text:
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelete a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról.
A Kormány az 1. § a), c), e), l) és m) pontja, 42–61. § tekintetében a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés m) pontjában,
az 1. § d) pontja, 39–41. § tekintetében a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés f) pontjában,
az 1. § n) pontja. 23–36. § tekintetében a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés e) pontjában,
az 1. § f)–i) pontja, 62–70. §, 86. § (1) bekezdés a) pont tekintetében az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítéséről, az azokkal
kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról, a hadköteles nyilvántartás vezetése, és a gazdasági, anyagi szolgáltatások biztosítása
érdekében teljesítendő adatszolgáltatásokról és a honvédelmi ágazatban használt igazolványokkal kapcsolatos adatkezelésről
szóló 2011. évi CLXXVII. törvény 43. § (1) bekezdés b) pontjában,
a 2–15. §, 22. § 24. §, 25. §, 27. §, 37. §, 38. §, és 86. § (1) bekezdés d) pontja tekintetében a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 16–18. § tekintetében a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés a) és d) pontjában,
a 19–21. § tekintetében a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés o) pontjában,
az 1. § k) pontja, a 40. §, a 41. § tekintetében a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés d) pontjában,
a 71–83. §, 86. § (1) bekezdés b) pont tekintetében a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 86. § (2) bekezdés a) pont, a 87. § tekintetében a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés h) pontjában,
a 90. § tekintetében a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés j) pontjában,
a 86. § (2) bekezdés b) pont tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 13. pontjában,
a 89. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés l) pontjában,
a 91. § tekintetében a nemzeti szabványosításról szóló 1995. évi XXVIII. törvény 39. § a) pontjában,
a 92. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdésének
m) pontjában, kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdése szerinti feladatkörében eljárva,
a 86. § (3) bekezdés tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdése szerinti eredeti jogalkotói hatáskörében
a következőket rendeli el: I. FEJEZET
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK
1. § E rendelet alkalmazásában a) hivatali kapu: a központi elektronikus szolgáltató rendszer hitelesített elektronikus dokumentum- és
üzenetkezelő része, b) honvédelmi igazgatás: a védelmi igazgatás részét képező feladat- és szervezetrendszer, amelynek keretében
az ország védelmére létrehozott, valamint e feladatra kijelölt közigazgatási szervek, továbbá a honvédelemben
közreműködő más szervek ellátják a a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges
jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 1. § (3) bekezdésében
meghatározottak honvédelemre való felkészítésével, az országvédelemmel, és a honvédelmi kötelezettségek
teljesítésével kapcsolatos feladatokat, c) igénybevétel: az igénybevevő által a honvédelmi érdek kielégítése céljából kijelölt ingatlan, technikai eszköz és
más ingóság birtokbavétele, illetve a szolgáltatás használatba vétele,
d) infokommunikációs rendszer: a K–600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszer, amely a Honvédelmi Tanács és
a Kormány speciális működési feltételeit, valamint a védelmi igazgatási szervei által folytatott döntés-előkészítés
és döntéshozatal informatikai támogatását biztosító hírközlési és informatikai rendszer,
e) központi elektronikus szolgáltató rendszer: elektronikus közszolgáltatás, amely magába foglalja az elektronikus
kormányzati gerinchálózatot, a kormányzati portált, a kormányzati ügyfél-tájékoztató központot, az ott
megjelenő szolgáltatásokat és ügyintézési lehetőségeket, valamint azok fenntartóit és üzemeltetőit; biztosítja
az ügyfelek, a hivatalok, a szervezetek számára az elektronikus ügyfélkapu, a hivatali kapu, és a cégkapu
létesítésének lehetőségét, f) meghagyásba bevont szerv: a honvédelmi feladatok ellátásában közreműködő, az 1. mellékletben meghatározott,
továbbá a megyei, fővárosi védelmi bizottság által egyedileg, határozattal kijelölt szerv,
g) meghagyási jegyzék: a 2. melléklet szerinti, a meghagyásba bevont szerv megnevezését, meghagyási kategóriáját,
székhelyét, telephelyét, illetve fióktelepének pontos címét, a meghagyással kapcsolatos feladatok elvégzéséért
felelős személy nevét és elérhetőségét tartalmazó jegyzék, h) meghagyási névjegyzék: a 3. melléklet szerinti, a meghagyásba bevont szerv megnevezését, meghagyási
kategóriáját, székhelyét, a meghagyással kapcsolatos feladatok elvégzéséért felelős személy nevét és
elérhetőségét, továbbá a meghagyással érintett munkakör megnevezését, valamint a munkakört betöltő
hadköteles személyazonosító adatait tartalmazó jegyzék, i) munkakör: a honvédelem irányításához, vezetéséhez, a törvényhozás, az igazságszolgáltatás, a közigazgatás,
valamint a gazdaság működőképességének biztosításához, a honvédelmi, a rendvédelmi feladatok
megvalósulásához, a hadiipari termeléshez, a legfontosabb lakosság ellátási feladatokhoz nélkülözhetetlen
munkakör, beosztás, j) Magyar Honvédség Vezetési Információs Rendszere: a Magyar Honvédség (a továbbiakban: Honvédség)
kormányzati célú elkülönült hírközlő hálózatát magába foglaló, vezetési és irányítási feladatok érdekében
üzemeltett honvédelmi célú híradó, informatikai és információvédelmi rendszer,
k) polgári veszélyhelyzeti tervezés: a védelmi igazgatás rendszerében megvalósuló közös civil-katonai tervezési
rendszer a kormányzás folyamatos biztosítása, a lakosság és az anyagi javak védelme, a nemzetgazdaság
működőképességének fenntartása, a Honvédség és a rendvédelmi szervek, valamint a szövetségi műveletek
polgári támogatása, továbbá a hatóságok katonai erőkkel és eszközökkel történő segítése érdekében,
l) szolgáltatásra kötelezett: az a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet, amelyet
a honvédelem feladatainak végrehajtása érdekében egyedi hatósági határozat szolgáltatás teljesítésére, vagy
szolgáltatás igénybevételének tűrésére, valamely tevékenységtől való tartózkodásra, a szolgáltatás
igénybevételéhez szükséges előkészületi tevékenységre vagy adatszolgáltatásra kötelez, m) üzemi szolgáltatás: közszükségletet kielégítő alapvető szolgáltatásokat folyamatosan biztosító közüzem
szolgáltatása, n) védelmi igazgatás: a közigazgatás részét képező feladat- és szervezeti rendszer, amely az állam védelmi
feladatainak megvalósítására létrehozott, valamint e feladatra kijelölt közigazgatási szervek által végzett
végrehajtó, rendelkező tevékenység; magában foglalja a különleges jogrendre történő felkészülést, továbbá
az említett időszakok és helyzetek honvédelmi, polgári védelmi, katasztrófavédelmi, védelemgazdasági,
lakosság-ellátási feladatainak tervezésére, szervezésére, a feladatok végrehajtására irányuló állami tevékenységek
összességét. II. FEJEZET
A HONVÉDELEM ÁGAZATI IRÁNYÍTÁSA, A MAGYAR HONVÉDSÉG IRÁNYÍTÁSA ÉS VEZETÉSE
1. A honvédelemért felelős miniszter feladat- és hatásköre
2. § (1) A honvédelmi miniszter a Kormány honvédelemért felelős tagja.
(2) A honvédelemért felelős miniszter az ország honvédelmi feladatainak irányításáért viselt felelőssége körében
a) jóváhagyásra a köztársasági elnök elé terjeszti az ország fegyveres védelmi tervét, jóváhagyja a Honvédség
különleges jogrendi feladatai tervezésének és vezetésének rendjét, b) összehangolja a honvédelemben közreműködő szervek honvédelmi feladatokra történő felkészítését,
c) összehangolja a szövetséges fegyveres erőkkel történő kollektív védelmi tervezést és haderőfejlesztést,
d) együttműködik az illetékes miniszterekkel a honvédelmi feladatok végrehajtásában,
e) meghatározza a Honvédelmi Tanács, és a Kormány speciális működési feltételei biztosításával kapcsolatos
feladatokat, az ehhez szükséges infrastruktúra és infokommunikációs rendszer követelményeit,
f) meghatározza a területi és a helyi védelmi igazgatási szervek, valamint a honvédelemben közreműködő szervek
honvédelmi igazgatási feladatait, felügyeli azok tevékenységét, g) rendelettel és a Honvédség vonatkozásában normatív utasítással szabályozza a más állami szerv feladatkörébe
nem tartozó honvédelmi feladatok végrehajtását, h) részt vesz a Nemzeti Közszolgálati Egyetem fenntartói irányítását közösen ellátó Fenntartói Testület
tevékenységében, i) koordinálja a NATO Válságreagálási Rendszerrel összhangban álló nemzeti intézkedési rendszer működtetésében
résztvevő szervek ezzel kapcsolatos tevékenységét, j) jóváhagyja a megyei, fővárosi védelmi bizottságok honvédelmi igazgatással kapcsolatos ellenőrzésének rendjét,
k) felelős a Honvédség működését és a honvédelmi érdek érvényesítését szolgáló kritikus infrastruktúra elemeinek
azonosításáért, védelmi intézményrendszerének honvédelmi ágazaton belüli kialakításáért, a kritikus
infrastruktúra elemei horizontális kritériumainak meghatározásáért, l) felelős a nemzetgazdaság védelmi célú felkészítése körében a honvédelmi érdek érvényesítéséért, az ágazati
szabályok meghatározásáért és feladatok végrehajtásáért, m) gondoskodik a polgári veszélyhelyzeti tervezés katonai feladatainak koordinálásáról,
n) felelős a központi államigazgatási szervek, a területi és a helyi közigazgatási szervek, a rendvédelmi szervek,
a honvédelemben közreműködő szervek honvédelmi igazgatási feladatainak meghatározásáért és
végrehajtásának ellenőrzéséért. (3) A honvédelemért felelős miniszter előkészíti
a) a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló törvényt, és annak végrehajtási jogszabályait, b) az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítéséről, az azokkal kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról,
a hadköteles nyilvántartás vezetése, és a gazdasági és anyagi szolgáltatások biztosítása érdekében teljesítendő
adatszolgáltatásokról és a honvédelmi ágazatban használt igazolványokkal kapcsolatos adatkezelésről szóló
törvényt, és annak végrehajtási c) a Honvédség hivatásos, szerződéses és önkéntes tartalékos állománya jogállását szabályozó törvényt és annak
végrehajtási jogszabályait, d) a honvéd tisztjelöltek és a honvéd altiszt-jelöltek jogállását szabályozó törvényt, és annak végrehajtási
jogszabályait, e) a hadköteles katonák jogállását szabályozó törvényt, és annak végrehajtási jogszabályait,
f) a hadigondozásról szóló törvényt, és annak végrehajtási jogszabályait,
g) a Honvédség részletes bontású létszámáról szóló országgyűlési határozatot,
h) a biztonság- és védelempolitika alapelveiről szóló országgyűlési határozatot,
i) a főbb haditechnikai eszközökről szóló országgyűlési határozatot,
j) a honvédelmi politika megvalósulásáról szóló országgyűlési jelentést,
k) a nemzeti katonai stratégiát, l) a lakosságnak, az anyagi javaknak és a közigazgatásnak Magyarország fegyveres védelme felkészítésére
vonatkozó döntéseket, m) a központi államigazgatási szervek honvédelmi feladatainak meghatározására vonatkozó kormánydöntéseket,
n) a nemzetközi szerződésben vállalt katonai kötelezettség teljesítésére vonatkozó kormánydöntéseket.
(4) A honvédelemért felelős miniszter az érintett miniszterekkel együttműködik
a) a katasztrófavédelemre, b) a polgári védelemre, c) a légi közlekedésre,
d) a honvédelmi munkakötelezettségre, e) a Nemzeti Közszolgálati Egyetemre,
f) a nemzetgazdaság védelmi felkészítésére és mozgósítására vonatkozó jogszabályok előkészítésében.
(5) A honvédelemért felelős miniszter a Honvédség irányításáért és vezetéséért viselt felelőssége körében
a) szabályozza aa) a Honvédség készenléte fenntartásának és fokozásának rendjét,
ab) a Honvédség béke, veszélyhelyzet, szükségállapot és váratlan támadás idején történő kiegészítésének,
továbbá rendkívüli állapot és megelőző védelmi helyzet kihirdetése esetén a Honvédség hadkötelesekkel
történő kiegészítésének rendjét és feladatait, ac) a Honvédség felkészítésének követelményeit, a felkészítés és a kiképzés rendjét,
ad) a Honvédség gazdálkodását, a Honvédség vagyonkezelésében lévő ingatlanok és ingók
vagyongazdálkodását, ae) a személyügyi hatásköröket és azok gyakorlásának módját,
af) a Honvédség logisztikai, pénzügyi, egészségügyi, igazgatási és jogi tevékenységét,
ag) a személyi állomány élet-, szolgálati és munkakörülményeivel összefüggő juttatásokat, költségtérítéseket,
kedvezményeket, támogatásokat, szociális juttatásokat, a laktanyai elhelyezést, a lakhatást elősegítő
ellátások jogosultjainak körét, feltételeit és rendjét, ah) a Honvédség személyi állománya tekintetében az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos
munkavégzés személyi, tárgyi és szervezeti feltételeit a munkabalesetek és a szolgálattal összefüggő
megbetegedések megelőzése érdekében és a munkabalesetek, foglalkozási megbetegedések, a baleseti
veszélyt jelentő rendellenességek bejelentését, kivizsgálását, nyilvántartását, ai) a Honvédség tevékenységével, diszlokációjával kapcsolatban a természetes és épített környezet védelmét,
aj) a honvédelmi hatósági, szakhatósági eljárások díjait, ak) Magyarország területének a Honvédség légvédelmi készenléti erőivel történő oltalmazását,
al) a Honvédség közreműködésének rendjét a katasztrófák megelőzésében, következményeik elhárításában
és felszámolásában, b) meghatározza a Honvédség vezetési szintjeit,
c) dönt a Honvédség Műveleti Vezetési Rendszere speciális működési feltételeinek megteremtéséhez szükséges
infrastruktúra és infokommunikációs rendszer kialakításáról, fenntartásáról, d) a Kormány döntése alapján intézkedik a Honvédség egésze készenlétének fokozására, és az egyes katonai
szervezetek készenlétének fokozására, e) dönt a Honvédség létszámára, állományarányaira, szervezetére, felszerelésére, az ország területének védelmi célú
előkészítésére vonatkozó javaslatokról, gondoskodik azok végrehajtásáról, f) megállapítja a Honvédség feladatainak teljesítése szempontjából fontos közlekedési hálózat, híradó, informatikai
és információvédelmi szolgáltatások, a légi, sugárfigyelő, jelző- és riasztási rendszerek működőképességének
biztosítása érdekében szükséges együttműködés feladatait és rendjét, g) megállapítja a nemzetközi szerződésekből fakadó katonai kötelezettségeket, gondoskodik azok végrehajtásáról,
h) gondoskodik a szövetséges fegyveres erőkkel kapcsolatos egységes védelmi előírások és szabványosítási
egyezmények előkészítéséről és végrehajtásáról, i) meghatározza a Honvédség ellenőrzésének rendszerét,
j) meghatározza a Honvédség híradással és informatikai fejlesztésével kapcsolatos feladatait, kiadja azok
tervezésére, szervezésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket, gondoskodik az adatok és információk
védelméről, ellátja az MH kormányzati célú elkülönült hírközlő hálózat hálózatgazdai feladatait,
k) meghatározza a hadtudományi kutatás-fejlesztés irányait és rendjét,
l) meghatározza a Honvédség minőségügyi intézményrendszerére és annak működésére vonatkozó
követelményeket, m) együttműködik a Magyar Szabványügyi Testülettel és az érintett miniszterekkel a katonai szabványosítás
irányainak meghatározásában, a katonai szabványok kidolgozásában, n) gondoskodik a személyi állomány érdekeinek védelméről, együttműködik a személyi állomány által létrehozott
társadalmi és érdekképviseleti szervekkel, o) irányítja a Honvédelmi Minisztérium Védelmi Hivatalát (a továbbiakban: HM VH),
p) jóváhagyja a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság Szervezeti és Működési Szabályzatát,
q) ellátja a jogszabályokban, közjogi szervezetszabályozó eszközökben megállapított egyéb feladatait.
(6) A honvédelemért felelős miniszter a) a hazai fejlesztések tervezéséhez igényeket támaszt, és – személyes adatnak nem minősülő – adatokat szolgáltat
az érintett minisztereknek, együttműködik velük a kormányzati hadiipari fejlesztésekben, biztosítja a hazai
termelők és fejlesztők beszállításokban való részvételét, b) személyes adatnak nem minősülő adatot szolgáltat a nemzetgazdaság különleges jogrendben történő
működése tervezéséhez a gazdaságfelkészítési rendszerbe bevont tervező szervek számára.
3. § A honvédelemi minisztert a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 37. § (2) bekezdésében meghatározott esetben a külügyminiszter helyettesíti.
2. A parlamenti államtitkár feladat- és hatásköre 4. § A parlamenti államtitkár – a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium szervezeti és működési
szabályzatában meghatározottak szerint – részt vesz a Honvédség vezetésében és irányításában.
3. A közigazgatási államtitkár feladat- és hatásköre 5. § (1) A honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium közigazgatási államtitkára irányítja a hatáskörébe utalt,
a honvédelmért felelős miniszternek alárendelt szervezeteket. (2) Valamennyi döntési javaslatot és előterjesztést a közigazgatási államtitkár útján kell a honvédelemért felelős miniszter
elé terjeszteni. (3) A közigazgatási államtitkár hivatali felettese a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium hivatali
szervezete, és a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek személyi
állományának. 6. § (1) A közigazgatási államtitkár irányítja
a) a honvédelmi igazgatás kormányzati és közigazgatási feladatainak tervezését, szervezését, végrehajtását,
b) a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium feladatkörébe tartozó jogszabálytervezetek,
a közjogi szervezetszabályozó eszközök tervezeteinek és a hatáskörébe tartozó belső rendelkezések
tervezeteinek előkészítését, a kormány-előterjesztések kidolgozását, c) a jogi és igazgatási tevékenységgel összefüggő felső szintű feladatok végrehajtását,
d) a honvédelemi tárca létszámkereteinek és a személyi állomány összetételének meghatározásával kapcsolatos
döntések előkészítését, e) a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium munkaterveinek előkészítését,
f) a védelmi igazgatási szervezetrendszer és a gazdaság különleges jogrendi működésével kapcsolatos honvédelmi
követelményeket és felkészítési feladatokat meghatározó terv kidolgozását, g) a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium felelősségi körébe tartozó, a különleges jogrendben
bevezetendő rendkívüli intézkedések tervezeteinek előkészítését, h) a NATO Válságreagálási Rendszerrel összhangban álló nemzeti intézkedési rendszerrel kapcsolatos döntések
előkészítését, i) a szövetségi kollektív védelmi tervezésben és haderőfejlesztésben érintett állami szervek feladatainak
megállapítására irányuló döntések előkészítését, a NATO haderőfejlesztési javaslataira vonatkozó nemzeti
álláspontok, és a képességfelmérés kérdéseire adandó nemzeti válaszok kidolgozását,
j) a tárcaszintű védelmi tervezési rendszer működtetését, k) a tárca informatikai és információvédelmi stratégiájának és a kormányzati informatikai stratégiájából adódó
feladatainak kidolgozását, l) a NATO Biztonsági Beruházási Programjával összefüggő programok kidolgozását, az azokkal kapcsolatos
kormányzati döntések előkészítését, végrehajtását, m) a vagyonkezelésben és vagyongazdálkodásban résztvevő szervezetek tevékenységét,
n) az illetmény-, szociális- és lakáspolitika elveinek, ösztönzési és kompenzációs rendszere humánpolitikai
szempontjainak kidolgozását, a hosszú távú humánpolitikai intézkedések kidolgozását és végrehajtását,
a személyügyi tevékenység végrehajtásának tervezését, o) a környezetvédelmi, tűzvédelmi és munkavédelmi feladatok végrehajtását, ellenőrzését,
p) a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer feladatkörébe utalt részeit, szakirányítja a Honvéd Vezérkar
főnökének katasztrófavédelmi tevékenységét, a tárca katasztrófavédelmi feladatainak végrehajtását,
q) a katonai minőségüggyel és szabványosítással kapcsolatos döntés-előkészítést és végrehajtást,
r) az ifjúságpolitikával, az esélyegyenlőséggel, a nemzeti és etnikai kisebbségi ügyekkel összefüggő ágazati
feladatok végrehajtását, s) a nemzetközi kötelezettségvállalással kapcsolatos javaslatok előkészítését, a végrehajtás tervezését,
t) a felsőoktatásra, a közoktatásra, valamint a szakképzésre vonatkozó jogszabályokból eredő döntések
előkészítését és végrehajtását, u) az iratkezelési, ügyviteli és informatikai, információvédelmi tevékenységet,
v) a Honvédség logisztikai rendszerét, w) a kommunikációs stratégia és irányelv kidolgozását, végrehajtását, a külső kommunikációs tevékenység
tervezését, végzését. (2) A közigazgatási államtitkár kiadja a) a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium fejezet részletes erőforrás tervezési keretszámait,
b) a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium mint intézmény működéséhez, gazdálkodásához
kapcsolódó és pénzügyi kihatással bíró, jogszabályban vagy normatív utasításban nem szabályozott kérdéseket,
megállapítja a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium mint intézmény gazdálkodásának
általános szabályait, az éves gazdálkodási intézkedést, c) a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium mint intézmény fejezeti kezelésű előirányzatokkal
kapcsolatos gazdálkodási feladatokra vonatkozó belső szabályzatot, d) a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium mint intézmény operatív belső kontrolljainak
kialakításáról, működtetéséről, a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről, a kockázatkezelésről szóló
szakutasítást, e) a tudományos kutatásra vonatkozó követelményeket, f) a rekonverzióval kapcsolatos ágazati feladatokat,
g) a humán szakanyaggal történő ellátás alapelveit, h) a szociális mentális és pszichológiai problémák kezelésének követelményét, feladatait,
i) a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium objektumaiban közös elhelyezésben lévő szervek,
szervezetek elhelyezésének rendjét, j) a szolgálati viszonyban állók, a kormánytisztviselők és a közalkalmazottak hazai és külföldi felsőoktatási
intézmények nappali tagozatára, alap- és továbbképzést folytató intézményekbe, nyelvtanfolyamokra, a külföldi
iskolarendszeren kívüli tanfolyamokra történő beiskolázás feltételeit. 4. A helyettes államtitkárok feladat- és hatáskörei
7. § (1) A helyettes államtitkárok felterjesztik a feladat- és hatáskörükbe tartozó szakmai döntések tervezeteit a közigazgatási
államtitkár, vagy annak útján a honvédelemért felelős miniszter részére.
(2) A helyettes államtitkárok hivatali feletteseik a közvetlen alárendeltségükbe tartozó szervezetek személyi
állományának. (3) A helyettes államtitkárok szakmai feletteseik a feladat- és hatáskörükbe tartozó szakterületeken tevékenykedő
személyi állománynak. 8. § (1) A jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár felel
a) a jogi, jogi képviseleti, b) az igazgatási,
c) a hatósági és szakhatósági munka megszervezéséhez szükséges,
d) az ügyfélszolgálati, e) a honvédelmi érdek érvényesítése kapcsán szükségessé váló területrendezési és területfejlesztési
tevékenységgel kapcsolatos szakmai döntések előkészítéséért, a feladat- és hatáskörébe tartozó döntések
meghozataláért. (2) A védelempolitikáért és a védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkár felel
a) a védelempolitikai, b) a védelmi tervezési, c) az euro-atlanti együttműködési,
d) a nemzetközi válságkezelési, a békefenntartási, e) a két- és többoldalú nemzetközi együttműködési,
f) a NATO és az Európai Unió keretében vállalt haderőfejlesztési,
g) a hagyományos fegyverek korlátozásával, a leszereléssel, a fegyverzetcsökkentéssel, a fegyverzetellenőrzéssel és
non-proliferációval kapcsolatos, h) a nemzetközi terrorizmussal szembeni együttműködéssel kapcsolatos
szakmai döntések előkészítéséért, a feladat- és hatáskörébe tartozó döntések meghozataláért.
(3) A védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár felel a) a honvédelemért felelős minisztérium költségvetési gazdálkodási, pénzügyi,
b) vagyonfelügyeleti és lakhatás-támogatás felügyeleti, c) logisztikai, d) infrastrukturális,
e) erőforrás-tervezési, f) kontrolling, g) hadfelszerelés-fejlesztési, haditechnikai, kutatás-fejlesztési,
h) katonai szabványosítási és katonai minőségügyi, i) biztonsági beruházási,
j) környezetvédelmi és természetvédelmi, k) NATO és EU nemzeti fegyverzeti igazgatói,
l) a nemzetgazdaság védelmi felkészítésének feladataival kapcsolatos, m) a belső kontroll rendszer kialakításával kapcsolatos
döntések szakmai előkészítéséért, a feladat- és hatáskörébe tartozó döntések meghozataláért.
5. A Honvéd Vezérkar főnöke feladat- és hatásköre
9. § (1) A Honvéd Vezérkar főnöke a honvédelemért felelős miniszter legfőbb katonai tanácsadója.
(2) A Honvéd Vezérkar főnökét a honvédelemért felelős minisztériumon belül a feladat- és hatáskörét érintő döntések
előkészítése során a közigazgatási államtitkárral azonos egyeztetési jogok illetik meg.
(3) A Honvéd Vezérkar főnöke előterjesztést és döntési javaslatot csak a közigazgatási államtitkát útján terjeszthet
a honvédelemért felelős miniszter elé. (4) A Honvéd Vezérkar főnöke a közigazgatási államtitkár alárendeltsége tartozó, a honvédelemért felelős miniszter által
vezetett minisztériumi szerv, valamint e szervezetek állományában szolgálatot teljesítő katonák vonatkozásában
szolgálati elöljárói jogkörében – jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz eltérő rendelkezése kivételével –
kizárólag az általános katonai fegyelem fenntartásával összefüggésben járhat el. E szervek és szervezetek feladat- és
hatáskörének gyakorlásával kapcsolatban az ott szolgálatot teljesítő katonák részére utasítást, parancsot nem adhat.
10. § A Honvéd Vezérkar főnöke felelős a Honvédség általános katonai szakterületei, ennek keretében
a) a Honvédség alkalmazása, b) a készenlét fenntartása és fokozása,
c) a Honvédség kiegészítése, d) a hadrafoghatóság, e) a kiképzés, a felkészítés és a katonai fegyelem
szakirányítási feladatainak ellátásáért. 11. § A Honvéd Vezérkar főnöke
a) kidolgozza az ország fegyveres védelmének tervét, a Honvédség különleges jogrendi feladatai tervezésének és
vezetésének rendjét, b) kidolgozza a Honvédség készenléte fenntartásának és fokozásának rendjét, gondoskodik annak végrehajtásáról,
ellenőrzi a készenlét fokozását, c) tervezi és vezeti a Honvédség béke időszaki, veszélyhelyzeti, szükségállapoti és váratlan támadás időszakában
történő kiegészítését, a megelőző védelmi helyzetben és rendkívüli állapotban a Honvédség hadkiegészítését,
d) kidolgozza a Honvédség felkészítésének és kiképzésének rendjét, gondoskodik annak végrehajtásáról,
e) javaslatot tesz a Honvédség fejlesztésére, létszámára, állományarányaira, szervezetére, felszerelésére, a békeidejű
működéshez a normákon alapuló, vagy szükséges erőforrásokra, az ország területének védelmi célú
előkészítésére, f) közreműködik a Honvédség feladatainak teljesítése szempontjából fontos közlekedési hálózat, a híradó,
informatikai és információvédelmi szolgáltatások, a légi, sugárfigyelő, jelző- és riasztási rendszerek, valamint
az energetikai hálózatok elemei közül a kritikus infrastruktúra elemként kijelöltek működőképességének
biztosításában, g) tervezi és szervezi a nemzetközi szerződésből eredő katonai kötelezettségek teljesítését,
h) a feladat- és hatáskörébe tartozó ügyekben képviseli a Honvédséget,
i) intézkedik az ország területének légvédelmi készenléti erőkkel való oltalmazására,
j) a szakirányítás által megállapított keretek között vezeti a Honvédség fogyasztói logisztikai rendszerét, tervezi és
szervezi a katonai szervezetek logisztikai és egészségügyi biztosítását, javaslatokat tesz a személyi állomány
megfelelő élet-, szolgálati és munkakörülményeinek biztosítására, k) gyakorolja a jogszabályban részére megállapított személyügyi hatásköröket,
l) irányítja és felügyeli a híradó, informatikai és információvédelmi stratégia, és szolgáltatási rendszer kialakítását,
a Magyar Honvédség Vezetési Információs Rendszere tervezését, fejlesztését, a szolgáltatások folyamatos
biztosítását, üzemeltetését, fenntartását, m) a honvédelemért felelős miniszter döntése alapján felelős a Honvédség Műveleti Vezetési Rendszere működési
feltételei biztosításával kapcsolatos feladatok végrehajtásáért, az ehhez szükséges infrastruktúra és
infokommunikációs rendszer üzemeltetéséért, n) jóváhagyja a közvetlenül neki alárendelt katonai szervezetek Szervezeti és Működési Szabályzatát,
o) irányítja a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer feladatkörébe utalt részeit,
p) gyakorolja a jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök és a honvédelemért felelős miniszter által
részére megállapított egyéb feladat- és hatásköröket. 12. § (1) A Honvéd Vezérkar főnöke feladatait a Honvéd Vezérkar főnökének helyettese közreműködésével látja el, aki
akadályoztatása esetén őt teljes jogkörrel helyettesíti. (2) A Honvéd Vezérkar főnökének helyettesét a honvédelemért felelős minisztériumon belül a feladat- és hatáskörét
érintő döntések előkészítése során a helyettes államtitkárral azonos egyeztetési jogok illetik meg.
(3) A Honvéd Vezérkar főnökének helyettese szolgálati elöljárója a Honvéd Vezérkar főnökének alárendelt szervek és
szervezetek állományába tartozó katonáknak. 6. A Magyar Honvédség középszintű vezető szerve
13. § (1) A Honvédség középszintű vezető szerve a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság.
(2) A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság – a Honvéd Vezérkar főnökének közvetlenül alárendelt katonai
szervezetek kivételével – vezeti a katonai szervezetek tevékenységét.
(3) A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka jóváhagyja a neki alárendelt katonai szervezetek
Szervezeti és Működési Szabályzatát. E jogkörét másra nem ruházhatja át.
7. A szolgálati elöljárók, hivatali felettesek, szakmai elöljárók, szakmai felettesek
14. § (1) A Honvédségnél szolgálati elöljárói és hivatali felettesi, szakmai elöljárói és szakmai felettesi rendszer érvényesül.
(2) A katonai szolgálati viszonyban álló vezető a katonai szolgálati viszonyban álló alárendelteknek szolgálati elöljárója
vagy szakmai elöljárója, a más jogviszonyban állóknak hivatali felettese vagy szakmai felettese.
(3) A nem katonai szolgálati viszonyban álló vezető alárendeltjeinek hivatali felettese vagy szakmai felettese.
(4) A szakmai felettes vagy szakmai elöljáró a szakirányítási döntések előkészítése során
a) a feladatkörébe tartozó információkat ad és kér,
b) előkészíti a feladat- és hatáskörébe tartozó jogszabályokat, közjogi szervezetszabályozó eszközöket, belső
rendelkezéseket, egyéb döntéseket, c) véleményezési jogot gyakorol, d) ellenőrzi a szakterületéhez tartozó szakmai szervezetek tevékenységét, valamint – a honvédelemért felelős
miniszter megbízása alapján – az alárendelt katonai szervezetek parancsnokainak és más szolgálati elöljáróinak
szakmai tevékenységét, e) az általa irányított tevékenység egységes gyakorlatának kialakítása érdekében dönt a végrehajtás során felmerült
vitás kérdésekben, szakmai állásfoglalás kiadásával biztosítja az egységes végrehajtást.
8. A Magyar Honvédség Műveleti Vezetési Rendszere speciális működési feltételei
15. § (1) A Honvédség Műveleti Vezetési Rendszere speciális működési feltételeit akkor kell biztosítani, ha a döntéshozatal
feltételei, az irányítási és vezetési rendszer működése béke időszaki rendben nem biztosítható, vagy a béke időszaki
vezetési objektum veszélyeztetettsége olyan mértékű, hogy az irányítás és vezetés feltételei nem biztosíthatók. Ilyen
esetben a Honvédség stratégiai és műveleti szintű vezetési elemei a béke időszaki objektumtól eltérő helyen
működnek, ahol biztosítani kell az irányítás és vezetés biztonsági feltételeit.
(2) A Honvédség Műveleti Vezetési Rendszere speciális működésének infokommunikációs támogatását a Magyar
Honvédség Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózatának rendszerei, továbbá bérelt rendszerek biztosítják.
III. FEJEZET
A KÖZPONTI ÁLLAMIGAZGATÁSI SZERVEK HONVÉDELMI TEVÉKENYSÉGE
9. Az irányítás és vezetés rendje 16. § (1) A Kormány a honvédelmi feladatok végrehajtására sajátos irányítási és vezetési rendszert működtet, melynek részei
a) a központi államigazgatási szervek, az autonóm államigazgatási szervek és az önálló szabályozó szervek
kivételével, b) a területi és helyi védelmi igazgatási szervek,
c) a honvédelmi felkészítés egyes feladataiban részt vevők,
d) a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 28–30. §-a alapján létrehozott szervek. (2) Az (1) bekezdésben felsorolt szerveknél honvédelemmel foglalkozó szervezeti egységet kell kijelölni.
17. § A HM VH előkészíti a Hvt. 21. § (1) bekezdés e), f), g) és h) pontjai, valamint a 2. § (2) bekezdés b), e), f), i), j), k), m) és
n) pontja, valamint (3) bekezdés l) és m) pontja szerinti döntéseket és koordinálja azok végrehajtását.
10. Egyes központi államigazgatási szervek vezetőinek honvédelmi igazgatási feladatai
18. § (1) A központi államigazgatási szerv – kivéve az autonóm államigazgatási szerv és az önálló szabályozó szerv – vezetője
a) gondoskodik a védelmi tervezés rendszerének a központi államigazgatási szerven belüli kialakításáról és
működtetéséről, b) végzi a befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos, feladat- és hatáskörébe tartozó teendőket,
c) kialakítja a nemzetgazdasági erőforrások honvédelmi célú tartalékolása feltételeit, rendjét, ágazati tervező
szervként közreműködik a gazdaságfelkészítés rendszerében, d) végzi az ország területének hadműveleti előkészítéséből adódó feladatait,
e) előkészíti a feladat- és hatáskörébe tartozó különleges jogrendi intézkedéseket,
f) kialakítja a központi államigazgatási szervnél a honvédelmi felkészülés irányítási, szervezeti, működési rendszerét
és rendjét, gondoskodik azok feltételei meglétéről, g) közreműködik a védelmi igazgatási szervek felügyeletének végzésében,
h) közreműködik a központi államigazgatási szervet érintő honvédelmi feladatok gyakorlásában, részt vesz
a gyakorlatokon való részvétel tervezésében, i) beszámol a tárgyévet megelőző év honvédelmi feladatainak végrehajtásáról,
j) évente november 30-áig megküldi a honvédelemért felelős miniszternek a honvédelmi felkészítés
feladattervében meghatározott feladatok végrehajtásáról és az e célra jóváhagyott költségvetési források
felhasználásáról szóló beszámolót, valamint a honvédelmi felkészítés következő évi feladattervének
összeállításához szükséges javaslatait és a szükséges költségvetési igényeket,
k) ellátja a meghagyással kapcsolatos feladatokat, l) végzi a jogszabályban vagy kormányhatározatban részére megállapított honvédelmi feladatokat.
(2) A központi államigazgatási szerv – kivéve az autonóm államigazgatási szerv és az önálló szabályozó szerv – vezetője
a honvédelmi feladatok végrehajtása körében elrendelheti intézkedési tervek elkészítését, végrehajtását,
gondoskodik a feladat- és hatáskörébe tartozó honvédelmi feladatok végrehajtásáról.
IV. FEJEZET
A FEGYVERES ÖSSZEÜTKÖZÉSEK IDŐSZAKÁBAN VÉGREHAJTANDÓ POLGÁRI VÉDELMI FELADATOK
KÖVETELMÉNYEI
19. § (1) A fegyveres összeütközések időszakában végrehajtandó polgári védelmi feladatokra történő felkészítést
a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter irányítása alatt működő polgári védelmi felkészítés keretében kell
végrehajtani. Az általános polgári védelmi felkészítés kiterjed a fegyveres összeütközésekkel kapcsolatos speciális
polgári védelmi felkészítésre is. (2) A fegyveres összeütközésekkel kapcsolatos speciális polgári védelmi felkészítés tematikáját, tárgyköreit, óraszámát
a honvédelemért felelős miniszter egyetértésével a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter állapítja meg.
(3) A katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter határozza meg a felkészítés rendjét, biztosítja a felkészítés
feltételeit. 20. § (1) A felkészítésen részt vesz
a) a hivatásos katasztrófavédelmi szervek állománya, b) a központi, területi és helyi polgári védelmi szervezet tagja,
c) az Országos Mentőszolgálat (a továbbiakban: OMSZ) területi és helyi szervezeti egységeinek teljes állománya,
d) a megyei, fővárosi és a helyi védelmi bizottságok tagjai,
e) a polgármester, a megyei, fővárosi főjegyző, a jegyző, a közbiztonsági referens.
(2) A hivatásos katasztrófavédelmi szervek állományának, és a közbiztonsági referensnek a fegyveres összeütközésekkel
kapcsolatos speciális polgári védelmi felkészítéséért a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság (a továbbiakban: BM OKF) vezetője felelős. (3) A központi, területi és helyi polgári védelmi szervezet, valamint a mentőalakulatok tagjai fegyveres összeütközésekkel
kapcsolatos speciális polgári védelmi felkészítését a hivatásos katasztrófavédelmi szervek végzik a Honvédség
állományából kijelölt oktatók közreműködésével. (4) A megyei, fővárosi védelmi bizottságok tagjainak a fegyveres összeütközésekkel kapcsolatos speciális polgári védelmi
felkészítése a központi felkészítés keretében történik négyévente legalább egyszer.
(5) A polgármester, a megyei, fővárosi főjegyző, a jegyző, a polgármester által kijelölt közbiztonsági referens fegyveres
összeütközésekkel kapcsolatos speciális polgári védelmi felkészítése a megyei, fővárosi védelmi bizottság felkészítési
programja szerint történik. A felkészítések tervezését, szervezését és végrehajtását a megyei, fővárosi védelmi
bizottság, az illetékes a megyei katasztrófavédelmi igazgatóság végzi.
(6) A felkészítések tervezése, szervezése és végrehajtása a megyei, fővárosi védelmi bizottság, a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv illetékes szerve és a HM VH közreműködésével történik.
21. § A lakosság felkészítésének feladatait a BM OKF vezetője végzi.
V. FEJEZET
A HONVÉDELEMBEN KÖZREMŰKÖDŐ SZERVEK FELADAT- ÉS HATÁSKÖREI
22. § (1) A honvédelemben közreműködő szervek biztosítják a honvédelmi feladatok végrehajtásához szükséges személyi és
tárgyi feltételeket. Ennek érdekében: a) intézkedési tervet készítenek a honvédelmi feladatok végrehajtására a Kormány, a feladat- és hatáskör szerinti
miniszter, a megyei, fővárosi védelmi bizottság, a helyi védelmi bizottság, és a polgármester rendelkezései szerint,
b) kialakítják a honvédelmi feladataik ellátásához szükséges szervezeti és működési rendet,
c) végrehajtják a NATO Válságreagálási Rendszerrel összhangban álló, feladat- és hatáskörükbe tartozó nemzeti
intézkedéseket, rendszabályokat, tájékoztatják ennek eredményéről az elrendelőt, d) részt vesznek a honvédelmi felkészítés kormányzati, területi feladattervében meghatározott gyakorlatokon,
e) működtetik az eseményfigyelő- és jelzőrendszert, f) végzik a meghagyással kapcsolatos feladatokat,
g) gyakoroltatják a honvédelmi feladatok végrehajtását, részt vesznek az ehhez szükséges képzéseken,
felkészítéseken, h) megőrzik a honvédelmi rendeltetésű eszközöket, berendezéseket, dolgokat,
i) ellátják azokat a honvédelmi feladatokat, amelyeket részükre jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz
vagy az irányításukat végző szerv vezetője meghatároz. (2) A Kormány, a feladat- és hatáskör szerint felelős miniszter, továbbá illetékességi területén a megyei, fővárosi védelmi
bizottság határozza meg a honvédelemben közreműködő szervek által készítendő terveket és azok tartalmi
követelményeit. VI. FEJEZET
A HONVÉDELEM TERÜLETI ÉS HELYI IGAZGATÁSA
11. A megyei, fővárosi védelmi bizottság 23. § (1) A megyei, fővárosi védelmi bizottság elnökét védelmi igazgatási feladatai ellátásában a Kormány általános hatáskörű
területi szerve javaslattevő, döntés-előkészítő jogkörrel segíti és közreműködik a döntések végrehajtásában.
(2) A megyei, fővárosi védelmi bizottság gazdasági ügyeit a Kormány általános hatáskörű területi szerve intézi.
(3) A megyei, fővárosi védelmi bizottság az illetékességi területén – erre irányuló megkeresés alapján – együttműködik
a katonai igazgatási szervekkel a feladatok végrehajtásában. (4) A megyei, fővárosi védelmi bizottság honvédelmi elnökhelyettese a HM VH vezetője, vagy általa kijelölt személy, aki
szavazati joggal vesz részt a megyei, fővárosi védelmi bizottság ülésein.
24. § A megyei, fővárosi védelmi bizottság honvédelmi feladatai tekintetében a honvédelemért felelős miniszter a HM VH
útján felügyeletet gyakorol a megyei, fővárosi védelmi bizottság felett. A honvédelemért felelős miniszter
e jogkörében megsemmisíti a megyei, fővárosi védelmi bizottság jogszabálysértő döntését, szükség esetén új
eljárásra utasítja a megyei, fővárosi védelmi bizottságot. 25. § (1) A honvédelemért felelős miniszter ellenőrzi a Kormány által meghatározott rendben és a Kormány által kijelölt
szerveknél a honvédelmi feladatok végrehajtását. (2) Az ellenőrzést a HM VH főigazgatója által kijelölt bizottság végzi a központi államigazgatási szervek bevonásával.
Ennek keretében vizsgálja és értékeli a) a honvédelmi feladatok végrehajtására kialakított szervezeti és működési rendet,
b) a honvédelmi felkészítés intézkedési terveit, c) a nemzetgazdaság erőforrásai védelmi célú felkészítésének tervezését,
d) a döntések jogszerűségét, e) a vezetési feltételek meglétét,
f) az ügyviteli szabályozók betartását, g) a honvédelmi felkészülés terén végzett időszaki munkát,
h) a megyei, fővárosi védelmi bizottság felkészültségét, a gyakorlatok és felkészítések végrehajtását,
i) a megyei, fővárosi védelmi bizottság gazdálkodásának jogszerűségét és célszerűségét,
j) a támogató infokommunikációs rendszer alkalmazását. 26. § A megyei, fővárosi védelmi bizottság elnöke
a) felel a megyei, fővárosi szintű honvédelmi feladatok összehangolásáért,
b) gondoskodik a megyei, fővárosi védelmi bizottság munkaszervezetének működési feltételeiről,
c) gondoskodik a megyei, fővárosi védelmi bizottság infokommunikációs rendszere és egyéb, katasztrófavédelmi
célú elektronikus hírközlési kommunikációs rendszere működőképességének folyamatos biztosításáról.
27. § (1) A megyei, fővárosi védelmi bizottság titkárát – a megyei, fővárosi védelmi bizottság elnökének, valamint a katasztrófák
elleni védekezésért felelős miniszternek az előzetes egyetértésével – a honvédelemért felelős miniszter nevezi ki a HM
VH, illetve a hivatásos katasztrófavédelmi szerv állományából. (2) A megyei, fővárosi védelmi bizottság titkárává legalább főtiszti állománycsoportba tartozó személy nevezhető ki.
28. § A megyei, fővárosi védelmi bizottság munkaszervezete a megyei, fővárosi védelmi bizottság titkársága, amely
a fővárosi és megyei kormányhivatal törzshivatalában, a megyei, fővárosi védelmi bizottság elnökének közvetlen
alárendeltségében működő önálló osztály jogállású szervezet. A megyei, fővárosi védelmi bizottság titkársága a HM
VH, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv, és a fővárosi és megyei kormányhivatal által foglalkoztatott személyekből áll.
A megyei, fővárosi védelmi bizottság titkárságát a megyei, fővárosi védelmi bizottság titkára vezeti.
29. § (1) A megyei, fővárosi védelmi bizottság üléseire a megyei, fővárosi védelmi bizottság elnökének – a Hvt. 25. §
(5) bekezdésében megjelölt személyen kívül – állandó meghívottként tanácskozási joggal meg kell hívnia:
a) a honvédelemért felelős miniszter által kijelölt minisztériumi szervezeti egység vezetőjét,
b) a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter által kijelölt védelmi igazgatási feladatokat ellátó
minisztériumi szervezeti egység vezetőjét, vagy a BM OKF szervezeti egységének vezetőjét,
c) a megyei, fővárosi védelmi bizottság illetékességi területén működő rendvédelmi szervek megyei vezetőit, kivéve
ha tagjai a megyei, fővárosi védelmi bizottságnak, d) a fővárosi és megyei kormányhivatal főigazgatóját,
e) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal területileg illetékes vezetőjét,
f) a Honvéd Vezérkar főnöke által a megyei, fővárosi védelmi bizottsággal együttműködésre kijelölt katonai
szervezet parancsnokát, és katonai igazgatási szervezet vezetőjét, vagy az általuk kijelölt képviselőt.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személyeken kívül meg kell hívni mindazokat, akiknek meghívását a megyei,
fővárosi védelmi bizottság elnöke indokoltnak tartja. 30. § (1) A megyei, fővárosi védelmi bizottság döntése alapján, az illetékességi területén működő védelmi igazgatási szervek és
a honvédelemben közreműködő szervek közreműködnek a megyei, fővárosi védelmi bizottság honvédelmi igazgatási
feladatainak végrehajtásában. (2) A megyei, fővárosi védelmi bizottság illetékességi területén működő rendvédelmi szervek közül a honvédelmi
feladatok koordinálásáért felelős rendvédelmi szervet a rendvédelmi szervet irányító miniszter jelöli ki.
31. § A megyei, fővárosi védelmi bizottság egyedi határozatban meghatározza
a) a honvédelemben közreműködők kiértesítésének, riasztásának, készenléte fokozásának, valamint az információk
továbbításának követelményeit, b) a polgármesteri hivatal köztisztviselőiből és település lakóiból álló munkacsoport szervezetét és működését,
a munkacsoport által kezelendő iratokat, c) a polgármesterek, jegyzők és a munkacsoport tagjai honvédelmi felkészítésének követelményeit,
d) a polgármesteri hivataloknál a 24 órás ügyeleti szolgálat ellátásának követelményeit,
e) a polgármesterek, a jegyzők és a honvédelemben közreműködő szervek vezetői tartózkodási helyének
bejelentése és nyilvántartása rendjét, f) az igénybevételre kijelölt technikai eszközök és ingóságok mozgásának korlátozására, az ingatlanok és
szolgáltatások átadásának előkészítésére vonatkozó követelményeket, g) a polgári veszélyhelyzeti tervezés területi szintű feladatai koordinálásának szabályait.
12. A helyi védelmi bizottság 32. § (1) A megyei, fővárosi védelmi bizottság irányítási jogkörében egyedi határozattal megsemmisíti a helyi védelmi
bizottság jogszabálysértő döntését, szükség esetén a helyi védelmi bizottságot új eljárásra utasítja.
(2) A helyi védelmi bizottság titkára a bizottság elnöke által kijelölt tag.
(3) A helyi védelmi bizottság üléseire tanácskozási joggal meg kell hívni a szervezeti és működési szabályzatban
meghatározott személyeket, valamint azokat, akinek meghívását a helyi védelmi bizottság elnöke az adott napirend
kapcsán szükségesnek tartja. (4) A helyi védelmi bizottság az illetékességi területén – erre irányuló megkeresés alapján – együttműködik a katonai
igazgatási szervekkel a feladatok végrehajtásában. VII. FEJEZET
A KATONAI IGAZGATÁSI SZERVEK ILLETÉKESSÉGE
13. Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve illetékességi területe
33. § A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a Magyar Honvédség Hadkiegészítő és Központi
Nyilvántartó Parancsnokság, amelynek illetékessége az ország egész területére kiterjed.
14. A katonai igazgatási központok illetékességi területe 34. § (1) Törvényben meghatározott szociális gondoskodási körbe tartozók szociális érdekvédelmével, a kegyeleti
gondoskodással összefüggő tevékenység végzése, a toborzó szaktevékenység végrehajtása, a toborzó és
érdekvédelmi nyilvántartás vezetése, a toborzó és érdekvédelmi szaktevékenység végzése, valamint a katonai
igazgatási és érdekvédelmi irodák tevékenységének szakmai irányítása, felügyelete és támogatása vonatkozásában
a) az 1. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Budapest és Pest megye közigazgatási területére,
b) a 2. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Borsod-Abaúj-Zemplén, Hajdú-Bihar, és
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye közigazgatási területére, c) a 3. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Fejér, Komárom-Esztergom és Tolna megye közigazgatási
területére. (2) Békében a kiképzett tartalékosok nyilvántartásának kezelése, a Honvédség és a rendvédelmi szervek részére,
gazdasági és anyagi szolgáltatási kötelezettség teljesítése érdekében, az igénybevétel tervezéséhez szükséges
nyilvántartás kezelése, a toborzó és érdekvédelmi központok, valamint a katonai igazgatási és érdekvédelmi irodák
gazdasági és anyagi szolgáltatások biztosítása előkészítésével kapcsolatos tevékenységének szakmai irányítása,
felügyelete és támogatása, a toborzó szaktevékenység keretében a felhívások kiadása vonatkozásában
a) az 1. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Budapest, Bács-Kiskun, Békés, Csongrád és Pest megye
közigazgatási területére, b) a 2. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Borsod-Abaúj-Zemplén, Hajdú-Bihar, Heves,
Jász-Nagykun-Szolnok, Nógrád és Szabolcs-Szatmár-Bereg megye közigazgatási területére, c) a 3. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Baranya, Fejér, Győr-Moson-Sopron, Komárom-Esztergom,
Somogy, Tolna, Vas, Veszprém és Zala megye közigazgatási területére.
(3) Szükségállapot, megelőző védelmi helyzet, rendkívüli állapot és váratlan támadás idején, a Honvédség és
a rendvédelmi szervek részére szükséges gazdasági és anyagi szolgáltatási kötelezettség teljesítésének irányítása,
felügyelete, a védelmi igazgatási szervek tevékenységének segítése, valamint a toborzó és érdekvédelmi központok és
katonai igazgatási és érdekvédelmi irodák gazdasági és anyagi szolgáltatások biztosításával kapcsolatos
tevékenységének szakmai irányítása, felügyelete és támogatása vonatkozásában a) az 1. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Budapest, Bács-Kiskun, Békés, Csongrád és Pest megye
közigazgatási területére, b) a 2. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Borsod-Abaúj-Zemplén, Hajdú-Bihar, Heves,
Jász-Nagykun-Szolnok, Nógrád és Szabolcs-Szatmár-Bereg megye közigazgatási területére, c) a 3. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Baranya, Fejér, Győr-Moson-Sopron, Komárom-Esztergom,
Somogy, Tolna, Vas, Veszprém és Zala megye közigazgatási területére.
(4) Hadkötelezettség fennállása idején, illetékességi területe vonatkozásában a hadköteles nyilvántartás kezelése,
a Honvédség hadkötelesekkel történő hadkiegészítése, valamint a toborzó és érdekvédelmi központok, továbbá
a katonai igazgatási és érdekvédelmi irodák tevékenységének szakmai irányítása, felügyelete és támogatása
vonatkozásában a) az 1. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Budapest, Bács-Kiskun, Békés, Csongrád és Pest megye
közigazgatási területére, b) a 2. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Borsod-Abaúj-Zemplén, Hajdú-Bihar, Heves,
Jász-Nagykun-Szolnok, Nógrád és Szabolcs-Szatmár-Bereg megye közigazgatási területére, c) a 3. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Baranya, Fejér, Győr-Moson-Sopron, Komárom-Esztergom,
Somogy, Tolna, Vas, Veszprém és Zala megye közigazgatási területére.
(5) Gazdasági, anyagi szolgáltatások biztosítása érdekében a szemlék lebonyolításában, a szolgáltatásra kötelezettekkel
történő kapcsolattartásban, a védelmi igazgatási szervek munkájának segítése vonatkozásában
a) az 1. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Budapest és Pest megye közigazgatási területére,
b) a 2. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Hajdú-Bihar megye közigazgatási területére,
c) a 3. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Fejér megye közigazgatási területére.
(6) Katonai igazgatási, érdekvédelmi és toborzó ügyfélszolgálati feladatok végzése vonatkozásában
a) az 1. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Budapest és Pest megye közigazgatási területére,
b) a 2. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Hajdú-Bihar megye közigazgatási területére,
c) a 3. Katonai Igazgatási Központ illetékessége kiterjed Fejér megye közigazgatási területére.
15. A toborzó és érdekvédelmi központok illetékességi területe
35. § (1) Toborzó szaktevékenység végrehajtása, törvényben meghatározott szociális gondoskodási körbe tartozók szociális
érdekvédelmével, valamint a kegyeleti gondoskodással összefüggő tevékenység felügyelete, a katonai igazgatási és
érdekvédelmi irodák tevékenységének szakmai irányítása és támogatása vonatkozásában
a) az 1. Toborzó és Érdekvédelmi Központ illetékessége kiterjed Heves, Nógrád és Jász-Nagykun-Szolnok megye
közigazgatási területére, b) a 2. Toborzó és Érdekvédelmi Központ illetékessége kiterjed Bács-Kiskun, Békés és Csongrád megye közigazgatási
területére, c) a 3. Toborzó és Érdekvédelmi Központ illetékessége kiterjed Győr-Moson-Sopron, Vas és Veszprém megye
közigazgatási területére, d) a 4. Toborzó és Érdekvédelmi Központ illetékessége kiterjed Baranya, Somogy és Zala megye közigazgatási
területére. (2) Törvényben meghatározott szociális gondoskodási körbe tartozók szociális érdekvédelmével, a kegyeleti
gondoskodással összefüggő tevékenység végzése, a Honvédség és a rendvédelmi szervek részére, gazdasági és
anyagi szolgáltatási kötelezettség teljesítése érdekében az igénybevétel tervezéséhez szükséges tevékenység
végzése, a szemlék lebonyolításában, a szolgáltatásra kötelezettekkel történő kapcsolattartásban, a védelmi
igazgatási szervek munkájának segítése, a katonai igazgatási, érdekvédelmi és toborzó ügyfélszolgálati feladatok
végzése vonatkozásában a) az 1. Toborzó és Érdekvédelmi Központ illetékessége kiterjed Jász-Nagykun-Szolnok megye közigazgatási
területére, b) a 2. Toborzó és Érdekvédelmi Központ illetékessége kiterjed Csongrád megye közigazgatási területére,
c) a 3. Toborzó és Érdekvédelmi Központ illetékessége kiterjed Veszprém megye közigazgatási területére,
d) a 4. Toborzó és Érdekvédelmi Központ illetékessége kiterjed Somogy megye közigazgatási területére.
16. Katonai igazgatási és érdekvédelmi irodák illetékességi területe
36. § Törvényben meghatározott szociális gondoskodási körbe tartozók látogatása, a területi érdekvédelmi és kegyeleti
tevékenység végzése, katonai igazgatási, érdekvédelmi és toborzó ügyfélszolgálati feladatok ellátása, gazdasági,
anyagi szolgáltatások biztosítása érdekében a szemlék lebonyolításában, a szolgáltatásra kötelezettekkel történő
kapcsolattartásban, a védelmi igazgatási szervek munkájának segítése vonatkozásában
a) az 1. Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi Iroda illetékessége kiterjed Bács-Kiskun megye közigazgatási területére,
b) a 2. Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi Iroda illetékessége kiterjed Békés megye közigazgatási területére,
c) a 3. Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi Iroda illetékessége kiterjed Nógrád megye közigazgatási területére,
d) a 4. Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi Iroda illetékessége kiterjed Borsod-Abaúj-Zemplén megye közigazgatási
területére, e) az 5. Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi Iroda illetékessége kiterjed Heves megye közigazgatási területére,
f) a 6. Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi Iroda illetékessége kiterjed Szabolcs-Szatmár-Bereg megye közigazgatási
területére, g) a 7. Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi Iroda illetékessége kiterjed Baranya megye közigazgatási területére,
h) a 8. Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi Iroda illetékessége kiterjed Győr-Moson-Sopron megye közigazgatási
területére, i) a 9. Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi Iroda illetékessége kiterjed Komárom-Esztergom megye közigazgatási
területére, j) a 10. Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi Iroda illetékessége kiterjed Tolna megye közigazgatási területére,
k) a 11. Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi Iroda illetékessége kiterjed Vas megye közigazgatási területére,
l) a 12. Katonai Igazgatási és Érdekvédelmi Iroda illetékessége kiterjed Zala megye közigazgatási területére.
VIII. FEJEZET
A HONVÉDELEMÉRT FELELŐS MINISZTER IRÁNYÍTÁSA ALATT ÁLLÓ KÖZPONTI HIVATAL
37. § (1) A honvédelemért felelős miniszter irányítása alatt álló központi hivatal a HM VH.
(2) A HM VH a honvédelmi igazgatás központi döntés-előkészítő és végrehajtás-koordináló szakmai szerveként
honvédelmi igazgatási feladatokat lát el. 38. § (1) A HM VH vezetője határozatlan időre nevezhető ki. A HM VH vezetője főosztályvezetői illetményre és juttatásokra,
helyettese főosztályvezető-helyettesi illetményre és juttatásokra jogosult. (2) A HM VH a Honvédelmi Minisztérium költségvetésében belül önálló címként nem szerepel.
(3) A HM VH igazgatóságokra tagozódik. IX. FEJEZET
A HONVÉDELMI FELKÉSZÍTÉS KÖLTSÉGEI, A KORMÁNY VALAMINT A HONVÉDELMI TANÁCS SPECIÁLIS
MŰKÖDÉSÉNEK FELTÉTELEI, A POLGÁRI VESZÉLYHELYZETI TERVEZÉS
17. A Kormány, valamint a Honvédelmi Tanács speciális működésének feltételei
39. § (1) A Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeit akkor kell biztosítani, ha a döntéshozatal feltételei,
az irányítási és vezetési rendszer működése, a Honvédelmi Tanács vagy a Kormány tagjainak biztonsága a normális
működés rendjében nem teremthető meg. Ilyen esetben a Honvédelmi Tanács vagy a Kormány a békeidőszaktól
eltérő helyen működik, ahol biztosítani kell a kormányzati döntéshozatal, az irányítás és a vezetés, valamint
az infokommunikációs támogatás speciális feltételeit. (2) A speciális működési feltételek megteremtéséhez szükséges infrastruktúra, infokommunikációs rendszer
kialakításáról, fenntartásáról a Kormány dönt. (3) A miniszterek felelősek a speciális működés ágazati feladatainak megvalósításáért, ennek során együttműködnek
a honvédelemért felelős miniszterrel. (4) A speciális működés infokommunikációs támogatását a K–600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszer biztosítja.
18. A polgári veszélyhelyzeti tervezés 40. § A polgári veszélyhelyzeti tervezésre vonatkozó, a nemzetközi szervezetekben képviselendő nemzeti álláspontot
a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter, a honvédelemért felelős miniszter, és a külügyekért felelős
miniszter közösen terjeszti a Kormány elé. 19. A honvédelmi felkészítés költségei
41. § (1) A központi államigazgatási szerv vezetője a honvédelmi feladatok folyamatos ellátására szolgáló költségeket
az államháztartásról szóló törvény és végrehajtási rendeletei szerint, más feladatok előirányzataitól elkülönítetten,
önálló címen, alcímen, jogcímcsoporton tervezi. (2) A Hvt. 21. § (3) bekezdésének b) pontja alapján az érintett miniszterek javaslatára védelmi felkészítés jogcímen kell
tervezni: a) a védelmi felkészítés kormányzati feladatai központi kiadásai jogcímen a honvédelmi és gazdasági felkészülés
központi kiadási előirányzatait, és a területi és helyi védelmi igazgatási szervek feladatainak végrehajtásához
szükséges költségeket, b) a Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételei jogcímen a különleges jogrendben történő
vezetési feltételek biztosításához, a NATO Válságreagálási Rendszerrel összhangban álló nemzeti intézkedési
rendszer, valamint a Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek biztosításához szükséges
infokommunikációs rendszer működéséhez szükséges költségeket, a „Költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai” fejezetben.
(3) A (2) bekezdés szerinti költségvetési előirányzatok feladat szerinti elosztásáról a Kormány a honvédelmi felkészítés
éves feladattervében rendelkezik. Az ezzel összefüggő szakmai koordinációt a HM VH végzi.
X. FEJEZET
A GAZDASÁGI ANYAGI SZOLGÁLTATÁSI KÖTELEZETTSÉG TELJESÍTÉSÉNEK ELJÁRÁSI SZABÁLYAI
20. Az igénybevétel általános szabályai 42. § (1) Ha az igénybevételi hatósági jogkört miniszter gyakorolja, és az igénybevevő a Honvédség vagy rendvédelmi szerv,
a szolgáltatás igénylésére a Honvédséget, illetve a rendvédelmi szervet irányító miniszter jogosult.
(2) Az (1) bekezdés alá nem tartozó esetekben a szolgáltatás igénylésére a Honvédség kijelölt egység- vagy annál
magasabb szintű parancsnoka, a rendvédelmi szerv, a honvédelemben közreműködő szerv területi, megyei, fővárosi
szintű vezetője (parancsnoka, igazgatója) jogosult. 43. § (1) A szolgáltatás teljesítésére a szolgáltatás tulajdonosa, birtokosa, illetve az azzal rendelkezni jogosult kötelezhető.
(2) A szolgáltatást az igénybevételt elrendelő határozatban megállapított helyen és időpontban vagy a határozat
átadásakor haladéktalanul teljesíteni kell. (3) Az igénybevételt elrendelő határozattal szolgáltatásra kötelezett a szolgáltatás teljesítését befolyásoló minden
változást, tényt az igénybevételt elrendelő hatóságnál haladéktalanul bejelenti.
(4) Az igénybevételi hatóság a szolgáltatás időbeni teljesítése érdekében a szolgáltatás tárgyának legfeljebb 30 napos
készenlétben tartását rendelheti el (készenlétben tartási határozat). Ilyenkor a szolgáltatás tényleges teljesítését külön
határozatban kell elrendelni. (5) A szolgáltatás tárgyának átadásakor, átvételekor, illetve a szolgáltatás teljesítésekor jegyzőkönyvet kell felvenni.
A jegyzőkönyvben rögzíteni kell a szolgáltatásra kötelezett nevét, illetve székhelyét, telephelyét, fióktelepét,
az igénybevételt elrendelő hatóság megnevezését, az igénybevevő adatait, a szolgáltatás tárgyát, teljesítésének
helyét, idejét, az igénybevételt elrendelő határozat számát, harmadik személynek a szolgáltatás tárgyára vonatkozó
esetleges jogát, továbbá minden olyan tényt vagy adatot, amelyet bármelyik fél a kártalanítás szempontjából
lényegesnek tart. Ha a szolgáltatás ellenértéke megállapítható, azt a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(6) Ingó vagy ingatlan dolog átadása esetén a jegyzőkönyvben rögzíteni kell az azok azonosítására alkalmas adatokat,
pontos vagy becsült értéküket, állapotukat, a célra való alkalmasságukat.
(7) A jegyzőkönyvet a jegyzőkönyvvezető, a szolgáltatásra kötelezett vagy képviselője és a szolgáltatás átvevője írja alá.
Az aláírás megtagadása esetén e tényt és ennek okát a jegyzőkönyvben két tanú jelenlétében rögzíteni kell.
(8) A jegyzőkönyv egy-egy példányát át kell adni, vagy meg kell küldeni az igénybevevőnek, a szolgáltatásra
kötelezettnek, vagy képviselőjének, az igénybevételi hatóságnak és a jegyzőkönyvben megnevezett más olyan
személynek, akinek a szolgáltatás teljesítése jogát vagy jogos érdekét érinti.
44. § (1) A szolgáltatási kötelezettség megszűnik, ha
a) a szolgáltatás teljesítését elrendelő határozat kiadásának indoka megszűnt,
b) a teljesítés megkezdése után olyan körülmény merült fel, amelynek alapján szolgáltatás teljesítését elrendelő
határozathozatal kizárt lett volna, c) a szolgáltatás teljesítését elrendelő határozatban megjelölt határidő lejárt.
(2) Az igénybevevő az (1) bekezdés a) és b) pontjaiban meghatározott körülményekről való tudomásszerzést, illetve
a c) pontjában említett határidő lejártát követő 8 napon belül köteles a szolgáltatás tárgyát a szolgáltatásra
kötelezettnek visszaadni. (3) Ha az igénybevevőnek tudomása van arról, hogy a szolgáltatásra kötelezett a szolgáltatás tárgyának visszavételére
már nem jogosult, a szolgáltatás tárgyát az igénybevételi hatóság rendelkezésére kell bocsátania. Az igénybevételi
hatóság a szolgáltatás tárgyát az átvételre jogosult személynek a jogosultság megállapítása után kiadja.
(4) A szolgáltatási kötelezettség megszűnésekor vagy a szolgáltatás tárgyának visszaadásakor jegyzőkönyvet kell felvenni
a 48. § (5) bekezdése szerinti tartalommal. 21. A megyei, fővárosi védelmi bizottság elnöke igénybevételi hatáskörébe tartozó ingatlanok, ingók és
szolgáltatások igénybevételi célú kijelölésének, megszüntetésének, igénybevételének eljárási szabályai
45. § (1) A honvédelmi feladatok megvalósulásához szükséges, az 5. mellékletben felsorolt ingatlanokról, azok infrastrukturális
szolgáltatásairól, és a szolgáltatásokról az ingatlan fekvése, illetve a szolgáltatásra kötelezett székhelye, telephelye,
fióktelepe szerint illetékes katonai igazgatási központ hatósági nyilvántartást vezet.
(2) A területileg illetékes katonai igazgatási központ a hivatásos katasztrófavédelmi szervezet illetékes szervét – annak
kérelmére – tájékoztatja az igénybevételre kijelölt ingatlanokról és szolgáltatásokról.
46. § (1) Az igénybevétel tervezése érdekében az ingatlan fekvése szerint, szolgáltatás esetén a szolgáltatásra kötelezett
székhelye, telephelye, fióktelepe szerint illetékes megyei, fővárosi védelmi bizottság elnöke – a területileg illetékes
katonai igazgatási központ vezetője javaslatára – határozatában a szolgáltatásra kötelezett részére az egyes
honvédelmi kötelezettségek teljesítéséről, az azokkal kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról, a hadköteles
nyilvántartás vezetése, a gazdasági és anyagi szolgáltatások biztosítása érdekében teljesítendő adatszolgáltatásokról
és a honvédelmi ágazatban használt igazolványokkal kapcsolatos adatkezelésről szóló 2011. évi CLXXVII. törvény 27. §
(2) bekezdés a) pontja alapján egyszeri adatszolgáltatási kötelezettséget írhat elő. A határozatot a területileg illetékes
katonai igazgatási központ készíti elő, melyhez csatolja az adatszolgáltatás teljesítéséhez szükséges
formanyomtatványt. (2) Az egyszeri adatszolgáltatást elrendelő határozat négy példányban készül, melynek egy-egy példányát a megyei,
fővárosi védelmi bizottság elnöke megküldi a területileg illetékes katonai igazgatási központnak, valamint annak
vezetője útján az ingatlan fekvése szerint, szolgáltatás esetén a szolgáltatásra kötelezett székhelye, telephelye,
fióktelepe szerint illetékes polgármesternek, és a szolgáltatásra kötelezettnek.
(3) Az 5. mellékletben meghatározott ingatlanok, szolgáltatások adatait az egyszeri adatszolgáltatásra kötelezett
az adatközlést elrendelő határozatban megállapított határidőn belül az ingatlan fekvése szerint, szolgáltatás esetén
a szolgáltatásra kötelezett székhelye, telephelye, fióktelepe szerint illetékes katonai igazgatási központnak
a rendszeresített formanyomtatványon postai, vagy elektronikus úton küldi meg.
47. § (1) A megyei, fővárosi védelmi bizottság elnöke – a területileg illetékes katonai igazgatási központ vezetőjének javaslata
alapján – a bejelentések valódiságának ellenőrzése, illetve az ingatlan, szolgáltatás igénybevételre történő
alkalmasságának megállapítása érdekében határozatban helyszíni ellenőrzést rendelhet el. A határozatot a katonai
igazgatási központ készíti elő. (2) A helyszíni ellenőrzést elrendelő határozat öt példányban készül, melynek egy-egy példányát a megyei, fővárosi
védelmi bizottság elnöke megküldi a területileg illetékes katonai igazgatási központ, valamint annak vezetője útján
az ingatlan fekvése szerint, szolgáltatás esetén a szolgáltatásra kötelezett székhelye, telephelye, fióktelepe szerint
illetékes polgármesternek, az igénybevevőnek, valamint a szolgáltatásra kötelezettnek. A határozatot a helyszíni
ellenőrzés időpontja előtt legalább 30 nappal meg kell küldeni a szolgáltatásra kötelezettnek.
(3) A helyszíni ellenőrzést bizottság végzi, amelynek elnöke a területileg illetékes katonai igazgatási szerv állományába
tartozó katona, tagjai az igénybevevő, és az ingatlan fekvése szerint, szolgáltatás esetén a szolgáltatásra kötelezett
székhelye, telephelye, fióktelepe szerint illetékes polgármesteri hivatal képviselője.
(4) A helyszíni ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amely tartalmazza
a) az ellenőrzést elrendelő hatóság megnevezését, b) az ellenőrzést elrendelő határozat számát,
c) a bizottság tagjai és a szolgáltatásra kötelezett adatait,
d) az ingatlan, szolgáltatás azonosítására alkalmas adatokat, az ingatlan, szolgáltatás állapotát, az igénybevételre
való alkalmasságát, e) harmadik személynek az ingatlanra, vagy a szolgáltatás tárgyára vonatkozó jogát,
f) továbbá minden olyan tényt vagy adatot, amelyet a bizottság az igénybevételre való alkalmasság szempontjából
lényegesnek tart. (5) A jegyzőkönyvet a területileg illetékes katonai igazgatási szerv készíti el.
(6) A jegyzőkönyvet a bizottság elnöke, tagjai, a jegyzőkönyvvezető, a szolgáltatásra kötelezett, vagy képviselője írja alá.
Ha a jegyzőkönyv aláírását a szolgáltatásra kötelezett vagy képviselője megtagadta, ennek tényét és okát
a jegyzőkönyvben két tanú jelenlétében rögzíteni kell. 48. § (1) Az igénybevevő az ingatlan, szolgáltatás igénybevételi célú kijelölésére vonatkozó kérelmét a rendszeresített
formanyomtatványon az igénybevevő székhelye szerint illetékes katonai igazgatási szerv vezetőjéhez postai, vagy
elektronikus úton nyújtja be. (2) A kérelem tartalmazza:
a) az igénybevétel célját, b) az igénybevétel helyét a település megnevezésével,
c) az igénybe venni kívánt ingatlan nagyságát, befogadóképességét,
d) a szolgáltatás jellegét és mennyiségét. (3) Igénybevételi célra az 5 mellékletben felsorolt ingatlanok és szolgáltatások igényelhetők.
(4) A területileg illetékes katonai igazgatási központ a kérelem beérkezésétől számított 8 napon belül megvizsgálja
a benyújtott kérelmet, és ez alapján tájékoztatja az igénybevevőt a kijelölési eljárás megkezdéséről, vagy annak
elutasításáról. (5) A területileg illetékes katonai igazgatási központ az 49. § (1) bekezdés szerinti egyszeri adatszolgáltatás alapján
pontosított nyilvántartásából kiválasztja a kérelemnek megfelelő ingatlanokat, szolgáltatásokat, és erről 8 napon belül
tájékoztatja az igénybevevőt. (6) Ha a katonai igazgatási központ illetékességi területén a kérelemnek megfelelő ingatlan, szolgáltatás igénybevételre
nem jelölhető ki, a katonai igazgatási központ ennek megállapításától számított 8 napon belül az igénybevételre
történő kijelölés érdekében más katonai igazgatási szervet keres meg, és erről tájékoztatja az igénybevevőt.
(7) A kérelemnek megfelelő ingatlanok és szolgáltatások az igénybevevő részére történő kijelölésére vonatkozó
határozati javaslatot az ingatlan fekvése, vagy a szolgáltatás helye szerint illetékes katonai igazgatási szerv az illetékes
megyei, fővárosi védelmi bizottság elé terjeszti. (8) A megyei, fővárosi védelmi bizottság a kérelem beérkezését követő naptól számított 90 napon belül határozatában
kijelöli az igénynek megfelelő ingatlanokat, szolgáltatásokat. (9) A határozatot az (1) bekezdés szerinti katonai igazgatási szerv vezetője útján kézbesíteni kell az igénybevevőnek,
az ingatlan fekvése szerinti, szolgáltatás esetén a szolgáltatásra kötelezett székhelye telephelye, fióktelepe szerint
illetékes polgármesternek, az ingatlan, a szolgáltatás tulajdonosának, birtokosának, azzal rendelkezni jogosultnak,
valamint a (6) bekezdésben foglalt esetben az igénybevevő székhelye szerint illetékes katonai igazgatási szervnek.
22. Az igénybevételi célból kijelölt ingatlanra, szolgáltatásra vonatkozó rendszeres adatszolgáltatás
elrendelése 49. § (1) A megyei, fővárosi védelmi bizottság elnöke által az igénybevételre kijelölt ingatlan, szolgáltatás tulajdonosát,
birtokosát, az azzal rendelkezni jogosultat az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítéséről, az azokkal kapcsolatos
katonai igazgatási feladatokról, a hadköteles nyilvántartás vezetése, a gazdasági és anyagi szolgáltatások biztosítása
érdekében teljesítendő adatszolgáltatásokról és a honvédelmi ágazatban használt igazolványokkal kapcsolatos
adatkezelésről szóló 2011. évi CLXXVII. törvény 27. § (2) bekezdés a) pontja alapján a kijelölés időtartamára rendszeres
adatszolgáltatásra kötelező határozatot a területileg illetékes katonai igazgatási szerv készíti elő, melyhez csatolja
az adatszolgáltatás teljesítéséhez szükséges formanyomtatványt. (2) A rendszeres adatszolgáltatást elrendelő határozat négy példányban készül, melynek egy-egy példányát a megyei,
fővárosi védelmi bizottság elnöke megküldi a területileg illetékes katonai igazgatási szervnek, valamint a katonai
igazgatási szerv vezetője útján az ingatlan fekvése szerint, szolgáltatás esetén a szolgáltatásra kötelezett székhelye,
telephelye, fióktelepe szerint illetékes polgármesternek, valamint a szolgáltatásra kötelezettnek.
(3) Az igénybevételre kijelölt ingatlanok, szolgáltatások adatait a rendszeres adatszolgáltatásra kötelezett évente március
1-ig az ingatlan fekvése, illetve a szolgáltatás helye szerint illetékes katonai igazgatási központnak a rendszeresített
formanyomtatványon postai, vagy elektronikus úton küldi meg. (4) Az ingatlan fekvése szerint, szolgáltatás esetén a szolgáltatásra kötelezett székhelye, telephelye, fióktelepe szerint
illetékes katonai igazgatási központ az igénybevételre kijelölt ingatlannal, szolgáltatással kapcsolatos rendszeres
adatszolgáltatásról – az adatokban bekövetkezett, igénybevételt befolyásoló változás esetén – az adatok
megküldésével évente június 30-ig tájékoztatja az igénybevevőt, valamint az 48. § (6) bekezdése szerinti esetben
az igénybevevő székhelye szerint illetékes katonai igazgatási központot.
23. Az igénybevételi célú kijelölés megszüntetése 50. § (1) Ha a rendszeres adatszolgáltatásra kötelezett a kijelölt ingatlant, szolgáltatást időközben elidegenítette, vagy azzal
más ok miatt már nem rendelkezik, erről 8 napon belül az ingatlan fekvése, szolgáltatás esetén a szolgáltatásra
kötelezett székhelye, telephelye, fióktelepe szerint illetékes katonai igazgatási központot az erről szóló okiratok
másolatának megküldésével együtt értesíti. (2) Az igénybevevő tájékoztatja az igénybevételre kijelölt ingatlan fekvése, szolgáltatás esetén a szolgáltatásra kötelezett
székhelye, telephelye, fióktelepe szerint illetékes katonai igazgatási központot, ha a honvédelmi feladatainak ellátása
érdekében a részére kijelölt ingatlan, szolgáltatás igénybevételére a továbbiakban nincs szükség.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti esetben a megyei, fővárosi védelmi bizottság – a területileg illetékes katonai igazgatási
szerv vezetőjének javaslatára – határozatában megszünteti az ingatlan, szolgáltatás igénybevételi célú kijelölését, és
erről tájékoztatja mindazokat, akiket a kijelölésről tájékoztatott. 24. Az ingatlan, szolgáltatás igénybevételének elrendelése
51. § (1) Az igénybevevő az ingatlan, szolgáltatás igénybevételének elrendelésére vonatkozó kérelmét az igénybevevő
székhelye szerint illetékes katonai igazgatási központ vezetőjéhez a rendszeresített formanyomtatvány postai, vagy
elektronikus úton történő megküldésével nyújtja be. (2) Az igénybevétel elrendelésére vonatkozó kérelem tartalmazza:
a) az ingatlan, szolgáltatás megnevezését és helyét, b) az ingatlan, szolgáltatás igénybevételének kezdőnapját,
c) az igénybevétel várható időtartamát. (3) A kijelölt ingatlan, szolgáltatás igénybevételét a megyei, fővárosi védelmi bizottság elnöke határozatban rendeli el.
A határozatot az igénybevételre kijelölt ingatlan fekvése, szolgáltatás esetén a szolgáltatásra kötelezett székhelye,
telephelye, fióktelepe szerint illetékes katonai igazgatási szerv készíti elő.
(4) Az igénybevételt elrendelő határozat öt példányban készül, melynek egy-egy példányát a megyei, fővárosi védelmi
bizottság elnöke megküldi az igénybevevő székhelye szerint illetékes katonai igazgatási szervnek, valamint a katonai
igazgatási szerv vezetője útján az igénybevevőnek, az ingatlan fekvése, illetve a szolgáltatásra kötelezett székhelye,
telephelye, fióktelepe szerint illetékes polgármesternek, valamint a szolgáltatásra kötelezettnek.
25. A területileg illetékes katonai igazgatási szerv igénybevételi hatáskörébe tartozó, a Honvédség és
a rendvédelmi szervek részére szükséges technikai eszközök nyilvántartásának, igénybevételi célú
kijelölésének és igénybevételének eljárási szabályai 52. § (1) A 6. mellékletben felsorolt technikai eszközökről a területileg illetékes katonai igazgatási központ – törvényben
meghatározott adattartalommal – hatósági nyilvántartást vezet. (2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásban adatkezelői feladatokat a toborzó és érdekvédelmi központ, valamint
a katonai igazgatási iroda is – illetékességi területük vonatkozásában – mint a katonai igazgatás területi szervei,
végrehajthatnak. 53. § (1) A Hvt. 13. § (1) bekezdés d) pontja alapján egyszeri adatszolgáltatásra kötelezett az adatközlést az elrendelő
határozatban megállapított határidőn belül a székhelye, telephelye, fióktelepe szerint illetékes katonai igazgatási
szervnek a rendszeresített formanyomtatvány postai, vagy elektronikus úton történő megküldésével teljesíti.
(2) A katonai igazgatási központ a gazdaságfelkészítési rendszerbe bevont tervező szervek kérelme alapján a bejelentett
és a kijelölt technikai eszközökről a honvédelmi és a befogadó nemzeti támogatási feladatok tervezéséhez adatot
szolgáltat. (3) A katonai igazgatási központ a hivatásos katasztrófavédelmi szervezet kérelme alapján a bejelentett és a kijelölt
technikai eszközökről a katasztrófavédelmi feladatok tervezéséhez adatot szolgáltat.
54. § (1) A területileg illetékes katonai igazgatási központ vezetője a bejelentések valódiságának ellenőrzése, illetve a technikai
eszköz igénybevételre történő alkalmasságának megállapítása érdekében határozatban helyszíni ellenőrzést
rendelhet el. (2) A helyszíni ellenőrzést elrendelő határozat három példányban készül, melynek egy-egy példányát a katonai igazgatási
központ vezetője megküldi az igénybevevőnek, valamint a szolgáltatásra kötelezettnek. A határozatot a helyszíni
ellenőrzés időpontja előtt legalább 30 nappal meg kell küldeni a szolgáltatásra kötelezettnek.
(3) A helyszíni ellenőrzést bizottság végzi, elnöke a területileg illetékes katonai igazgatási szerv állományába tartozó
katona, tagja az igénybevevő. (4) A helyszíni ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyben rögzíteni kell:
a) az ellenőrzést elrendelő hatóság megnevezését, b) az ellenőrzést elrendelő határozat számát,
c) a bizottság tagjai, és a szolgáltatásra kötelezett adatait,
d) a technikai eszköz azonosítására alkalmas adatait, állapotát, az igénybevételre való alkalmasságát,
e) harmadik személynek a technikai eszközre vonatkozó jogát,
f) minden olyan tényt vagy adatot, amelyet a bizottság az igénybevételre való alkalmasság szempontjából
lényegesnek tart. (5) A jegyzőkönyvet a területileg illetékes katonai igazgatási szerv készíti el.
(6) A jegyzőkönyvet a bizottság elnöke, tagja, a jegyzőkönyvvezető, a szolgáltatásra kötelezett, vagy képviselője írja alá.
Ha a szolgáltatásra kötelezett, vagy képviselője a jegyzőkönyv aláírását megtagadja, ennek tényét és okát
a jegyzőkönyvben két tanú jelenlétében rögzíteni kell. 26. A technikai eszközök igénybevételi célra történő kijelölése
55. § (1) A Honvédség és a rendvédelmi szervek részére szükséges technikai eszközöket igénybevételi célra a területileg
illetékes katonai igazgatási központ vezetője jelöli ki. (2) Az igénybevevő a technikai eszköz igénybevételi célú kijelölésére vonatkozó kérelmét a rendszeresített
formanyomtatványon a székhelye, telephelye, fióktelepe szerint illetékes katonai igazgatási szerv vezetőjéhez postai,
vagy elektronikus úton nyújtja be. A Honvédség szervezetei a kérelmet a Honvédség belső, zárt informatikai hálózatán
is megküldhetik. (3) A kérelemnek tartalmaznia kell: a) az igénybevétel célját,
b) az igénybevétel módját (technikai eszköz átadásra történő előállítása, vagy az azzal végzett szolgáltatás),
c) az igénybevétel, előállítás helyét a pontos cím megjelölésével,
d) az igénybe venni kívánt technikai eszköz megnevezését, mennyiségét, teherbírását, a szállítandó személyek
számát, munkavégző teljesítményét, e) a technikai eszközzel végzendő szolgáltatási tevékenység tartalmát (személyszállítás, teherfuvarozás,
munkavégzés) és mennyiségét. (4) Igénybevételi célra a 6. mellékletében felsorolt technikai eszközök igényelhetők.
(5) A területileg illetékes katonai igazgatási központ a kérelem beérkezésétől számított 8 napon belül megvizsgálja
a benyújtott kérelmet, és ez alapján tájékoztatja az igénybevevőt a kijelölési eljárás megkezdéséről, vagy annak
elutasításáról. (6) A területileg illetékes katonai igazgatási központ az 53. § (1) bekezdés szerinti egyszeri adatszolgáltatás alapján
pontosított nyilvántartásából kiválasztja a kérelemnek megfelelő technikai eszközöket, és erről 8 napon belül
tájékoztatja az igénybevevőt. (7) Ha a katonai igazgatási központ illetékességi területén a kérelemnek megfelelő technikai eszköz igénybevételre nem
jelölhető ki, a katonai igazgatási központ ennek megállapításától számított 8 napon belül az igénybevételre történő
kijelölés érdekében másik katonai igazgatási központot keres meg, és erről tájékoztatja az igénybevevőt.
56. § (1) A területileg illetékes katonai igazgatási központ vezetője a kérelem beérkezését követő naptól számított 60 napon
belül a technikai eszközt határozatban jelöli ki, és a kijelöléssel egyidejűleg annak tulajdonosát, birtokosát, az azzal
rendelkezni jogosultat a Hvt. 13. § (3) bekezdés a) pontja alapján a kijelölés időtartamára rendszeres adatszolgáltatásra
kötelezi. (2) A technikai eszköz igénybevételre történő kijelöléséről a területileg illetékes katonai igazgatási központ tájékoztatja
az igénybevevőt. (3) Az (1) bekezdésében rendszeres adatszolgáltatásra kötelezett a tulajdonában, birtokában lévő – honvédelmi célra
kijelölt – technikai eszközökről évente március 1-ig tesz bejelentést a székhelye, telephelye, fióktelepe szerint illetékes
katonai igazgatási központnak a rendszeresített formanyomtatvány postai, vagy elektronikus úton történő
megküldésével. (4) Szükség esetén az adatok pontosítását a területileg illetékes katonai igazgatási központ év közben is
kezdeményezheti. (5) A területileg illetékes katonai igazgatási központ az igénybevételre kijelölt technikai eszközzel kapcsolatos rendszeres
adatszolgáltatásról – az adatokban bekövetkezett, igénybevételt befolyásoló változás esetén – az adatok
megküldésével évente június 30-ig tájékoztatja az igénybevevőt. 27. A technikai eszközök igénybevételre történő kijelölésének megszüntetése
57. § (1) Ha az 56. § (1) bekezdésében rendszeres adatszolgáltatásra kötelezett az igénybevételre kijelölt technikai eszközt
időközben elidegenítette, a forgalomból kivonta, vagy azzal más ok miatt már nem rendelkezik, erről 8 napon belül
a rendszeres adatszolgáltatási kötelezettséget elrendelő katonai igazgatási központot az erről szóló okiratok
másolatának megküldésével együtt értesíti. (2) Az igénybevevő tájékoztatja a technikai eszközt igénybevételre kijelölő katonai igazgatási központ, ha honvédelmi
feladatainak ellátása érdekében a részére kijelölt technikai eszköz igénybevételére a továbbiakban nincs szükség.
(3) A területileg illetékes katonai igazgatási központ vezetője határozatában a rendszeres adatszolgáltatásra kötelezett
értesítése, illetőleg az igénybevevő nyilatkozata alapján megszünteti a technikai eszköz igénybevételi célú kijelölését,
és erről tájékoztatja mindazokat, akiket a kijelölésről tájékoztatott.
28. A technikai eszközök igénybevétele 58. § (1) Az igénybevevő a technikai eszköz igénybevételének elrendelésére vonatkozó kérelmét a rendszeresített
formanyomtatványon a székhelye, telephelye, fióktelepe szerint illetékes katonai igazgatási szerv vezetőjéhez postai,
vagy elektronikus úton nyújtja be. (2) A kérelem tartalmazza:
a) az igénybevétel, előállítás helyét a pontos cím megjelölésével és idejét,
b) az igénybevétel módját (technikai eszköz átadásra történő előállítása, vagy az azzal végzett szolgáltatás),
c) az igénybe venni kívánt technikai eszköz megnevezését és mennyiségét,
d) a technikai eszközzel végzendő szolgáltatási tevékenység tartalmát (személyszállítás, teherfuvarozás,
munkavégzés) és mennyiségét. (3) A területileg illetékes katonai igazgatási központ vezetője határozatában az igénybevevő igénybevételre vonatkozó
kérelme alapján a szolgáltatásra kötelezettet: a) a technikai eszköz előállítására és átadására,
b) vagy a technikai eszközzel történő személyszállítási, teherfuvarozási, illetve munkavégzési szolgáltatás
teljesítésére kötelezi. (4) A technikai eszköz előállításának és átadásának elrendelése esetén a technikai eszközt a 7. mellékletben
meghatározott követelmények szerint kell a rendeltetésnek megfelelő, használatra alkalmas állapotban,
a rendszeresített tartozékokkal együtt átadni. (5) A szolgáltatásra kötelezett a készletében lévő tartalék alkatrészeknek az átadásra kerülő eszközökkel arányos részét
köteles az igénybevevőnek átadni. (6) Az átadás céljából előállított technikai eszközt, tartozékait és a tartalék alkatrészeket az előállítás helyén
az igénybevevő által létrehozott bizottság veszi át. (7) A bizottság a technikai eszköz állapotával, használhatóságával, felszerelésével kapcsolatos megállapításait, a felfedett
hibákat, rongálódásokat és hiányokat jegyzőkönyvben rögzíti. A bizottság tagjai és a szolgáltatásra kötelezett
a jegyzőkönyvet aláírják. 29. A Gazdasági-Anyagi Szolgáltatásokkal Kapcsolatos Elektronikus Közszolgáltatások
59. § (1) Az ügyfélkapus regisztrációval rendelkező szolgáltatásra kötelezett az adatszolgáltatási kötelezettségét a területileg
illetékes katonai igazgatási szerv részére a központi elektronikus szolgáltató rendszeren keresztül, elektronikus úton is
teljesítheti. (2) A hivatali kapus regisztrációval rendelkező igénybevevő a gazdasági-anyagi szolgáltatások kijelölésére, illetve azok
igénybevételének elrendelésére vonatkozó kérelmét a területileg illetékes katonai igazgatási szerv részére a központi
elektronikus szolgáltató rendszeren keresztül, elektronikus úton is megküldheti.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatás és kérelem elektronikus úton történő benyújtásának biztosítása
érdekében a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium elektronikus hatósági ügyintézési portálján
a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve elhelyezi a gazdasági-anyagi szolgáltatásokkal
kapcsolatos tájékoztatókat és a rendszeresített elektronikus formanyomtatványokat, valamint a kitöltésükhöz
szükséges keretprogramot. XI. FEJEZET
A KÁRTALANÍTÁSI ELJÁRÁS 60. § A szolgáltatást igénylőt vagy az általa kijelölt, a szolgáltatás átvételére jogosult szervet a szolgáltatás teljesítése miatt
felmerült vagyoni hátrányért – a Hvt.-ben meghatározott esetek kivételével – kártalanítási kötelezettség terheli.
61. § (1) A kártalanítást a jogosult kérelmére kell megállapítani. A szolgáltatás teljesítésére kötelező határozatban
a szolgáltatásra kötelezettet erről tájékoztatni kell. A kérelmet a szolgáltatást elrendelő igénybevételi hatósághoz kell
benyújtani. (2) A kártalanítási eljárás lefolytatása során az igénybevételi hatóság egyezség létrehozását kíséreli meg a felek között.
Félnek az igényjogosult és a kártalanítás megfizetésére köteles szerv tekintendő.
(3) Ha az egyezség a felek között nem jött létre, az igénybevételi hatóság a kártalanításról szóló határozatában
a kártalanítás összegének megállapításánál figyelembe veszi: a) szolgáltatás esetén a gazdasági forgalomban lévő hasonló szolgáltatásért járó szokásos díjat,
b) szolgáltatás tárgya használatának átengedése esetén, a használat során bekövetkezett értékcsökkenés mértékét,
c) ingó és ingatlan dolog állagában okozott kárnál a dolog szakszerű helyreállításának, kijavításának költségét,
d) a szolgáltatás tárgyának elvesztése vagy megsemmisülése esetén az átvétel időpontjában meglévő forgalmi
értékét, e) a szolgáltatás teljesítése miatt elmaradt vagyoni előnyt,
f) a szolgáltatás ellenértékeként a kártalanítási határozat meghozataláig kifizetett összeget.
(4) A kártalanítást Magyarország hivatalos pénznemében kell megállapítani és megfizetni.
(5) A Hvt. 17. § (4) bekezdésében meghatározott fellebbezést a HM VH vezetője bírálja el.
(6) A kártalanítás megfizetésére kötelezett a jogerős határozat vagy bírósági ítélet kézhezvételétől számított 15 napon
belül köteles a kártalanítási összeget kifizetni. XII. FEJEZET
A MEGHAGYÁSSAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS ÉS A MEGHAGYÁSBA BEVONT SZERVEK BESOROLÁSA
30. A meghagyás előkészítése 62. § (1) A megyei, fővárosi védelmi bizottság meghagyásba bevont szervként a honvédelmi feladat ellátásában – jogszabály,
hatósági határozat vagy szerződés alapján – közreműködő szervet jelöl ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti meghagyásba bevont szerv megszűnése, vagy honvédelmi feladatainak megszűnése esetén
a megyei, fővárosi védelmi bizottság – az (1) bekezdésben meghatározott módon – a meghagyásba történő bevonás
megszüntetéséről dönt. (3) A megyei, fővárosi védelmi bizottság határozata elleni fellebbezést másodfokon a honvédelemért felelős miniszter
bírálja el. (4) A megyei, fővárosi védelmi bizottság a jogerős határozatot megküldi a Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szerve részére, valamint a meghagyásba bevont szerv székhelye szerinti település, fővárosi kerület
polgármesterének is. (5) A meghagyásba bevont szervekről a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve nyilvántartást
vezet. 63. § (1) A meghagyásba bevont szerv köteles kijelölni a meghagyás előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok
ellátásáért felelős személyt. (2) A meghagyásba bevont szerv meghagyási jegyzéket készít.
(3) A megyei, fővárosi védelmi bizottság által meghagyásba bevont szerv a meghagyási jegyzéket megküldi a megyei,
fővárosi védelmi bizottságnak is. 64. § (1) A meghagyásba bevont szerv köteles kijelölni a meghagyási névjegyzék előkészítése érdekében a meghagyással
érintett munkaköröket. (2) A meghagyásba bevont szerv csak
a) a meghagyásba bevont szerv alaprendeltetéséhez fűződő honvédelmi érdek megvalósulásához
nélkülözhetetlen, vagy b) a meghagyásba bevont szerv alaprendeltetése alapján – megelőző védelmi helyzet, rendkívüli állapot esetére –
meghatározott honvédelmi feladatai ellátásához feltétlenül szükséges munkakört jelölhet ki a meghagyási
névjegyzék előkészítésekor. (3) A munkakör kijelölését a meghagyásba bevont szerv a kijelölő iratban indokolni köteles.
(4) A kijelölt munkakört betöltő munkavállalóval – a munkakör betöltésének időtartama alatt – a Honvédség nem
létesíthet, illetve nem tarthat fenn önkéntes tartalékos szolgálati jogviszonyt.
(5) A (4) bekezdésben meghatározottak biztosítása érdekében a katonai igazgatás területi szerve tájékoztatást kér
a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervétől, hogy az önkéntes tartalékos állományba
jelentkező személy munkáltatója meghagyásba bevont szerv-e. (6) Ha az önkéntes tartalékos állományba jelentkező személy munkáltatója meghagyásba bevont szerv, a katonai
igazgatás területi szerve az önkéntes tartalékos állományba jelentkező személy munkáltatóját írásban megkeresi,
nyilatkozzon arról, hogy az önkéntes tartalékos szolgálat vállalására jelentkező munkavállalója által betöltött
munkakört kijelölte-e meghagyásba. Az önkéntes tartalékos állományba jelentkező személy munkáltatója a katonai
igazgatás területi szerve megkeresésére 8 napon belül írásban válaszol.
(7) Ha az önkéntes tartalékos állományba jelentkező személy által betöltött munkakör meghagyásba került kijelölésre,
a katonai igazgatás területi szerve írásban tájékoztatja a jelentkezőt, hogy munkaköre ellátása mellett a Honvédséggel
önkéntes tartalékos szolgálati jogviszonyt nem létesíthet. (8) Az önkéntes tartalékos munkáltatója, ha munkavállalója munkaköre az önkéntes tartalékos jogviszony létesítését
követően kerül kijelölésre meghagyásba, vagy a munkavállalót új – meghagyásba kijelölt – munkakörben kívánja
foglalkoztatni, az önkéntes tartalékos állományilletékes katonai szervezetét, a munkakör meghagyásba történő
kijelölését, illetve az új – meghagyásba kijelölt – munkakör munkavállaló általi betöltését követő 8 napon belül, írásban
tájékoztatja. Ebben az esetben az állományilletékes katonai szervezet a meghagyásba kijelölt munkakört betöltő
önkéntes tartalékossal fennálló önkéntes tartalékos jogviszonyt azonnali hatállyal megszünteti.
31. A meghagyás előkészítésének ellenőrzése 65. § (1) A Honvéd Vezérkar főnöke – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – ellenőrzi, hogy a meghagyásba bevont
szerv a meghagyás előkészítésével kapcsolatos feladatait az e rendeletben meghatározott szabályok szerint látja-e el.
(2) A megyei, fővárosi védelmi bizottság által kijelölt meghagyásba bevont szerv (1) bekezdés szerinti ellenőrzését
a megyei, fővárosi védelmi bizottság végzi. A megyei, fővárosi védelmi bizottság az ellenőrzés során azt is vizsgálja,
hogy az általa meghagyásba bevont szerv meghagyásba történő bevonásának az e rendeletben meghatározott
feltételei fennállnak-e. (3) A Honvédségnél, a rendvédelmi szerveknél, továbbá a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál az (1) bekezdés szerinti
ellenőrzés a 64. § szerinti feladatok ellátására nem terjed ki.
(4) Az ellenőrzést a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény hatósági
ellenőrzésre vonatkozó szabályai szerint kell végrehajtani. (5) Helyszíni ellenőrzést a Honvéd Vezérkar főnöke vagy a megyei, fővárosi védelmi bizottság által kijelölt személy is
végezhet. A helyszíni ellenőrzésre kijelölt személy ellenőrzési jogosultságát megbízólevéllel köteles igazolni.
(6) Ha az ellenőrzés eredményeként megállapításra kerül, hogy a meghagyásba bevont szerv a meghagyás
előkészítésével kapcsolatos feladatait nem vagy nem az e rendeletben meghatározott szabályok szerint teljesítette,
a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben foglalt intézkedéseken túl a Honvéd Vezérkar
főnöke vagy a (2) bekezdésben meghatározott hatóság rendelkezhet a meghagyásra kijelölt munkakör kijelölésének
törléséről. A jogerős döntést közölni kell a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervével is.
(7) Ha a megyei, fővárosi védelmi bizottság az ellenőrzés során megállapítja, hogy az általa meghagyásba bevont szerv
meghagyásba történő bevonásának az e rendeletben meghatározott feltételei nem állnak fenn, a meghagyásba
történő bevonás megszüntetéséről dönt. A jogerős döntést közölni kell a Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szervével is. (8) Az ellenőrzés során hozott döntés elleni fellebbezés elbírálására a honvédelemért felelős miniszter jogosult. A jogerős
döntést a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervével is közölni kell.
32. A meghagyás végrehajtásának feladatai a hadkötelezettség bevezetését követően
66. § (1) A hadkötelezettség bevezetését követően a meghagyásba bevont szerv törvényben meghatározott adattartalommal
meghagyási névjegyzéket készít. (2) A meghagyási névjegyzéken a Honvédségnél, a rendvédelmi szerveknél, továbbá a Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálatnál foglalkoztatott hadkötelesek munkakörét nem kell feltüntetni. (3) Ha
a) a hadköteles a munkakörváltozás okán meghagyásra a továbbiakban már nem tervezhető, vagy
b) a meghagyási névjegyzéken szereplő hadköteles nem dolgozik a meghagyásra kijelölt munkakörben,
és a Honvéd Vezérkar főnöke elrendeli a hadköteles törlését a meghagyási névjegyzékből, a meghagyásba bevont
szerv az érintett meghagyási névjegyzékben szereplő adatait törli.
67. § (1) Ha a meghagyásba bevont szerv a meghagyási névjegyzéket, illetve a meghagyási névjegyzékben történő változást
megküldi a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervének, az haladéktalanul tájékoztatja
a meghagyási névjegyzékben szereplő hadkötelesek lakóhelye szerint illetékes sorozó központot a meghagyási
névjegyzéken szereplő hadkötelesekről. (2) A sorozó központ a meghagyási névjegyzéken szereplő hadköteleseket a behívásra ideiglenesen nem tervezhető
kategóriába sorolja. (3) Ha a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve törli a katonai nyilvántartásból a hadköteles
meghagyási névjegyzéken szereplő adatait, erről haladéktalanul tájékoztatja a hadköteles lakóhelye szerint illetékes
sorozó központot. (4) A sorozó központ a (3) bekezdés szerinti tájékoztatás alapján az érintett hadkötelest haladéktalanul a behívásra
tervezhető kategóriába sorolja. 68. § (1) Az 1. melléklet I. kategóriájába tartozó valamennyi hadköteles a munkakörében kerül meghagyásra.
(2) A meghagyásba bevont szerv csak a) a meghagyásba bevont szerv alaprendeltetéséhez fűződő honvédelmi érdek megvalósulásához
nélkülözhetetlen, vagy b) a meghagyásba bevont szerv alaprendeltetése alapján – megelőző védelmi helyzetre, rendkívüli állapotra –
meghatározott honvédelmi feladatai ellátásához feltétlenül szükséges munkakört betöltő
hadkötelest jelölhet ki a meghagyási névjegyzéken. 33. A meghagyás végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellenőrzése a hadkötelezettség fennállásának
időszakában 69. § (1) A Honvéd Vezérkar főnöke ellenőrzi, hogy a meghagyási névjegyzéken szereplő hadkötelesek meghagyása
az e rendeletben meghatározott szabályok szerint történt-e. (2) Az ellenőrzést a megyei, fővárosi védelmi bizottság által meghagyásba bevont szervek esetében a Honvéd Vezérkar
főnöke mellett a megyei, fővárosi védelmi bizottság is elvégezheti.
(3) A Honvédségnél, a rendvédelmi szerveknél, és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál az (1) bekezdés szerinti
ellenőrzés a 64. § szerinti feladatok ellátására nem terjed ki.
(4) Az ellenőrzés során azt is vizsgálni kell, hogy a megyei, fővárosi védelmi bizottság által meghagyásba bevont szerv
meghagyásba történő bevonásának az e rendeletben meghatározott feltételei fennállnak-e.
(5) Az ellenőrzést a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény hatósági ellenőrzésre vonatkozó
szabályai szerint kell végrehajtani. (6) Helyszíni ellenőrzést a Honvéd Vezérkar főnöke vagy a megyei, fővárosi védelmi bizottság által kijelölt személy is
végezhet. A helyszíni ellenőrzésre kijelölt személy ellenőrzési jogosultságát megbízólevéllel köteles igazolni.
(7) Ha az ellenőrzés eredményeként megállapításra kerül, hogy a meghagyási névjegyzéken szereplő hadköteles nem
dolgozik a meghagyásra kijelölt munkakörben, a Honvéd Vezérkar főnöke a hadköteles adatainak a meghagyási
névjegyzékből való törlését rendeli el. A döntést közölni kell a Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szervével is. (8) Ha a Honvéd Vezérkar főnöke vagy a (2) bekezdésben meghatározott hatóság az ellenőrzés során megállapítja, hogy
a megyei, fővárosi védelmi bizottság által kijelölt meghagyásba bevont szerv meghagyásba történő bevonásának
az e rendeletben meghatározott feltételei nem állnak fenn, a Honvéd Vezérkar főnöke a meghagyásba történő
bevonás megszüntetéséről dönt. A döntést közölni kell a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó
szervével is. (9) Az ellenőrzés során hozott döntés elleni fellebbezés elbírálására a honvédelemért felelős miniszter jogosult. A jogerős
döntést közölni kell a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervével is.
34. Elektronikus adatszolgáltatás 70. § (1) A meghagyásba bevont szerv a meghagyási jegyzéknek és a meghagyási névjegyzéknek a Honvédség katonai
igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve részére történő továbbítását a 2. és a 3. mellékletben meghatározott
formában elektronikus úton a központi elektronikus szolgáltató rendszeren keresztül, vagy az elektronikus
adathordozó postai úton történő megküldésével teljesítheti. (2) A postai úton történő adatszolgáltatás során fel kell tüntetni a meghagyásba bevont szerv megnevezését,
körbélyegzőjének lenyomatát, képviselőjének aláírását, továbbá az adatszolgáltatás okát és idejét.
(3) Elektronikus úton történő adatszolgáltatás esetén, ha nem az adatszolgáltatásra kötelezett, hanem az általa erre
felhatalmazott személy teljesíti az adatszolgáltatást, postai úton az arra rendszeresített formanyomtatványon előzetes
meghatalmazást kell küldenie a felhatalmazott személyről, amely visszavonásig érvényes, és tartalmazza
a felhatalmazott személy azonosításához szükséges adatokat. A formanyomtatványt a 4. melléklet tartalmazza.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatók az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítéséről, ha az azokkal
kapcsolatban a katonai igazgatási feladatokról, a hadköteles nyilvántartás vezetése, a gazdasági és anyagi
szolgáltatások biztosítása érdekében teljesítendő adatszolgáltatásokról és a honvédelmi ágazatban használt
igazolványokkal kapcsolatos adatkezelésről szóló 2011. évi CLXXVII. törvény 10. § (8) bekezdése szerinti megállapodás
eltérően rendelkezik. XIII. FEJEZET
A LÉGIRIASZTÁS RENDSZERE 35. A légiriasztási rendszer kialakításának elvei, a légiriasztási rendszer követelményei, a felkészülés
időszakában a kialakításért, fejlesztésért viselt felelősség 71. § (1) Légitámadás esetére az államnak a személyi veszteségek, és az anyagi károk csökkentése, megelőzése, az élet- és
vagyonmentés céljából riasztási és tájékoztatási rendszert kell fenntartania.
(2) A légiriasztási rendszert úgy kell kialakítani, és készenlétben tartani, hogy az az ország egész területén vagy
meghatározott részén képes legyen az állami szervek, a helyi önkormányzatok, a jogi személyek, a jogi személyiség
nélküli szervezetek és az emberek riasztására, továbbá a NATO integrált légvédelmi rendszerével és más államok légi
riasztási rendszerével történő együttműködésre. 36. A légiriasztás végrehajtásában érintett szervek és személyek feladatai
72. § A honvédelemért felelős miniszter a) kijelöli a Honvédségnek az ország területének légvédelmi készenléti erőkkel történő oltalmazásáért felelős
katonai szervezetet (a továbbiakban: kijelölt katonai szervezet), b) gondoskodik a kijelölt katonai szervezet és a BM OKF, továbbá megyei katasztrófavédelmi igazgatóságok,
valamint a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap (a továbbiakban: MTVA) közötti összeköttetés
létesítéséről és fenntartásáról. 73. § A katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter
a) irányítja a légiriasztással kapcsolatos polgári védelmi feladatok végrehajtását,
b) a BM OKF és a megyei katasztrófavédelmi igazgatóságok útján biztosítja a légierő ügyeletes parancsnokától
érkező, vagy a műsorszolgáltatók által sugárzott légiriasztási jelzés továbbítását a hivatásos katasztrófavédelmi
szervek részére, c) kidolgozza a honvédelmi felkészítés éves feladattervében szereplő, a fegyveres összeütközések időszakában
végrehajtandó polgári védelmi feladatokat, d) gondoskodik a települések riasztását szolgáló berendezések telepítésével, működtetésével, karbantartásával,
időszakos hangos próbájával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról, e) megelőző védelmi helyzetben, rendkívüli állapotban a katasztrófavédelem riasztási rendszerében gondoskodik
a lakosság légiriasztásáról, f) a fejezet költségvetésének tervezése során gondoskodik az a)–e) pont szerinti feladatok végrehajtásának
fedezetéről. 74. § Az elektronikus hírközlésért felelős miniszter
a) kijelöli a légiriasztás honvédelmi feladatainak végrehajtásában részt vevő műsorszolgáltatókat és elektronikus
hírközlési szolgáltatókat, meghatározza feladataikat, b) gondoskodik a műsorszolgáltatók és elektronikus hírközlési szolgáltatók légiriasztásra történő felkészítésének
szervezési és technikai feltételeiről, a technikai rendszer korszerűsítéséről, a működőképesség rendszeres
ellenőrzéséről az érintett szervekkel egyeztetett műsoridőben, c) felügyeli a légiriasztásban érintett szervezetek elektronikus hírközléssel és műsorszórással kapcsolatos
felkészítését, d) a fejezet költségvetésének tervezése során gondoskodik az a)–c) pont szerinti feladatok végrehajtásának
fedezetéről. 75. § A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
a) hatáskörében közreműködik a légiriasztási rendszer működtetésével, fenntartásával, korszerűsítésével
kapcsolatos tervezési és szervezési feladatokban, b) együttműködik a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztériummal, a BM OKF-fel, és az MTVA-val,
c) az MTVA-val egyeztetve szervezi és felügyeli a műsorszóró hálózatra telepített átkapcsoló rendszer üzempróbáit,
d) felügyeli az átkapcsoló rendszerbe bevont műsorszolgáltatók és elektronikus hírközlési szolgáltatók
légiriasztással kapcsolatos tevékenységét, e) kezdeményezi a légiriasztás honvédelmi feladataiban résztvevő műsorszolgáltatók és elektronikus hírközlési
szolgáltatók kijelölését az elektronikus hírközlésért felelős miniszternél, biztosítja az átkapcsoló rendszerbe
történő bevonásuk technikai feltételeit, f) javaslatot tesz az átkapcsoló rendszer fejlesztésére.
76. § A BM OKF a) előkészíti a lakosság riasztásához szükséges okmányokat, a veszély jellegére utaló tájékoztatót és a követendő
magatartási szabályokat tartalmazó közleményt, b) a megyei katasztrófavédelmi igazgatóságok útján szervezi a lakosság riasztásának, tájékoztatásának területi, helyi
feladatait, c) végrehajtja a kijelölt katonai szervezettel kötött együttműködési megállapodásban foglaltakat,
d) folyamatos készenléti szolgálatot működtet a légiriasztás elrendelésének, feloldásának vételére,
e) a légierő ügyeletes parancsnokával folytatott egyeztetés után – a megyei katasztrófavédelmi igazgatóságok útján –
tájékoztatja a lakosságot a légitámadás következményeinek károsító hatásairól, az ellenük való védekezésről és
a légiriadó feloldását követően tanúsítandó magatartási szabályokról. 77. § A kijelölt katonai szervezet vezetője
a) a BM OKF-fel, továbbá az MTVA-val kötött együttműködési megállapodásban meghatározza az együttműködés
rendjét, a légiriasztás elemeit, a légiriasztás elrendelésére és feloldására jogosult személyeket, az összeköttetés
rendjét, a légiriasztásban érintett szervezetek feladatait, a légiriasztással kapcsolatos okmányok tárolására és
kezelésére vonatkozó szabályokat, a légiriasztás feltételrendszerére és fejlesztésére vonatkozó szabályokat,
b) az a) pont szerinti együttműködési megállapodás végrehajtása érdekében kidolgozza és az a) pontban
meghatározott szervek rendelkezésre bocsátja a légiriasztás elrendelésére, feloldására vonatkozó értesítés
okmányait, c) ügyeleti szolgálat útján biztosítja a légiriasztás elrendelését, feloldását,
d) nemzetközi megállapodás alapján együttműködik más államok légvédelmi oltalmazásért felelős katonai
vezetőivel. 78. § Légitámadás vagy annak közvetlen veszélye esetén a légierő ügyeletes parancsnoka elrendeli a légiriasztást, a BM
OKF-fel történt egyeztetést követően pedig feloldja azt. 79. § Az MTI
a) gondoskodik a légiriasztással kapcsolatos közlemények közzétételéről, b) közreműködik a lakosság által tanúsítandó magatartási szabályok ismertetésében.
80. § Az MTVA a) az adás megszakításával haladéktalanul közli a légiriasztásra, vagy annak feloldására vonatkozó jelzést minden
közszolgálati műsorcsatornán, b) a légiriasztás elrendelésnek, vagy feloldásának vételére műsoridőben folyamatos ügyeleti szolgálatot működtet,
c) gondoskodik a légiriasztás jelzésére, vagy feloldására szolgáló okmányok őrzéséről, a közlés feltételeinek
megteremtéséről és technikai végrehajtásáról, d) megteremti a lakosság magatartási szabályaira vonatkozó közlemények leadásának feltételeit.
81. § A külön jogszabályban kijelölt országos vagy helyi műsorszolgáltató műsorcsatornáinak légiriasztási közlemény
adására történő központi átkapcsolását, visszakapcsolását a kiépített műszaki rendszerben az MR végzi.
Az átkapcsolási rendszer a katasztrófák elleni védekezés során is felhasználható a lakosság riasztására.
37. A légiriasztás elrendelése és feloldása 82. § A légiriasztásra vonatkozó, a légierő ügyeletes parancsnokától érkező jelzés vételét követően
a) az MTVA közszolgálati műsorszolgáltatásban, b) a polgári védelem riasztási rendszere helyi riasztási eszközein,
c) külön jogszabályban kijelölt országos vagy helyi műsorszolgáltató műsorában az MR közleményének átvételével
a légiriasztást azonnal végre kell hajtani. 83. § (1) A légiriasztásra vonatkozó, a légierő ügyeletes parancsnokától érkező jelzés vételét követően az MR, az MTV és a Duna
TV stúdiójából a légiriadó elrendelése, vagy feloldása – öt másodperces megszakításokkal, háromszor megismételve –
a 8. melléklet szerinti szöveg leadásával történik. (2) A légiriasztás jele a katasztrófavédelem rendszerében: háromszor egymás után megismételt, harminc másodpercig
tartó, 280 Hz és 400 Hz közötti hangmagasságú szirénahang, a jelzések között harminc másodperc szünetekkel.
(3) A légiriasztás feloldásának jele a katasztrófavédelem rendszerében: kétszer egymás után megismételt harminc
másodpercig tartó 400 Hz hangmagasságú szirénahang, a jelzések közötti harminc másodperces szünettel.
XIV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 38. Hatályba lépés 84. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
39. Átmeneti rendelkezés 85. § (1) A megyei, fővárosi védelmi bizottság titkári funkciót 2013. december 31-ig kormánytisztviselő is elláthatja.
(2) A megyei, fővárosi védelmi bizottságok működésével kapcsolatos feladatok, valamint a megyei védelmi bizottság
munkaszervezetének a fővárosi és megyei kormányhivatal részére történő átadását 2012. június 30-ig kell
végrehajtani. Az átadás-átvétel során – a 2011. december 31-i állapot szerint – át kell adni a megyei, fővárosi védelmi
bizottság munkaszervezetének működését biztosító személyi státuszokat, infrastruktúrát, technikai eszközöket,
továbbá a védelmi felkészítés céljára biztosított költségvetési források felhasználásával beszerzett teljes anyagi és
technikai készletet. 40. Hatályon kívül helyező rendelkezések 86. § (1) Hatályát veszti
a) a meghagyással kapcsolatos eljárás és a meghagyásba bevont szervek besorolásának szabályairól szóló 68/2009.
(IV. 2.) Korm. rendelet, b) a váratlan légitámadás esetén a légiriasztás rendszeréről szóló 186/2007. (VII. 18.) Korm. rendelet,
c) a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet, d) a Magyar Honvédség irányításának és felső szintű vezetésének rendjéről szóló 1165/2011. (V. 26.) Korm. határozat.
(2) Hatályát veszti a) a befogadó nemzeti támogatás részletes kormányzati feladatairól szóló 55/2010. (III. 11.) Korm rendelet 1. §
(1) bekezdésének b) pontja, b) a védelem terén alapvető biztonsági érdeket érintő, kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti célokra szánt
áruk beszerzésére, illetőleg szolgáltatások megrendelésére vonatkozó sajátos szabályokról szóló 228/2004.
(VII. 30.) Korm. rendelet 4. § f) pontja.
(3) Hatályát veszti a) a befogadó nemzeti támogatás részletes kormányzati feladatairól szóló 55/2010. (III. 11.) Korm rendelet 1. §
(1) bekezdés a) pontjában a „Miniszterelnöki Hivatalra,” szövegrész,
b) a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló
346/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésében az „a katonai ügyészségre,” szövegrész,
c) az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon
való részvételi jogosultság feltételeiről, a jogosultság megszerzésével kapcsolatos eljárás szabályairól és az eljáró
szervezetről szóló 164/2002. (VIII. 2.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontjában a „és
gazdaságpolitikáért” szövegrész, d) a hazai gyakorló- és lőterek külföldiek által, térítés ellenében történő igénybevételéről szóló 83/2001. (V. 18.)
Korm. rendelet 1. § (3) bekezdésében az „(a honvédelemről szóló 1993. évi CX. törvény 259/A. § c) pont)”
szövegrész, e) a határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének kormányzati feladatairól szóló 190/2000. (XI. 14.) Korm.
rendelet 1. § (1) bekezdésében a „- a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény
(a továbbiakban: Hvt.) 204. § (1) bekezdés c) pontja szerint –” szövegrész.
41. Módosító rendelkezések 87. § (1) A befogadó nemzeti támogatás részletes kormányzati feladatairól szóló 55/2010. (III. 11.) Korm rendelet 1. §
(1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A rendelet hatálya kiterjed) „d) a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 18. §-a szerinti, a honvédelemben közreműködő szervekre,”
(2) A befogadó nemzeti támogatás részletes kormányzati feladatairól szóló 55/2010. (III. 11.) Korm rendelet 1. §
(1) bekezdés c) pontjában a „(a továbbiakban: területi és helyi védelmi igazgatási szervek)” szövegrész helyébe
a „(a továbbiakban: a honvédelem területi és helyi igazgatási szervei)” szöveg lép.
(3) A befogadó nemzeti támogatás részletes kormányzati feladatairól szóló 55/2010. (III. 11.) Korm rendelet 1. §
(2) bekezdésében, 2. § 1. pontjában, 13. §-ában, 14. § (2) bekezdés a) pontjában az „a Magyar Köztársaság” szövegrész
helyébe a „Magyarország” szöveg lép. (4) A befogadó nemzeti támogatás részletes kormányzati feladatairól szóló 55/2010. (III. 11.) Korm rendelet 8. §-ában
az „a Hvt. 43. § (1) bekezdésében meghatározott, a honvédelmi felkészülés egyes feladatainak ellátásában részt vevő
szerv vezetője” szöveg helyébe a „a Hvt. 18. §-a szerint, a honvédelemben közreműködő szerv vezetője” szöveg lép.
(5) A befogadó nemzeti támogatás részletes kormányzati feladatairól szóló 55/2010. (III. 11.) Korm rendelet 9. §-ában,
11. § (1) bekezdésében, 16. § (1) bekezdésében a „területi és helyi védelmi igazgatási szervek” szövegrész helyébe
az „a honvédelem területi és helyi igazgatási szervei” szöveg lép.
(6) A befogadó nemzeti támogatás részletes kormányzati feladatairól szóló 55/2010. (III. 11.) Korm rendelet 14. §
(2) bekezdés d) pontjában az „a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a rendvédelmi szervek” szövegrész helyébe az „a Hvt.
80. § r) pontja szerinti rendvédelmi szervek” szöveg lép.
(7) A befogadó nemzeti támogatás részletes kormányzati feladatairól szóló 55/2010. (III. 11.) Korm rendelet 16. §
(1) bekezdésében a „hadkiegészítő parancsnoksághoz” szövegrész helyébe a „katonai igazgatás illetékes területi
szervéhez” szöveg lép. (8) A befogadó nemzeti támogatás részletes kormányzati feladatairól szóló 55/2010. (III. 11.) Korm rendelet 16. §
(3) bekezdésében a „hadkiegészítő parancsnokság” szövegrész helyébe a „katonai igazgatás illetékes területi szerve”
szöveg lép. 88. § A veszélyes katonai objektumokkal kapcsolatos hatósági eljárás rendjéről szóló 95/2006. (IV. 18.) Korm. rendelet 3. §
(4) bekezdésében a „dokumentáció” szövegrész helyébe az „adatok” szöveg lép.
89. § (1) A honvédelmi és katonai célú építményekkel kapcsolatos építésfelügyeleti tevékenységről szóló 195/2009. (IX. 15.)
Korm. rendelet 5. § (3) bekezdésében a „Magyar Honvédség központi nyilvántartásért felelős szerve” szövegrész
helyébe a „Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve” szöveg lép.
(2) A honvédelmi és katonai célú építményekkel kapcsolatos építésfelügyeleti tevékenységről szóló 195/2009. (IX. 15.)
Korm. rendelet 8. § (1) bekezdésében az „a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben”
szövegrész helyébe az „a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben” szöveg
lép. (3) A honvédelmi és katonai célú építményekkel kapcsolatos építésfelügyeleti tevékenységről szóló 195/2009. (IX.15.)
Korm. rendelet 15. § (1) bekezdésében és 1. mellékletében a „köztisztviselői” szövegrész helyébe
a „kormánytisztviselői” szöveg lép. (4) A honvédelmi és katonai célú építményekkel kapcsolatos építésfelügyeleti tevékenységről szóló 195/2009. (IX.15.)
Korm. rendelet 15. § (2) bekezdés a) pontjában a „köztisztviselő” szövegrész helyébe a „kormánytisztviselő” szöveg lép.
90. § (1) A Magyar Honvédség feladatainak ellátásával összefüggő nemzetközi kártérítési ügyekkel kapcsolatos eljárás részletes
szabályairól szóló 276/2008. (XI. 21.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában az „a Magyar Honvédségnek a honvédelemről és
a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 70. §-a (1) bekezdésének b) és e) pontjában
foglalt feladatával összefüggésben a Magyar Köztársaság” szövegrésze helyébe a „a Honvédségnek a honvédelemről
és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 36. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt feladatával és a befogadó nemzeti
támogatás teljesítésével összefüggésben Magyarország” szöveg lép. (2) A Magyar Honvédség feladatainak ellátásával összefüggő nemzetközi kártérítési ügyekkel kapcsolatos eljárás részletes
szabályairól szóló 276/2008. (XI. 21.) Korm. rendelet 1. § e) pontjában, 2. § (1) bekezdés b) pontjában, 3. §
(1) bekezdésében, 4. § (1) és (3) bekezdésében, 5. § (1) és (5) bekezdésében, 6. § (1) bekezdésében, 7. § (1) és
(2) bekezdésében, 9. § (5) bekezdésében, 11/A. § (2) bekezdés bevezető szövegében az „a Magyar Köztársaság”
szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg lép. (3) A Magyar Honvédség feladatainak ellátásával összefüggő nemzetközi kártérítési ügyekkel kapcsolatos eljárás részletes
szabályairól szóló 276/2008. (XI. 21.) Korm. rendelet 3. § (2) és (3) bekezdésében, 4. § (2) bekezdésében, 8. §
(2) bekezdésében az „a Magyar Köztársaságot” szövegrész helyébe a „Magyarországot” szöveg lép.
(4) A Magyar Honvédség feladatainak ellátásával összefüggő nemzetközi kártérítési ügyekkel kapcsolatos eljárás részletes
szabályairól szóló 276/2008. (XI. 21.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdésében az „A Magyar Honvédségnek a Hvt. 70. §-a
(1) bekezdésének b) és e) pontjában foglalt feladatával összefüggésben” szövegrésze helyébe a „A Honvédségnek
a Hvt. 36. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt feladatával és a befogadó nemzeti támogatás teljesítésével
összefüggésben” szöveg lép. (5) A Magyar Honvédség feladatainak ellátásával összefüggő nemzetközi kártérítési ügyekkel kapcsolatos eljárás részletes
szabályairól szóló 276/2008. (XI. 21.) Korm. rendelet 7 § (1) bekezdésében az „a Magyar Honvédségnek a Hvt. 70. §-a
(1) bekezdésének b) és e) pontjában foglalt feladatával összefüggésben” szövegrésze helyébe a „a Honvédségnek
a Hvt. 36. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt feladatával és a befogadó nemzeti támogatás teljesítésével
összefüggésben” szöveg lép. (6) A Magyar Honvédség feladatainak ellátásával összefüggő nemzetközi kártérítési ügyekkel kapcsolatos eljárás részletes
szabályairól szóló 276/2008. (XI. 21.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdés d) pontjában a „hivatásos vagy szerződéses
állományú tagja” szövegrész helyébe a „hivatásos, szerződéses, önkéntes védelmi tartalékos vagy önkéntes műveleti
tartalékos állományú tagja” szöveg lép. (7) A Magyar Honvédség feladatainak ellátásával összefüggő nemzetközi kártérítési ügyekkel kapcsolatos eljárás részletes
szabályairól szóló 276/2008. (XI. 21.) Korm. rendelet melléklete 3. pontjában az „a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény” szövegrész helyébe az „az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény” szöveg lép.
91. § A katonai szabványosítás sajátos szabályairól szóló 61/2007. (III. 31.) Korm. rendelet 1. §-ában az „a Magyar
Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg lép. 92. § (1) A sajátos építményfajták körébe tartozó honvédelmi és katonai célú építményekre vonatkozó építésügyi hatósági
engedélyezési eljárások szabályairól szóló 40/2002. (III. 21.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdésében a „minősített
dokumentáció” szövegrész helyébe a „minősített adat” szöveg lép.
(2) A sajátos építményfajták körébe tartozó honvédelmi és katonai célú építményekre vonatkozó építésügyi hatósági
engedélyezési eljárások szabályairól szóló 40/2002. (III. 21.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdésében a „minősített
dokumentumok” szövegrész helyébe a „minősített adatok” szöveg lép.
(3) A sajátos építményfajták körébe tartozó honvédelmi és katonai célú építményekre vonatkozó építésügyi hatósági
engedélyezési eljárások szabályairól szóló 40/2002. (III. 21.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdésében a „közigazgatási
hatósági eljárás általános szabályairól” szövegrész helyébe a „közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól” szöveg lép. 93. § A hazai gyakorló- és lőterek külföldiek által, térítés ellenében történő igénybevételéről szóló 83/2001. (V. 18.) Korm.
rendelet 5. §-ában a „minisztériumok és országos hatáskörű szervek” szövegrész helyébe a „központi államigazgatási
szervek” szöveg lép. 94. § (1) A határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének kormányzati feladatairól szóló 190/2000. (XI. 14.) Korm.
rendelet 3. § (1) bekezdésében a „Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnokságát” szövegrész helyébe a „Nemzeti
Adó- és Vámhivatalt” szöveg lép. (2) A határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének kormányzati feladatairól szóló 190/2000. (XI. 14.) Korm.
rendelet 2. számú mellékletében, és 3. számú mellékletében az „a Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe
„Magyarország” szöveg lép. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök