text:
1172/2009. (X. 16.) Korm. határozata az Új Erkel Színház felépítését célzó pályázat előkészítéséről és lebonyolításáról, és az Operaház rekonstrukciójának előkészítésével kapcsolatos kérdésekről.
A Kormány
1. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjék arról, hogy a Nemzeti Vagyongazdálkodási Tanács útján a
34705 helyrajzi számú ingatlan szükséges részét Budapest Főváros Önkormányzatától a Magyar Állam részére
megvásárolja, és vagyonkezelői jogát a Magyar Állami Operaházra átruházza. Egyetért továbbá azzal, hogy a terület
megvásárlásához szükséges fedezetet a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet terhére
biztosítsák;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2009. október 30. 2. felhívja a közlekedésért felelős minisztert és a pénzügyminisztert, hogy a Magyar Államvasutak Zrt. és a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjanak arról, hogy a 29834/10 helyrajzi számú ingatlan szükséges részének
vagyonkezelése a Magyar Államvasutak Zrt.-től a Magyar Állami Operaházhoz kerüljön;
Felelős: pénzügyminiszter
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter Határidő: 2009. október 30.
3. egyetért azzal, hogy az 1. és 2. pontban előírt feladatok teljesülése után, a Magyar Állami Operaház és a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. pályázatot írjon ki a 34704, 34705, 29834/10 helyrajzi számú ingatlanok hasznosítására oly
módon, hogy az ennek eredményeként létrejövő vagyonhasznosítási szerződés az 5. pont szerinti bérleti szerződés
aláírásakor lép hatályba;
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
pénzügyminiszter Határidő: az 1. és 2. pontban foglalt feladatok teljesülését köve tően azonnal
4. tudomásul veszi, hogy a 3. pontban megjelölt ingatlanokon lévő felesleges épületek lebontása kapcsán 167 634 872 Ft
értékben vagyonvesztés következik be az állami vagyonban;
5. egyetért azzal, hogy a Magyar Állami Operaház közbeszerzési eljárást írjon ki olyan épület vagy épületegység 25 éves
bérlésére, amely alkalmas operaelőadások megrendezésére, valamint olyan épület vagy épületegység 25 éves
bérlésére, amely alkalmas a Magyar Állami Operaház új gyártó és raktárbázisának elhelyezésére. Felhívja továbbá az
oktatási és kulturális minisztert, hogy a bérleti díjat a Magyar Állami Operaház részére biztosítsa, és erről a bérlet
25 éves időtartamára megállapodást kössenek;
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
Határidő: a közbeszerzési eljárás kiírására a 3. pont szerinti szerződéskötést követő 15. napon belül;
az Oktatási és Kulturális Minisztérium és a Magyar Állami Operaház között kötendő megállapodás
esetében 2009. október 30.
6. egyetért azzal, hogy
a) az 5. pont szerinti bérleti szerződést a Magyar Állami Operaház köti;
b) a szerződés futamideje a kivitelezési szakasszal együtt nem haladhatja meg a 28 évet;
c) az éves bérleti díj nem haladhatja meg 3113 millió forintot, kizárólag forintban fizetendő, és csak az infláció és
a közüzemi díjak változásait követheti;
d) a Magyar Állami Operaház az operaelőadások megrendezésére alkalmas helyiségeket, az Ybl Palota felújításának
éveit kivéve, legfeljebb évi 120 napra bérli;
e) a bérlet nyújtásához szükséges épület(ek) a futamidő alatt nem lesznek állami tulajdonban;
f) a szerződés megszűnése esetén a Magyar Állami Operaház a vagyonhasznosítási pályázatban szereplő értéken
vásárolhassa meg a teljes ingatlanokat;
g) a szerződés megszűnése esetén a Magyar Állami Operaház nem fizet kompenzációt szerződő partnerének,
elmaradt hasznát nem téríti meg;
h) a részleges vásárlást a bérleti szerződés tegye lehetővé;
i) a 3. és 5. pont szerinti szerződéseken kívül az Állam nem köt megállapodást a nyertes ajánlattevővel;
7. egyetért azzal, hogy a Magyar Állami Operaház készítse elő az Új Erkel Színház meg valósítását és az Ybl Palota
felújítását.
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
Határidő: folyamatos 8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős tárca nélküli miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1081/2012. (III. 28.) Korm. határozata a Magyar Közút Nonprofit Zrt. projektgazda kiemelt útfelújítási projektjei támogatásának a növeléséről az Észak-Magyarországi Operatív Program, Dél-Alföldi Operatív Program, Dél-Dunántúli Operatív Program és Nyugat-Dunántúli Operatív Program keretét érintően.
A Kormány 1. a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és
a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 61. §
(5) bekezdése alapján jóváhagyja a Magyar Közút Nonprofit Zrt. projektgazda kiemelt közút-felújítási projektjei
melléklet szerinti támogatásának a növelését, 2. hozzájárul, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága
a támogatási szerződések módosításáról az 1. pontban meghatározottak szerint intézkedjen.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1962/2017. (XII. 19.) Korm. határozata a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap 2018. programstratégiájának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. megtárgyalta és elfogadta a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap 2018. évi programstratégiáját
az 1. melléklet szerint;
 2. felkéri a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökét, hogy gondoskodjon az  1.  pontban
meghatározott programstratégia végrehajtásáról.
Felelős: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
Határidő: 2018. december 31-ig folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
212/2006. (X. 27.) Korm. rendelete a „Pályamódosító hitelprogram” keretében nyújtott hitel igénybevételének feltételeiről.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
103. §-ának g) pontjában kapott felhatalmazás alapján a
Kormány a „Pályamódosító hitelprogram” (a továbbiakban: Hitelprogram) keretében nyújtott hitel igénybevételének feltételeiről a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában a) közszférában foglalkoztatott:
aa) a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) hatálya alá tartozó
köztisztviselő és ügykezelő,
ab) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) hatálya alá tartozó
közalkalmazott,
ac) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) hatálya alá tartozó szolgálati jogviszonyban álló személy,
ad) a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) hatálya alá tartozó szolgálati
jogviszonyban álló személy,
ae) a többségi állami tulajdonú gazdálkodó szervezetnél, a közalapítványnál, valamint a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.)
XII. fejezete alapján közigazgatási szervnél foglalkoztatott munkavállaló;
b) pályakezdő: az a közszférában foglalkoztatott, aki
először létesített az aa)–ae) pontban felsorolt jogviszonyt,
és a jogviszony létesítésekor a huszonötödik életévét – felsőfokú végzettségű személy esetén a harmincadik életévét – még nem töltötte be;
c) nyugdíjas: az a közszférában foglalkoztatott, aki a
jogviszonya megszűnésekor megfelel az Mt. 87/A. §-a
(1)–(2) bekezdésében foglaltaknak;
d) gazdasági társaság: a gazdasági társaságokról szóló
2006. évi IV. törvény (a továbbiakban: Gt.) szerinti korlátolt felelősségű társaság és a zártkörűen működő részvénytársaság;
e) egyéni vállalkozó: az 1990. évi V. törvény hatálya
alá tartozó vállalkozó, aki vállalkozói igazolványát e rendelet kihirdetését követően váltotta ki;
f) többségi állami tulajdonú gazdálkodó szervezet: az
olyan gazdasági társaság, közhasznú társaság, amelyben
az állami közvetlen vagy közvetett befolyás mértéke – a
tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény rendelkezései
alapján számítva – legalább ötven százalék;
g) tőkeemelés: korlátolt felelősségű társaságban törzstőke, illetőleg zártkörűen működő részvénytársaságban
alaptőke emelés;
h) beruházás: a tárgyi eszköz beszerzése, létesítése, saját vállalkozásban történő előállítása, a beszerzett tárgyi
eszköz üzembe helyezése, rendeltetésszerű használatbavétele érdekében az üzembe helyezésig, a rendeltetésszerű
használatbavételig végzett tevékenység. Beruházás a meglévő tárgyi eszköz bővítését, rendeltetésének megváltoztatását, átalakítását, élettartamának, teljesítőképességének
közvetlen növelését eredményező tevékenység is;
i) ügyfél: az a jogviszonya megszűnéséig a közszférában foglalkoztatott, aki a Hitelprogram keretében a kedvezményes hitelt igénybe veszi, illetve annak igénybevételét kezdeményezi;
j) finanszírozó hitelintézet: az – a hitelintézetekről és a
pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény
5. §-ában meghatározott – pénzügyi intézmény, amely az
ügyfél számára – a Hitelprogram keretében – a Magyar
Fejlesztési Bank Részvénytársaság (a továbbiakban:
MFB Rt.) által nyújtott refinanszírozott forrásból kedvezményes kamatozású hitelt nyújt;
k) kedvezményes kamatozású hitel: a Kormány által elfogadott Hitelprogram keretében a finanszírozó hitelintézet által nyújtott, a Magyar Állam készfizető kezességvállalásával biztosított hitel.
2. § (1) Az ügyfélnek nyújtható kedvezményes hitel összege
a (2) bekezdésben meghatározott célra fordítandó összeg,
de legfeljebb 3 millió forint, lejárata legfeljebb tíz év, a türelmi idő legfeljebb három év.
(2) A kedvezményes kamatozású hitelt kizárólag a) gazdasági társaság alapításához nyújtott pénzbeli
hozzájáruláshoz,
b) gazdasági társaságban történő tőkeemeléshez, c) egyéni vállalkozó részére a vállalkozás indításához
szükséges beruházáshoz
lehet felhasználni. (3) A hitelből szerzett üzletrész vagy részvény futamidő
alatti értékesítése esetén a hitel fennálló teljes összegét egy
összegben vissza kell fizetni.
3. § (1) A hitelkérelmet az ügyfél a foglalkoztatási jogviszonya megszűnését követő egy éven belül és abban az esetben nyújthatja be, ha a foglalkoztatási jogviszonya megszűnését közvetlenül megelőzően megszakítás nélkül legalább egy évig – pályakezdők esetén legalább hat hónapig – a közszférában állt alkalmazásban, a felmentése (rendes felmondása) munkáltató általi közlésére 2006. július 1.
és 2008. december 31. között került sor, és arra a felmentési (felmondási) okirat tanúsága szerint
a) a Ktv. 17. §-a (1) bekezdésének a)–c) pontja, (2) bekezdésének a), illetve c)–d) pontja,
b) a Kjt. 30. §-a (1) bekezdésének a)–c) pontja,
c) az Mt. hatálya alá tartozó munkavállaló esetén a
munkáltató működésével összefüggő ok,
d) a Hszt. 56. §-a (1) bekezdésének a)–b) és d) pontja,
illetve (2) bekezdésének c) pontja, vagy
e) a Hjt. 59. §-a (1) bekezdésének a)–b) és d) pontja
alapján került sor, feltéve, hogy a jogviszony megszűnéséig nem minősül nyugdíjasnak.
(2) Hitelfelvételre az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek való megfelelés esetén sem jogosult az az ügyfél, aki
a) a hitelkérelem benyújtásának időpontjában lejárt
esedékességű adó- vagy adók módjára behajtható köztartozással rendelkezik, kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
b) a hitelkérelem benyújtásának időpontjában hitelszerződésből eredő lejárt tartozással rendelkezik,
c) ellen a hitelkérelem benyújtásának időpontjában
végrehajtási eljárás van folyamatban.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben foglalt feltételnek való
megfelelést a felmondási (felmentési) okirattal, a jogviszony megszűnésekor kiadott munkáltatói igazolással, az
adóhatóság által kiadott igazolással, illetőleg a (2) bekezdés b) és c) pontja esetén az ügyfél nyilatkozatával kell
igazolni.
(4) A kedvezményes hitel iránti kérelemhez – a (3) bekezdésben foglalt okiratokon túlmenően – eredetiben vagy
hiteles másolatban be kell nyújtani
a) új gazdasági társaság alapítása esetén a közjegyző
által készített közokiratba, vagy ügyvéd, illetve az alapító
jogtanácsosa által ellenjegyzett magánokiratba foglalt társasági szerződést, alapszabályt vagy alapító okiratot,
b) tőkeemelés esetén az(oka)t a határozato(ka)t,
amely(ek)ben a gazdasági társaság legfőbb szerve a tőkeemelés elhatározásáról, valamint arról dönt, hogy az ügyfelet jogosítja fel a tőkeemeléshez szükséges vagyoni szolgáltatás nyújtására, továbbá a Gt. 156. §-ának (2) bekezdésében foglalt nyilatkozatot,
c) egyéni vállalkozó esetén a vállalkozói igazolványt. (5) A kedvezményes hitel igénybevételére vonatkozó
hitelkérelmeket a finanszírozó hitelintézetekhez folyamatosan,
a) a Kvtv. 44. §-ának (3) bekezdésében meghatározott
tőkeösszeg teljes felhasználásának időpontjáig, de
b) legkésőbb 2009. december 31-éig
lehet benyújtani. 4. §
(1) A kedvezményes hitelhez a Kvtv. 44. §-ának (2) bekezdésében foglalt feltételekkel az állam készfizető kezességet vállal. Az állami kezességvállalás további feltételeire és a kezesség beváltásának rendjére az állam által vállalt
kezesség előkészítésének és a kezesség beváltásának eljárási rendjéről szóló 110/2006. (V. 5.) Korm. rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A hitel folyósításának feltétele, hogy a hitelfelvevő a
Kvtv. 44. §-a (2) bekezdésének b) pontja szerinti – a hitel
tőkeösszege 2%-ának megfelelő – kezességvállalási díjat a
Magyar Államkincstár 10032000-01034066 számú,
„Kincstár Pályamódosító hitelprogram kezességvállalási
díj” elnevezésű számlájára befizesse.
5. § (1) Az MFB Rt. feladata a Kvtv. 44. §-ának (3) bekezdése szerinti 20 000,0 millió forintos állami kezességvállalási keret és ügyfelenként a 3,0 millió forintos hitelösszeg
túllépésének megakadályozása.
(2) Az MFB Rt. a kezességvállalási keret igénybevételének alakulásáról hitelintézetek szerinti bontásban a
tárgynegyedévet követő 30. napig tájékoztatja a Pénzügyminisztériumot.
6. § A Hitelprogram keretében nyújtott kedvezményes kamatozású hitel állami támogatásnak, formáját tekintve
kedvezményes kamatozású hitelnek minősül. A támogatás
kategóriája: „D. Csekély összegű támogatás”. A hitelt kizárólag az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély
összegű támogatásokra való alkalmazására szóló
69/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban lehet nyújtani. Az egy vállalkozásnak csekély összegű támogatás
jogcímen odaítélt támogatás támogatástartalma – három
év vonatkozásában – nem haladhatja meg a 100 000 eurót.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1606/2018. (XI. 27.) Korm. határozata a Hőgyes–Schöpf-Merei Gyógyszerkutatási Centrum fejlesztése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány a Hőgyes–Schöpf-Merei Gyógyszerkutatási Centrum fejlesztése érdekében
 1. egyetért a  Budapest IX. kerület, Knézits utca 14. szám alatt található – Budapest belterület 36873/0/A/2 helyrajzi
számú – ingatlan (a továbbiakban: Ingatlan) tulajdonjogának az állam javára történő megszerzésével;
 2. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján – az  emberi erőforrások miniszterével és
Budapest Főváros Önkormányzatával együttműködésben – gondoskodjon az Ingatlan állami tulajdonba kerüléséről
legfeljebb 952 000 000 forint forrás felhasználásával azzal, hogy az  összeg a  független ingatlanforgalmi szakértő
által megállapított forgalmi értéken felül tartalmazza az  Ingatlanban jelenleg működő idősotthon áthelyezése
járulékos költségeinek fedezetét is;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a Hőgyes–Schöpf-Merei Gyógyszerkutatási Centrum fejlesztésének ütemezése szerint
 3. felkéri Budapest Főváros Önkormányzatát, hogy gondoskodjon az  Ingatlanban működtetett idősotthon
kiköltöztetéséről és más ingatlanban történő elhelyezéséről;
 4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával
gondoskodjon a  2.  pontban rögzített forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
 5. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy – az  MNV Zrt. útján – tegye meg
a szükséges intézkedéseket az Ingatlannak a Hőgyes–Schöpf-Merei Gyógyszerkutatási Centrum elhelyezése céljából
a Semmelweis Egyetem részére történő vagyonkezelésbe adása érdekében.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: az Ingatlan állami tulajdonba kerülését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2017. (III. 24.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján dr. Szabó Lászlót 2017. március 1. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a regionális infrastrukturális fejlesztésekben történő
magyar közreműködés koordinálásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) összehangolja a külgazdasági és külügyminiszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium
közreműködő szervezeti egységeinek, a miniszter irányítása és felügyelete alá tartozó háttérintézményeknek
és gazdasági társaságoknak a regionális infrastrukturális fejlesztésekkel kapcsolatos munkáját, és ellenőrzi az
ezzel kapcsolatos feladatok és intézkedések végrehajtását,
b) figyelemmel kíséri a hazai és a külföldi partnerekkel, valamint érintett más minisztériumokkal, államigazgatási
szervekkel és egyéb szervezetekkel történő együttműködést,
c) elősegíti a regionális infrastrukturális fejlesztésekben történő magyar szerepvállalás feltételeinek
meghatározása és biztosítása érdekében a tárgyalások folytatását,
d) a kétoldalú tárgyalások eredményeivel összhangban közreműködik a regionális infrastrukturális fejlesztésekkel
összefüggésben a magyar részvétel nemzetgazdasági megtérülésének társminisztériumok általi vizsgálatában.
3. § (1) A miniszteri biztost a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi bruttó 373 900 Ft
összegű díjazás illeti meg.
(2) A miniszteri biztos feladatkörének ellátáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételeket a Külgazdasági és
Külügyminisztérium biztosítja.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
109/2011. (X. 7.) HM utasítása a kormánytisztviselők és a honvéd tiszthelyettesjelöltek egyes pénzbeli szociális juttatásairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja és 97. §
(1) bekezdés o) pontja alapján a kormánytisztviselők és a
honvéd tiszthelyettesjelöltek egyes pénzbeli szociális juttatásairól a következő
utasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. §
(1) Az utasítás hatálya
a) a „Honvédelmi Minisztérium” fejezetnél foglalkoztatott
kormánytisztviselőkre,
b) és a honvéd tiszthelyettesjelöltekre terjed ki.
(2) Az utasítás előírásai a kormánytisztviselők közeli
hozzátartozói tekintetében csak a külön nevesített esetekben alkalmazhatóak.
2. § A kormánytisztviselők és a honvéd tiszthelyettesjelöltek egyes pénzbeli szociális támogatásaira a hivatásos és
szerződéses katonák, a honvédségi közalkalmazottak
egyes pénzbeli szociális juttatásairól szóló 11/2009.
(VII. 10.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) előírásait ezen
utasításban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
2. A kormánytisztviselők egyes pénzbeli
szociális juttatásai 3. §
(1) A kormánytisztviselő részére a családalapítási támogatást és az illetményelőleget a hivatásos katonákra vonatkozó szabályok szerint kell megállapítani, folyósítani, illetve a tartozásokat kezelni.
(2) A családalapítási támogatás folyósítása legfeljebb
négyéves időtartamú törlesztésre – határozott időre kinevezett kormánytisztviselő részére, ha a még hátralévő kormány-tisztviselői jogviszonyának ideje négy évnél kevesebb, akkor legfeljebb a még hátralévő időre – engedélyezhető.
(3) A családalapítási támogatás visszafizetésére vonatkozó „Kötelezvény”-t az utasítás 1. melléklete tartalmazza.
(4) A még nem törlesztett családalapítási támogatás
visszafizetése az utolsó munkában töltött napon, egy
összegben esedékessé válik, ha a családalapítási támogatásban részesült kormány-tisztviselői jogviszonya a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 8. § (2) bekezdés a)–b) és e) pontja alapján, vagy a
köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény
15. § (1) bekezdés i) pontja vagy 15. § (2) bekezdés
c) pontja vagy 15. § (3) bekezdése alapján szűnik meg.
Egyéb esetben az eredetileg meghatározott ütemben kell a
tartozást visszafizetni.
4. § (1) A kormánytisztviselő részére a parancsnoki segélyt
és a születési támogatást a hivatásos katonákra vonatkozó
szabályok szerint kell megállapítani és folyósítani.
(2) A nyugdíjazott kormánytisztviselők, köztisztviselők, valamint az elhunyt kormánytisztviselők, köztisztviselők hozzátartozóinak segélyezése a költségvetésben külön meghatározott előirányzat, illetve jóváhagyott segélykeret terhére a HM védelemgazdaságért felelős helyettes
államtitkára hatáskörébe tartozik.
(3) A kormánytisztviselő részére a nevelési segélyt az
R. közalkalmazottakra vonatkozó szabályainak alkalmazásával kell megállapítani és folyósítani.
(4) A kormánytisztviselő részére iskolakezdési támogatás a kormánytisztviselők cafetéria-juttatásáról szóló
17/2011. (II. 18.) HM utasítás alapján állapítható meg. Ha
a kormánytisztviselő tartós külszolgálaton tartózkodik és
ezért cafetéria-juttatásra nem jogosult, az iskolakezdési támogatást az R. közalkalmazottakra vonatkozó szabályainak alkalmazásával kell megállapítani és folyósítani.
(5) A kormánytisztviselő részére házastársi jövedelemkiegészítés nem állapítható meg.
3. A honvéd tiszthelyettesjelöltek egyes
pénzbeli szociális juttatásai
5. § A honvéd tiszthelyettesjelölt a hivatásos katonákra vonatkozó szabályok szerint parancsnoki, illetve magasabb
parancsnoki segélyben részesíthető azzal az eltéréssel,
hogy a parancsnok a rendelkezésre álló segélykeret terhére
alkalmanként legfeljebb az illetményalap 50%-ának megfelelő összegű parancsnoki segély folyósítását engedélyezheti.
6. § Az oktatás, képzés befejezésekor azt a honvéd tiszthelyettesjelöltet, aki a Magyar Honvédség tiszthelyettesi állományába kinevezésre kerül – hivatalból – avatási segélyben kell részesíteni. Az avatási segély összege az illetményalap 40%-a, amelyet az avatást megelőző napon kell
kifizetni.
7. § (1) A honvéd tiszthelyettes-jelölt születési támogatásra
jogosult, ha jogviszonyának ideje alatt gyermeke született
vagy gyermeket 6 hónapnál nem idősebb korában jogerősen örökbe fogadott, továbbá a gyermek eltartásáról saját
háztartásában gondoskodik, ideértve azt az esetet is, ha a
gyermek betegségének gyógyítása miatt átmenetileg
egészségügyi intézményben tartózkodik.
(2) A támogatás összege gyermekenként a gyermek születésekor, illetve az örökbefogadáskor érvényes illetményalap 200%-a.
(3) A születési támogatás akkor folyósítható, ha a gyermek születését igazoló születési anyakönyvi kivonatot, illetve az örökbefogadásról szóló határozatot a honvéd tiszthelyettesjelölt bemutatja, továbbá a gyermek saját háztartásban történő eltartásáról nyilatkozik.
8. § A honvéd tiszthelyettesjelölt részére családalapítási támogatás, illetményelőleg, iskolakezdési támogatás, neve
lési segély és házastársi jövedelemkiegészítés nem állapítható meg.
4. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybalépésekor már beadott kérelmek
elbírálásánál a korábbi szabályokat kell alkalmazni, ha az
a kérelmezőre nézve kedvezőbb.
(3) Hatályát veszti a köztisztviselők, a munkavállalók és
az ösztöndíjas hallgatók egyes pénzbeli szociális juttatásairól szóló 55/2009. (VII. 10.) HM utasítás.
(4) Ezen utasítás 1. § (1) bekezdés b) pontja, 2. §-ában
az „és a honvéd tiszthelyettesjelöltek” szövegrész, 5–8. §-ai
2011. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
35/2012. (V. 31.) HM utasítása a 2012. nyilvános altisztavatás előkészítéséről és végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
2. § (2) bekezdés g) pontja alapján a 2012. évi nyilvános altisztavatás előkészítéséről és végrehajtásáról a következő
utasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. §
(1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együttesen: honvédelmi
szervezetek) terjed ki.
(2) Felkérem a HM Zrínyi Kommunikációs Szolgáltató
Közhasznú Nonprofit Kft. (a továbbiakban: Zrínyi Nonprofit Kft.) ügyvezetőjét, hogy gondoskodjon a 10. §-ban
meghatározott feladatok végrehajtásáról.
2. § A tanulmányaikat 2012 júniusában eredményesen befejezők nyilvános avatására 2012. július 7-én 10 órai kezdettel Budapesten, a Szent György téren kerül sor.
3. § (1) Az altisztavatás előkészítésével és végrehajtásával
kapcsolatos feladatok megszervezésére, összehangolására
és irányítására Munkacsoportot (a továbbiakban: MCS)
hozok létre, amelynek működése 2012. július 31-ig tart.
(2) Az altisztavatás előkészítése és végrehajtása a honvédelmi szervezetek együttes feladata. Az altisztavatás
előkészítéséért és végrehajtásáért az MCS vezetője a felelős.
(3) Az altisztavatás vezénylő parancsnokát a Honvéd
Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) jelöli ki.
4. § Az MCS elkészíti a 2012. évi altisztavatás levezetési
tervét, a logisztikai biztosítás tervét, az erőforrás biztosítási tervét, a katasztrófavédelmi tervét, azon belül az egészségügyi és közegészségügyi biztosítás tervét, a híradó biztosítási tervet és a meteorológiai biztosítási tervet.
5. § A honvédelmi szervezetek egyrészről a feladatra, másrészről a 2012. évi jóváhagyott költségvetésük terhére biztosítják a 2012. évi nyilvános altisztavatás előkészítése és
végrehajtása érdekében szükséges költségvetési fedezetet.
A végrehajtás érdekében pótelőirányzatok biztosítását engedélyezem. A honvédelmi szervezetek kiadásai önálló
címrendkódon kerülnek elkülönítésre.
2. A Munkacsoport 6. § Az MCS vezetője a Honvéd Vezérkar Kiképzési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK KIKCSF) csoportfőnöke.
7. § (1) Az MCS tagjai:
1. a HM Sajtóiroda (a továbbiakban: HM SI) sajtófőnök
által kijelölt személy;
2. a HM Katonai Hagyományőrző és Hadisírgondozó
Osztály (a továbbiakban: HM KHHO) osztályvezetője által kijelölt személy;
3. a HVK Vezérkari Iroda (a továbbiakban: HVK VKI)
irodavezetője által kijelölt személy;
4. a HVK Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) csoportfőnöke által kijelölt személy;
5. a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) csoportfőnöke által kijelölt személy;
6. a HVK KIKCSF csoportfőnöke által kijelölt személy;
7. a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továb
biakban: HM KPH) főigazgatója által kijelölt személy;
8. a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továb
biakban: HM FHH) főigazgatója által kijelölt személy; 9. a HM Protokoll Rekreációs és Kulturális Főigazgatóság (a továbbiakban: HM PRKF) főigazgatója által kijelölt
személy;
10. az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnok által kijelölt személy;
11. az MH Vezetési és Doktrinális Központ (a továbbiakban MH VDK) parancsnoka által kijelölt személy;
12. az MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD)
parancsnoka által kijelölt személy;
13. az MH Honvédkórház parancsnoka által kijelölt személy;
14. az MH Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálat
(a továbbiakban: MH KJSZ) honvéd-tisztiorvosa;
15. az MH Altiszti Akadémia (a továbbiakban: MH AA)
parancsnoka által kijelölt személy;
16. az MH Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola
(a továbbiakban: MH KPTSZI) igazgatója által kijelölt
személy;
17. az MH Geoinformációs Szolgálat (a továbbiakban:
MH GEOSZ) szolgálatfőnöke által kijelölt személy;
18. a KNBSZ főigazgatója által kijelölt személy.
(2) Az MCS munkájában felkérés alapján, állandó meg
hívottként vesz részt a Zrínyi Nonprofit Kft. ügyvezetője
által kijelölt személy.
8. § (1) Az MCS vezetője az elvégzendő feladatok pontosítása és összehangolása érdekében értekezleteket tart, amelyen a 7. §-ban felsorolt személyek vesznek részt.
(2) Az MCS vezetője a honvédelmi szervezetek felé a
szolgálati út figyelembevételével intézkedhet.
3. Az altisztavatás végrehajtásában résztvevő
honvédelmi szervezetek feladatai
9. § (1) A KNBSZ feladatai:
a) a társ biztonsági szolgálatokkal és az Országos Rend
őr-főkapitánysággal közösen saját terv alapján biztosítja a
rendezvény zavartalan lebonyolítását;
b) együttműködik a Terrorelhárító Központtal és az Országos Rendőr-főkapitánysággal a rendezvény zavartalan
végrehajtása érdekében.
(2) A HM SI feladatai:
a) a sajtónyilvánossági terv elkészítése, amely a Leve
zetési Tervbe kerül bedolgozásra;
b) a rendezvény médianyilvánosságának megtervezése,
melynek során együttműködik a Zrínyi Nonprofit Kft.-vel,
az MH AA és az MH KPTSZI állományával;
c) az ünnepség eseményeinek fényképen és videofelvételen történő megörökítésének biztosítása együttműködve
a Zrínyi Nonprofit Kft.-vel;
d) a sajtó munkatársai munkavégzésének biztosítása, figyelemmel az avatással összefüggő katonai, alaki tevékenység zavartalan lebonyolítására.
(3) A HM PRKF feladatai:
a) az elnökség tagjai meghívásának, részvételük vissza
igazolásának megszervezése;
b) a honvédelmi szervezetektől beérkezett meghí
vó-igények összesítése, az igényelt meghívók biztosítása;
c) a protokoll lista összeállítása együttműködésben a
HVK VKI-val, a HM KHHO-val az MH AA-val, az MH
KPTSZI-vel és a Miniszteri Titkársággal;
d) a protokoll szektorba meghívandó személyek névsorának pontosítása;
e) a Sándor Palotában található VIP fogadó helyszínének és büféellátásának, valamint a honvédelmi miniszteri
köszöntő és az avatási ünnepséget követő, az Országos
Széchenyi könyvtárban rendezendő állófogadás helyszínének és feltételeinek biztosítása. A VIP fogadó helyszínének előkészítése, és biztosítása során együttműködik a
Köztársasági Elnöki Hivatal Honvédelmi Főosztály főosztályvezetője által kijelölt állománnyal;
f) a meghívók legyártatása együttműködve a Zrínyi
Nonprofit Kft.-vel, az, MH KPTSZI-vel és az MH GEOSZ-szal;
g) meghívók kézbesítése.
(4) A HM KPH feladatai:
a) a rendezvény pénzügyi elszámolásának biztosítása a
HVK LOGCSF-fel együttműködve;
b) az előkészítés és végrehajtás kapcsán felmerülő ki
adások elkülönítése érdekében önálló címrendkód létrehozása; c) a rendezvény költségvetési tervének elkészítése a
HVK LOGCSF-fel együttműködésben.
(5) A HM FHH feladatai:
a) az altisztavatás infrastrukturális, elhelyezési feladatai
költségvetési fedezetének biztosítása közbeszerzési eljárások lefolytatása, a szerződések megkötésének és a költségek elszámolásának lebonyolítása;
b) területfoglalással, parkoltatással, a Budavári Sikló
közlekedésének korlátozásával kapcsolatos feladatok végzése, valamint a szükséges szerződések megkötése;
c) a rendezvény helyszínén a szőnyegezés végrehajtása;
d) a tér berendezéséhez szükséges munkaerő biztosítása;
e) a hangosításhoz szükséges elektromos áram biztosí
tása;
f) a tér berendezéséhez szükséges dobogók, pulpitus
karbantartásának és helyszínre szállításának koordinálása;
g) az előírt mobil illemhelyek kihelyezésének megren
delése;
h) avatási helyszín takarításáról való gondoskodás, és a
hulladék elszállításának biztosítása.
(6) A HM KHHO feladatai:
a) 1+4 fő korhű egyenruhába öltözött hagyományőrző
biztosítása a rendezvényre;
b) a meghívandók névjegyzékébe való bedolgozás a
HM PRKF-fel együttműködve. 10. § A Zrínyi Nonprofit Kft. feladatai:
a) az ünnepség eseményeinek fényképen, illetve video
felvételen történő megörökítésének biztosítása együttműködve a HM SI-vel;
b) az avatási újság és a meghívók kreatív tervének, valamint nyomdai verziójának elkészítése együttműködve a
HM PRKF-fel, az MH KPTSZI-vel és az MH GEOSZ-szal;
c) a rendezvény megjelentetése a katonai sajtóban. 11. §
(1) A HVK VKI feladata a protokoll lista összeállítása
együttműködésben a HM PRKF-fel, a HM KHHO-val, az
MH AA-val, az MH KPTSZI-vel és a Miniszteri Titkársággal.
(2) A HVK SZCSF feladatai:
a) az avatandó állomány létszámának összesítése és az
állományba vételi parancsok elkészítése;
b) dísztőr biztosítása 1 fő kiválóan végzett részére;
c) a személyügyi előadás megtartása az avatandó állo
mány részére.
(3) A HVK LOGCSF feladatai:
a) az altisztavatás rendezvény erőforrás-biztosítási terv és
logisztikai-biztosítási terv összeállítása 2012. május 30-ig;
b) a logisztikai feladatok biztosításának koordinálása.
(4) A HVK KIKCSF feladatai:
a) az altisztavatás rendezvény tervezésével, előkészítésé
vel és végrehajtásával kapcsolatos feladatok koordinálása;
b) a tervezői értekezletek és a helyszíni szemrevételezés
feladatainak megszervezése és végrehajtása. 12. § (1) Az MH VDK feladatai:
a) a rendezvény Katasztrófavédelmi Tervének elkészí
tése;
b) a rendezvény katasztrófavédelmi biztosításának ko ordinálása;
c) a rendezvényt követően megszervezi és végrehajtja a
tapasztalat-feldolgozással kapcsolatos feladatokat.
(2) Az MH TD feladatai:
a) az altisztavatás katonai ünnepség szerinti végrehajtá
sának biztosítása;
b) a rendezvény előtt a Honvéd Palotaőrség váltásának
megszervezése;
c) kiképző állomány biztosítása az avatásra történő fel
készüléshez;
d) az avatási ünnepségre, a főpróbára és a gyakorlásokra
1+10 fő történelmi zászlóvivő biztosítása;
e) az ünnepség katonazenei szakmai végrehajtásának
koordinálása; f) a rendezvény hangosításának, a hangosítás eszközeinek és kezelő személyzetének biztosítása;
g) a rendezvény katonai rendészeti biztosítása, az avatandó állomány szállítása idején a gépjármű oszlop részére
katonai rendész felvezetés biztosítása;
h) szállítási feladatokban való részvétel együttműködve
az MH AA-val;
i) a rendezvény híradó biztosítása, együttműködve az
MH AA-val és az MH VDK-val;
j) a rendezvény híradó biztosítási tervének elkészítése az MH
VDK által készített Katasztrófavédelmi Terv mellékleteként.
(3) Az MH Honvédkórház feladatai:
a) az altisztavatáson résztvevő személyek egészségügyi
ellátásának biztosítása, együttműködve az MH AA szakállományával; b) biztosítja a rendezvény kórházi hátterét, továbbá az
egészségügyi járőrszolgálatot;
c) biztosítja a VIP vendégek helyszíni, valamint az esetlegesen felmerülő kórházi egészségügyi ellátását;
d) a rendezvény egészségügyi biztosítási tervének jóváhagyása az MH VDK által készített Katasztrófavédelmi
Terv mellékleteként.
(4) Az MH AA feladatai, együttműködésben az MH
KPTSZI-vel:
a) elkészíti és jóváhagyásra felterjeszti az ünnepség Levezetési Tervét;
b) a rendezvény Egészségügyi Biztosítási Tervének elkészítése és jóváhagyásra felterjesztése az MH Honvédkórház parancsnoka részére;
c) javaslatot tesz a HVKF részére a rendezvény vezénylő parancsnokának és tartalék vezénylő parancsnokának
személyére vonatkozóan;
d) biztosítja 1 fő kiválóan végzett részére a dísztőr dobozát és a hozzá tartozó dekrétet;
e) kijelöli és felkészíti az eskü előmondót és a tartalék
eskü előmondót;
f) a rendezvény zenei kiszolgálása, együttműködve az
MH TD hangosításért felelős állományával;
g) biztosítja a kordonszolgálatot együttműködve az MH
TD katonai rendész állományával;
h) az avatott állomány által aláírt eskü bekötése;
i) az avatandó állomány ruházati igényeinek megadása
az MH ÖHP részére;
j) az avatandó állomány avatási és a nappali tagozat ré
szére alapfelszerelési öltözettel való ellátása, együttműködve az MH TD-vel és az MH ÖHP-val;
k) a meghívandók listájába történő bedolgozás a HM
PRKF-fel együttműködve;
l) együttműködik a HM SI-vel az interjúalanyok felkészítése, és a rendezvénnyel kapcsolatos adatszolgáltatás
vonatkozásában;
m) együttműködik az avatási újság előkészítésében a
Zrínyi Nonprofit Kft.-vel;
n) az avatandó állomány felkészítése az ünnepségre,
együttműködve az MH TD által biztosított kiképző állománnyal;
o) szállítási feladatok szervezése és végrehajtása az MH
TD-vel együttműködve.
(5) Az MH GEOSZ feladatai:
a) a meteorológiai tájékoztatás előkészítése és megszer
vezése a begyakorlásokra, a főpróbára és a rendezvény
idejére;
b) elkészíti a rendezvény meteorológiai biztosítási tervét;
c) az avatási újság és a meghívók nyomdai kivitelezésé
nek szakmai felügyelete és koordinálása.
(6) Az MH KJSZ feladatai:
a) az altisztavatás közegészségügyi-járványügyi bizto
sítása;
b) a rendezvény helyszínén a közegészségügyi-járvány ügyi szabályozók teljesülésének hatósági ellenőrzése;
c) együttműködés a Budapest Főváros Kormányhivata
la I., II., és III. kerületi Népegészségügyi Intézetével;
d) a rendezvény közegészségügyi biztosítási tervének
jóváhagyása az MH VDK által készített Katasztrófavédelmi Terv mellékleteként.
(7) Az MH ÖHP feladatai:
a) az avatandó állomány hadi- (gyakorló-) ruházattal
való ellátásának biztosítása, melyet az MH AA alapfelszerelési utalványfüzet terhére biztosít;
b) együttműködve az MH TD-vel, az MH AA-val és az
MH KPTSZI-vel az avatást megelőző ruházati szemle koordinálása.
4. Az altisztavatás előkészítésével és végrehajtásával
kapcsolatos főbb feladatok, határidők
13. § (1) A közreműködő honvédelmi szervezetek az utasítás
hatálybalépését követő 10 napon belül megküldik a HVK
LOGCSF felelősségi körébe tartozó erőforrás-biztosítási
tervet és a logisztikai-biztosítási tervet a HVK LOGCSF
részére.
(2) A honvédelmi szervezetek meghívó-igényeiket a
HM PRKF felé az utasítás hatályba lépését követő 10. napig küldik meg.
(3) A (köz)beszerzési megbízásokat az arra jogosultak a
honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárásrendjéről
szóló 71/2011. (VI. 30.) HM utasításban, illetve a hatályos
jogszabályokban megállapított határidők figyelembe vételével készítik el és küldik meg a HM FHH részére.
(4) A végrehajtáshoz szükséges tervek elkészítésének és
a főbb feladatok végrehajtásának határidői:
a) Levezetési Terv elkészítése: 2012. május 30-ig;
b) Erőforrás biztosítási terv összeállítása: 2012. május
30-ig;
c) Logisztikai biztosítási terv összeállítása: 2012. május
30-ig; d) Katasztrófavédelmi Terv és annak mellékleteként a
híradó, az egészségügyi és közegészségügyi, valamint a
meteorológiai biztosítási terv elkészítése: 2012. május
30-ig;
e) Meghívandó személyek listájának elkészítése: 2012.
május 30-ig;
f) Meghívók legyártatása: 2012. június 10-ig;
g) Meghívók kézbesítése: 2012. június 22-ig;
h) Felkészülés: 2012. július 2-től;
i) Avatási ruhaszemle: 2012. július 4-én 10:00 óra;
j) Helyszíni főpróba: 2012. július 6-án 10:00 óra;
k) Altisztavatás: 2012. július 7-én 10:00 órai kezdettel;
l) Az avatást követő állófogadás: 2012. július 7-én
10:50-től. 5. Öltözet a főpróbán és az altisztavatáson
14. § (1) A főpróbára az öltözetet a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzata (a továbbiakban: Ált/25.) szerint az
MCS vezetője határozza meg.
(2) A felsorakozó avatandó állomány öltözete 2000M
hadi (gyakorló) öltözet az Ált/25. 45. A) pont 3. változat
szerint nyári gyakorló sapkával, amely skarlátpiros szakmai sállal és fehér kesztyűvel egészül ki.
(3) Az altisztavatáson résztvevő meghívott katona állomány öltözete 2000M hadi (gyakorló) öltözet az Ált/25.
A) pont 3. változat szerint nyári gyakorló sapkával, amely
a 45. pont v) alpontja szerint viselt szakmai sállal egészül
ki. Csapadékos időjárás esetén a 3. változat esőkabáttal
egészül ki.
(4) A biztosítási, kordonszolgálat és kiszolgálási feladatokba bevont állomány öltözete, az MH TD díszelgő állományának és a katonazenekar állományának öltözete
2000M hadi (gyakorló) öltözet az Ált/25. 45. A) pont
3. változat szerint nyári gyakorló sapkával, amely szakmai
sállal és fehér kesztyűvel egészül ki. Csapadékos időjárás
esetén a 3. változat esőkabáttal egészül ki.
6. Záró rendelkezések 15. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba
és 2012. december 31-én hatályát veszti.
Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
10/2012. (III. 28.) NMHH rendelete a filmalkotások korhatár szerinti megjelölésének feltételeiről és a korhatár besorolási kategóriák feltüntetésének módjairól, valamint az állami támogatás igénybevételének alapjául szolgáló filmgyártási költségek megállapításáról.
A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 38. § b), c) és f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a mozgóképről szóló 2004. évi
II. törvény 18. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a filmterjesztőkre, valamint a filmterjesztési tevékenységre, b) a Magyarország területén forgalmazásra kerülő filmalkotásokra, kivéve a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény
(a továbbiakban: Mktv.) 20. § (2) bekezdésében meghatározott filmalkotásokat,
c) a filmalkotásról közzétett hirdetésre, közleményre, illetve a hirdetést, közleményt közzétevő szolgáltatókra,
vállalkozásokra, valamint d) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: NMHH).
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) akusztikus jelzés: a filmalkotásnak a filmalkotás korhatár besorolása tárgyában az NMHH által meghozott
határozatban (a továbbiakban: Besorolási Határozat) előírt rövid tájékoztató felolvasását tartalmazó hanganyag;
b) egyszerű jelzés: a filmalkotás Besorolási Határozatban szereplő besorolási kategóriájának korhatár piktogrammal
vagy akusztikus módon történő megjelenítése; c) előzetes jelzés: a mozielőzetes önálló besorolása során megállapított besorolás jelzése;
d) filmalkotás lineáris médiaszolgáltatásban megvalósuló hirdetése: a lineáris médiaszolgáltatás során a filmalkotás,
illetve mozielőzetes részleteit bemutató, a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi
CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Mttv.) szerinti kereskedelmi közlemény vagy egyéb műsorszám;
e) hirdetés: olyan közlés, tájékoztatás, megjelenítési mód, amely filmalkotás, illetve filmalkotást tartalmazó
adathordozó értékesítésének vagy más módon történő igénybevételének előmozdítására vagy e céllal
összefüggésben ismertségének növelésére irányul, függetlenül annak megjelenési módjától, eszközétől; nem
minősül hirdetésnek a filmalkotás terjesztésének megkezdését legalább hatvan nappal megelőzően közzétett
közlés, tájékoztatás, megjelenítési mód abban az esetben, ha még nem készült a filmalkotásról mozielőzetes, vagy
a benyújtott mozielőzetest vagy filmalkotást az NMHH Hivatala (továbbiakban: Hivatal) még nem sorolta be;
f) korhatár besorolás jelzése: a filmalkotásnak vagy mozielőzetesnek a Besorolási Határozatban megállapított
besorolási kategóriája, a korhatár minősítés és a rövid tájékoztató szöveg grafikus, illetve akusztikus módon az
a)–c), valamint k) pontok valamelyikének megfelelően az 1. melléklet szerint történő feltüntetése;
g) korhatár minősítés: az Mktv. 21. § alapján e rendelet 2. mellékletében meghatározott, az egyes besorolási
kategóriákhoz rendelt szöveges figyelemfelhívás; h) közlemény: a hirdetés fogalmába nem tartozó filmalkotással kapcsolatos olyan közlés, tájékoztatás, amely
közvetlenül utal a filmalkotás címére és a terjesztés megkezdésének időpontjára vagy a megtekinthetőség
módjára; nem minősül közleménynek a filmalkotás terjesztésének megkezdését legalább hatvan nappal
megelőzően a filmalkotással kapcsolatban közzétett közlés, tájékoztatás; i) mozielőzetes: a mozikban vetített, illetve egyéb formában nyilvánosságra hozott, a filmalkotást népszerűsítő olyan
audiovizuális, vizuális vagy akusztikus alkotás, amely a filmalkotás tartalmára és cselekményére az egyes jelenetei
lejátszásával, vagy a filmalkotásra leginkább jellemző motívummal, alkotóinak megjelenítésével utal és nem
önálló filmalkotás; j) sorozat: az alkotók vagy a szerkesztő által – különösen a filmalkotások címéből is kitűnő módon – sorozatként
megjelölt, tematikailag összefüggő több filmalkotás. A sorozat egyes részei a korhatár besorolás szempontjából
önálló filmalkotásoknak minősülnek; k) teljes jelzés: a korhatár besorolás jelzése a korhatár piktogram, a korhatár minősítés, és – amennyiben
a tájékoztatás feltüntetését a Besorolási Határozat előírja – a rövid tájékoztató szöveg grafikus megjelenítésével,
valamint a korhatár besorolás, a korhatár minősítés és – amennyiben a tájékoztatás feltüntetését a Besorolási
Határozat előírja – a rövid tájékoztató szöveg akusztikus módon történő megjelenítésével.
3. A filmalkotás és mozielőzetes besorolási kategóriája megjelenítésének feltételei
3. § (1) Az Mktv. 21. § a)–f) pontja alapján az I–VI. besorolási kategóriába besorolt filmalkotásokat és mozielőzeteseket,
valamint a filmalkotásra vonatkozó valamennyi hirdetést és közleményt az e rendeletben meghatározott korhatár
besorolás jelzéssel kell ellátni, illetve közzétenni. (2) A korhatár besorolás jelzések grafikus megjelenítésének részletes feltételeit e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
(3) A korhatár minősítésnek az egyes besorolási kategóriákhoz rendelt szövegét e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
(4) A Besorolási Határozatban a kiskorúak védelmének hatékonyabb érvényesülése érdekében előírható, hogy
a filmalkotás teljes jelzése az adott filmalkotásra jellemző, rövid tájékoztatót is tartalmazza, amennyiben a Korhatár
Bizottság a 2. mellékletben felsorolt tartalmi elemek közül egyet vagy többet – az előfordulás gyakorisága,
a megjelenés intenzitása, a megjelenítés módja vagy a közvetített üzenet ártalmassága alapján – különösen
hangsúlyosnak ítél. (5) A rövid tájékoztató írásban megjelenített szövege e rendelet 2. mellékletében meghatározott, a filmalkotásra
vonatkozó különösen hangsúlyos jellemző vagy jellemzők feltüntetésével, a Korhatár Bizottság – (4) bekezdés szerinti
mérlegelési szempontok figyelembevételével kialakított – javaslata alapján a Besorolási Határozatban kerül
megállapításra. 4. A besorolási kategóriák megjelölési módjai 4. § (1) Az Mktv. 20. § (1) bekezdésének és a 24. §-ának megfelelően a filmalkotás besorolás jelzését az e rendeletben
meghatározottak szerint, jól észlelhető módon kell feltüntetni. Az egyszerű vagy teljes jelzés 1. mellékletben
meghatározott megjelenítési módjai közül a filmterjesztő jogosult választani azzal, hogy az alkalmazott jelzésnek
a környezetétől jól elkülöníthetőnek kell lennie. (2) A mozielőzetes önálló besorolása tárgyában hozott hatósági határozatban foglaltak szerinti korhatár besorolás jelzést
fel kell tüntetni a mozielőzetes Mktv. 24. § szerinti valamennyi közzététele során. Az előzetes jelzés kizárólag
a mozielőzetes moziban történő vetítése, a filmalkotás audiovizuális médiaszolgáltatásban megvalósuló hirdetése
során, valamint egyéb olyan hordozó felületen tüntethető fel, amelynél a filmterjesztő biztosítani tudja
a (7) bekezdésben foglaltak teljesítését. A (7) bekezdésben foglaltak teljesítése nélkül az előzetes jelzés feltüntetésével
hirdetési tevékenységet nem lehet folytatni, hirdetést, közleményt nem lehet közzétenni.
(3) Amennyiben mozielőzetes önálló besorolására kerül sor, a mozielőzetesre vonatkozó korhatár besorolás jelzés
közzétételére a filmalkotások korhatár besorolás jelzésének közzétételére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni azzal
az eltéréssel, hogy az egyszerű jelzésnek az e rendelet 1. melléklete szerinti előzetes jelzés feltüntetésével
egyértelműen utalni kell arra a tényre, hogy a besorolás nem a filmalkotásra, hanem kizárólag a mozielőzetesre
vonatkozik. (4) Moziban a filmalkotást megelőzően kizárólag olyan mozielőzetes vetíthető, amelynek a Besorolási Határozatban
megállapított besorolási kategóriája nem magasabb az azt követő filmalkotás besorolási kategóriájánál az (5) és
(6) bekezdésben foglaltak figyelembevételével. (5) Amennyiben valamely filmalkotás tekintetében több mozielőzetes önálló besorolására kerül sor, a filmalkotásra
vonatkozó mozielőzetesek közül a legmagasabb besorolási kategóriába sorolt mozielőzetes kategória szerinti jelzést
kell feltüntetni valamennyi, a filmalkotásra vonatkozó hirdetésben és közleményben, ideértve a filmalkotásra
vonatkozó valamennyi mozielőzetest is. A (4) bekezdés alkalmazásában a mozielőzetesek önálló besorolási
kategóriáját kell figyelembe venni, függetlenül a feltüntetett jelzéstől.
(6) Amennyiben a mozielőzetes önálló besorolása esetén a filmterjesztő az Mktv. 21/B. § (2) bekezdésében foglaltaknak
megfelelő indokolt kérelmében megjelölte azt az Mktv. 21. § szerinti besorolási kategóriát, amelynél alacsonyabb
kategóriába a mozielőzetest annak tartalmától függetlenül nem kéri besorolni, és a kérelmét a Hivatal jóváhagyja,
a Besorolási Határozat tartalmazza azt a besorolási kategóriát, amelybe tartalma alapján a mozielőzetes a kérelem
hiányában tartozna. A (4) bekezdés alkalmazásában, ebben az esetben ez utóbbi besorolási kategóriát kell figyelembe
venni, függetlenül a feltüntetett jelzéstől. (7) A filmalkotás korhatár besorolása tárgyában hozott elsőfokú döntés közlését követő öt munkanapon belül, de
legkésőbb a filmalkotás terjesztésének megkezdését megelőző 72 órán belül – az előzetes jelzés feltüntetése helyett –
a Besorolási Határozatban foglaltak szerinti korhatár besorolás jelzést kell a filmalkotásra vonatkozó mozielőzetes
elején, valamint a filmalkotásra vonatkozó valamennyi közleményben és hirdetésben az e rendeletben megállapított
módon közzétenni abban az esetben, ha a mozielőzetes vagy – amennyiben adott filmalkotás tekintetében több
mozielőzetes került besorolásra – az adott filmalkotásra vonatkozó mozielőzetesek közül a legmagasabb besorolási
kategóriájú mozielőzetes önálló besorolása alacsonyabb kategóriájú volt a filmalkotás besorolási kategóriájánál.
Amennyiben a mozielőzetes korhatár besorolása azonos vagy magasabb kategóriájú, mint a filmalkotás korhatár
besorolása, a filmalkotásra vonatkozó korhatár besorolás jelzést a Besorolási Határozat közlésétől számított hét
munkanapon belül kell feltüntetni a mozielőzetesben, a közleményben és a hirdetésben e rendeletben meghatározott
módon azzal a kivétellel, hogy a filmalkotás moziban történő vetítése előtt a Besorolási Határozat szerinti teljes jelzést
kell a filmalkotás vetítését közvetlenül megelőzően megjeleníteni, közölni.
(8) A filmalkotás lineáris médiaszolgáltatásban megvalósuló hirdetése esetén a reklámnak, vagy egyéb kereskedelmi
közleménynek nem minősülő műsorszámokban (filmajánló műsorszámok) olyan, a jelen rendelet szerint
mozielőzetesnek minősülő hang, hangos vagy néma mozgó-, vagy állókép is bemutatható, amelyet a Hivatal nem
sorolt be. A mozielőzetes önálló besorolása, vagy a filmalkotás korhatár besorolását követően, a mozielőzetesnek vagy
egy részletének bemutatása esetén az 5. § szerinti szabályokat kell alkalmazni.
5. A korhatár besorolás jelzésének vetített és akusztikus módon történő megjelenítése
5. § (1) A forgalomba hozott filmalkotás, illetve a mozielőzetes moziban történő vetítése előtt a teljes jelzést kell a vetítést
közvetlenül megelőzően megjeleníteni, közölni. A Besorolási Határozatban foglaltak szerinti, legalább három
másodperc időtartamú grafikusan megjelenített korhatár besorolás jelzésnek jól olvashatónak, a háttérből kiemeltnek
kell lennie, és a képernyő legalább ötven százalékát le kell fednie. A képi megjelenítéssel egy időben a besorolási
kategóriának, valamint a Besorolási Határozatban megállapított rövid tájékoztató szövegnek megfelelő akusztikus
jelzésnek is el kell hangzania. A mozielőzetes előtt közzétett teljes jelzés esetében az akusztikus jelzés elhagyható.
(2) A filmalkotás lineáris audiovizuális médiaszolgáltatásban megvalósuló hirdetése esetében a képernyő legalább három
százalékát lefedő módon fel kell tüntetni a filmalkotás vagy a mozielőzetes korhatár besorolása szerinti egyszerű
jelzést, akusztikus jelzés nélkül. (3) A filmalkotás lineáris médiaszolgáltatásban közzétett filmajánló műsorszámban való megjelenésekor, amennyiben
a műsorszám a filmalkotás részletével vagy előzetesével megszakításra kerül, a filmalkotás minden részletének elején
legalább három másodpercnyi időtartamban a képernyő legalább három százalékát lefedő módon fel kell tüntetni
a filmalkotás vagy a mozielőzetes korhatár besorolása szerinti egyszerű jelzést, akusztikus jelzés nélkül.
(4) A filmalkotás lineáris rádiós médiaszolgáltatásban megvalósuló hirdetése során a közzétett hirdetés esetén
a filmalkotás korhatár besorolási kategóriájának megfelelő egyszerű jelzést kell akusztikus módon közzétenni.
6. A korhatár besorolás jelzésének megjelenítése adathordozón és az adathordozó borítóján
6. § (1) Filmalkotás terjesztésére szolgáló bármely adathordozón történő filmterjesztés esetén a teljes jelzésnek meg kell
jelennie a filmalkotást, illetve a mozielőzetest megelőzően, kivéve, ha az az adathordozó gyártási technológiája miatt
lehetetlen. (2) A Besorolási Határozatnak megfelelő teljes jelzést a filmalkotás terjesztési nyilvántartási számával együtt, a filmalkotás
terjesztésére szolgáló, a megvásárolható, a kölcsönözhető, illetve a promóciós céllal forgalomba kerülő bármely
adathordozó borítójának, csomagolásának első és hátsó oldalán, továbbá a gerincén, az e rendelet 3. mellékletében
meghatározott módon és méretben kell feltüntetni. Az adathordozó borítóján kívül elhelyezkedő, egy vagy több
borítót egybe foglaló gyűjtőborítón a korhatár besorolás jelzését jól észlelhetően az 1. és 3. mellékletben
meghatározott módon kell feltüntetni. Ha a gyűjtőborító több különböző korhatár besorolás jelzéssel ellátott
filmalkotást tartalmaz, azon csak a legmagasabb korhatár besorolási kategóriájú jelzést kell feltüntetni.
(3) Amennyiben az adathordozó borítója, több adathordozót magában foglaló csomagolás esetén pedig a borítók
csomagolása gerincének szélessége 11 mm-nél keskenyebb, és azon a jelzés a 3. melléklet szerinti arányszámokat
figyelembe véve nem helyezhető el, a korhatár besorolás jelzését kizárólag a borító vagy a csomagolás első és hátsó
oldalán kell feltüntetni. (4) Az egyszerű jelzést az adathordozó felületén – kivéve, ha az az adathordozó gyártási technológiája miatt lehetetlen –
az adathordozón történő megjelenítés arányossági szabályainak alkalmazásával a 3. melléklet szerint kell feltüntetni
úgy, hogy az egyértelműen felismerhető legyen. (5) Amennyiben a sorozatokat egy vagy több adathordozót tartalmazó közös gyűjtőcsomagolásban hozzák forgalomba,
a sorozatok részeit képező filmalkotások közül a legmagasabb korhatár besorolási kategóriájú filmalkotás jelzését kell
az (1)–(4) bekezdés szerint feltüntetni. 7. A korhatár besorolás jelzésének megjelenítése nyomtatott és internetes sajtótermékekben, valamint
egyéb nyomtatott és elektronikus formában 7. § (1) Nyomtatott és internetes sajtótermékekben, valamint egyéb nyomtatott és elektronikus (online) formában megjelenő
hirdetésben és egyéb közleményben az 1. melléklet szerinti jelzést jól látható és olvasható módon úgy kell közzétenni,
hogy az A5 szabvány méretnél kisebb, illetve A5 szabvány méretnél nagyobb, álló vagy fekvő formátumú általános és
speciális, továbbá általános és speciális méretű álló vagy fekvő formátumú felületen megjelenő egyszerű és teljes
jelzés szerkesztési és elhelyezési arányai megegyezzenek a 3. mellékletben meghatározott szerkesztési arányokkal.
A jelzések feltüntetésének részletes feltételeit a 3. melléklet tartalmazza.
(2) Nyomtatott sajtótermékekben megjelenő hirdetések esetében az egyszerű jelzést minden formátumnál a hirdetésen
belül a kötészettel szemközti szélen kell elhelyezni, kivéve, ha ennek megvalósítása lehetetlen. Nyomtatott és
internetes sajtótermékek esetében a nagyméretű címsorok és a kisméretű címsorok megjelenítésének részletes
feltételeit a 3. melléklet tartalmazza. (3) A nyomtatott és az internetes moziműsor-ismertető sajtótermék, továbbá egyéb nyomtatott formában terjesztett
moziműsor-ismertető esetén a filmalkotás címe mellett a rendelet 1. mellékletében feltüntetett egyszerű jelzést,
valamint nyomtatott sajtótermék esetében két oldalanként, az oldal alján az adott oldalakon megjelenő korhatár
besorolás jelzéseknek megfelelő minősítés szövegét kell feltüntetni. 8. Az állami támogatás alapjául szolgáló filmgyártási költségek megállapítása
8. § (1) A Hivatal az Mktv. 19. § (1) bekezdés f) pontja alapján az Mktv. és e rendelet szerint ellenőrzi, megállapítja és igazolja
a közvetlen és közvetett állami támogatás igénybevételére vonatkozó jogosultságot, valamint dönt a filmalkotás
költségvetésének jóváhagyásáról. (2) A Hivatal a közvetett állami támogatás alapjául szolgáló filmgyártási költségek megállapítása során költségként nem
veszi figyelembe az ügyfél kérelmében szereplő ésszerűtlen, az Mktv. 31/B. § (4) bekezdés szerint nem ellenőrizhető,
valamint az állami támogatáshoz kapcsolódó közérdek megvalósulása szempontjából indokolatlan költségeket.
9. § (1) A Hivatal az állami támogatás alapjául szolgáló filmgyártási költségek ésszerűségének, az Mktv. 31/B. § (4) bekezdés
szerinti ellenőrizhetőségének és indokoltságának vizsgálata során a filmszakmára jellemző szokásos piaci viszonyok
figyelembevételével jár el. Ennek során részeiben és egészében megvizsgálja és összehasonlítja a filmalkotás
költségvetésében szereplő költségtételeket, illetve azok összetételét, összegét a műfajában, gyártási körülményeiben,
költségvetésének méretében, költségszerkezetében hasonló produkciók költségvetésében szereplő tételekkel.
(2) Az állami támogatás alapjául szolgáló filmgyártási költségek megállapítása érdekében az ügyfél, valamint az Mktv.
31/F. § (6) bekezdése alapján arra kötelezett személy vagy szervezet köteles a Hivatal rendelkezésére bocsátani
a költségek ellenőrzéséhez szükséges rendelkezésére álló adatokat, iratokat.
(3) Amennyiben az ügyfél kérelmében szereplő valamely költségelem eltér a szokásos piaci ártól, vagy amennyiben
valamely költségelem tekintetében a szokásos piaci ár nem állapítható meg, az adott költségelem tekintetében
a Hivatal részletes vizsgálatot folytathat le. A költségek ésszerűségét, indokoltságát az ügyfél köteles bizonyítani.
10. § A Hivatal a 8–9. §-ban foglaltak szerint jogosult a filmalkotás gyártása érdekében létrejött polgári jogi szerződésekben
foglalt filmgyártási költségektől eltérő módon megállapítani a közvetett állami támogatás alapjául szolgáló
filmgyártási költségeket. A Hivatal ebben az esetben az Mktv. szerinti, támogatásra jogosultság igazolására, valamint
támogatás igazolás kiállítására irányuló eljárásában külön, egymástól eltérően állapíthatja meg a közvetett állami
támogatás alapjául szolgáló összeget és a támogatásra jogosult filmalkotások nyilvántartásába hivatalból bejegyzett,
a filmalkotás költségvetésére vonatkozó, polgári jogi szerződésekkel igazolt adatokat.
9. Átmeneti és záró rendelkezések 11. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Azon filmalkotások esetében, amelyek terjesztését a filmterjesztő 2012. április 30. napjáig megkezdi, e rendelet alapján
jogkövetkezmény nem alkalmazható, amennyiben a filmterjesztő az „art” mozik minősítésének és a filmalkotások
korhatár szerinti megjelölésének feltételeiről szóló 46/2007. (XII. 29.) OKM rendeletben (a továbbiakban: OKM
rendelet) foglaltak szerint tünteti fel a Besorolási Határozatban foglalt korhatár besorolási kategória szerinti jelzést és
teljesíti a (3) bekezdésben előírt kötelezettségeket. (3) A filmterjesztő – a Hivatal erre irányuló külön felhívása vagy döntése nélkül – 2012. május 31-ig köteles a Hivatalnak
adatot szolgáltatni a raktáron lévő, OKM rendelet szerinti jelzést jogszerűen tartalmazó adathordozók típusonkénti és
filmalkotásonkénti példányszámáról. Ezen adathordozók – figyelemmel a (2) bekezdésben foglalt határidőre – 2012.
május 1-jét követően is forgalmazhatók azzal, hogy 2013. április 30. napját követően a borítón, illetve a csomagoláson
az e rendeletben meghatározott korhatár-jelzést kell feltüntetni. (4) A hirdetésekre és a közleményekre vonatkozó e rendeletben foglalt rendelkezések megsértése miatt e rendelet
hatályba lépését követő 75. napig hatósági eljárás nem indítható, illetve jogkövetkezmény nem alkalmazható.
(5) A 8–10. §-ban foglalt rendelkezéseket e rendelet hatályba lépését követően indult, az állami támogatás alapjául
szolgáló filmgyártási költségek megállapítására irányuló mozgóképszakmai hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
55/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Pap Márkot
a 2018. február 1. napjától 2021. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
25/2015. (VIII. 7.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között, a magyar–román államhatáron átnyúló optikai hálózati infrastruktúra összekapcsolásáról szóló Megállapodás hatálybalépéséről.
A 125/2015. (V. 27.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2015. május 27-ei, 72. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és Románia Kormánya között, a magyar–román államhatáron átnyúló optikai hálózati infrastruktúra
összekapcsolásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 8. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás azon későbbi értesítés kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba,
amelyben a Felek diplomáciai úton kölcsönösen tájékoztatják egymást a hatályba lépéshez szükséges hazai eljárások
megtörténtéről.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások befejezéséről szóló utolsó értesítés kézhezvételének
napja: 2015. július 16.
A Megállapodás Magyarország tekintetében történő hatálybalépésének napja: 2015. augusztus 15.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 125/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között, a magyar–román államhatáron átnyúló optikai hálózati
infrastruktúra összekapcsolásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 125/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 2–3. §-ai
2015. augusztus 14-én, azaz kettőezer-tizenöt augusztus tizennegyedikén lépnek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
16/2018. (VII. 26.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjában foglaltakra figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) Szervezeti és Működési Szabályzatát
(a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 33/2014. (IX. 16.)
EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
417/2018. (IX. 12.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011.  évi  CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására
tekintettel dr. Ficsor Mihály Zoltánnét 2018. október 16-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
262/2012. (X. 11.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
több évtizedes, a társadalompolitika terén végzett tudományos, kutatói munkásságáért, oktatásszervezői,
oktató-nevelő, szakmai-közéleti tevékenysége, példaértékű életpályája elismeréseként dr. Gazsó Ferenc, a szociológiai tudomány kandidátusa, a Budapesti Corvinus Egyetem professor emeritusa részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZT A CSILLAGGAL polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2012. október 3. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
85/2011. (HK 1/2012.) HM FHH intézkedése az „AN/PRC-152(C) többsávos kézi rádió Gyorsreferencia Útmutató” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§ (2) bekezdése, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján az „AN/PRC-152(C) többsávos kézi rádió
Gyorsreferencia Útmutató” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség
AN/PRC-152(C) többsávos rádió berendezéseket üzemeltető szervezeteire terjed ki.
2. Az „AN/PRC-152(C) többsávos kézi rádió Gyorsreferencia Útmutató” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt az AN/PRC-152(C) többsávos rádió berendezéseket alkalmazó, üzemeltető, karbantartó katonai
szervezetek mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói
állománya részletesen, a logisztikai szakbeoszlást ellátó
állomány a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Keszthelyi Gyula s. k.,
főigazgató


text:
235/2019. (X. 15.) Korm. rendelete a turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló törvény végrehajtásáról.
A Kormány a  turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény 10.  § d)–i)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 18.  § és a  3.  melléklet tekintetében a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 143.  §
(1) bekezdés h) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 19. § és a 4. melléklet tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Ez  a  rendelet határozza meg a  Magyarország területén a  szálláshely-szolgáltató által a  Nemzeti Turisztikai
Adatszolgáltató Központhoz való csatlakozás, valamint a  Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ
működtetésének, a  bekerülő adatok kezelésének, feldolgozásának és továbbításának, valamint a  szálláshelyszolgáltatók és a tárhelyszolgáltató közötti adatfeldolgozási jogviszony szabályait.
(2) A  Kormány a  Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ üzemeltetőjeként a  Magyar Turisztikai Ügynökség
Zártkörűen Működő Részvénytársaságot (a továbbiakban: MTÜ) jelöli ki.
(3) A  Kormány a  turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény (a továbbiakban:
Turizmus tv.) 2. § 5. pontja szerinti ingatlanokat, vagyonelemeket, valamint ezek vagyonkezelőjét és a vagyonkezelés
jellegét az 1. melléklet szerint határozza meg.
(4) A  Kormány a  Turizmus tv. 9/H.  § (3)  bekezdése szerinti tárhelyszolgáltatóként (a továbbiakban: turisztikai
tárhelyszolgáltató) az MTÜ-t jelöli ki.
(5) A  turisztikai tárhelyszolgáltatói feladatkörében – a  tárhelyen tárolt adatok megismerése nélkül – az  MTÜ  ellátja
a  Turizmus tv. 9/H.  § (4)  bekezdésében meghatározott feladatokat, továbbá biztosítja az  arra jogosultak
számára az  adatokhoz való hozzáférés lehetőségét, azzal, hogy a  Kormányzati Adatközpont működéséről szóló
467/2017.  (XII.  28.) Korm. rendelet 1.  mellékletében meghatározott szolgáltatási szint biztosítása – szerződésben
meghatározott pontos tartalommal – az  érintett szakrendszerrel összefüggésben az  arra jogszabályban kijelölt
központi szolgáltató feladata.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. rendelkezési nyilvántartás: az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
jogszabály szerinti szolgáltatás;
2. szálláshely: a  kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Kertv.) 2.  § 22.  pontjában
meghatározott szálláshely, valamint a  tartós szálláshasználati szolgáltatási tevékenység folytatása esetében
a biztosított szállás;
3. szálláshely-szolgáltatás: a Kertv. 2. § 23. és 24. pontjában meghatározott szolgáltatás;
4. szálláshely-szolgáltató: a  Kertv. 2.  § 23. és 24.  pontjában meghatározott szolgáltatást nyújtó gazdálkodó
szervezet (ideértve a  gazdasági társaságokat, a  tevékenységük okán adószámmal rendelkező
magánszemélyeket, valamint az egyéni vállalkozókat is);
5. szálláshelykezelő szoftver: a  szálláshely-szolgáltató által kötelezően használt olyan informatikai program,
amely a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ számára adatok továbbítására alkalmas;
6. vendég: az a  természetes személy, aki a szálláshely-szolgáltatást ténylegesen igénybe veszi, és ideiglenesen
a szálláshelyen elszállásolják, függetlenül a szálláshely-szolgáltatásért ellenértéket fizető személyétől;
7. vendégadat: a  turisztikai tárhelyszolgáltató mint a  szálláshely-szolgáltató adatfeldolgozója által tárolt,
a Turizmus tv. 9/H. § (1) bekezdése szerinti vendégre vonatkozó személyes adatok;
8. vendégéjszaka: vendégként eltöltött – éjszakát is magában foglaló vagy így elszámolt – legfeljebb 24 óra.
3. A Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ üzemeltetése 3. § (1) Az üzemeltetés során biztosítani kell a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központba bekerült adatok megőrzését
és biztonságos kezelését, a  nem nyilvános adatok védelmét, a  titokvédelemmel összefüggő kötelezettségek
teljesítését.
(2) A biztonságcentrikus rendszerüzemeltetési feltételek folyamatos biztosításának körében az üzemeltető
a) haladéktalanul gondoskodik a biztonsági kockázatot jelentő üzemeltetési hibák kijavításáról,
b) felméri az üzemeltetési hibából adódó károkat, és
c) gondoskodik a jogszerű állapot helyreállításáról.
(3) Az  üzemeltető a  Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ elektronikus felületén a  Nemzeti Turisztikai
Adatszolgáltató Központ üzemszerű karbantartási idejéről előzetesen, valamint az  esetleges üzemzavarról
– a karbantartás ideje alatt – tájékoztatást ad. Ezekről az eseményekről az üzemeltető elektronikus eseménynaplót
vezet, amely tartalmazza az esemény leírását, időpontját, időtartamát és a megtett intézkedéseket.
4. § (1) A  Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ üzemeltetője Felhasználói Szabályzatot alkot, amelyet a  Nemzeti
Turisztikai Adatszolgáltató Központ elektronikus felületén közzé kell tenni, a  működésének megkezdését
megelőzően. A  Felhasználói Szabályzat elérhetőségét üzemeltető köteles a  Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató
Központ működtetésének ideje alatt folyamatosan biztosítani.
(2) A  Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központban felhasználó a  Felhasználói Szabályzatban meghatározott
jogosultsággal rendelkező lehet.
4. A szálláshely-szolgáltató regisztrációja a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központba
5. § (1) A  szálláshely-szolgáltató a  szálláshely-szolgáltatási tevékenység megkezdését követő legfeljebb 5 napon belül
köteles a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ üzemeltetője által e célra működtetett elektronikus felületen
(a továbbiakban: elektronikus felület) a regisztrációt elvégezni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott regisztrációt – továbbá a korábban regisztrált adatok módosítását és törlését is –
a) a szálláshely-szolgáltató – természetes személy szálláshely-szolgáltató esetében – személyesen,
b) a szálláshely-szolgáltató törvényes képviselője vagy
c) a szálláshely-szolgáltató által a rendelkezési nyilvántartásban meghatalmazott személy
köteles elvégezni.
(3) A  (2)  bekezdés c)  pontjában meghatározott esetben a  szálláshely-szolgáltató a  rendelkezési nyilvántartásban
a meghatalmazottját bejelenti.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott regisztrációt végző természetes személy azonosítása az elektronikus ügyintézés
és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény szerinti, a  Kormány által biztosított elektronikus
azonosítási szolgáltatás útján történik.
(5) A  regisztrációs eljárás során a  regisztrációt végző természetes személy megadja a  szálláshely-szolgáltatóra
vonatkozó, a  2.  mellékletben meghatározott adatokat, amelyeket a  Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ
a  regisztráció véglegesítéséhez az  elektronikusan rendelkezésre álló, a  Turizmus tv.-ben meghatározott
nyilvántartásokban ellenőriz.
(6) A  sikeres azonosítást követően a  regisztrációt végző természetes személy elvégzi a  szálláshely-szolgáltató
üzemeltetése alá tartozó valamennyi szálláshely regisztrációját a  szálláshelyre, a  szálláshelyen nyújtott
szolgáltatásokra, valamint az általa kezelt szálláshelykezelő szoftverre vonatkozó adatok megadásával.
(7) A  regisztrációt végző természetes személy jogosult a  regisztráció során, illetve azt követően a  Nemzeti Turisztikai
Adatszolgáltató Központ elektronikus felületén az  adott szálláshelyhez további felhasználókat rögzíteni
a Felhasználói Szabályzatnak megfelelően.
(8) A  (2)  bekezdés szerinti személy jogosult a  regisztráció során a  szálláshely-szolgáltató, valamint a  szálláshelyszolgáltatással kapcsolatban megadott adatok módosítására. Ha a  hiba az  adat módosításával nem javítható,
a  (2)  bekezdés szerinti személy és az  üzemeltető közötti egyeztetés alapján a  regisztráció törlésre kerül. Ebben
az esetben a regisztráció eljárását a (2) bekezdés szerinti személynek meg kell ismételnie.
(9) A Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ üzemeltetője a regisztrációt elutasítja, ha
a) azt nem az arra jogosult kezdeményezte,
b) a regisztrálni kívánó szálláshely-szolgáltató adószáma megegyezik egy, már regisztrált szálláshely-szolgáltató
adószámával. 6. § (1) Az  5.  § (2)  bekezdésében meghatározott természetes személy által végzett regisztráció során megadott adatok
változását a szálláshely-szolgáltató a változás bekövetkezését követően, legfeljebb 8 napon belül köteles a Nemzeti
Turisztikai Adatszolgáltató Központ elektronikus felületén átvezetni.
(2) A  Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ a  területileg illetékes jegyzőt az  elektronikus felület által
automatikusan generált elektronikus üzenetben 24 órán belül tájékoztatja a  regisztrált, valamint az  adataiban
változást bejelentő szálláshely-szolgáltatókról.
(3) A  Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központba történő belépés során a  jegyző, valamint a  nevében
eljáró önkormányzati tisztviselő (a továbbiakban együtt: önkormányzati felhasználó) azonosítása, valamint
jogosultságának ellenőrzése az önkormányzati ASP rendszeren keresztül is történhet.
5. A Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ részére történő adatszolgáltatás rendje
7. § (1) A  szálláshely-szolgáltató az  elektronikus felületen történő regisztrációját követően, a  szálláshelykezelő szoftver
alkalmazásával, elektronikus formában biztosítja szálláshelyenként az  adatszolgáltatás körébe tartozó adatok
továbbítását.
(2) A szálláshely-szolgáltató regisztrációját követően, az első adatszolgáltatást megelőzően, a szálláshely-szolgáltatónak
el kell végeznie a  szálláshelykezelő szoftver és a  Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ közötti biztonságos
hálózati kommunikációs kapcsolat létrehozatala érdekében a  szálláshelykezelő szoftver konfigurációját
az elektronikus felületen közzétett tájékoztatónak megfelelően.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott konfiguráció biztosítása érdekében a  szálláshelykezelő szoftver gyártója
az üzemeltetővel a szálláshelykezelő szoftver modul (5) bekezdésben foglalt paraméterei megfelelő működésének
vizsgálata érdekében együttműködési megállapodást köthet.
(4) Az  üzemeltető a  szálláshelykezelő szoftver gyártója által kifejlesztett modul vonatkozásában a  meghatározott
műszaki feltételeknek való megfelelésről igazolást állít ki. Az  igazolással rendelkező szálláshelykezelő szoftver
gyártója jogosult honlapján a  szálláshelykezelő szoftvert, a  Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központtal való
kapcsolódásra alkalmas szoftverként feltüntetni. Az  igazolás a  modul vonatkozásában az  igazolás kiállításának
napján érvényes követelményeknek való megfelelést igazolja.
(5) A  szálláshelykezelő szoftver és a  Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ közötti hálózati kommunikációs
kapcsolatra képes modulokra vonatkozó műszaki és hitelesítési paramétereket az  üzemeltető az  elektronikus
felületen közzéteszi.
(6) A  (2)  bekezdésben meghatározott biztonságos kommunikációs csatornán keresztül a  szálláshelykezelő szoftver
a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központtal automatikus hálózati kommunikációt tart fent.
(7) Az  (5)  bekezdésben meghatározott hálózati kommunikáción keresztül a  szálláshelykezelő szoftver automatikusan
küldi
a) a tárgynapra vonatkozóan a napi adatszolgáltatás körébe tartozó, a vendégre vonatkozóan személyes adatot
nem tartalmazó, statisztikai jellegű adatokat a tárgynapot követő 24 órán belül;
b) a  tárgyhónapot követő hónap 5. napján a  havi adatszolgáltatás körébe tartozó, a  vendégre vonatkozóan
személyes adatot nem tartalmazó, statisztikai jellegű adatokat;
c) a  szálláshelykezelő szoftverben a  vendég adatainak rögzítését követően a  vendég személyes adatait nem
tartalmazó, statisztikai jellegű eseményvezérelt adatokat.
 (8) A (7) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás körébe tartozó adatokat az üzemeltető az elektronikus felületen
műszaki és hitelesítési feltételeket tartalmazó tájékoztatóban teszi közzé.
 (9) A  napi és a  havi adatszolgáltatás a  nyilvántartásba vétel napja és a  regisztráció megtörténtét követő időszakra
vonatkozóan, a regisztrációt követő első adatszolgáltatással egyidejűleg teljesül.
 (10) Ha az  adatszolgáltatás üzemzavar vagy üzemszünet miatt meghiúsul, az  adatszolgáltatást az  üzemzavar vagy
üzemszünet elhárultát követő napon teljesíteni kell.
 (11) Ha a  szálláshely-szolgáltató a  napi adatszolgáltatást az  üzemetető felhívása ellenére, ismételten nem teljesíti,
az  üzemeltető a  szálláshely-szolgáltató hatósági ellenőrzését kezdeményezi a  szálláshely-szolgáltató felügyeletét
ellátó jegyzőnél.
8. § A szálláshely-szolgáltató és az 5. § (7) bekezdése szerinti felhasználó az adott szálláshely tevékenységére vonatkozó
statisztikai adatokat, valamint az idegenforgalmi adó bevallásához szükséges – személyes adatot nem tartalmazó és
az idegenforgalmi adó bevallásának tervezetének kialakításához felhasználható – adatokat az elektronikus felületen
keresztül lekérdezheti.
6. A Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központból történő regisztráció megszüntetése
9. § (1) A Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ üzemeltetője a szálláshely-regisztrációt megszünteti, ha a szálláshelyszolgáltató a tevékenység gyakorlására nem jogosult, vagy a szálláshely-szolgáltató megszűnt.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ üzemeltetője a  szálláshelyszolgáltató által az  5.  § (5)  bekezdésében foglalt adatok kezelésére az  (1)  bekezdés szerinti időponttól számított
10 évig jogosult.
7. A Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ kapcsolata állami feladatot ellátó szervezetekkel
10. § (1) Az  önkormányzati felhasználó azonosítását követően a  Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ elektronikus
felületére belépési jogosultsággal rendelkezik.
(2) Az  önkormányzati felhasználó jogosult az  illetékességi területükön működő kereskedelmi szálláshelyszolgáltatók regisztrált adatainak megtekintésére, illetve ellenőrzésére, valamint a  tőlük érkezett vendégéjszakaés idegenforgalmi adó ellenőrzéséhez szükséges adatok, továbbá az  ezen adatokból készített kimutatások
lekérdezésére és megtekintésére.
11. § A Központi Statisztikai Hivatal és a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ üzemeltetője a Turizmus tv. alapján
az  adatszolgáltatásra vonatkozóan együttműködési megállapodást köt, mely együttműködési megállapodásban
a felek meghatározzák az adatszolgáltatás tartalmi, műszaki követelményeit.
12. § A Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ üzemeltetője – a  Nemzeti Adó- és Vámhivatallal kötött
együttműködési megállapodás alapján – az  e  rendelet hatálya alá tartozó szálláshely-szolgáltatók által átadott
adatokat a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ útján továbbítja a Nemzeti Adó- és Vámhivatal részére.
13. § Az MTÜ jogosult a  szálláshely-szolgáltatók által átadott adatokat a  turizmusfejlesztést segítő kutatási, fejlesztési
feladataihoz felhasználni, valamint a  rendelkezésére álló adatokból szakmai összefoglalókat, helyzetjelentéseket,
értékeléseket, valamint előrejelzéseket készíteni, és ezeket – azonosításra alkalmatlan formában – nyilvánosságra
hozni.
8. A turisztikai tárhelyszolgáltatással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok 14. § (1) A turisztikai tárhelyszolgáltató – a szálláshely-szolgáltató adatfeldolgozójaként –
a) a vendégadatokat kizárólag a szálláshely-szolgáltató utasításai alapján kezeli, azokkal kapcsolatban kizárólag
a Turizmus tv. és az e § szerinti műveleteket végezheti,
b) biztosítja azt, hogy a  turisztikai tárhelyszolgáltatói feladatkörével kapcsolatos feladatot ellátó
foglalkoztatottjai a vendégadatok vonatkozásában titoktartási kötelezettséget vállaljanak,
c) a  tudomány és technológia állása és a  megvalósítás költségei, továbbá az  adatkezelés jellege,
hatóköre, körülményei és céljai, valamint a  természetes személyek jogaira és szabadságaira jelentett,
változó valószínűségű és súlyosságú kockázat figyelembevételével megfelelő technikai és szervezési
intézkedéseket hajt végre annak érdekében, hogy a kockázat mértékének megfelelő szintű adatbiztonságot
titkosítással garantálja, és ezáltal biztosítja, hogy a  turisztikai tárhelyszolgáltató vagy annak alkalmazottja
a vendégadatokhoz nem fér hozzá,
d) a  szálláshely-szolgáltató előzetesen írásban tett eseti vagy általános felhatalmazása nélkül további
adatfeldolgozót nem vehet igénybe,
e) az  adatkezelés jellegének figyelembevételével megfelelő technikai és szervezési intézkedésekkel
a  lehetséges mértékben segíti a  szálláshely-szolgáltatót abban, hogy az  teljesíteni tudja az  érintettet
megillető jogok gyakorlásával összefüggésben fennálló kötelezettségeit,
f ) segíti a  szálláshely-szolgáltatót – az  adatkezelés jellegét és az  adatfeldolgozó rendelkezésére álló
információkat is figyelembe véve – az adatkezelés biztonságára, valamint az esetleges incidensek kezelésére
vonatkozó kötelezettségek teljesítésében,
g) az adatfeldolgozói jogviszony megszűnését követően a vendégadatokkal és azok másolataival kapcsolatban
a  szálláshely-szolgáltató rendelkezése szerint jár el, kivéve, ha törvény vagy az  Európai Unió kötelező jogi
aktusa számára a vendégadatok további tárolását írja elő,
h) a  szálláshely-szolgáltató rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely az  adatfeldolgozói
jogviszonyban meghatározott kötelezettségek teljesítésének igazolásához szükséges, továbbá amely
lehetővé teszi és elősegíti a  szálláshely-szolgáltató által vagy az  általa megbízott személy által végzett
ellenőrzéseket, beleértve a helyszíni vizsgálatokat is,
i) haladéktalanul tájékoztatja a  szálláshely-szolgáltatót arról, ha úgy véli, hogy annak valamely utasítása sérti
a személyes adatok védelmére vonatkozó rendelkezéseket.
(2) A turisztikai tárhelyszolgáltató által üzemeltetett informatikai rendszer a vendégadatokat titkosítottan tárolja.
9. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) A 6. § (3) bekezdése, a 18. § és a 3. melléklet 2019. december 1-jén lép hatályba.
 (3) Az  1.  § (4) és (5)  bekezdése, a  2.  § 7.  pontja, a  6.  § (2)  bekezdése, a  8.  §, a  10.  §, a  8. alcím, a  19.  §, valamint
a 4. melléklet 2020. január 1-jén lép hatályba.
16. § Azok a szálláshely-szolgáltatók, amelyek a szálláshely-szolgáltatási tevékenység folytatásának részletes feltételeiről
és a  szálláshely-üzemeltetési engedély kiadásának rendjéről szóló 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet 4.  §
(3)–(6a)  bekezdése szerinti szálláshely-szolgáltatási tevékenységüket 2019. december 1-jét megelőzően jelentik
be, továbbá működési engedéllyel rendelkeznek, kötelesek 2019. december 1. és 2019. december 31. között
az  e  rendelet 5.  §-a szerinti regisztrációt teljesíteni. A  napi és a  havi adatszolgáltatást 2020. január 1-jétől kell
teljesíteni, azzal, hogy az adatszolgáltatás első napja 2020. január 1-je, illetve első alkalommal 2020. január 1. napját
követően kötelező a havi adatszolgáltatás teljesítése.
17. § (1) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E rendeletnek a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
18. § (1) Az  önkormányzati ASP rendszerről szóló 257/2016. (VIII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 2. alcíme
a következő 3/A. §-sal egészül ki:
„3/A.  § A  3.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti keretrendszer – a  4.  mellékletben meghatározott esetekben és
adatkörökben – biztosíthatja más szakrendszerek felé a  jegyző, valamint a  jegyző nevében eljáró önkormányzati
tisztviselő azonosítását, valamint jogosultságát.”
(2) Az R. a 3. melléklet szerinti 4. melléklettel egészül ki.
 (3) Hatályát veszti az R. 5. melléklete.
19. § A Kormányzati Adatközpont működéséről szóló 467/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 3. melléklete a 4. melléklet szerint
módosul.
20. § Hatályát veszti a turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVII. törvény végrehajtásáról
szóló 237/2018. (XII. 10.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1088/2016. (II. 29.) Korm. határozata az „ETCS L2-BL2 fedélzeti eszközök telepítése 10+25 mozdonyra a TEN-T vasúti törzshálózaton (CNC) és főbb áruszállítási korridorokon (RFC) történő üzemeltetés céljából” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2015. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  „ETCS L2-BL2 fedélzeti eszközök telepítése 10+25 mozdonyra a  TEN-T vasúti törzshálózaton (CNC)
és főbb áruszállítási korridorokon (RFC) történő üzemeltetés céljából” című projektjavaslattal (a  továbbiakban:
projektjavaslat) az 1. melléklet szerint,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  projektjavaslat vonatkozásában gondoskodjon az  Európai
Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
9. cikk (1) bekezdése szerinti tagállami egyetértő nyilatkozat kiállításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1458/2012. (X. 19.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Piarista Rend Magyar Tartománya
hitelfelvételének kiváltására és beruházás befejezésére 1200,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi
központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások
alcím, 8. A Piarista Rend Magyar Tartománya fejlesztéseinek támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI.
Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettség teljesítéséért:
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2012. december 15. 2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, valamint a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2013. és 2014. évi központi
költségvetés tervezése során gondoskodjanak a Piarista Rend Magyar Tartománya hitelfelvételének kiváltásához és
beruházás befejezéséhez szükséges évenkénti 1200,0 millió forint összegű támogatás Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetben történő biztosításáról. Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a 2013. évi és a 2014. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
91/2009. (X. 30.) ME határozata a Központi Statisztikai Hivatal elnökének kinevezéséről.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 4. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben
dr. Belyó Pált a Központi Statisztikai Hivatal elnökévé
– 2009. november 26-i hatállyal – hatévi időtartamra
kinevezem. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1907/2015. (XII. 8.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség és a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  24. Mártélyi kerékpárút
felújítása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) a mártélyi kerékpárút fejlesztése érdekében 27,9 millió forint egyszeri átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék alcím
terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 24. Mártélyi kerékpárút felújítása
cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter az 1. pont szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat és kérelem
benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében és egy összegben 27,9 millió forint támogatást nyújtson Mártély
Község Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) részére, valamint a  támogatás felhasználásának és
elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést kössön az Önkormányzattal;
3. egyetért azzal, hogy ha a 2. pont szerinti támogatás az Önkormányzat számára 2015. évben nem, vagy nem teljes
összegben kerül folyósításra, a  2016. évben a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben azonos néven
létrehozott címre e határozat rendelkezéseit kell alkalmazni;
4. a Szent Márton Emlékévhez kapcsolódó beruházások megvalósítása érdekében a  IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról szóló 1857/2015. (XI. 30.) Korm. határozat a  következő
4. ponttal egészül ki:
(A Kormány)
„4. egyetért azzal, hogy ha a  2.  pont szerinti támogatás az  Önkormányzat számára 2015. évben nem, vagy nem
teljes összegben kerül folyósításra, a 2016. évben a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben azonos néven
létrehozott címre e határozat rendelkezéseit kell alkalmazni.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök