text:
4/2014. (II. 21.) ORFK utasítása a Rendőrség Drogellenes Stratégiájáról.
A Rendőrség a  nemzeti és nemzetközi jogon alapuló kábítószer kínálat- és keresletcsökkentési kötelezettségeinek teljesítése
érdekében – összhangban a Nemzeti Drogellenes Stratégiáról szóló 80/2013. (X. 16.) OGY határozattal – elkészítette a kábítószerbűnözés elleni stratégiáját. A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről
szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Rendőrség Drogellenes Stratégiájának
részét képező, 2014–2020. közötti időszakot átfogó stratégiai tervben rögzített feladatok egységes végrehajtása érdekében
kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség)
terjed ki.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A Rendőrség Drogellenes Stratégiájába foglalt stratégiai célok megvalósítása érdekében elvégzendő
rövid távú (2014–2015) feladatok
2. A nyomozó szervek vezetői megteszik a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  terjesztői típusú
magatartások miatt indított eljárások aránya 2015. év végéig országos viszonylatban haladja meg a 15%-os részarányt.
3. A Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda (a továbbiakban: KR NNI) igazgatója, illetve az  eljárást folytató
szerv vezetője gondoskodik a  gazdasági háttérnyomozások végzéséről, ennek során a  pénzeszközök elvonásáról,
a  pénzmosás megakadályozásáról, az  illegális kábítószer előállításra alkalmas laboratóriumok objektumainak
az elkövetők használatából való kivonásáról.
4. A rendőrkapitányságokon kettő, a megyeszékhelyi rendőrkapitányságon három fő kábítószer-bűnözés elleni munkára
speciálisan felkészített beosztott kijelöléséről és kiképzéséről, valamint az ehhez képzési és technikai háttérről kell
gondoskodni. A kijelölés és az ehhez szükséges háttér biztosítása a megyei rendőrfőkapitány-helyettesek (bűnügyi,
gazdasági), a  Budapesti Rendőr-főkapitányság bűnügyi, valamint gazdasági rendőrfőkapitány-helyetteseinek,
valamint az  ORFK gazdasági főigazgatójának feladatkörébe tartozik. A  feladat végrehajtásában az  ORFK bűnügyi
főigazgatója közreműködik.
5. Az ORFK bűnügyi főigazgatója – a  nyomozó szervek vezetőinek közreműködésével – kidolgozza a  kábítószerrel
kapcsolatos rendkívüli halálesetek bejelentési kötelezettségének és a bejelentett adatok feldolgozásának rendjét.
6. Az ORFK bűnügyi főigazgatója – az ORFK gazdasági főigazgatójának bevonásával – intézkedik a lefoglalt kábítószerek
tárolásához szükséges biztonságos tárolóhelyek kialakítására és az ehhez szükséges személyi és technikai feltételek
biztosítására.
7. Az ORFK bűnügyi főigazgatója gondoskodik a  Rendőrség tematikus iskolai bűnmegelőzési programjainak (DADA,
ELLEN-SZER) a Nemzeti Drogellenes Stratégia által támasztott szakmai ajánlásnak és minőségbiztosítási rendszernek
való megfeleltetéséről.
8. A nyomozati munka támogatása érdekében a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet (a továbbiakban: BSZKI) igazgatója
megteszi vagy kezdeményezi a  szükséges intézkedéseket a  szakértői háttér személyi állományának és technikai
felszereltségének továbbfejlesztése, a BSZKI kábítószer-vizsgáló laboratóriumai részére modern műszerek és eszközök
beszerzése érdekében.
9. Az ORFK Humánigazgatási Szolgálat vezetője megvizsgálja a kábítószert fogyasztó személyek kiszűrésére irányuló
helyszíni ellenőrzések elméleti és gyakorlati oktatásának lehetőségét, valamint annak oktatási rendszerbe történő
felvételét. Ennek során felveszi a  kapcsolatot és egyeztet az  ORFK bűnügyi és rendészeti főigazgatójával, akik
megszervezik az érintett állomány oktatásban történő részvételét.
10. A kábítószer-fogyasztással összefüggő közlekedési balesetek számának csökkentése érdekében az ORFK Rendészeti
Főigazgatóság Közlekedésrendészeti Főosztály vezetője intézkedéseket tesz célzott közúti ellenőrzések végrehajtása
érdekében, melyhez kapcsolódóan meg kell vizsgálni a gépkocsivezetők kábítószer-fogyasztásra irányuló helyszíni
előszűrésének lehetőségét.
11. Az ORFK bűnügyi főigazgatója kapcsolatfelvételt kezdeményez a csomagküldő és postai szolgáltatók között az ilyen
úton érkező kábítószerek, új pszichoaktív anyagok forgalmazásának megakadályozása érdekében.
12. Az ORFK bűnügyi főigazgatója intézkedik annak országos szinten történő megvizsgálására, hogy milyen szervezési
intézkedésekkel biztosítható az  interneten kábítószert és más tudatmódosító anyagot forgalmazó weboldalak
monitorozása.
2. A Rendőrség Drogellenes Stratégiájába foglalt stratégiai célok megvalósítása érdekében elvégzendő
középtávú (2016–2017) feladatok
13. Az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztályának vezetője, valamint a hatáskörrel rendelkező szervek vezetői
gondoskodnak a titkos információgyűjtő munka során alkalmazott erők, eszközök, módszerek kombinált, arányos,
célhoz kötött és hatékony felhasználását elősegítő intézkedések kidolgozására.
14. A megyei rendőrfőkapitány-helyettesek (rendészeti) és a Budapesti Rendőr-főkapitányság rendészeti rendőrfőkapitányhelyettese, illetve az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Igazgatásrendészeti Főosztály vezetője intézkednek az évek óta
magas szinten teljesített kábítószer-rendészeti ellenőrzési szám és az ellenőrzés szakmai színvonalának megtartására,
a rendelkezésre álló erőforrások függvényében annak lehetőség szerinti növelésére.
15. A visszaélések lehetőségének csökkentése és az  illegális felhasználás elleni hatékony fellépés érdekében az  ORFK
Rendészeti Főigazgatóság Igazgatásrendészeti Főosztályának vezetője, a  megyei rendőrfőkapitány-helyettesek
(rendészeti) és a  Budapesti Rendőr-főkapitányság rendészeti rendőrfőkapitány-helyettese intézkedéseket tesznek
vagy kezdeményeznek a  kábítószer-rendészeti hatósági ellenőrzés személyi állománya szakmai felkészültségének,
valamint technikai felszereltségének (gépjárműpark, informatikai rendszerek stb.) továbbfejlesztése érdekében.
16. Az ORFK rendészeti főigazgatója – az ORFK gazdasági főigazgatójának bevonásával – intézkedik egységes, naprakész
és az ügyfelek által is igénybe vehető elektronikus adatbázis létrehozására az állatgyógyászatban tevékenykedő és
az igazgatásrendészeti szolgálati ág által kiadott hatósági bizonyítvánnyal rendelkező személyekről és szervezetekről.
17. Az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztályának vezetője – ORFK Humánigazgatási Szolgálata vezetőjének
bevonásával – gondoskodik a Rendőrség területi és a helyi szerveinél létrehozott, a kábítószer-bűnözés felderítésére
specializálódott állomány tevékenységének felméréséről, szükség esetén a létszámviszonyok és technikai feltételek
változtatásának kezdeményezéséről.
18. Az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ (a továbbiakban: NEBEK) és a KR NNI
igazgatója intézkedik a  nemzetközi társszervekkel történő együttműködés javítására, az  ellenőrzött szállítmányok
tárgykörén kívüli szélesebb körű együttműködés kialakítására.
19. A rendőri tevékenység hatékonyságával összefüggő, a  jogi szabályozás tartalmára visszavezethető gyakorlati
problémák felmerülése esetén az  ORFK bűnügyi főigazgatója gondoskodik a  titkos információgyűjtő tevékenység
eredményességét elősegítő, az irányadó jogszabályok módosítására vonatkozó szakmai javaslatok előkészítéséről.
3. A Rendőrség Drogellenes Stratégiájába foglalt stratégiai célok megvalósítása érdekében elvégzendő
hosszú távú (2018–2020) feladatok
20. A nyomozó szervek vezetői gondoskodnak arról, hogy a terjesztői típusú magatartások miatt indított eljárások aránya
2020-ig országos viszonylatban haladja meg a 25%-ot.
21. Az ORFK bűnügyi főigazgatója a szervezett bűnözés más megnyilvánulási formái ellen folytatott munkához történő
felhasználás céljából gondoskodik az illegális kábítószer-kereskedelmet folytató bűnszervezetek gazdasági hátterének
felderítéséből és felszámolásából származó tapasztalatok módszertani útmutatóban történő összefoglalásáról.
4. A Rendőrség Drogellenes Stratégiájába foglalt stratégiai célok megvalósítása érdekében elvégzendő
folyamatos feladatok
22. A BSZKI igazgatója gondoskodik:
a) a kábítószer-vizsgáló laboratóriumi hálózat szakmai, tudományos fejlődése érdekében az  érintett állomány
tagjainak a szakmai továbbképzéseken, tudományos konferenciákon történő részvételéről;
b) a lefoglalt anyagok vizsgálati eredményeit tartalmazó naprakész adatbázis folyamatos fejlesztéséről,
korszerűsítéséről és karbantartásáról;
c) a laboratóriumok analitikai műszereinek (GC/MS, HPLC) a  minőségirányítási rendszer folyamatos
működtetéséhez nélkülözhetetlen fokozatos amortizációs cseréjéről;
d) az új anyagok beazonosításához nélkülözhetetlen olyan analitikai műszer(ek) beszerzéséről, amely(ek) lehetővé
teszi(k) a  mennyiségi meghatározást abban az  esetben is, ha hiteles, megfelelő tanúsítvánnyal rendelkező
standard nem áll rendelkezésre.
23. Az ORFK bűnügyi főigazgatója és a  KR parancsnoka közreműködik a  kábítószer-probléma kezelésével összefüggő
aktuális ismereteket nyújtó moduloknak a rendőr-oktatási rendszerbe történő beépítésében.
24. A kábítószer-problémával összefüggő, a Rendőrség munkáját befolyásoló jogszabályi háttér folyamatos figyelemmel
kísérése, szükség esetén módosítási javaslatok megtétele az ORFK bűnügyi főigazgatójának feladata.
25. A NEBEK és a KR NNI igazgatója intézkedik a nemzetközi együttműködés lehetőségeinek bővítésére, az adatbázisok
fokozottabb kihasználására.
26. Az ORFK bűnügyi főigazgatója – a változó droghelyzetre adott válaszlépésként – gondoskodik a Rendőrség tematikus
iskolai bűnmegelőzési programjainak (DADA, ELLEN-SZER) folyamatos korszerűsítéséről.
27. A rendőr-főkapitányságok vezetői – az ORFK bűnügyi és gazdasági főigazgatójának közreműködésével – kötelesek
támogatni, hogy a  Rendőrség tematikus iskolai bűnmegelőzési programjai (DADA, ELLEN-SZER), valamint
a bűnmegelőzési tanácsadói hálózat minél több közoktatási intézményben jelen lehessenek.
28. A rendőr-főkapitányságok bűnmegelőzési osztályainak vezetői ösztönzik a közoktatási intézményeket arra, hogy teljes
körű egészségfejlesztési programok szülői moduljaiba, valamint a pedagógusok részére szervezett – drogprevencióval
kapcsolatos – képzésekre meghívják a Rendőrség drogprevenciós szakembereit is.
29. Az ORFK gazdasági főigazgatója – az ORFK bűnügyi főigazgatójának bevonásával – gondoskodik a továbbképzésekhez
szükséges pénzügyi háttérrel kapcsolatos lehetőségek felméréséről, a  lehetséges továbbképzések ütemezésének
tervezésről, továbbá gondoskodik a korábban kiképzett oktatói hálózat tudásának szinten tartása, ismeretanyagának
fejlesztése érdekében szakmai továbbképzéseken, tudományos konferenciákon való részvételről.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 30. Az egyes feladatok végrehajtásáért felelős szervek a számukra előírt feladatokat az éves munkatervükbe beépítik,
az éves költségvetésük tervezése során kötelesek figyelembe venni a Rendőrség Drogellenes Stratégiájában előírt
feladatokat.
31. Az egyes feladatok végrehajtásáért felelős szervek a  feladatok végrehajtásáról szóló jelentésüket minden év
március 1-jéig – első alkalommal a 2015. évben – az ORFK bűnügyi főigazgatója részére kötelesek felterjeszteni.
32. Az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály a  31.  pontban meghatározott jelentéseket minden év
március 31-éig – első alkalommal a 2015. évben – összesíti, és azt az ORFK bűnügyi főigazgatóján keresztül felterjeszti
az országos rendőrfőkapitány számára.
33. A Rendőrség Drogellenes Stratégiáját az utasítás melléklete tartalmazza.
34. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
35. Hatályát veszti a Magyar Köztársaság Rendőrségének Drogstratégiájában rögzített feladatok egységes végrehajtásáról
szóló 17/2006. (XI. 24.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
389/2017. (X. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Folmeg Mónikát
2017. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. szeptember 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
29/2018. (I. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Torma-Pethő
Anasztáziát a 2018. január 10. napjától 2021. január 9. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
29/2012. (III. 24.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2012. igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) és p) pontjában, a 18. § tekintetében a mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló
2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés p) pontjában, a 23. § tekintetében a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint
halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. §
(3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva –
a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet és a hatálya alá tartozó támogatási jogcímek alkalmazásában:
1. adatváltozás: az egységes kérelem módosítása, pontosítása, visszavonása, a vis maior tényének bejelentése,
a hasznosító személyében bekövetkező változás bejelentése, a másodvetés bejelentése, valamint az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások igénybevételének
részletes feltételeiről szóló 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet (a továbbiakban: agrár-környezetgazdálkodási rendelet) 3. §
(1) bekezdés a) pontja szerinti célprogramokra vonatkozó kötelezettségek teljesítése során a középmély lazítás és
a zöldtrágyázás bejelentése;
2. állandó legelő: a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen
támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott
egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási
rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK
bizottsági rendelet 2. cikk c) pontja szerinti földterület;
3. bejelentett tábla: a mezőgazdasági parcellán belüli, az ügyfél által az egységes kérelemben bejelentett legkisebb,
azonos hasznosítású összefüggő földterület, amelyen a jogszerű földhasználó egy növényfajt termeszt, beleértve
a takarmánykeverékeket és a vegyesgyümölcsösöket is, valamint amelyet nem metszhet kötelezettségvállalással
érintett terület;
4. egybeművelt tábla: olyan, egy fizikai blokk területén belül több ügyfél által azonos növénykultúra termesztésére
használt, azonos hasznosítású összefüggő földterület, amelyen belül az egyes mezőgazdasági termelők által
hasznosított területek határai a fizikai ellenőrzés során nem különíthetőek el;
5. egységes kérelem: a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen
támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott
egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet
módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK
tanácsi rendelet 19. cikke, a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció, és az integrált
igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére
meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében,
a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1122/2009/EK
bizottsági rendelet) 2. cikk (11) bekezdése, valamint a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó
ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. január 27-i 65/2011/EU bizottsági rendelet
8. cikke szerinti kérelem az elektronikusan és papíralapon benyújtott kérelemrészekkel együtt;
6. fizikai blokk: a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet (a továbbiakban:
MePAR rendelet) 1. § a) pontjában meghatározott terület;
7. hasznosítás: a mezőgazdasági földterületnek adott jogcímekben előírt növénykultúrával, növényfajjal,
növényfajtával, vagy azok keverékével történő hasznosítása, pihentetése az egységes területalapú támogatások és
egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot”
fenntartásához szükséges feltételrendszer, valamint az állatok állategységre való átváltási arányának
meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet (a továbbiakban: HMKÁ rendelet) 1. számú mellékletében
foglalt előírások betartása mellett;
8. jogszerű földhasználó: a földhasználati nyilvántartás részletes szabályairól szóló kormányrendelet szerinti
földhasználati nyilvántartásba (a továbbiakban: földhasználati nyilvántartás) – amennyiben a 2. § (1) bekezdése
szerinti, az egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabályok másként nem rendelkeznek az e pontban megadott
dátumról – a tárgyév június 9-ei dátum szerinti állapotnak megfelelően földhasználóként bejegyzett ügyfél, vagy az az
ügyfél, akinek földhasználati joga önhibáján kívüli okból nem került a földhasználati nyilvántartásba bejegyzésre és a
földhasználati jogosultságát igazoló egyéb okirattal rendelkezik;
9. kölcsönös megfeleltetés: a közvetlen mezőgazdasági támogatások, valamint az egyes vidékfejlesztési és borpiaci
támogatások egységes feltételrendszere, amely a kölcsönös megfeleltetés körébe tartozó ellenőrzések lefolytatásával,
valamint a jogkövetkezmények alkalmazásával kapcsolatos szabályokról szóló 81/2009. (VII. 10.) FVM rendelet
1. számú melléklete szerinti „Jogszabályban Foglalt Gazdálkodási Követelményekből” és a HMKÁ rendelet 1.
melléklete szerinti „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” előírásaiból, továbbá az
agrár-környezetgazdálkodási rendelet alapján igénybe vehető támogatás esetén a tápanyag-gazdálkodásra, valamint
a növényvédőszer-használatra vonatkozó minimumkövetelményekből áll;
10. kötelezettségvállalással érintett, egybefüggő terület: egyes támogatások esetén a többéves kötelezettségvállalással
érintett összefüggő, a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerben (a továbbiakban: MePAR) a fizikai blokkon
belül, ügyfélhez köthető, térképileg egyértelműen lehatárolt terület;
11. KR dokumentum: az egységes kérelem adatait és beadásának idejét tartalmazó, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal (a továbbiakban: MVH) által – az értesítési tárhelyen keresztül – a kérelmet az ügyfélkapun keresztül benyújtott
személy számára küldött elektronikus dokumentum;
12. mezőgazdasági parcella: az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 2. cikk (1) bekezdése szerinti terület, adott támogatási
jogcím sajátosságait figyelembe véve egy tábla területe;
13. módosítás: a támogatási igény növelésére irányuló adatváltozás bejelentése;
14. nem mezőgazdasági hasznosítású terület: amennyiben a 2. § (1) bekezdés szerinti, az egyes támogatási jogcímekre
vonatkozó jogszabályok másként nem rendelkeznek, a katonai hasznosítású terület a haszonbérbe adott terület – ahol
a terület mezőgazdasági hasznosítása szerződés alapján és fizikailag is biztosított – kivételével, a repülőtér, az
árvízvédelmi terület, a védtöltés területe vagy egyéb terep feletti vízszintet tartó gát, valamint az épített műtárgy;
15. pontosítás: a módosításon kívül minden más adatváltozás bejelentése, ideértve a hátrányos jogkövetkezmény
mellőzésére vagy csökkentésére irányuló bejelentést is, amelynek tárgya nem visszavonás, nem vis maior bejelentés
vagy a hasznosító személyében bekövetkezett változás;
16. referenciaterület: a támogatható terület, valamint az egybeművelt tábla;
17. referenciaterület mérete: a támogatható terület mérete, valamint az egybeművelt tábla fizikai ellenőrzés során mért
területe;
18. támogatható terület: a MePAR rendelet 1. § g) pontja szerinti terület;
19. technikai közreműködő: a megyei kormányhivatal mezőgazdasági szakigazgatási szervének munkatársa, a kerületi
állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatal falugazdász munkatársa vagy a Magyar Agrárkamara agrárkamarai
tanácsadója.
2. Hatály 2. § (1) E rendelet hatálya az alábbi jogcímek alapján igénybe vehető támogatásokra terjed ki:
1. az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az
ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2012. évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről
szóló miniszteri rendelet alapján igénybe vehető egységes területalapú támogatás;
2. a különleges rizstámogatás igénybevételének szabályairól szóló 19/2012. (III. 6.) VM rendelet alapján igénybe vehető
támogatás;
3. az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az
ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2012. évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről
szóló miniszteri rendelet alapján igénybe vehető héjas gyümölcsűekre vonatkozó kiegészítő nemzeti támogatás;
4. az egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőknek nyújtott,
az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott, elkülönített bogyós gyümölcs támogatásról szóló
miniszteri rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
5. az egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőknek nyújtott
elkülönített cukortámogatásról szóló 48/2006. (VI. 22.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
6. az egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőknek nyújtott,
az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott, elkülönített zöldség-gyümölcs támogatásról szóló
22/2008. (II. 28.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
7. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a kedvezőtlen adottságú területeken történő gazdálkodáshoz
nyújtandó kompenzációs támogatások részletes szabályairól szóló 25/2007. (IV. 17.) FVM rendelet alapján igénybe
vehető támogatás;
8. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Natura 2000 gyepterületeken történő gazdálkodáshoz
nyújtandó kompenzációs támogatás részletes szabályairól szóló 128/2007. (X. 31.) FVM rendelet alapján igénybe
vehető támogatás;
9. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó támogatás
igénybevételének részletes szabályairól szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
10. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdészeti potenciál helyreállítására nyújtandó támogatások
igénybevételének részletes szabályairól szóló 32/2008. (III. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
11. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból ültetvények korszerűsítéséhez, telepítéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 75/2007. (VII. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
12. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a rövid vágásfordulójú fás szárú energiaültetvények
telepítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes feltételeiről szóló 72/2007. (VII. 27.) FVM rendelet
alapján igénybe vehető támogatás;
13. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az évelő, lágy szárú energiaültetvények telepítéséhez
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 71/2007. (VII. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető
támogatás;
14. a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján az Európai Unió által társfinanszírozott mezőgazdasági területek
erdősítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 132/2004. (IX. 11.) FVM rendelet
alapján igénybe vehető támogatás;
15. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások
igénybevételének részletes szabályairól szóló 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
16. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az agrár-erdészeti rendszerek mezőgazdasági földterületeken
történő első létrehozásához nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 46/2009. (IV. 16.) FVM
rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
17. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
18. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó támogatások
részletes feltételeiről szóló 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
19. a zöldség, gyümölcs és a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból
finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó feltételek megállapításáról szóló 29/2010.
(III. 30.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
20. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nem termelő mezőgazdasági beruházásokhoz nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 33/2008. (III. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
21. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból kertészeti ültetvények korszerűsítéséhez, korszerű ültetvények
létesítéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 35/2010. (IV. 9.) FVM rendelet alapján igénybe
vehető támogatás;
22. a mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás igénybevételi feltételeiről szóló 143/2011. (XII. 23.)
VM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
23. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból gyümölcs és kertészeti ültetvények korszerűsítéséhez,
létesítéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 55/2011. (VI. 10.) VM rendelet alapján igénybe
vehető támogatás;
24. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból Natura 2000 erdőterületeken történő gazdálkodáshoz
nyújtandó kompenzációs támogatás részletes szabályairól szóló miniszteri rendelet alapján igénybe vehető
támogatás;
25. a húsmarha és a juh ágazatokban nyújtott kérődző szerkezetátalakítási nemzeti program Európai Mezőgazdasági
Garancia Alapból finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó feltételek megállapításáról
szóló 22/2012. (III. 9.) VM rendelet alapján igénybe vehető támogatás.
(2) Az (1) bekezdésében felsorolt jogcímek igénylőin kívül az egységes kérelmen kell bejelenteniük az összes,
a hasznosításukban lévő mezőgazdasági területet a 3. § (2)–(6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően azon
ügyfeleknek, akik
a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló, 2007. október
22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1234/2007/EK tanácsi rendelet) 85p. cikke szerinti,
„a szőlőültetvények kivágásának ellentételezéseként nyújtott támogatást”, a 103q. cikke szerinti,
„a szőlőültetvények szerkezetátalakításhoz” nyújtott támogatást igénylik, és rendelkeznek mezőgazdasági
területtel; valamint
b) az 1234/2007/EK tanácsi rendelet 85p. cikke szerinti, „a szőlőültetvények kivágásának ellentételezéseként
nyújtott támogatást”, valamint a 103q. cikke szerinti, „a szőlőültetvények szerkezetátalakításhoz” nyújtott
támogatást nyertek el, a támogató határozat kiállítását követően 3 éven keresztül az 1234/2007/EK tanácsi
rendelet 85t. és 103z. cikke szerint.
(3) A mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény
(a továbbiakban: Mkk tv.) 6. § (1) és (2) bekezdése szerinti kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelőnek,
valamint az Mkk tv. 16. § (1) bekezdése szerinti mezőgazdasági biztosítási szerződés díjához nyújtott támogatást
igénylő mezőgazdasági termelőnek az Mkk tv. 18. § (3) bekezdésében előírt adatszolgáltatási kötelezettségének az
egységes kérelemben kell eleget tennie.
(4) Az egységes kérelem az (1) bekezdés 1–8. pontjában, valamint a 22., 24. és 25. pontjában felsorolt jogcímek esetében
a támogatási és kifizetési kérelmet, az (1) bekezdés 9–21. pontjában, valamint a 23. pontjában felsorolt jogcímek
esetében a kifizetési kérelmet foglalja magában azzal, hogy az (1) bekezdés 19. pontja szerinti jogcím esetében
a 2012. évben a zöldség, gyümölcs és a dohány szerkezetátalakítási nemzeti programba újonnan belépő
mezőgazdasági termelő esetében a támogatási kérelem egyben kifizetési kérelemnek is minősül.
3. Az egységes kérelem tartalma 3. § (1) Az egységes kérelemnek tartalmaznia kell:
a) az ügyfél támogatási és kifizetési igényét a 2. § (1) bekezdésben foglalt támogatási jogcímek vonatkozásában, és
b) a támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges adatokat.
(2) Az egységes kérelmet az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 12–13. cikke és 20. cikk (3) bekezdése szerint kell
összeállítani.
(3) Az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) bekezdés d) pontjában részletezett területadatok megadására
vonatkozó kötelezettséget – a 2. § (1) bekezdés 4., 5., 6., 14., 17. és 19. pontja szerinti jogcímek kivételével – az
ügyfélnek a MePAR szerinti fizikai blokk numerikus, továbbá a bejelentett tábla numerikus és grafikus azonosításával,
valamint a bejelentett táblák hasznosítására vonatkozó adatok megadásával kell teljesíteni. A 2. § (1) bekezdés
18. pontja szerinti jogcím vonatkozásában kizárólag a tarvágást követően, részterületen megvalósuló
szerkezetátalakítás esetén kell az ügyfeleknek a MePAR szerinti fizikai blokk numerikus, továbbá az erdőrészlet
numerikus és grafikus azonosításával teljesíteni a területadatok megadására vonatkozó kötelezettséget. A 2. §
(1) bekezdés 9–13., 16., 17., 18., 21., 23. és 24. pontja szerinti jogcímek esetén – a 2. § (1) bekezdés 18. pontja szerinti
jogcím vonatkozásában kizárólag a tarvágást követően, részterületen megvalósuló szerkezetátalakítás esetén –
a területadatokat az ügyfélnek a rendelkezésére álló, a koordináták pontosságát alátámasztó mérési jegyzőkönyvnek
megfelelő adatok feltüntetésével kell megadnia.
(4) Az ügyfél az egységes kérelemben köteles megjelölni az általa hasznosított összes támogatható és nem támogatható
mezőgazdasági területet. A bejelentési kötelezettség az egyes támogatási jogcímekre vonatkozóan meghatározott,
minimális támogatható méretet el nem érő mezőgazdasági táblára is vonatkozik.
(5) A bejelentett táblát grafikus azonosításkor úgy kell megadni, hogy az ne metssze
a) a fizikai blokk és a támogatható terület határát, kivéve, ha az ügyfél a MePAR rendelet 7. § (4) bekezdése szerinti
változásvezetési kérelem benyújtását a grafikus azonosítással egyidejűleg kezdeményezi, és
b) az agrár-környezetgazdálkodási rendelet alapján igénybe vehető támogatás esetén a kötelezettség-vállalással
érintett egybefüggő területei határát.
(6) A 2. § (1) bekezdésében felsorolt jogcímek alapján igénybe vehető támogatások alapjául szolgáló terület
megállapításánál nem vehető figyelembe az a terület, amely az 1. § 14. pontja alapján nem mezőgazdasági
hasznosítású területnek minősül.
(7) Az ügyfélnek az egységes kérelemben meg kell jelölnie azokat a bejelentett táblákat, amelyeken öntözési
tevékenységet kíván végezni.
4. Az egységes kérelem benyújtásának szabályai 4. § (1) Egységes kérelmet az a mezőgazdasági termelő nyújthat be, aki a támogatás alapjául szolgáló terület vonatkozásában
jogszerű földhasználónak minősül. Az ügyfél földhasználati jogosultságát az MVH jogosult vizsgálni.
(2) Az ügyfél az egységes kérelmét a tárgyév május 15-éig ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton köteles benyújtani. Az
egységes kérelem elektronikus benyújtásával egyidejűleg annak egyes mellékleteit – ha az adott támogatási jogcímre
vonatkozó jogszabály vagy e rendelet annak csatolását előírja – papír alapon kell benyújtani az MVH-hoz, a 2. §
(1) bekezdés 9–10., 14., és 16–18. pontja szerinti jogcímek esetén az erdőrészlet fekvése szerint területileg illetékes
erdészeti hatósághoz.
(3) Az egységes kérelemben változtatásokat tárgyév május 15-éig szankció nélkül lehet megtenni.
(4) Az elektronikus úton, ügyfélkapus azonosítással történő benyújtási kötelezettség a (2) bekezdésben foglaltakon kívül
kiterjed az adatváltozás bejelentésére is
a) a módosítás, a pontosítás, a visszavonás, és – az ügyfél elhalálozására irányuló vis maior bejelentés kivételével –
a vis maior kérelem vonatkozásában,
b) a másodvetés bejelentése vonatkozásában,
c) az agrár-környezetgazdálkodási rendelet 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti célprogramokra vonatkozó
kötelezettségeinek teljesítése során a másodvetés, a középmély lazítás és a zöldtrágyázás bejelentése
vonatkozásában, amely egyben az agrár-környezetgazdálkodási rendelet 16. § (7) bekezdésében foglalt
kötelezettségek teljesítését is jelenti.
(5) A mellékletekre vonatkozó adatváltozásokat és – amennyiben a 2. § (1) bekezdése szerinti, az egyes támogatási
jogcímekre vonatkozó jogszabályok másként nem rendelkeznek – a hasznosító személyében bekövetkezett változást
az ügyfélnek papír alapon kell benyújtania az MVH-hoz, a 2. § (1) bekezdés 9–10., 14., 16–18., és 24. pontja szerinti
jogcímek esetén az erdőrészlet fekvése szerint területileg illetékes erdészeti hatósághoz.
(6) Az egységes kérelem ügyfélkapus azonosítással az MVH honlapján található elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás
segítségével nyújtható be, amely az MVH honlapján vagy a kormányzati portálon keresztül érhető el.
(7) Ha az egységes kérelem elektronikus úton történő benyújtása alkalmával az ügyfél helyett annak meghatalmazottja
jár el, akkor a meghatalmazott – a képviseleti jogosultságának (8) bekezdés szerinti igazolását követően – saját
ügyfélkapuját használja a meghatalmazó ügyfél egységes kérelmének benyújtására. Az egységes kérelem
elektronikus továbbítását megelőzően a meghatalmazottnak az MVH által vezetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben (a továbbiakban: ügyfél-nyilvántartási rendszer) regisztráltatnia kell magát és az
eljárására vonatkozó meghatalmazást be kell nyújtania az MVH-hoz.
(8) A meghatalmazottat az eljárásra az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett nyomtatványon kell
meghatalmazni, amely tartalmazza:
a) a meghatalmazás típusát,
b) a meghatalmazó és a meghatalmazott adatait,
c) a meghatalmazás érvényességi idejére vonatkozó adatokat,
d) azon jogcímeket és kapcsolódó eljárási cselekményeket, amelyekre a meghatalmazás kiterjed, továbbá
e) a meghatalmazás érvényességéhez szükséges formai kellékeket.
(9) A meghatalmazást, annak elektronikus úton történő benyújtása után postai úton vagy személyesen is be kell nyújtani
a MVH-nak. A postai úton vagy személyesen benyújtott meghatalmazást legkésőbb a meghatalmazásban szereplő
eljárási cselekmény elvégzését megelőzően öt nappal kell benyújtani az ügyfél lakóhelye vagy székhelye szerint
illetékes megyei MVH kirendeltségre, amely meghatalmazást az MVH – a képviseleti jogosultság ellenőrzését
követően – nyilvántartásba veszi. Az egységes kérelem meghatalmazott általi elektronikus úton való benyújtásának
feltétele az előzetesen postai úton vagy személyesen benyújtott meghatalmazás nyilvántartásba vétele.
(10) Ha a (9) bekezdés szerinti, elektronikus és papíralapon tett első bejelentést követően a képviseleti jogosultság
tartalmában vagy a képviseleti jogosultság terjedelmét nem érintő bejelentett adatokban változás következik be, azt
a meghatalmazott – a Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer (a továbbiakban: KR) útján történt azonosítás után –
az MVH honlapján közvetlenül elérhető elektronikus űrlapon, valamint papíralapon is, annak benyújtásakor meglévő
valamennyi jogosultságára kiterjedően jelenti be.
(11) A meghatalmazott útján történő kérelembenyújtás tényét dokumentálni kell. A dokumentálás módja a benyújtott és
az elektronikus felületen KR dokumentumként elérhető kérelem két példányban történő kinyomtatása,
a kinyomtatott kérelemdokumentumok kérelemadatokat lezáró utolsó oldalának az ügyfél és a meghatalmazott általi
aláírása, valamint a többi oldal mindkét fél általi szignálása. Az ügyfél egy általa aláírt összesítő kimutatásban is
elismerheti, hogy a feltöltött KR dokumentum adattartalmát ismeri és azzal egyetért. A kinyomtatott
kérelemdokumentum vagy összesítő kimutatás egy példányát a meghatalmazott, másik példányát az ügyfél köteles
megőrizni és azt az MVH felhívására a meghatalmazott vagy az ügyfél köteles bemutatni.
(12) Több személy részére adott meghatalmazás esetében az ügyfelet a meghatalmazottak bármelyike képviselheti,
egy-egy eljárási vagy ügyintézési cselekménynél azonban csak egyikük járhat el, az ezzel ellentétes kikötés hatálytalan.
5. § (1) Az egységes kérelem benyújtásánál, valamint az adatváltozások bejelentésénél kizárólag annak a kérelmezőnek az
esetében járhat el technikai közreműködő, aki:
a) egységes kérelmet még nem nyújtott be,
b) természetes személy, vagy
c) az egységes kérelem alapján a 2011. évben megállapított területe nem haladja meg az 50 hektárt.
(2) A technikai közreműködő igénybevételét az erre rendszeresített nyomtatványon az MVH-nak be kell jelenteni.
A bejelentésről szóló nyomtatványt a kérelem benyújtásával együtt kell elektronikusan, továbbá 8 napon belül postai
úton vagy személyesen az MVH-nak benyújtani, valamint papíralapon az ügyfél és a technikai közreműködő által aláírt
formában is meg kell őrizni. Bejelentés hiányában a technikai közreműködő eljárása érvénytelen.
(3) A technikai közreműködő útján történő kérelembenyújtás tényét dokumentálni kell. A dokumentálás módja
a benyújtott és az elektronikus felületen KR dokumentumként elérhető kérelem két példányban történő kinyomtatása
és a kinyomtatott kérelemdokumentumok kérelemadatokat lezáró utolsó oldalának az ügyfél és a technikai
közreműködő általi aláírása, valamint a többi oldal mindkét fél általi szignálása. Az ügyfél egy általa aláírt összesítő
kimutatásban is elismerheti, hogy a feltöltött KR dokumentum adattartalmát ismeri és azzal egyetért. A kinyomtatott
kérelemdokumentum vagy összesítő kimutatás egy példányát a technikai közreműködést ellátó szervezet, másik
példányát az ügyfél köteles megőrizni és azt az MVH felhívására a technikai közreműködést ellátó szervezet vagy az
ügyfél köteles bemutatni.
(4) A technikai közreműködés megszüntetését az erre rendszeresített nyomtatványon az ügyfél és a technikai
közreműködést ellátó szervezet köteles bejelenteni az MVH-nak. A megszüntetés bejelentéséről szóló nyomtatványt
a technikai közreműködést ellátó szervezetnek elektronikus úton kell elküldenie az MVH részére, az ügyfélnek pedig
– aláírásával ellátva – postai úton kell megküldenie az MVH ügyfél lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes megyei
kirendeltségére. Bejelentés hiányában a technikai közreműködés megszüntetése érvénytelen.
(5) Amennyiben az ügyfél az MVH döntése ellen fellebbezést nyújt be, a fellebbezéshez csatolni kell – a (3) bekezdés,
valamint a 4. § (11) bekezdése szerint – megőrzésre köteles dokumentumot, valamint elektronikus úton meg kell
küldeni az 1. § 11. pontja szerinti KR dokumentumot.
(6) Több technikai közreműködő igénybevétele esetén az ügyfél bármelyik technikai közreműködőt igénybe veheti,
egy-egy eljárási vagy ügyintézési cselekménynél azonban csak egyikük járhat el, az ezzel ellentétes kikötés hatálytalan.
6. § (1) Ha a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 45. § (9) bekezdésének
megfelelően az egységes kérelmet vagy az adatváltozásra vonatkozó bejelentést az ügyféllel annak halálakor együtt
élt házastársa vagy törvényes rend szerinti örököse kívánja benyújtani, az egységes kérelem vagy az adatváltozás
benyújtását megelőzően az elhalálozás tényét, valamint az egységes kérelem vagy az adatváltozás benyújtásának
szándékát az említett személyeknek – az eljárás megindítása céljából – személyesen vagy postai úton kell
benyújtaniuk az MVH-nak az elhunyt lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes megyei kirendeltségére az egységes
kérelem vagy az adatváltozás benyújtását megelőzően az MVH által rendszeresített nyomtatványon.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentéshez a (3)–(4) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kell csatolni az elhalálozást és
a házastársi minőséget igazoló, vagy a törvényes öröklési rend szerinti örökösi minőséget megalapozó okiratok
másolatát (halotti anyakönyvi kivonat, valamint házassági anyakönyvi-, születési anyakönyvi kivonat, bejegyzett
élettársi nyilvántartás alapján készült tanúsítvány).
(3) Ha az egységes kérelmet még életében az ügyfél nyújtotta be, de az adatváltozásra vonatkozó bejelentést az ügyféllel
annak halálakor együtt élt házastársa vagy törvényes rend szerinti örököse nyújtja be, akkor az adatváltozásra
vonatkozó bejelentéshez csatolni kell a (2) bekezdés szerinti okiratok másolatát.
(4) Ha az egységes kérelmet az ügyféllel annak halálakor együtt élt házastársa vagy törvényes rend szerinti örököse
nyújtja be, az egységes kérelem benyújtásával egyidejűleg csatolnia kell a (2) bekezdés szerinti okiratok másolatát.
Ebben az esetben az adatváltozásra vonatkozó bejelentés benyújtásánál a (2) bekezdés szerinti okiratok másolatát
nem kell ismételten csatolni.
(5) Az egységes kérelmet vagy az adatváltozást benyújtani kívánó személynek rendelkeznie kell regisztrációs számmal,
ennek hiányában a bejelentéssel egyidejűleg a regisztrációs szám megállapítását is kérelmeznie kell.
7. § (1) A vis maior és a kivételes körülmények eseteinek a 4. § (4) bekezdés szerinti elektronikus bejelentésével egyidejűleg
a vis maior eseményt igazoló dokumentumokat papír alapon be kell nyújtani az MVH-hoz, kivéve azokban az
esetekben, amikor a kormányhivatal szakhatósági állásfoglalást ad ki.
(2) Az egységes kérelemmel egyidejűleg benyújtott, a MePAR rendelet 7. § (4) bekezdése szerinti változásvezetési
kérelmet, valamint az ügyfél-regisztrációval kapcsolatos adatok változását is elektronikus úton kell benyújtani.
(3) A 2. § (1) bekezdés 9–10., 14., 16–18. és 24. pontja szerinti jogcímek esetén a kifizetési kérelem alapján indult eljárásban
hozott határozat elleni jogorvoslati kérelmet az MVH-nak címezve, de a területileg illetékes erdészeti hatósághoz kell
benyújtani, amely továbbítja az eljárás lefolytatására illetékes MVH központi szervéhez.
8. § (1) Ha az ügyfél nem rendelkezik regisztrációs számmal az egységes kérelem benyújtásának időpontjában, vagy
a nyilvántartásba vétel során nem tett eleget adatbejelentési kötelezettségének, akkor az egységes kérelem
beadásával egyidejűleg kezdeményeznie kell a nyilvántartásba vételét és pótolnia kell a Tv.-ben előírt adatokat is.
(2) Az egységes kérelem MVH általi elektronikus fogadásának tényét a központi elektronikus szolgáltató rendszerben az
ügyfél ügyfélkapus tárhelyére történt feltöltés jelenti, beérkezésének időpontját pedig az ideiglenesen fenntartott
értesítési tárhelyére automatikusan kapott KR dokumentum igazolja, és az MVH elektronikus úton értesíti az ügyfelet
a beérkezett egységes kérelem adatairól. Az értesítésnek tartalmaznia kell
a) az ügyfélazonosító adatokat,
b) az ügyfél fizetési számlaszámát,
c) az egységes kérelem beérkezésének időpontját (év, hónap, nap, óra, perc), valamint
d) a beérkezett egységes kérelem érkeztetési számát.
(3) Az egységes kérelem benyújtásáról szóló igazolást az MVH az ügyfél írásbeli kérelmére harminc napon belül papír
alapon is kiállítja és megküldi az ügyfél részére. A papír alapú igazolás az egységes kérelemben foglaltaknak
megfelelően tartalmazza
a) az ügyfélazonosító adatokat,
b) az egységes kérelemben szereplő bejelentett táblák adatait az alábbiak szerint:
ba) a fizikai blokk azonosító számát,
bb) a bejelentett tábla sorszámát,
bc) a hasznosítás típusát,
bd) a bejelentett terület nagyságát,
c) a bejelentett jogcímeket,
d) az ügyfél ügyfél-nyilvántartási rendszerben rögzített fizetési számlaszámát, valamint
e) az egységes kérelem benyújtásának időpontját.
5. Késedelmes benyújtás 9. § (1) Az egységes kérelem a 4. § (2) bekezdésében meghatározott határidőn túl – az 1122/2009/EK bizottsági rendelet
23. cikkében foglaltakra figyelemmel – a tárgyév június 9-éig nyújtható be a 2. § (1) bekezdésében felsorolt jogcímek
tekintetében, amely benyújtási határidő jogvesztő hatályú.
(2) A 4. § (2) bekezdésében meghatározott határidőn túl, tárgyév június 9-éig benyújtott egységes kérelem esetében
a támogatási összeg munkanaponként 1 százalékkal csökkentésre kerül az érintett jogcím vonatkozásában, a 2. §
(1) bekezdés 11–13., 20–21. és 23. pontjában felsorolt támogatási jogcímek kivételével.
6. Adatváltozás bejelentése 10. § (1) Az egységes kérelemben megadott adatokra vonatkozó, az 1. § 1. pontja szerinti adatváltozást az ügyfélnek – a 4. §
(4) és (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a 4. § (2) bekezdésében meghatározott határidő lejártát követően
kell bejelenteni.
(2) Az adatváltozások bejelentéséhez az egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabályokban foglalt
jogkövetkezmények kapcsolódnak.
7. Az egységes kérelem módosítása 11. § (1) Az egységes kérelem a tárgyév május 31-éig jogkövetkezmény nélkül módosítható.
(2) A módosítás e határnapot meghaladó benyújtására, az érintett mezőgazdasági parcella tényleges hasznosítására
vonatkozó támogatási összeg munkanaponkénti 1 százalékos csökkentése mellett tárgyév június 9-éig van lehetőség.
(3) A (2) bekezdésben foglalt jogkövetkezmény nem alkalmazandó a 2. § (1) bekezdés 11–13., 20–21. és 23. pontjában
felsorolt támogatási jogcímek esetében. 8. A hasznosító személyében bekövetkezett változás
12. § (1) Ha az egységes kérelemben bejelentett terület hasznosítása vonatkozásában az egységes kérelem benyújtását
követően a hasznosító személye megváltozik, arról a terület új hasznosítója (a továbbiakban: új hasznosító) a változást
követő tizenöt napon belül bejelentést köteles tenni az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett
nyomtatványon, amely tartalmazza
a) a kérelmet benyújtó és az új hasznosító adatait,
b) az új hasznosító nyilatkozatait, valamint
c) a hasznosító személyének változásával érintett területek adatait.
(2) Az új hasznosító (1) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozata kiterjed arra, hogy a benyújtott egységes kérelemben
megjelölt támogatási jogcímek vonatkozásában a támogatási feltételeket megismerte és azok betartását vállalja.
(3) A hasznosító személyében bekövetkezett változásokra egyebekben az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 82. cikkében
foglaltakat kell alkalmazni.
(4) A 2. § (1) bekezdés 1–3., 7–8., és 15. pontjában felsorolt támogatási jogcímek esetében a támogatás az egységes
kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek kerül kifizetésre.
(5) A hasznosító személyében bekövetkezett változásra vonatkozó, e rendelet szerinti rendelkezéseket abban az esetben
kell alkalmazni, ha az adott jogcímre vonatkozó jogszabályok eltérően nem rendelkeznek.
(6) A 2. § (1) bekezdés 5–6. pontjában felsorolt jogcímek vonatkozásában a támogatási jogosultság jogosultjának
személyében bekövetkezett változásra a történelmi bázis jogosultságról szóló 106/2007. (IX. 24.) FVM rendelet
rendelkezéseit kell alkalmazni.
9. A másodvetés bejelentése 13. § Az ügyfélnek az egységes kérelemben szereplő bejelentett tábláin történt másodvetésről, annak megtörténtét követő
tizenöt napon belül értesítenie kell az MVH-t az adatváltozás bejelentésére szolgáló elektronikus felületen.
10. Hiánypótlás 14. § A 3. § (1)–(2) bekezdése alapján az egységes kérelem kötelező tartalmát képező adatok, valamint az egységes kérelem
adatainak igazolására szolgáló, az egységes kérelem mellékletét képező dokumentumok hiánypótlás tárgyai nem
lehetnek.
11. Adminisztratív és fizikai ellenőrzések 15. § (1) Az egységes kérelemben foglaltak, valamint a támogatási feltételek adminisztratív és fizikai ellenőrzésére
a) az 1122/2009/EK bizottsági rendeletben,
b) a kölcsönös megfeleltetés körébe tartozó ellenőrzések lefolytatásával, valamint a jogkövetkezmények
alkalmazásával kapcsolatos szabályokról szóló 81/2009. (VII. 10.) FVM rendeletben,
c) a HMKÁ rendeletben, továbbá
d) a 2. § (1) bekezdésében hivatkozott, az egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabályokban foglaltak szerint
kerül sor a 3. § (5) bekezdés a) pontja szerint benyújtott változásvezetési kérelem feldolgozása során megállapítottak
figyelembevételével.
(2) Ha az adott referenciaterületre benyújtott támogatási kérelmekben szereplő igénylések, illetve az (1) bekezdés alapján
végzett ellenőrzések által lefedett terület összesen nagyobb, mint a referenciaterület mértéke, akkor túligénylés
állapítható meg, amelyről az MVH az érintett ügyfelet értesíti.
(3) Ha a túligénylés
a) nem haladja meg a referenciaterület méretének az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 34. cikk (1) bekezdése
szerinti mérési tűréshatárral számolt területét (a továbbiakban: mérési tűréshatárral számolt referenciaterület),
akkor az MVH a túligénylés arányában a referenciaterület méretéig csökkenti a referenciaterületen belüli
támogatási igénylésekben megjelölt területeket,
b) meghaladja a mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet, akkor az MVH végzés kibocsátásával értesíti az
érintett ügyfeleket és egyúttal felszólítja őket a kérelemben megadott adatoknak a valóságnak megfelelő
helyesbítésére – amely helyesbítést az ügyfélnek az ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton kell benyújtania –,
vagy az (5) bekezdés b) pontja szerint jár el, vagy
c) vizsgálata során megállapításra kerül, hogy az adott referenciaterületen egyetlen ügyfél érintett, akkor
a referenciaterületet meghaladó terület jogosulatlan igénylésnek számít.
(4) A (3) bekezdés b) pontja szerinti végzésben meg kell jelölni az érintett referenciaterületre egységes kérelmet benyújtó
ügyfelet és a kérelmében foglaltaknak megfelelően a bejelentett táblára vonatkozó adatokat.
(5) Ha a (3) bekezdés b) pontja alapján megállapított túligénylés az ügyfelek által benyújtott helyesbítéseket követően
részben vagy egészben továbbra is fennáll, az MVH
a) a mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet meg nem haladó túligénylés esetén a túligénylés arányában
a referenciaterület méretéig csökkenti a referenciaterületen belüli támogatási igénylésekben megjelölt
területeket, vagy
b) a mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet meghaladó túligénylés esetén fizikai ellenőrzést, illetve
adminisztratív ellenőrzést folytat le az érintett referenciaterület vonatkozásában.
(6) Az (5) bekezdés szerinti ellenőrzéseket nem kell lefolytatni, ha a (3) bekezdés b) pontja szerinti végzésben foglalt
határidőt a kérelmet benyújtó ügyfél elmulasztotta. Ebben az esetben az MVH a határidőt elmulasztó ügyfél egységes
kérelmében bejelentett, túligénylésben érintett területeit a túligénylés mértékének megfelelően csökkenti.
16. § (1) Ha az MVH több egységes kérelem alapján többszörös igénylést állapít meg, akkor a 15. § (3)–(6) bekezdése szerint
jár el.
(2) Túligénylés vagy többszörös igénylés esetén az MVH azon ügyfél számára állapítja meg a támogatást, amely ügyfél
hitelt érdemlően bizonyítja, hogy az adott terület vonatkozásában jogszerű földhasználónak minősül. Amennyiben
a jogszerű földhasználó ügyfél egyébként jogosult a támogatás igénybevételére, részére az MVH a támogatást az
adott terület hasznosításától függően állapítja meg.
(3) Ha a (2) bekezdés és a 15. § (3)–(6) bekezdés szerinti eljárás eredményeképpen sem szüntethető meg a túligénylés
vagy a többszörös igénylés, akkor a referenciaterületet meghaladó terület minden érintett kérelem esetében
jogosulatlan igénylésnek számít.
(4) A (3) bekezdés szerinti terület – a jogosulatlan igényléshez kapcsolódó jogkövetkezmények számítása szempontjából
– nem haladhatja meg az adott referenciaterületen kérelmezett terület 100 százalékát.
(5) A (3) bekezdés szerinti jogosulatlan igénylés mindaddig fennáll, amíg valamelyik érintett ügyfél a jogvita elbírálására
egyébként illetékes hatóság vagy bíróság jogerős határozatával nem igazolja jogosultságát, vagy az érintett ügyfelek
együttesen nem helyesbítik a kérelmeiket. Ha bármelyik érintett ügyfél igazolja, hogy a jogvita elbírálására eljárás
indult, az érintett ügyfelek egységes kérelmei alapján indított, a jogosulatlan igényléssel érintett eljárásokat az MVH
a jogvita jogerős eldöntéséig felfüggeszti.
17. § Amennyiben az agrár-környezetgazdálkodási rendelet 40. §-a szerinti eljárás lezárása után az adminisztratív ellenőrzés
során továbbra is megállapítható, hogy a bejelentett tábla megsérti a 3. § (5) bekezdés b) pontja szerinti előírásokat,
a bejelentett táblát az MVH hivatalból módosítja és a 3. § (5) bekezdés b) pontja szerinti előírások megsértésével
megadott területet túlzott mértékű bejelentésként kezeli. Jogkövetkezményként az 1122/2009/EK bizottsági rendelet
58. cikkében foglaltak alkalmazandóak.
12. Az elektronikus kapcsolattartás szabályai 18. § (1) Az egységes kérelmet benyújtó, illetve adatváltozást bejelentő ügyfél az egységes kérelemhez kapcsolódó és az
MVH-hoz teljesítendő, az e rendeletben, valamint az MVH közigazgatási döntésében meghatározott bejelentési,
adatváltoztatási, változásbejelentési, adatszolgáltatási, valamint nyilatkozattételre vonatkozó kötelezettségét vagy
jogosultságát – az erre vonatkozó kérelmet tartalmazó, a (4) bekezdésben meghatározott nyilatkozata alapján
– a (2) bekezdés szerinti informatikai rendszeren keresztül – a papír alapon történő benyújtás helyett – kizárólag
elektronikus úton is teljesítheti.
(2) Az MVH az (1) bekezdésben meghatározott eljárási cselekmények elektronikus ügyintézése céljából a KR-en keresztül
hozzáférhető informatikai rendszert működtet.
(3) Ha az ügyfél az elektronikus kapcsolattartásra meghatalmazottat vesz igénybe, akkor a meghatalmazásnak az
(1) bekezdés szerinti eljárási cselekmények elektronikus úton történő ügyintézésére is ki kell terjednie.
A meghatalmazásra a 4. § (8)–(10) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
(4) Az ügyfélnek vagy a meghatalmazottjának az egységes kérelem benyújtására szolgáló, az MVH honlapján található
elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatáson keresztül megküldött nyilatkozatban kell megjelölnie azon (1) bekezdés
szerinti eljárási cselekményeket, amelyeket elektronikus ügyintézés keretében, kizárólag elektronikus úton kíván
teljesíteni.
(5) Ha az ügyfél vagy a meghatalmazottja elektronikus kapcsolattartást kér, az MVH az adott eljárási cselekményhez
kapcsolódó értesítéseit, dokumentumokat, valamint az eljárás során hozott végzését, határozatát elektronikus úton
közli az ügyféllel vagy annak meghatalmazottjával.
(6) Az ügyfél vagy meghatalmazottja az elektronikus ügyintézésre irányuló kérelmét tartalmazó nyilatkozatát – az MVH
honlapján található elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatáson keresztül vagy papíralapon megküldött nyilatkozatban –
visszavonhatja.
(7) Az ügyfél által bejelentett kapcsolattartási forma változtatása esetén az MVH az áttérés bejelentését követő tíz napon
belül készült dokumentumokat, nyilatkozatokat a régi formában küldi meg az ügyfél részére.
(8) Ha az ügyfél vagy a meghatalmazottja nem az általa kért kapcsolattartási formának megfelelően teljesíti az adott
eljárási cselekményt, és az adott kapcsolattartási formában történő ügyintézésre irányuló kérelmét tartalmazó
nyilatkozatát sem vonta vissza, akkor az MVH egy alkalommal, 5 napos határidő tűzésével felhívja az adott eljárási
cselekmény változatlan tartalmú, az ügyfél által kért kapcsolattartási formának megfelelő formában történő
teljesítésére. Amennyiben az ügyfél a teljesítést elmulasztja, a mulasztással érintett eljárási cselekményt a döntés
meghozatalánál nem lehet figyelembe venni.
13. Állandó legelőként hasznosított földterületek fenntartása 19. § (1) Ha az egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabály az állandó legelőterület csökkentésével összefüggésben az
érintett területekre vonatkozóan külön engedélyezési, bejelentési kötelezettséget ír elő vagy jogkövetkezmény
alkalmazását rendeli el, akkor azok a MePAR, valamint a támogatási kérelmek nyilvántartási rendszerének az adott
földterületre vonatkozó adatai alapján meghatározott állapot figyelembevételével kerülnek meghatározásra.
(2) Az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 3. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott referenciaarány (0,0264) biztosítása
érdekében az egységes kérelemben az ügyfél az erre a célra fenntartott hasznosítási kóddal nyilatkozik az általa
bejelentett terület vonatkozásában állandó legelőként hasznosított földterület nagyságáról és az 1122/2009/EK
bizottsági rendelet 13. cikk (8) bekezdésében foglaltaknak megfelelően hasznosított egyéb, bejelentési
kötelezettséggel érintett területekről. A bejelentési kötelezettség elmulasztásából eredő jogkövetkezményekre az
1122/2009/EK bizottsági rendelet 55. cikk (1) és (2) bekezdését kell alkalmazni.
14. Kifizetés 20. § (1) Ha az adott támogatási jogcímre vonatkozó jogszabály másképp nem rendelkezik, akkor a támogatás kifizetése
a tárgyév december 1. és a tárgyévet követő év június 30. között az ügyfélnek az MVH által vezetett
ügyfél-nyilvántartási rendszerben nyilvántartott fizetési számlájára történő átutalással történik.
(2) Ha az adott támogatási jogcímre vonatkozó jogszabály másként nem rendelkezik, a támogatás euróban kerül
megállapításra és forintban kerül kifizetésre. Az átváltásra a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június
21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet 45. cikkében, továbbá az euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek
a mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és egyes rendeletek
módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1913/2006/EK bizottsági rendelet 7. cikk (1) bekezdése és 11. cikke szerint
meghatározott árfolyamot kell alkalmazni.
(3) Amennyiben az ügyfél nem tesz eleget az 1122/2009/EK rendelet 13. cikk (8) bekezdésében írt valamennyi terület
bejelentésére vonatkozó kötelezettségének, és az egységes kérelmén bejelentett összes terület, valamint az általa
bejelentett és be nem jelentett területek összege közötti különbözet
a) meghaladja a bejelentett területek 3%-át, de nem éri el a 10%-ot, úgy az adott évre a mezőgazdasági termelőnek
fizetendő közvetlen támogatások teljes összege 1%-kal,
b) a bejelentett területek legalább 10%-a, de nem éri el a 20%-ot, úgy az adott évre a mezőgazdasági termelőnek
fizetendő közvetlen támogatások teljes összege 2%-kal,
c) a bejelentett területek legalább 20%-a, úgy az adott évre a mezőgazdasági termelőnek fizetendő közvetlen
támogatások teljes összege 3%-kal
kerül csökkentésre. 15. Záró rendelkezések
21. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
16. Az Európai Unió jogának való megfelelés 22. § Ez a rendelet
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendeletnek,
b) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési
rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében,
a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendeletnek,
c) a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés
végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2011. január 27-i 65/2011/EU bizottsági rendeletnek
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 23. § (1) A zöldség, gyümölcs és a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból
finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó feltételek megállapításáról szóló 29/2010.
(III. 30.) FVM rendelet [a továbbiakban: 29/2010. (III. 30.) FVM rendelet] 16. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezések lépnek:
„(1) A zöldség-, illetve gyümölcs szerkezetátalakítási támogatási jogosultság
a) részben, vagy egészben kizárólag a szerkezetátalakítási programba bejelentkezett zöldség-, gyümölcstermelőre,
vagy
b) gazdaságátadási támogatást igénybe vevő termelő által bármely, a gazdaságot átvevő személyre ruházható át.
(2) A Virginia, illetve a Burley dohány szerkezetátalakítási támogatási jogosultság
a) részben, vagy egészben kizárólag a szerkezetátalakítási programba bejelentkezett Virginia, Burley
dohánytermelőre, vagy
b) gazdaságátadási támogatást igénybe vevő termelő által bármely, a gazdaságot átvevő személyre ruházható át.”
(2) A 29/2010. (III. 30.) FVM rendelet a következő 21. §-sal egészül ki:
„21. § E rendeletnek az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból,
valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2012. évi igénybevételével kapcsolatos
egységes eljárási szabályokról szóló 29/2012. (III. 24.) VM rendelettel megállapított 16. § (1) és (2) bekezdését a
2012. március 1-jétől benyújtott átírási kérelmekre is alkalmazni kell.”
24. § Hatályát veszti az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból,
valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2011. évi igénybevételével kapcsolatos
egységes eljárási szabályokról szóló 22/2011. (III. 25.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
22/2015. (VI. 8.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2015. június 1. napjától 2015. november 30. napjáig
dr. Solti Pétert az intézményirányítási és finanszírozási rendszer kialakításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatai:
a) javaslatot tesz az állami felsőoktatási intézményekkel kapcsolatos fenntartói irányítási döntések előkészítéséért
felelős – a  felsőoktatásért felelős államtitkár irányítása alá tartozó – szervezeti egységek felépítésének és
az irányításhoz kapcsolódó ügyintézési folyamatok rendjének kialakítására,
b) a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 73. § (3) bekezdés i) pontjára is tekintettel kialakítja
a  folyamatosan működtetendő intézményi adatszolgáltatási rendszer alapjait és az  ehhez kapcsolódó
a fenntartói irányításhoz szükséges ütemezett adatszolgáltatási folyamatokat,
c) javaslatot tesz a  fenntartói irányítás szervezeti hatékonyságának a növelésére, a releváns felhasználói szféra
képviselőinek részvételi, méltányolható érdekeinek érvényesítési formájára a felsőoktatási intézmény irányítási
rendszerében,
d) a rektor és a kancellár vonatkozásában szakmai javaslatot dolgoz ki a részletes célkitűzéseken alapuló minősítési
és ösztönző bérrendszer felépítéséről,
e) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabálytervezetek kidolgozásában. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a felsőoktatásért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 3/2015. (I. 16.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere