítani.
(2) A keresetkiegészítési keretből az év során képződő
megtakarítást az állományilletékes parancsnoknak – a
Honvédségi Dolgozók Szakszervezetének helyi szervezetével egyeztetve – a 2012. november havi illetmény folyósításával egyidejűleg, differenciált mértékű keresetkiegészí
tés megállapítására kell felhasználnia. A differenciált keresetkiegészítés a honvédelmi szervezet bármely, jogosult
közalkalmazottja részére biztosítható.
(3) A keresetkiegészítést az egyéb jogcímen megállapított keresetkiegészítéstől külön kell kezelni és nyilvántartani.
3. § (1) A keresetkiegészítési keretből – az évközbeni jogviszony-megszüntetés esetén – kizárólag az ideiglenes jegyzékről kiválók részére megállapított kötelező keresetkiegészítés összegét kell a Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH)
részére visszajelenteni.
(2) A keresetkiegészítési keretet 2012. december 31-ig
teljes mértékben fel kell használni. A keresetkiegészítési
keretből a honvédelmi szervezetek között átcsoportosítás
nem hajtható végre.
4. § (1) A keresetkiegészítés megállapítására parancsban
(határozatban) kell intézkedni.
(2) A közalkalmazottat a keresetkiegészítés összegének
változásáról írásban tájékoztatni kell.
5. § (1) A keresetkiegészítés megállapítását úgy kell végrehajtani, hogy a 2012. január havi keresetkiegészítések jelen utasítás szerint megállapított összegben kerüljenek folyósításra.
(2) A honvédelmi szervezetek a 2012. évi keresetkiegészítési keretet a HM KPH rendelkezése szerint igényelhetik.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
(2) Ez az utasítás 2012. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
158/2015. (IV. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Németh Gyöngyit 2015. szeptember 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. március 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
24/2015. (V. 14.) OGY határozata dr. Vadai Ágnes országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Vadai Ágnes országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Pesti Központi Kerületi Bíróság
3.Bpk.32.901/2014/11. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1466/2012. (X. 26.) Korm. határozata Miskolc Hosszú távú Közlekedésfejlesztési Koncepciója megvalósítását célzó, a Közlekedés Operatív Program keretében finanszírozott, illetve finanszírozni tervezett, Miskolc Megyei Jogú Várost érintő egyes projektekről.
A Kormány 1. jóváhagyja a KÖZOP-5.5.0-09-2010-0026 azonosító számú, a „Városi és elővárosi kötöttpályás közösségi közlekedési
rendszerek fejlesztése Miskolcon és térségében” című projekt műszaki tartalmának bővítését és támogatásának
növelését bruttó 392 000 000 forinttal, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a Közlekedés Operatív Program keretében Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata a „Miskolc
belvárosának tehermentesítését célzó közúti fejlesztések előkészítése” című projektjavaslatának megvalósítása
érdekében bruttó 374 000 000 forint támogatásban részesüljön és felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
gondoskodjon a miniszteri támogató levél kiadásáról, 3. jóváhagyja a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt „3. számú főút elkerülő szakaszának előkészítése és az I. ütem
(„Y-híd”) kivitelezése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatának finanszírozását
KÖZOP terhére, bruttó 5 650 000 000 forint támogatási összeggel és felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
gondoskodjon a miniszteri támogató levél kiadásáról és a benyújtáshoz kapcsolódó feladatok elvégzéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. október 31.
4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1–3. pontokban meghatározott beruházások
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházássá nyilvánításához szükséges jogszabály-tervezeteket
készítse elő és terjessze a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság elé.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1169/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t: Az Alkotmánybíróság a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. III. törvény 33. § (4) bekezdése „számított tizenkettő hónapon belül” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban:
Szt.) 33. § (4) bekezdése „számított tizenkettő hónapon belül” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítását
és megsemmisítését kérte. Kifejtette, hogy az Szt. 33. §
(1) bekezdésében meghatározott aktív korúak ellátása a
hátrányos munkaerő-piaci helyzetű aktív korú személyeket és családjukat megillető juttatás, a támadott rendelkezés következtében azonban azok a személyek, akik az álláskeresési támogatás lejárta után hosszabb időn keresztül
sikertelenül kíséreltek meg munkahelyet találni, a határidő
elmulasztása miatt elesnek ezen ellátástól. Ezért az igény
benyújtásának határidőhöz kötése ellentétes az Alkotmány
70/E. § (1) bekezdésével és 17. §-ával.
II. Az Alkotmánybíróság az indítvány elbírálásánál a következő jogszabályi rendelkezéseket vette figyelembe:
1. Az Alkotmány vonatkozó rendelkezései:
„17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt
szociális intézkedésekkel gondoskodik.”
„70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak
joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség,
rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz
szükséges ellátásra jogosultak."
2. Az Szt. érintett rendelkezése:
„33. § (4) Az aktív korúak ellátására való jogosultság
a) az (1) bekezdés d) pontjában foglalt esetben az Flt.
alapján folyósított álláskeresési támogatás időtartamának
kimerítésétől, b) az (1) bekezdés e) pontjában foglalt esetben a keresőtevékenység megszűnésétől,
c) az (1) bekezdés g) pontja szerinti rendszeres pénzellátás folyósításának megszűnésétől
számított tizenkettő hónapon belül benyújtott kérelem
alapján állapítható meg.”
III. Az indítvány nem megalapozott. Az Szt. 33. § (1) bekezdése az aktív korú munkanélküliek szociális rászorultságtól függő ellátását tartalmazza,
amely az Szt. korábbi 37/A. §-ában szabályozott rendszeres szociális segélyt váltotta fel szélesebb támogatási formákkal. Az aktív korúak ellátása keretében pénzbeli ellátásként rendelkezésre állási támogatás [37. § (1) bekezdése], rendszeres szociális segély [37/B. § (1) bekezdése] állapítható meg, az igénylő közfoglalkoztatásban, képzésben vehet részt (35. §, 37/D. §), valamint egyéb szociális
szolgáltatások illetik meg [35. § (9) bekezdése]. Az ellátásra jogosultság mindegyik eseténél konjunktív feltétel,
hogy a kérelmező és családja megélhetése más módon nem
biztosított, és keresőtevékenységet nem folytat.
A kifogásolt rendelkezés a kérelem benyújtásához az
alábbi esetekben ír elő határidőt:
„33. § (1) (…)
d) akinek esetében a munkanélküli-járadék, álláskeresé
si járadék, álláskeresési segély, vállalkozói járadék (a továbbiakban együtt: álláskeresési támogatás) folyósítási
időtartama lejárt, vagy
e) akinek esetében az álláskeresési támogatás folyósítását keresőtevékenység folytatása miatt a folyósítási idő lejártát megelőzően szüntették meg, és a keresőtevékenységet követően az Flt. alapján álláskeresési támogatásra nem
szerez jogosultságot, vagy (…)
g) akinek esetében az ápolási díj, a gyermekgondozási
segély, a gyermeknevelési támogatás, a rendszeres szociális járadék, a bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka, az átmeneti járadék, a rehabilitációs járadék, a rokkantsági nyugdíj, a baleseti rokkantsági nyugdíj, az ideiglenes özvegyi nyugdíj folyósítása megszűnt, illetve az özvegyi nyugdíj folyósítása a Tny. 52. §-ának (3) bekezdése
szerinti okból szűnt meg, és közvetlenül a kérelem benyúj
tását megelőzően az állami foglalkoztatási szervvel legalább három hónapig együttműködött.”
Az Alkotmány 17. §-a általánosságban rögzíti az állam
számára a rászorulókról való gondoskodás feladatát. Az
Alkotmánybíróság már több ízben kifejtette álláspontját,
miszerint az Alkotmány általános rendelkezéseinek vizsgálata az alapvető jogok és kötelezettségek körében fellelhető alkotmányos rendelkezések tükrében – éppen azokkal
mutatott szoros összefüggése miatt – végzendő el. Így a
17. §-ban foglalt szociális intézkedések a 70/E. § előírásaival egyetemben vizsgálandók. (3/D/1998. AB határozat,
ABH 1999, 642, 644.; 65/B/2002. AB határozat, ABH
2004, 1589, 1593.) Az Alkotmánybíróság értelmezésében
a szociális biztonsághoz való jog tartalma az állami kötelezettségvállalásban megnyilvánuló jogot jelent. [32/1991.
(VI. 6.) AB határozat, ABH 1991, 162, 163.; 26/1993.
(IV. 29.) AB határozat, ABH 1993, 196, 199.]
Az Szt. rendszeres szociális segélyre vonatkozó, korábban hatályos szabályának az Alkotmány 70/E. §-ával
összefüggő alkotmányossági vizsgálata kapcsán az
59/2006. (X. 20.) AB határozat az alábbiakat tartalmazza:
„Az Alkotmánybíróság a munkanélküliek jövedelempótló
támogatásával kapcsolatban már megállapította, hogy az
Alkotmány 70/E. §-a alapján nem áll fenn a támogatásra
való jog pusztán a munkanélküliség ténye következtében.
A jogszabály a jövedelempótló támogatás feltételeit – az
Alkotmány keretei között – szabadon meghatározhatja; ez
a támogatási mód nem kizárólagos eszköz, hanem csak
egyike az ellátáshoz való jog megvalósítását szolgáló intézményeknek (1449/B/1992. AB határozat, ABH 1994,
561, 563.). (…) A vizsgálat szempontjából a munkanélküliek jövedelempótló támogatásával azonos természetű a
rendszeres szociális segélyezés. Az Alkotmánybíróság hivatkozott határozatainak megállapításai vonatkoznak tehát a szociális segélyezésre (…). Itt sem az ellátáshoz való
jog megvalósításának kizárólagos eszközéről van szó és a
támogatás törvényben meghatározott feltételei sem ellentétesek az Alkotmány 70/E. §-ának (1) bekezdésével.”
(ABH 2006, 661, 670.) Az 577/B/1997. AB határozat
ugyancsak a rendszeres szociális segélyre vonatkozó rendelkezés kapcsán, a 28/1994. (V. 20.) AB határozatra
[ABH 1994, 134, 140.] utalva mondta ki, hogy alkotmányossági probléma abban a határesetben keletkezhet, ha az
állam beavatkozása, vagy – gyakrabban – az állam mulasztása az Alkotmányban előírt feladat teljesítését, vagy valamely védett intézmény, illetőleg jog megvalósulását nyilvánvalóan lehetetlenné teszi; e minimális követelmény felett azonban – más alapjog sérelmét kivéve – nincs alkotmányi ismérv az államcélt vagy szociális jogot szolgáló
jogszabályok alkotmányosságának minősítésére. Így nem
sérti az Alkotmány 70/E. §-át, ha tartósan nem foglalkoztatottak esetében az ellátás igénybevételét feltételhez köti.
(ABH 2006, 1031, 1042, 1043.)
A rendszeres szociális segélyhez hasonlóan az aktív korúak ellátása sem jár alanyi jogon. A támadott rendelkezés
– annak utaló szabályaira figyelemmel – a munkanélküliek
olyan körére vonatkozik, akik egy éven túl – nem a Tny.
33. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott egészségi okból, illetőleg az állami foglalkoztatási szervvel történő együttműködés hiányában – nem folytattak keresőtevékenységet, és különböző segélyezési formák által biztosították megélhetésüket. Ezért a rendelkezés célja az – amelyet az egyes szociális és foglalkoztatási tárgyú törvények
módosításáról szóló 2008. évi CVII. törvény indokolása is
tartalmaz –, hogy a tartósan munkanélküli személyek lehetőség szerint rövid időn belül visszatérjenek a munkaerőpiacra azáltal, hogy közreműködnek az álláskeresésben,
képzésben, közmunkában. Az egyéves határidő ennek elérését szolgálja, korlátozva, hogy aktív, munkaképes személyek hosszú időn keresztül a segélyezetti körben marad
janak, így a feltétel állítása nem sérti az Alkotmány
70/E. §-át.
Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az indítványt
elutasította. Budapest, 2010. szeptember 27.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke