text:
27/2009. (III. 18.) FVM rendelete a tenyésztésszervezési feladatok támogatása igénybevételének részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében, valamint az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49. § (1) bekezdés
a) pont 14. alpontjában kapott felhatalmazás alapján – a
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Fogalommeghatározás 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) tenyésztő szervezet: az állattenyésztésről szóló 1993.
évi CXIV. törvény (a továbbiakban: Átv.) alapján elismert
vagy ideiglenes elismeréssel rendelkező tenyésztő egyesület vagy szövetség;
b) teljesítményvizsgálatot és tenyészérték megállapítását
végző szervezet: a tenyésztő szervezet, a Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal (a továbbiakban: tenyésztési hatóság), illetve az Állattenyésztési Teljesítményvizsgáló Kft.
(a továbbiakban: tejtermelés ellenőrzést végző szervezet);
c) kedvezményezett: akinek megbízása alapján a kérelmező a támogatott szolgáltatást végzi vagy végezteti;
d) forráskimerülés: a költségvetési törvényben meghatározott jogosultsági keret teljes mértékű vagy olyan részleges kimerülése, amikor a fennmaradó rész (maradvány)
az intézkedés jellegéből adódóan nem használható ki.
A támogatás célja, célterületek 2. § (1) A támogatás célja a tenyészállat állomány genetikai
minőségének fenntartása és javítása, a tenyésztésszervezé
si feladatok ellátásának elősegítése egyes támogatott célterületekhez kapcsolódó támogatott szolgáltatásokon keresztül.
(2) Támogatás az alábbi célterületekre vehető igénybe:
a) törzskönyvezés,
b) teljesítményvizsgálat végzése,
c) tenyészérték megállapítása.
(3) Az egyes célterületeken belül támogatható szolgáltatások megnevezését e rendelet melléklete tartalmazza.
A támogatás mértéke 3. § (1) A 2. § (3) bekezdésében meghatározott tevékenységekre legfeljebb a mellékletben meghatározott mértékű támogatás vehető igénybe.
(2) A 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti szolgáltatás támogatásának mértéke nem haladhatja meg a törzskönyv
létrehozásával és vezetésével kapcsolatos igazgatási költségek száz százalékát.
(3) A 2. § (2) bekezdés b) és c) pontjai szerinti szolgáltatás támogatásának mértéke – a (4) bekezdésben foglaltak
kivételével – nem haladhatja meg a vizsgálatok költségeinek hetven százalékát.
(4) A fajtaelismerés keretében végzett teljesítményvizsgálatra vonatkozó támogatás mértéke nem haladhatja meg
a tenyésztési hatósággal kötött megállapodásban rögzített
vizsgálati költségek ötven százalékát.
(5) Az (1)–(4) bekezdések szerinti támogatás alapját a
felmerülő költségek általános forgalmi adó nélkül számított összege képezi.
Támogatás kedvezményezettje 4. § A kedvezményezett az a természetes személy, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó
szervezet, aki, illetve amely az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendelet I. számú mellékletében
meghatározott mikro-, kis- és középvállalkozás
a) a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint
halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi
XVII. törvény (a továbbiakban: eljárási törvény) szerinti
regisztrációs kötelezettségének eleget tett,
b) tenyésztő szervezet tagja vagy az adott tenyésztő
szervezet tenyésztési programjának végrehajtásához adatot szolgáltat,
c) megbízása alapján a kérelmező az Átv.-ben előírtak
szerinti törzskönyvezést, teljesítményvizsgálatot, valamint tenyészértékbecslést végez vagy végeztet,
d) nem áll csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt, illetve természetes személy esetén végrehajtási
eljárás alatt, és
e) nincs lejárt köztartozása. A támogatási kérelem benyújtása
5. § (1) A támogatási kérelem benyújtására tevékenységenként, a mellékletben meghatározottak szerint – a 9. §-ban
foglaltak kivételével – azon tenyésztő szervezet (a továbbiakban: kérelmező) jogosult, aki vagy amely
a) az eljárási törvény szerinti regisztrációs kötelezettségének eleget tett,
b) az Átv.-ben előírtak szerint, megbízás alapján törzskönyvezést, teljesítményvizsgálatot, valamint tenyészértékbecslést végez, illetve végeztet,
c) nincs lejárt tartozása a teljesítményvizsgálatot végző
szervezettel vagy a tenyésztési hatósággal szemben,
d) nem áll csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt, és
e) nincs lejárt köztartozása. (2) A támogatási kérelmet a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalhoz (a továbbiakban: MVH) lehet benyújtani az erre a célra rendszeresített formanyomtatványon, amit az MVH közleményben tesz közzé.
(3) A kérelmező a támogatási kérelem benyújtásával
egyidejűleg nyilatkozik arról, hogy a kedvezményezettek
a 4. §-ban foglaltaknak megfelelnek.
(4) A támogatás 2009. január 1-jét követően az adott
naptári évben nyújtott szolgáltatás után az adott naptári
évet követő március 10-ig kérelmezhető.
Elbírálás, kifizetés 6. § (1) Az MVH a támogatási kérelmeket a benyújtás sorrendjének megfelelően bírálja el.
(2) Hiánypótlásra szoruló kérelmek esetén a sorrendet a
hiánypótlás benyújtásának dátuma határozza meg.
(3) Amennyiben az igényelt támogatás mértéke meghaladja a 3. § (1)–(4) bekezdéseiben foglalt mértéket, úgy a
teljes támogatási kérelem elutasításra kerül.
(4) Az MVH – az eljárási törvény 60. § (2) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel – a támogatási jogosultságot megállapító határozat jogerőre emelkedését követő
15 napon belül intézkedik a támogatás összegének kifizetéséről.
(5) Az adott támogatási célra kifizetett összegről az
MVH havonta tájékoztatást küld az agrárpolitikáért felelős
miniszternek, aki a forrás kimerülése esetén közleményt
ad ki.
(6) A kérelmező a nyújtott vagy elvégeztetett szolgáltatásról
a) törzskönyvezés esetén kimutatást készít a kedvezményezett részére, amely tartalmazza az elvégzett tevékenység megnevezését, a felmerült költségeket és a támogatás mértékéről tájékoztatja a kedvezményezettet;
b) teljesítményvizsgálat elvégzése, valamint tenyészérték-megállapítása esetén kimutatást készít a kedvezményezett részére, amely tartalmazza az elvégzett tevékenység megnevezését, ellenértékét, a felmerült költségek
összegét és annak támogatással fedezett részét.
(7) A kedvezményezett a felmerült költségek és a támogatástartalom különbözetét fizeti meg a kérelmezőnek.
(8) A kedvezményezett a (6) bekezdés a) és b) pontja
szerinti költségek teljes összegét köteles megfizetni a kérelmezőnek, amennyiben a szolgáltatás nyújtására vagy elvégeztetésére a támogatási keretösszegnek az 5. § (4) bekezdésében meghatározott idő leteltét megelőző esetleges
kimerülését követően kerül sor.
Ellenőrzés, nyilvántartás 7. § (1) A támogatás igénybevételével kapcsolatos ellenőrzéseket – az eljárási törvény 46–54. §-ában foglaltak értelmében – az MVH végzi. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését az MVH rendeli el.
(2) A kérelmező az e rendelet szerint kérelmezett támogatásokra vonatkozóan a Szerződés 87. és 88. cikkének a
mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és
középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági
rendelet 20. cikk (2) bekezdése szerinti részletes nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a 6. § (6) bekezdésében
meghatározott kimutatás szerinti adatokat, valamint a támogatás kedvezményezettjének azon nyilatkozatát, miszerint a 4. §-ban foglaltaknak megfelel. A nyilvántartást,
valamint a tenyésztési hatóság által záradékolt támogatási
kérelmet a kérelmező az e rendelet alapján részére folyósított legutolsó támogatás odaítélésétől számított öt évig köteles megőrizni.
A támogatás forrása 8. § Az adott évre vonatkozó költségvetési törvényben elfogadott előirányzatnak megfelelően a támogatás forrását a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium a fejezeti kezelésű Állattenyésztési, tenyésztésszervezési 1003200001220191-54000007 számú előirányzat-felhasználási keretszámláról biztosítja.
II. Fejezet A TÁMOGATÁS IGÉNYBEVÉTELÉNEK RÉSZLETES
SZABÁLYAI Fajtaelismerés keretében végzett teljesítményvizsgálat
9. § (1) A fajtaelismerésre és a fajtaelismerés fenntartására
irányuló, a tenyésztési hatóság által előírt teljesítményvizsgálathoz támogatást igényelhet azon tenyésztő szervezet vagy tenyésztő vállalkozás, amely a teljesítményvizsgálatban részt vesz.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás tekintetében a tenyésztő vállalkozásra az 5. § (1) bekezdésében foglaltakat
megfelelően alkalmazni kell.
SZARVASMARHA-TENYÉSZTÉS Törzskönyvezés 10. § Támogatás a törzskönyvezés célterület keretében az
alábbi tevékenységekre vehető igénybe:
a) törzskönyvi nyilvántartás,
b) dezoxiribonukleinsav (DNS) alapú származás-ellen
őrzés,
c) mesterséges termékenyítésért felelős hálózat mű ködtetése,
d) mesterséges termékenyítésért felelős hálózat által
gyűjtött adatok feldolgozása. 11. § (1) Törzskönyvi nyilvántartás tevékenységre támogatást igényelhet
a) tej- és kettőshasznosítású fajták esetében a tenyésztő
szervezet a tenyésztési programjában meghatározott törzskönyvi nyilvántartásba vételi feltételeknek megfelelő, élő
nőivarú egyedek, valamint a támogatási évben apaállattá
nyilvánított, központi lajstromszámmal (a továbbiakban:
KPLSZ) ellátott, Magyarországon legalább 6 hónapot élő
tenyészbikák után,
b) húshasznosítású fajták esetében a tenyésztő szervezet a tenyésztési programjában meghatározott törzskönyvi
nyilvántartásba vételi feltételeknek megfelelő, a tenyésztési hatóság által hitelesített törzskönyvi zárása alapján,
törzskönyvi nyilvántartásban szereplő élő tehén után, a
törzskönyvi nyilvántartásba támogatási év során felvett,
legalább 9 hónapos korú élő üszők után, valamint a támogatási évben apaállattá nyilvánított, KPLSZ-szel ellátott,
Magyarországon legalább 6 hónapot élő tenyészbikák
után.
(2) Mindhárom fajtacsoport esetében a támogatásra
való jogosultság feltétele, hogy az egyedek szaporítását
(termékenyítés, fedeztetés) az Átv. 9. § (1) bekezdése szerinti központi adatbankba [Szarvasmarha Információs
Rendszer (SZIR) – Tenyészetinformációs Rendszer
(TER)] (a továbbiakban: központi adatbank) szabályszerűen bejelentették, és azt a rendszer regisztrálta.
(3) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság – a
közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
12. § (1) DNS alapú származás-ellenőrzés tevékenységre támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet, ISAG akkreditációval rendelkező hazai laboratóriumban, a megszületett
ivadék szülői származásának megerősítése vagy elvetése
céljából elvégeztetett vizsgálatok után, valamint egyedazonosítás esetén.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság az
akkreditált laboratórium vizsgálati jegyzőkönyvei alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
(3) Nem igényelhető támogatás:
a) a tenyésztési hatóság által elrendelt vizsgálat után,
amennyiben a vizsgálat eredménye alapján a tenyésztő
szervezet által vizsgálati bizonylaton jelzett szülő kizárható,
b) ha a tenyésztési hatóság más hatóság felkérésére végez egyedazonosítást, illetve szülői származásigazolást.
13. § (1) Mesterséges termékenyítési felelős hálózat működtetése tevékenységre támogatást igényelhet a tenyésztő
szervezet SZIR-be szaporításonként bejelentett, regisztrált
és feldolgozott adatok után.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
14. § (1) Mesterséges termékenyítési felelős hálózat által
gyűjtött adatok feldolgozása tevékenységre támogatást
igényelhet a tenyésztő szervezet a SZIR-be a tenyésztési
feladatok érdekében végzett termékenyítésenként bejelentett, regisztrált és feldolgozott adatok után.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
gyűjtött adatokról készített összesítő alapján – a Ket. 83. §
(3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási
kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
Teljesítményvizsgálat 15. § Támogatás a teljesítményvizsgálat végzése célterület
keretében az alábbi tevékenységekre vehető igénybe:
a) tejtermelés-ellenőrzés,
b) hústermelés-ellenőrzés,
c) tej ivadékteljesítmény-vizsgálat szervezése,
d) hús ivadékteljesítmény-vizsgálat szervezése,
e) ivadékvizsgálati célú küllemi teljesítményvizsgálat,
f) húshasznú ivadékvizsgálat,
g) küllemi bírálat.
16. § (1) Tejtermelés-ellenőrzés tevékenységre támogatást
igényelhet a tenyésztő szervezet tej- és kettőshasznú fajta
esetében a tenyésztő szervezeti tagoknál, az adott tenyésztő szervezet tenyésztési programjának végrehajtásához a
Szarvasmarha Teljesítményvizsgálati Kódex előírása szerinti tejtermelés-ellenőrzési alapadatokat szolgáltató szarvasmarhatartóknál, illetve a „B” típusú tejtermelés-ellenőrzésben részt vevőknél elvégzett tejtermelés-ellenőrzés
után. Támogatás a támogatási évben termelésellenőrzésbe
vont tehenek után igényelhető.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
tejtermelés-ellenőrzést végző szervezet által kiállított okirat alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak
megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
17. § (1) Hústermelés-ellenőrzés tevékenységre támogatást
igényelhet az adott húshasznú fajta tenyésztő szervezete,
hústermelés-ellenőrzésben tartott tehénállománya után. A
támogatás a TER-ben regisztrált, húshasznú, illetve magyartarka fajta esetében húshasznú apaságú és az Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszerben (a továbbiakban: ENAR) regisztrált, támogatási évben leellett elsőborjas üszők és tehenek után igényelhető.
(2) A támogatás igénybevételének feltétele, hogy a tenyésztő szervezet a tenyészállatok teljesítményvizsgálatáról és tenyészértékbecsléséről szóló 32/1994. (VI. 28.) FM
rendelet 2. § (2) bekezdése szerinti Teljesítményvizsgálati
Kódexben meghatározott, elvégzett teljesítményvizsgálatra vonatkozó egyedi mért és számított adatokat a tenyésztési hatósággal kötött megállapodásban foglaltak szerint a
tenyésztési hatóságnak benyújtsa.
(3) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
(2) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
18. § (1) Tej ivadékteljesítmény-vizsgálat szervezése tevékenységre támogatást igényelhet a tej- és kettőshasznú fajtát tenyésztő szervezet az általa szervezett és a Teljesítményvizsgálati Kódex szerint végrehajtott ivadékteljesítmény-vizsgálatban indított apaállatok ivadékvizsgálati
célú szaporítóanyag felhasználása után apaállatonként legfeljebb ezer párosított spermaadagig.
(2) A támogatás feltétele, hogy az adott fajta tenyésztő
szervezete által elkészített ivadékvizsgálati tervet a tenyésztési hatóság engedélyezte és a SZIR rendszerben regisztrálta.
(3) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja, amely tartalmazza az ivadékvizsgálati terv nyilvántartási számát is.
19. § (1) Hús ivadékteljesítmény-vizsgálat (a továbbiakban:
ITV) szervezése tevékenységre támogatást igényelhet az a
tenyésztő szervezet, amely a Szarvasmarha Teljesítményvizsgálati Kódex szerint végrehajtott hús- és kettőshasznosítású bikák központi ivadékteljesítmény-vizsgálatát
végzi.
(2) Kedvezményezettenként legfeljebb tizenöt bika ivadékvizsgálata támogatható, amennyiben a bikák legalább
kettőszázhuszonöt vizsgálatot zártak utóddal és a kedvezményezett a vizsgálatot zárt utódok közül bikánként
két-két ivadékot (két bika és két üsző) vágóhídon a tenyésztési hatóság fajtaelismerési szabályzatában előírt
módon levágat, minősíttet, és az adatokat a központi adatbanknak átadták.
(3) A támogatás feltétele, hogy a hús ITV-t szervező
szervezet által elkészített ivadékvizsgálati tervet a tenyésztési hatóság engedélyezte és a SZIR rendszerben regisztrálta.
(4) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság – a
Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a
támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja, amely tartalmazza az ivadékvizsgálati terv nyilvántartási számát is.
20. § (1) Ivadékvizsgálati célú küllemi teljesítményvizsgálat
tevékenységre támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet
az ivadékvizsgálatban indult tenyészbikák ivadékvizsgálati célú küllemi bírálata alapján, kizárólag a tenyésztési
hatóság által regisztrált ITV terv szerint, a párosítástól számított százhúsz napon belül felhasznált szaporítóanyagból
született, ENAR-ban regisztrált, nőivarú állat után.
(2) A támogatás feltétele, hogy a küllemi bírálati adatok
a tenyésztési hatóság részére a tenyésztési hatósággal kötött megállapodásban foglaltak szerint átadásra kerültek.
(3) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
(2) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
21. § (1) Húshasznú ivadékvizsgálat tevékenységre támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet a SZIR-ben regisztrált ITV indításból már megszületett és választáskor mérlegelt borjú alapján, ha az indított bika borjainak szúrópróbaszerű származás-ellenőrző vizsgálata megtörtént.
(2) A támogatás feltétele, hogy az ITV indításból született borjak választási súlyadatai a tenyésztési hatóság részére a tenyésztési hatósággal kötött megállapodásban
foglaltak szerint átadásra kerültek.
(3) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
(2) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
22. § (1) Küllemi bírálat tevékenységre támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet a tenyészbikák tenyészértékbecslését szolgáló küllemi bírálat után, a tenyészbikák elsőborjas leányivadékai alapján.
(2) A támogatás feltétele, hogy a küllemi bírálati adatok
a tenyésztési hatóság részére a tenyésztési hatósággal kötött megállapodásban foglaltak szerint átadásra kerültek.
(3) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
(2) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
Tenyészérték-megállapítás 23. § (1) Tenyészérték megállapítása (genetikai minőség
megállapítása, tenyészértékbecslés) végzésére támogatást
igényelhet a tenyésztő szervezet évente egy alkalommal,
egyszeri értékelést alapul véve az értékelésben részt vevő
és tenyészértéket kapott tehenek és tenyészbikák után.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság – a
Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a
támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
SERTÉSTENYÉSZTÉS Törzskönyvezés 24. § Támogatás a törzskönyvezés célterület keretében az
alábbi tevékenységekre vehető igénybe:
a) törzs- és szaporítótelepen való törzskönyvezés,
b) genetikai vizsgálatok elvégzése,
c) DNS alapú származás-ellenőrzés végzése.
25. § (1) Törzs- és szaporítótelepen való törzskönyvezés tevékenységre támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet
az induló törzskönyvi nyilvántartásban szereplő élő kocák,
valamint a támogatási évben fialt kocasüldők (előhasi kocák) után.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a tenyészetenként készített számítógépes jegyzékről készült
összesítő alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglal
taknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal
történő ellátásával igazolja.
26. § (1) A stresszérzékenység, ESR, PRL és Myogenin genotípusa megállapítása céljából végzett genetikai vizsgálatok elvégzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
vizsgálatot végző laboratórium iktatószámmal ellátott jelentése alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
27. § (1) DNS alapú származás-ellenőrzés végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet a származás-ellenőrzés céljából ISAG akkreditációval rendelkező laboratóriumban végzett DNS vizsgálatokért.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
vizsgálatot végző laboratórium iktatószámmal ellátott jelentése alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
Teljesítményvizsgálat 28. § Támogatás a teljesítményvizsgálat végzése célterület
keretében az alábbi tevékenységekre vehető igénybe:
a) reprodukciós tesztadatok gyűjtése,
b) intramuszkuláris zsírvizsgálat,
c) üzemi sajátteljesítmény-vizsgálat,
d) hízékonyság- és vágóérték-teljesítmény vizsgálat
(HVT),
e) üzemi ivadékteljesítmény-vizsgálat,
f) Best Linear Unbiased Prediction (BLUP) tenyészér
tékbecslés céljából végzett ivadékvizsgálat. 29. § (1) Reprodukciós tesztadatok gyűjtése céljából támogatást igényelhet az elismert tenyésztő szervezet a Sertés
Teljesítményvizsgálati Kódex előírásai alapján reprodukciós tesztbe vont végtermék-előállító telepeken fajtakeresztezési konstrukciónként – legfeljebb ezer kocáig – végzett adatgyűjtés után.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
(3) A támogatás feltétele megegyezik a törzs- és szaporítótelepen történő törzskönyvezési támogatás feltételeivel.
30. § (1) A HVT vagy hízékonysági és végtermékteszt (HW)
vizsgálatba vont sertések intramuszkuláris zsírszázalék
megállapítása céljából intramuszkuláris zsírvizsgálat végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
vizsgálatot végző laboratórium iktatószámmal ellátott jelentése alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
31. § (1) Üzemi sajátteljesítmény-vizsgálat (ÜSTV) végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet, ha a Teljesítményvizsgálati Kódex előírásainak megfelelően végzett
vizsgálati eredményeit a törzskönyvben rögzíti és az adatokat a tenyésztési hatóságnak átadja.
(2) A támogatás feltétele az adatok ÜSTV rekordok számának megfelelő, pontos és szabályos átadása a tenyésztési hatóság részére.
(3) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
(2) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
32. § (1) Hízékonyság- és vágóérték-teljesítményvizsgálat végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet a Teljesítményvizsgálati Kódex előírásainak megfelelően végzett
egyedi és falkás (végtermékteszt) vizsgálatok végzése alapján, az adat központi adatbankba történő átadását követően.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
33. § (1) Üzemi ivadékteljesítmény-vizsgálat végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet a törzskönyvi
ellenőrzésbe vont állományokból vágóhídra szállított
egyedileg megjelölt állatok után, a vágótömeg és az
EUROP minősítési eredmények egyedre vonatkozó teljesítményvizsgálat célját szolgáló visszajelzése esetén. Az
adatokat számítógépen kell rögzíteni, és feldolgozásra a
tenyésztési hatóságnak átadni.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság az
ellenőrzött, értékelésre alkalmas adatok alapján – a Ket.
83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
34. § (1) A Best Linear Unbiased Prediction (BLUP) tenyészértékbecslés céljából történő ivadékvizsgálat végzésére támogatást igényelhet az a tenyésztő szervezet, amely a tenyésztő szervezet által vizsgálatra kijelölt apaállat spermáját a vizsgálatban részt vevő tenyésztőnek átadja és a tenyésztési hatósághoz benyújtott ivadékvizsgálati tervnek
megfelelően egy apától legalább négy ivadékot vizsgálatra
a teljesítményvizsgáló állomásnak átad. A BLUP ivadékvizsgálati támogatás csak abban az esetben vehető igénybe, ha egy kantól három üzemből üzemenként legalább
négy ivadékot adnak át a teljesítményvizsgáló állomásnak.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság az
átvett ivadékok alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében
foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
Tenyészérték megállapítása 35. § (1) Tenyészérték megállapítására (tenyészértékbecslés)
támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet az értékelésben részt vevő és tenyészértéket kapott egyedek után.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
JUHTENYÉSZTÉS Törzskönyvezés 36. § Támogatás a törzskönyvezés célterület keretében az
alábbi tevékenységekre vehető igénybe:
a) törzskönyvi nyilvántartás vezetése,
b) DNS alapú származás-ellenőrzés és súrlókór rezisz
tencia vizsgálat. 37. § (1) Törzskönyvi nyilvántartás vezetésére támogatást
igényelhet a tenyésztő szervezet
a) a törzskönyvi nyilvántartásban szereplő élő anyák,
valamint a támogatási évben leellett jerkék (első ellésű
anyák) után,
b) a törzskönyvi nyilvántartásban szereplő és a támogatási évben nyilvántartásba vett hat hónaposnál idősebb élő
jerkék után,
c) a törzskönyvi nyilvántartásban szereplő élő törzskosok és a támogatási év folyamán beállított törzskosok után.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében
foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
38. § (1) DNS alapú származás-ellenőrzés vizsgálat végzésére
támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet a származás-ellenőrzés céljából végzett vizsgálatokért. A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság az ISAG akkreditációval rendelkező laboratórium vizsgálati jegyzőkönyvei alapján – a
Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
(2) DNS alapú súrlókór rezisztencia vizsgálat végzésére
támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet a súrlókór rezisztencia megállapítása céljából végzett vizsgálatokért. A
tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság az ISAG
akkreditációval rendelkező laboratórium vizsgálati jegyzőkönyvei alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal
történő ellátásával igazolja.
Teljesítményvizsgálat 39. § Támogatás a teljesítményvizsgálat végzése célterület
keretében az alábbi tevékenységekre vehető igénybe:
a) minősített anyák bárányozási teljesítmény-vizsgálata,
b) anyák hústermelő-képességének vizsgálata,
c) növendék jerkék sajátteljesítmény-vizsgálata,
d) növendék kosok sajátteljesítmény-vizsgálata,
e) tejelő anyák zárt laktációjának vizsgálata,
f) tenyészkosok üzemi ivadékvizsgálata (gyapjú),
g) tenyészkosok üzemi ivadékvizsgálata (hús-tej).
40. § (1) Minősített anyák bárányozási teljesítményvizsgálatának végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szerve
zet, ha a vizsgálatok a Teljesítményvizsgálati Kódex előírásai szerint kerülnek elvégzésre és kiértékelésre, egységes számítógépes feldolgozás mellett.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
41. § (1) Anyák hústermelő-képességének ismert származású
bárányok alapján történő vizsgálatára támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet, ha a vizsgálatok a Teljesítményvizsgálati Kódex előírásai szerint kerülnek elvégzésre és
kiértékelésre, egységes számítógépes feldolgozás mellett.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
42. § (1) Növendék jerkék sajátteljesítmény-vizsgálata végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet az ismert származású egyed után, ha a vizsgálatok a Teljesítményvizsgálati Kódex előírásai szerint kerülnek elvégzésre és kiértékelésre, egységes számítógépes feldolgozás
mellett.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
43. § (1) Növendék kosok sajátteljesítmény-vizsgálata támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet, ha a vizsgálatok a
Teljesítményvizsgálati Kódex előírásai szerint kerülnek
elvégzésre és kiértékelésre, egységes számítógépes feldolgozás mellett.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
44. § (1) Tejelő anyák zárt laktációjának vizsgálat végzésére
támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet, ha a vizsgálatok a Teljesítményvizsgálati Kódex előírásai szerint kerültek elvégzésre.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
45. § (1) Tenyészkosok gyapjúcélú üzemi ivadékvizsgálata
végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet, ha
a vizsgálatok a Teljesítményvizsgálati Kódex által előírt
módszerrel és egyedszámmal kerültek elvégzésre és kiértékelésre.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a tenyészkosonként elkészített eredményértékelő lapokról készült országos összesítő alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
46. § (1) Tenyészkosok hús-tej célú üzemi ivadékvizsgálata
végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet, ha
a vizsgálatok a Teljesítményvizsgálati Kódex által előírt
módszerrel és egyedszámmal kerültek elvégzésre és kiértékelésre.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
Tenyészérték megállapítása 47. § (1) Tenyészérték megállapítására (tenyészértékbecslés)
támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet az értékelésben részt vevő és tenyészértéket kapott egyedek után, szerződés alapján.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
KECSKETENYÉSZTÉS 48. § Támogatás a törzskönyvezés célterület keretében törzskönyvi nyilvántartás vezetése tevékenységekre vehető
igénybe.
49. § (1) Törzskönyvi nyilvántartás vezetésére támogatást
igényelhet a tenyésztő szervezet
a) a törzskönyvi nyilvántartásban szereplő élő anyák,
valamint támogatási évben leellett első ellésű anyák után,
b) a törzskönyvi nyilvántartásban szereplő, élő gödölyék után,
c) a törzskönyvi nyilvántartásban szereplő, élő törzsbakok után.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
50. § DNS alapú származás-ellenőrzés vizsgálat végzésére
támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet a származás-ellenőrzés céljából végzett vizsgálatokért. A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság az ISAG akkreditációval rendelkező laboratórium vizsgálati jegyzőkönyvei alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak
megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
Teljesítményvizsgálat 51. § Támogatás a teljesítményvizsgálat végzése célterület
keretében az alábbi tevékenységekre vehető igénybe:
a) minősített anyák született gidák után történő szaporasági teljesítménye,
b) anyák ismert származású gidák utáni hústermelőképessége, c) növendék gödölyék sajátteljesítmény-vizsgálata,
d) növendék bakok sajátteljesítmény-vizsgálata,
e) tejelő anyák zárt laktációja,
f) tenyészbakok tejtermelési célú üzemi ivadékvizs
gálata,
g) tenyészbakok ivadékainak hízékonysági vizsgálata. 52. §
(1) Minősített anyák szaporasági teljesítményének végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet, ha a
vizsgálatok a Teljesítményvizsgálati Kódex előírásai szerint kerülnek elvégzésre és kiértékelésre számítógépes feldolgozás mellett.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekez
désében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
53. § (1) Anyák ismert származású gidák utáni hústermelő
képességének mérésére támogatást igényelhet a tenyésztő
szervezet, ha a vizsgálatok a Teljesítményvizsgálati Kódex előírásai szerint kerülnek elvégzésre és kiértékelésre,
egységes számítógépes feldolgozás mellett.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
54. § (1) Növendék gödölyék sajátteljesítmény-vizsgálata
végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet az
ismert származású egyed után, ha a vizsgálatok a Teljesítményvizsgálati Kódex előírásai szerint kerülnek elvégzésre és kiértékelésre, egységes számítógépes feldolgozás
mellett.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
55. § (1) Növendék bakok sajátteljesítmény-vizsgálata végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet, ha a
vizsgálatok a Teljesítményvizsgálati Kódex előírásai szerint kerülnek elvégzésre és kiértékelésre, egységes számítógépes feldolgozás mellett.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
56. § (1) Tejelő anyák zárt laktációja vizsgálat végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet, ha a vizsgálatok a Teljesítményvizsgálati Kódex előírásai szerint kerülnek elvégzésre és kiértékelésre, egységes számítógépes
feldolgozás mellett.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
57. § (1) Tenyészbakok tejtermelési célú üzemi ivadékvizsgálatának végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő
szervezet, ha a vizsgálatok a Teljesítményvizsgálati Kódex által előírt módszerrel és egyedszámmal kerültek elvégzésre és kiértékelésre.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
Tenyészérték megállapítása 58. § (1) Tenyészérték megállapítására (tenyészértékbecslés)
támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet az értékelésben részt vevő és tenyészértéket kapott egyedek után, szerződés alapján.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank adatai alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
LÓFÉLÉK TENYÉSZTÉSE Törzskönyvezés 59. § Támogatás a törzskönyvezés célterület keretében az
alábbi tevékenységekre vehető igénybe:
a) állatazonosítás, nyilvántartás,
b) származás-nyilvántartás (kancafedeztetés-nyilván tartás),
c) törzskönyvben tartás (tenyészállat),
d) DNS alapú származás-ellenőrzés (DNS vizsgálattal
nem kizárt ősök). 60. § (1) Állatazonosítás végzésére, nyilvántartás vezetésére
támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet, ha elvégezte
vagy elvégeztette a lófélék egyedi azonosításáról felvett
törzskönyvi nyilvántartási adatok számítógépes feldolgozását, és az ENAR adatokat eljuttatta a központi adatbankba.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
központi adatbank alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében
foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
61. § (1) Származás-nyilvántartás vezetésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet a kancafedeztetés nyilvántartásának végzéséért vagy végeztetéséért.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
származás-nyilvántartás alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem
záradékkal történő ellátásával igazolja.
62. § (1) Tenyészállatok törzskönyvben tartására támogatást
igényelhet a tenyésztő szervezet a törzskönyvi nyilvántartások vezetéséért.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a
törzskönyvi adatok alapján – a Ket. 83. § (3) bekezdésében
foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
63. § (1) DNS alapú származás-ellenőrzés végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet, ha a tenyésztési hatóság által elismert tenyésztési programja szerinti származás-ellenőrzési vizsgálatot végeztet ISAG akkreditációval
rendelkező hazai laboratóriumban, és a vizsgálat alapján a
szülők nem zárhatók ki.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
Teljesítményvizsgálat 64. § Támogatás a teljesítményvizsgálat végzése célterület
keretében az alábbi tevékenységekre vehető igénybe:
a) méncsikók központi sajátteljesítmény-vizsgálata,
b) ló teljesítményvizsgálata. 65. §
(1) Méncsikók központi sajátteljesítmény-vizsgálata
végzésére támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet a
méncsikók Teljesítményvizsgálati Kódexben meghatározott központi – a tenyésztési hatóság által akkreditált – helyszínen rendezett sajátteljesítmény-vizsgálatáért,
abban az esetben, ha a vizsgált egyed
a) a tenyésztési hatóság által akkreditált helyen, a tenyésztési hatóság által került felkészítésre és ott vizsgázott,
b) a tenyésztési hatóság által akkreditált helyen eredményesen vizsgázott.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
66. § (1) Lófélék teljesítményvizsgálatának végzésére támogatást vehet igénybe a tenyésztő szervezet. A támogatás az
adott fajta teljesítményvizsgálatainak elvégzése vagy elvégeztetése és számítógépes adatgyűjtő rendszerének működtetése esetén, azon lófélék után igényelhető, amely a
Ló Teljesítményvizsgálati Kódex szabályainak megfelelő
tenyészszemlén vagy központi kanca-teljesítményvizsgálaton támogatási évben került minősítésre, illetve az elismert lóféléket tenyésztő szervezet által meghatározott ivadék- és sajátteljesítmény szintet értékelhető eredménnyel
teljesítette. A támogatás minősített egyedenként évente
csak egy alkalommal igényelhető.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
Tenyészérték megállapítása 67. § (1) Tenyészérték megállapítására (tenyészértékbecslés)
támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet az értékelésben részt vevő és tenyészértéket kapott tenyészkancák és
mének után.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság a tenyésztő szervezet által kiadott kimutatás alapján – a Ket.
83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
BAROMFITENYÉSZTÉS 68. § (1) Támogatást igényelhet a tenyésztő szervezet a baromfifélék (tyúk, gyöngytyúk, pulyka, lúd, kacsa) I. és
II. törzskönyvi osztályba sorolt (elit, nagyszülő), származási igazolással rendelkező tenyészállománya után, a támogatási évben termelő, betörzsesített nőivarú egyedenként.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
(3) Támogatás állományonként évente egy alkalommal
igényelhető. NYÚLTENYÉSZTÉS
69. § (1) Támogatást igényelhet a házinyúl- és angóranyúltenyésztő szervezet a hitelesített törzskönyvi nyilvántartásában szereplő, tetovált egyedi azonosítóval ellátott tenyésznövendék után.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
(3) A támogatás évente egy alkalommal igényelhető. PRÉMESÁLLAT TENYÉSZTÉSE
70. § (1) Támogatást igényelhet a prémesállat-tenyésztő szervezet az egyedi bírálat alapján főtörzskönyvbe vett és hitelesített törzskönyvi adatokkal rendelkező, tenyésztésbe állított egyedek után.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság – a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával igazolja.
(3) A támogatás évente egy alkalommal igényelhető. MÉHTENYÉSZTÉS
71. § (1) Támogatást igényelhet a méhtenyésztő szervezet a
törzskönyvezett és a szakintézet által rendszeresen vizsgált és minősített méhcsaládokkal rendelkező tagjaik által
tartott, a vizsgált és minősített tenyészcsaládok után, a
törzskönyvi nyilvántartás és a vizsgálati díj befizetését
követően.
(2) A tevékenység elvégzését a tenyésztési hatóság
– a Ket. 83. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási kérelem záradékkal történő ellátásával
igazolja.
(3) Támogatás évente egy alkalommal igényelhető, új
anyanevelő esetében az első évben két alkalommal.
ZÁRÓ RENDELKEZÉS 72. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon
lép hatályba.
(2) E rendeletet először a 2009. január 1-jétől nyújtott
szolgáltatásokra vonatkozóan benyújtott támogatási kérelmekre kell alkalmazni.
(3) A tenyésztésszervezési feladatok támogatása igénybevételének részletes feltételeiről szóló 21/2008. (II. 26.)
FVM rendeletet (a továbbiakban: R.) a 2008. február 29. és
december 31. közötti időszakban nyújtott szolgáltatások
után 2009. március 10-ig benyújtható kérelmekre alkalmazni kell, ezt követően az R. e rendelet hatálybalépésével
egyidejűleg hatályát veszti.
(4) A (3) bekezdés e bekezdéssel együtt e rendelet hatálybalépését követő napon veszti hatályát.
AZ EURÓPAI UNIÓ JOGÁNAK VALÓ
MEGFELELÉS 73. §
Az e rendelet szerinti támogatás a Szerződés 87. és
88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával
foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami
támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK
rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i
1857/2006/EK bizottsági rendelet 16. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti támogatásnak minősül.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1826/2013. (XI. 14.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0023 azonosító számú [„62. sz. főút fejlesztése M8 (új Duna-híd) Székesfehérvár között – 11,5 t-ás burkolat megerősítéses szakaszok a 0+000–40+465 km szelvények között” című] projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0023 azonosító számú, „62. sz. főút fejlesztése M8
(új Duna-híd) Székesfehérvár között – 11,5 t-ás burkolat megerősítéses szakaszok a 0+000–40+465 km szelvények
között” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a  támogatási szerződés – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító
Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a projekttel összefüggő, folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárások eredményeként
a nyertes ajánlattevőkkel történő szerződéskötést követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2014. (VI. 6.) NVB közleménye az Európai Parlament tagjai 2014. választásának eredményéről.
A Nemzeti Választási Bizottság az  Európai Parlament tagjai 2014. évi választásának eredményéről – a  választási
eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 298.  §-ában és 331.  §-ában kapott felhatalmazás alapján – az  alábbi,
országosan összesített végleges választási eredményt teszi közzé.
1. A névjegyzékek adatainak és a szavazók számának országos összesítése

Az Európai Parlament tagjai 2014. évi választásán a hazai 10 386 szavazókörben 2014. május 25én, a 96 külképviseleti szavazóhelyen 2014. május 24-25-én adták le szavazataikat a
választópolgárok.
a. A névjegyzéki adatok országos összesítése A névjegyzék zárásakor
a hazai szavazóköri
névjegyzékekben lévő választópolgárok száma a külképviseleti
névjegyzékekben lévő
választópolgárok
száma a választópolgárok
száma összesen A1 A2 A3
8 033 814 7 572 8 041 386
b. A szavazó polgárok adatainak országos összesítése A hazai
szavazókörökben
szavazóként megjelent
választópolgárok száma Külképviseleteken
szavazóként megjelent választópolgárok
száma
A szavazóként
megjelent választópolgárok száma
összesen F1 F2 F3
2 322 982 6 322 2 329 304
2. A választás eredménye a. A szavazókörökben és a külképviseleteken leadott érvényes és érvénytelen
szavazólapok száma
Bélyegzőlenyomat
nélküli szavazólapok száma Lebélyegzett
szavazólapok száma Érvénytelen
lebélyegzett
szavazólapok száma Érvényes szavazólapok száma J K M N
183 2 328 539 9 046 2 319 493
b. A szavazatok száma listánként A LISTA NEVE
SZAVAZAT MAGYAR SZOCIALISTA PÁRT 252 751
SERES MÁRIA SZÖVETSÉGESEI 9 279
FIDESZ- MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉG -
KERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT
1 193 991 A HAZA NEM ELADÓ MOZGALOM PÁRT 12 119
JOBBIK MAGYARORSZÁGÉRT MOZGALOM 340 287
LEHET MÁS A POLITIKA 116 904
EGYÜTT - A KORSZAKVÁLTÓK PÁRTJA - PÁRBESZÉD
MAGYARORSZÁGÉRT PÁRT
168 076 DEMOKRATIKUS KOALÍCIÓ 226 086 A listákra leadott érvényes szavazatok száma összesen: 2 319 493
c. A mandátumok kiosztása Az 5%-os határ: 115 974
Mandátumszerzésre jogosult listák A LISTA NEVE ÉRVÉNYES SZAVAZAT
MAGYAR SZOCIALISTA PÁRT 252 751
FIDESZ- MAGYAR POLGÁRI SZÖVETSÉG -
KERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT
1 193 991 JOBBIK MAGYARORSZÁGÉRT MOZGALOM 340 287
LEHET MÁS A POLITIKA 116 904
EGYÜTT - A KORSZAKVÁLTÓK PÁRTJA - PÁRBESZÉD
MAGYARORSZÁGÉRT PÁRT
168 076 DEMOKRATIKUS KOALÍCIÓ 226 086 Kiosztandó listás mandátumok száma: 21

Lista neve: MSZP FIDESZ-KDNP
JOBBIK LMP EGYÜTTPM DK Sorsolt sorszám: 1 3 5 6 7 8
Szavazat: 252 751,00 1 193 991,00 340 287,00 116 904,00 168 076,00 226 086,00
Osztószám: 2 126 375,50 596 995,50 170 143,50 58 452,00 84 038,00 113 043,00
Osztószám: 3 84 250,33 397 997,00 113 429,00 38 968,00 56 025,33 75 362,00
Osztószám: 4 63 187,75 298 497,75 85 071,75 29 226,00 42 019,00 56 521,50
Osztószám: 5 50 550,20 238 798,20 68 057,40 23 380,80 33 615,20 45 217,20
Osztószám: 6 42 125,17 198 998,50 56 714,50 19 484,00 28 012,67 37 681,00
Osztószám: 7 36 107,29 170 570,14 48 612,43 16 700,57 24 010,86 32 298,00
Osztószám: 8 31 593,88 149 248,88 42 535,88 14 613,00 21 009,50 28 260,75
Osztószám: 9 28 083,44 132 665,67 37 809,67 12 989,33 18 675,11 25 120,67
Osztószám: 10 25 275,10 119 399,10 34 028,70 11 690,40 16 807,60 22 608,60
Osztószám: 11 22 977,36 108 544,64 30 935,18 10 627,64 15 279,64 20 553,27
Osztószám: 12 21 062,58 99 499,25 28 357,25 9 742,00 14 006,33 18 840,50
Osztószám: 13 19 442,38 91 845,46 26 175,92 8 992,62 12 928,92 17 391,23
Osztószám: 14 18 053,64 85 285,07 24 306,21 8 350,29 12 005,43 16 149,00
Osztószám: 15 16 850,07 79 599,40 22 685,80 7 793,60 11 205,07 15 072,40
Osztószám: 16 15 796,94 74 624,44 21 267,94 7 306,50 10 504,75 14 130,38
Osztószám: 17 14 867,71 70 234,76 20 016,88 6 876,71 9 886,82 13 299,18
Osztószám: 18 14 041,72 66 332,83 18 904,83 6 494,67 9 337,56 12 560,33
Osztószám: 19 13 302,68 62 841,63 17 909,84 6 152,84 8 846,11 11 899,26
Osztószám: 20 12 637,55 59 699,55 17 014,35 5 845,20 8 403,80 11 304,30
Osztószám: 21 12 035,76 56 856,71 16 204,14 5 566,86 8 003,62 10 766,00

Mandátumok
száma: 2 12 3 1 1 2
3. A mandátumot szerzett listák és jelöltek MAGYAR SZOCIALISTA PÁRT

Dr. Szanyi Tibor Jenő
Dr. Ujhelyi István

FIDESZ- MAGYAR POLGÁRI
SZÖVETSÉG -
KERESZTÉNYDEMOKRATA NÉPPÁRT

Pelczné Dr. Gáll Ildikó
Dr. Szájer József Zoltán
Tőkés László
Deutsch Tamás
Gyürk András János
Dr. Gál Kinga
Schöpflin György András
Erdős Norbert Zoltán
Bocskor Andrea
Deli Andor
Dr. Kósa Ádám
Hölvényi György
JOBBIK MAGYARORSZÁGÉRT
MOZGALOM

Dr. Morvai Krisztina
Balczó Zoltán György
Kovács Béla

LEHET MÁS A POLITIKA

Meszerics Tamás

EGYÜTT - A KORSZAKVÁLTÓK PÁRTJA -
PÁRBESZÉD MAGYARORSZÁGÉRT
PÁRT

Bajnai György Gordon

DEMOKRATIKUS KOALÍCIÓ

Gyurcsány Ferenc
Dr. Molnár Csaba István
Nemzeti Választási Bizottság prof. dr. patyi András s. k., dr. Bozsóki éva s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke a Nemzeti Választási Bizottság elnökhelyettese


text:
215/2003. (X. 31.) KE határozata nyugállományú határőr dandártábornoki kinevezésről.
A belügyminiszter előterjesztésére Máday András
nyugállományú határőr ezredest, a Határőrség Országos
Parancsnokság Humán Főosztály volt főosztályvezetőjét
— a határőrség munkájának segítésében kifejtett kimagasló tevékenysége elismeréseként az 1956-os Forradalom
és Szabadságharc kezdetének 47., valamint a Magyar Köztársaság kikiáltásának 14. évfordulója alkalmából, 2003.
október 23-i hatállyal
nyugállományú határőr dandártábornokká kinevezem. Budapest, 2003. október 13.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
130/2013. (VIII. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy dohányterméket forgalmazó üzlet ne
működhessen olyan oktatási intézmény 600 méteres körzetén belül, ahol 18 évnél fiatalabbakat is oktatnak?”
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) B) cikk (1) bekezdése szerint Magyarország független,
demokratikus jogállam. A demokratikus jogállam egyik fő jellemzője a jogbiztonság, és annak érvényesülése. Az
Országos Választási Bizottság álláspontja szerint azonban a kérdésben megtartásra kerülő eredményes és érvényes
népszavazás jogbizonytalanságot okozna azzal, hogy új oktatási intézmény létesítése a már korábban jogszerű
működési engedéllyel üzemelő dohányterméket forgalmazó üzletek működését utólagosan megtiltaná.
Az Alaptörvény XIII. cikke alapján a tulajdonhoz való jog alkotmányos védelmet élvez, korlátozására csak
közérdekből, olyan módon kerülhet sor, hogy a korlátozás mértéke arányban álljon a jogalkotási cél fontosságával.
A Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezésben szereplő – az üzlet tulajdonosát terhelő – kötelezettség, mely
egy oktatási intézmény utólagos létesítésével keletkezne, és vagy az üzlet megszüntetését vagy annak áthelyezését
eredményezné, csak távoli kapcsolatban áll a közérdekű célokkal és így e kötelezettség aránytalan.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben megtartásra kerülő eredményes országos
népszavazásnak az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha az Alaptörvényben meghatározott alkotmányos
jogokat – így a demokratikus jogállam részét képező jogbiztonság elvét, valamint a tulajdonjoghoz való jogot –
korlátozná, amely az Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, ami viszont az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés
a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt
jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a
választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos
és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. Az Országos
Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés nem egyértelmű, ugyanis nem állapítható meg pontosan, hogy a
600 méteres távolságot közterületen mérve vagy légvonalban kell megállapítani, illetve nem egyértelmű az sem,
hogy az adott oktatási épület mely részétől kellene számítani a távolságot.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § b) és c) pontja alapján, mivel a kérdésben
nem lehet országos népszavazást tartani, illetve a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésén, XIII. cikkén, 8. cikk (3) bekezdés a) pontján, az Nsztv. 2. §-án,
10. § b) és c) pontjain és a 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. §
(1) bekezdés c) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló
tájékoztatás az 1990. évi XCIII. tv. 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján
valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2012. CXCIV. törvény a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2013. egységes költségvetéséről.
1. § (1) Az Országgyűlés a médiaszolgáltatásokról és tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény
(a továbbiakban: Mttv.) 134. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
(a továbbiakban: Hatóság) 2013. évi költségvetésének a) kiadási főösszegét 35 026,0 M Ft-ban, azaz harmincötmilliárd-huszonhatmillió forintban,
b) bevételi főösszegét 35 026,0 M Ft-ban, azaz harmincötmilliárd-huszonhatmillió forintban hagyja jóvá.
(2) Az Mttv. 134. § (10) bekezdésében foglalt zárszámadási törvényjavaslat keretében a Hatóság számot ad 2013. évi
költségvetésének végrehajtásáról. Az Országgyűlés az Mttv. 134. § (2) bekezdése alapján a 2013. évi zárszámadás
jóváhagyásakor dönt a 2013. évi költségvetés során képződött maradvány felhasználásáról.
2. § (1) Az Országgyűlés az Mttv. 135. § (2) bekezdésében leírtak alapján a Hatóság Médiatanácsa (továbbiakban:
Médiatanács) 2013. évi költségvetésének a) kiadási főösszegét 126,1 M Ft-ban, azaz egyszázhuszonhatmillió-egyszázezer forintban,
b) bevételi főösszegét 126,1 M Ft-ban, azaz egyszázhuszonhatmillió-egyszázezer forintban,
c) a Médiatanács kezelésű költségvetésen kívüli 2013. évi kiadási előirányzatát 4519,4 M Ft-ban, azaz
négymilliárd-ötszáztizenkilencmillió-négyszázezer forintban, d) a Médiatanács kezelésű költségvetésen kívüli 2013. évi bevételi előirányzatát 4519,4 M Ft-ban, azaz
négymilliárd-ötszáztizenkilencmillió-négyszázezer forintban hagyja jóvá. (2) Az 1. § (1) bekezdés a) pontjában és a 2. § (1) bekezdés a) pontjában megállapított kiadási főösszegek, valamint a 2. §
(1) bekezdés c) pontjában megállapított költségvetésen kívüli kiadási előirányzat részletezését e törvény 1. melléklete,
az 1. § (1) bekezdés b) pontjában és a 2. § (1) bekezdés b) pontjában megállapított bevételi főösszegek, valamint a 2. §
(1) bekezdés d) pontjában megállapított költségvetésen kívüli bevételi előirányzat részletezését e törvény
2. melléklete tartalmazza. 3. § A Médiatanács felhatalmazást kap arra, hogy a 2. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott bevételi főösszegen belül
indokolt esetben az időarányos finanszírozástól eltérjen. 4. § A Médiatanács a 2013. évi költségvetésének végrehajtásáról az Mttv. 134. § (10) bekezdése szerint zárszámadási
törvényjavaslatot készít, melyet a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap (továbbiakban: Alap) 2013. évi
költségvetésének végrehajtásáról szóló beszámolót tartalmazó melléklettel együtt 2014. május 31-ig terjeszt az
Országgyűlés költségvetési ügyekben illetékes bizottsága elé. 5. § (1) Az Országgyűlés az Mttv. 134. § (2) bekezdésében és a 136. § (15) bekezdésében foglaltaknak megfelelően
a 3. melléklet szerint fogadja el az Alap költségvetését.
(2) Az Országgyűlés az Alap 2013. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 78 337,0 M Ft-ban, azaz hetvennyolcmilliárd-háromszázharminchétmillió forintban,
b) bevételi főösszegét 78 337,0 M Ft-ban, azaz hetvennyolcmilliárd-háromszázharminchétmillió forintban hagyja
jóvá. 6. § Ez a törvény 2013. január 1-jén lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
205/2013. (VI. 14.) Korm. rendelete a települési önkormányzat tulajdonában álló közterület filmforgatási célú használatához kapcsolódó részletes szabályokról.
A Kormány
a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 37. § (1) bekezdésében,
a 9.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (1)  bekezdés
17. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény (a továbbiakban: Mktv.) 35. § (1) bekezdésében meghatározott, közterülethasználatra vonatkozó kérelmet az 1. melléklet szerinti formanyomtatványon kell benyújtani.
(2) A kérelemhez csatolni kell:
a) közérdekű célt szolgáló filmalkotás forgatása esetén az e célt alátámasztó dokumentumokat,
b) a külön jogszabályban meghatározott illeték, igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének igazolását,
c) helyszínrajzot.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti kérelemmel együtt a  fővárosi és megyei kormányhivatalnál az  alábbi kérelmek is
előterjeszthetők:
a) forgalomtechnikai terv kiadására vonatkozó eljárás,
b) behajtási engedély kiadására irányuló eljárás,
c) közútkezelői hozzájárulás kiadása iránti eljárás,
d) dísz- és közvilágítás kikapcsolására vonatkozó engedély kiadására irányuló eljárás és
e) a rendőrség által nyújtott forgalomelterelési, helyszínbiztosítási szolgáltatás igénybevétele
iránti kérelem.
(4) A  főváros területén tervezett közterület-használat kapcsán a  kérelmet – legkésőbb a  kérelemnek a  fővárosi
kormányhivatalhoz történő benyújtása napján – a Budapesti Közlekedési Központhoz is be kell nyújtani.
(5) A  fővárosi és megyei kormányhivatal a  honlapján naprakész információkat tesz közzé arról, hogy a  kérelmet
pontosan melyik szervezeti egységnél, kinél, milyen elérhetőségen lehet benyújtani, továbbá a  főváros területén
tervezett közterület-használat kapcsán a  Budapesti Közlekedési Központ vonatkozásában ugyanezekről
az adatokról.
2. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal a közterület-használatra irányuló kérelmet 1 munkanapon belül, sürgős eljárás
esetén pedig haladéktalanul megküldi a közterület tulajdonosának, a filmforgatáshoz kapcsolódó egyéb kérelmet,
bejelentést pedig a hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságoknak vagy az érintett szervnek. A kérelem, bejelentés
megküldésével egyidejűleg a  fővárosi és megyei kormányhivatal elektronikus úton jelzi a  tulajdonos települési
önkormányzatnak, a  hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságoknak és a  kérelmezőnek, hogy mely szervekhez
továbbította a kérelmet, illetve bejelentést.
(2) A  települési önkormányzat adatot szolgáltat a  fővárosi és megyei kormányhivatal részére a  tulajdonában
lévő közterületekről, azok pontos kiterjedésének meghatározásával. A  fővárosi és megyei kormányhivatal
naprakész nyilvántartást vezet az  illetékességi területén található települési önkormányzatok tulajdonában lévő
közterületekről. A  nyilvántartás vezetését a  fővárosi és megyei kormányhivatal térképek rendszeresítése útján
is gyakorolhatja. A  települési önkormányzat tulajdonában lévő közterületek körének, illetve kiterjedésének
megváltozása esetén a  települési önkormányzat haladéktalanul jelzi ezt a  fővárosi és megyei kormányhivatalnak,
amely haladéktalanul átvezeti a nyilvántartáson az adatváltozást.
(3) A települési önkormányzat tulajdonában álló közterület filmforgatási célú használata kapcsán a fővárosi és megyei
kormányhivatal a  települési önkormányzat képviselő-testületének rendeletében foglalt feltételek felhasználásával
elkészíti a  hatósági szerződés tervezetét, amelyet a  kérelemmel együtt jóváhagyásra továbbít a  települési
önkormányzatnak, valamint tájékoztatásul megküld a kérelmező részére.
(4) A  hatósági szerződésnek – a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi
CXL. törvényben (a továbbiakban: Ket.) meghatározottakon túl – tartalmaznia kell:
a) az eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal megnevezését, a  Magyar Államkincstárnál vezetett
számlaszámát, az ügy számát, valamint ügyintézőjének a nevét,
b) a kérelmező 1. melléklet szerinti adatait,
c) a települési önkormányzat megnevezését, számlaszámát, képviselőjének nevét,
d) a települési önkormányzat hozzájárulását a filmforgatási tevékenység végzéséhez,
e) a közterület-használatért fizetendő díj mértékét, megfizetésének módját, határidejét,
f ) a közterület-használat kezdő és befejező időpontját és az  igénybe venni kívánt közterület pontos
megnevezését,
g) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy valamennyi e  rendelet alapján a  szerződésben foglalt kötelezettség
tekintetében aláveti magát a szerződésszegés Ket. szerinti következményeinek.
 (5) A  fővárosi és megyei kormányhivatalnak a  hatósági szerződés megkötésével kapcsolatos eljárásában, valamint
az  Mktv. 35.  § (3)–(4)  bekezdése szerinti eljárásban az  ügyintézési határidő meghosszabbításának nincs helye,
a  kérelmező számára kiadott hiánypótlási felhívás teljesítésének ideje pedig az  ügyintézési határidőbe beszámít.
Ezekben az  esetekben a  hiánypótlási felhívást úgy kell kiadni, hogy a  hiánypótlás legkésőbb az  egyeztetésen
teljesülhessen.
3. § (1) A  fővárosban tervezett közterület-használat esetén a  Budapesti Közlekedési Központ 2 munkanapon belül,
sürgős eljárás esetén belül pedig haladéktalanul megvizsgálja, hogy a  kérelemben foglalt feltételek szerint
forgalomtechnikai szempontból biztosítható-e a  közterület-használat és az  erre vonatkozó álláspontját megküldi
a  települési önkormányzatnak, valamint tájékoztatásul a  kérelmezőnek és a  fővárosi kormányhivatalnak.
A  Budapesti Közlekedési Központ legkésőbb az  álláspont megküldésével egyidejűleg egyeztetést is
kezdeményezhet.
(2) A  filmforgatáshoz kapcsolódóan a  kérelmező, a  fővárosi és megyei kormányhivatal, az  érintett hatóságok,
szakhatóságok és szervek, a  közterület tulajdonosa vagy a  főváros területén tervezett közterület-használat esetén
pedig a Budapesti Közlekedési Központ bármelyiküknek a kérelem benyújtását követő 2 munkanapon belül, illetve
sürgős eljárás esetén haladéktalanul előterjesztett kezdeményezésére a kezdeményezésről számított 1 munkanapon
belül, sürgős eljárás esetén belül pedig haladéktalanul kötelesek egymással egyeztetést folytatni a  tényállás,
valamint a filmforgatáshoz kapcsolódó követelmények, feltételek tisztázása érdekében. Ennek kapcsán bármelyikük
személyes egyeztetést, sürgős eljárás esetében pedig azonnali egyeztetést is kezdeményezhet, amelyre a  többi
felet is meg kell hívni. Az  egyeztetés szervezését és koordinációját a  fővárosi és megyei kormányhivatal végzi, és
az egyeztetést dokumentálja.
(3) Az  egyeztetésbe bevont feleknek az  egyeztetésen lehetőség szerint meg kell állapodniuk. Amennyiben
a  megállapodás eredményeként a  hatósági szerződés tervezetének módosítása is szükséges, a  tervezeten
a módosítást a közterület tulajdonosa vezeti át.
(4) A  közterület tulajdonosa az  általa – a  hatósági szerződésnek a  kérelmező és a  fővárosi és megyei kormányhivatal
általi aláírásának a  feltételével, a  hatósági szerződésen található külön záradékban – jóváhagyott hatósági
szerződést vagy a jóváhagyást megtagadó nyilatkozatot
a) egyeztetés hiányában a  kérelemnek a  települési önkormányzathoz érkezését követő 2 munkanapon belül,
sürgős eljárás esetén pedig haladéktalanul,
b) egyeztetés esetén az egyeztetést követő 1 munkanapon belül, sürgős eljárás esetén pedig haladéktalanul
megküldi a  fővárosi és megyei kormányhivatalnak, egyidejűleg értesíti a  kérelmezőt, jóváhagyás esetén pedig
a  hatósági szerződés jóváhagyott tervezetét tájékoztatásul megküldi a  kérelmező részére azzal, hogy a  hatósági
szerződést aláírhatja a fővárosi és megyei kormányhivatalnál. Amennyiben a települési önkormányzat a jóváhagyást
megtagadja, a  fővárosi és megyei kormányhivatal a  megtagadó nyilatkozat megküldését követő munkanapon
a kérelem elutasításáról határoz és a döntést közli a kérelmezővel, valamint az ügyben érintett hatóságokkal.
(5) A  települési önkormányzat, illetve a  jegyző a  hatáskörébe tartozó, a  filmforgatási célú közterület-használathoz
kapcsolódó egyéb tulajdonosi hozzájárulások (pl. közútkezelői hozzájárulás) kiadása iránti eljárásban legkésőbb
a (4) bekezdés szerinti határidők szerint dönt.
(6) A fővárosi és megyei kormányhivatal a hatósági szerződést annak a települési önkormányzat általi visszaküldésétől
számított 1 munkanapon belül, sürgős eljárás esetén pedig haladéktalanul aláírja.
4. § (1) A  kérelemben és a  hatósági szerződés tervezetében foglaltak módosítását a  kérelmező legkésőbb az  egyeztetés
kezdeményezésére nyitva álló határidő elteltéig kezdeményezheti a  fővárosi és megyei kormányhivatalnál. Az  ezt
követően előterjesztett módosítási kérelem új kérelemnek tekintendő. A  fővárosi és megyei kormányhivatal
haladéktalanul megküldi a  módosítási kérelmet a  filmforgatással érintett hatóságoknak, szakhatóságoknak,
a  közterület tulajdonosának, a  főváros területén tervezett közterület-használat esetén pedig a  Budapesti
Közlekedési Központnak.
(2) A forgatást akadályozó, de a kérelmezőnek nem felróható, valamint előre nem látható rendkívüli természeti
esemény esetén a  kérelmező az  (1)  bekezdés szerinti határidőn túl is kezdeményezheti a  kérelemben, a  hatósági
szerződés tervezetében, illetve a  hatósági szerződésben foglaltak módosítását. Ebben az  esetben haladéktalanul
egyeztetést kell lefolytatni és a  hatósági szerződés tervezetét, illetve a  hatósági szerződést ennek alapján
haladéktalanul módosítani kell.
5. § (1) Ha a közterület tulajdonosa
a) egyeztetés hiányában a  kérelemnek a  települési önkormányzathoz érkezését követő 2 munkanapon belül,
sürgős eljárás esetén pedig 1 munkanapon belül
b) egyeztetés esetén pedig az egyeztetést követő 1 munkanapon belül
nem nyilatkozik a hatósági szerződés jóváhagyását illetően, jóváhagyását a hatósági szerződés tervezetében foglalt
feltételeknek megfelelően megadottnak kell tekinteni.
(2) Ha a  főváros területén tervezett közterület-használat esetén a  Budapesti Közlekedési Központ a  kérelem hozzá
történő benyújtásától számított 2 munkanapon belül, sürgős eljárás esetén 1 munkanapon belül, illetve egyeztetés
esetén legkésőbb az  egyeztetésen nem nyilatkozik a  jóváhagyását illetően, jóváhagyását a  kérelemben foglalt
feltételeknek megfelelően megadottnak kell tekinteni.
(3) A 3. § (5) bekezdésében meghatározott esetben, ha a települési önkormányzat vagy a jegyző az ott meghatározott
határidők szerint nem hoz döntést, a  hozzájárulást a  hatósági szerződés tervezetében foglalt feltételeknek
megfelelően megadottnak kell tekinteni.
(4) Az  Mktv. 35.  § (3)–(4)  bekezdése szerinti esetekben, ha a  hatóság az  ott meghatározott határidőben nem dönt
a kérelemről, az engedélyt megadottnak kell tekinteni a kérelemben foglalt tartalom szerint.
(5) Ha a  fővárosi és megyei kormányhivatal a  települési önkormányzat által jóváhagyott hatósági szerződésnek
a  részére történő megküldésétől számított 1 munkanapon belül a  hatósági szerződést nem írja alá, a  kérelmezőt
megilleti a  közterület-használatának a  joga a  jóváhagyási záradékkal ellátott hatósági szerződésnek a  települési
önkormányzat által részére megküldött tervezete szerinti tartalommal. Ebben az  esetben a  fővárosi és megyei
kormányhivatal a  kérelem benyújtásától számított 6. munkanapon, sürgős eljárás esetén pedig 3. munkanapon
köteles a  Ket. 71.  § (4)  bekezdésének alkalmazásával eljárni, továbbá ezzel egyidejűleg értesíti a  közterület
tulajdonosát is.
6. § (1) A filmforgatási célú közterület-használat jogszerűségét a közterület tulajdonosa ellenőrizheti.
 (2) A filmforgatás megkezdése előtt az ahhoz kapcsolódó bármely ellenőrzés kapcsán az érintett hatóságok kötelesek
egymással – a fővárosi és megyei kormányhivatal koordinációja mellett – egyeztetni és ellenőrzési tevékenységüket
összehangolni.
7. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
8. § (1) E rendeletet a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 (2) A  települési önkormányzat a  2.  § (2)  bekezdése szerinti kötelezettségének első ízben 2013. augusztus 1-jéig
köteles eleget tenni, a  fővárosi és megyei kormányhivatal pedig az  ez  alapján vezetendő nyilvántartást
2013. szeptember 1-jéig köteles kialakítani.
9. § Az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az  építésügyi hatósági
szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 1. melléklete a következő 34. ponttal egészül ki:
(Építési engedély nélkül végezhető építési tevékenységek)
„34. Közterületen, filmforgatáshoz kapcsolódó építmény építése.”
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
134/2016. (VI. 10.) Korm. rendelete az állami köznevelési közfeladat ellátásában fenntartóként részt vevő szervekről, valamint a Klebelsberg Központról.
A Kormány
az Alaptörvény 15.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva, valamint a  nemzeti
köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (4) bekezdés n) pontjában,
a 20. § tekintetében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 21. pontjában,
a 21.  § tekintetében az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról
szóló 2011. évi CLXXV. törvény 73. § (1) bekezdésében,
a 22. § és a 25. § b) pontja tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 14. pontjában,
a 24. § és a 3. melléklet tekintetében a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 88. § (5) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. A tankerületi központok feladatai 1. § A Kormány a tankerületi központokat jelöli ki a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban:
Nkt.) 94.  § (4)  bekezdés n)  pontja szerinti, az  állami köznevelési közfeladat ellátásában fenntartóként részt vevő
szervekként.
2. § (1) A tankerületi központ a köznevelési közfeladat-ellátásban részt vevő, fenntartásában lévő köznevelési intézmények
tekintetében
a) ellátja – az Nkt.-ban és az e rendeletben foglaltak kivételével – az Nkt. 83. § (2) bekezdésében meghatározott
fenntartói feladatokat,
b) a  Klebelsberg Központ útján javaslatot tesz az  oktatásért felelős miniszter részére a  fenntartási körébe
tartozóan köznevelési intézmény létesítésére, a köznevelési intézmény – az Nkt. 83. § (2b) bekezdését nem
érintő – átszervezésére, megszüntetésére, alapfeladatának módosítására, nevének megállapítására irányuló
döntés meghozatalára, közreműködik a  döntés előkészítésében, a  javaslattételt megelőzően beszerzi
a jogszabály alapján véleményezési, egyetértési joggal rendelkezők véleményét, egyetértését,
c) a  Klebelsberg Központ útján javaslatot tesz az  oktatásért felelős miniszter részére a  fenntartásában lévő
köznevelési intézmény vezetőjének megbízására, megbízásának visszavonására, előkészíti és a  Klebelsberg
Központnak megküldi a  köznevelési intézmény vezetőjének kinevezésére, megbízására és megbízásának
visszavonására vonatkozó munkáltatói intézkedés dokumentumait,
d) a  Klebelsberg Központ számára javaslatot tesz a  köznevelési intézmény Nkt. 83.  § (2b)  bekezdése szerinti
átszervezésére,
e) érvényesíti és – szakmai iránymutatást nyújtva – érvényesítteti a köznevelési intézmények tevékenységében
az erőforrásokkal való szabályszerű és hatékony gazdálkodás követelményeit,
f ) értékeli a  köznevelési intézmények szakmai feladatai végrehajtásához szükséges feltételek meglétét,
valamint szervezi és irányítja azok megteremtését a szükséges gazdálkodási keretek biztosításával,
g) közreműködik
ga) az  alapkészségek, képességek országos mérésének és a  nemzetközi köznevelési tárgyú mérések,
vizsgálatok,
gb) az  oktatásért felelős miniszter által meghirdetett és támogatott országos tanulmányi versenyek
szervezésével összefüggő feladatok,
gc) a középfokú beiskolázás központi írásbeli felvételi vizsgái megszervezésének
lebonyolításában, h) közreműködik valamennyi, az  Országos Képzési Jegyzékben szereplő szakképesítéssel kapcsolatos
szakmai vizsga központi írásbeli tételeinek, központi gyakorlati feladatainak, valamint azok megoldásainak
szétosztásában,
i) jogszabályban foglalt feladatkörében statisztikai adatokat gyűjt,
j) a fenntartásába tartozó köznevelési intézményekre vonatkozó fejlesztési tervet készít,
k) ellátja a jogszabályban és az alapító okiratában meghatározott további feladatokat.
(2) A tankerületi központ részt vesz a Klebelsberg Képzési Ösztöndíj működtetésében.
 (3) A  Klebelsberg Központ a  tankerületi központok fenntartói tevékenységét illetően biztosítja a  központi, ágazati
oktatáspolitikai szakmai iránymutatások tankerületi központokban történő egységes érvényesülését.
3. § A tankerületi központ a  Nemzeti Pedagógus Kar, a  feladatellátási területén működő területi és helyi szakmai és
érdekképviseleti szervezetek, valamint a települési és a nemzetiségi önkormányzatok képviselőiből álló tankerületi
tanácsot működtet.
2. A Klebelsberg Központ feladatai 4. § A Kormány az Nkt.-ban meghatározott oktatási központ feladatainak ellátására a Klebelsberg Központot jelöli ki.
5. § (1) A  Klebelsberg Központ a  tankerületi központok tekintetében középirányító szervként gyakorolja
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
a) 9. § b) és g)–j) pontjában meghatározott irányítási, valamint
b) 9. § e) pontja és 9/A. § (3) bekezdése szerinti hatékonysági, pénzügyi ellenőrzési
hatásköröket.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatai ellátása során a Klebelsberg Központ
 1. érvényesíti, illetve – módszertani segítséget is nyújtva – érvényesítteti a  tankerületi központok
tevékenységében a közfeladatok ellátására vonatkozó követelményeket, és az erőforrásokkal, így különösen
a tankerületi központ költségvetési előirányzatával, létszámával és a vagyonkezelésében vagy használatában
álló vagyonnal való szabályszerű és hatékony gazdálkodás követelményeit, valamint ellenőrzi és számon kéri
azok megvalósulását,
2. felterjeszti a tankerületi központok éves költségvetési javaslatát az oktatásért felelős miniszternek,
 3. elkészítteti a  tankerületi központok éves költségvetési beszámolóját, és gondoskodik annak határidőre
történő benyújtásáról, felülvizsgálatáról, majd az irányító szerv felé történő továbbításáról,
 4. meghatározza a  tankerületi központok gazdálkodásának keretszabályait, valamint szervezi, irányítja és
ellenőrzi a tankerületi központok gazdálkodását,
 5. meghatározza a tankerületi központok előirányzatainak felhasználására vonatkozó irányelveket, figyelemmel
kíséri a költségvetés végrehajtását, illetve az ellátandó feladatok teljesülését,
 6. szükség esetén javaslatot tesz az oktatásért felelős miniszter felé az erőforrások tankerületi központok közötti
átcsoportosítására, illetve egyéb intézkedésre,
 7. folyamatos nyilvántartást vezet a tankerületi központok gazdálkodásáról, így különösen az előirányzatokkal
és létszámmal való gazdálkodásról, valamint összegyűjti és ellenőrzi a  kötelező, rendszeres és eseti jellegű
adatszolgáltatásokat, szükség szerint összesítve továbbítja azokat az irányító szerv felé,
8. gondoskodik az  irányadó jogszabályok betartásáról, illetve betartatásáról, a  jogszerű működés
követelményeinek betartatásáról, feltételeinek biztosításáról, így szükség esetén javaslatot tesz a jogszabályi
előírások kiegészítésére, pontosítására az irányító szerv felé,
9. jóváhagyja a tankerületi központ szervezeti és működési szabályzatát, illetve – a köznevelési intézményeknek
a  jogszabályban előírt belső szabályzatait ide nem értve – a  kötelező belső szakmai szabályzatát, továbbá
a fenntartói tevékenységére vonatkozó éves munkatervét,
10. ellenőrzi az  államháztartással összefüggő közérdekű és közérdekből nyilvános adatok kötelező
közzétételének, illetve igényre történő szolgáltatásának tankerületi központok általi végrehajtását,
11. központosítottan folytathatja le a beszerzéseket,
12. a tankerületi központokra vonatkozó vagyongazdálkodási stratégiát és beruházási tervet készít,
13. meghatározza a tankerületi központok informatikai stratégiáját,
14. meghatározza a tankerületi központok kommunikációs tevékenységének stratégiáját,
15. az oktatásért felelős miniszter részére felterjeszti a tankerületi központ alapító okiratát, annak módosító vagy
megszüntető okiratát,
16. koordinálja a tankerületi központok pedagógiai szakszolgálati feladatellátását,
17. szakmai iránymutatást ad a  tankerületi központok fenntartói feladatainak egységes ellátásához szükséges
továbbképzési tervek elkészítéséhez,
18. gyűjti a  tankerületi központok által alkalmazott jó gyakorlatokat, és ezek alapján a  tankerületi központok
részére ajánlásokat fogalmaz meg,
19. koordinálja a  Klebelsberg Központ és a  tankerületi központok vonatkozásában az  egységes
státuszgazdálkodás rendszerét,
20. kizárólagos joggal ellátja a  tankerületi központok által használt egységes informatikai rendszerek,
elektronikus adatbázisok és alkalmazások üzemeltetésével és informatikai fejlesztésével kapcsolatos,
valamint az adatkezeléshez kapcsolódó, az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról
szóló 2011. évi CXII. törvény szerinti adatfeldolgozói feladatokat,
21. koordinálja a valamennyi tankerületi központot érintő szerződések megkötését, programok megvalósítását,
22. végrehajtja az irányító szerv által meghatározott egyéb feladatokat.
(3) A  Klebelsberg Központ (2)  bekezdés 20.  pontjában meghatározott kizárólagos üzemeltetési, fejlesztési és
adatfeldolgozási kötelezettsége azon adatbázisokra és alkalmazásokra terjed ki, amelyeket ő maga hozott létre,
vagy amelyek tekintetében a szoftverhez mint szerzői műhöz kapcsolódó felhasználási jogokat megszerezte.
6. § A Klebelsberg Központ feladatkörében – az  oktatásért felelős miniszter ágazati irányítási feladataihoz
kapcsolódóan –
a) javaslatot tesz az  oktatásért felelős miniszternek a  tankerületi központok feladatellátási területe
módosításának kezdeményezésére, közreműködik a miniszteri kezdeményezés előkészítésében,
b) jogszabályban foglalt feladatkörében statisztikai adatokat gyűjt és elemez,
c) ellátja a jogszabályban és az alapító okiratában meghatározott további feladatokat.
7. § A Klebelsberg Központ ellátja a Klebelsberg Képzési Ösztöndíj működtetésével kapcsolatos feladatokat.
8. § A Klebelsberg Központ a  köznevelési közfeladat-ellátásban részt vevő, tankerületi központ fenntartásában lévő
köznevelési intézmények tekintetében
a) ellátja az Nkt. 83. § (2b) bekezdésében meghatározott fenntartói feladatokat,
b) az  oktatásért felelős miniszter számára a  tankerületi központ kezdeményezése alapján javaslatot tesz
a tankerületi központ fenntartásában lévő köznevelési intézmény
ba) létesítésére, az  Nkt. 21.  § (3)  bekezdés c)–e)  pontjában felsoroltak módosulásával járó
átszervezésére, megszüntetésére, alapfeladatának módosítására, nevének megállapítására irányuló
döntés meghozatalára,
bb) vezetőjének kinevezésére, megbízására és megbízásának visszavonására, továbbá a  vonatkozó
munkáltatói intézkedés dokumentumait javaslatával együtt felterjeszti az  oktatásért felelős
miniszter részére,
c) országos szinten közreműködik a  területi köznevelési feladatellátás megszervezése irányainak
meghatározásában,
d) ellátja a  támogatási forrásokból megvalósuló fejlesztések, európai uniós programok tervezésével
és lebonyolításával kapcsolatos feladatokat, gondoskodik a  tankerületi központok pályázati és
projekttevékenységének összehangolásáról, a  tankerületi központok részvételével megvalósuló kiemelt
projektek végrehajtását konzorciumvezetőként irányítja,
e) ellátja a  tankerületi központ és a  fenntartásában lévő köznevelési intézmények vonatkozásában
az informatikai rendszerek fejlesztéséhez kapcsolódó feladatokat,
f ) az 5. § (2) bekezdés 20. pontjának megfelelően biztosítja a tanügyi információs rendszer működését,
g) gondoskodik a tankerületi központok fenntartói tevékenységének szakmai, stratégiai összehangolásáról,
h) biztosítja a  tankerületi központok fenntartásában lévő köznevelési intézmények fejlesztéseinek országos és
térségi szinten összehangolt megvalósítását,
i) szakmai támogatást biztosít a tankerületi központok fenntartásában lévő köznevelési intézmények fejlesztési
terveinek kidolgozásához és megvalósításához, j) európai uniós forrásból finanszírozott fejlesztést valósít meg a  tankerületi központok fenntartásában lévő
köznevelési intézmények együttműködésével,
k) jóváhagyja a tankerületi központok által elkészített fejlesztési terveket.
3. A tankerületi központok szervezete 9. § (1) A  tankerületi központ gazdasági szervezettel rendelkező központi költségvetési szerv. A  tankerületi központok
feladatellátási területét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A  pedagógiai szakszolgálati intézmény tekintetében a  fenntartó tankerületi központ feladatellátási területe
a pedagógiai szakszolgálati intézmények működéséről szóló 15/2013. (II. 26.) EMMI rendelet szerinti szakszolgálati
feladatellátási területre terjed ki.
10. § (1) A tankerületi központot a tankerületi igazgató (a továbbiakban: igazgató) vezeti.
 (2) Igazgatónak az nevezhető ki, aki
a) felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel,
b) legalább ötéves vezetői gyakorlattal, és
c) pedagógus, közigazgatási vagy jogi szakvizsgával
rendelkezik.
(3) Az  igazgatót és a  tankerületi központ gazdasági vezetőjét a  Klebelsberg Központ elnöke javaslatára az  oktatásért
felelős miniszter nevezi ki, menti fel, bízza meg, illetve vonja vissza megbízását. Az  igazgatóval és a  tankerületi
központ gazdasági vezetőjével kapcsolatos egyéb munkáltatói jogokat a Klebelsberg Központ elnöke gyakorolja.
(4) Az  igazgató – az  Nkt. 61.  § (6) és (8)  bekezdésében, valamint 68.  §-ában meghatározott egyes munkáltatói jogok
kivételével – gyakorolja a  tankerületi központban foglalkoztatottak felett a  munkáltatói jogokat. A  munkáltatói
jogok gyakorlását az igazgató vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselőre vagy vezetői megbízással rendelkező
közalkalmazottra átruházhatja.
(5) A  tankerületi központ költségvetése terhére a  köznevelési közfeladat-ellátásban részt vevő, tankerületi központ
fenntartásában lévő köznevelési intézmény a  tankerületi központ 5.  § (2)  bekezdés 9.  pontja szerinti belső
szabályzatában meghatározott összeg erejéig és kiadási jogcímen átruházott hatáskörben kötelezettséget vállalhat
és kiadás teljesítését kezdeményezheti.
4. A Klebelsberg Központ szervezete 11. § (1) A Klebelsberg Központ az oktatásért felelős miniszter irányítása alá tartozó, központi hivatalként működő központi
költségvetési szerv.
(2) A Klebelsberg Központ gazdasági szervezettel rendelkezik. 12. § (1) A Klebelsberg Központot elnök vezeti.
 (2) Elnöknek az nevezhető ki, aki
a) felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel,
b) a központi vagy a területi közigazgatásban szerzett legalább ötéves vezetői gyakorlattal, és
c) pedagógus, közigazgatási vagy jogi szakvizsgával
rendelkezik.
(3) Az  elnököt távolléte vagy akadályoztatása, továbbá a  tisztség ideiglenes betöltetlensége esetén a  szakmai
elnökhelyettes helyettesíti.
(4) Szakmai elnökhelyettesnek az nevezhető ki, aki
a) a központi vagy a területi közigazgatásban szerzett legalább ötéves vezetői gyakorlattal, és
b) pedagógus, közigazgatási vagy jogi szakvizsgával
rendelkezik.
(5) A  Klebelsberg Központ szakmai elnökhelyettesét az  elnök, gazdasági elnökhelyettesét – az  elnök javaslatára  –
az oktatásért felelős miniszter nevezi ki és menti fel.
13. § (1) Az elnök – a 12. § (5) bekezdésében meghatározott egyes munkáltatói jogok kivételével – gyakorolja a Klebelsberg
Központban foglalkoztatottak felett a munkáltatói jogokat.
(2) A munkáltatói jogok gyakorlását az elnök vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselőre átruházhatja.
5. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 19. § (4) bekezdése 2016. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (3) Az  1–8.  §, a  9.  § (2)  bekezdése, a  10.  § (3)–(5)  bekezdése, a  11–13.  § és a  20–25.  §, valamint a  3.  melléklet
2017. január 1-jén lép hatályba. 15. § (1) A Klebelsberg Intézményfenntartó Központból (a továbbiakban: KLIK) a területi szervei 2017. január 1-jével kiválnak,
és a 2. melléklet szerinti tankerületi központba olvadnak be. A KLIK 2017. január 1-jétől Klebelsberg Központ néven
működik tovább.
(2) A  köznevelési intézmény fenntartói jogai és kötelezettségei tekintetében 2017. január 1-jétől a  KLIK jogutódja
az  a  tankerületi központ, amelynek a  9.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatellátási területén a  köznevelési
intézmény székhelye található.
16. § (1) A támogatásból megvalósuló projektek vonatkozásában – függetlenül a finanszírozó személyétől, az adott projekt
végrehajtásának állapotától és a 18. § (1) bekezdése szerinti átadás-átvételi megállapodás aláírásának időpontjától –
2017. január 1-jétől az  érintett támogatási szerződésekben valamennyi jog és kötelezettség tekintetében a  KLIK
területi szervei által kezelt, megvalósított projektek tekintetében a KLIK helyébe a projekt végrehajtásában illetékes
tankerületi központ lép.
(2) A  tankerületi központ a  kedvezményezett személyének változását 2016. december 15-ig köteles a  támogató
irányába bejelenteni, összevont változás-bejelentés útján. A  támogató, illetve a  kezelő, lebonyolító szervezet
a  változások átvezetéséről a  változás-bejelentés kézhezvételétől számított harminc napon belül gondoskodik.
A  jogutód szervezetek – függetlenül az  egyes projektek gazdasági eseményei fizikai teljesítésének, valamint
a  kedvezményezett személyének támogatási szerződésben való átvezetésének dátumától – a  korábbi
kedvezményezett által elszámolásra be nem nyújtott, vagy ismételten benyújtandó számlákat, bizonylatokat
benyújthatják elszámolásra a  támogatóhoz. Az  ilyen módon, illetve a korábbi kedvezményezett által elszámolásra
benyújtott számlákra, bizonylatokra jutó, de a  korábbi kedvezményezett részére ki nem fizetett támogatást
a támogató, illetve a kezelő, lebonyolító szervezet a jogutód szervezet részére fizeti meg.
17. § (1) A KLIK foglalkoztatotti állományából
a) a  köznevelési intézményben pedagógus munkakörben, a  nevelő-oktató munkát közvetlenül
segítő munkakörben és a  gazdasági, ügyviteli, műszaki és kisegítő munkakörben foglalkoztatottak
a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 24. § (3) bekezdése szerint,
b) a köznevelési intézmény fenntartásával és működtetésével összefüggő feladatokat a KLIK területi szervében
ellátó személyek a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 58. §-a szerint
kerülnek az illetékes tankerületi központ állományába 2017. január 1-jén.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerint az  illetékes tankerületi központ állományába kerülő foglalkoztatottak 2016. december
havi, 2017. január hónapban esedékes illetményét, munkabérét és egyéb járandóságát, valamint azok közterheit
a Klebelsberg Központ fizeti meg, e kifizetés a Klebelsberg Központ költségvetését terheli.
18. § (1) A  közfeladat átvételével kapcsolatos feladatok rendezéséről, valamint az  ehhez kapcsolódó vagyon-, létszámátcsoportosításról, az  oktatásért felelős miniszternek az  átvételre kerülő közfeladathoz kapcsolódó előirányzat
átcsoportosítására vonatkozó döntése megalapozása érdekében, valamint a  hazai és európai uniós pályázatok,
projektek és egyéb kötelezettségvállalások tekintetében a  KLIK és a  tankerületi központ között átadás-átvételi
megállapodást kell kötni.
(2) Az átadás-átvételi megállapodáshoz kapcsolódóan a KLIK a 2016. december 31-i állapotnak megfelelően az illetékes
tankerületi központnak átadja a köznevelési intézménnyel és az átvételre kerülő közfeladattal kapcsolatosan
a) a köznevelési intézményre vonatkozó szakmai alapdokumentumokat,
b) a kötelezettségvállalásokra és a vagyonra (ideértve az ingatlan és ingó eszköz- és infrastruktúra-állományra,
informatikai és egyéb adatbázisra) vonatkozó nyilvántartást és ezek alapbizonylatait,
c) a  17.  §-ban meghatározott foglalkoztatottak személyi anyagait, vagyonnyilatkozatait, a  nemzetbiztonsági
szolgálatokról szóló törvényben meghatározott nemzetbiztonsági ellenőrzés alapján készített
szakvéleményeket, valamint a szakképzéssel és felnőttképzéssel kapcsolatban keletkezett további iratokat,
d) a tanulói jogviszonnyal kapcsolatban keletkezett személyi és tanügyi dokumentumokat, valamint
e) a  szakmaszerkezeti döntésről szóló kormányrendeletben a  2016/2017. tanévre a  KLIK-re megállapított
keretszámokat.
 (3) A  megállapodásban kell rendezni az  átalakítás időpontjával le nem zárható követelések és kötelezettségek
elszámolásának módját. 19. § (1) E  rendelet hatálybalépését követő harminc napon belül az  oktatásért felelős miniszter a  KLIK elnöke javaslatára
intézkedik a  tankerületi központok létrehozásáról, az  igazgató felkéréséről, az  igazgató és a  tankerületi központ
gazdasági vezetője kinevezéséről, megbízásáról.
(2) 2016. december 31-ig az  igazgatót és a  tankerületi központ gazdasági vezetőjét a  KLIK elnöke javaslatára
az  oktatásért felelős miniszter nevezi ki, menti fel, bízza meg, illetve vonja vissza megbízását; az  igazgatóval és
a tankerületi központ gazdasági vezetőjével kapcsolatos egyéb munkáltatói jogokat a KLIK elnöke gyakorolja.
(3) A  tankerületi központok tekintetében 2016. december 31-ig a  KLIK elnöke gyakorolja az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény
a) 9. § b) és g)–j) pontjában meghatározott irányítási, valamint
b) 9. § e) pontja és 9/A. § (3) bekezdése szerinti hatékonysági, pénzügyi ellenőrzési
hatásköröket.
(4) A  KLIK fenntartásában lévő köznevelési intézmény a  KLIK belső szabályzatában meghatározott összeg erejéig és
kiadási jogcímen átruházott hatáskörben a KLIK költségvetése terhére kötelezettséget vállalhat és kiadás teljesítését
kezdeményezheti.
20. § A Klebelsberg Képzési Ösztöndíjról szóló 52/2013. (II. 25.) Korm. rendelet 2.  § (2)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(2) A miniszternek az (1) bekezdés szerinti tevékenységében közreműködik a Klebelsberg Központ (a továbbiakban:
Központ) és a Klebelsberg Képzési Ösztöndíj Bizottság (a továbbiakban: KÖB).”
21. § A civil szervezetek által igénybe vehető infrastruktúra-támogatásról szóló 554/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  §
(2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Befogadó szervezetként civil szervezetek részére infrastruktúra-támogatást biztosít:)
„b) az állami köznevelési közfeladat ellátásában fenntartóként részt vevő tankerületi központ;”
22. § A közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 1. melléklet
12. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A 4. § (3) bekezdése szerinti, e-közigazgatásért felelős miniszter jóváhagyásának beszerzésére köteles szervek:]
„12. Klebelsberg Központ”
23. § A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 1. melléklet C) pontjában foglalt
táblázat A:5 mezőjében a „Klebelsberg Intézményfenntartó Központ” szövegrész helyébe a „Klebelsberg Központ”
szöveg lép.
24. § A 2016/2017. tanévre vonatkozó szakmaszerkezeti döntésről és a 2016/2017. tanévben induló képzések tanulmányi
ösztöndíjra jogosító szakképesítéseiről szóló 297/2015. (X. 13.) Korm. rendelet 2.  melléklete a  3.  melléklet szerint
módosul.
25. § Hatályát veszti
a) a Klebelsberg Intézményfenntartó Központról szóló 202/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet,
b) a  közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet
1. melléklet 26. pontja,
c) a 19. § (4) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök