text:
13/2019. (IV. 8.) AB határozata a Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf.20.129/2015/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány elutasításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Pokol Béla alkotmánybíró párhuzamos
indokolásával és dr. Stumpf István alkotmánybíró különvéleményével – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a  Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf.20.129/2015/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának közzétételét a Magyar Közlönyben.
I. [1] Az indítványozó az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27.  §-a alapján
alkotmányjogi panasszal fordult az  Alkotmánybírósághoz. Alkotmányjogi panaszában a  Fővárosi Ítélőtábla
8.Pf.20.129/2015/6. számú ítélete, valamint a Fővárosi Törvényszék 34.P.24547/2014/4. számú, a Fővárosi Ítélőtábla
ítéletével helybenhagyott ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte
az Alkotmánybíróságtól.
[2] Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben a  felperes indítványozó 2014. június 2-án az  információs
önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.)
28.  § (1)  bekezdése alapján adatigénylést terjesztett elő a  Kúrián (a továbbiakban: alperes). Az  indítványozó
adatigénylésében (a Fővárosi Törvényszék 34.P.24547/2014/4. számú ítéletében megállapított tényállás szerint)
az  alperestől kérte, hogy „küldjék meg számára a  bíróság előtt folyamatban lévő polgári peres eljárások listáját,
melyekben mind a  felperesek, mind pedig az  alperesek jogi személyek és az  eljárás legalább hét éve tart. Kérte,
hogy küldjék meg számára a felek pontos elnevezését és az ügyszámokat, valamint azt, hogy a keresetlevél mikor
érkezett meg a  bírósághoz. Ezt meghaladóan kérte, hogy küldjék meg számára a  bíróság előtt folyamatban lévő
azon polgári peres eljárások listáját, melyekben a  peres felek nem jogi személyek és az  eljárás legalább hét éve
tart. Ezekben az  esetekben csak az  ügyszámokra, valamint arra a  közérdekű információra tartott igényt, hogy
a  keresetlevél mikor érkezett meg a  bírósághoz. A  felperes levelében tájékoztatta az  alperest, hogy az  adatokra
tudományos munkához van szüksége, cikket ír a  Magyarországon folyó, elhúzódó polgári peres eljárások és
a tisztességes eljáráshoz való jog kapcsolatáról.”
[3] Az alperes elnöke 2014. június 25-én kelt válaszában arról tájékoztatta az indítványozót, hogy „a Kúria lajstromában
csak az ügy Kúriára érkezésének időpontja szerepel, a lajstrom az előzményi ügyek adatait, illetve az ún. minősített
érkezés napját nem tartalmazza. Ennek folytán a  jelenleg használt informatikai alkalmazással nem gyűjthetők le
adatok arra vonatkozóan, hogy a  Kúrián folyamatban lévő ügyekben a  keresetlevél mikor érkezett az  első fokon
eljáró bírósághoz.”
[4] Az adatigénylés teljesítésének elmulasztása miatt, ennek bírósági felülvizsgálata iránt az indítványozó pert indított.
Keresetét az első fokon eljárt Fővárosi Törvényszék elutasította. Ezt követően a Fővárosi Ítélőtábla (a továbbiakban:
bíróság) – az indítványozó fellebbezése alapján eljárva – az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta.
[5] A bíróság egyrészt az ügyszámok, az érkezési időpontok vonatkozásában és a jogi személy peres felek nevét illetően
azt állapította meg, hogy „[e]zek az információk egy ideig az alperes birtokában vannak, mivel a Kúrián folyamatban
lévő eljárások esetében a teljes, első- és másodfokú iratanyag felterjesztésre kerül”. Ezért „az Infotv. 3. § 10. pontja
szerinti adatkezelés az alperes részéről a kért adatok tekintetében a tárolással megvalósult, függetlenül attól, hogy
a  kérelem szerinti valamennyi adat rögzítésére vagy rendszerezésére hol került sor”. A  bíróság rámutatott arra is,
hogy a kért adatok közül a keresetlevél benyújtásának az időpontját a Kúria nyilvántartásaiban nem rögzítik.
[6] A bíróság ezt követően azzal érvelt, hogy az „akta egyedi ügyszáma azonban sem természetes, sem jogi személyek
esetében nem tekinthető az Infotv. 3. § 5. pontjában meghatározott fogalom szerint közérdekű adatnak, mert csak
technikailag azonosítja az  iratot, a  közfeladatról információt nem tartalmaz. A  jogi személy peres felek neve nem
a bíróság közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett, és ez az adat – az ügyszámmal azonosan – nem áll
kapcsolatban a bíróság közfeladatával, közpénzzel való gazdálkodásával, és a szakmai tevékenységére, illetve annak
eredményességére is kiterjedő értékelésére nem vonatkoztatható. Ezért az ügyszámok, illetve a  jogi személy felek
nevét érintő információk megismerésére nem alkalmazható az Infotv. 26. § (1) bekezdése, így a kért összesítésben
nem igényelhető adat a  pertartamra vonatkozóan.” (Lásd a  Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf.20.129/2015/6. számú ítéletét.)
A támadott bírósági ítélet szerint tehát a kért információk az alperesnél – legalábbis meghatározott ideig – fizikailag
fellelhetők (szerepelnek vagy az  elektronikus nyilvántartásban, vagy az  alsóbb fokú bíróságok által felterjesztett
iratanyagban), azok azonban részben – az  ügyszám és a  peres felek neve vonatkozásában – nem minősülnek
közérdekű adatnak vagy közérdekből nyilvános személyes adatnak.
[7] Másrészt az  adatigénylés a  bíróság álláspontja szerint azért sem volt teljesíthető, mert a  polgári perrendtartásról
szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: régi Pp.) irat-betekintési szabályai [régi Pp. 119. § (1) és (3) bekezdései]
alapján a kért felvilágosítást csak a törvényben meghatározott személyeknek lehetne megadni.
[8] Harmadrészt pedig a bíróság rögzítette, hogy a kúriai lajstromban az eredeti érkeztetési idő nem kerül rögzítésre,
ezért informatikai úton nem választhatók ki a  hét éven túl folyamatban lévő ügyek. Azonban a „kért formában
nem létező adatsor előállítására, az  adatok összegyűjtésére és rendszerezésére”, ha az  számottevő nehézséget
eredményez, az  adatkezelő a  bírói gyakorlat alapján nem kötelezhető. Márpedig a  hét éven túli ügyek
kiválasztásához minden felterjesztett aktát egyenként át kellene vizsgálni, és a kért adatokat táblázatos formában
rendszerezni, ami „nyilvánvalóan számottevő, a  működés eredményességét érintő nehézséget jelent”. (Lásd
a Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf.20.129/2015/6. számú ítéletét.)
[9] Az indítványozó a jogerős ítélettel szemben, illetve a jogerős ítélet által helybenhagyott elsőfokú ítélettel szemben
terjesztette elő az alkotmányjogi panaszát.
[10] Az indítványozó álláspontja szerint a  támadott ítéletek sértik az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdésében foglalt
közérdekű adatok megismeréséhez való jogot, illetve az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (1)  bekezdése által biztosított
tisztességes eljáráshoz való jogot.
[11] Az indítványozó a közérdekű adatok megismeréséhez való jog indokolatlan korlátozásának tartotta többek között
azt, hogy a támadott ítéletek „nem jelölték meg a korlátozásnak alkotmányosan értékelhető célját”. Az indítványozó
indokolatlan korlátozásnak vélte azt a jogértelmezést, miszerint az adatigénylésben kért adatok megismerését azért
nem biztosították számára, mert ennélfogva az indítványozó az Infotv.-vel ellentétesen a polgári peres és nemperes
ügyekre vonatkozó adatok adatkezelőjévé válna. A  közérdekű adatok megismeréséhez való jog indokolatlan
korlátozását állította továbbá annak kapcsán, hogy a  támadott ítéletek szerint a  bírósági ügyek ügyszáma nem
minősül közérdekű adatnak. Indokolatlan alapjog-korlátozást látott abban is, hogy a  jogi személyek elnevezését
a támadott ítéletek szerint azért nem ismerhette meg, mert azok nem az alperesnél keletkező adatok.
[12] Az indítványozó a  fair, méltányos eljáráshoz való jogba ütközőnek tartotta, hogy a  támadott ítéletek olyan
indokolást tartalmaztak, amely érvelés „egyik fél előadásában sem szerepelt”. Az  indítványozó azonban konkrétan
nem ismertette, hogy a támadott ítéletek indokolásának konkrétan mely részét kifogásolja ezen az alapon.
[13] Az Alkotmánybíróság beszerezte a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: NAIH)
elnökének véleményét.
II. [14] 1. Az Alaptörvény érintett rendelkezései:
„VI. cikk (3) Mindenkinek joga van személyes adatai védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez és
terjesztéséhez.”
„XXVIII. cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat vagy valamely perben a jogait és
kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű
határidőn belül bírálja el.”
[15] 2. Az Infotv. érintett rendelkezései:
„3. § E törvény alkalmazása során:
[…]
5. közérdekű adat: az  állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb
közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő és tevékenységére vonatkozó vagy közfeladatának
ellátásával összefüggésben keletkezett, a  személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában
rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől, így
különösen a  hatáskörre, illetékességre, szervezeti felépítésre, szakmai tevékenységre, annak eredményességére is
kiterjedő értékelésére, a birtokolt adatfajtákra és a működést szabályozó jogszabályokra, valamint a gazdálkodásra,
a megkötött szerződésekre vonatkozó adat;
6. közérdekből nyilvános adat: a  közérdekű adat fogalma alá nem tartozó minden olyan adat, amelynek
nyilvánosságra hozatalát, megismerhetőségét vagy hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli;
[…]
10. adatkezelés: az  alkalmazott eljárástól függetlenül az  adaton végzett bármely művelet vagy a  műveletek
összessége, így különösen gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása,
lekérdezése, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és
megsemmisítése, valamint az  adat további felhasználásának megakadályozása, fénykép-, hang- vagy képfelvétel
készítése, valamint a  személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta,
íriszkép) rögzítése;
[…]”
„5.  § (4) Kizárólag állami vagy önkormányzati szerv kezelheti az  állam bűncselekmények megelőzésére és
üldözésére irányuló, valamint közigazgatási és igazságszolgáltatási feladatainak ellátása céljából kezelt bűnügyi
személyes adatokat, valamint a szabálysértési, a polgári peres és nemperes ügyekre vonatkozó adatokat tartalmazó
nyilvántartásokat.”
„26. § (1) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot
ellátó szervnek vagy személynek (a továbbiakban együtt: közfeladatot ellátó szerv) lehetővé kell tennie, hogy
a kezelésében lévő közérdekű adatot és közérdekből nyilvános adatot – az e törvényben meghatározott kivételekkel
– erre irányuló igény alapján bárki megismerhesse.
(2) Közérdekből nyilvános adat a közfeladatot ellátó szerv feladat- és hatáskörében eljáró személy neve, feladatköre,
munkaköre, vezetői megbízása, a  közfeladat ellátásával összefüggő egyéb személyes adata, valamint azok
a személyes adatai, amelyek megismerhetőségét törvény előírja. A közérdekből nyilvános személyes adatok a célhoz
kötött adatkezelés elvének tiszteletben tartásával terjeszthetőek. A  közérdekből nyilvános személyes adatok
honlapon történő közzétételére az 1. melléklet és a közfeladatot ellátó személy jogállására vonatkozó külön törvény
rendelkezései irányadóak.”
„29.  § […] (2) Ha az  adatigénylés jelentős terjedelmű, illetve nagyszámú adatra vonatkozik, vagy az  adatigénylés
teljesítése a  közfeladatot ellátó szerv alaptevékenységének ellátásához szükséges munkaerőforrás aránytalan
mértékű igénybevételével jár, az  (1)  bekezdésben meghatározott határidő egy alkalommal 15 nappal
meghosszabbítható. Erről az igénylőt az igény beérkezését követő 15 napon belül tájékoztatni kell.
[…]
(3) Az  adatokat tartalmazó dokumentumról vagy dokumentumrészről, annak tárolási módjától függetlenül
az  igénylő másolatot kaphat. Az  adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv az  adatigénylés teljesítéséért – az  azzal
kapcsolatban felmerült költség mértékéig terjedően – költségtérítést állapíthat meg, amelynek összegéről
az igénylőt az igény teljesítését megelőzően tájékoztatni kell.
[…]
(4) Ha az  adatigénylés teljesítése a  közfeladatot ellátó szerv alaptevékenységének ellátásához szükséges
munkaerőforrás aránytalan mértékű igénybevételével jár, vagy az  a  dokumentum vagy dokumentumrész,
amelyről az  igénylő másolatot igényelt, jelentős terjedelmű, illetve a  költségtérítés mértéke meghaladja
a  kormányrendeletben meghatározott összeget, az  adatigénylést a  költségtérítésnek az  igénylő általi
megfizetését követő 15 napon belül kell teljesíteni. Arról, hogy az  adatigénylés teljesítése a  közfeladatot ellátó
szerv alaptevékenységének ellátásához szükséges munkaerőforrás aránytalan mértékű igénybevételével jár,
illetve a  másolatként igényelt dokumentum vagy dokumentumrész jelentős terjedelmű, továbbá a  költségtérítés
mértékéről, valamint az  adatigénylés teljesítésének a  másolatkészítést nem igénylő lehetőségeiről az  igénylőt
az igény beérkezését követő 15 napon belül tájékoztatni kell.
(5) A költségtérítés mértékének meghatározása során az alábbi költségelemek vehetők figyelembe:
[…]
c) ha az  adatigénylés teljesítése a  közfeladatot ellátó szerv alaptevékenységének ellátásához szükséges
munkaerőforrás aránytalan mértékű igénybevételével jár, az  adatigénylés teljesítésével összefüggő munkaerőráfordítás költsége.”
III. [16] Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy az  alkotmányjogi panasz megfelel-e az  Abtv.-ben
az alkotmányjogi panaszok befogadhatóságára megállapított kritériumoknak, és arra a következtetésre jutott, hogy
a panasz a törvényben foglalt formai és tartalmi feltételeknek eleget tesz.
[17] Utalni kell e  körben egyrészt arra, hogy az  indítványozó felülvizsgálati kérelmet is előterjesztett az  alkotmányjogi
panasszal párhuzamosan. A Kúria Pfv.IV.21.579/2015/4. számú ítéletével a  jogerős ítéletet hatályában fenntartotta,
e  döntést azonban az  indítványozó nem támadta. A  jogerős ítélet felülvizsgálatára irányuló panasz benyújtásakor
hatályos Ügyrend alapján az  alkotmányjogi panasz előterjeszthető volt az  indítványozó felülvizsgálati kérelmének
elbírálását megelőzően is.
[18] Az Abtv. 29.  §-ában foglalt befogadási feltétellel összefüggésben másrészt hangsúlyozandó, hogy a  közérdekű
adatok megismeréséhez való jog sérelmét állító indítvány alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdéseket vet fel,
s ezek az adatigénylés elutasítása tárgyában hozott bírói ítéletek érdemét érintik. Az indítvány alapján vizsgálandó,
hogy az a bírói jogértelmezés, amely szerint a kért adatok (bírósági ügyszámok, jogi személy peres felek elnevezése)
nem minősülnek közérdekű, illetve közérdekből nyilvános adatnak, s így nem ismerhetők meg, alkotmányellenesen
korlátozza-e az  alapjoggyakorlást. Vizsgálandó továbbá annak a  bírói jogértelmezésnek az  alkotmányossága,
amely szempontként értékeli, hogy a  kért adatok a  közfeladatot ellátó szerv nyilvántartásában szerepelnek-e
azon túlmenően, hogy a kért adatokat a közfeladatot ellátó szerv kezeli-e. Végül vizsgálandó az  is, hogy a bíróság
az  adatkezelő törvényi fogalmát az  adatigénylőre alkalmazta, s erre tekintettel korlátozta az  adatnyilvánosságot.
Az  indítvány alapján tehát az  Alkotmánybíróságnak a  bírói döntéseket érdemben befolyásoló alaptörvényellenesség tárgyában kell döntenie, hiszen a  sérelmezett bírói jogértelmezés, ami miatt az  indítványozó
az alaptörvény-ellenesség megállapítását kérte, a támadott ítéletek lényeges, központi elemét képezi.
[19] A fentiek alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt befogadta.
 [20] Megjegyzendő: az  indítvány befogadását követően, 2018. június 29-én hatályba lépett Magyarország
Alaptörvényének hetedik módosítása, amely változatlan szöveggel az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdéséből
a (3) bekezdésbe helyezte át a közérdekű adatok megismeréséhez való jogot.
IV. [21] Az alkotmányjogi panasz nem megalapozott. [22] 1. Az  alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben a  felperes összességében olyan polgári peres ügyek
adatainak – ezen belül a jogi személy peres felek megnevezésének, a keresetindítás időpontjának, valamint a peres
ügyiratszámoknak – a  birtokába kívánt jutni az  eljárások felülvizsgálati szakaszában, amelyek hét év vagy annál
hosszabb ideje voltak folyamatban az adatkérés idején.
[23] Az Alkotmánybíróság elsődlegesen összefoglalta a  jelen ügyben releváns gyakorlatát, ezen belül kitért az alapjogi
jogviszony egyes elemeire (a jogviszony tartalma, ezen belül az  Infotv.-ben használt fogalomkészlet tartalma,
a  jogviszony jogosultja és kötelezettje, valamint tárgya), ezt követően pedig az  V.  pontban megvizsgálta
az alkotmányjogi panaszban foglaltak megalapozottságát.
[24] 2. Az  Alaptörvény indítvánnyal érintett VI.  cikk (3)  bekezdése – az  Alaptörvény hetedik módosításának
2018.  június  29-én történő hatálybalépéséig a  VI.  cikk (2)  bekezdése – alapvető jogként garantálja
a  közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jogot. Az  alkotmányjogi panasz vizsgálata során
az  Alkotmánybíróság ezért először áttekintette az  információszabadság alkotmánybírósági gyakorlatban
érvényesülő felfogását, bemutatva az  alapjog jelen ügy szempontjából releváns tartalmát. Az  Alkotmánybíróság
ebben a  körben – mivel gyakorlata szerint „az alapjogok érvényesülésének minimális mércéjeként fogadja el
a  nemzetközi jogvédelmi mechanizmusok által biztosított jogvédelmi szintet” {13/2014. (IV. 18.) AB határozat,
Indokolás [33], vö. még 36/2013. (XII. 5.) AB határozat, Indokolás [28]} – figyelemmel volt az  1993. évi
XXXI. törvénnyel kihirdetett, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november
4. napján aláírt Egyezmény alapján az  Emberi Jogok Európai Bírósága (a továbbiakban: EJEB) által kialakított
értelmezési keretre. Ezt követően került sor annak a vizsgálatára, hogy a konkrét ügyben eljárt bíróság a támadott
ítélet meghozatala során tekintettel volt-e az alapjogvédelmi szempontokra, avagy döntése az információszabadság
alaptörvény-ellenes korlátozását valósította-e meg.
[25] Az Alkotmánybíróság ebben a  körben emlékeztet arra, hogy – Magyarország Alaptörvényének negyedik
módosítása (2013. március 25.) hatálybalépését követően, az  Alaptörvény Záró és vegyes rendelkezések
5.  pontja kapcsán a  13/2013. (VI. 17.) AB határozatában rögzített szempontokat figyelembe véve – már több
határozatában megállapította: az  Alaptörvény az  alapjog szinte változtatás nélküli átvételével a  korábbi
alkotmánybírósági gyakorlat által kimunkált elvi tételek fenntartása mellett döntött {21/2013. (VII. 19.) AB határozat
(a továbbiakban: Abh1.), Indokolás [38]; 2/2014. (I. 21.) AB határozat (a továbbiakban: Abh2.), Indokolás [16];
5/2014. (II. 14.) AB  határozat, Indokolás [26]; 3038/2014. (III. 13.) AB határozat, Indokolás [17]; 25/2014. (VII. 22.)
AB határozat (a  továbbiakban: Abh3.), Indokolás [27]; 29/2014. (IX. 30.) AB határozat, Indokolás [32]; 3026/2015.
(II. 9.) AB  határozat, Indokolás [17]; 4/2015. (II. 13.) AB határozat, Indokolás [25]; 6/2016. (III. 11.) AB határozat,
Indokolás  [22]; 8/2016. (IV. 6.) AB határozat, Indokolás [42]–[43]; 3252/2016. (XII. 6.) AB határozat (a továbbiakban:
Abh4.), Indokolás [24]; 3077/2017. (IV. 28.) AB határozat (a továbbiakban: Abh5.), Indokolás [20]}.
[26] Az Alaptörvény VI.  cikk (3)  bekezdése alapján az  alapjog érvényesülését az  Infotv. biztosítja. Az  Infotv.-t
az  Országgyűlés az  információszabadság (és az  információs önrendelkezési jog) biztosítása érdekében,
az  Alaptörvény végrehajtására, az  Alaptörvény VI.  cikke alapján alkotta. Az  Infotv.-ben jelentős részben
a  2012.  január 1-je előtt született, az  Alkotmánybíróságnak az  Alkotmány megfelelő rendelkezéseihez fűzött
határozataiban kifejtett elvek jelennek meg (Abh2., Indokolás [16]; Abh3., Indokolás [32]).
[27] 3. A  közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog (összefoglaló néven: az  információszabadság)
az Alkotmánybíróság következetesen érvényesített gyakorlata szerint „az informáltsághoz való jogot, az információk
megszerzésének szabadságát és állami elismerését, továbbá biztosítását jelenti”, ami azért lényeges, mert
az „információkhoz való hozzáférhetőség, az  információk szabad áramlása különösen a  közhatalom és az  állam
szervei tevékenységének átláthatósága körében alapvető jelentőségű” [34/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994,
177, 185.].
[28] 3.1. Az információszabadság és az azon alapuló alapjogi jogviszony tartalma kötelezettséget teremt a közfeladatot
ellátó szervek és személyek számára, hogy bizonyos, a közfeladataikkal összefüggésbe hozható, illetve azt jellemző
adatokat proaktív módon nyilvánosságra hozzanak, vagy igény esetén hozzáférhetővé tegyenek. Másrészről pedig
a közösség minden tagját megilleti a jog ezen adatok megismerésére és terjesztésére.
[29] Mindezek mögött alapvetően két, egymással összefüggő indok áll: egyrészt a  közhatalom működéséről való
tájékozott véleményformálás feltételeinek a  megteremtése, másrészt a  demokratikus és hatékony működés külső
kontrollja és ösztönzése.
[30] Az állam működéséről való tájékozott véleményformálás elengedhetetlen a  hatalomgyakorlók tevékenységének
megítéléséhez és számonkéréséhez, a  közhatalmi döntésalkotásra, a  közügyek intézésére gyakorolt állampolgári
ellenőrzés és befolyás gyakorlásához, tágabb értelemben a  közügyekhez kapcsolódó nyilvános, tényeken alapuló
diskurzus kialakulásához. Ez az érvelés tükröződik egyebekben az EJEB gyakorlatában is, amikor azt hangsúlyozza,
hogy a  „közérdek olyan kérdésekre vonatkozik, amelyek olyan mértékben érintik a  nagyközönséget, hogy
az  jogosan érdeklődhet irántuk, megragadják a  nyilvánosság figyelmét, vagy jelentős mértékben foglalkoztatják
az  embereket, különösen ha a  polgárok jólétét vagy a  közösség életét érintik” {Magyar Helsinki Bizottság kontra
Magyarország [GC] (18030/11), 2016. november 8., 161–162. bekezdés}.
[31] Alkotmányjogi értelemben a  véleménynyilvánítás szabadsága tekinthető az  ún. kommunikációs jogok
„anyajogának”, az  információszabadság pedig a  kommunikációs alapjogok egyik nevesített joga. A  két jog
kapcsolata magától értetődő: a  tájékozott véleménynyilvánítás feltételezi a  közérdekű információkhoz való
hozzáférést, az  információszabadság „gyakran előkérdése és feltétele a  szabad véleménynyilvánításhoz való jog
gyakorolhatóságának” [34/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 177, 185.], hiszen a  kellő informáltság, a  tények
ismerete a  szólásszabadság egyik feltétele [50/2003. (XI. 5.) AB határozat (ABH 2003, 566, 576.)]. Pontosabban
írható le a két jog kapcsolata, ha az információszabadság két elemét – az információhoz való hozzáférést és annak
terjesztését – külön kezeljük. Az  információhoz való hozzáférés, a  közérdekű információ megismerésének joga
alapvetően megelőzi és elősegíti a véleményalkotást, a közérdekű adat terjesztésének a joga azonban lényegében
már a véleménynyilvánítási jog részeként értékelhető.
[32] Az információszabadság nem az  érintett szervek hatékony működésének a  kárára érvényesül, hanem elvileg
éppen ellenkezőleg: bár a  transzparencia biztosítása adott esetben idővel, munkaerő-forrás igénybevételével és
költséggel járhat, ugyanakkor ez  valójában a  demokratikus és hatékony működés egyik biztosítéka. Az  ugyanis,
hogy a közfeladat ellátásával kapcsolatos adatok eleve nyilvánosak vagy igény esetén hozzáférhetőek, a működés
társadalmi ellenőrzésének egyik eszköze, és ezáltal a hatékony(abb) működés egyik garanciája is.
[33] Az információszabadság tehát az  egyik nevesített kommunikációs alapjog, amelynek az  alapjogok rendszerében
a  véleménynyilvánítási joggal való összefüggése miatt kitüntetett szerepe van, és ahogy a  véleménynyilvánítási
jognak, úgy az  információszabadsághoz való jognak is kevés más joggal szemben kell engednie {30/1992. (V. 26.)
AB határozat, ABH 1992, 167, 170–171. és 178., Abh1., Indokolás [39]}. Ennek a  követelménynek mind a  jogi
szabályozásban, mind pedig a gyakorlatban tükröződnie kell, és az Alkotmánybíróság is ennek figyelembevételével
alakítja a gyakorlatát.
[34] A közérdekű adatokat illetően a  nyilvánosság-elv főszabályként való „érvényesüléséhez szükséges, hogy az  arra
köteles adatkezelő a  közérdekű adatok megismerését – proaktív módon, illetve adatigénylés alapján – biztosítsa”
(Abh.1, Indokolás [35]).
[35] Ennek kapcsán az  Alkotmánybíróság az  Abh4.-ben rámutatott a  következőkre: „Az Alaptörvényben rögzített
alapvető jognak tehát a  közérdekű adatok megismerésére irányuló adatigénylés útján lehet érvényt szerezni
(már amennyiben a  közérdekű adatok proaktív közzétételére nem kerül sor). Az  adatigénylés jogosítványa
nélkül a  közérdekű adatok megismeréséhez való jog valódi alanyi jogot nem is tudna jelenteni. Az  alapvető
jog biztosításával ezért elválaszthatatlanul összefonódik az  adatigénylés lehetőségének, illetve az  adatigény
teljesítésének megfelelő biztosítása” (Indokolás [25]).
[36] 3.2. A bírói igazságszolgáltatás mint különálló hatalmi ág szervi tevékenységének a nyilvánossága alapvetően nem
különbözik más, közpénzből finanszírozott szervezet működésének a nyilvánosságától.
[37] Markáns eltérés – más állami szervekhez képest – a  főtevékenység, azaz a  bírói ítélkezéshez kapcsolódó adatok
nyilvánossága tekintetében áll fenn. A  bírói döntések – és az  ezzel összefüggő adatok transzparenciája –,
a  bírói ítélkező munka kontrollja ugyanis főszabály szerint a  felek számára biztosítandó, ennél tágabb körben
elsődlegesen a  tárgyalások és az  ítélethirdetés nyilvánosságán keresztül valósulhat meg {vö. 3171/2017. (VII. 14.)
AB határozat, Indokolás [54] és [66]}. A  bírói ítélkezés kapcsán ugyanis figyelembe kell venni, hogy a  döntések
természetes és más személyek jogait és kötelezettségeit, egymással való viszonyát rendezik, tehát a  döntések
egyszerre tartalmaz(hat)nak személyes adatokat, valamint közérdekű (közérdekből nyilvános) adatokat. „Ezzel
összefüggésben mindenekelőtt rögzíteni kell, hogy ebben a körben lényegesen különbözőek azok a szempontok,
amelyek a  hozzáférés jogosultságának szabályozását és értelmezését meghatározzák. A  bírósági eljárások
alanyai és érdekeltjei egy zárt kört jelentenek, aminek következtében a  személyes adatvédelemnek a  közérdekű
adatokhoz való hozzáférés jogával szembeni korlátozó funkciója megnövekedett, adott esetben, – így különösen
egyes polgári eljárásokban, elsősorban a személyállapoti perekben – azt kizáró szerephez jut. Ugyancsak fokozott
jelentősége lehet a  bírósági eljárásokat illetően annak a  követelménynek, hogy a  közérdekű adatokhoz való
hozzáférés jogosultságának visszaélésszerű gyakorlása ne eredményezhessen olyan helyzetet, amely a  bíróságok
alaptevékenységének ellátását veszélyeztetheti, vagy jelentősen elnehezíti” {3056/2015. (III. 31.) AB határozat,
Indokolás [14], vö. még: Indokolás [7]–[10]}.
[38] Még tágabbra nyitva a  nyilvánosság körét megállapítható ugyanakkor, hogy a  bírói ítélkezés mint közfeladat,
a  szolgáltató állami funkció gyakorlása jelentős mértékben foglalkoztatja az  embereket, érinti a  polgárok jólétét
vagy a  közösség életét. Ezért ebben a  körben az  egyes bírósági szinteken, vagy egy-egy bíróságon folyó ítélkező
munkát, emellett a bírói igazságszolgáltatás működését egészében jellemző adatok értelemszerűen közérdekűnek
minősülnek {vö. 3056/2015. (III. 31.) AB határozat, Indokolás [15], 873/B/2008. AB határozat, ABH 2011, 1826,
879/E/2004. AB határozat, ABH 2011, 1478.}.
[39] A bírói igazságszolgáltatás működésének nyilvánosságával kapcsolatosan hasonlóképpen foglalt állást
a NAIH a jelen ügyben adott véleményében (lásd NAIH állásfoglalás 4–5. oldala).
[40] 4. A  nyilvános (közérdekű) adatok körét – az  információszabadság tárgyát – illetően szükséges kiemelni, hogy
az  Alaptörvény értelmében az  adatnyilvánosság a  közérdekű adatokra vonatkozik, de az  Alaptörvény – a  39.  cikk
(2) bekezdését kivéve – nem határozza meg, hogy mely adatok tartoznak ebbe a körbe. Ezért az Alaptörvény VI. cikk
(3)  bekezdésének alkotmányos rendeltetésével, valamint a  demokratikus társadalomban betöltött funkciójával
összhangban, az  Infotv. vonatkozó rendelkezései alapulvételével szokásos az  érintett adatkört behatárolni. Tehát
adatigénylés esetében az  Infotv. 3.  § 5. és 6.  pontjának értelmezésére és megfelelő alkalmazására van szükség.
Ez jogalkalmazói tevékenység, amely bírói felülvizsgálat tárgya lehet, de – szűk körben – alkotmánybírósági kontroll
alá veendő.
[41] Az Alkotmánybíróság az  Abh5.-ben megállapította, hogy „[a]z Alkotmánybíróság a  közérdekű adatok
megismeréséhez való jog korlátozását érintő ügyben a  támadott bírói döntést kizárólag alkotmányossági
szempontból vizsgálja felül. A  bírói döntés alkotmányossági felülvizsgálata során így nem foglal állást arról, hogy
az  alapul fekvő ügyben kiadni kért konkrét adatok közérdekű, közérdekből nyilvános adatnak minősülnek-e vagy
sem. Ez ugyanis az Infotv. 3. § 5. és 6. pontja, vagyis a közérdekű adat, illetve a közérdekből nyilvános adat törvényi
fogalmának alkalmazását igénylő jogalkalmazói feladat, amire jogvita esetén a  bíróság hivatott” (Indokolás [27]).
Ugyanakkor az „Infotv. 3. § 5. és 6. pontja szerinti adatokat (közérdekű, illetve közérdekből nyilvános adat) illetően
nem vitatott, hogy ezen adatok megismerésének biztosítása az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdésébe foglalt alapjog
érvényesülését szolgálja. Épp ezért abban az esetben, amikor megállapítható, hogy a  jogalkalmazó jogértelmezés
útján leszűkíti az  előbbi – az  Infotv. 3.  § 5. és 6.  pontja szerinti közérdekű, illetve közérdekből nyilvános – adatok
körét (az Infotv.-ben nem szabályozott további feltételek figyelembe vételével), s ilyen módon indokolatlanul
korlátozza az  információszabadság érvényesülését, e  jogértelmezés az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdése szerinti
alapjog sérelmére vezet” (Indokolás [30]).
[42] A közérdekű adat tartalmába a bírói gyakorlat – egyezően az Infotv. 3. § 5. és 6. pontja szerinti megfogalmazással –
beleérti nem csak a  közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, hanem mindazon adatot, amely
nem esik a  személyes adat fogalmi körébe és amely a  közfeladatot ellátó szerv vagy személy tevékenységére
vonatkozik vagy közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett. Ez  a  megközelítés párhuzamba állítható
az  Alkotmánybíróság fentiekben részletezett gyakorlatával: az  információszabadság jogának lényege, funkciója
a közfeladatot ellátó szerv vagy személy közfeladatai teljesítésének az ebbe a körbe tartozó adatok nyilvánosságán
keresztüli kontrollja. Ezen adatok ismeretében lehetséges egyrészt a  közhatalom működéséről való tájékozott
véleményformálás megteremtése, másrészt a demokratikus és hatékony működés külső kontrollja és ösztönzése.
[43] 5. Az  információszabadság érvényesülése szempontjából a  közérdekű és közérdekből nyilvános adatok körének
meghatározása mellett az adatkezelés fogalmának az értelmezése is alapvető jelentőségű. Ez gyakran – mint jelen
ügyben is – a  közfeladat ellátása körébe tartozó adatok rendelkezésre állásának az  új adat(sor) előállításától való
elhatárolását kívánja meg.
[44] Az adatkezelés tényének fennállásáról dönteni alapvetően jogalkalmazói feladat, és „az Alaptörvény
az  Alkotmánybíróság számára nem biztosít vizsgálati lehetőséget ahhoz, hogy a  jogalkalmazó az  adott, konkrét
ügyben helytállóan értékelte-e a  bizonyítékokat, illetve a  mérlegelésének eredményeként megállapított tényállás
megalapozott-e. A  tényállás megállapítása, illetve ennek során a  bizonyítékok értékelése, és mérlegelése ugyanis
az eljárási jogi szabályokban kizárólag a  jogalkalmazó számára fenntartott feladat” {13/2014. (IV. 18.) AB határozat,
Indokolás [51]}. Ugyanakkor „[a]z Alkotmánybíróságnak az  alkotmányjogi panasz alapján folytatott eljárásokban
elsősorban jogvédelmi szerepe van, mert az  Abtv. 26–27.  §§ rendelkezései értelmében az  a  feladata, hogy
az Alaptörvényben elismert alapjogoknak ténylegesen érvényt szerezzen. Ebből következően az Alkotmánybíróság
feladatához tartozik annak megválaszolása is, hogy egy adott jogszabály mely jogalkalmazói értelmezése találkozik
az Alaptörvényben elismert jogokban rejlő egyes követelményekkel” {13/2014. (IV. 18.) AB határozat, Indokolás [51]}.
[45] Ebből következően az Alkotmánybíróság megadhatja azokat a szempontokat, amelyeket az adatkezelés fogalmának
az információszabadság alkotmányos védelmét garantáló értelmezésekor figyelembe kell venni.
[46] 5.1. Amennyiben az  információ létezik, közérdekű vagy közérdekből nyilvános adatnak minősül (Infotv. 3.  § 5. és
6. pont a fenti tartalommal) és a kérelmező azt kezeli (gyűjti, felveszi, rögzíti, rendszerezi, tárolja stb., lásd Infotv. 3. §
10. pont), továbbá az adat azonnal elérhető, „készen és rendelkezésre áll” [vö. EJEB, Társaság a Szabadságjogokért
kontra Magyarország (37374/05.), 2009. április 14., 36. bekezdés], az adatközlés kötelezettsége nyilvánvalóan fennáll,
és nem is vitatott.
[47] Előfordul azonban, hogy az adat nem áll közvetlenül rendelkezésre, mert az adatot ki kell keresni, vagy az adatigény
egyszerre több adatra (ún. adatsorra, adatösszességre) irányul. Az adat(ok) megtalálása ilyenkor kifejezett keresési,
meghatározott szempontok szerinti válogatási, esetleg rendszerezési tevékenységet jelent.
[48] Elektronikus, számítógépes adatnyilvántartás esetében ez  általában nem jelent problémát: az  adat kikeresése
vagy több adat esetében az  adatsor létrehozása elektronikus úton történik és nem jelent jelentős munkaterhet.
Az  adatkezelő így annak ellenére, hogy ténylegesen felkutatja és rendszerezi a  kért adatokat, úgy érzékeli, hogy
az információ „készen és rendelkezésre áll”.
[49] Kétség jellemzően akkor merül fel, amikor nem lehetséges elektronikus úton – adatbázisból, lajstromból, statisztikai
nyilvántartásból stb. – elvégezni a  műveletet, illetve a  kérelem teljesítése túlmutat egy egyszerű műveleten
(például a  másolat készítésén vagy az  elektronikus adatlekérdezésen). Ezek a  teljesíthető, de a  kérés tartalmától
függően eltérő munkaigényű adatigénylések. Jellemzően ilyen, amikor az igényelt adat(ok) kiadásához nagyszámú
adathordozó vagy adatbázis áttekintése és a  kért adatok – elektronikus úton nem, csupán hagyományos,
papíralapú kereséssel elvégezhető – leválogatása szükséges [vö. az Infotv. 29. § (4) bekezdését megállapító 2015. évi
CXXIX. törvény javaslatának indokolása].
[50] Az Alkotmánybíróság a munkaterhet jelentő adatigénylésekkel kapcsolatban hangsúlyozza a következőket.
 [51] Elsődlegesen az  Alaptörvény VI.  cikk (3)  bekezdése megköveteli, hogy az  e  cikkben biztosított jog gyakorlatilag
érvényesíthető legyen, és az  adatkezelő ne gördítsen akadályokat a  közérdekű adatok megismerése elé.
A  közérdekű adatok megismerésének a  biztosítása az  adatkezelők egyik alapvető, alkotmányos feladata,
és „[a]z  alapjog védelmére irányuló intézményvédelmi kötelességük alapján […] a  közérdekű adatokat kezelő
szerveknek aktív magatartást kell tanúsítaniuk, kötelesek a  közérdekű adatokhoz való hozzáférést garantálni”
(Abh1., Indokolás [63]), tehát az  „adatkezelő szerv az  alapjog biztosítása érdekében éppenséggel tevőleges
magatartásra kötelezett” (Abh1., Indokolás [64]).
[52] Másodrészt az  alapjogból eredő adatigény teljesítésére vonatkozó kötelezettség, illetve az  adatigénylő oldalán
az  adathozzáférési jogosultság szempontjából irreleváns, hogy „a közérdekű és közérdekből nyilvános adatokat
kezelő szerv által létrehozott adatbázisban (adattárban, nyilvántartó rendszerben, lajstromban, kartotékban, stb.) is
szerepelnek-e az általa kezelt adatok” (Abh4., Indokolás [32]–[33]).
[53] Következésképpen az  adatigény nem tagadható meg arra hivatkozással, hogy a  kért adat közvetlenül
– pl. elektronikusan – nem áll rendelkezésre, és az egyébként rögzített adat hozzáférhetővé tételéhez idővel és/vagy
költséggel járó többletmunkára van szükség.
[54] Az, hogy „az adatigénylés jelentős terjedelmű, illetve nagyszámú adatra vonatkozik, vagy az  adatigénylés
teljesítése a  közfeladatot ellátó szerv alaptevékenységének ellátásához szükséges munkaerőforrás aránytalan
mértékű igénybevételével jár”, a  hatályos Infotv. szabályai szerint sem elutasítási ok (a lehetséges elutasítási
okok tekintetében lásd elsősorban Infotv. 27. és 30.  §), csak az  adatigénylés teljesítésének módját, valamint
a  költségszámítást befolyásoló tényező [Infotv. 29.  § (2)–(5)  bekezdései]. Ezt támasztja alá a  közérdekű adat
iránti igény teljesítéséért megállapítható költségtérítés mértékéről szóló 301/2016. (IX. 30.) Korm. rendelet 3.  §
(2) bekezdése is, amely szerint az adatigénylés teljesítésével összefüggő munkaerő-ráfordításként egyebek mellett
az igényelt adat felkutatásához, összesítéséhez és rendszerezéséhez szükséges időtartam vehető figyelembe.
[55] Amennyiben tehát az adatigénylés létező és kezelt (rögzített) adatok kigyűjtésére, meghatározott szempont szerinti
kiválogatására és például táblázatba rendezésére vonatkozik, a kérelem alapvetően nem tagadható meg. A kérelmet
a  rögzítés formájától és attól függetlenül, hogy az  adatot esetleg az  adatkezelő nyilvántartásainak és/vagy
az adatkezelő által tárolt iratoknak az áttekintése útján ki kell keresni, főszabály szerint teljesíteni kell. (Hasonlóan
ahhoz, hogy az adatkezelő nem tagadhatja meg az adatigény teljesítését azon az alapon, hogy „az az általa kezelt
dokumentum átvizsgálását, s a benne található nyilvános adatoknak a nem nyilvános adatoktól való elkülönítését
igényelné.” Abh1., Indokolás [64]).
[56] Harmadrészt a  közérdekű adatok nyilvánosságának korlátozása akkor fogadható el alkotmányosan indokoltnak,
ha azt más alapjog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme kényszerítően indokolja, illetve
elkerülhetetlenül szükségessé teszi [Alaptörvény I.  cikk (3)  bekezdés]. Az  állami szervek zavartalan működésének,
a feladat-ellátás feltételeinek a biztosítása ilyen alkotmányos érték lehet. A közfeladatot ellátó szerv közfeladatainak
ellátását azonban csak szélsőséges esetben veszélyeztetheti, béníthatja meg egy, a  közfeladatainak ellátásával
összefüggő adatokra vonatkozó adatigénylés teljesítése. Következetes az  alkotmánybírósági gyakorlat abban
a  tekintetben, hogy alapjog-sértő az  olyan szabály, amely bármilyen megkötés nélkül, általános jelleggel
az adatkezelő diszkrecionális döntési jogkörébe utalja a közérdekű adatokhoz való hozzáférés megtagadásáról szóló
döntést [34/1994. (VI. 24.) AB határozat]. A számottevő, észszerűtlen munkateherre történő utalás ezért nem válhat
önkényes döntéssé, üres hivatkozássá.
[57] Ugyanakkor figyelembe kell venni ebben a  körben azt is, hogy nem önmagában a  kérelemmel érintett,
átvizsgálandó dokumentumok száma vagy terjedelme a  döntő szempont. A  munkateher nagysága alapvetően
a dokumentumok átvizsgálásának jellegétől, a vizsgálat részletességétől függ.
[58] Mindazonáltal szempont lehet az  alapjog gyakorlásának alkotmányos korlátozásakor az  is, hogy a  kiadni kért
információ tekintetében monopolhelyzetben van-e az  adatkezelő, tehát hogy kizárólagos hozzáférése van-e
bizonyos adatokhoz, és azok más forrásból egyáltalán nem elérhetők [vö. EJEB, Österreichische Vereinigung zur
Erhaltung, Stärkung und Schaffung eines wirtschaftlich gesunden land- und forstwirtschaftlichen Grundbesitzes
kontra Ausztria (39534/07), 2013. november 28., 47. bekezdés; vö. továbbá Bubon kontra Oroszország (63898/09),
2017. február 7., 42–45. bekezdés], avagy más forrásból nyilvánvalóan kisebb munkateher árán hozzáférhetők
(pl.  ugyanaz az  adat egy másik adatkezelő elektronikus nyilvántartásából lekérdezhető). Következésképpen
azokban az  esetekben, amikor az  adatkérés a  közfeladatot ellátó szerv vagy személy által kezelt (például tárolt)
olyan, egyebekben közérdekű adatokra vonatkozik, amelyek azonban közfeladataival nem hozhatók összefüggésbe
– ám más forrásból kisebb munkateher árán elérhetők –, a közfeladatot ellátó szerv vagy személy nem minősíthető
az alapjogi jogviszony kötelezettjének.
[59] 5.2. Az egyébként kezelt (például tárolt) adatok kikeresésétől elkülönítendő az az eset, amikor az adatigénylés már
nem egy konkrét, egyszerűen vagy többletmunkával kikereshető, a közfeladathoz kapcsolódó adatra vagy adatsorra
irányul, hanem arra, hogy az  adatkezelő a  rögzítetteken kívül új adatokat szerezzen be, gyűjtsön, vagy az  általa
egyébként kezelt adatok összevetése útján új, minőségileg más adatot (statisztikát, kimutatást), esetleg az adatokat
magyarázó anyagokat állítson elő, vagy az  adatokból következtetéseket vonjon le {vö. EJEB, Bubon kontra
Oroszország (63898/09), 2017. február 7., 40–45. bekezdés, Magyar Helsinki Bizottság kontra Magyarország [GC]
(18030/11), 2016. november 8., 157–170. bekezdés}. Ehhez hasonlóan az  egyébként megismerhető, hozzáférhető
vagy közzétett adatokból történő, meghatározott szempont vagy szempontok szerint szűrt, új adatsor létrehozására
sem köteles az adatkezelő. Az adatigénylő nem formálhat jogot arra, hogy helyette más végezze el a hozzáférhető
adatok leválogatását.
[60] Ez azt jelenti, hogy az adatkezelő kizárólag a létező, bármilyen módon rögzített és ténylegesen a kezelésében lévő
közérdekű/közérdekből nyilvános adato(ka)t köteles kiadni. Adat-előállítási kötelezettség azonban nem következik
az Alaptörvényből. Ha tehát a kiadni kért – közérdekűnek (vö. Infotv. 3. § 5. pont) vagy közérdekből nyilvánosnak
minősülő (vö. Infotv. 3. § 6. pont) – adat kérelmezett általi kezelése (vö. Infotv. 3. § 10. pont) nem állapítható meg,
ez  a  közérdekű adatok megismerésére irányuló alapjogi igény teljesítésének akadályát képezi [3252/2016. (XII. 6.)
AB határozat].
[61] Annak mérlegelésekor azonban, hogy az adatigénylés nem egyébként rögzített adatok kiadására, hanem valóban
új, a  kezelt adatoktól minőségileg eltérő adat(ok) előállítására irányul-e, a  legnagyobb gondossággal kell eljárni.
A  közérdekű adatokhoz való hozzáférés megtagadása ugyanis végső soron megakadályozhatja a  köz(érdekű)
ügyekről folytatott nyilvános vitában való tájékozott részvételt.
V. [62] Az Alkotmánybíróság ezt követően a támadott bírói döntés alkotmányosságát vizsgálta meg.
[63] 1. Mindenekelőtt rögzíteni szükséges, hogy „[a] bírói döntések alkotmányossági felülvizsgálatát lehetővé tevő
alkotmányjogi panasz (Abtv. 27. §) az Alaptörvény 28. cikkének érvényesülését szolgáló jogintézmény. Ilyen panasz
alapján az  Alkotmánybíróság a  bírói döntésben foglalt jogértelmezés Alaptörvénnyel való összhangját vizsgálja,
azt, hogy a  jogszabály alkalmazása során a  bíróság az  Alaptörvényben biztosított jogok alkotmányos tartalmát
érvényre juttatta-e. Ha a bíróság az előtte fekvő, alapjogilag releváns ügy alapjogi érintettségére tekintet nélkül járt
el, és az  általa kialakított jogértelmezés nem áll összhangban e  jog alkotmányos tartalmával, akkor a  meghozott
bírói döntés alaptörvény-ellenes” {3/2015. (II. 2.) AB határozat, Indokolás [18]}. „A jogszabályok értelmezése tehát
az  Alaptörvényből fakadóan a  bíróságok feladata, míg az  Alkotmánybíróság hatásköre a  jogszabályok, illetve
– az Abtv. 27. §-a szerinti eljárásban – a bírói ítéletekben megjelenő jogértelmezés alkotmányosságának vizsgálatára
terjed ki” {3151/2013. (VII. 24.) AB határozat, Indokolás [21]}. Az  Alkotmánybíróság már többször rámutatott arra,
hogy: „[a]z Alkotmánybíróság a  bíróságok ítéleteit […] akkor bírálhatja felül, ha azok az  Alaptörvény megszabta
értelmezési tartományt megsértik, és ezáltal a bírói döntés alaptörvény-ellenes lesz” {3119/2015. (VII. 2.) AB végzés,
Indokolás [22]; 3031/2016. (II. 23.) AB végzés, Indokolás [19]; 16/2016. (X. 20.) AB határozat, Indokolás [16];
17/2016. (X. 20.) AB határozat, Indokolás [25]}.
[64] Az Alkotmánybíróság ennélfogva az Abtv. 27. §-a szerinti jelen eljárásban a  támadott bírói döntésnek, s az abban
foglalt bírói jogértelmezésnek az Alaptörvénnyel, ezen belül a VI. cikk (3) bekezdésével való összhangját vizsgálta.
[65] 2. Az  indítványozó elsődlegesen azt kifogásolta, hogy a  bíróság tévesen állapította meg, hogy az  igényelt adatok
nem tekinthetők közérdekű adatnak.
[66] A jogi személy peres felek nevét illetően az Alkotmánybíróság az Abh5.-ben már állást foglalt, megállapítva, hogy
a perben félként eljárt személyek neve, ideértve a jogi személyek megnevezését is, hozzájárulásuk, avagy törvényi
szabály hiányában nem közérdekű adat. Az  Abh5. megfogalmazásában „[a]z Alaptörvényből nem következik,
hogy a polgári peres eljárásban félként résztvevő jogi személy neve közérdekű adat. Más megítélést eredményez,
ha nyilvánosságra hozatalát, megismerhetőségét vagy hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli,
mert akkor az  Infotv. 3.  § 6.  pontja alapján már közérdekből nyilvános adatnak minősül (Abh5., Indokolás [31]).
A  kifejtettek értelmében az  Infotv. 3.  § 5.  pontjára alapozott azon bírói jogértelmezésről, amely szerint általában
véve a polgári peres eljárásban résztvevő jogi személy felek neve nem közérdekű adat, megismerését így az Infotv.
26.  § (1)  bekezdése alapján nem kötelező biztosítani, nem állapítható meg, hogy a  bíróság a  közérdekű adatok
körét (a közérdekű adatok fogalmához képest) jogértelmezés útján szűkítette, korlátozta volna. Ezért ezen okból
a  közérdekű adatok megismeréséhez való, az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdése szerinti alapjog korlátozása nem
volt a támadott bírói döntések kapcsán megállapítható (vö. Abh5., Indokolás [31]). Az Abh5. idézett megállapításai
alapján jelen ügyben sem merül fel alkotmányossági aggály a támadott bírósági ítéletnek a jogi személy peres felek
nevének megismerhetőségével kapcsolatos megállapításait illetően.
[67] 3. A jogerős ítélet a hét év vagy azt meghaladó pertartamú bírósági eljárások ügyszámának megismerésére irányuló
adatigény kapcsán arra a  következtetésre jutott, hogy a  bírósági akta egyedi ügyszáma azért nem tekinthető
az Infotv. 3. § 5. pontjában meghatározott fogalom szerint közérdekű adatnak, mert az csak „technikailag azonosítja
az iratot, a közfeladatról információt nem tartalmaz”, és „nem áll kapcsolatban a bíróság közfeladatával, közpénzzel
való gazdálkodásával, és a szakmai tevékenységére, illetve annak eredményességére is kiterjedő értékelésére nem
vonatkoztatható” (lásd a  Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf.20.129/2015/6. számú ítéletének 4. oldalát). Az  ügyszámokkal
összefüggésben elfoglalt jogi álláspont következtében pedig a  bíróság már nem is vizsgálta, hogy a  keresetlevél
érkeztetési ideje, illetve a hét éven túli ügyek listája közérdekű adatnak tekinthető-e.
[68] A bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet (a továbbiakban: BÜSZ) meghatározza a lajstrom
fogalmát (2.  § 14.  pont) és az  ügycsoportonkénti lajstromozás mikéntjét (28–29.  §). A  bíróságok egységes
iratkezelési szabályzatáról szóló 17/2014. (XII. 23.) OBH utasítás (a továbbiakban: Utasítás) értelmező rendelkezései
között a 3. § 38. pontja szerint – figyelemmel a BÜSZ-ben foglaltakra is – az ügyszám „az ügy azonosítására szolgáló
megjelölés, amely tartalmazza az ügycsoport betűjelét, a lajstromszámot, törve az érkezés évszámával”.
[69] A BÜSZ és az  Utasítás rendelkezéseiből megállapíthatóan a  bírósági eljárásban az  ügyszám olyan, a  szervezeti
hierarchia adott szintjén működő bíróság kezelő-, tájékoztatási vagy ügyfélszolgálati irodáján, ügycsoportonként,
a  lajstromozás során létrehozott számadat, amely a  bíróság tevékenységéhez kötődik. Ezen túlmenően meg
kell állapítani azt is, hogy a  számadatból természetes személy nem azonosítható (Infotv. 3.  § 1.  pont), „érintettre
vonatkozó következtetés” abból nem vonható le (Infotv. 3. § 2. pont).
[70] Figyelemmel az  Infotv. 3. § 5. pontja szerinti fogalom-meghatározásra – és annak a bírói gyakorlatban azonosított
tartalmára is – megállapítható, hogy az  ügyirat száma nem személyes adat, ugyanakkor a  bíróság közfeladatának
ellátásával összefüggésben keletkezik. Megjegyzendő természetesen az  is, hogy minden bírósági szinten, illetve
bíróságon az azonos számképzési elvek mellett eltérő ugyanannak a (peres vagy nem peres) eljárásnak az ügyszáma.
[71] Utalni kell továbbá arra is, hogy az  Abh4. alapjául szolgáló ügyben járásbírósági szintű bíróság (a Pesti Központi
Kerületi Bíróság) megállapította, hogy „közérdekű adatnak minősül a  Pesti Központi Kerületi Bíróság 4 éven túli
polgári peres ügyeinek száma, az  ügyszámok és az, hogy mikor érkezett a  keresetlevél a  bíróságra”. Hivatkozott
arra is, hogy „valamennyi kiadni kért közérdekű adat rendelkezésére áll és azokat a  válaszleveléhez mellékelve
az  adatkérő rendelkezésére bocsátotta ügyszám és a  keresetlevél érkezésének időpontjára vonatkozó 4 éven túli
folyamatos polgári peres ügyek listáját.”
[72] A bírósági ügyszámok nyilvánossága kapcsán hasonló álláspontot fogalmazott meg az  alkotmánybírósági eljárás
során megkeresett NAIH elnöke is (lásd NAIH-állásfoglalás 2–4. oldala).
[73] A kifejtettek értelmében az ügyszámok kapcsán elfoglalt bírói jogértelmezés leszűkítette a közérdekű adatok körét
– az információszabadsághoz való jog védelmi körét – olyan szempontra tekintettel, amely túlmutat az Infotv.-ben
foglaltakon. A  közérdekű adatok körének jogértelmezés útján történő ilyen leszűkítése indokolatlanul korlátozza
a közérdekű adatok megismeréséhez való jog érvényesülését.
[74] 4. Az Alkotmánybíróság megvizsgálta azt is, hogy a közérdekű adatok megismeréséhez való jog sérelmét jelenti-e,
ha a bíróság az adatkezelő törvényi fogalmát az adatigénylőre alkalmazza, s erre hivatkozással korlátozhatónak ítéli
a közérdekű adatok megismerését.
[75] A jogerős ítélet szerint a másodfokú bíróság egyetértett „azzal az alperesi érveléssel is, hogy a polgári peres ügyekre
vonatkozó adatsorokat tartalmazó nyilvántartásokat az  Infotv. 5.  § (4)  bekezdése értelmében kizárólag bíróság
kezelheti az  igazságszolgáltatási feladatainak ellátása céljából”. Majd kifejtette azt is, hogy az  „ügyszámok  […]
a  peres eljárás iratainak szükséges, elválaszthatatlan elemei, amelyről felvilágosítás […] csak a  törvényben
meghatározott személyeknek adható”.
[76] Az Infotv. jogerős ítéletben hivatkozott 5.  § (4)  bekezdése szerint kizárólag állami vagy önkormányzati
szerv kezelheti az  állam bűncselekmények megelőzésére és üldözésére irányuló, valamint közigazgatási és
igazságszolgáltatási feladatainak ellátása céljából kezelt bűnügyi személyes adatokat, valamint a  szabálysértési,
a  polgári peres és nemperes ügyekre vonatkozó adatokat tartalmazó nyilvántartásokat. Az  Infotv. e  rendelkezése
a  törvénynek „A személyes adatok védelme” című II. fejezetében található. Ennek megfelelően az  Infotv. 5.  §
(4) bekezdése a személyes adatok védelmével összefüggésben értelmezhető rendelkezést tartalmaz. Nem irányadó
tehát a közérdekű adatra, illetve ennek megismerésére, amely az Infotv. 3. § 5. pontja értelmében csak „a személyes
adat fogalma alá nem eső” adat lehet. Az olyan jogértelmezés tehát, amely a polgári peres eljárás bírósági aktájának
egyedi ügyszáma, illetve az  érkezési idő, mint az  Infotv. 3.  § 5.  pontja alapján közérdekű adat megismerésének
korlátozását az  Infotv. 5. § (4) bekezdésének a személyes adatok védelmére vonatkozó rendelkezése alapján tartja
megengedhetőnek, a  közérdekű adatok megismeréséhez való jog védelmi körének indokolatlan leszűkítését
eredményezi.
[77] 5. Az indítványozó által közérdekűként kiadni kért adatok egymással összefüggő, logikai kapcsolatban álló adatsort
alkotnak. Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben ugyanis az indítványozó összességében olyan polgári
eljárások adatainak – ezen belül a jogi személy peres felek megnevezésének, a keresetindítás időpontjának, valamint
a  peres ügyiratszámoknak – a  birtokába kívánt jutni az  eljárások felülvizsgálati szakaszában, amelyek hét év vagy
azt meghaladóan folyamatban voltak az  adatkérés idején. Ezért a  panasz kapcsán a  testületnek a  fentieken túl
arra a  kérdésre kellett választ adnia, hogy korlátozták-e az  információszabadság jogát az  eljárt bíróságok akkor,
amikor nem kötelezték a Kúriát a felülvizsgálati szakaszban lévő valamennyi polgári eljárás iratainak átvizsgálására
a pertartamok és az eljárást kezdő keresetlevél beadási dátumának felkutatása érdekében.
[78] A testület a  fentiekben részletesen bemutatta az  Alaptörvény VI.  cikk (3)  bekezdésének kapcsolatát
a  véleményszabadság alapjogával, valamint feltárta az  alapjog demokratikus berendezkedésben betöltött
jelentőségét. Ezek azok az  alkotmányossági szempontok, amelyeknek a  közérdekű adat fogalmát az  egyedi
ügyekben értelmező bírói döntéseknek meg kell feleltetniük. Emlékeztet ugyanakkor arra is a  testület, hogy
a  közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek abban az  esetben áll fenn az  alapjogi jogviszonyban kötelezetti
oldalon felelőssége az  alapjog érvényre juttatásában, ha az  adatot kezeli, ha az  adat nem minősül személyes
adatnak és az adat „tevékenységére vonatkozó vagy közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett”.
[79] A Kúria jogállását és az ehhez rendelt közfeladatát az Alaptörvény, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló
2011. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Bszi.), valamint a  polgári perek esetében – az  alapper idején hatályos –
régi Pp. szabályai határozzák meg. Az Alaptörvény 25. cikk (2) bekezdése értelmében „[a] rendes bírósági szervezet
legfőbb szerve a  Kúria, amely biztosítja a  rendes bíróságok jogalkalmazásának egységét, a  rendes bíróságokra
kötelező jogegységi határozatot hoz”. A  Bszi. 23–24.  §-ai – az  Alaptörvényben foglaltaknak megfelelően –
a négyszintű bírósági szervezetben a Kúria jogállását legfőbb bírói szervként határozzák meg, amely a joggyakorlat
egységéért, emellett a  rendkívüli jogorvoslati eljárásokban és kisebb részben a másodfokú ítélkezésben folytatott
ítélkezésért viselt felelősségben ölt testet. Végül a  Bszi.-re alapított, bírósági hierarchián belüli hatásköri kiosztás
jelenik meg a régi Pp. 10. §-ában is a polgári perekre vonatkozóan.
[80] A Kúria az  államszervezetben a  rendes (általános hatáskörű), a  Közigazgatási Felsőbíróság pedig a  közigazgatási
bírói hatalom csúcsszerve. A  szervi tevékenységét jellemző, általa kezelt adatai más állami szervekhez hasonlóan
nyilvánosságot követelnek. Ugyanakkor főtevékenysége – amely az  Infotv. szerinti közfeladatát jelenti –
az  általános hatáskörű („rendes bíróságok” – Alaptörvény 25.  cikk) bíróságok joggyakorlatának egységesítése és
elsődlegesen a rendkívüli jogorvoslatok elbírálása. Ebben a körben közérdekű tehát minden olyan adat, amit kezel,
a tevékenységére vonatkozik vagy közfeladatával összefüggésben keletkezett és nem minősül személyes adatnak.
[81] Mindebből az  a  következtetés adódik, hogy míg a  Kúria tevékenységére kifejezetten jellemzőek a  felülvizsgálati
eljárásokkal összefüggő adatok (például a  felülvizsgálati kérelmek beadásának dátuma és az  elbírálás időtartama,
a felülvizsgálati eljárások esetleges elhúzódása), addig nem vonatkoztatható rá a keresetlevél beadásának időpontja
és ahhoz kapcsolódóan az  egész eljárás hét évi vagy azt meghaladó pertartama. Ez  az  egyébként a  bírósági
szervezet működését egészében jellemző adat nem áll összefüggésben a  Kúria működésével és nem is a  Kúria
közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkező adat. A jelen ügyben ezért azt kellett megállapítani, hogy míg
a  Kúria csak indirekt módon kezeli a  keresetlevelet, annak beadási dátumát (azok a  Kúriára megküldött bírósági
aktákban szerepelnek, így azok tárolása folytán, ideiglenesen valósul meg az adatkezelés), addig van olyan bírósági
szint, amely azzal közvetlen, kapcsolatban áll: ahogy arra az  Indokolás V.3.  pontjában (Indokolás [67]–[73]) már
történt utalás, az  elsőfokú bíróság az  eljárási törvényekben meghatározott feladatai értelmében szükségképpen
közreműködik a  polgári peres eljárás minden lényeges pontjánál, ideértve a  keresetlevél beadásától egészen
a felülvizsgálati eljárást lezáró kúriai döntés kézbesítésének eljárási mozzanatát is.
[82] Mindazonáltal a  jelen határozat Indokolásának IV.5.  pontjában (Indokolás [43]–[45]) kifejtettekre emlékeztetve
az  Alkotmánybíróság rögzíti, hogy a  közérdekű adatok kapcsán a  jelen esetben sem az  informatikai nyilvántartás
hiánya és az  emiatt fennálló jelentős munkateher adja a  döntés indokát. Pusztán az  informatikai nyilvántartás
hiányából automatikusan nem következhet a kérelem elutasítása. A kezelt adatokat a rögzítés módjától függetlenül
– a  munkateherre tekintettel adott esetben költségtérítés megállapítása mellett – ki kell adni abban az  esetben,
amennyiben az adatok a közfeladatot ellátó szerv/személy tevékenységével összefüggésben állnak vagy közfeladata
ellátásával összefüggésben keletkeznek.
[83] Megjegyzendő az  is, hogy az  Infotv. 27.  § (2)  bekezdésének g)  pontja lehetővé teszi a  közérdekű és közérdekből
nyilvános adatok megismeréséhez való jog korlátozását bírósági eljárásra tekintettel. Egyebek mellett erre vezethető
vissza a régi Pp. 119. § (3) bekezdése, amely szerint az (1) és (2) bekezdésekben meghatározott személyeken kívül
– a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényben szabályozott tájékoztatás kivételével – az  eljárásról
felvilágosítás annak adható, akinek az  eljárás lefolytatásához, illetve annak eredményéhez jogi érdeke fűződik.
A  jogi érdek fennállásának mérlegelése során nem hagyható figyelmen kívül az, hogy a  közérdekű adatok
megismeréséhez való jog célja és értelme – amint azt fentebb az Alkotmánybíróság a IV.3. pontban (Indokolás [27])
kifejtette – a  közhatalom és az  állami szervek működése transzparenciájának a  biztosítása. Folyamatban lévő
bírósági eljárásokra vonatkozó adatigénylés akkor teljesíthető, ha az ezt a célt szolgálja. Meghozatalukat követően
viszont a döntések anonimizált formában egyébként is hozzáférhetők és korlátozásmentesen kutathatók.
[84] 6. Az  indítványozó a  tisztességes eljáráshoz való jogba ütközőnek tartotta, hogy a  támadott ítéletek olyan
indokolást tartalmaztak, amely érvelés „egyik fél előadásában sem szerepelt”. Az  indítványozó azonban
konkrétan nem ismertette, hogy a  támadott ítéletek indokolásának mely részét kifogásolja ezen az  alapon. Ezért
az Alkotmánybíróság az indítványnak ezt az elemét érdemben nem vizsgálta.
[85] 7. Mindezek alapján tehát, az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  bírósági ügyiratszámok vonatkozásában
a bíróság az Infotv. 3. § 5. pontjához képest leszűkítette a közérdekű adatok körét egy, az Infotv.-ben nem szereplő
szempont alkalmazásával. Megállapította azt is, hogy a  támadott bírói ítéletben alaptörvény-ellenes értelmezés
mellett került sor az Infotv. 5. § (4) bekezdésének alkalmazására. Ugyanakkor összességében az ítélet alaptörvényellenessége mégsem állapítható meg: a bíróság ugyanis végső fokon az alkotmányos szempontoknak megfelelően
mérlegelt és döntött az  adatkiadási kérelem tárgyában akkor, amikor a  Kúriát nem kötelezte az  egymással
összefüggő, logikai láncolatot alkotó, egyes elemeiben közérdekű, de nem a  Kúria közfeladatához kapcsolódó
adatok kiadására. Az Indokolás IV.5.2. pontjára (Indokolás [59]–[61]) utalva ismét hangsúlyozza az Alkotmánybíróság
azt is, hogy az  adatkezelő nem köteles adatgyűjtésre, illetve az  általa kezelt adatok összevetése útján új,
minőségileg más adat, adatsor előállítására. Az  adatigénylő továbbá nem formálhat jogot arra, hogy helyette
más végezze el az  egyébként hozzáférhető adatok leválogatását. Ezért a  bírósági ítélet nem sérti az  Alaptörvény
VI. cikk (3) bekezdésébe foglalt, a közérdekű adatok megismeréséhez való jogot, és az Alkotmánybíróság a bíróság
8.Pf.20.129/2015/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
alkotmányjogi panaszt elutasította.
VI. [86] Az Alkotmánybíróság a határozat Magyar Közlönyben történő közzétételét az Abtv. 44. § (1) bekezdésének második
mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2019. március 12. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
27/2010. (III. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a honvédelmi miniszter elő ter jesz tésére
dr. Gachályi Andrásnak, a Magyar Honvédség dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ Tudományos Intézet
Toxikológiai Kutató Osztálya vezetőjének,
Kovács Gábornak, a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Kulturális Szolgáltató Kht. katonai rendezvényszervező
igazgató-helyettesének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést; dr. Kiss Imre ezredesnek, a Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatal Belbiztonsági Főosztálya vezetőjének,
Kókay András mérnök ezredesnek, a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi Központ Főigazgatóság gazdasági
igazgatójának,
Vida László Árpád mérnök ezredesnek, a Honvédelmi Minisztérium Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség
Anyag-technikai és Közlekedési Igazgatóság igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést; Gyenes Tamásnak, a Magyar Honvédség 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámogató Ezrede Logisztikai
Zászlóalj, Ellátó és szállító század, ellátó szakasz, élelmezés ellátó raj 2. étkezde vezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 1. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
32/2010. (III. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a külügyminiszter elő ter jesz tésére
Anna Valentová műfordítónak,
Csanády Ágnesnek, a Hollandiai Magyar Szövetség titkárának,
Hajnal Mihály festő- és grafikusművésznek
Hofman-Gáspár Mária festőművésznek,
Lapohos Andrásnak, a Kolozs megyei Ördöngösfüzesi Általános Iskola nyugalmazott tanárának,
László Károlynak, a Técsői Református Líceum lelkész igazgatójának, a Técsői és Felső Tisza-vidéki református
egyházközösség lelkészének,
Mayer Judit műfordítónak, nyugalmazott szerkesztőnek,
dr. Nagy Lucia nyugalmazott belgyógyásznak, a Norvég-Magyar Egyesület vezetőjének,
Petei Juditnak, a Kárpátalja Megyei Tanács képviselőjének, a Mikaland Vegyesvállalat igazgatójának,
Péntek Lászlónak, Körösfő Község alpolgármesterének,
Rohonyi Tamásnak, a FORMULA Brazil Nagydíj rendező cégének igazgatójának,
Serényi János nyugalmazott iskolaigazgatónak,
Sofia Marta Terek-nek, a Cáritas Argentina koordinátorának, a Magyar Irodalmi és Kultúrtársaság
programkoordinátorának, az Argentin Magyar Hírlap könyvvizsgálójának,
Tápi Lajosnak, a Magyar Köztársaság szabadkai konzuljának,
dr. Vass Levente urológusnak, a Studium Alapítvány és a Studium Szakkönyvkiadó (Marosvásárhely) alapító tagjának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat); Kilyén Ilka színművésznek, a Marosvásárhelyi Nemzeti Színház Tompa Miklós Társulatának tagjának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat); Opóczki Istvánnak, a Magyar Köztársaság bécsi külképviseletének szakácsának, hivatalsegédjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 5. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök