type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1289/2016. (VI. 13.) Korm. határozata a 2017–2019. évekre vonatkozó oltóanyag-beszerzésekről.
A Kormány
a) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  gümőkór (tubercolosis), a  torokgyík
(diphtheria), a szamárköhögés (pertussis), a merevgörcs (tetanus), a gyermekbénulás (poliomyelitis anterior
acuta), a kanyaró (morbilli), a rózsahimlő (rubeola), a mumpsz (parotitis epidemica), a b típusú Haemophilus
influenzae okozta megbetegedés (Hib), a  Hepatitis B vírusos májgyulladás (hepatitis B), a  pneumococcus
okozta betegségek, valamint a  Humán Papilloma Vírus okozta megbetegedések elleni következő
oltóanyagoknak a  2017–2019. évekre szükséges mennyisége közbeszerzési eljárás keretében történő
beszerzéséről:
aa) BCG oltóanyag a csecsemők oltására,
ab) öt komponensű oltóanyag a  2, a  3 és a  4 hónapos korúak alapimmunizálására és a  18 hónapos
korúak emlékeztető oltására,
ac) négy komponensű oltóanyag a 6 évesek emlékeztető oltására,
ad) kombinált kanyaró, rubeola, mumpsz vakcina a 15 hónapos korúak és a 11 évesek oltására,
ae) három komponensű DTPa vakcina a 11 évesek oltására,
af ) hepatitis B vakcina a 13 évesek oltására,
ag) pneumococcus ellen alkalmazott konjugált oltóanyag a 2, a 4 és a 12 hónapos korúak oltására, és
ah) Humán Papilloma Vírus elleni oltóanyag a 12 éves lányok oltására;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. július 31. a közbeszerzési pályázat kiírására
b) felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak az a) pont
szerinti közbeszerzés, továbbá az a) pontban nem említett, a fertőző betegségek és a járványok megelőzése
érdekében szükséges járványügyi intézkedésekről szóló miniszteri rendelet szerinti további védőoltások
beszerzése fedezetének 2017. és 2019. közötti rendelkezésre állásának biztosításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a központi költségvetések tervezése során
c) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva engedélyezi, hogy az  emberi erőforrások minisztere az  a) és b)  ponttal összefüggő feladatok
megvalósítása céljából költségvetési éven túli kiadási előirányzata terhére éven túli kötelezettséget vállaljon.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
165/2003. (IX. 12.) KE határozata Szűcs Pál rendkívüli követ és meghatalmazott miniszteri kinevezéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Szűcs Pált kinevezem rendkívüli követ és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2003. április 28. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1948/2017. (XII. 12.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2017. októberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2017. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet,
ha ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2008. (X. 8.) ÖM–IRM együttes rendelete a Belügyminisztérium szolgálati titokkörének megállapításáról szóló 16/1995. (X. 20.) BM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
Az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések
hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi LXXXII. törvény 6. §-a (4) bekezdésének c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet
1. §-ában, illetve az igazságügyi és rendészeti miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. §-ában meghatározott feladatkörben eljárva a
következőket rendeljük el:
1. § A Belügyminisztérium szolgálati titokkörének megállapításáról szóló 16/1995. (X. 20.) BM rendelet hatályát
veszti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba,
és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Gyenesei István s. k., Dr. Draskovics Tibor s. k.,
önkormányzati miniszter igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
58/2016. (III. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Szabó Magdolna Michaelát 2016. október 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. február 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
283/2013. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2) és (4)  bekezdése, valamint 232/K.  §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének
javaslatára – Kapossyné dr. Czene magdolnát 2013. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 24. áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1566/2015. (VIII. 26.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a megélhetési bevándorlással kapcsolatos aktuális feladatok
megvalósításához szükséges 1016 millió forint összegű forrást a  Magyarország központi költségvetéséről szóló
2014. évi C. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Nemzeti Kommunikációs Hivatal címen biztosítsa.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
263/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gál Csilla Emesét
a 2019. július 1. napjától 2022. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2076/2017. (XII. 28.) Korm. határozata Budapest IX. kerület, belterület 36971 helyrajzi számú műemlék ingatlan Magyarországi Református Egyház részére történő tulajdonába adásáról, valamint az átfogó felújításához kapcsolódó feladatok meghatározásáról.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés g) pontjában, valamint a 36. § (3) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva úgy dönt, hogy a Budapest IX. kerület, belterület 36971 helyrajzi számú, természetben
a 1092 Budapest, Kinizsi utca 12. szám alatt található, állami tulajdonban lévő egyedileg védett műemlék ingatlan
(a továbbiakban: Ingatlan) a Károli Gáspár Református Egyetem által ellátott oktatási feladatok elősegítése céljából
– a felújítást követően – ingyenesen a Magyarországi Református Egyház tulajdonába kerüljön;
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon az  Ingatlan átfogó felújítási programja
kidolgozásáról (a továbbiakban: Beruházás);
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 3. felkéri a Magyarországi Református Egyház Zsinati Tanácsát a 2. pont szerinti felújítási program jóváhagyására;
 4. a  2.  pont szerinti Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként a  Miniszterelnökséget vezető minisztert
jelöli ki; 5. egyetért a  2.  pont szerinti Beruházás előkészítésével és annak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával
kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2.  §
(2) bekezdés a)–o) pontok szerinti előkészítési fázisaira összesen 400 000 000 forint forrást biztosít a Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére
azzal, hogy az előkészítési fázisokat legkésőbb 2018. október 31-ig kell megvalósítani;
6. egyetért azzal, hogy a  Beruházás előkészítésének megvalósítója a  NÖF Nemzeti Örökségvédelmi Fejlesztési
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság legyen;
7. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva csoportosítson
át a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
61.  Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, és a  Kvtv. XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 57. Kulturális fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb feladatok ellátásának
támogatása gazdasági társaságok részére jogcímcsoport javára – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós
illetékkel és kincstári díjakkal együtt – összesen 400 000 000 forintot egyszeri jelleggel, a  fel nem használt rész
tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal A visszafizetés tekintetében:
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 8. pont szerinti jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
8. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítsen jelentést a Korm. rendelet 7. § (1) bekezdése szerinti
beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében az  5.  pontban meghatározott előkészítési fázisok állapotáról,
valamint a forrás felhasznált összegéről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. november 30.
9. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen
előterjesztést a Kormány részére a Beruházás megvalósításának kérdésében, a kivitelezéshez és az üzemeltetéshez
kapcsolódó feladatok, költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 8. pont szerinti jelentés elfogadását követően azonnal
10. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával a  Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy a  tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződés
a  Magyarországi Református Egyházzal megkötésre kerüljön úgy, hogy az  az ingatlant terhelő kötelezettségeket
a  tulajdonjog átruházásáról szóló szerződés alapján teljeskörűen átvállalja, ideértve az  esetlegesen megfizetésre
kerülő általános forgalmi adót is, valamint a szerződésben az ingatlan forgalmi értékeként a tulajdonosi joggyakorló
által megállapított forgalmi értéket kell megjelölni;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2018. március 15.
 11. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság közreműködésével gondoskodjon az Ingatlan átfogó felújításához szükséges további
műszaki szolgáltatási feladatok elvégzéséről, különös tekintettel
a) a folyamatos tervellenőri tevékenység elvégzésére az összes tervezési szakágra kiterjedően,
b) a teljes körű műszaki ellenőri tevékenység ellátására,
c) a kivitelezés ellenőrzésére és felügyeletére,
d) további egyéb komplex műszaki szolgáltatásokra.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatosan, a beruházás lezárásáig
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1797/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében megvalósuló egyes beruházások megvalósítása érdekében szükséges forrás-átcsoportosításról.
A Kormány – tekintettel a  Magyarország Kormánya és Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti
együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1284/2016. (VI. 7.) Korm. határozat
4.  pont a)  alpontjára, valamint a  Magyarország Kormánya és Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti
együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1151/2017. (III. 20.) Korm. határozat
6.  pont b)  alpontjára – az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva, a  Veszprém Aréna és a  szegedi kézilabdacsarnok beruházások megvalósításához szükséges
900 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 3. Nemzeti Sportközpontok cím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
437/2014. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kovács-Puskás Évát
2014. december 1. napjától 2017. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
219/2014. (VIII. 28.) Korm. rendelete a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal területi közigazgatást érintő feladatainak átvételéről.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, valamint
a 4–7. § tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és
a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § b)–d) pontjában,
a 8. § tekintetében az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 9.  § tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 175.  §
(1) bekezdés a) és b) pontjában,
a 10.  § tekintetében a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával
és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21.  § a)  pontjában és 21/A.  §
b) pontjában, továbbá a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. §
(3)–(5) bekezdésében,
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a  következőket
rendeli el:
1. Jogutódlással összefüggő rendelkezések 1. § (1) A  Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal (a  továbbiakban: KIH) közigazgatás-szervezéssel, a  fővárosi és
megyei kormányhivatalok személyügyi igazgatásával, valamint a  kormányablakokkal összefüggő feladatait
2014. szeptember 1. napjától a  közigazgatás-szervezésért felelős miniszter látja el. Az  átvett feladatok, valamint
a  feladatellátáshoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a  közigazgatás-szervezésért felelős miniszter által
vezetett minisztérium a KIH jogutódja.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott jogviszonyok alatt az  átvett feladatok ellátásával összefüggő valamennyi
jogviszony, így különösen
a) a vagyoni jogok és kötelezettségek,
b) az átvett feladathoz tartozó ingó és ingatlan eszköz- és infrastruktúra-állomány,
c) az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatokat ellátó kormánytisztviselők, illetve munkavállalók
feletti munkáltatói jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése, valamint kormányzati szolgálati és
munkaviszonyuk,
d) a  c)  pontban megjelölt kormánytisztviselőkkel és munkavállalókkal összefüggő funkcionális feladatokat
ellátó kormánytisztviselők, illetve munkavállalók feletti munkáltatói jogok gyakorlása és kötelezettségek
teljesítése, valamint kormányzati szolgálati és munkaviszonyuk
is értendő.
 (3) Az  átvett feladatokhoz kapcsolódó vagyoni jogok, ingó és ingatlan állomány ellenérték nélkül, szükség esetén
a  vagyonkezelői jog megváltoztatásával kerül átadásra a  közigazgatás-szervezésért felelős miniszter által vezetett
minisztérium részére.
2. Záró rendelkezések 2. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 3–10. § 2014. szeptember 1. napján lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalról szóló 177/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 4/B. alcíme,
5. alcímének címe, 9. § (2) bekezdése és 10. § b)–f ) pontja.
3. A fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet módosítása
4. § A  fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R1.) 10.  §
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A kormánymegbízott minden év február 28. napjáig – a (4) bekezdésben meghatározott szervek bevonásával –
a fővárosi és megyei kormányhivatal előző évi tevékenységéről szóló összegző beszámolót készít, amelyet megküld
a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter részére.”
5. § Az  R1. 16/A.  §-ában a „törzshivatala ellenőrzi” szövegrész helyébe a „törzshivatala – a  közigazgatás-szervezésért
felelős miniszter irányításával – ellenőrzi” szöveg lép.
6. § Hatályát veszti az R1.
a) 7.  § (6)  bekezdésében „a fővárosi és megyei kormányhivatalok középirányító szerve közreműködésével”
szövegrész,
b) 10. § (2) és (3) bekezdése.
7. § Az R1. 1. és 2. melléklete az 1. mellékletben foglaltak szerint módosul.
4. A Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalról szóló 22/2012. (II. 29.) Korm. rendelet módosítása
8. § A  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalról szóló 22/2012. (II. 29.) Korm. rendelet 8.  § (14)  bekezdésében
a  „Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal” szövegrész helyébe a  „közigazgatás-szervezésért felelős miniszter által
vezetett minisztérium” szöveg lép.
5. Egyes, az elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó szervezetek kijelöléséről szóló
84/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet módosítása
9. § Az egyes, az elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó szervezetek kijelöléséről szóló 84/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet
7/A.  § (1)  bekezdésében a „Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal” szövegrész helyébe a „közigazgatás-szervezésért
felelős miniszter által vezetett minisztérium” szöveg lép.
6. A kormányablakokról szóló 515/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet módosítása
10. § (1) A kormányablakokról szóló 515/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.) 12. § (1) bekezdésében és 14. §
(5) bekezdésében a „KIH” szövegrész helyébe a „közigazgatás-szervezésért felelős miniszter” szöveg lép.
(2) Hatályát veszti az  R2. 2.  § (4)  bekezdésében az „a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal (a  továbbiakban: KIH) és”
szövegrész.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
261/2010. (X. 25.) KE határozata rendőr dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben a belügyminiszter előterjesztésére Tasnádi László
rend őr ezredest 2010. október 23-ai hatállyal rend őr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2010. október 20. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1042/B/2001. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendeletek alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: 1. Az Alkotmánybíróság Üröm Község Önkormányzata
Képviselő-testületének a Cigány árok – Budai út – Erdősáv által határolt terület helyi építési szabályzatáról szóló
16/2000. (VIII. 24.) Kt. számú rendelete, valamint a Jókai
Mór utca – Belterületi határ – Vízmű terület által határolt
terület helyi építési szabályzatáról szóló 25/2000.
(XII. 20.) Kt. számú rendelete alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást
megszünteti.
2. Az Alkotmánybíróság Üröm Község Önkormányzata
Képviselő-testületének a Jókai Mór utca–belterületi határ–Vízmű terület által határolt terület helyi építési szabályzatáról szóló 26/2002. (I. 9.) Kt. számú rendelete, valamint a Cigány-árok–Budai út–Erdősáv által határolt terület helyi építési szabályzatáról szóló 14/2003. (VI. 27.)
Kt. számú rendelete alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
1. Az indítványozó Üröm Község Önkormányzata Képviselő-testületének a Cigány árok–Budai út–Erdősáv által
határolt terület helyi építési szabályzatáról szóló 16/2000.
(VIII. 24.) Kt. számú rendelete (a továbbiakban: HÉSZ 1.),
valamint a Jókai Mór utca–Belterületi határ–Vízmű terület
által határolt terület helyi építési szabályzatáról szóló
25/2000. (XII. 20.) Kt. számú rendelete (a továbbiakban:
HÉSZ 2.) alkotmányellenességének megállapítását kéri,
mert ellentétesnek tartja az Alkotmány 18. és 70/D. §-ával.
Előadja, hogy a rendeletekkel külterületet von belterületbe az önkormányzat, az így kialakítandó új telkeken pedig 620 lakás építését tervezi, szerinte azonban a képviselő-testület nem vonhat külterületet belterületbe addig,
amíg az így kialakított építési telkek szennyvízelvezetése
nincs megoldva. Az indítványozó szerint így sérül az
egészséges környezethez való jog, erre tekintettel kéri a
rendeletek megsemmisítését.
2. Az Alkotmánybíróság az indítvánnyal összefüggésben
megkereste a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal hivatalvezetőjét. A hivatalvezető 45.502/2002. számú levelében arról
tájékoztatta az Alkotmánybíróságot, hogy a rendeletekre vo
natkozóan 45.519/2002., valamint 45.472/2002. számon – a
helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
(a továbbiakban: Ötv.) eljárása megindulásakor hatályban
volt 98. §-a alapján – törvényességi észrevételt tett, melyekben a törvényesség helyreállítása érdekében a rendeletek
módosítását kezdeményezte. Tájékoztató levelében utalt arra is, hogy intézkedései nem eredményezik az indítványozó
azon panaszának megoldását, hogy a kérdéses területeket
belterületbe kívánja vonni az önkormányzat, és e területen a
szennyvízelvezetés nem megoldott. Hivatkozott ugyanakkor
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.
évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Ékt.) 28. § (1) bekezdésére is, mely kimondta, hogy a területre előírt kiszolgáló utakat és a közműveket az újonnan beépítésre szánt, illetve a rehabilitációra kijelölt területeken legkésőbb az általuk kiszolgált építmények használatbavételéig meg kell valósítani. E kötelezettség teljesítése, ha jogszabály vagy megállapodás arra mást nem kötelez, a települési önkormányzat
feladata. A hivatalvezető álláspontja szerint a vizsgált rendeletek rögzítették azokat a közművesítési és útépítési feladatokat, amelyek megvalósítását az Ékt. fenti rendelkezése garantálja.
3. Üröm Község Önkormányzata képviselő-testülete a
hivatalvezető törvényességi észrevételében foglaltakat elfogadta, és a HÉSZ 1.-et a Cigány-árok–Budai út–Erdősáv
által határolt terület helyi építési szabályzatáról szóló
14/2003. (VI. 27.) Kt. számú rendeletével (a továbbiakban: Ör.1.), a HÉSZ 2.-t a Jókai Mór utca–belterületi határ–Vízmű terület által határolt terület helyi építési szabályzatáról szóló 26/2002. (I. 9.) Kt. számú rendeletével
(a továbbiakban: Ör.2.), e rendeletek kihirdetése napján
hatályon kívül helyezte.
4. Az Alkotmánybíróság a megváltozott szabályozásra
tekintettel határidő tűzésével felhívta az indítványozót,
hogy nyilatkozzon arról, indítványát az új szabályozásra
fenntartja-e. Az indítványozó újabb beadványában megerősítette korábbi indítványát, és kérte a támadott rendeletek alkotmányossági vizsgálatát, mert szerinte megalkotásuknál figyelmen kívül maradtak az Ékt. egyes rendelkezései, így 8. § a)-i) pontjai, 9. § a), c) pontjai [helyesen:
9. § (2) bekezdés a), c) pontjai], 10. § (1) bekezdése, 12. §
(3) bekezdése; az Ékt. mellőzése szerinte megerősíti a rendeletek alkotmányellenességét. Erre tekintettel – eredeti
indítványában foglaltakat továbbra is fenntartva – a „2001
októberében kért eljárás lefolytatását”, azaz a hatályon kívül helyezett rendeletek alkotmányossági vizsgálatát
kérte.
5. Az Alkotmánybíróság a HÉSZ 1. és a HÉSZ 2. hatályon kívül helyezésére tekintettel határidő tűzésével ismé
telten felhívta az indítványozót, hogy nyilatkozzon arról,
eredeti indítványát kívánja-e pontosítani, illetőleg fenntartja-e, és ha igen, milyen tartalommal. Az indítványozótól a megadott határidőn belül (sem azon túl) válasz nem
érkezett.
Az Alkotmánybíróságnak utólagos normakontroll keretében – az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. § (1) bekezdése szerinti bírói kezdeményezés, valamint 48. §-a szerinti alkotmányjogi panasz kivételével – csak hatályos jogszabály alkotmányosságának vizsgálatára van hatásköre. Ezért az
Alkotmánybíróság a HÉSZ 1. és a HÉSZ 2. alkotmányossági vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában az eljárást
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 31. § a) pontja
alapján megszüntette.
6. Az indítványozó korábbi hiánypótlásra adott válaszában arra is hivatkozott, hogy a hatályos Ör.1. és Ör.2. sem
intézkedik a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 14. §-a végrehajtásáról, valamint a szennyvízgyűjtő
rendszer fejlesztéséről sem.
Ezzel az indítványrésszel kapcsolatban az Alkotmánybíróság a következőkre mutat rá: az Alkotmánybíróság korábbi döntéseiben – az Abtv. alapján – meghatározta az érdemi elbírálásra alkalmas indítványok minimális tartalmi
és formai kellékeit. Eszerint az indítványnak meg kell felelnie az Abtv. 22. § (2) bekezdésében megfogalmazott követelményeknek: pontosan meg kell jelölni a támadott jogszabályi rendelkezést, az Alkotmány megfelelő rendelkezését, a kérelem alapjául szolgáló okot (azt, hogy az Alkotmány egyes rendelkezéseit a vitatott jogszabály miért és
mennyiben sérti). Az indítványnak határozott kérelmet
kell tartalmaznia a vitatott rendelkezés alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére [összefoglalóan: pl. 31/2007. (V. 30.) AB határozat, ABH 2007,
368, 381–382.].
Az Ügyrend 21. § (1) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság eljárására irányuló indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia, és meg kell jelölnie a kérelem alapjául szolgáló okot [Abtv. 22. § (2) bekezdés]. A (2) bekezdés szerint pedig az (1) bekezdésnek megfelelően az indítványnak tartalmaznia kell a vizsgálandó jogszabály megjelölése mellett az Alkotmánynak azokat a rendelkezéseit,
amelyeket – az indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabály sért, valamint az Abtv.-nek és egyéb törvényeknek azokat a rendelkezéseit, amelyekből az indítványozó jogosultsága és az Alkotmánybíróság hatásköre
megállapítható.
Az Ör.1. és az Ör.2. vizsgálatára irányuló kérelem az
Abtv.-ben és az Ügyrendben foglalt követelményeknek
nem felel meg. Az indítványozó nem jelölte meg, hogy az
Ör.1. és az Ör.2. mely konkrét rendelkezésének alkotmá
nyossági vizsgálatát kéri, az Ör.1. és az Ör.2. az Alkotmány mely rendelkezését (rendelkezéseit) sértik, így nem
indokolja azt sem, hogy mely támadott rendelkezés az Alkotmány mely §-át sérti, és e §-ok miért és mennyiben sérülnek. Az indítvány alkotmányos érvelést nem tartalmaz.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint érdemi
vizsgálat nélkül visszautasítja azokat az indítványokat,
amelyek nem felelnek meg az Abtv. által támasztott követelményeknek, így az indítványt ebben a részében az Ügyrend 29. § d) pontja alapján vissza kellett utasítania.
Budapest, 2011. március 29. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
27/2014. (VIII. 1.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján az Ős-Dráva Program megvalósításával
kapcsolatos feladatok irányítására és összehangolására 2014. június 16. napjától 2014. december 15. napjáig Tiffán
Zsoltot miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében
a) összehangolja az Ős-Dráva Program végrehajtását,
b) ellátja az Ős-Dráva Program hosszú és rövid távú terület- és vidékfejlesztési stratégiai terv kidolgozásával
kapcsolatos feladatokat,
c) felügyeli és koordinálja az Európai Unió 2014–2020 közötti tervezési és programozási időszakára való sikeres
felkészülés érdekében az Ős-Dráva Programot érintő tervezési feladatok elvégzését, biztosítja az Ős-Dráva
Program kormányzati céljainak a fejlesztési ügyekben történő megjelenítését és érvényesítését,
d) elkészíti a fejlesztések státusza előkészítettségének elemzését, valamint ütemezését,
e) elkészíti a megvalósíthatóság, illetve a megvalósítás feltételeinek, következményeinek vizsgálatát,
f ) ellátja a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés),
g) az érintett szervektől, szervezetektől adatokat, információkat kérhet, a kapcsolódó dokumentumokba
– a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet, azokról másolatot kérhet, az érintett
szervektől, szervezetektől, azok vezetőitől jelentést, beszámolót kérhet.
3. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter a fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt
közszolgáltatásokért felelős államtitkár útján irányítja.
(2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
8/2010. (II. 26.) ÖM rendelete az önkormányzatok és jogi személyiségű társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítése 2010. támogatásának rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 5. számú melléklet 9. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. EU Önerő Alap támogatás: a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény  5. számú
melléklet 9. pontjában foglalt előirányzatból nyújtott támogatás;
2. fejlesztési célú pályázat: felhalmozási tevékenység támogatására irányuló pályázat, amely új vagy a korábbinál műszaki,
technikai szempontból korszerűbb tárgyi eszközök létrehozására irányul, vagy a meglévő tárgyi eszközök műszaki,
technikai paramétereinek korszerűsítését valósítja meg;
3. saját forrás: az önkormányzatok által – az uniós és az EU Önerő Alap támogatással meg valósítani tervezett fejlesztésre,
a fejlesztés teljes időtartamára vonatkozóan – képviselő-testületi, közgyűlési határozattal jóváhagyott, vagy
a képviselő-testület, közgyűlés költségvetési rendeletében foglalt felhatalmazás alapján a polgármester
nyilatkozatával, kistérségi társulás esetében a társulási tanács határozatával jóváhagyott forrás; az 5. a) pont szerinti
társulások esetében a saját forrás a társulás tagönkormányzatai által a meg valósítani tervezett fejlesztésre
képviselő-testületi, közgyűlési határozattal jóváhagyott, vagy a képviselő-testület, közgyűlés költségvetési
rendeletében foglalt felhatalmazás alapján a polgármester nyilatkozatával jóváhagyott forrás, amelybe a lakossági
hozzájárulás, az egyéb szervezetek támogatása és egyéb magánforrás nem számít bele;
4. támogatás alapját képező okirat: uniós támogatási szerződés, vagy a 2007–2013 időszakban az Európai Regionális
Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának
általános eljárási szabályairól szóló 16/2006. (XII. 28.) MeHVM–PM együttes rendelet szerinti támogatói okirat;
5. települési önkormányzatok társulásai:
a) a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 16. §-a és 18. §
(2) bekezdése szerinti jogi személyiséggel rendelkező társulás (a továb biak ban: Ttv. szerinti társulás), továbbá
b) a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvény szerint megalakult
többcélú kistérségi társulás (a továb biak ban: kistérségi társulás).
2. Általános rendelkezések 2. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás igényelhető az Európai Unió támogatásai (a továb biak ban: uniós támogatás) iránt
a 2007–2013 programozási időszakra a (2) bekezdés szerinti célok meg valósítása érdekében benyújtott és nyertes
önkormányzati fejlesztési célú pályázatokhoz szükséges saját forrás kiegészítéséhez, amennyiben:
a) az uniós forrásról szóló – legalább első körös – támogatói döntés 2009. évben megszületett, és
b) az uniós támogatási szerződés aláírására az előző évi rendeletben rögzített benyújtási határidőt köve tően került
sor.
(2) A 2010. évben új EU Önerő Alap támogatási igény az önkormányzati feladatok ellátását segítő, illetve biztosító
a) egészségügyi fekvő- és járóbeteg-szakellátási intézmények,
b) kulturális intézmények,
c) vízgazdálkodási:
ca) vízrendezési és csapadékvíz-elvezetési,
cb) árvízvédelmi,
cc) ivóvízminőség javítása,
d) környezetvédelmi:
da) települési szilárdhulladék-lerakókat érintő rekultivációs programok végrehajtása,
db) települési szilárdhulladék-gazdálkodási rendszerek,
dc) szennyvízelvezetés és -tisztítás,
célú, valamint
e) az óvodai nevelési és alapfokú oktatási intézmények,
f) szociális és gyermekjóléti ellátást nyújtó intézmények,
g) a helyi közutak, kerékpárutak és
h) közterületek
infrastrukturális fejlesztéseihez elnyert uniós támogatás saját forrás kiegészítéséhez nyújtható be.
(3) A pályázó EU Önerő Alap támogatást akkor igényelhet, ha a fejlesztés nem kezdődött meg, vagy amennyiben
a fejlesztés meg valósítása folyamatban van, annak műszaki-pénzügyi lezárása az EU Önerő Alap támogatási igény
benyújtását követő 60 napon belül nem történik meg.
(4) A pályázó az EU Önerő Alap támogatásra benyújthatja igényét abban az esetben is, ha az uniós támogatást az általa
fenntartott költségvetési szerv nyerte el.
3. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás mértéke – kivéve a (4) bekezdésben foglaltakat – nem haladhatja meg a pályázó
költségvetésében vállalt saját forrásának százalékában kifejezve
a) a 2. § (2) bekezdés c) pontja szerinti pályázat esetében a 60%-ot,
b) a 2. § (2) bekezdés a), d), e) és g) pontja szerinti pályázat esetében az 50%-ot,
c) a 2. § (2) bekezdés b) és f) pontja szerinti pályázat esetében a 40%-ot,
d) a 2. § (2) bekezdés h) pontja szerinti pályázat esetében a 30%-ot.
(2) Ha a pályázat szerinti fejlesztés több támogatható célhoz is kapcsolódik, akkor az EU Önerő Alap támogatás mértékét
a pályázó által célonként kidolgozott részletes költségvetés és az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás alapján
kell meghatározni. A célonként kidolgozott részletes költségvetés hiányában az EU Önerő Alap támogatás
a legalacsonyabb támogatási intenzitású cél alapján kerül meghatározásra.
(3) A jóváhagyott EU Önerő Alap támogatás összege pályázatonként a 900 millió forintot nem haladhatja meg.
(4) Ha a pályázó
a) a kedvezményezett térségekről szóló kormányrendelet 2. számú mellékletében meghatározott komplex
programmal segítendő leghátrányosabb helyzetű kistérségek területén lévő települések közé tartozik, és
b) a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és
a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről szóló
255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet 16. § (3) bekezdés d) pontja alapján kistérségi programban meghatározott, és
jelen rendelet 2. § (2) bekezdésében megjelölt célok meg valósítását célzó projekt meg valósításához nyert uniós
támogatást,
akkor az EU Önerő Alap támogatás mértéke elérheti a pályázó saját forrásának 75%-át.
(5) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk (1) bekezdése hatálya alá tartozó korábban megítélt
támogatások esetében a támogatás az e rendelet alapján nyújtható önerő támogatással együttesen nem haladhatja
meg az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak
a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló (általános csoportmentességi rendelet) 800/2008/EK
bizottsági rendeletben, az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendeletben, illetve
az Európai Bizottság határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást vagy legmagasabb
támogatási összeget.
3. Pályázati nyomtatványok 4. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) az uniós támogatási szerződést vagy az azt helyettesítő támogatói okiratot,
b) önkormányzat pályázata esetében az uniós pályázat meg valósításához biztosított saját forrás vállalását tanúsító
képviselő-testületi vagy közgyűlési határozat hitelesített kivonatát, vagy a képviselő-testület, közgyűlés
költségvetési rendeletbe foglalt felhatalmazása alapján a polgármester nyilatkozatát, kistérségi társulás esetében
a társulási tanács határozatának hitelesített kivonatát, a Ttv. szerinti társulás esetében valamennyi, a pályázatban
részt vevő önkormányzat saját forrás vállalását tanúsító képviselő-testületi vagy közgyűlési határozatának
hitelesített kivonatát vagy a képviselő-testület, közgyűlés költségvetési rendeletbe foglalt felhatalmazása alapján
a polgármester nyilatkozatát,
c) települési önkormányzatok társulása esetében a társulási megállapodást,
d) az e rendelet mellékletei szerinti, a helyi önkormányzatokért felelős miniszter (a továb biak ban: miniszter) által
vezetett minisztérium (a továb biak ban: minisztérium) honlapján közzétett – a 2. §-ban és 3. §-ban foglaltak
figye lembe véte lével kitöltött – adatlapokat,
e) a polgármester nyilatkozatát a 2. § (3) bekezdésében és a 3. § (5) bekezdésében foglalt feltétel fennállásáról,
valamint arról, hogy a fejlesztés az önkormányzatok, illetve társulásaik vagyonának gyarapodását eredményezi,
f) kistérségi társulás esetében a társulási tanács határozatát arra vonatkozóan, hogy a fejlesztéssel a társulás
valamennyi tagja egyetért,
g) a 3. § (2) bekezdése esetében a célonként kidolgozott részletes költségvetést.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti képviselő-testületi, közgyűlési, társulási tanácsi határozatnak vagy polgármesteri
nyilatkozatnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a pályázó megnevezését,
b) a képviselő-testület, közgyűlés, társulási tanács határozatának számát,
c) a tervezett fejlesztés
ca) pontos megnevezését,
cb) összköltségét,
cc) pénzügyi ütemezését,
cd) pénzügyi forrásainak összetételét és azok éves ütemezését,
d) a saját forrás biztosításának módját, amely megfelel az 1. § 3. pontjában foglaltaknak.
4. Pályázati eljárás 5. § (1) E rendelet alapján a pályázó 2010. október 1-jéig nyújthat be pályázatot a Magyar Államkincstár területileg ille té kes
szervéhez (a továb biak ban: Igazgatóság). A határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) A pályázati adatlapokat az ebr42 információs rendszerbe (http://ebr42.otm.gov.hu) kell feltölteni, és az e rendszerből
kinyomtatott adatlapokat egy eredeti és egy hitelesített másolati példányban kell benyújtani. A másolati példányt
az önkormányzat jegyzője, kistérségi társulás esetében a társulás székhely települése önkormányzatának jegyzője,
elkülönült munkaszervezet esetében a munkaszervezet vezetője hitelesíti.
(3) Az Igazgatóság a felülvizsgált pályázatok eredeti példányát – véleménye csatolásával – a pályázat benyújtását követő
10 munkanapon belül, de legkésőbb október 20-ig postai úton továbbítja a miniszter részére.
(4) Amennyiben a miniszter a pályázatok vizsgálata során további tájékoztatást, illetve dokumentumok megküldését
tartja szükségesnek, a pályázók ezt – külön felhívásra – kötelesek részére 6 munkanapon belül teljesíteni.
5. Bírálat eljárásrendjének szabályai 6. § (1) Az EU Önerő Alap támogatásról a miniszter a pályázatoknak, vagy a hiánypótlás(ok)nak a minisztériumba érkezését
követő 60 munkanapon belül – folyamatos elbírálás keretében – dönt.
(2) A rendelkezésre álló tárgyévi előirányzat felhasználása függvényében a miniszter az igényeltnél alacsonyabb összegű
támogatás megítélésére – kivéve a 3. § (4) bekezdése szerinti esetet – is jogosult. Ebben az esetben a támogatási
szerződés megkötése előtt az érintett önkormányzattal, illetve társulással egyeztetni szükséges.
(3) A miniszter döntéséről az elbírálást követő 15 munkanapon belül értesíti a pályázókat.
(4) A megítélt EU Önerő Alap támogatás vissza nem térítendő támogatás, amely a fejlesztés teljes időtartamára
vonatkozóan kerül megállapításra.
(5) A támogatási döntést a minisztérium honlapján a döntést követő 15 napon belül nyilvánosságra kell hozni.
7. § Nem részesülhet támogatásban a pályázó, ha
a) nem fejlesztési célú uniós támogatáshoz igényli a szükséges saját forrás kiegészítését,
b) adósságrendezési eljárás alatt áll,
c) a támogatás alapját képező okiratban – kivéve a 2. § (4) bekezdése szerinti esetet – nem a pályázó
a kedvezményezett,
d) a támogatás alapját képező okiratban a pályázó mellett önkormányzati körön kívüli pályázó vagy szerződő fél is
megjelenik,
e) az elnyert EU-támogatásra kiírt pályázathoz szükséges saját forrás finanszírozására vonatkozó elő írások azt nem
teszik lehetővé,
f) a pályázatban foglalt adatok nem egyeznek meg a támogatás alapját képező okirat pénzügyi-műszaki adataival,
g) a hiánypótlás, valamint a miniszter kérésére megtett kiegészítések, módosítások ellenére az igénylésben szereplő
adatok, valamint a becsatolt dokumentumok hiányosak, hibásak,
h) hiánypótlási kötelezettségének határidőre nem tett eleget.
8. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás meghatározása a támogatás alapját képező okiratban rögzített adatok és a pályázó
költségvetésében vállalt saját forrás összege alapján történik.
(2) Az EU Önerő Alap támogatásra vonatkozó támogatási szerződésben a támogatás százalékos mértéke, összege és
ütemezése a támogatás alapját képező okiratban foglalt adatok alapján kerül rögzítésre.
(3) Amennyiben a támogatás alapját képező okiratban nem forintban, hanem euróban jelennek meg a finanszírozáshoz
szükséges források, és az átváltás árfolyamáról nem rendelkeznek a dokumentumok, akkor 270,9 Ft/euró átváltási
mértékkel történik a forint összegek meghatározása, és ez képezi a további számítások alapját.
6. Támogatási szerződés megkötése, szerződéskötési feltételek 9. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás felhasználásának feltételeit a miniszter és a pályázó támogatási szerződésben rögzíti.
(2) A támogatási szerződés miniszter által aláírt 4 példánya a pályázónak megküldésre kerül. A pályázó a támogatási
szerződés 3 eredeti, az arra jogosult aláírásával ellátott példányát legkésőbb a kézhezvételtől számított 20
munkanapon belül visszaküldi.
10. § A támogatás folyósításának feltétele olyan támogatási szerződés megkötése, amelyből egyértelműen
megállapíthatóak:
a) a pályázó által meg valósítandó fejlesztésnek az uniós támogatási szerződés szerinti pontos megnevezése és
azonosító adatai,
b) az EU Önerő Alap támogatás százalékos mértéke, összege és éves ütemezése,
c) az EU Önerő Alap támogatás folyósításának feltétele,
d) az EU Önerő Alap támogatás felhasználásának feltételei,
e) a pályázó által vállalt kötelezettségek nem vagy részbeni teljesítése esetében irányadó, a 12. § szerinti
jogkövetkezmények. 7. A támogatás folyósítása 11. § (1) Az EU Önerő Alap támogatást a támogatási szerződésben foglaltak szerint, teljesítményarányosan, a miniszter
utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósítja a pályázó költségvetési elszámolási számlájára.
(2) Az EU Önerő Alap támogatás folyósítása:
a) az uniós támogatási szerződésben foglalt kifizetési ütemezéshez igazodik, és
b) évenkénti összege nem haladhatja meg az EU Önerő Alap támogatási szerződésben meghatározott évenkénti
üteme(ke)t, kivéve, ha a fejlesztés meg valósítása során
ba) előző évi maradvány felhasználása történik, vagy
bb) az uniós támogatási szerződés módosításával az uniós támogatás évek közötti átütemezésére kerül sor.
(3) Amennyiben év közben a rendelkezésre álló tárgyévi előirányzat a (2) bekezdés szerinti kifizetésekhez nem nyújt
fedezetet, akkor az EU Önerő Alap támogatás folyósítása eltérhet az uniós támogatási szerződésben foglalt kifizetési
ütemezéstől.
8. Jogtalan felhasználás 12. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás – az államháztartásról szóló törvény ben rögzítetteken kívül – jogtalan felhasználásának
minősül, ha a pályázó (illet ve költségvetési szerve) elveszti az uniós támogatásra való jogosultságát.
(2) Amennyiben a támogatás alapját képező okirat bármely pontjának megsértése miatt a pályázónak az uniós
támogatást vissza kell fizetnie, az EU Önerő Alap támogatás arányos részéről is köteles lemondani és a támogatást
a központi költségvetésbe vissza kell fizetnie.
(3) A pályázó köteles az EU Önerő Alap támogatást részben vagy egészben visszafizetni, ha a pályázó a fejlesztés
összköltségének növekedése nélkül saját forrásból, átvett pénzeszközből, fejlesztési célú költségvetési támogatásból
vagy támogatásértékű bevételként az adott fejlesztés esetében további fejlesztési forrásokhoz jut (saját forrás további
kiváltása).
(4) Amennyiben az EU Önerő Alap támogatási szerződésben vállalt kötelezettség meg valósítása meghiúsul, tartós
akadályba ütközik, valamint ha a szerződést érintő adatok és körülmények változnak, a pályázó haladéktalanul köteles
e tényt írásban a miniszternek bejelenteni. Ebben az esetben a pályázónak a támogatás egészéről vagy egy részéről le
kell mondania, továbbá a feleknek a támogatási szerződést fel kell bontaniuk vagy azt az új körülményeknek
meg fele lően módosítaniuk kell.
9. Ellenőrzés, monitoring 13. § A pályázó köteles
a) az EU Önerő Alap támogatás felhasználását – számlákkal és az egyéb szükséges dokumentumokkal
alátámasztva – elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére
az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani,
valamint
b) az EU Önerő Alap támogatás felhasználásáról tárgyév december 31-ei fordulónappal a mindenkori zárszámadás
keretében és annak rendje szerint elszámolni.
10. Átmeneti és záró rendelkezések 14. § (1) E rendelet – a (2) bekezdés kivételével – a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az önkormányzatok és jogi személyiségű társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás
kiegészítése 2009. évi támogatásának rendjéről szóló 19/2009. (IV. 8.) ÖM rendelet (a továb biak ban: R.).
(3) A (2) bekezdés 2010. május 15-én lép hatályba.
(4) A minisztériumba az R. alapján 2009. évben beérkezett, de el nem bírált EU Önerő Alap pályázatok esetében a döntés
az EU Önerő Alap támogatás költségvetési forrás terhére történik, a támogatási igények elbírálása esetében az R.
rendelkezéseit kell alkalmazni.
Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
1380/2015. (VI. 12.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja között az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja Globális Szolgáltató Központjának létrehozásáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és az  Egyesült Nemzetek Gyermekalapja között az  Egyesült Nemzetek
Gyermekalapja Globális Szolgáltató Központjának létrehozásáról szóló Megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külgazdasági és külügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2013. (HK 2.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Doktrína Hierarchia 3. szintjén elhelyezkedő kiadványok elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 46. § (5) és 52. § (1) bekezdések, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intéz
kedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm.
rendelet 11. § p) pontja alapján az alábbi intézkedést adom ki:
1. Az intézkedés hatálya a Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálatra, a Honvédelmi Minisztérium Fegyverzeti és
Hadbiztosi Hivatalra, a Honvéd Vezérkar Felderítő Csoportfőnökségre, a Honvéd Vezérkar Hadműveleti Csoportfőnökségre, a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökségre, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokságra és a Magyar Honvédség Geoinformációs
Szolgálatra, mint doktrínakidolgozó szervezetekre terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal főigazgatóját és a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorát a
doktrínák kidolgozása megvalósításában való együttműködésre.
3. A 154-1/2011 nyilvántartási számú Magyar Honvédség Összhaderőnemi Doktrína Hierarchiája és a 154-2/2011
nyilvántartási számú Magyar Honvédség Doktrína Fejlesztési Terve 2011-2014 okmányokban jóváhagyott doktrínák közül az alábbi kiadványok elkészítését rendelem el:
a) a „Magyar Honvédség Összhaderőnemi Elektronikai
Hadviselési Doktrína 2. kiadás” című kiadvány vonatkozásában a Honvéd Vezérkar Felderítő Csoportfőnökség;
b) a „Válságreagáló és béketámogató műveletek doktrína 1. kiadás” és a „Különleges műveletek doktrína 1. kiadás” című kiadványok vonatkozásában a Honvéd Vezérkar Hadműveleti Csoportfőnökség;
c) a „Befogadó nemzeti támogatás doktrína 1. kiadás”
című kiadvány vonatkozásában a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség;
d) a „Felderítés és megfigyelés doktrína 1. kiadás”, a
„Szárazföldi hadműveletek doktrína 1. kiadás”, a „Légi
műveletek doktrína 1. kiadás”, a „Lélektani műveletek
doktrína 1. kiadás”, az „Információs műveletek doktrína
1. kiadás”, a „Támogató műveletek doktrína 1. kiadás”, a
„Céltervezés (Targeting) doktrína 1. kiadás” és a „Légi
szállítás műveletek doktrína 1. kiadás” című kiadványok
vonatkozásában a Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság;
e) a „Geoinformációs támogatás doktrína 1. kiadás”
című kiadvány vonatkozásában a Magyar Honvédség
Geoinformációs Szolgálat, mint doktrínakidolgozó szervezetek részére.
4. A 2. pontban meghatározott okmányokban jóváhagyott doktrínák közül felkérem – mint doktrínakidolgozó
szervezetet – az „Ellenséges hírszerzés-felderítés elleni
védelem és biztonsági doktrína 1. kiadás” című kiadvány
vonatkozásában a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatot
és a „Környezetvédelmi doktrína 1. kiadás” című kiadvány
vonatkozásában a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatalt
a kidolgozói szakasz feladatai ellátásának vezetésére.
5. A doktrínák elkészítésével kapcsolatos szakmai tevékenység és a feladatok irányítására a Honvéd Vezérkar főnök helyettest jelölöm ki.
6. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba, és
2014. augusztus 31-én hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök


text:
66/2017. (VI. 28.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között az országonkénti jelentések cseréjéről szóló, illetékes hatóságok közötti kétoldalú Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és az  Amerikai Egyesült Államok Kormánya között az  országonkénti
jelentések cseréjéről szóló, illetékes hatóságok közötti kétoldalú Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
330/2017. (XI. 9.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és Bosznia-Hercegovina Miniszterek Tanácsa között a turizmus területén történő együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és Bosznia-Hercegovina Miniszterek Tanácsa
között a  turizmus területén történő együttműködésről szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS Magyarország Kormánya és Bosznia-Hercegovina Miniszterek Tanácsa között a
turizmus területén történő együttműködésről
Magyarország Kormánya, és Bosznia-Hercegovina Miniszterek Tanácsa (továbbiakban: Szerződő Felek),
azzal a  szándékkal vezérelve, hogy tovább erősítik a  két ország közötti baráti kapcsolatokat és megteremtik
a turizmus területén történő együttműködés előmozdításának általános kereteit;
elismerve az emberek törvényes jogát saját, illetve más népek kultúrájának élvezetéhez;
figyelembe véve a turizmus társadalmi és gazdasági fejlődésben betöltött jelentőségét;
az alábbiakban állapodnak meg: 1. Cikk
A Szerződő Felek vállalják, hogy együttműködnek a két ország turizmusának fejlesztésében és népszerűsítésében,
annak érdekében, hogy jobban megértsék a két ország kultúráját, történelmét és életét.
2. Cikk
A Szerződő Felek vállalják, hogy kicserélik turisztikai információikat, illetve promóciós anyagaikat és kiadványaikat,
valamint összehangolják a két ország turistaforgalmának növelését célzó programjaikat és egyéb tevékenységeiket
(pl. kiállítások, stb.).
3. Cikk
A Szerződő Felek kicserélik turisztikai statisztikáikat, valamint a  meglévő turisztikai jogszabályokra vonatkozó
információikat.
4. Cikk
A Szerződő Felek lehetőségeik szerint könnyítik és egyszerűsítik az egymás közötti beutazó turizmusra vonatkozó
követelményeket, csakúgy, mint a turizmust népszerűsítő dokumentumok és egyéb anyagok kicserélését.
5. Cikk
A Szerződő Felek ösztönzik a turisztikai szakértők és tanácsadók cseréjét, megteremtik a tapasztalatok és ismeretek
egymás közötti megosztását a turizmus minden területén, valamint megvizsgálnak minden olyan javaslatot, amely
az  egymás rendelkezésére bocsátható ösztöndíjakra, szemináriumokra, illetve a  turizmusban foglalkoztatottak
munkahelyi képzésére vonatkozik.
6. Cikk
A Szerződő Felek ösztönzik az  egymás országaiba irányuló turisztikai befektetéseket. A  Szerződő Felek
vállalják, hogy átadják egymásnak a  beruházásokra – és különös tekintettel a  turizmus területére – vonatkozó
jogszabályokkal kapcsolatos adatokat.
7. Cikk
Jelen Megállapodás végrehajtása érdekében a  Szerződő Felek Turisztikai Közös Munkacsoport felállításáról
állapodtak meg, mely a turisztikai szektor releváns intézményeinek képviselőiből áll.
A Közös Munkacsoport évente egyszer, a  két országban felváltva ülésezik a  Szerződő Felek által diplomáciai úton
meghatározott időben. Amennyiben szükséges a munkacsoport − kölcsönös megegyezés szerint − korábban is ülésezhet.
8. Cikk
Jelen szerződés Magyarország Európai Uniós tagságából fakadó kötelezettségit semmilyen módon nem
befolyásolja. Következésképpen a jelen Megállapodás rendelkezései nem alkalmazhatók, vagy nem értelmezhetőek
sem egészben, sem részben oly módon, hogy érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják
Magyarország azon kötelezettségeit, melyek különösen az  Európai Unió alapjául szolgáló Szerződésekből vagy
az Európai Unió jogrendjéből fakadnak.
A jelen Megállapodás semmilyen módon nem érinti a  Szerződő Felek azon jogait és kötelezettségeit, amelyek
nemzetközi egyezményekben való részvételükből vagy nemzetközi szervezetekben való tagságukból fakadnak.
9. Cikk
Jelen Megállapodás a hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárások teljesüléséről szóló legutolsó írásbeli értesítés
kézhezvételét követő harmincadik (30.) napon lép hatályba.
10. Cikk
1. Szerződő Felek a  jelen Megállapodást öt (5) évre kötik. A  Megállapodás hatálya annak lejártakor további
öt (5) évre automatikusan meghosszabbodik, annak lehetőségével, hogy a Felek bármelyike a  folyamatban
lévő öt (5) éves időszak lejárta előtt hat (6) hónappal a  Megállapodást írásban, diplomáciai úton
felmondhatja.
2. Jelen Megállapodás rendelkezései kölcsönös megegyezés szerint módosíthatók. A  Megállapodás
módosításait írásba kell foglalni.
3. A Megállapodás módosításai az  e  Megállapodásban meghatározott, a  Megállapodás hatálybalépéséhez
szükségessel azonos eljárást követően lépnek hatályba.
Kelt New York, 2017. 09. hó 19. napján, két-két eredeti példányban, Bosznia-Hercegovina hivatalos nyelvein
(bosnyák, szerb és horvát nyelven), valamint magyar és angol nyelven, mindegyik nyelv egyaránt hiteles.
Eltérő értelmezés esetén az angol szövegváltozat az irányadó.
Magyarország Kormánya Bosznia-Hercegovina Miniszterek Tanácsa
 részéről részéről” “AGREEMENT on Cooperation in the Field of Tourism between the Government of Hungary and the
Council of Ministers of Bosnia and Herzegovina
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetést követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 9. Cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a turizmusért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
218/2010. (HK 10.) HM HVKF intézkedése a NATO Reagáló Erők 2012. váltásban részt vevő erők kijelöléséről és felkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség kijelölt állományának a
NATO Reagáló Erőkben történő részvételéről szóló
2007/2004. (I. 22.) Korm. határozatra, és a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató
műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.) HM utasításra – a
NATO Reagáló Erők 2012. váltásban résztvevő erők kijelöléséről és felkészítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HM
HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó, illetve a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek a NATO Reagáló Erők (a továbbiakban: NRF) 2012. váltásban résztvevő állomány kijelölésében és felkészítésében érintettek.
Az ideiglenes katonai szervezet megalakítása 2. Az MH NRF 2012. az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) jogi személyiségű
szervezeti egysége. A szervezeti egység állománytáblával
és felszerelési jegyzékkel létrehozott önálló század jogállású ideiglenes katonai szervezet. Állományát az MH költségvetési létszámkeretéből vezényléssel kell feltölteni.
3. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Magyar Honvédség NATO Reagáló Erők 2012. Rövidített
megnevezése: MH NRF 2012.
4. Az MH NRF 2012. váltása készenléti feladatait 2012.
január 1-jétől 2013. január 1-jéig hajtja végre. Műveleti alkalmazására közjogi döntést követően külön HM HVKF
intézkedés szerint kerül sor.
5. Az MH ÖHP parancsnoka a megalakításra, ideiglenes
befogadásra, valamint pénzügyi és számviteli, illetve logisztikai ellátásra kijelölt katonai szervezet megjelölésével, kezdeményezi a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály felé a HM határozat kiadását az MH NRF 2012.
megalakítására. Műveleti alkalmazás esetén az MH ÖHP
kezdeményezi a létrehozásról szóló HM határozat szükség
szerinti módosítását.
Az MH NRF 2012. szervezete 6. Az MH NRF 2012. létszáma legfeljebb 130 fő, összetétele:
a) egy különleges műveleti csoport (12 fő)
b) 3 fő különleges műveleti törzstiszt;
c) egy CIMIC (civil katonai együttműködés) csoport
(10 fő);
d) egy Vegyi-, Biológiai-, Radiológiai- és Nukleáris
Összhaderőnemi Értékelő Csoport (5 fő);
e) egy víztisztító szakasz (42 fő);
f) a nemzeti támogató elem (45 fő);
g) tartalék (13 fő) amellyel bármely fent felsorolt elem
szükség esetén megerősíthető az MH ÖHP parancsnok engedélye alapján.
Dokumentumok kidolgozása 7. Az MH ÖHP az elkészített állománytáblát és – a HM
Fejlesztési és Logisztikai Ügynökséggel (a továbbiakban:
HM FLÜ) történt egyeztetést követően – a felszerelési
jegyzéket a HM Haderőtervezési Főosztály útján 2011. április 1-jéig, a Műveleti Utasítást a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továbbiakban HM HKF) útján 2011.
június 30-ig jóváhagyásra felterjeszti a HM HVKF-nek.
8. Az MH ÖHP az állománytáblát, és a felszerelési jegyzéket jóváhagyás után – 5 munkanapon belül – megküldi a
HM Védelmi Tervezési és Vagyongazdálkodási Főosztály
(a továbbiakban: HM VTVF), a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Ügynökség, a HM Infrastrukturális Ügynökség
(a továbbiakban: HM IÜ), a HM FLÜ és az MH Dr. Radó
György Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban:
MH HEK) részére az erőforrásterv összeállítása érdekében.
9. A HM HKF főosztályvezetője 2011. október 1-jéig
intézkedést készít az MH NRF 2012. készenléti időinek
meghatározására és a kijelölt állomány készenléti szolgálatba vezénylésére.
Felkészítés, nemzetközi kapcsolatok 10. A HM HKF főosztályvezetője intézkedik az MH
NRF 2012. kiképzési követelményeiről, nemzeti felkészítését lezáró ellenőrzésről.
11. A HM HKF az MH ÖHP-vel együttműködve tervezi, koordinálja és biztosítja a részvételt külföldi kiképzési
rendezvényeken és gyakorlatokon.
12. Az MH ÖHP kapcsolatot tart az NRF 2012. parancsnokságával (JFC Brunssum), részt vesz a szakmai egyeztetéseken, konferenciákon. A nemzetközi parancsnokságok
igénye szerint megadja az MH NRF 2012-re vonatkozó
adatokat.
Személyügyi, logisztikai, egészségügyi
és pénzügyi feladatok 13. Az MH ÖHP a hadfelszerelést alapvetően saját
készleteinek felhasználásával tervezi és szervezi. A meglévő készletből nem biztosítható hadfelszerelésre illetve
szolgáltatásokra vonatkozó igényét a vonatkozó jogszabályokban és az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben
meghatározottak figyelembevételével megküldi a HM FLÜ
és a HM IÜ részére.
14. Az állományilletékes parancsnokok kezdeményezik
a kijelölt állomány biztonsági ellenőrzését.
15. Az MH ÖHP a szállító kapacitás és a szállítási feladathoz kapcsolódó engedélyek beszerzési igényeit a szállítási feladat megkezdése előtt legalább 60 nappal megküldi a HM FLÜ részére.
16. Az MH ÖHP és az MH HEK – az általa összeállított
– feladat erőforrás-, költségszükségleti igénytervét A feladat erőforrás és költségtervének elkészítéséhez a HM IÜ
az infrastrukturális, az MH HEK az MH ÖHP igénye alapján összeállított egészségügyi, a HM KPÜ a pénzügyi jellegű kiadási igényeit 2011. március 30-ig megküldi a HM
VTVF részére.
17. Az MH ÖHP felterjesztett igénye alapján a HM FLÜ
intézkedik a nemzetközi szállítások végrehajtásához szükséges diplomáciai engedélyek beszerzésének kérelmezésére, az engedélyek biztosítására, a katonai repülőtereken
ideiglenes határnyitás kérelmezésére és az ezzel kapcsolatos pénzügyi elszámolások végzésére, a határátlépéssel és
ideiglenes határnyitással, a kiszállítandó anyagok vámeljárásával kapcsolatos feladatok, és az ezekhez kapcsolódó
hatósági, adó- és vámigazgatási, valamint engedélyezési
eljárások tervezésére, szervezésére valamint a NATO menetparancsok biztosítására.
18. Az MH ÖHP intézkedik a személyi állomány szolgálati útlevéllel történő ellátására.
19. Az MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ (a továbbiakban: MH KIAK) – az MH ÖHP felterjesztett igénye alapján – biztosítja, mindazon személyi dokumentumokat (személyi igazoló jegy, szolgálati igazolvány, Hadifogoly Igazolvány), amelyekkel a kihelyezetteknek rendelkezniük kell.
20. Az MH ÖHP – az MH HEK-kel egyeztetve – kezdeményezi az MH NRF 2012. állományának alkalmassági
vizsgálatát, megelőző egészségügyi ellátását, egészségügyi felkészítését, egészségügyi eszközökkel és szakanyagokkal történő ellátását. Az MH HEK az alkalmasság
megállapítását követően – a kiutazáshoz szükséges okmá
nyok kiállítása céljából – haladéktalanul megküldi az állomány vércsoport szerológiai leleteit az MH KIAK részére.
21. Az alkalmazási területre az ENSZ Világ-egészségügyi Szervezet illetve a nemzetközi szervezet által javasolt
immunizációs protokoll alapján, a védőoltásokat és az erről szóló nemzetközi oltási bizonyítványt az MH HEK biztosítja. Védőoltásban csak az alkalmas minősítéssel rendelkező, kiutazó állomány részesíthető.
Záró rendelkezések 22. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
23. Az MH ÖHP parancsnoka 2011. december 05-ig jelent a HM HVKF-nek a készenlét eléréséről.
24. Ez az intézkedés 2013. január 31-én hatályát veszti.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


text:
137/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 149/2011. (IX. 9.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján két kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 149/2011. (IX. 9.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Az OVB vitatott határozatában az országos népszavazás kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
hitelesítette. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepel: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az álláskeresési járadék
folyósításának leghosszabb időtartama 260 nap legyen?”
Az OVBh. indokolása szerint az aláírásgyűjtő ív, illetve a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a törvényben
meghatározott formai és tartalmi követelményeknek egyaránt eleget tesz, így a hitelesítésnek nem volt akadálya.
Az egyik kifogás előterjesztői szerint az OVBh. jogszabálysértő, egyrészt mivel a kérdést hatályos jogszabály rendezi,
ami a kérdésből nem derül ki, ezért az megtévesztő; másrészt mivel az „álláskeresési járadék” szövegrészből nem
állapítható meg, hogy azt a munkavállaló vagy a munkáltató fizeti-e, ezért a kérdés nem egyértelmű. A kifogástevők
hivatkoztak arra is, hogy az OVB üléséről jegyzőkönyv nem készült, s így a határozatképessége „nem állapítható meg
aggálymentesen”.
A másik kifogás előterjesztője szerint a kérdés nem felel meg a népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében szabályozott egyértelműség követelményének,
mivel a választópolgár döntése meghozatalakor nem lenne tisztában azzal, hogy a kérdésre igennel vagy nemmel
szavazás esetén döntésének milyen pénzügyi vagy egyéb következményei lennének”, nem tudnák, hogy
a népszavazás eredménye „milyen változást okozna az álláskeresési járadék rendszerében”. Nem egyértelmű a kérdés
azért sem, mert a kérdés alapján nem válaszolható meg egyértelműen, hogy az álláskeresési járadék folyósítási
tartamának 260 napra történő emelése mely jogviszonyokra vonatkozna, illetve szűkítené-e a jogosultak körét.
Így a kérdés sem a választópolgári, sem a jogalkotói egyértelműség követelményének nem felel meg.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 104. számában, 2011. szeptember 9-én jelent meg, az egyik kifogást
2011. szeptember 16-án, míg a másikat 2011. szeptember 21-én, határidőben terjesztették elő.
II. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
(2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján, valamint
közvetlenül gyakorolja.”
2. Az Nsztv. rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait, (...)”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogások az alábbiak szerint nem megalapozottak.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatai
ellen benyújtott kifogások elbírálása során kialakította következetes gyakorlatát. Az Alkotmánybíróság a kifogás
alapján lefolytatott jogorvoslati eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. §
(2) bekezdésének a)–c) pontjaiban, illetve 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során
az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt, a népszavazásra
bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. A népszavazásra szánt kérdés
egyértelműségével kapcsolatban az Alkotmánybíróság következetesen érvényesített álláspontja, hogy ezen
követelmény a népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája, mely e tekintetben azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó számára is egyértelműnek kell lennie.
A választópolgári egyértelműség azt követeli meg, hogy a kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie.
Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy
a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az eredményes népszavazással hozott döntés azonban az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés
b) pontjában foglalt jogköre – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor – a jogalkotói
egyértelműség körében – az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján
az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles.
Az Alkotmánybíróság ugyanakkor azt is hangsúlyozta, hogy az Nsztv. 13. § (1) bekezdése nem támaszt olyan
követelményt a népszavazás kezdeményezőivel szemben, hogy a kérdés megfogalmazásakor pontosan használják
a hatályos jogszabályok terminológiáját [52/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 399, 402–403.; 68/2008. (IV. 30.)
AB határozat, ABH 2008, 615, 619.], de a kérdésből mind a választópolgárok, mind az Országgyűlés számára ki kell
derülnie, hogy milyen lehetséges következményekkel járhat a népszavazás [99/2007. (XII. 6.) AB határozat, ABH 2007,
815, 818.].
A jelen ügyben a népszavazásra bocsátani kívánt kérdés egy adott jogszabályi rendelkezés módosítására irányul,
amely rendelkezés – a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Femtv.) 27. §-a által szabályozott – álláskeresési járadék folyósítási tartamát szabályozza,
pontosabban a 2011. szeptember 1-jétől hatályos folyósítási időtartam maximumának megemelését (közelítve
a 2011. szeptember 1. előtti legfeljebb 270 napos folyósítási tartamhoz) célozza. A kérdés tehát világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehet felelni, a választópolgároknak arra kell választ
adniuk a kérdés alapján, hogy kívánják-e, hogy az álláskeresési járadék tartama maximum 260 nap legyen.
A népszavazás eredménye alapján pedig az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és
ha igen, milyen tartalmú jogalkotásra köteles: eredményes népszavazás esetén ugyanis a fent hivatkozott Femtv.-t
érintő jogalkotási kötelezettsége keletkezik az Országgyűlésnek.
Mindezek alapján az egyértelműség követelményének sérelmét állító kifogásokat – egyetértve az OVB határozatában
foglalt indokolással – az Alkotmánybíróság nem találta megalapozottnak.
3. A kifogást tevők az OVB eljárását is sérelmezték annyiban, hogy a jegyzőkönyv hiánya miatt kétséges volt az OVB
határozatképessége. Az Alkotmánybíróság – jogorvoslati jogkörében eljárva – megállapította, hogy az OVB-nek a jelen
ügyben vizsgált kérdés hitelesítésével foglalkozó üléséről készült jegyzőkönyv, s ebből, valamint a jelenléti ívből
kiderül, hogy az OVB a kifogás tárgyává tett határozat meghozatalakor határozatképes volt. Így az indítványozók
hivatkozása e vonatkozásban sem megalapozott.
4. A fent kifejtettekre tekintettel az Alkotmánybíróság az OVBh. megsemmisítésére és az OVB új eljárásra kötelezésére
irányuló kifogást elutasította, és a 149/2011. (IX. 9.) OVB határozatát, az abban foglalt kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő
ív hitelesítését helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1330/2016. (VII. 1.) Korm. határozata a nemzeti filmipar fejlesztéséért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a hazai filmipar és filmkultúra
további fejlesztésének és gazdagításának elősegítése, valamint a  terület hatékony működtetése érdekében
szükséges kormányzati koordináció ellátása érdekében – 2016. július 1. napjától – Andrew G. Vajnát a  nemzeti
filmipar fejlesztéséért felelős kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) szakmailag felügyeli az  állami tulajdonban lévő filmstúdiók és filmgyártási infrastruktúra működtetését,
javaslatot tesz további fejlesztésükre,
b) javaslatot tesz a hazai mozgóképszakma hosszú távú fejlődését biztosító képzési rendszer kialakítására,
c) javaslatot tesz a  filmipart is érintő szerzői jogi kalózkodással szembeni, valamint a  közös jogkezelők
működését érintő jogszabályokra és kormányzati intézkedésekre,
d) koncepciót dolgoz ki a film- és szórakoztatóiparnak a turizmus területével összefüggő fejlesztési irányaira,
e) indokolt esetben javaslatot tesz a vonatkozó jogszabályi környezet módosítására.
3. A kormánybiztos feladatkörében eljárva
a) a  feladatának elvégzése érdekében figyelemmel kíséri és segíti az  audiovizuális politikáért, illetve
a mozgóképszakmáért felelős kormányzati szervek tevékenységét,
b) véleményezi a feladatával összefüggő kormány-előterjesztéseket,
c) részt vesz a feladatához kapcsolódó kormányzati egyeztetéseken,
d) közreműködik a mozgóképszakmát érintő kormány-előterjesztések előkészítésében.
4. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök kabinetfőnöke irányítja.
 5. A kormánybiztos e tevékenységét díjazás nélkül látja el.
 6. A kormánybiztos tevékenységét titkárság nem segíti.
 7. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy a kormánybiztos feladatának ellátásához
szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák a kormánybiztos rendelkezésére.
 8. Ez a határozat 2016. július 1-jén lép hatályba.
 9. Hatályát veszti a  nemzeti filmipar fejlesztéséért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló
1360/2014. (VI. 30.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök