text:
2015. XXX. törvény a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között
a szociális biztonságról szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A TÖRÖK KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT A
SZOCIÁLIS BIZTONSÁGRÓL
Magyarország Kormánya és a  Török Köztársaság Kormánya (a  továbbiakban: Szerződő Felek) azon kívánságuktól
vezérelve, hogy rendezzék és szabályozzák kapcsolataikat a szociális biztonság területén, az alábbiakban állapodtak
meg:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK l. cikk
Fogalommeghatározások (1) A jelen Egyezmény alkalmazásában a használt fogalmak jelentése a következő:
a) „felségterület”:
 Magyarország vonatkozásában Magyarország felségterülete,
 a Török Köztársaság vonatkozásában a Török Köztársaság felségterülete;
b) „jogszabályok”:
 a jelen Egyezmény 2.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott szociális biztonsági rendszerekre vonatkozó
törvények, rendeletek és más kötelező érvényű előírások;
c) „illetékes hatóságok”:
 a jelen Egyezmény 2.  cikkében megjelölt jogszabályok által szabályozott szociális biztonsági rendszerekért
felelős miniszterek, minisztériumok vagy megfelelő hatóságok;
d) „illetékes intézmények”:
 az az  intézmény vagy intézmények, amelyek feladata a  jelen Egyezmény 2.  cikke alá tartozó jogszabályok
végrehajtása, illetve az ellátások nyújtása;
e) „összekötő szervek”:
 azok a  szervek, amelyeket az  illetékes hatóságok bíznak meg a  kapcsolatok fenntartására az  Egyezmény
végrehajtása érdekében;
f ) „lakóhely”:
 az a  hely, ahol az  illető személy állandó jelleggel tartózkodik, a  lakóhely szerinti Szerződő Fél jogszabályai
szerint;
g) „tartózkodási hely”:
 az a  hely, ahol az  illető személy ideiglenes jelleggel tartózkodik, amely esetben a  tartózkodás időtartama
rendszerint kapcsolódik az előzetesen meghatározott tartózkodási cél megvalósulásához;
h) „biztosított”:
 az a személy, aki a jelen Egyezmény 2. cikke szerinti jogszabályok hatálya alá tartozik, vagy tartozott;
i) „biztosítási idők”:
 a jelen Egyezmény 2.  cikkében meghatározott jogszabályok szerinti járulékfizetési és ezzel egy tekintet alá
eső idők; A törvényt az Országgyűlés a 2015. március 31-i ülésnapján fogadta el.
j) „pénzbeli ellátás”:
 az alkalmazandó jogszabályok szerinti nyugdíj és egyéb pénzbeli ellátás, továbbá ezek valamennyi emelése;
k) „rokkantsági ellátások”:
 Magyarország vonatkozásában a megváltozott munkaképességű személyek ellátásai,
 a Török Köztársaság vonatkozásában a rokkantsági nyugdíj;
l) „természetbeni ellátások”:
 a pénzbeli ellátásnak nem minősülő, egészségügyi, illetve baleseti egészségügyi szolgáltatás vagy ellátás,
amelyet az alkalmazott jogszabályok szerint a kötelező egészségbiztosítás keretén belül nyújtanak;
m) „családtag”:
 az illetékes intézmény által alkalmazott jogszabályokban családtagként meghatározott vagy akként elismert
személy;
n) „jogosult”:
 a jelen Egyezmény 2. cikke szerinti jogszabályok alapján jogosultságot szerzett személy;
o) „túlélő hozzátartozó”:
 az a személy, aki jogosultságait az elhunyt biztosított személytől származtatja, a jelen Egyezmény 2. cikkében
meghatározott jogszabályok szerint.
 (2) Az  Egyezményben használt, de a  jelen cikkben nem meghatározott fogalom vagy kifejezés jelentése az, amelyet
annak a Szerződő Felek jogszabályai tulajdonítanak. 2. cikk
Tárgyi hatály
(1) Jelen Egyezmény azokra a jogszabályokra terjed ki, amelyek
Magyarország tekintetében
i) a  biztosítási kötelezettségre, a  társadalombiztosítási ellátások: nyugdíjak, egészségbiztosítási és
a munkanélküliség esetén járó ellátások fedezetére fizetendő járulékokra, valamint
ii) a társadalombiztosítási nyugellátásokra,
iii) az egészségbiztosítási ellátásokra,
iv) a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaira;
a Török Köztársaság tekintetében
i) az  egy vagy több munkáltatónál szerződéssel foglalkoztatott személyek vonatkozásában a  rokkantsági,
az  öregségi, a  túlélő hozzátartozói, az  üzemi balesetekre és foglalkozási megbetegedésekre vonatkozó,
a  munkanélküliségi biztosításra és az  általános egészségbiztosítás keretén belül a  betegségi és anyasági
biztosításra,
ii) a munkaszerződés nélkül, a saját nevében önálló vállalkozói tevékenységet végző személyek vonatkozásában
a  rokkantsági, az  öregségi, a  túlélő hozzátartozói, az  üzemi balesetekre és foglalkozási megbetegedésekre
vonatkozó és az általános egészségbiztosítás keretén belül a betegségi és anyasági biztosításra,
iii) a közszférában foglalkoztatott személyek vonatkozásában a rokkantsági, az öregségi, a túlélő hozzátartozói
és az általános egészségbiztosítás keretén belül a betegségi és anyasági biztosításra
vonatkoznak.
 (2) Az  Egyezmény mindazokra a  jogszabályokra is vonatkozik, amelyek összefoglalják, módosítják vagy kiegészítik
az (1) bekezdésben felsorolt jogszabályokat.
 (3) Azon jogszabályokra, amelyek a szociális biztonság új rendszereit vagy ágazatait határozzák meg, a jelen Egyezmény
akkor alkalmazható, ha a Szerződő Felek ebből a célból a jelen Egyezményt közös megállapodás útján módosították.
3. cikk
Személyi hatály
Amennyiben a  jelen Egyezmény másként nem rendelkezik, előírásait alkalmazni kell mindazon személyekre, akik
korábban valamelyik, vagy mindkét Szerződő Fél joghatósága alá tartoztak vagy jelenleg valamelyik Szerződő
Fél joghatósága alá tartoznak, valamint azon személyekre, akik az  ellátásra való jogosultságukat ezen személytől
származtatják, az adott Szerződő Fél hatályos jogszabályai szerint.
4. cikk
Az egyenlő bánásmód elve
Jelen Egyezmény eltérő rendelkezései hiányában a  hatálya alá tartozó személyeket a  másik Szerződő Fél
jogszabályai szerint ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az adott Szerződő Fél
állampolgárait.
5. cikk
Az ellátások exportja
Ha a  jelen Egyezmény másként nem rendelkezik, azok az  ellátások, amelyek tekintetében valamely Szerződő Fél
jogszabályai szerint jogosultság áll fenn, nem csökkenthetők, nem módosíthatók, nem függeszthetők fel vagy nem
vonhatók meg arra a tényre tekintettel, hogy a jogosult a másik Szerződő Fél felségterületén lakik.
6. cikk
Ellátások halmozódása
Az egyik Szerződő Fél azon jogszabályi rendelkezései, amelyek a  saját jogszabályok szerinti más jogosultság,
ellátás vagy jövedelemszerzés egyidejű fennállása esetére kizárják vagy korlátozzák a jogosultságot vagy az ellátás
folyósítását, a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerinti ellátás vagy jövedelem egyidejű fennállása esetére is
megfelelően alkalmazandók.
7. cikk
Tények azonos elbírálása
Amennyiben az egyik Szerződő Fél jogszabályai szerinti tény kihat valamely ellátás összegére, illetve a jogosultságra,
a  másik Szerződő Fél területén bekövetkező azonos tényt az  első Szerződő Fél úgy veszi figyelembe, mintha
az a saját területén következett volna be.
II. RÉSZ
AZ ALKALMAZANDÓ JOGSZABÁLYOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 8. cikk
Általános rendelkezések
(1) Az  egyik Szerződő Fél területén munkát vagy önálló vállalkozói tevékenységet végző személy munkaviszonyára
vagy önálló vállalkozói tevékenységére annak a  Szerződő Félnek a  jogszabályait kell alkalmazni, ahol a  személy
a keresőtevékenységét folytatja, kivéve, ha az Egyezmény másként nem rendelkezik.
(2) Amennyiben egy személyt egy vállalkozás állandó kereskedelmi képviselete vagy fióktelepe nem annak a Szerződő
Félnek a területén alkalmaz, amely területén a vállalkozás bejegyzésre került, akkor ezen személy annak a Szerződő
Félnek a jogszabályai hatálya alá tartozik, ahol a fióktelep vagy az állandó kereskedelmi képviselet működik.
9. cikk
Kiküldetésre vonatkozó rendelkezések (1) Ha az  egyik Szerződő Fél felségterületén székhellyel rendelkező vállalkozás az  általa rendszerint e  Szerződő Fél
felségterületén foglalkoztatott munkavállalóját a  másik Szerződő Fél felségterületére küldi ki annak érdekében,
hogy utóbbi a munkáltató nevében ott munkát végezzen, a kiküldött munkavállaló továbbra is a kiküldő Szerződő
Fél jogszabályainak hatálya alá tartozik, feltéve, hogy a kiküldetés várható időtartama nem haladja meg a 24 naptári
hónapot és a kiküldetésre nem egy korábban kiküldött munkavállaló felváltása céljából kerül sor.
(2) Ha az  egyik Szerződő Fél felségterületén rendszerint önálló vállalkozói tevékenységet folytató személy ezen
önálló vállalkozói tevékenységét ideiglenesen a  másik Szerződő Fél felségterületén folytatja, az  önálló vállalkozó
továbbra is az  elsőként említett Szerződő Fél jogszabályainak hatálya alá tartozik, feltéve, hogy a  másik Szerződő
Fél felségterületén folytatott önálló vállalkozói tevékenységének várható időtartama nem haladja meg a 24 naptári
hónapot.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott időtartam egy alkalommal, maximum 60 hónapra meghosszabbítható
a  munkavállaló és munkáltató közös kérelme, vagy az  önálló vállalkozó saját kérelme alapján, a  Szerződő Felek
illetékes hatóságainak, vagy az illetékes hatóságok által megbízott illetékes intézményeinek előzetes egyetértésével.
(4) Bármely Szerződő Fél köztisztviselői, közalkalmazottai és más, velük azonos elbírálás alá tartozó személyekre azon
Szerződő Fél jogszabályai hatálya alá tartoznak, amely szervezetében alkalmazzák őket.
10. cikk
A nemzetközi fuvarozási és szállítmányozási vállalkozások alkalmazottai
(1) Az  egyik Szerződő Fél lobogója alatt közlekedő hajón alkalmazott személyre e  Szerződő Fél jogszabályait kell
alkalmazni.
(2) Arra a  személyre, aki egy olyan vállalkozás utazó-, vagy légi személyzetének tagja, amely saját maga vagy más
részére nemzetközi közúti, vasúti vagy légi, személy-, illetve áruszállítási tevékenységet végez, annak a  Szerződő
Félnek a joga alkalmazandó, ahol a vállalkozás bejegyzett székhelye található.
11. cikk
Diplomáciai küldöttségek és konzuli tisztviselők (1) Jelen Egyezmény nem érinti a diplomáciai kapcsolatokról szóló 1961. április 18-i bécsi egyezmény, illetve a konzuli
kapcsolatokról szóló 1963. április 24-i bécsi egyezmény rendelkezéseit.
(2) A  diplomáciai és konzuli képviseletek azon helyi alkalmazottaira, akiket nem a  másik Szerződő Fél területére
történő kiküldetés keretében foglalkoztatnak, annak a  Szerződő Félnek a  jogszabályai vonatkoznak, amelynek
a felségterületén foglalkoztatják őket.
(3) Nem érintve a  jelen cikk (2)  bekezdésében foglaltakat, a  diplomáciai és konzuli képviseleten foglalkoztatott
személyek, akik a  küldő Szerződő Fél állampolgárai, a  szolgálatuk megkezdésének napjától számított 3 hónapon
belül választhatják a küldő Szerződő Fél jogszabályainak alkalmazását.
(4) A (3) bekezdésben foglalt választási jogukkal élő személyek, a rájuk alkalmazandó jogszabályok szerinti Szerződő Fél
illetékes intézménye által kiállított igazolást a  lakóhely szerinti Szerződő Fél illetékes intézményéhez személyesen
vagy munkáltatójukon keresztül nyújtják be.
12. cikk
Mentesség az alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó rendelkezések alól
(1) A  Szerződő Felek illetékes hatóságai vagy az  általuk kijelölt intézmények a  munkáltató és a  munkavállaló közös
kérelmére vagy az önálló vállalkozó kérelmére, közös megegyezés alapján a jelen Egyezményben nem szabályozott
további mentességet állapíthatnak meg az alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó általános rendelkezés alól, azzal
a  feltétellel, hogy az  érintett személy továbbra is valamelyik Szerződő Fél jogszabályai hatálya alatt marad, vagy
hatálya alá kerül. A  mentesség megállapítása során figyelembe kell venni a  foglalkoztatás vagy önálló vállalkozói
tevékenység jellegét és körülményeit.
(2) A  munkavállaló és munkáltatója a  mentességre vonatkozó közös kérelmet és az  önálló vállalkozó a  mentességre
vonatkozó kérelmet azon Szerződő Fél illetékes intézményéhez nyújtja be írásban, amely jogszabályainak
alkalmazását kérelmezi.
13. cikk
A biztosításra és mentességekre vonatkozó igazolások
(1) A  jelen Egyezmény 9–12.  cikkeiben említett esetekben a  munkavállaló és a  munkáltató közös kérelmére vagy
az  önálló vállalkozó kérelmére olyan, a  Szerződő Felek összekötő szervei által közösen meghatározott tartalmú
igazolást állítanak ki, amely tanúsítja, hogy az  érintett személy az  említett munkavégzés vagy önálló vállalkozói
tevékenység tekintetében az  egyik Szerződő Fél jogszabályai hatálya alá tartozik. Az  igazolást Magyarországon
az illetékes kötelező egészségbiztosítási szerv, a Török Köztársaságban a Szociális Biztonsági Intézet adja ki.
(2) A kiállított igazolást a kérelmező(k)nek és a másik Szerződő Fél fent említett illetékes intézményének küldik meg.
III. RÉSZ
ELLÁTÁSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 1. FEJEZET
EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI ELLÁTÁSOK
14. cikk
Biztosítási idők összeszámítása (1) Az egészségbiztosítás körébe tartozó természetbeni, illetve pénzbeli ellátásokra vonatkozó jogosultságok
megszerzéséhez, fenntartásához és feléledéséhez a  mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett biztosítási
időket össze kell számítani, kivéve, ha ezek ugyanazon időre esnek.
(2) A biztosított a  biztosítási időkre vonatkozó igazolást az  új tartózkodási helye szerinti Szerződő Fél illetékes
intézményéhez nyújtja be.
(3) A fenti igazolást a  biztosított kérelmére azon Szerződő Fél illetékes intézménye állítja ki, amelyben utoljára
biztosított volt.
15. cikk
Természetbeni ellátások (1) A  jelen Egyezmény 9., 10., 11.  cikk (3)  bekezdése és 12.  cikkében meghatározott személyek az  orvosi okból
szükségessé váló természetbeni ellátást – figyelembe véve az ellátás jellegét és a tartózkodás várható időtartamát –
a  tartózkodási hely szerinti intézménytől, annak jogszabályai szerint, az  illetékes intézmény terhére kapják meg
a másik Szerződő Fél területén való jogszerű tartózkodásuk ideje alatt.
(2) A  jelen cikk (1)  bekezdésében foglalt rendelkezés Magyarország tekintetében a  házastársakra és kiskorú
gyermekekre, a  Török Köztársaság tekintetében a  családtagokra alkalmazandó, akik az  illetékes intézmény
engedélyével, a biztosítottal együtt a másik Szerződő Fél felségterületén tartózkodnak.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben említett személyek, annak érdekében, hogy a  másik Szerződő Fél területén történő
tartózkodásuk alatt egészségbiztosítási ellátásban részesülhessenek, igazolást nyújtanak be a  másik Szerződő
Fél intézményéhez, melyet azon Szerződő Fél illetékes intézménye állít ki, amelynél biztosítottak, és amelyen
feltüntetik, hogy egészségbiztosítási ellátásra jogosultak. Ezen igazoláson az ellátások időtartamát is fel kell tünteti.
(4) A Szerződő Felek egyikének jogszabályai szerint biztosítottként dolgozó személyek és Magyarország tekintetében
a velük együtt élő házastárs és kiskorú gyermekek, a Török Köztársaság tekintetében a velük együtt élő családtagok,
az  érintett Szerződő Fél illetékes intézménye által nyújtott, folyamatban lévő egészség-, betegségi és anyasági
biztosítási természetbeni ellátásokra akkor is jogosultak, ha a  másik Szerződő Fél felségterületére utaznak. Ebben
az  esetben a  másik Szerződő Fél felségterületére való utazást megelőzően a  jogosultnak engedélyt kell kérnie
az  illetékes intézménytől. Amennyiben a  jogosult rajta kívül álló okból az  előzetes engedélyt nem szerezte be,
az  illetékes intézmény a  fenti engedélyt utólag is megadhatja. Az  engedély iránti kérelmet el kell utasítani, ha
a  benyújtott orvosi szakvélemény alapján az  érintett személy egészségi állapota nem teszi lehetővé a  másik
Szerződő Fél felségterületére történő utazást. E  bekezdés olyan esetekben alkalmazható, amikor a  szükséges
ellátásokban való részesülés késedelme az  egészségi állapot jelentős súlyosbodását eredményezheti. Az  ellátások
költségeit az illetékes intézmény viseli.
(5) A jelen cikk (4) bekezdésének végrehajtása céljából a biztosított személy köteles benyújtani az új lakóhelye szerinti
intézményhez egy, a biztosítás helye szerinti illetékes intézmény által kiállított dokumentumot, melyen feltüntetésre
kerül az ellátás időtartama, valamint az, hogy a tartózkodási hely ideiglenes áthelyezése engedélyezett, ily módon
részesülhet egészségügyi, betegségi vagy anyasági ellátásban miután visszatér a saját országába.
(6) Amennyiben a jelen cikk (5) bekezdésében meghatározott dokumentumot nem lehet kiállítani a lakóhely ideiglenes
áthelyezését megelőzően, azt kiállíthatja a  biztosítás helye szerinti illetékes intézmény a  lakóhely áthelyezését
követően, a biztosított személy vagy az új lakóhely szerinti intézmény kérelmére.
(7) Amennyiben a  jelen cikk (5)  bekezdésében meghatározott biztosított személy egészségi állapota az  ellátás
fenntartását kívánja meg a korábban megállapított időtartamon túl is, az egészségügyi ellátás időtartamát meg kell
hosszabbítani az orvosi vélemény és az illetékes intézmény döntése alapján.
(8) A  11.  cikk (1)  bekezdése szerinti személy, maga és Magyarország tekintetében a  vele együtt élő házastársa és
kiskorú gyermekei, a Török Köztársaság tekintetében a vele együtt élő családtagjai vonatkozásában választhat, hogy
a  kiküldetés teljes időtartamára a  kiküldetés helye szerinti Szerződő Fél területén az  egészségügyi természetbeni
ellátást jelen cikk (1) bekezdése előírásainak alkalmazásával veszi igénybe, vagy az által igénybe vett egészségügyi
természetbeni ellátás költségeinek a küldő Szerződő Fél joga szerinti utólagos megtérítését kéri.
16. cikk
Pénzbeli ellátások (1) A  pénzbeli ellátásokat az  illetékes intézmény közvetlenül a  biztosított személy részére, az  alkalmazandó
jogszabályok szerint folyósítja.
(2) Amennyiben valamely Szerződő Fél jogszabályai szerint a pénzbeli ellátások összege függ a családtagok számától,
úgy az  illetékes intézmény azon személyeket is figyelembe kell vennie, akik a  másik Szerződő Fél felségterületén
élnek.
17. cikk
A nyugdíjasok jogai (1) Az a személy, aki mindkét Szerződő Fél nyugdíjbiztosítási szervétől nyugellátásban részesül, az egészségbiztosítás
természetbeni ellátásaira a lakóhelyén jogosult a lakóhelye szerinti intézmény terhére.
(2) Annak a  személynek, aki csak az  egyik Szerződő Fél nyugdíjbiztosítási szervétől részesül nyugellátásban és
lakóhelye a másik Szerződő Fél felségterületén van, az egészségbiztosítás természetbeni ellátásait a lakóhely szerinti
intézmény nyújtja a  rá vonatkozó jogszabályok szerint, de az  illetékes intézmény terhére, feltéve, hogy ehhez
az illetékes intézmény előzetesen hozzájárult.
(3) A  (2)  bekezdés az  ellátást nyújtó intézményre vonatkozó jogszabályok szerint megfelelően alkalmazandó
a nyugdíjassal együtt élő igényjogosult családtagra is.
(4) A (2)–(3) bekezdés végrehajtása érdekében, a nyugdíjasnak és családtagjának az ellátás folyósítása szerinti illetékes
intézmény által kiállított dokumentumot be kell mutatnia a  lakóhely szerinti intézménynek. Ez  a  dokumentum
az  illetékes intézmény által történő visszavonásig érvényes. A  nyugellátást folyósító illetékes intézmény írásban
értesíti a lakóhely szerinti intézményt, ha az ellátáshoz való jog megszűnt.
(5) Az ellátáshoz való jog azon a napon szűnik meg, amikor a nyugdíjas vagy a családtag az értesítést kézhez vette.
 (6) Az  (1)–(3)  bekezdés rendelkezései mindaddig nem alkalmazhatók, amíg az  érintett személy jövedelemszerző
tevékenysége alapján az  egészségbiztosítás ellátásai tekintetében lakóhelyén – a  lakóhely szerinti Szerződő Fél
jogszabályai szerint – biztosítva van.
(7) Amennyiben a  (2)  bekezdésben hivatkozott nyugdíjasnak és családtagjaiknak az  állapota sürgős orvosi ellátások
igénybevételét indokolja a nyugellátást folyósító Szerződő Fél területén való tartózkodásuk alatt, jogosultak igénybe
venni a természetbeni ellátásokat azon Szerződő Fél terhére, amely a nyugellátást folyósítja.
18. cikk
Ortopédiai segédeszközök, protézisek és egyéb nagyértékű egészségügyi ellátások
Az ötszáz euró értéket meghaladó ortopédiai segédeszközöket, protéziseket és egyéb egészségügyi ellátásokat
– kivéve sürgősségi esetekben – az  illetékes intézmény engedélye alapján kell nyújtani. Függetlenül az  ellátás
tényleges költségétől, a  fekvőbeteg ellátás – a  sürgősségi esetek kivételével – akkor nyújtható, ha az  illetékes
intézmény előzetesen hozzájárult.
19. cikk
A természetbeni ellátásokkal kapcsolatos költségek megtérítése
(1) Az  illetékes intézmény az  igazgatási költségek kivételével megtéríti a  másik Szerződő Fél intézményének
a természetbeni ellátások nyújtásával összefüggésben felmerült összes tényleges költséget.
(2) Az összekötő szervek megállapodhatnak abban, hogy az elszámolási eljárás egyszerűsítése érdekében a  felmerült
költségeket a jogosultak bizonyos csoportjai esetében átalányösszegben számolják el és térítik meg egymásnak.
2. FEJEZET
MUNKAHELYI BALESETEK ÉS FOGLALKOZÁSI MEGBETEGEDÉSEK 20. cikk
Munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések esetén járó természetbeni ellátások
(1) Az  a  személy, aki az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint biztosított és munkahelyi baleset vagy foglalkozási
megbetegedés következtében ezen Szerződő Fél jogszabályai szerint természetbeni ellátásra jogosult, de
a  másik Szerződő Fél felségterületén rendelkezik tartózkodási vagy lakóhellyel, az  illetékes intézménye terhére
a tartózkodási vagy lakóhelye szerinti Szerződő Fél illetékes intézményétől az erre az utóbbi intézményre vonatkozó
jogszabályok szerint részesül természetbeni ellátásban, mintha az  illető személy a  tartózkodási vagy lakóhely
szerinti intézménynél volna biztosítva.
(2) A jelen cikk (1) bekezdésének végrehajtása során a protézisek, az ortopédiai segédeszközök és az egyéb nagyértékű
orvosi ellátások igénybevételére az Egyezmény 18. cikkében meghatározottak megfelelően alkalmazandók.
(3) A  jelen cikk (1)  bekezdése szerint keletkezett költségek megtérítésére a  jelen Egyezmény 19.  cikk rendelkezései
megfelelően alkalmazandók.
(4) A  jelen cikk (1)  bekezdésének megfelelően a  biztosított személy a  lakóhely vagy a  tartózkodási hely szerinti
Szerződő Fél intézménye részére benyújtja a  biztosítás helye szerinti illetékes intézmény által kiállított igazolást
annak érdekében, hogy az egészségügyi ellátásokat igénybe vehesse.
(5) Ha a  biztosított személy elmulasztja a  jelen cikk (4)  bekezdése szerinti igazolás benyújtását, akkor a  tartózkodási
vagy lakóhely szerinti Szerződő Fél intézménye ennek megküldését kéri a  másik Szerződő Fél illetékes
intézményétől.
(6) Az  igazolás addig érvényes, ameddig azon Szerződő Fél illetékes intézménye, amelynél a  személy biztosítva van,
értesíti a  biztosított személyt és a  lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti Szerződő Fél intézményét az  igazolás
visszavonásáról.
21. cikk
Munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések figyelembevétele
(1) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai előírják, hogy a  munkahelyi baleset vagy foglalkozási megbetegedés
következtében beállt egészségkárosodás mértéke vagy az ellátásra való jogosultság megállapításánál a megelőző
munkahelyi balesetet vagy foglalkozási megbetegedést is figyelembe kell venni, akkor a  másik Szerződő Fél
jogszabályai szerinti munkahelyi baleseteket vagy foglalkozási megbetegedést is figyelembe kell venni.
(2) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint a  foglalkozási megbetegedés alapján nyújtandó ellátásra való
jogosultság attól függ, hogy a  foglalkozási megbetegedés először a  saját felségterületén következzen be, akkor
úgy kell tekinteni, hogy a jogosultsági feltétel abban az esetben is fennáll, ha a foglalkozási megbetegedés a másik
Szerződő Fél felségterületén következett be először.
(3) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint a  foglalkozási megbetegedés alapján nyújtandó ellátásra való
jogosultság egy adott foglalkozásban eltöltött, meghatározott időtartamtól függ, ezen Szerződő Fél szükség esetén
figyelembe veszi a másik Szerződő Fél jogszabályai szerint ilyen munkakörben eltöltött időszakokat is.
22. cikk
Pénzbeli ellátások (1) A  munkahelyi baleset alapján nyújtandó pénzbeli ellátást azon Szerződő Fél illetékes intézménye nyújtja saját
jogszabályai alapján, amelynek jogszabályai szerint az  érintett személy a  munkahelyi baleset bekövetkezésének
időpontjában biztosított volt.
(2) Ha a  foglalkozási megbetegedés alapján nyújtandó ellátásra való jogosultság mindkét Szerződő Fél jogszabályai
szerint fennáll, akkor a  pénzbeli ellátást csak azon Szerződő Fél illetékes intézményének kell nyújtania, amelynek
felségterületén a foglalkozási megbetegedésnek kitett munkakörben a jogosult utoljára dolgozott.
(3) Ha egy biztosított személy foglalkozási megbetegedés alapján az  egyik Szerződő Féltől ellátásban részesül, és
egészségügyi állapotában rosszabbodás következik be azon időszakban, amikor lakóhelye a  másik Szerződő Fél
felségterületén van,
a) az  első Szerződő Fél illetékes intézménye továbbra is viseli az  ellátás költségeit az  általa alkalmazandó
jogszabályok alapján, figyelembe véve az  állapotrosszabbodást, mindaddig, amíg a  biztosított személy
a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerint nem kezd olyan tevékenység végzésébe, mely az  érintett
foglalkozási megbetegedést okozhatja vagy azt súlyosbíthatja,
b) amennyiben a  biztosított személy a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerint ilyen tevékenységet
végez, az  első Szerződő Fél illetékes intézménye az  állapotrosszabbodás nélküli ellátás összegét
fizeti az  általa alkalmazandó jogszabályok szerint. A  második Szerződő Fél illetékes intézménye fizeti
az állapotrosszabbodás alapján kiszámított ellátás összege és az állapotrosszabbodás hiányában folyósítandó
ellátás összege közötti különbözetet, az általa alkalmazott jogszabályok szerint.
(4) A jelen cikk (1)–(3) bekezdésekben foglalt rendelkezések a túlélő hozzátartozók részére megállapítandó ellátásokra
is alkalmazandók.
3. FEJEZET
ÖREGSÉGI ÉS HOZZÁTARTOZÓI ELLÁTÁSOK 23. cikk
A biztosítási idők összeszámítása
(1) Amennyiben az egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint fennáll az ellátásra való jogosultság, az ellátást e Szerződő
Fél illetékes intézménye kizárólag a rá vonatkozó jogszabályok előírásai szerint figyelembe veendő biztosítási idők
alapján állapítja meg.
(2) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint valamely ellátásra való jogosultság megszerzése, fenntartása vagy
feléledése biztosítási idők megszerzésétől függ, akkor ezen Szerződő Fél illetékes intézménye – ha az egyik Szerződő
Fél jogszabályai alapján nincsenek meg a  szükséges feltételek az  ellátásra való jogosultságra – figyelembe veszi
a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett biztosítási időket is, mintha azokat a  saját jogszabályai szerint
szerezték volna meg, feltéve, hogy e biztosítási idők nem ugyanazon időszakra esnek.
(3) A  beszámítandó biztosítási időszakokra azon Szerződő Fél jogszabályai irányadóak, amelyek szerint azokat
megszerezték.
(4) A  török jogszabályok szerint megszerzett egy hónap prémium- vagy járulékfizetési idő 30 napnak, egy év 360
napnak felel meg.
(5) A török jogszabályok szerint megszerzett 12 hónap vagy 360 nap prémium- vagy járulékfizetési időt egy évnek kell
tekinteni a magyar jogszabályok szerint.
24. cikk
Harmadik állam jogszabályai szerint megszerzett biztosítási idők összeszámítása
(1) Ha az érintett személy a Szerződő Felek jogszabályai szerint megszerzett és összeszámított biztosítási idők alapján
nem jogosult ellátásra, az érintett személy adott ellátásra való jogosultsága ezen időszakok és olyan harmadik állam
jogszabályai szerint szerzett biztosítási idők összeszámításával állapítandó meg, amelyhez mindkét Szerződő Felet
a biztosítási idők összeszámításáról rendelkező szociális biztonsági jogi eszközök kötnek.
(2) Amennyiben a harmadik állammal csak az egyik Szerződő Fél rendelkezik egyezménnyel, akkor ezen Szerződő Fél
a biztosított által a harmadik államban szerzett biztosítási időket is figyelembe veszi, ha a harmadik állammal való
egyezmény másként nem rendelkezik.
(3) A jelen cikk (2) bekezdése nem vonatkozik azon biztosítási időszakokra, amelyet olyan harmadik állam jogszabályai
szerint szereztek, amellyel az egyik Szerződő Fél területi elven alapuló egyezményt kötött.
25. cikk
Arányos ellátások megállapítása
Ha az érintett személy csak a biztosítási idők összeszámításának figyelembevételével rendelkezik az egyik Szerződő
Fél szerinti ellátásra való jogosultsággal, úgy az  adott Szerződő Fél illetékes intézménye kiszámítja az  ellátás
azon összegét, amelyet viselnie kellene, ha az  ellátás kiszámításánál mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint
megszerzett összes biztosítási időket kellene figyelembe venni. Az illetékes intézmény az így kiszámított ellátásnak
azon részét folyósítja, amely a  rá vonatkozó jogszabályok szerint megszerzett biztosítási időknek a  mindkét
Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett összes biztosítási időkhöz viszonyított arányának felel meg.
26. cikk
Az ellátások kiszámításának alapja
Ha az egyik Szerződő Fél jogszabályai az ellátás kiszámítását a jövedelemre, illetve a befizetett járulékra alapozzák,
e Szerződő Fél illetékes intézménye kizárólag a saját jogszabályai szerinti jövedelmeket, illetve befizetett járulékokat
veszi figyelembe.
27. cikk
Egy évnél rövidebb biztosítási időszak
Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint megszerzett összes biztosítási idő nem éri el az  egy évet – feltéve,
hogy csak ezen biztosítási idő alapján nem áll fenn semmilyen ellátásra való jogosultság – ennek a Szerződő Félnek
az  illetékes intézménye egy évnél rövidebb időszakra nem nyújt semmilyen ellátást. E  biztosítási időszakokat
a  másik Szerződő Fél az  ellátásra való jogosultság és az  ellátás összegének megállapítása tekintetében úgy veszi
figyelembe, mintha azok a saját jogszabályai szerint teljesültek volna.
4. FEJEZET
ROKKANTSÁGI ELLÁTÁSOK 28. cikk
Rokkantsági ellátások kiszámítása
(1) Ha a  rokkantsági ellátásra való jogosultság megállapítható a  kizárólag valamely Szerződő Fél jogszabályai szerint
megszerzett biztosítási idő figyelembevételével, az ellátást az alábbiak szerint kell megállapítani:
a) Az  illetékes intézmény kiszámítja az  általa alkalmazott jogszabályok szerint fizetendő ellátást. Amennyiben
egyik vagy mindkét Szerződő Fél jogszabálya szerint a  másik Szerződő Fél által megállapított ellátást
figyelembe kell venni a  rokkantsági ellátás összegének meghatározásánál, e  Szerződő Fél illetékes
intézménye az  általa számított rokkantsági ellátás összegéből levonja a  másik Szerződő Fél által fizetett
ellátás összegét; és
b) Az  illetékes intézmény kiszámítja a  mindkét Szerződő Fél jogszabályai alapján szerzett biztosítási idők
figyelembevételével az  ellátás elméleti összegét. A  folyósítandó ellátás összegének meghatározásához
az  elméleti összeget a  saját jogszabályok szerint megszerzett biztosítási időnek a  mindkét Szerződő Fél
jogszabályai szerint szerzett összes biztosítási időhöz viszonyított arányával kell megszorozni.
(2) Az  illetékes intézmény a  jelen cikk (1) bekezdés a) és b) pontjai alapján kiszámított összegek közül a magasabbat
folyósítja.
(3) Ha az  ellátásra való jogosultság kizárólag mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint megszerzett biztosítási idő
figyelembevételével állapítható meg, az  illetékes intézmény kiszámítja az  ellátás elméleti összegét a  Szerződő
Felek jogszabályai szerint megszerzett összes biztosítási idő figyelembevételével. A folyósítandó ellátás összegének
meghatározásához az  elméleti összeget a  saját jogszabályok szerint megszerzett biztosítási időnek a  mindkét
Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett összes biztosítási időhöz viszonyított arányával kell megszorozni.
(4) Jelen cikk (1)  bekezdés b)  pontja és a  (3)  bekezdése alapján megállapított ellátás nem csökkenthető a  másik
Szerződő Fél illetékes intézménye által megállapított ellátás összegével.
(5) Ha bármely Szerződő Fél jogszabálya szerint megszerzett összes biztosítási idő kevesebb, mint egy év, akkor
ez a Szerződő Fél jelen Egyezmény alapján nem állapít meg rokkantsági ellátást.
(6) Rehabilitációs ellátás kizárólag az  ellátásban részesülő lakóhelye szerinti Szerződő Fél jogszabályai alapján
állapítható meg.
IV. RÉSZ
VEGYES RENDELKEZÉSEK 29. cikk
Igazgatási megállapodás és összekötő szervek
(1) A  Szerződő Felek illetékes hatóságai a  jelen Egyezmény végrehajtásához szükséges megállapodásokat kötnek.
Az illetékes hatóságok kölcsönösen tájékoztatják egymást a rájuk vonatkozó, a jelen Egyezmény tárgyi hatálya által
érintett jogszabályok módosításáról és kiegészítéséről.
(2) A  Szerződő Felek jelen Egyezmény végrehajtására jogosult összekötő szerveit a  jelen Egyezmény végrehajtását
szolgáló Igazgatási Megállapodás rögzíti.
(3) Az összekötő szervek és az  illetékes intézmények – a  jelen cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül – jogosultak arra,
hogy az  illetékes hatóságok bevonásával megállapodjanak az  Egyezmény végrehajtásához szükséges és célszerű
intézkedésekben, beleértve a jogalap nélküli pénzbeli ellátások visszatérítésével kapcsolatos eljárásokat is.
30. cikk
Formanyomtatványok és részletes eljárások (1) A  Szerződő Felek összekötő szervei közösen állapítják meg az  Egyezmény végrehajtásához szükséges
formanyomtatványokat és részletes eljárásokat.
(2) A  Szerződő Felek illetékes intézményei és összekötő szervei az  Egyezmény végrehajtásához szükséges
formanyomtatványok alkalmazásával tartják a kapcsolatot egymással.
31. cikk
A pénzbeli ellátások kifizetése (1) A  Szerződő Felek a  pénzbeli ellátásokat közvetlenül a  jogosult számára fizetik meg a  nemzeti jogszabályaiknak
megfelelően.
(2) A Szerződő Felek intézményei az Egyezmény szerinti pénzbeli ellátásokat igazgatási kiadásaik levonása nélkül fizetik
meg.
32. cikk
Statisztikai adatok cseréje
A Szerződő Felek összekötő szervei a tárgyévet követő év március 31-éig kicserélik a jogosultaknak az Egyezmények
alapján teljesített kifizetésekre vonatkozó éves statisztikákat. E  statisztikák az  Egyezmény alapján megfizetett
ellátások típusa szerint tartalmazzák a  jogosultak számát és az  ellátások teljes összegét. Ezeket a  statisztikákat
az összekötő szervek által megállapított formában nyújtják.
33. cikk
Igazgatási együttműködés (1) Jelen Egyezmény végrehajtása során a  Szerződő Felek illetékes hatóságai és illetékes intézményei kölcsönös
segítséget nyújtanak az  ellátásra való jogosultság, illetve az  ellátások jelen Egyezmény alapján történő
megállapításában, illetve folyósításában, úgy mintha ezt a  saját jogszabályaik alkalmazása során tennék.
Ez a segítségnyújtás költségtérítés nélkül történik.
(2) Ha az egyik Szerződő Fél jogszabályai úgy rendelkeznek, hogy e Szerződő Fél illetékes hatóságához vagy illetékes
intézményéhez benyújtott valamely okiratot részben vagy egészben mentesíteni kell az  illetékek és díjak, így
a konzuli és igazgatási díjak alól, ez a kivétel azon megfelelő okiratokra is vonatkozik, amelyeket a másik Szerződő
Fél illetékes hatóságának vagy intézményének nyújtanak be a jelen Egyezmény alkalmazása során.
(3) A  jelen Egyezmény végrehajtása során alkalmazásra kerülő okiratok mentesülnek a  diplomáciai vagy konzuli
hitelesítés alól. Az  egyik Szerződő Fél illetékes hatósága vagy illetékes intézménye által hitelesnek és pontosnak
tanúsított okiratokat a  másik Szerződő Fél illetékes hatósága vagy illetékes intézménye további hitelesítés nélkül
hiteles és pontos másolatként fogadja el.
(4) Az Egyezmény végrehajtása során a Szerződő Felek illetékes hatóságai és illetékes intézményei közvetlenül tartják
a kapcsolatot egymással, illetve bármely jogosulttal, illetve biztosított személlyel függetlenül azok lakóhelyétől.
34. cikk
Orvosi információk és orvosi vizsgálatok (1) Az orvosi információkra és dokumentációra irányuló kérelem, valamint azok továbbítása a Szerződő Felek összekötő
szervein keresztül történik.
(2) Ha valamely Szerződő Fél intézménye megköveteli, hogy a  másik Szerződő Fél területén tartózkodó igénylő
vagy jogosult orvosi vizsgálaton essen át, akkor az  utóbbi Szerződő Fél intézménye – az  előbbi Szerződő Fél
intézményének kérésére – intézkedik arról, hogy ezt a vizsgálatot a saját jogszabályainak megfelelően elvégezzék.
Ha az orvosi vizsgálat kizárólag az azt kérő intézmény céljait szolgálja, ez az intézmény megtéríti a másik Szerződő
Fél intézményének a  vizsgálat költségeit. Amennyiben azonban az  orvosi vizsgálat mindkét intézmény céljait
szolgálja, költségek megtérítésére nem kerül sor.
35. cikk
Kártérítésre irányuló igény (1) Amennyiben egy személy az  egyik Szerződő Fél jogszabályai alapján részesül ellátásban a  másik Szerződő Fél
területén bekövetkezett káresemény következtében, és a  másik Szerződő Fél jogszabálya szerint harmadik
személlyel szembeni kártérítési igénynek van helye, a kártérítés iránti jog az első Szerződő Fél jogszabálya szerint
átszáll annak intézményére.
(2) Ha az ugyanazon káreseményből származó kártérítési igény ugyanolyan típusú ellátásokhoz kapcsolódik, és ez a jog
mindkét Szerződő Fél intézményénél felmerül a  jelen cikk (1)  bekezdése szerint, a  harmadik személy bármely
Szerződő Fél intézménye részére megtérítheti a  kárt. Az  intézmények az  általuk kifizetett ellátások arányában
megosztoznak a kártérítés összegén.
36. cikk
Kérelmek előterjesztése (1) Bármely kérelmet, nyilatkozatot vagy jogorvoslati kérelmet, amelyet ezen Egyezmény vagy bármely Szerződő
Fél jogszabályai szerint terjesztettek elő az  egyik Szerződő Fél illetékes hatóságához, illetékes intézményéhez
vagy más illetékes szervéhez, úgy kell tekinteni, mintha azt a  másik Szerződő Fél illetékes hatóságához, illetékes
intézményéhez, vagy más illetékes szervéhez nyújtottak volna be.
(2) Az  Egyezmény vonatkozásában a  valamely Szerződő Fél joga szerint előterjesztett ellátás iránti kérelmet úgy kell
tekinteni, mintha azt a másik Szerződő Fél jogszabályai alapján terjesztették volna elő.
(3) Az  egyik Szerződő Fél azon illetékes hatósága vagy illetékes intézménye, amelynél a  kérelmet, nyilatkozatot vagy
jogorvoslati kérelmet benyújtották, haladéktalanul továbbítja azt a másik Szerződő Fél illetékes hatóságához vagy
intézményéhez, feltüntetve rajta az átvétel napját.
(4) Az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint folyósítandó ellátás iránti kérelem a  másik Szerződő Fél jogszabályai
szerint folyósítandó ellátás iránti kérelemnek is minősül. Ez  a  rendelkezés nem alkalmazandó, ha a  kérelmező
kifejezetten kéri, hogy a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerint megszerzett pénzbeli ellátásra vonatkozó
jogosultság megállapítását halasszák el.
37. cikk
A kérelmek feldolgozása (1) Amennyiben az  egyik Szerződő Fél intézményéhez egy olyan személy terjeszt elő kérelmet, amely a  másik vagy
mindkét Szerződő Fél jogszabályai értelmében teljesített biztosítási időszakokat, úgy ez  az illetékes intézmény
megküldi a  kérelmet a  másik Szerződő Fél illetékes intézményének, feltüntetve a  kérelem kézhezvételének
időpontját. Az illetékes intézmény a kérelemmel együtt a másik Szerződő Fél illetékes intézményének továbbít(ja):
a) bármely olyan, rendelkezésre álló dokumentumot, amelyre a  kérelmező jogosultságának megállapításához
a másik Szerződő Fél illetékes intézményének szüksége lehet,
b) a formanyomtatványt, amely különösen az előbbi Szerződő Fél jogszabályai értelmében teljesített biztosítási
időszakokat tünteti fel, továbbá
c) az ellátásra vonatkozó saját határozatának másolatát, amennyiben hozott ilyet.
(2) A másik Szerződő Fél illetékes intézménye ezt követően dönt a kérelmező jogosultságáról és tájékoztatja döntéséről
az előbbi Szerződő Fél intézményét. E határozattal együtt – szükség esetén vagy kérelemre – az előbbi Szerződő Fél
intézményének továbbít(ja):
a) bármely olyan, rendelkezésre álló dokumentumot, amelyre a  kérelmező jogosultságának megállapításához
az előbbi Szerződő Fél illetékes intézményének szüksége lehet,
b) a  formanyomtatványt, amely különösen az általa alkalmazott jogszabályok értelmében teljesített biztosítási
időszakokat tünteti fel.
 (3) Azon Szerződő Fél intézménye, amelynél az  ellátás iránti kérelmet benyújtották, ellenőrzi az  igénylőre és
családtagjaira vonatkozó információkat. Az  ellenőrizendő információk körét a  két Szerződő Fél összekötő szervei
állapítják meg.
38. cikk
A végrehajtható okiratok elismerése
A valamely Szerződő Fél illetékes hatóságainak vagy illetékes intézményeinek az  Egyezmény hatálya alá tartozó,
a  társadalombiztosítással kapcsolatos járulékokra vagy egyéb követelésekre vonatkozó végrehajtható okiratait
a másik Szerződő Fél illetékes hatóságai vagy illetékes intézményei elismerik.
39. cikk
Kézbesítés és az érintkezés hivatalos nyelvei
(1) A  Szerződő Felek illetékes hatóságai és intézményei a  jelen Egyezmény végrehajtása érdekében saját hivatalos
nyelvükön közvetlenül érintkezhetnek egymással, az  érintett személyekkel és azok képviselőivel. Az  illetékes
hatóságok és intézmények az egymás közti érintkezés során az angol nyelvet is használhatják.
(2) Az  egyik Szerződő Fél illetékes hatóságai és intézményei kérelmeket és okiratokat nem utasíthatnak vissza azért,
mert azok a másik Szerződő Fél hivatalos nyelvén készültek.
(3) A Szerződő Felek intézményeinek határozatai és hivatalos iratai tértivevényes levélben is közvetlenül megküldhetők
a másik Szerződő Fél felségterületén tartózkodó személynek.
40. cikk
Adatvédelem (1) Amennyiben a  jelen Egyezmény alapján és mindkét Szerződő Félnél alkalmazott jogszabályok szerint személyes
adatok, így az Egyezmény végrehajtásához szükséges egészségügyi adatok továbbítására kerül sor, úgy a Szerződő
Felek felségterületén hatályos jogszabályok figyelembe vétele mellett az alábbi rendelkezések érvényesek:
a) A  jelen Egyezmény, valamint az  Egyezmény hatálya alá tartozó jogszabályok végrehajtása szempontjából
az egyik Szerződő Fél intézménye adatokat adhat át a másik Szerződő Fél intézményeinek. A fogadó Szerződő
Fél ezeket az  adatokat ilyen célra dolgozhatja és használhatja fel. Minden egyéb esetben az  adatok egyéb
intézmények felé csak az  átadó intézmény előzetes beleegyezésével, valamint az  ezen intézményekre
vonatkozó nemzeti jogszabályoknak megfelelően adhatók át;
b) A  fogadó intézmény egyedi esetekben és megkeresés alapján tájékoztatja az  adatszolgáltató intézményt
az átadott adatok felhasználásának céljáról és az ezáltal elért eredményekről;
c) Az  adatszolgáltató intézmény köteles biztosítani, hogy az  átadásra kerülő adatok helyesek, valamint
az  adatszolgáltatással elérni kívánt cél szempontjából szükségesek legyenek. Egyúttal figyelembe kell
venni az  illető Szerződő Fél mindenkori belső jogszabályai szerint érvényes adatszolgáltatási tilalmakat.
Amennyiben kiderül, hogy az  átadott adatok helytelenek vagy azokat az  adatszolgáltató Szerződő Fél
jogszabályai szerint nem lehetett volna közölni, úgy erről haladéktalanul értesíteni kell a fogadó intézményt,
amely, ennek megfelelően köteles az ilyen adatokat helyesbíteni vagy törölni;
d) Az  érintett személyt, kérelmére, tájékoztatni kell a  rá vonatkozó adatokról, az  adatok forrásáról, az  adatok
felhasználási céljáról, az  adatok felhasználásának jogalapjáról és időtartamáról, arról, hogy kik és milyen
célból kapják vagy kapták meg az  adatokat, valamint az  adatfeldolgozó nevéről, címéről és adatkezeléssel
összefüggő tevékenységéről. Egyebekben az  érintett személy jogaira a  személyéről kezelt adatokról való
tájékozódása tekintetében annak a  Szerződő Félnek a  nemzeti jogszabályai alkalmazandóak, amelynek
valamely intézményétől a tájékoztatást kérik;
e) Az  átvett személyes adatokat haladéktalanul törölni kell, ha azok már nem szükségesek az  adatátadás
céljának megvalósulásához;
f ) A személyes adatok átadását, illetve átvételét mind az átadó, mind a fogadó intézmény köteles rögzíteni;
g) Mind az átadó mind a fogadó intézmény nemzeti jogszabályai szerint köteles biztosítani az átadott személyes
adatok hatékony védelmét a  jogsértések, így különösen az  illetéktelen hozzáférés, valamint a  jogtalan
megváltoztatás és az illetéktelen nyilvánosságra hozatal ellen;
h) Az  érintett személy kérelmére mind az  adatátvevő, mind az  adatátadó intézmény köteles az  általa kezelt
helytelen adatot helyesbíteni, illetőleg a  jogellenesen kezelt adatot törölni vagy zárolni. A  helyesbítésről,
törlésről vagy zárolásról a másik felet haladéktalanul értesíteni kell;
i) Az  adatvédelemmel kapcsolatos jogai megsértése esetén az  érintettet, a  Szerződő Felek nemzeti jogának
megfelelően, jogorvoslat illeti meg, ideértve az ügy bíróság vagy más hatóság elé terjesztésének lehetőségét
is.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezései megfelelően alkalmazandóak a vállalati és az üzleti titkokra is.
 (3) A Szerződő Felek biztosítják az adatkezelés független ellenőrzését.
41. cikk
Kifizetések pénzneme (1) A jelen Egyezmény alapján járó ellátásokat a kifizetést teljesítő Szerződő Fél hivatalos pénznemében teljesítik.
 (2) Amennyiben az  Egyezmény alapján az  egyik Szerződő Fél illetékes intézménye a  másik Szerződő Fél illetékes
intézménye által nyújtott ellátás megtérítése címén kifizetéseket teljesít, ez a kötelezettség a második Szerződő Fél
pénznemében kerül megállapításra. Az első Szerződő Fél illetékes intézménye a saját pénznemében teljesíti fizetési
kötelezettségét.
42. cikk
Visszatérítési kötelezettségek (1) Amennyiben az  egyik Szerződő Fél intézménye túlfizetést teljesített egy ellátásban részesülő számára, ez  az
intézmény a rá vonatkozó jogszabályokban meghatározott feltételekkel és mértékig a  jogosult részére járó ellátás
kifizetéséért felelős másik Szerződő Fél intézményét kérheti, hogy a jogosult részére fizetendő ellátásból a túlfizetés
összegét vonja le.
(2) A másik Szerződő Fél intézménye a rá vonatkozó jogszabályokban meghatározott feltételekkel és mértékig levonja
ezt az  összeget mintha a  túlfizetést ő teljesítette volna és az  így levont összeget átutalja az  első Szerződő Fél
intézményének.
(3) A  követelt összeget az  első Szerződő Fél pénznemében kell kifejezni. A  másik Szerződő Fél illetékes intézménye
fizetési kötelezettségét a saját pénznemében történő átutalással teljesíti.
43. cikk
A vitás kérdések rendezése
Az Egyezmény értelmezése vagy alkalmazása kapcsán felmerülő vitás kérdéseket az  illetékes hatóságok útján kell
rendezni.
V. RÉSZ
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 44. cikk
Átmenti rendelkezések
(1) Jelen Egyezmény nem teremt ellátásokra való jogosultságot a hatálybalépését megelőző időszakra.
 (2) Jelen Egyezmény alkalmazása során figyelembe kell venni a  jelen Egyezmény hatálybalépésének időpontja előtt
a  Szerződő Felek jogszabályai szerint megszerzett biztosítási időket, valamint bekövetkezett jogilag jelentős
körülményeket.
(3) Jelen Egyezmény hatálybalépése előtt egyedi esetekben hozott döntések a  jelen Egyezmény alkalmazását nem
akadályozzák.
(4) Ha a  jelen Egyezmény alapján, annak hatálybalépésétől számított 24 hónapon belül olyan ellátás megállapítása
iránti kérelmet nyújtanak be, amelyre csak a  jelen Egyezmény figyelembevételével áll fenn jogosultság, úgy
az ellátás folyósítása azzal a naptári hónappal kezdődik, amelynek kezdetén a  jogosultsághoz szükséges feltételek
teljesültek, legkorábban azonban a jelen Egyezmény hatálybalépésével. Ezt a szabályt csak abban az esetben lehet
alkalmazni, ha az ellátás iránti kérelmet korábban megfelelő szolgálati idő hiánya miatt utasították el.
(5) Amennyiben a  11.  cikk (3)  bekezdésében érintett személyek foglalkoztatása az  Egyezmény hatályba lépése előtt
megkezdődött, az Egyezmény hatálybalépésétől számított három hónapon belül élhetnek választási jogukkal.
45. cikk
Magyarország jelen Egyezménnyel kapcsolatos európai uniós kötelezettségei
Jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Következésképpen jelen Egyezmény rendelkezései nem idézhetők vagy értelmezhetők részben
vagy egészben úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják
Magyarországnak az Európai Unió alapját képező szerződésekből származó kötelezettségeit.
46. cikk
Az Európai Gazdasági Közösség és a Török Köztársaság közötti Társulási Megállapodás joghatásai
Jelen Egyezmény, annak tárgyi hatálya körében, nem érinti a  biztosított személyek, ideértve a  személyeket, akik
valamelyik Szerződő Fél területén jogszerűen tartózkodtak vagy tartózkodnak, azon jogait és kötelezettségeit,
amelyek az  Európai Gazdasági Közösség és a Török Köztársaság közötti, 1963. szeptember 12-én Ankarában aláírt
Társulási Megállapodáson, annak Brüsszelben, 1970. november 23-án aláírt Kiegészítő Jegyzőkönyvén, valamint
– amennyiben alkalmazandóak – a Társulási Tanács határozatain alapulnak.
47. cikk
Az Egyezmény megerősítése és hatályba lépése
(1) Jelen Egyezményt meg kell erősíteni.
 (2) A hatálybalépéshez szükséges belső eljárások lefolytatásának tényéről a Szerződő Felek diplomáciai úton értesítik
egymást.
 (3) Jelen Egyezmény a  jelen cikk (2)  bekezdésében foglalt megerősítésről szóló utolsó értesítés átvételének hónapját
követő harmadik hónap első napján lép hatályba. 48. cikk
Az Egyezmény módosítása
Jelen Egyezmény bármikor módosítható a  Szerződő Felek közötti kölcsönös megegyezéssel. A  módosítások
a 47. cikk szerinti jogi eljárásoknak megfelelően lépnek hatályba.
49. cikk
Az Egyezmény időbeli hatálya (1) Jelen Egyezményt a Szerződő Felek határozatlan időre kötik.
 (2) Jelen Egyezményt bármely Szerződő Fél jogosult bármely naptári év végére, a  másik Szerződő Fél felé legalább
három hónapos határidővel – diplomáciai csatornákon keresztül – írásban felmondani.
50. cikk
A megszerzett jogok megőrzése
Ha az  Egyezmény hatályát veszti, úgy annak rendelkezései a  Szerződés megszűnésének időpontjáig megszerzett
ellátásra való jogosultságok vagy ellátások kifizetésére való jogosultság tekintetében továbbra is alkalmazandóak.
A  jelen Egyezmény megszűnése előtt benyújtott igények, illetve megállapított ellátások az  Egyezmény
rendelkezései alapján kerülnek elbírálásra, illetve folyósításra függetlenül attól, hogy az  érintett személy mely
Szerződő Fél területén tartózkodik.
Ennek hiteléül a kellő jogkörrel felruházott meghatalmazottak a jelen Egyezményt aláírásukkal ellátták.
Készült Budapesten, 2015. február 24-én két eredeti példányban, magyar, török és angol nyelven, mindhárom
szöveg egyaránt hiteles.
Értelmezési különbségek esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
(signatures)” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 47. cikk (3) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az egészségügyért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
37/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvényt amely kimondja,
hogy az Alkotmánybírósághoz benyújtásra kerülő beadvány elkészítéséhez is igénybe vehető a jogi segítségnyújtás?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Megtévesztő ugyanis a kérdés, mivel
a nyelvtani-logikai megfogalmazásából következően azt a látszatot kelti, mintha jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi
LXXX. törvény jelenleg is kimondaná, hogy az Alkotmánybírósághoz benyújtásra kerülő beadvány elkészítéséhez is
igénybe vehető lenne a jogi segítségnyújtás. A jelenlegi szabályozás azonban nem tartalmaz erre való utalást.
Mindezek alapján nem világos, hogy a kérdésben tartott eredményes népszavazás milyen tartalommal kívánná
módosítani a jogszabályt. Így a törvényhozó számára sem lenne világos az, hogy egy esetleges eredményes
népszavazás esetén milyen jogalkotási kötelezettség terhelné.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a 2003. évi LXXX. törvényen,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
94/2011. (XII. 29.) OGY határozata Dr. Horváth Zsolt (Veszprém) országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Horváth Zsolt (Veszprém) országgyűlési képviselő mentelmi jogát a legfőbb
ügyész KF. 8181/2010/8-I. számú megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2236/2006. (XII. 23.) Korm. határozata a 2006. központi költségvetés általános tartalékának és egyes fejezetek államháztartási tartalékának felhasználásáról (kivonatos közlés).
A Kormány 2. a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről
szóló 2005. évi CLIII. törvény 51. §-ának (2) bekezdésében biztosított jogkörében az egyes fejezetek 2006. évi
fejezeti államháztartási tartalékából – a 2. számú melléklet
szerint – 29 173,0 millió forint,
Felelős: az érintett fejezetek felügyeletét ellátó
szervek vezetői
Határidő: azonnal
átcsoportosítását rendeli el; A miniszterelnök helyett:
Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter