text:
32/2018. (III. 5.) Korm. rendelete a felszámolás alatt álló SZEVIÉP Szerkezet- és Vízépítő Zártkörűen Működő Részvénytársaság károsultjainak rendkívüli állami kárrendezéséről.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § A SZEVIÉP Szerkezet- és Vízépítő Zártkörűen Működő Részvénytársaság „felszámolás alatt” (a továbbiakban: SZEVIÉP
Zrt.) fizetésképtelensége miatt kárt szenvedett mikro-, kis- vagy középvállalkozásokat megillető ellenszolgáltatás
rendkívüli és méltányosságon alapuló, mielőbbi megtérítése érdekében a  magyar állam rendkívüli állami
kárrendezést (a továbbiakban: állami kárrendezés) nyújt az e rendeletben foglaltak szerint.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) egy és ugyanazon vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Atr.) 2. § 5a. pontja szerinti vállalkozás,
b) csekély összegű támogatás: az Atr. 2. § 1. pont a), c) és d) pontja szerinti csekély összegű támogatás,
c) támogatás: az Atr. 2. § 1. pontja szerinti támogatás,
d) támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti összeg.
3. § (1) Állami kárrendezés keretében támogatásra jogosult az a mikro-, kis- vagy középvállalkozás (a továbbiakban együtt:
károsult), amely
a) a  SZEVIÉP Zrt.-vel a  felszámolási eljárás megindulását megelőzően a  Polgári Törvénykönyv Hatodik Könyv
XV–XVIII. Címe szerinti kötelmi jogi jogviszonyok valamelyikében állt, és
b) az  a)  pontban meghatározott jogviszonyából fakadóan a  részére ki nem fizetett ellenszolgáltatást illetően
e rendelet hatálybalépése napján a SZEVIÉP Zrt.-vel szemben
ba) a felszámolási eljárásban nyilvántartásba vett követelése van,
bb) olyan elismert követelése áll fenn, amelynek behajthatatlanságáról a  felszámoló e  rendelet
hatálybalépését megelőzően igazolást adott ki,
bc) a büntetőeljárásban bejelentett polgári jogi igénye van, vagy
bd) olyan követelése áll fenn, amelynek érvényesítése iránt polgári eljárás van folyamatban
(a továbbiakban együtt: követelés).
 (2) Nem jogosult állami kárrendezés keretében támogatásra
a) a SZEVIÉP Zrt.-nek a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerinti kapcsolt vállalkozása,
b) a pénzügyi intézmény és
c) a pénzforgalmi szolgáltató.
4. § (1) Ha a követelés azért nem felel meg a 3. § (1) bekezdése szerinti feltételeknek, mert a követelést annak jogosultja
harmadik fél részére engedményezte, e  jogosult tekintetében az állami kárrendezés legfeljebb a követelés eredeti
összegének és a  követelés engedményezéséért kapott összegnek a  különbözetére terjedhet ki. Ebben az  esetben
e  jogosult állami kárrendezésére egyebekben – a  károsultat megillető követelés átszállásának kivételével –
a károsultra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) Az állami kárrendezés nem terjed ki azon követelésre, amelyet üzletszerűen követelésvásárlási tevékenységet
folytató harmadik személyre engedményeztek. Ez nem érinti a károsult azon jogát, hogy az (1) bekezdésben foglalt
különbözetre nézve állami kárrendezésben részesülhessen.
5. § (1) Az 1.  § szerinti állami kárrendezés az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó állami támogatásnak
minősül.
(2) Az egy és ugyanazon vállalkozás részére az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, Magyarországon
odaítélt csekély összegű támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  200 000 eurónak, közúti
kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozás esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve a  7.  § (2)  bekezdés e)  pontja szerinti nyilatkozat szerinti támogatást,
valamint az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(3) A támogatás mértékének megállapítása során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év
(a  továbbiakban: pénzügyi időszak) alatt odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának
összegét kell figyelembe venni.
(4) A támogatás a  csekély összegű közszolgáltatási támogatással az  Európai Unió működéséről szóló szerződés
107. és 108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendeletben
meghatározott felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek
megfelelően nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(5) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú
intézkedés vonatkozásában nyújtott támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
6. § (1) Az  állami kárrendezés iránti igény a  károsult lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes fővárosi és megyei
kormányhivatalnál (a továbbiakban: kormányhivatal) jelenthető be 2018. március 31-ig. A határidő jogvesztő.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti határidőn belül az  állami kárrendezés iránti igény bármely kormányablaknál is
előterjeszthető.
7. § (1) Az állami kárrendezés iránti igénybejelentéshez a károsult csatolja a rendelkezésére álló, a követelését alátámasztó
dokumentumokat, különösen
a) a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti jogviszonya fennállására,
b) a 3.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti jogviszonya alapján a  SZEVIÉP Zrt. részére teljesített, a  Polgári
Törvénykönyv szerinti szolgáltatásra,
c) a követelése felszámolási eljárásban, büntetőeljárásban vagy polgári eljárásban történő érvényesítésére és
d) – amennyiben a követelés engedményezésére sor került – a követelés engedményezésére
vonatkozó dokumentumokat.
(2) A  károsult az  igénybejelentéssel egyidejűleg büntetőjogi felelőssége tudatában tett teljes bizonyító erejű
magánokiratban nyilatkozik arról, hogy
a) a szerződésben foglalt kötelezettségeit szerződésszerűen teljesítette, illetve részleges teljesítés esetén
mekkora a teljesítés aránya,
b) a SZEVIÉP Zrt. a  szerződésben foglalt ellenszolgáltatást nem teljesítette, illetve részleges teljesítés esetén
mennyi a teljesített ellenszolgáltatás összege,
c) hozzájárul ahhoz, hogy a  személyes adatait a  kormányhivatal, a  Magyar Államkincstár (a  továbbiakban:
kincstár) és az állami adóhatóság a jelen rendeletben meghatározott feladatai ellátása érdekében kezelje,
d) hozzájárul ahhoz, hogy a  kormányhivatal, a  kincstár és az  állami adóhatóság az  igénybejelentésben
foglaltakat vizsgálja,
e) az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével – az  ott meghatározott
feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – az igénybejelentés évében és az azt megelőző két
pénzügyi évben részére nyújtott csekély összegű támogatásoknak mekkora a támogatás tartalma,
f ) hozzájárul ahhoz, hogy a  jogosulatlanul igénybe vett támogatás Polgári Törvénykönyv szerinti késedelmi
kamattal növelt összege vele szemben – önkéntes teljesítés hiányában – végrehajtásra kerüljön,
g) sor került-e a  követelés engedményezésére, engedményezés esetén mekkora a  követelés
engedményezéséért kapott összeg,
h) a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény alapján mikro-, kisvagy középvállalkozásnak minősül, valamint
i) megfelel az e Korm. rendeletben foglalt egyéb jogosultsági feltételeknek.
 (3) A  károsult az  igénybejelentésben az  állami kárrendezés kifizetése érdekében adatot szolgáltat a  pénzforgalmi
fizetési számlájáról. 8. § (1) Az igénybejelentést a károsult székhelye vagy lakóhelye szerint illetékes kormányhivatal bírálja el. A kormányhivatal
a hiányos igénybejelentés kiegészítésére, az egyes adatok és nyilatkozatok közötti ellentmondások tisztázására, és
további adatok szolgáltatására vagy nyilatkozattételre hívhatja fel a károsultat.
(2) A 7.  §-nak megfelelő, hiánytalan igénybejelentés benyújtásától vagy a  kormányhivatal felhívása esetén annak
hiánytalan teljesítésétől számított 8 napon belül a  kormányhivatal az  állami kárrendezésről támogatási okiratot
bocsát ki. A támogatási okirat tartalmazza a károsult adatait és az állami kárrendezés összegét. A támogatási okiratot
a  kormányhivatal megküldi kifizetés céljából a  kincstár, az  ellenőrzés érdekében az  állami adóhatóság, továbbá
– a  7.  § (1)  bekezdésében megjelölt, a  károsult által a  kormányhivatalnak benyújtott iratokkal együtt – az  állami
vagyonért felelős miniszter részére.
(3) Ha a kormányhivatal megállapítja, hogy a károsult nem jogosult kárrendezésre, vagy az  igénybejelentés a felhívás
ellenére nem felel meg a 7. §-ban foglaltaknak, erről tájékoztatja az igénylőt.
(4) A kincstár a támogatási okirat kézhezvételét követően haladéktalanul gondoskodik a kárrendezés károsult részére
átutalással történő kifizetéséről.
(5) A károsultat megillető követelés a  támogatási okiratban meghatározott kárrendezési összeg és járulékai erejéig
e rendelet alapján a magyar államra száll át.
(6) A kincstár a károsult feltüntetésével a kifizetés megtörténtét igazoló iratokat az állami vagyonért felelős miniszter
részére haladéktalanul megküldi.
(7) Az állami vagyonért felelős miniszter felel a károsulttól a magyar államra szállt követelések és azok járulékai SZEVIÉP
Zrt.-vel szemben történő érvényesítésért, valamint gyakorolja a  károsultat az  átszállást megelőzően megillető
követelések érvényesítéséhez szükséges jogokat.
(8) A kormányhivatal, az állami adóhatóság vagy a kincstár megkeresésére a SZEVIÉP Zrt. felszámolója köteles az állami
kárrendezés megállapításával, kifizetésével kapcsolatban, illetve a  kárrendezésre történő jogosultság hatósági
ellenőrzéséhez a megkeresés beérkezésétől számított 8 napon belül adatot szolgáltatni vagy nyilatkozatot tenni.
9. § (1) Az állami adóhatóság az  állami kárrendezés igénylésekor tett nyilatkozatok valóságtartalmát valamennyi
támogatottnál, hatósági ellenőrzés keretében vizsgálja.
(2) Ha az állami adóhatóság a hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy
a) a magyar állam által kifizetett állami kárrendezés összege arra jogosulatlan részére került kifizetésre, vagy
b) a magyar állam által a  jogosult részére kifizetett állami kárrendezés összege magasabb, mint amekkora
összeg a követelése alapján megillette volna,
az állami kárrendezésben részesült az állami adóhatóság felszólítására köteles a jogosulatlanul igénybe vett állami
kárrendezést a magyar állam részére visszatéríteni.
(3) A  visszatérítést az  állami adóhatóság felszólításában megjelölt kincstári számlára átutalással kell teljesíteni.
A visszatérítés mértéke
a) jogosulatlan részére történt kifizetés esetén az állami kárrendezés késedelmi kamattal növelt összege, vagy
b) a követelés alapján a  jogosultat megilletőnél magasabb összegű kifizetés esetén a  jogosultat jogszerűen
megillető és az igénybe vett állami kárrendezés különbözetének késedelmi kamattal növelt összege.
 (4) Önkéntes teljesítés hiányában az állami adóhatóság gondoskodik a jogosulatlanul igénybe vett állami kárrendezés
késedelmi kamattal növelt összegének érvényesítéséről. 10. § A kincstár az  állami kárrendezés összegének euróra történő átváltásánál e  kormányrendelet kihirdetését
megelőző hónap utolsó napján érvényes, az  Európai Központi Bank által közzétett, két tizedesjegy pontossággal
meghatározott forint/euró devizaárfolyamot alkalmazza.
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § E rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.), hatálya alá
tartozó támogatásokkal kapcsolatos szabályokat tartalmaz.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
7/2009. (III. 20.) ÖM utasítása az Önkormányzati Minisztérium Titokvédelmi Szabályzatáról.
A minősített adatok kezelésével összefüggésben az
államtitokról és a szolgálati titokról szóló 1995. évi
LXV. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 19. §-ának (1) bekezdésében a titokbirtokos szerv vezetőjének feladat- és hatáskörébe utalt feladatok végrehajtása és a titokvédelem
rendszerének szabályozása érdekében – a minősített adat
kezelésének rendjéről szóló 79/1995. (VI. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 3. §-ának (1) bekezdésébe foglalt rendelkezés alapján – az Önkormányzati
Minisztérium Titokvédelmi Szabályzatának (a továbbiakban: Szabályzat) meghatározása érdekében kiadom az
alábbi
utasítást: I. Általános rendelkezések A Szabályzat célja, hatálya
1. A Szabályzat célja, hogy biztosítsa a minősített adatok kezelése során a titokvédelmi jogszabályokban meghatározott feladat- és hatáskörök rendeltetésszerű gyakorlását, ennek érdekében meghatározza a titokvédelmi feladatok végrehajtásának szervezeti rendjét, a minősített
adatok keletkeztetésével és kezelésével összefüggő jogokat és kötelezettségeket, illetve a felelősség részletes szabályait.
2. A Szabályzat hatálya kiterjed az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban: ÖM) hivatali szervezeteire
(a továbbiakban: hivatali egység), valamint az ÖM teljes
személyi állományára.
3. A NATO, a NYEU, az Európai Tanács és az Európai
Bizottság által alkalmazott minősítéssel ellátott adatokra a
Szabályzat rendelkezéseit a nemzetközi szerződés alapján
átvett, vagy nemzetközi kötelezettségvállalás alapján készült minősített adat védelmének eljárási szabályairól
szóló 179/2003. (XI. 5.) Korm. rendelet, továbbá a Nemzeti Biztonsági Felügyelet részletes feladatairól és működési rendjéről, az iparbiztonsági ellenőrzések részletes feladatairól szóló 180/2003. (XI. 5.) Korm. rendelet, valamint az ÖM Biztonsági Szabályzatában foglalt eltéréssel
kell alkalmazni.
Értelmező rendelkezések 4. Államtitok [Ttv. 3. § (1) bekezdés]: az az adat, amely:
a) a Ttv. 1. számú mellékletében szereplő államtitokköri
jegyzékben meghatározott adatfajta körébe tartozik, és
b) a minősítési eljárás során a minősítő megállapította,
hogy
c) az érvényességi idő lejárta előtti nyilvánosságra hozatala, jogosulatlan megszerzése vagy felhasználása, illetéktelen személy tudomására hozása, továbbá az arra jogosult részére hozzáférhetetlenné tétele közvetlenül sérti
vagy veszélyezteti a Magyar Köztársaság törvényben
meghatározott honvédelmi, nemzetbiztonsági, bűnüldözési vagy bűnmegelőzési, központi pénzügyi, külügyi vagy
nemzetközi kapcsolataival összefüggő, valamint igazságszolgáltatási érdekeit.
5. Szolgálati titok [Ttv. 4. § (1) bekezdés]:
a) a Ttv. 6. §-ának (1) bekezdése szerint minősítésre felhatalmazott által meghatározott adatfajták körébe (a továbbiakban: szolgálati titokkör) tartozó adat,
b) amelyről a minősítő a minősítési eljárás során megállapította, hogy
c) az érvényességi idő lejárta előtti nyilvánosságra hozatala, jogosulatlan megszerzése és felhasználása, illetéktelen személy részére hozzáférhetővé tétele, továbbá az arra jogosult részére hozzáférhetetlenné tétele sérti vagy veszélyezteti az állami vagy közfeladatot ellátó szerv működésének rendjét, akadályozza a feladat- és hatáskörének illetéktelen befolyástól mentes gyakorlását, és ezáltal közvetve a Magyar Köztársaság törvényben meghatározott érdekeit hátrányosan érinti.
6. Nem nyilvános kezelésű adat: a személyes adatok
védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról
szóló 1992. évi LXIII. törvény (a továbbiakban: Avtv.)
19/A. §-ában nevesített adatok, melyek kezelése, iktatása
elkülönítve a nyílt iktatórendszerben történik.
7. Minősítés: az a döntés, amelynek meghozatala során
az erre felhatalmazott személy megállapítja, hogy egy adat
tartalmánál fogva megfelel az államtitok vagy a szolgálati
titok fogalmi kritériumainak – a nyilvánosságot korlátozó
államtitokkörbe, vagy szolgálati titokkörbe tartozik és illetéktelen személy általi megismerése sérti vagy veszélyezteti az ott meghatározott védendő érdekeket – és erre figyelemmel az adatot a törvényben meghatározott minősítési
eljárás során minősíti és megállapítja a minősítési jelölést.
8. Minősített adat: az államtitokköri vagy szolgálati titokköri jegyzékben meghatározott adatfajtába tartozó
adat, amelyet a minősítésre jogosult szabályszerűen minősített és ennek megfelelően minősítési jelöléssel ellátott.
9. Minősített adattal rendelkezés [Ttv. 2. § (1) bekezdés
4. pont]:
a) a minősített adatba történő betekintés;
b) a minősített adat birtokban tartása;
c) a minősített adat alapján további minősített adat ké
szítése, azon az eredeti minősítés feltüntetése;
d) a minősített adat másolása, sokszorosítása;
e) a minősített adatba történő betekintés engedélyezése;
f) a minősített adat feldolgozása és felhasználása;
g) a minősítés felülvizsgálata;
h) a minősítés felülbírálata;
i) a minősített adat nyilvánosságra hozatala;
j) a minősített adatnak külföldi személy vagy külföldi
szerv részére hozzáférhetővé tétele;
k) a minősített adat külföldre vitele vagy külföldről tör
ténő behozatala;
l) a titoktartási kötelezettség alóli felmentés;
m) a megismerési engedély kiadása.
10. Közreműködő: az a természetes személy, jogi személy, vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet,
illetve ezek kijelölt képviselője, aki, vagy amely az ÖM
feladat- és hatáskörébe tartozó ügyekben előzetes megállapodás (szerződés) alapján segítséget nyújt és ehhez a minősített adatok megismerése is szükséges.
11. Megismerési engedély [Ttv. 2. § (1) bekezdés
7. pont]: az Avtv. 20. §-ának (1) bekezdése alapján a minősítő által adat megismerésére, a jogosult személyazonosító
adatainak feltüntetésével írásban adott felhatalmazás.
12. Betekintési engedély [Ttv. 2. § (1) bekezdés
8. pont]: az állami vagy közfeladat végrehajtása érdekében
a minősítő által a minősített adattal való korlátozott rendelkezésre, a jogosult nevének, beosztásának, a minősített
adattal kapcsolatos egyes jogosítványainak a 9. pontban
foglaltak szerinti meghatározásával írásban adott felhatalmazás.
13. Érvényességi idő: az év, hó, nap szerint feltüntetett
időpont, amelynek eléréséig a minősítési jelöléssel ellátott
adat megismerését a jogszerű minősítés korlátozza:
a) államtitok esetén az érvényességi időt legfeljebb a
Ttv. 1. számú mellékletét képező államtitokköri jegyzékben adatfajtánként megállapított időtartamig a minősítő állapítja meg. A Ttv. 2. §-a (1) bekezdése 2. pontjának c) alpontjában meghatározott esetben a minősítés egy alkalommal, annak lejártakor meghosszabbítható;
b) szolgálati titok esetén a szolgálati titokköri jegyzékben adatfajtánként megállapított időtartamig terjedhet a
minősítés érvényességi ideje.
14. Titokvédelmi felügyelő [Ttv. 2. § (1) bekezdés
10. pont]: az a személy, aki a titokbirtokos szerv vezetőjének írásos felhatalmazása alapján irányítja és ellenőrzi a titokvédelmi feladatok végrehajtását.
15. Titokbirtokos [Ttv. 2. § (1) bekezdés 12. pont]: a minősítő, valamint az a személy vagy szerv, akinek, vagy
amelynek a minősített adatot a minősítő rendelkezése
alapján állami vagy közfeladat ellátása érdekében továbbították.
16. A minősített adat kezelése: minden, a minősített
adattal végzett érdemi tevékenység és technikai művelet,
így különösen a minősített adat készítése, átvétele, érkeztetése, nyilvántartása, birtokban tartása, feldolgozása, felhasználása, szóbeli közlése, továbbítása, rejtjelezése, tárolása, sokszorosítása, másolása, fizikai megsemmisítése
(törlése).
17. Minősített adathordozó: a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló
1995. évi LXVI. törvény 3. §-ának c) pontjában meghatározott olyan irat vagy egyéb adathordozó – ideértve az
elektronikus iratot is –, amely minősített adatot tartalmaz,
valamint a minősített adatot hordozó objektum, technikai
eszköz, vagy ezek alkotórészei.
18. A jelen fejezetben nem szereplő fogalmak értelmezése során a Ttv., az Avtv., a Korm. rendelet, valamint az
ÖM Iratkezelési Szabályzatának rendelkezései az irányadók.
A minősített adatok kezelésének alapelvei 19. Az adatok védelmének elve: az ÖM állományába
tartozó személy köteles a feladat- és hatásköre gyakorlása
során keletkező adatok minősítésének szükségességét
vizsgálni és a törvényi feltételek fennállása esetén a minősítést kezdeményezni, illetve – amennyiben minősítésre
jogosult – az adatot minősíteni.
20. Az információszabadság elve: az adatok nyilvánosságát minősítéssel korlátozni kizárólag a törvényi feltételek fennállása esetén, az elkerülhetetlenül szükséges esetekben és ideig lehet.
21. A szükségesség elve: a minősített adatokhoz csak az
férhet hozzá, akinek az állami vagy közfeladatának gyakorlása érdekében elengedhetetlenül szükséges, vagy akinek azt – valamely jogának gyakorlása érdekében – törvény külön felhatalmazása megengedi.
22. A dokumentálás elve: a minősített adatokkal kapcsolatos minden tevékenységet dokumentálni kell, annak
érdekében, hogy a minősített adat fellelhetőségének helye
és a felügyeletével megbízott személy megállapítható legyen. A biztonságos kezelésért és őrzésért fennálló személyi felelősség megállapíthatósága érdekében gondoskodni
kell arról, hogy az adathordozó útja pontosan követhető és
gyorsan ellenőrizhető legyen, ezért minden iratmozgást az
átvevőnek – beosztásának megjelölése mellett – olvasható
aláírásával és dátummal kell igazolnia.
23. A személyi biztonság elve: a titokbirtokos szerv vezetője köteles gondoskodni arról, hogy a minősített adato
kat kezelő személyek a titokvédelmi előírásokat megismerjék és hatékonyan alkalmazzák, ennek érdekében a
betekintési engedély feltétele:
a) írásbeli titoktartási nyilatkozat;
b) államtitok vagy külföldi minősítésű adat megismeré
se esetén érvényes nemzetbiztonsági ellenőrzés megléte
[Ttv. 16. § (2) bekezdés].
24. A fizikai biztonság elve: a titokbirtokos szerv vezetője köteles megtenni a hatáskörébe tartozó intézkedéseket, annak érdekében, hogy a minősített adatok illetéktelen
megismerésének kizárásához szükséges tárgyi feltételek
az irányításuk alá tartozó szerveknél rendelkezésre álljanak.
25. Az ellenőrzés elve: a titokbirtokos szerv vezetője
köteles gondoskodni a minősített adatok kezelésére vonatkozó előírások betartásának, illetve a minősített adatok
meglétének rendszeres ellenőrzéséről.
26. A felelősség elve: aki minősített adat megismerésére
jogosult, köteles a minősített adat védelmére vonatkozó
jogszabályt, belső normát megismerni és előírásait megtartani. A titokvédelmi szabályok megsértői, a minősítés
kezdeményezésére, a minősítésre és a felülvizsgálatra kötelezettek a mulasztásért – a vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően – fegyelmi, szabálysértési, illetve büntetőjogi felelősséggel tartoznak.
II. Az ÖM minősített adatkezelésének szervezete Az önkormányzati miniszter jogkörei
27. Az önkormányzati miniszter a Ttv. 6. §-a (1) bekezdésének o) pontja alapján feladat- és hatáskörében törvény
felhatalmazása alapján minősítésre jogosult, így gyakorolja a Ttv. által a törvényben meghatározott minősítésre
jogosultak részére megállapított jogosultságokat.
28. A Ttv. rendelkezéseiben megfogalmazott jogosítványok közül kizárólag az önkormányzati miniszter – távollétében vagy akadályoztatása esetén helyettese – hatáskörébe tartozik:
a) államtitkot képező minősített adat elvesztése, illetéktelen személy általi megismerése, vagy ennek veszélye
esetén a Ttv.-ben és vonatkozó jogszabályokban meghatározott személy, illetve szerv tájékoztatása [Ttv. 19. §
(1) bekezdés g) pont, 26. § (1) bekezdés];
b) a nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezése [Ttv.
19. § (1) bekezdés h) pont];
c) minősített adat nyilvánosságra hozatalának engedélyezéséhez szükséges hozzájárulás megadása;
d) minősített adat esetén a titoktartás alóli felmentés engedélyezése [Ttv. 17. § (1) bekezdés];
e) államtitok esetén az adathordozó külföldre továbbításának, illetve külföldi szerv vagy személy részére történő
átadásának engedélyezése (törvényben kifejezetten feljogosított személy kivételével); f) az ÖM állományából minősítésre feljogosított személy által minősített adat minősítésének felülbírálata;
g) az ÖM állományába tartozó személy részére minősítői jogkör átruházása [Ttv. 6. § (3)–(4) bekezdés].
Az ÖM titokvédelmi felügyelője 29. Az ÖM titokvédelmi felügyelője a közjogi és koordinációs szakállamtitkár, akit feladatának ellátásában a
minősített iratok kezelésének szabályozása és ellenőrzése
tekintetében a Kormányzati Iratkezelési Felügyeleti Osztály vezetője segít.
30. Az ÖM titokvédelmi felügyelője:
a) gondoskodik
– a szolgálati titokköri jegyzék összeállításáról és szük
séges módosításának előkészítéséről;
– a minősített iratok nyilvántartására szolgáló iktató
könyvek azonosítóinak nyilvántartásáról;
– az ÖM hivatali egységei titokvédelmi tevékenységé
nek ellenőrzéséről;
– a titkos ügykezelők oktatásának, továbbképzésének
megszervezéséről;
b) kidolgozza a titokvédelem területét érintő jogsza
bálytervezeteket. A titkos ügykezelés szervezete 31. Az ÖM-nél a titkos ügykezelést osztottan látják el.
A hivatali egységek vezetői kötelesek gondoskodni a Ttv.
23. §-ában foglaltak végrehajtásáról, annak érdekében,
hogy a minősített adat védelmére vonatkozó személyi, fizikai, adminisztratív és kommunikációs védelem maradéktalanul érvényesüljön.
32. A titkos ügykezelő feladatai:
a) a titokbirtokos szervnél készült vagy más titokbirto
kostól érkezett minősített adathordozó átvétele, nyilvántartása, őrzése; b) a minősített adathordozó kiadása és visszavétele;
c) a titoktartási nyilatkozatok őrzése;
d) a betekintési jogosultság megszűnése miatt a minősí
tett adathordozó visszavétele;
e) a minősített adat felhasználásával és kezelésével kap
csolatos betekintési, megismerési engedélyek naprakész
nyilvántartása, a minősített adathordozók nyilvántartására
szolgáló segédletek hitelesítése, nyilvántartásba vétele;
f) a minősített adathordozó belföldi továbbítása az Állami Futárszolgálat vagy alkalmi kézbesítő útján;
g) a diplomáciai futár útján továbbítandó minősített
adathordozók csomagolása, bizonylatolása;
h) a feleslegessé vált munkapéldányok és másolatok
megsemmisítésével összefüggő feladatok végzése.
33. Titkos ügykezelő csak az lehet, aki legalább középfokú végzettséggel rendelkezik és a titokvédelmi felügyelő által szervezett oktatáson, illetve továbbképzésen részt
vett, a vizsgakövetelményeknek megfelelt és a titokvédelmi jogszabályok megismerését a titokvédelmi nyilatkozat
aláírásával igazolja, valamint államtitok, illetve külföldi
minősítésű adat kezelése esetén érvényes nemzetbiztonsági ellenőrzéssel rendelkezik.
III. A minősítési eljárás és a minősítés szabályai
34. Minősíteni kell az államtitokköri, illetve a szolgálati
titokköri jegyzékekbe tartozó azon adatot, amelynek illetéktelen személy általi megismerése sérti vagy veszélyezteti a Magyar Köztársaság Ttv. 3. §-ának (1) bekezdésében
meghatározott érdekeit, illetve az ÖM működési rendjét,
feladat- és hatáskörének illetéktelen befolyástól mentes
gyakorlását.
35. A Ttv. 6. §-ának (3)–(4) bekezdései alapján az ÖM
hivatali egységeinél az alábbi vezetőket hatalmazom fel:
a) államtitok minősítésére:
aa) az államtitkárt;
ab) szakállamtitkárokat;
b) szolgálati titok minősítésére: a főosztályvezetőket. 36. Minősítésre jogosult lehet az ÖM állományába tartozó az a személy, akit a Ttv. 6. §-ának (3)–(4) bekezdései
alapján – az ott meghatározott körben – a minősítésre jogosult, illetve a minősítő arra írásban felhatalmaz.
37. A minősítés kezdeményezése annak a kötelessége,
akinél a feladat végrehajtása során a minősített adat keletkezik. A minősítésre javasolt adatot a minősítő döntéséig,
de legfeljebb harminc napig a javasolt minősítéssel kapcsolatos szabályok szerint kell kezelni. E határidő egy alkalommal legfeljebb harminc nappal meghosszabbítható,
a hosszabbítás tényét és indokát a minősítésre jogosult vezető a javaslatra írásban köteles rávezetni. Ha a határidő
lejártáig a minősítésre nem kerül sor, azt követően az adatot a nyílt ügykezelés szabályai szerint kell kezelni.
38. Abban az esetben, ha az ügyintéző minősített adatot
tartalmazó adathordozót (tervezetet) készít:
a) az indoklással ellátott minősítési javaslatot külön
iratban köteles elkészíteni;
b) a minősíteni javasolt adathordozó (tervezet) elkészítését követően azonnal köteles annak a minősített iktatókönyvben történő nyilvántartásba vételére intézkedni;
c) a minősíteni javasolt adathordozót a minősítési javaslattal együtt soron kívül felterjeszti vezetője útján – ennek
hiányában közvetlenül – a minősítésre jogosulthoz;
d) minősítési javaslat kezelésére a minősített adatkezelés megfelelő szabályait kell alkalmazni [Korm. rendelet
20. § (1)–(2) bekezdés].
39. A minősítési javaslatban meg kell jelölni a minősítés
alapjául szolgáló titokköri jegyzék minősítést megalapozó
pontját és a minősítés érvényességi idejét, amely a titokköri jegyzékek hivatkozott pontjában meghatározott leghosszabb érvényességi időt nem haladhatja meg. A javaslat indokolásának tartalmaznia kell azokat a tényeket és
körülményeket, amelyek a minősítést szükségessé, illetve
indokolttá teszik, de a javaslat maga minősített adatot nem
tartalmazhat.
40. A minősítési javaslatban meg kell jelölni a Ttv.
2. számú mellékletében szereplő azon körülményt, amely
alapján a minősítő dönt a javasolt minősítési jelölés alkalmazása mellett.
41. Abban az esetben, ha a minősíteni kívánt adat közvetlenül a minősítésre jogosultnál keletkezik, a minősítésről
hozott érdemi döntésének kell tartalmaznia a minősítési javaslat tartalmi kellékeit, így különösen a minősítés alapjául
szolgáló tényeket és a minősítést megalapozó titokköri
jegyzék pontját, valamint a minősítés érvényességi idejét.
42. A minősítési javaslatban kezdeményezni kell a különleges kezelési utasítás („Saját kezű felbontásra!”;
„Nem másolható!”; „Kivonat nem készíthető!”; „Elolvasás után visszaküldendő!”; „Zárt borítékban tárolandó!”;
„Különösen fontos!” stb.) alkalmazását is, ha annak feltételei fennállnak. A minősítő különleges kezelési utasításaitól eltérni csak a minősítő írásbeli engedélyével, illetve
hozzájárulásával lehet.
43. A minősítés alkalmával az érvényességi idő, a minősítő neve és beosztása, az adat magyar származását jelölő
országjel (MK/HU), illetve – szükséges esetben – a példánysorszám és a különleges kezelési utasítás felett fel kell
tüntetni:
a) az államtitkot képező adat hordozóján az „Államtitok!” megjelölést és a „Szigorúan titkos!” minősítési jelölést;
b) a szolgálati titkot képező adat hordozóján a „Szolgálati titok!” megjelölést és a minősítő döntésétől függően
– a „Titkos!”,
– a „Bizalmas!”,
– a „Korlátozott terjesztésű!” minősítési jelölést.
44. A minősítési jelölést – az adathordozó jellegétől,
terjedelmétől, megjelenési formájától függően – úgy kell
feltüntetni, hogy az adat minősítése egyértelműen felismerhető legyen. Olyan minősített adathordozó esetén,
amelyen a minősítési jelölés feltüntetésére nincs mód, a
minősítés tényét külön iratba kell foglalni. Ha az adathordozó több példányban készült, a külön iratot is ennek megfelelő példányszámban kell elkészíteni és példánysorszámmal ellátni. A minősítési jelölést tartalmazó külön
iratot (a továbbiakban: kísérőlap) a minősített adathordozóval együtt kell kezelni.
45. Ha az adathordozó több önállóan is kezelhető részből áll, azon a részén, amely minősített adatot nem tartalmaz – amennyiben abból az adathordozó minősített adatainak tartalmára vonatkozóan következtetés nem vonható le – minősítés nem alkalmazható.
IV. Minősített adat alapján további minősített adat
készítése
46. Nem kell külön minősítési javaslatot készíteni, hanem elegendő – az átvett minősítést tartalmazó adathordozó iratkezelési záradékában – a már alkalmazott minősítés
átvételére utalni, ha a minősített adathordozó készítésére
korábban minősített adathordozó alapján kerül sor, és az új
adathordozó
a) nem tartalmaz olyan adatot, amely az eredeti adathordozóban nem szerepelt;
b) az újonnan készített adathordozó tartalmaz ugyan az
eredeti adathordozóban nem szereplő adatot, de az az alapul szolgáló ügy intézésével összefüggésben keletkezett,
az eredeti minősített adattal egyező adatfajtába tartozik és
a minősítés alapjául is ugyanazon titokköri pont szolgál
(például a titkos információgyűjtés során keletkezett egyes
adathordozók kezelésére szolgáló dosszié esetén).
Ebben az esetben az eredeti (érkezett) adat minősítését
kell feltüntetni (a továbbiakban: átvett minősítés alkalmazása).
47. Az átvett minősítés alkalmazása esetén az iratkezelési záradékban pontosan fel kell tüntetni azon adathordozó nyilvántartási vagy iktatószámát és az iratot készítő
szerv megnevezését, amely alapján a minősítés alkalmazására sor került.
48. A minősített megkeresésekre adott válasz elkészítésénél lehetőség szerint törekedni kell arra, hogy a válasz ne
tartalmazzon minősített adatot. Ha a más szervtől érkező
minősített adat feldolgozása kapcsán keletkezett újabb
adathordozó (feljegyzés, választervezet, megkeresés teljesítése) minősített adatot nem tartalmaz, a minősítés alkalmazása tilos.
A minősített adatba történő betekintés,
illetve megismerés engedélyezése
49. Minősített adatot tartalmazó adathordozóba az tekinthet be, akit törvény, a minősítő vagy a titokbirtokos
szerv vezetője erre írásban, betekintési, vagy megismerési
engedélyben feljogosít. A betekintési, megismerési engedélynek tartalmaznia kell a betekintés, megismerés célját
(például: megjelölt iktatószámú ügy feldolgozása, minősítés felülvizsgálata, minősített adathordozó meglétének ellenőrzése, az érintett saját adatainak megismerése stb.).
Az ÖM állományába tartozó személy minősített adat
kezelésére csak érvényes betekintési engedély birtokában
jogosult.
50. A betekintési engedéllyel rendelkező személy részére egyedi ügyben a betekintés engedélyezése az adott adatot tartalmazó adathordozón, vagy a nyilvántartására szolgáló más adathordozón (pl. mágneslemez-kísérőn), illetve
a minősített adatot tartalmazó ügyirat ügyintézőre történő
szignálásával, névre szólóan történik.
Megismerési engedély kiadása az Avtv. 20. §-ának
(1) bekezdése szerint benyújtott kérelem alapján, határozott időre, az érintett minősített adathordozók megjelölésével adható ki.
51. A betekintési engedély visszavonásig érvényes.
A betekintő felelős azért, hogy a részére átadott minősített
adat tartalmáról illetéktelen személy ne szerezzen tudomást.
52. Az érintett vezető felelős azért, hogy akinek munkaköri feladatai ellátásához szükséges, betekintési engedéllyel rendelkezzen, illetőleg, hogy betekintési engedélyt
csak azok kapjanak, akiknek az elengedhetetlenül szükséges munkaköri kötelezettségeik ellátásához.
Amennyiben személyzeti változás miatt az érintettnek a
titokbirtokos szervnél a továbbiakban betekintési engedély nem szükséges, haladéktalanul intézkedni kell annak
visszavonására.
53. A betekintési/megismerési engedély kiadását követően az érintett személynek írásban titoktartási nyilatkozatot kell tennie. A titoktartási nyilatkozat hiányában a betekintési/megismerési jog nem gyakorolható. A betekintési
engedély kiadását az érintett vezető kezdeményezi a titokbirtokos szerv vezetőjénél. Államtitok, vagy külföldi minősítésű adat megismerésére jogosító betekintési engedély megadása előtt javaslatot kell tenni az érintett személy nemzetbiztonsági ellenőrzésének kezdeményezésére, amennyiben ilyen érvényes ellenőrzéssel nem rendelkezik.
54. A titokbirtokos szerv vezetője által aláírt betekintési/megismerési engedélyeket soron kívül továbbítani kell a
titkos ügykezelőnek, aki a betekintési/megismerési engedélyekről az engedélyezett rendelkezési jogosultság(ok)
feltüntetésével naprakész, név szerinti nyilvántartást vezet. A betekintési engedély visszavonása, vagy az abban
szereplő jogosultságok módosítása esetén haladéktalanul
értesíteni kell a titkos ügykezelőt.
55. A minősített adatot tartalmazó adathordozóba, vagy
ilyen adatokat tartalmazó irategyüttesbe történő betekintés/megismerés tényét, a betekintő/a megismerésre jogosult – nevének (és beosztásának) feltüntetésével, keltezéssel és aláírásával – igazolja.
A betekintés/megismerés megtörténtének regisztrálása
érdekében a minősített adatot tartalmazó adathordozóhoz
a minősítési javaslat elkészítését követően betekintési/megismerési lapot kell csatolni, ami a minősített adathordozó irattári példányának elválaszthatatlan mellékletét
képezi. A Szabályzat hatálybalépése előtt keletkezett minősített adathordozók esetében a betekintési/megismerési
lapot pótlólag kell csatolni, amennyiben az adathordozóval összefüggésben bármiféle ügyviteli intézkedés történt
(pl. titkos ügykezeléstől kikérés, ellenőrzés, minősítés felülvizsgálata).
56. A képernyős adatmegjelenítés minősített adathordozóba történő betekintésnek minősül, ezért minősített adat
ilyen módon történő megjelenítésére, illetve feldolgozás
során a helyiségben történő tartózkodásra csak a betekintési engedéllyel rendelkezők jogosultak.
A minősített adat átadása közreműködő részére 57. A minősített adat közreműködő részére történő átadását engedélyezni és a közreműködő részére betekintési
engedélyt kiadni kizárólag az adatot minősítő személy jogosult.
58. A közreműködő részére kiadott betekintési engedély egyik példányát az érintett minősített adathordozóval
együtt kell kezelni (amennyiben az érintett minősített adathordozót a közreműködő részére nem adták át). A titokbirtokos szerv titkos ügykezelője a közreműködők részére kiadott betekintési engedélyekről köteles nyilvántartást vezetni, abban feltüntetve a jogosult azonosításához szükséges adatokat, illetve az érintett minősített adathordozó
nyilvántartási számát.
59. Ha a minősített adathordozót a feladat végrehajtása
érdekében a közreműködőnek át kell adni, az átadás feltételeit írásbeli szerződésbe kell foglalni. A minősített adathordozó átadásának engedélyezése előtt a minősítő köteles
meggyőződni arról, hogy a közreműködőnél megteremtették-e a minősített adat védelméhez szükséges – jogszabályban, valamint a szerződésben előírt – feltételeket.
60. Az átadott minősített adathordozó védelméhez
szükséges feltételek meglétét a minősítő köteles rendszeresen ellenőrizni, ha a minősített adat védelme nem biztosított, az adathordozót az átadónál kell biztonságba helyezni.
61. Ha a közreműködés során vállalt feladatot teljesítették, az adathordozót haladéktalanul vissza kell venni.
Minősített adathordozó másolása, sokszorosítása 62. Minősített adathordozóról másolat készítését a titokbirtokos engedélyezheti, kivéve, ha a minősítő másként
rendelkezett. A másolat készítését írásban – az adathordozón, vagy annak kísérőlapján – kell engedélyezni. Titkot
tartalmazó adathordozót sokszorosítani csak a minősítés
és a szükséges kezelési jelzések feltüntetése után szabad.
A minősített számítógépes alapú adathordozóról – a megőrzési időszakra – a minősítő írásbeli engedélyével biztonsági másolat készíthető.
63. A minősített adathordozók sokszorosított példányait
az eredeti példányra vonatkozó szabályok szerint kell nyilvántartani, azzal az eltéréssel, hogy a sokszorosítás tényéről sokszorosítási naplót kell vezetni.
64. A más szervtől érkezett minősített adathordozóról készült másolatokat a titokbirtokos szervnél úgy kell nyilvántartásba venni, hogy abból a sokszorosítás alapjául szolgáló
minősített adathordozó, illetve a sokszorosított adathordozók készített példányainak száma, példánysorszáma és holléte megállapítható legyen (pl. 18/1.........18/10 sz. pld.).
A minősítés felülbírálata, felülvizsgálata 65. A Ttv. 10. §-ának (5) bekezdése alapján az ÖM hivatali egységei adatának minősítését felülbírálni, ennek
eredményeként a minősítést megváltoztatni vagy megszüntetni az önkormányzati miniszter – távolléte vagy
egyéb akadályoztatása esetén nevében helyettese – jogosult.
66. Az adat minősítője, vagy jogutódja rendszeresen, de
államtitok esetén háromévente, szolgálati titok esetén ötévente felülvizsgálja a minősített adata minősítésének indokoltságát. A minősítés időpontjától függetlenül el kell
végezni a minősítés felülvizsgálatát:
a) a szerv, vagy hivatali egység jogutód nélküli megszűnését megelőzően;
b) minősített norma hatályon kívül helyezése esetén;
c) a minősített adathordozó irattári tervben rögzített
megőrzési idejének lejárta előtt. 67. A felülvizsgálat eredményeként a minősítést akkor
kell megszüntetni, ha annak törvényi feltételei már nem
állnak fenn. Amennyiben a minősítés alapjául szolgáló körülmények úgy változtak meg, hogy az eredetitől eltérő
minősítési jelölés alkalmazása indokolt, akkor a feltüntetett minősítési jelölést törölni kell, az új minősítésnek
megfelelő minősítési jelölést kell alkalmazni és az érvényességi időt ennek figyelembevételével meghatározni.
68. A minősítés felülbírálatának, felülvizsgálatának
eredményét a minősítő vagy a minősítő által kijelölt személy köteles a minősített adathordozón, vagy – ha ez nem
lehetséges – az annak elválaszthatatlan mellékletét képező
iratkísérő lapon feltüntetni és azt aláírásával ellátni. Számítógépes adathordozó esetén a fokozott védelmet biztosító paraméterek törlésével és az adathordozó minősítésének
egyidejű módosításával kell végrehajtani. A módosításról
vagy a megszüntetésről értesíteni kell azt, akinek a nyilvántartás szerint a minősített adatot továbbították. A minősítési jelölés megváltoztatását, illetve törlését a nyilvántartási segédeszközökben is jelölni kell.
69. A felülbírálatnál, felülvizsgálatnál meg kell jelölni:
a) a minősítő nevét;
b) a minősítő beosztását;
c) a felülbírálat, felülvizsgálat időpontját év, hó, nap fel
tüntetésével;
d) a felülbírálat, felülvizsgálat eredményét. 70. Ha az adat minősítését megváltoztatják, vagy törlik,
az eredeti minősítési jelölést egy vonallal át kell húzni és
fel kell tüntetni az új minősítési jelölést, vagy a „Törölve!”
jelzést. Az érvényességi idő megváltoztatása esetén az eredeti érvényességi idő áthúzása mellett az új érvényességi
időt kell feltüntetni. A minősítésben bekövetkezett változást átvezető személy az adathordozó első oldalán, vagy a
kísérő lapon köteles a módosítás alapjául szolgáló döntést
tartalmazó adathordozó, vagy az arról szóló értesítés iktatószámát feltüntetni, és azt keltezéssel és aláírással igazolni.
71. Ha a felülbíráló, illetve a felülvizsgáló az eredeti minősítési jelölést törli és más minősítési jelölést alkalmaz,
vagy az érvényességi időtől a törvényi keretek között eltér,
ezt a minősítésre vonatkozó szabályok szerint indokolja.
A minősített adat nyilvánosságra hozatala 72. Minősített adat nyilvánosságra hozatalának engedélyezésére kizárólag az érintett adat minősítője, vagy jogutódja jogosult. Az engedély megadása előtt be kell szerezni az önkormányzati miniszter – távollétében vagy
egyéb akadályoztatása esetén a nevében helyettese – írásbeli hozzájárulását.
73. A minősített adat nyilvánosságra hozatalára vonatkozó írásbeli engedély tartalmazza a nyilvánosságra hozatal módját, illetve a nyilvánosságra nem hozott rész tekintetében a minősítésre vonatkozó minősítői állásfoglalást.
A titoktartási kötelezettség alóli felmentés 74. A minősítésre jogosult vezetők által minősített adatok vonatkozásában titoktartási kötelezettség alóli felmentést (a továbbiakban: felmentés) megadni az önkormányzati miniszter – távollétében vagy egyéb akadályoztatása
esetén a nevében helyettese – jogosult.
75. A felmentés elbírálásának alapjául szolgáló javaslat
kidolgozása azon szerv vagy jogutódja feladatkörébe tartozik, amelynek állományába a felmentéssel érintett adatot
minősítő személy, vagy jogutódja tartozik.
76. A felmentés érdekében érkezett megkereséseket az
érkeztetést követően „Sürgős!” jelzéssel kell ellátni és az
irat szignálása érdekében soron kívül be kell mutatni a
címzettnek vagy a szignálásra jogosultnak. A felmentési
eljárás folyamán az egyes szervektől érkezett egyéb megkereséseket a megkeresett szervnél „Sürgős!” jelzéssel
kell ellátni és a megkeresést soron kívül kell teljesíteni.
A minősített adathordozó selejtezése,
illetve megsemmisítése 77. Minősített adathordozó a minősítés érvényességi
ideje alatt – a feleslegessé vált munkapéldány vagy másolat, illetve törvény erre irányuló kifejezett rendelkezésében meghatározott eset kivételével – nem selejtezhető, illetve nem semmisíthető meg.
78. A minősített adathordozó készítése során keletkezett és feleslegessé vált munkapéldányt, másolatot megsemmisítésre a titkos ügykezelőnek kell átadni. A feleslegessé vált másolatok megsemmisítésének tényét és időpontját a nyilvántartásba – elosztón – be kell jegyezni, valamint keltezéssel és aláírással kell ellátni. A minősített
adathordozó selejtezésről, illetve megsemmisítéséről
jegyzőkönyvet kell készíteni.
79. A minősített adatokat tartalmazó elhasznált adathordozókat megsemmisítésükig lemezszekrényben vagy a titkos ügykezelés helyiségében kell őrizni. Megsemmisítésük megtörténtéig mindvégig biztosítani kell, hogy az
adathordozók minősített tartalmát illetéktelen személy ne
ismerhesse meg, illetve a titokbirtokos szerv arra kijelölt
képviselőjének a megsemmisítésnél személyesen jelen
kell lennie. A megsemmisítés során olyan módszert kell alkalmazni, amely véglegesen lehetetlenné teszi az adathordozón szerepeltetett adatok felismerését, vagy visszaállítását. A számítógépes alapú adathordozó megsemmisítésének tekinthető például a törlőmágnes alkalmazásával történő adattörlés, az adathordozó négyszeres teljes felülírása, illetve az adathordozó fizikai elroncsolása (felhasználásra alkalmatlanná tétele).
V. A minősített adathordozó kezelése Minősített adathordozó készítése
80. A minősítő határozza meg, hogy a minősített adathordozót hány példányban kell készíteni. A példányszámba a fogalmazványt vagy a közbenső munkapéldányt nem
kell beleszámítani.
81. A fogalmazványon és a kiadmányon (a számítógépes adathordozó képernyőn megjelenített anyagán, vagy a
mágneses adathordozó burkolatán, címkéjén, vagy az optikai adathordozón) a nyílt adathordozókon szereplő szövegeken kívül fel kell tüntetni
a) az adathordozó jobb felső részén:
– az „Államtitok!” vagy „Szolgálati titok!” megjelö
lést;
– a minősítési jelölést („Szigorúan titkos!”, „Titkos!”,
„Bizalmas!” vagy „Korlátozott terjesztésű!”);
– a minősítés érvényességi idejét, „év, hó, nap” megje
lölésével;
– a minősítő nevét és beosztását;
– az adat magyar származását jelölő országjelet
(MK/HU);
– a példánysorszámot;
– amennyiben alkalmazásra kerül, a különleges keze
lési utasítás(oka)t;
b) a szöveg alatt bal oldalon:
– a mellékletek esetén azok nyilvántartási számát, pél
dányszámát, lapjainak számát és az esetleges minősítést; c) az esetleges mellékletekre vonatkozó adatok alatt az
iratkezelési záradékon:
– az átadókönyvből kapott nyilvántartási számot;
– a készített irat példányainak számát;
– példányonkénti lapszámát;
– az irattári kezelési jelzést;
– az adathordozó készítőjének nevét, beosztását és tele
fonszámát, amennyiben személye nem azonos a kiadmányozóval; – az adathordozót gépelő személy nevét;
– az egyes példányok címezettjeit, vagy az elosztó té
nyét (öt vagy annál több példányszám esetén külön elosztót kell készíteni, amelyen fel kell tüntetni, hogy az egyes
címzettek részére melyik sorszámú példányt kell továbbítani);
– átvett minősítés alkalmazása esetén azon adathordozó nyilvántartási számát, vagy iktatószámát és az iratot készítő szerv megnevezését, amely adathordozó alapján a
minősítés alkalmazására sor került;
82. A kettő vagy több lapból álló minősített adathordozón a minősítési jelölést („Szigorúan titkos!”, „Titkos!”,
„Bizalmas!” vagy „Korlátozott terjesztésű!”) minden
egyes lapon, annak felső és alsó részén középen is fel kell
tüntetni, úgy, hogy az közvetlenül az első szöveges sor fölé, illetve az utolsó szöveges sor alá kerüljön.
83. A több példányban készített minősített adathordozót
– a nyomdai úton sokszorosított minősített normák kivételével – példányonként minden oldalán, a jobb felső sarokban megismételt példánysorszámmal kell ellátni.
84. Több lapból álló minősített adathordozó összetűzését, összefogását biztosító kapcsot, zsineget az ügykezelő
köteles az adathordozó utolsó oldalán körcímkével leragasztani és azt a kiadmányozó szerv vezetője vagy az ügykezelés körbélyegzőjével lebélyegezni. Ez alól kivétel – az
esetleges későbbi sokszorosítás miatt – a titkos ügykezelés
irattárában elhelyezendő, a kiadmányozó eredeti aláírását
tartalmazó saját készítésű norma eredeti (1. sorszámú) példánya.
A titkos ügykezelés iktatási rendszere, nyilvántartása 85. A minősített adathordozó iktatási rendszere a nem
minősített (nyílt) adathordozók iktatási rendszerével azonos.
86. A minősített adathordozó nyilvántartásához külön
segédleteket kell használni. A minősített adathordozók
nyilvántartásában lehet nyilvántartani azokat a nyílt adathordozókat, amelyek esetén az együttes nyilvántartás és
kezelés az ügy elintézéséhez szükséges.
87. A minősített adathordozók nyilvántartására papír
alapú nyilvántartási segédletek (iktatókönyv, átadókönyv,
kézbesítőkönyv, futárjegyzék, sokszorosítási napló) használhatók. Az ügykezelési segédletekből (iktatókönyv, át
adókönyv, kézbesítőkönyv, futártömb, sokszorosítási
napló, betekintési engedélyek nyilvántartó könyve, személyi negatív pecsétnyomó nyilvántartó könyve) azokat
kell használni, amelyek vezetése – az adott szerv feladataival összhangban – teljes körűen biztosítja a minősített
adathordozók nyilvántartását, mindenkori fellelhetőségi
helyének és a kezelésért felelős személy kilétének egyértelmű megállapítását. Az ügykezelési segédleteket az ÖM
központi irattára általi központi főnyilvántartásba vételét
követően lehet használni.
88. A minősített adathordozó iktatásakor az iktatószám
után a „TÜK” betűjelzést kell használni. Az iktatószám
felépítése ennek megfelelően: iktatókönyv-azonosító/főszám-alszám/évszám/TÜK. (Pl. 1/23-2/2009/TÜK.) A minősített adathordozók iktatásához, nyilvántartásához használt segédleteket úgy kell vezetni, hogy abból a minősítés,
a minősítés érvényességi ideje, az érkezett, készített, továbbított, irattárba helyezett adathordozók nyilvántartási
száma, példányszáma, terjedelme, példányainak sorszáma, az ügy tárgya és az egyes példányok őrzésének helye
(számítógépes adathordozók esetében a teljes elérési út,
fájlnév és kiterjesztés) megállapítható legyen. Az iktatókönyv-azonosítók nyilvántartásáról a titokvédelmi felügyelő gondoskodik.
89. A minősített adatot tartalmazó ügyirat intézése során készített vagy érkezett nyílt adathordozón a minősítés
jelölése nélkül a következő alszámot kell feltüntetni és a
minősített adathordozóval együtt kell irattározni. Eltérő
minősítésű adathordozók esetén mindig a magasabb minősítési fokozatnak megfelelő kezelési szabályokat kell alkalmazni.
90. A titkos ügykezelőnek az adathordozó nyilvántartását, olvasható aláírás ellenében történő elosztását és a szerven belüli kiadását úgy kell végrehajtania, hogy annak
alapján az adathordozó (annak egyes példányai) holléte
bármikor megállapítható legyen, függetlenül attól, hogy az
adathordozó át-, vagy kiadása mikor – esetleg évekkel korábban – történt.
91. Minősített adathordozó szerven belül történő átadása és visszavétele során az átadókönyvben az alábbiakat
kell feltüntetni:
a) a minősített adat azonosítását, visszakereshetőségét
és elérését biztosító nyilvántartási számot;
b) a minősítés rövidített jelölését („Sz T!”, „T!”, „B!”,
„KT!”);
c) a példányonkénti lapterjedelmet;
d) a példányszámot, a példánysorszámot;
e) a címzettet;
f) az átadás keltét;
g) az átadás tényének igazolását az átvevő nevének, be
osztásának feltüntetésével, valamint az aláírásával;
h) a visszavétel keltét;
i) a visszavétel tényének igazolását, a visszavevő nevé
nek, beosztásának feltüntetésével és aláírásával. 92. Az ügykezelőtől ügyintézésre átvett, illetve a saját
kezdeményezésű adathordozók átadás-átvételének igazolásához az ügyintézőnek átadókönyvet kell használnia.
Ezen átadókönyvbe kell bejegyezni a saját kezdeményezésű minősített adathordozókat, minősíteni javasolt tervezeteket is.
93. A kezelési segédleteket – amennyiben a bejegyzésekből a minősített adat tartalmára vonatkozóan következtetést lehet levonni – a kezelt adathordozónak megfelelő
minősítési jelöléssel kell ellátni. Ha a kezelési segédlet államtitkot és szolgálati titkot tartalmazó adathordozók
együttes kezelésére szolgál, úgy a „Szigorúan titkos!” jelölést kell alkalmazni.
A titkos ügykezelés helyiségei,
a minősített adathordozók őrzése
94. A minősített adatok kezelését (titkos ügykezelés) a
nem minősített iratkezelés rendszerére építve, de attól lehetőség szerint elkülönítve kell végezni. A titkos ügykezelés a nem minősített adatkezeléssel azonos helyiségben akkor történhet, ha ott megteremtették a védelmének jogszabályi feltételeit és a minősített adathordozók kezelése és
tárolása elkülönítetten történik. A titkos ügykezelés kialakításánál törekedni kell arra, hogy a minősített adathordozók védelme megvalósuljon.
95. A minősített adathordozók őrzését és kezelését lehetőség szerint a titkos ügykezelés helyiségeiben kell végezni. Az ügykezelés és ügyfeldolgozás során törekedni kell
arra, hogy a minősített adathordozók csak a szükséges
esetben és ideig, az ügyintézés érdekeire figyelemmel kerüljenek a titkos ügykezelés helyiségein kívülre. Az illetéktelen hozzáférés kizárása érdekében azokat a számítógépeket, amelyeken minősített adatok nyilvántartása, vagy
tárolása történik, a titkos ügykezelés helyiségeinek kialakítására előírt fizikai védelem mellett kell elhelyezni, és le
kell választani minden olyan számítógépről, amelyen keresztül illetéktelen személy behatolása lehetséges.
96. Ha a tárolásra kialakított helyiségek nyílászárói az
előző pont szerint védettek, a minősített adathordozók
– megfelelő tűzvédelmi követelmények meghatározásával – állványzaton is tárolhatók. Ilyen feltételek mellett a
minősített adat hálózatba nem kötött számítógép merevlemezén is tárolható.
97. A titkos ügykezelés küldemények kiadására-átvételére szolgáló részét lehetőség szerint fizikailag el kell különíteni a minősített adathordozók tárolására szolgáló helyiségétől. A titkos ügykezelés minősített adathordozók
tárolására szolgáló helyiségébe csak az adathordozókat
kezelő titkos ügykezelők, vezetők, illetve az ellenőrzésre
feljogosított személyek léphetnek be. Más személy kizárólag a titkos ügykezelő személyes felügyelete mellett léphet
be a belső védett zónába.
98. A titkos ügykezelés helyiségeinek bejárati kulcsait,
illetve a minősített adathordozók tárolására szolgáló lemezszekrények kulcsait lepecsételt kulcsdobozban kell
tárolni.
a) A minősített adathordozók tárolására szolgáló lemezszekrényekhez használatos személyi (negatív) pecsétnyomók (a továbbiakban: pecsétnyomók) beszerzésére, nyilvántartására, használatára vonatkozó előírásokat az ÖM
egyedi iratkezelési szabályzata tartalmazza.
b) A kulcsdobozok, pecsétnyomók kiadásáról az ÖM
központi irattára gondoskodik.
c) A pecsétnyomóval lezárt kulcsdobozt az ÖM főbejáratánál kialakított tárolóhelyen, az ügyeletes objektumőrnél kell leadni, illetve olvasható aláírás ellenében átvenni.
99. A titkos ügykezelési helyiség, illetve a minősített
adathordozók tárolására szolgáló lemezszekrény munkaidőn kívüli, munkaszüneti napon történő felnyitására csak
a titkos ügykezelő jogosult. Amennyiben a titkos ügykezelő jelenléte nem biztosítható, a felnyitásra a titokvédelmi
felügyelő vagy a hivatali egység vezetője vagy helyettese
jelenlétében kerülhet sor. A titkos ügykezelési helyiség
felnyitása legalább két – betekintési engedéllyel rendelkező – személy jelenlétében történhet és erről, a felnyitásra
okot adó eseményről, valamint a kivett, vagy megtekintett
adathordozókról részletes jegyzőkönyvet kell felvenni,
amelyben fel kell tüntetni a felnyitás elrendelésére utasítást adó vezető nevét és beosztását is. A hivatali egység
vezetője által láttamozott jegyzőkönyvet a felnyitást követő munkanapon át kell adni a titkos ügykezelőnek.
100. A minősített adat tárolására használt lepecsételt lemezszekrényt, helyiséget csak a használója, halasztást
nem tűrő esetben a használó vezetője által megbízott – betekintési engedéllyel rendelkező – személyek (legalább
két fő) nyithatják fel. Az utóbbi esetben a felnyitásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyben fel kell tüntetni a felnyitás okát, a kivett és megtekintett adathordozókat, a felnyitást elrendelő vezető nevét és beosztását, illetve a felnyitást végző személyek nevét és beosztását. Az elkészített jegyzőkönyv egy példányát a lehető legrövidebb időn
belül a használónak át kell adni.
101. A minősített adathordozót tilos:
a) nyilvántartásba vétel nélkül őrizni, birtokban tartani;
b) engedély nélkül a munkavégzés helyén kívül feldol
gozni és őrizni;
c) íróasztalban, faszekrényben tárolni;
d) a munkavégzés céljából más szervhez a közvetlen ve
zető engedélye nélkül elvinni. 102. Minősített adatot tartalmazó adathordozót használatának befejeztével az adathordozó alkalmazására szolgáló technikai eszközből ki kell emelni és ismételt használatáig lepecsételt lemezszekrényben, vagy a titkos ügykezelésnél kell őrizni. Olyan számítógépen, amely csak beépített merevlemezzel (winchesterrel) rendelkezik, csak abban az esetben lehet minősített adatokat tárolni, ha az a titkos ügykezelés helyiségeire vonatkozó elhelyezési körül
mények között található, a számítógépes hálózattól fizikailag elválasztva és hardveres jelszóval védve működik.
103. A számítástechnikai eszközök üzembe helyezését,
javítását külső személyek részéről a titokbirtokos szerv vezetője engedélyezi. Külső szervnek javítás, vagy egyéb
célból olyan számítógépes adathordozó, amelyen a minősített adatokat nem tették végleg felismerhetetlenné, nem
továbbítható.
104. Az olyan tárgyalás, rendezvény, esemény esetén,
amelyen minősített adat ismertté válhat, a rendező szerv
vezetője köteles gondoskodni a titok megőrzését biztosító
feltételek megteremtéséről. A minősített adat felhasználásával folytatott rendezvény résztvevőiről részletes jelenléti ívet kell készíteni, amelyet a napirendre került minősített
adathordozó mellett kell megőrizni. A jelenléti ív elkészítésével egyidejűleg a jelenlévők ott tartózkodásának jogszerűségét és személyazonosságát is ellenőrizni kell.
105. Minősített adatok felhasználásával tartott tanácskozás rendezője köteles megtenni mindazokat az előzetes
biztonsági intézkedéseket, amelyek kizárják, hogy a tanácskozáson elhangzottakat illetéktelen személyek megismerjék.
A minősített adathordozó továbbítására vonatkozó
rendelkezések 106. Minősített adathordozót a megfelelő minősítési jelöléssel ellátott zárt küldeményként kell továbbítani. A
küldeményt el kell látni a küldő szerv ügykezelője által
használt bélyegző lenyomatával, olyan módon, hogy az
esetleges felbontás, a jogosulatlan hozzáférés ténye egyértelműen megállapítható legyen. A minősített adatot tartalmazó számítástechnikai adathordozó csak a megfelelő minősítési jelölést tartalmazó papír alapú adathordozó (rekordleírás, adatállomány-kísérő lap) mellékleteként kezelhető és továbbítható.
107. A borítékon, illetve csomagon a címzésen és a küldő szervre vonatkozó adatokon túl fel kell tüntetni az adathordozó nyilvántartási számát, minősítési jelölését, példánysorszámát és „Baleset esetén, vagy rendkívüli helyzetben a küldő szerv bonthatja fel!” figyelmeztetést, szükség esetén a különleges kezelési jelzést. (A továbbításra
kerülő minősített adathordozókat az átvételi elismervényen a nyílt adathordozóktól elkülönítve kell felvezetni.)
108. A minősített küldeményt főszabály szerint az azon
feltüntetett futárkódszám alapján a futárszolgálat futárjegyzékkel továbbítja. A minősített küldemények továbbítása a minősített küldemények továbbítására megnyitott
futárjegyzéken történik.
A futárjegyzéken továbbított minősített iratok esetében
a futárjegyzék számát az iktatókönyv „Megjegyzés” rovatában fel kell tüntetni.
Az Állami Futárszolgálat útján érkezett és továbbított
küldemények futárjegyzékét öt évig meg kell őrizni.
Az Állami Futárszolgálat útján továbbított minősített
küldemények továbbításra történő előkészítésére, nyilvántartására, átadás-átvételére vonatkozó részletes rendelkezéseket az Állami Futárszolgálat tevékenységére irányadó
jogszabályok és belső normák határozzák meg.
109. Minősített küldemény sürgős esetben biztonságosan zárható eszközzel saját kézbesítő útján is továbbítható.
A szerv vezetője az államtitok fontosságára tekintettel elrendelheti a két fővel – kísérővel – történő kézbesítést.
110. A titkos ügykezelő a kézbesítőnek a kézbesítéshez
rendszeresített segédlettel (futárjegyzék, külső kézbesítő
könyv) adja át a minősített küldeményt és felhívja figyelmét a szállítás fokozott biztonsági követelményeire.
111. Az adathordozó átvételét a kézbesítőkönyvben, futárjegyzéken az átvevő nevének és beosztásának megjelölésével, valamint olvasható aláírásával, az átvevő szerv bélyegzőjének lenyomatával és a keltezéssel igazolja. A kézbesítő a címzett szerinti átvételi igazolást a kézbesítés után
haladéktalanul visszaadja a titkos ügykezelőnek.
112. Vezetékes vagy vezeték nélküli adatátviteli rendszerben (például: telefaxon) minősített adatot – ha a továbbított adat a megbízható védelem és felügyelet határain kívülre kerül, így különösen a titokvédelemre kötelezett
szervezet megfelelően zárt vagy védett területét elhagyja –
csak rejtjelezve, rendszeresített (szabványos) rejtjelző berendezés alkalmazása esetén szabad továbbítani, abban az
esetben, ha a címzettnél a titokvédelmi előírásoknak is
megfelelő fogadókészség biztosított.
113. Minősített adathordozót csak a közvetlen vezető
írásbeli engedélyével szabad tárgyalásra (megbeszélésre,
értekezletre) a munkahelyről kivinni. Az engedély tartalmazza az adathordozó iktatószámát és tárgyát, a lapok számát és példánysorszámát. Az engedélyt az adathordozó
visszaérkezéséig az ügykezelőnél, majd ezt követően az
adathordozóval együtt kell őrizni.
Minősített küldemény átvétele 114. Minősített küldeményt a címzett, a titkos ügykezelő vagy az ilyen küldemény átvételével a szerv vezetője
által írásban megbízott más személy vehet át.
115. A minősített küldemény átvevője köteles ellenőrizni, hogy:
a) a küldeményt a címzés alapján jogosult-e átvenni;
b) az átadási okmányban és a küldeményen feltüntetett
nyilvántartási szám egyezik-e;
c) a küldemény sértetlen-e. 116. Az átvevő az átadási okmányon nevének és beosztásának megjelölésével, aláírással, az átvétel idejének feltüntetésével és a szerv bélyegzőjének lenyomatával igazolja a küldemény átvételét.
117. Ha az átvevő a küldeményen olyan sérülést észlel,
amely arra utal, hogy azt felbontották, vagy megkísérelték
felbontani, a kézbesítő jelenlétében a küldeményt – az adatok illetéktelen személy általi megismerésének kizárásával – felbontja, tartalmát ellenőrzi, és az eseményről két
példányban jegyzőkönyvet készít. A jegyzőkönyvet mindketten aláírják, majd a küldőnek a kézbesítő közreműködésével az egyik példányt átadják, aki intézkedik a sérülés
körülményeinek tisztázására.
118. Téves címzés vagy helytelen kézbesítés esetén a
küldeményt vissza kell juttatni a küldőnek. Sürgős küldemény esetén távbeszélőn, vagy más módon kell tisztázni a
teendőket.
A küldemény felbontása 119. A titkos ügykezelő minden hozzá érkezett minősített küldeményt – a „Saját kezű felbontásra!” jelzésű kivételével – felbont.
120. A „Saját kezű felbontásra!” küldeményeket minden esetben csak a címzett, akadályoztatása esetén a címzett helyettese, illetve közvetlen vezetője bonthatja fel
(a továbbiakban jelen cím alkalmazásában együtt: címzett). Ezeket a küldeményeket az ügykezelő – az azonosító
adatok feltüntetésével – átadókönyvben adja át a címzettnek. Ha az ilyen küldeményt a rendes ügymenetben kell elintézni, azt a titkos ügykezelőnek vissza kell adni. (Az
ügykezelő a borítékot az irathoz csatolja, mivel az érkeztetés dátuma a borítékon szerepel.)
121. A „Saját kezű felbontásra!” jelzéssel ellátott minősített küldeményt az átvételt követően zárt küldeményként
a rendelkezésre álló azonosításra alkalmas adatok alapján
nyilvántartásba kell venni. Ha a nyilvántartáshoz szükséges adatok az átvételkor nem állnak rendelkezésre, a címzett a felbontás után köteles azt közölni a titkos ügykezelővel. A nyilvántartás megjegyzési rovatában fel kell tüntetni, hogy kezeléséről és őrzéséről a továbbiakban a címzett
gondoskodik. Az ilyen küldeményt „S. k. jelzés miatt felbontás nélkül továbbítva!” ügykezelési segédletben kell a
címzettnek átadni. A címzett a kísérőlapot aláírja és a titkos ügykezelőnek azt visszaadja.
122. Ha a küldemény tartalmát a minősített adat különös
fontosságára figyelemmel más nem ismerheti meg, a címzett a titkos ügykezelővel az iktatáshoz szükséges adatokat
közli és a titkos ügykezelőtől kapott iktatószámot az adathordozóra rávezeti. Ilyenkor az adathordozó biztonságos
őrzéséről a címzett gondoskodik, vagy – szükség esetén –
az adathordozót zárt borítékban a titkos ügykezelőnek adja
át őrzés végett. Az adathordozó további őrzésének módját
az iktatókönyv „Megjegyzés” rovatába fel kell tüntetni.
123. A küldemény felbontásakor ellenőrizni kell a feltüntetett mellékletek meglétét. Az esetleges felmerülő irathiány okát a küldő szervvel – lehetőleg rövid úton, soron
kívül – tisztázni és ennek tényét jegyzőkönyvben kell feltüntetni. Ha a küldeményt tévedésből, vagy helytelen címzés következtében bontották fel, a borítékon ezt a tényt az
időpont és a felbontó személy nevének feltüntetésével rögzíteni kell. Ha a más szervnek szóló küldeményt az átvevő
tévedésből bontja fel, arról két példányban jegyzőkönyvet
készít, a küldeményt újból szabályszerűen lezárja és a
jegyzőkönyv egy példányával a címzettnek továbbítja.
Minősített adathordozók átadása megbízás megszűnése
esetén 124. Ha a minősítőnek vagy az adat minősítését kezdeményező személynek, a betekintőnek, a titokvédelmi felügyelőnek ezt a jogkörét megalapozó jogviszonya megszűnik, vagy más okból huzamosabb időre távol van, a nála lévő minősített adathordozókat utódjának vagy helyettesének a titkos ügykezelés útján átadja. Ha ez nem lehetséges, az érintettnél tárolt minősített adathordozókat – tételes jegyzőkönyv felvétele mellett – a titkos ügykezelőnél
kell elhelyezni.
125. Ha rendkívüli esemény miatt, vagy más okból a titokbirtokosnál, a minősítőnél, a betekintőnél vagy a titkos
ügykezelőnél tárolt minősített adathordozók át-, vagy
visszavételére jogosult nincs, a minősített adathordozók
végleges elhelyezéséről a titokbirtokos szerv vezetője
vagy az általa kijelölt titokvédelmi felügyelő dönt.
126. A titkos ügykezelő megbízásának megszűnése esetén a birtokában lévő, megőrzésére rendelt minősített adathordozókat, valamint a tárolásukra szolgáló eszközök kulcsait, kódszámait, a rendszeresített adatkezelési segédleteket (iktatókönyv, nyilvántartókönyv stb.) utódja, a helyettese, ennek hiányában a titokvédelmi felügyelő, vagy erre
kijelölt személy részére jegyzőkönyvvel átadja.
127. Az átvételre kijelölt személynek meg kell győződnie arról, hogy a minősített adatok kezelésére szolgáló segédletek, kulcsok, kódszámok hiánytalanul megvannak.
A folyamatban lévő és a már irattárba helyezett minősített
adathordozókat egy évre visszamenőleg, valamint a minősített normák meglétét tételesen ellenőrizni kell.
VI. A minősített adathordozók kezelésének
ellenőrzése 128. A minősített adatok védelmére vonatkozó szabályok megtartásának ellenőrzésére jogosultak
a) a titokbirtokos szerv állományából:
– a titokbirtokos szerv vezetője;
– a titokvédelmi felügyelő;
– a titkos ügykezelő;
– a titokbirtokos szerv vezetője által írásban felhatal
mazott személy;
b) a jogszabályban erre feljogosított más személy.
Az ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet
az ellenőrzött személy aláír. Az ellenőrzött személy kérésére az ellenőrzéssel kapcsolatos megállapításait a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
129. Az ellenőrzés során megállapított hiányosságokról
haladéktalanul írásban tájékoztatni kell a titokbirtokos
szerv vezetőjét, aki köteles soron kívül gondoskodni a
feltárt szabálytalanságok megszüntetéséről, a felelősség
megállapításáról.
130. A titkos ügykezelő köteles folyamatosan ellenőrizni a jelen Szabályzatban foglalt előírások betartását, az ellenőrzés során tapasztalt rendellenességeket közvetlen vezetőjének köteles haladéktalanul írásban jelenteni. Az
érintett vezető a jelentésben foglaltakat köteles tizenöt napon belül kivizsgálni és a tett intézkedésről szóló feljegyzést a jelentéshez csatolni.
VII. A titokvédelmi rendelkezések megsértése esetén
követendő eljárás
131. Ha a minősített adat védelmére kötelezett személynek tudomására jut, hogy a titokvédelemről szóló rendelkezéseket olyan módon sértették meg, hogy a minősített
adat ezáltal illetéktelen személy részére hozzáférhetővé
válhatott, vagy ennek veszélye fennáll, illetve a minősített
adathordozó fellelhetőségének helye nem állapítható meg,
a minősítőt haladéktalanul tájékoztatja.
132. Minősített adathordozó hiányának felfedezése esetén a titokbirtokos szerv vezetője az általa elrendelt – vagy
a titokvédelmi felügyelő által kezdeményezett – vizsgálat
keretében intézkedjen:
a) az adathordozó teljes körű keresésére;
b) a hiány okainak, illetve az azt elősegítő körülmények
megállapítására; c) a mulasztásért felelős személy(ek) felelősségének
tisztázására;
d) a beszerzett adatok alapján fegyelmi, szabálysértési
vagy büntetőeljárás megindítására.
133. A minősített adathordozó hiányának felfedezése
esetén a vizsgálatot soron kívül kell lefolytatni.
134. A minősített adathordozó hiánya miatt elrendelt
vizsgálat lezárásáról és annak megállapításairól az ügy lezárását követően nyolc napon belül írásban kell tájékoztatni a titokvédelmi felügyelőt.
135. A titkos ügykezelő az ügykezelési segédletben köteles feltüntetni az irathiány tényét („H” jelzéssel) és a kivizsgálásról, a jogerős felelősségre vonásról készült ügyirat számát.
VIII. Oktatás, vizsgáztatás 136. A titokvédelemmel kapcsolatos jogszabályok ismeretéből történő vizsga letételéig titkos ügykezelési feladatot nem lehet ellátni. A titokvédelmi felügyelő köteles
gondoskodni arról, hogy a titokvédelemre vonatkozó jogszabályokat és jelen utasítás rendelkezéseit az ügykezelői
állomány részére rendszeresen – évente legalább egy alkalommal – továbbképzés keretében oktassák.
IX. Záró rendelkezés 137. Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első
napján lép hatályba.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
9/2018. (X. 11.) ITM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2018. október 1. napjától 2019. március 31. napjáig
a  Budapesti Corvinus Egyetem kancellárját, dr. Pavlik Líviát az  egyetem versenyképességének és működési
hatékonyságának növelését támogató új intézményi modell kidolgozásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – felel a feladatkörébe tartozó jogszabálytervezetek és vezetői
döntések szakmai előkészítéséért és végrehajtásáért, összehangolja az  abban közreműködő szervezeti egységek
munkáját, ellenőrzi a kiadott feladatok végrehajtását.
(2) A miniszteri biztos javaslatot tesz az egyetem akadémiai vezetése által meghatározott, a Fokozatváltás a felsőoktatásban
ágazati stratégiához illeszkedő, az egyetem nemzetközi versenyképességét, a tudásalapú társadalom és az innovatív
gazdasági környezet fejlődését szolgáló intézményi stratégia megvalósítását biztosítani képes – az  intézmény
jogállására, a  fenntartó feladataira is kiterjedő – lehetséges új működési modell jogi-szervezeti-gazdálkodási
formájára, figyelemmel az  új működési modell erőforrásigényére, továbbá kidolgozza az  annak alátámasztását
szolgáló stratégiai üzleti tervet.
(3) A miniszteri biztos (2) bekezdés szerinti feladatához kapcsolódóan ütemtervet dolgoz ki az új működési modellre való
átállás időigényére, kockázataira is kiterjedően.
(4) A miniszteri biztos tevékenységét a feladatköre szerint illetékes állami vezetőkkel szoros együttműködésben látja el.
3. § A miniszteri biztos tevékenységéért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja szerint bruttó 400 000 Ft/hó összegű díjazásra
jogosult. A miniszteri biztos az állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés
6. pontjában meghatározott juttatásokra nem jogosult.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
60/2003. (X. 20.) ESZCSM rendelete az egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 247. §-a (2) bekezdésének g) pontjában, valamint az egészségügyi szolgáltatókról és az egészségügyi
közszolgáltatások szervezéséről szóló 2003. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Eüszt.) 35. §-a (2) bekezdésének
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján az egészségügyi
szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételeket az alábbiak szerint határozom meg:
1. § E rendelet hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság területén
a) működő egészségügyi szolgáltatókra,
b) folytatott egészségügyi tevékenységre,
c) egészségügyi szolgáltatás nyújtását engedélyező és
ellenőrző egészségügyi hatóságra. 2. § Az egyes egészségügyi szolgáltatásokhoz szükséges személyi és tárgyi feltételek (a továbbiakban: minimumfeltételek) meglétét az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedély kiadásakor és az egészségügyi
szolgáltató működése során folyamatosan biztosítani kell.
3. § (1) Minden egészségügyi szolgáltatónak biztosítani kell
a) a négyszemközti konzultációt is lehetővé tevő rende
lőhelyiséget, amelyben
aa) az adott egészségügyi szolgáltatásra előírt tárgyi
feltételek használata, illetve szakszerű tárolása — ideértve
a gyógyszerek, a mérgező hatású anyagok és a veszélyes
hulladék tárolását is — biztosított,
ab) az aa) pontban foglaltakon túl rendelkezésre áll a
beteg fektetésére alkalmas vizsgálóágy,
ac) a beteg-ellátását végző egészségügyi dolgozó számára a kézmosási, illetve fertőtlenítési lehetőség és a szükséges bútorzat biztosított;
b) a rendelőhelyiséggel közvetlen kapcsolatban lévő,
vagy azon belül elkülönített öltöző területet, kivéve, ha az
ellátás jellegéből adódóan a beteg fizikális vizsgálata nem
szükséges;
c) váróhelyiséget;
d) kézmosási lehetőséggel ellátott mellékhelyiséget;
e) az egészségügyi dokumentációnak az egészségügyi
adatokra vonatkozó szabályok szerinti tárolását, illetve
kezelését. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell biztosítani,
amennyiben az egészségügyi szolgáltató kizárólag
a) a beteg otthonában,
b) az e célra kialakított járműben
nyújt egészségügyi szolgáltatást. (3) A (2) bekezdés a) pontjában foglalt esetben az
egészségügyi szolgáltató székhelyén, illetve telephelyén
biztosítani kell az ellátáshoz szükséges tárgyi feltételek
szakszerű tárolását, a b) pontban foglalt esetben pedig a
kézmosási lehetőségen túl — figyelemmel a 11. § (1) bekezdésében foglaltakra — a vizsgálat jellegéből adódó tárgyi feltételeket.
(4) Az Eüszt. 8. § (1) bekezdése szerinti egészségügyi
közszolgáltatást nyújtó háziorvosi szolgálatnál, valamint
az 5. § f) pontja szerinti gyógyintézetben biztosítani kell az
akadálymentes közlekedés lehetőségét, továbbá a gyógyintézetben a fogyatékkal élők részére biztosítani kell az
(1) bekezdés d) pontja, illetve a 4. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti feltételek speciális kialakítását.
4. § (1) A 3. §-ban foglaltakon túl minden 24 óránál hoszszabb folyamatos ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatónál biztosítani kell
a) a beteg pihenését, illetve éjszakai elhelyezését biztosító helyiséget, amelyben az ágyon túl az étkezéshez és a
mindennapi használatú személyes holmi elhelyezéséhez
szükséges tárgyi eszközök, valamint folyóvíz is rendelkezésre áll,
b) az a) pont szerinti helyiségből vagy annak előteréből, illetve az egyes helységeket összekötő közlekedőből
nyíló zuhanyozót, illetve mellékhelyiséget,
c) a beteg kizárólagos használatában lévő, az utcai ruházatának elhelyezésére szolgáló szekrényt vagy külön zárható szekrény részt,
d) a beteg kezdeményezésére, illetve átmeneti cselekvőképtelenné válása esetén a beteg értéktárgyainak megőrzését — nem tervezett ellátás során és a napi életvitelhez
szükséges eszközök esetén értékhatártól függetlenül —
készpénz és egyéb vagyontárgy esetén a mindenkori nyugdíjminimum ötszörösét meg nem haladó értékhatárig,
illetve e felett az egészségügyi szolgáltató szabályzatában
foglaltak szerint.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat az egynapos sebészeti ellátást, illetve kúraszerűen végezhető ellátást nyújtó,
vagy nappali kórházként működő egészségügyi szolgáltató
külön jogszabályban foglaltak szerint biztosítja.
5. § (1) Az egészségügyi szolgáltató
a) az egészségügyi alapellátás körében
aa) háziorvosi, házi gyermekorvosi, háziorvosi ügyele
ti, védőnői, iskola- és ifjúság-egészségügyi, foglalkozásegészségügyi és a fogorvosi alapellátás körébe tartozó szolgáltatás nyújtása esetén, amennyiben működése az adott
alapellátás körébe tartozó valamennyi ellátást felöleli, a
szolgálat (pl. háziorvosi szolgálat),
ab) a betegek otthonában történő ápolási, illetve kórházi ellátást kiváltó szakápolási feladatok esetén az otthoni
ápolási, illetve szakápolási szolgálat, a haldokló beteg otthonában történő gondozásával kapcsolatos egészségügyi
tevékenység végzése esetén pedig a hospice szolgálat
elnevezés használatára jogosult;
b) a járóbeteg-szakellátás körében
ba) egy egészségügyi szakmához tartozó és a diagnoszti
kai hátteret más egészségügyi szolgáltató közreműködésével
biztosító egészségügyi szolgáltatás nyújtása esetén a rendelő,
bb) egy vagy több szakterülethez tartozó és diagnosztikai háttér helyszíni biztosításával működő, de a bc) pontban foglalt feltételeknek nem megfelelő egészségügyi szolgáltatás nyújtása esetén a szakrendelő/szakrendelés,
bc) legalább négy szakterületen az adott területhez tartozó valamennyi egészségügyi szolgáltatást nyújtó és a
helyszínen radiológiai és klinikai laboratóriumi diagnosztikai ellátás biztosítása esetén a rendelőintézeti szakrendelő/rendelőintézeti szakrendelés,
bd) a ba) pontban foglalt esetben, amennyiben szolgáltatás nyújtására változó helyszínen, illetve e célra kialakított járművel kerül sor, a mobil egészségügyi szolgálat,
be) a legalább a progresszivitás 2. szintjén működő fekvőbeteg-ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató speciális
személyi, illetve tárgyi feltételei igénybevételével végzett
egészségügyi ellátás esetén a szakambulancia,
bf) külön jogszabály szerinti krónikus betegek, illetve
fertőző betegségben szenvedő betegek ellátása és speciális
gondozása esetén a gondozó,
bg) speciális diagnosztikai vagy terápiás feladatok ellátása esetén, az állomás, illetve a központ,
bh) kizárólag a beteg vizsgálati anyagainak feldolgozását végző egészségügyi szolgáltató esetén a laboratórium,
bi) kizárólag a kórisme felállítása, illetve megerősítése
céljából speciális vizsgálat végzésére szakosodott egészségügyi szolgáltató esetén, a diagnosztikai központ,
bj) kizárólag egészségügyi szakdolgozó(k) által nyújtott ellátást végző egészségügyi szolgáltató esetén az adott
egészségügyi szakma vagy szakképesítés
elnevezés használatára jogosult; c) a fekvőbeteg-ellátás körében
ca) folyamatos orvosi felügyeletet nem igénylő ápolási,
szakápolási szolgáltatás nyújtása esetén az ápolási intézet,
cb) hosszú ápolási idejű megbetegedésekre szakoso
dott intézmény esetén — ideértve az ápoltak aktív ellátására is szakosodott egészségügyi szolgáltatókat is — a krónikus kórház,
cc) belgyógyászati, sebészeti és még legalább egy szakma
tekintetében a progresszív ellátás 1. szintjéhez tartozó valamennyi egészségügyi szolgáltatás nyújtása, és a helyszínen
ultrahang, elektrokardiográfiai, radiológiai és klinikai laboratóriumi diagnosztikai ellátás biztosítása esetén a kórház,
illetve e mellett egyes szolgáltatások ce) pont szerinti feltételekkel történő nyújtása esetén a kórház és szakkórház,
cd) amennyiben a cc) pontban foglaltak ellátását nem
osztályszerkezet szerint, hanem az egyes szakterületeket
összevontan látja el, a mátrix kórház,
ce) egy egészségügyi szakma, illetve ahhoz szorosan
kapcsolódó társszakmák tekintetében, legalább a progresszív ellátás 2. szintjéhez tartozó valamennyi egészségügyi szolgáltatás nyújtása és az ehhez szükséges teljes általános diagnosztikai háttér helyszínen történő biztosítása
esetén a szakkórház,
cf) amennyiben az egészségügyi, szociális és családügyi
miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó
egészségügyi szolgáltató a ce) pontban foglalt feladatok ellátását a progresszivitás 3. szintjén végzi, az országos intézet,
cg) a fekvőbeteg-ellátás körébe tartozó szolgáltatást az
orvostudományi vagy egészségtudományi képzést folytató
egyetem szervezeti egységeként látja el, a klinika
elnevezés használatára jogosult;
d) amennyiben egy szakterületen a járóbeteg-ellátás
körébe tartozó egészségügyi szolgáltatások nyújtása mellett legalább 5 napon keresztül napi 8 órában biztosítja a
4. § (1) bekezdése szerinti tárgyi feltételeket, a nappali
kórház elnevezés használatára jogosult;
(2) Rehabilitációs ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató, amennyiben az Eütv. 238. §-a szerinti természetes
gyógytényező a helyszínen rendelkezésre áll, vagy meghatározott indikáció szerint szakosodott ellátást nyújt, a szanatórium elnevezés használatára jogosult.
(3) Az Eütv. 3. § ga) pontja szerinti egészségügyi szolgáltató a b) és c) pont szerinti elnevezése mellett a gyógyintézet elnevezés használatára is jogosult.
6. § (1) Az átültetés, illetve más célú egészségügyi felhasználás céljából eltávolított emberi eredetű szerv, szövet és sejt
— ideértve a vért, a vér alkotórészeit, a csontvelőt, az
ivarsejtet és a praeembriót is — szállítása és tárolása — az
Eütv. XI. fejezete értelmében — az egészségügyi szolgáltatás körébe tartozó tevékenységnek minősül.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tárolást végző egészségügyi
szolgáltató a sejtbank/szövetbank elnevezés használatára
jogosult.
(3) Kizárólag a diagnosztikai vizsgálat céljából a betegtől levett vizsgálati anyagok szállítására az egészségügyi
szolgáltató által igénybe vett szállító nem minősül egészségügyi szolgáltatónak, azonban az egészségügyi szolgáltató az igénybevételéről tájékoztatja az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: egészségügyi hatóság) területileg illetékes városi, fővárosi kerületi
intézetét, amely a szállító tevékenységét a szakfelügyeleti
ellenőrzés keretében vizsgálja.
7. § (1) E célra kialakított járművel a beteg egészségügyi
szolgáltatóhoz, illetve az egészségügyi szolgáltatótól otthonába történő szállítását végző egészségügyi szolgáltató
a betegszállító szolgálat elnevezés használatára jogosult.
(2) Az Eütv. 94. §-a szerinti mentést végző egészségügyi
szolgáltató a mentőszolgálat elnevezés használatára jogosult.
(3) Amennyiben az (1)—(2) bekezdés szerinti egészségügyi szolgáltatást speciális csoportba tartozó betegek számára nyújtják, ennek feltüntetését az egészségügyi szolgáltató az elnevezésében használhatja (pl. koraszülött mentés, fertőzőbeteg-szállítás).
8. § (1) A gyógyszerellátást végző egészségügyi szolgáltatók
elnevezéséről külön jogszabály rendelkezik.
(2) Azok az egészségügyi szolgáltatók, amelyek tevékenysége az 5—7. §-ba nem sorolható be, az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedély nyilvántartási
rendszere szerinti elnevezés használatára jogosultak.
(3) Amennyiben az egészségügyi szolgáltató több telephelyen működik, az 5—7. § szerinti elnevezésének feltüntetése
mellett a működési engedélye szerint az adott telephelyen
folytatott egészségügyi szolgáltatás nevesítésére, továbbá
amennyiben elismert természetes gyógytényező felhasználásával történik az egészségügyi szolgáltatás nyújtása a fürdő-,
illetve klímagyógyintézet elnevezés használatára is jogosult.
(4) Az egészségügyi képzésben, szakképzésben részt vevő egészségügyi szolgáltató az elnevezése mellett az oktatóhely vagy gyakorlóhely, illetve az oktatási intézmény
nevének feltüntetésére is jogosult.
(5) Az egészségügyi szolgáltató — a (6) bekezdésben
foglalt kivétellel — nem használhat olyan elnevezést,
amely az 5—8. §-okban nem szerepel, továbbá elnevezése
nem lehet megtévesztő, annak egyértelműen ki kell fejezni
az általa nyújtott egészségügyi szolgáltatásokat és azok
ellátási szintjét.
(6) A külföldi székhellyel rendelkező egészségügyi szolgáltató jogosult az (5) bekezdés szerinti elnevezése mellett
a rá irányadó jog szerinti elnevezés feltüntetésére is.
9. § (1) Az eltérő egészségi állapotú betegek differenciált
ellátását a munkamegosztás és a fokozatosság elvén egymásra épülő progresszív ellátórendszer a (2)—(3) bekezdés szerinti ellátási szinteken biztosítja.
(2) A járóbetegek
a) eseti szakellátása és a krónikus betegek folyamatos
gondozása a járóbeteg-ellátás alapszintjén, az általános
járóbeteg-szakellátás, b) speciális szaktudást és/vagy eszközöket igénylő
szakellátása a járóbeteg-ellátás emelt szintjén, a speciális
járóbeteg-szakellátás
keretében történik. (3) A fekvőbeteg-szakellátás — az ellátáshoz szükséges
eltérő személyi és tárgyi feltételek alapján — az alábbi
progresszivitási szinteken történik:
a) I. ellátási szint, a progresszív ellátás alapszintje, amelyet az adott ellátást nyújtó valamennyi egészségügyi szolgáltatónál biztosítani kell,
b) II. ellátási szint, a progresszív ellátás középszintje,
amelyet a legalább egy megye, illetve a főváros lakosságának adott ellátását végző egészségügyi szolgáltatónál biztosítani kell,
c) III. ellátási szint, a progresszív ellátás felső szintje,
amelyet az adott ellátást regionális vagy országos szinten
végző egészségügyi szolgáltatónál biztosítani kell.
10. § (1) E rendelet
a) 1. számú melléklete tartalmazza az egyes egészség
ügyi szakmáktól független általános minimumfeltételeket,
b) 2. számú melléklete tartalmazza az egyes szakmák
körébe tartozó egészségügyi szolgáltatások nyújtásához
szükséges minimumfeltételeket. (2) Az adott szakma keretében végzett beavatkozások
minimumfeltételeit a 2. számú melléklet egészségügyi
szakmánként, járó- és fekvőbeteg-ellátás szerinti bontásban, ellátási szintenként határozza meg, nevesítve a szükséges diagnosztikai feltételeket és az egyéb speciális követelményeket.
(3) A fekvőbeteg-szakellátás körébe tartozó egészségügyi szolgáltatások minimumfeltételeit a 2. számú melléklet a nyújtott ellátáshoz tartozó — külön jogszabály szerint
meghatározott — homogén betegségcsoportokhoz
(a továbbiakban: HBCS) rendelve nevesíti, meghatározva
az egyes ellátási szinteken végezhető beavatkozásokat, az
ehhez szükséges személyi és tárgyi feltételeket — ideértve
az egyes ellátási szintekhez rendelt speciális eszközöket és
a diagnosztikus hátteret is — továbbá az ellátás megfelelő
szakmai szinten történő végzését garantáló éves minimális
esetszámot.
(4) A diagnosztikus háttér — amennyiben a melléklet
eltérően nem rendelkezik — más egészségügyi szolgáltatóval kötött (közreműködői) szerződés alapján is biztosítható.
(5) A minimális esetszám tekintetében a beavatkozást
végző team vezetője által végzett beavatkozások az irányadók. Amennyiben a beavatkozások végzésére több egészségügyi szolgáltatónál kerül sor, annak megtörténtét az
illetékes szakmai vezető vagy a szolgáltató orvos vezetője
igazolja.
(6) A járóbeteg-ellátás minimumfeltételeit a 2. számú
melléklet az adott szakma keretében végezhető beavatkozások szerint, az általános járóbeteg-ellátás (alapszint) és
a speciális feltételek mellett végzett ellátások (emelt szint)
tekintetében határozza meg.
11. § (1) Amennyiben jogszabály egyes egészségügyi szakmákhoz minimumfeltételt nem rendelt, azok jogszabályban történő meghatározásáig az egészségügyi hatóság — az
adott egészségügyi tevékenységre vonatkozó szakmai szabályok alapján — egyedileg határozza meg a működési
engedélyezési eljárás, illetve a szakfelügyeleti ellenőrzés
során — a hazai és a nemzetközi protokollok alapján —
a biztonságos betegellátás érdekében nélkülözhetetlen minimális követelményeket.
(2) Az egészségügyi hatóság — külön jogszabályban
foglaltak szerint — ellenőrzi a minimumfeltételek meglétét és alkalmazhatóságát. Ennek keretében kerül sor a
diagnosztikus háttér biztosítására vonatkozó szerződések,
illetve az ezek alapján nyújtott szolgáltatások — ideértve a
szakmailag indokolt esetekben a párhuzamos rendelkezésre állást is — ellenőrzésére is.
(3) Az Eütv. 121. §-a szerinti belső minőségügyi rendszer követelményeit az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium irányelve tartalmazza.
(4) Minőségirányítási rendszerének tanúsítását csak az
az egészségügyi szolgáltató kezdeményezheti, amelyik
megfelel az e rendelet szerinti minimumfeltételeknek.
12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép
hatályba.
(2) E rendeletben foglalt előírásokat a hatálybalépését
követően benyújtott működési engedély iránti kérelmek
elbírálásánál kell alkalmazni.
(3) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az egészségügyi szolgáltatást nyújtó egyes intézmények szakmai
minimumfeltételeiről szóló 21/1998. (VI. 3.) NM rendelet
és az azt módosító
a) 17/1998. (XII. 27.) EüM rendelet,
b) 12/1999. (V. 31.) EüM rendelet 1—4. §-a és 5. §-ának
(1)—(3) bekezdése, valamint 1. és 2. számú melléklete,
c) 4/2000. (II. 25.) EüM rendelet 19. §-ának (7) bekez
dése,
d) 24/2000. (IX. 1.) EüM rendelet 1—6. §-a, 10. §-ának
(3)—(5) bekezdése és 1—7. számú melléklete,
e) 34/2000. (XI. 22.) EüM rendelet 10. §-ának (4) be
kezdése,
f) 17/2002. (IV. 12.) EüM rendelet 7. §-a,
g) 26/2002. (V. 14.) EüM rendelet 11. §-a és 3. számú
melléklete,
h) 6/2002. (IX. 26.) ESZCSM rendelet a hatályát veszti, azonban rendelkezéseit az e rendelet
hatálybalépésekor működési engedéllyel vagy ideiglenes
működési engedéllyel rendelkező egészségügyi szolgáltatók tekintetében — külön jogszabály eltérő rendelkezése
hiányában — alkalmazni kell.
(4) Ahol jogszabály városi kórházról, megyei kórházról,
illetve országos intézetről nem a progresszív ellátást érintő
kérdés kapcsán rendelkezik, ott ezen nem az ellátási szintet, hanem az egészségügyi szolgáltató területi ellátási kötelezettségét kell érteni.
(5) A (3) bekezdés szerinti külön jogszabályról, továbbá
az egészségügyi közszolgáltatók ellátási szintek szerinti
besorolásáról a miniszter tájékoztatót tesz közzé.
13. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg
a) az egészségügyi szolgáltatók és működési engedé
lyük nyilvántartásáról szóló 32/1997. (X. 28.) NM rendelet
3. számú mellékletének 6207 pontját követően az alábbi
szövegrésszel egészül ki, egyidejűleg 6204 pontja a hatályát
veszti:
[6207 betegszállítás felügyelet nélkül (nem szakképesítéssel)] ,,Más elsődleges szakmai főcsoportba sorolt, e főcsoportban is engedélyezhető szakmák:
4601 oxyológiai ügyelet’’ b) a gyógyintézetek működési rendjéről, illetve szakmai
vezető testületéről szóló 43/2003. (VII. 29.) ESZCSM rendelet 10. §-ának (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(6) Az orvosigazgató, az ápolási igazgató, valamint az
(5) bekezdés alapján megbízott vezetőhelyettes feladatainak ellátásával valamely szakmai osztály vezetője — az
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben valamely szakrendelés vezetője — is megbízható.’’
Dr. Kökény Mihály s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter


text:
8/2014. (III. 31.) MNB rendelete az „Ybl Miklós” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Ybl Miklós születésének 200. évfordulója alkalmából – „Ybl Miklós” megnevezéssel 10 000
forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. április 3. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 24 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapjának szélén található gyöngysor-szegélyen belül, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat,
alsó köriratban a „10  000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. A  felső és az  alsó körirat között bal oldalon,
középen a „BP.” verdejel, jobb oldalon, középen a „2014” verési évszám olvasható. A középmezőben a fóti Szeplőtelen
Fogantatás római katolikus plébániatemplom ábrázolása látható. Az  emlékérme előlapjának képét az  1.  melléklet
tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának szélén található gyöngysor-szegélyen belül, felső köriratban – egymástól ponttal
elválasztva – az  „YBL MIKLÓS” és az  „1814-1891” felirat olvasható. A  középmezőben, kissé jobbra Ybl Miklós
mellképének ábrázolása látható. A mellképtől balra Ybl Miklós aláírása látható. A mellképtől jobbra, az emlékérme
szélén Erőss Ildikó tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2014. április 3-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1075/2006. (VII. 27.) Korm. határozata a MÁV Zrt. üzletviteléhez (a személyszállítás és a pályavasút működtetéséhez) szükséges 55 Mrd Ft hosszú lejáratú forgóeszközpótló hitelhez kapcsolódó állami kezességvállalásról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 33. § (1) bekezdése és 42. § (1) bekezdése, valamint a
Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 33. §
(1) bekezdése alapján készfizető kezességet vállal a MÁV
Zrt. üzletviteléhez (a személyszállítás és a pályavasút működtetéséhez) szükséges 55 Mrd Ft hosszú lejáratú forgóeszközpótló hitel, valamint annak kamatai és járulékai
visszafizetésére. A készfizető kezességet a MÁV Zrt. hitelhez jutásának megkönnyítése, továbbá a várhatóan elérhető kedvezőbb kamatozás indokolja;
2. előírja, hogy
– a hitel felvevője az 1. pontban meghatározott hitel
felvétele esetében köteles a közbeszerzésekről szóló
2003. évi CXXIX. törvény előírásait alkalmazni;
– minden további feltételre az állam által vállalt kezesség előkészítésének és a kezesség beváltásának eljárási
rendjéről szóló 110/2006. (V. 5.) Korm. rendelet vonatkozik;
3. a Kötv. 42. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a kezességvállalási díj megfizetésétől eltekint;
4. felhatalmazza a pénzügyminisztert, hogy a kezesi
szerződést kösse meg.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 5. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
68/2010. (VIII. 11.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Apostoli Szentszék által 1997. június 20-án aláírt Megállapodás egyes kérdései végrehajtásának áttekintésére létrejövő bizottságban kormányzati képviselők megbízásának visszavonásáról, illetve új képviselők delegálásáról.
Az 1119/2003. (XII. 10.) Korm. határozat 2. pontjában foglalt jogkörömben a Magyar Köztársaság Kormánya és az Apostoli Szentszék
által 1997. június 20-án aláírt Megállapodás egyes kérdései végrehajtásának áttekintésére létrejövő bizottságban
dr. Hiller Istvánnak,
dr. Bujdosó Sándornak,
dr. Csepregi Andrásnak,
dr. Kovárik Erzsébetnek,
dr. Medgyaszai Melindának,
dr. Várfalvi Istvánnak,
Horváthné dr. Fekszi Mártának
a kormányzati képviselet ellátására vonatkozó megbízását visszavonom; dr. Semjén Zsolt, miniszterelnök-helyettest a kormányzati képviselők delegációjának vezetésével,
dr. Rétvári Bencét, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium parlamenti államtitkárát,
Szászfalvi Lászlót, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi kapcsolatokért
felelős államtitkárát,
Németh Zsoltot, a Külügyminisztérium parlamenti államtitkárát,
dr. Jávor Andrást, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium közigazgatási államtitkárát,
dr. Hoffmann Rózsát, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium oktatásért felelős államtitkárát,
Soltész Miklóst, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium szociális, család- és ifjúságügyért felelős államtitkárát,
Naszvadi Györgyöt, a Nemzetgazdasági Minisztérium államháztartásért felelős államtitkárát,
dr. Schanda Balázst, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Karának dékánját
a kormányzat képviseletének ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
16/2004. (III. 24.) OGY határozata a Magyar Televízió Közalapítvány Kuratóriumának 2002. január 1. és 2002. december 31. közötti tevékenységéről szóló beszámolóról.
Az Országgyűlés nem fogadja el a Magyar Televízió
Közalapítvány Kuratóriumának 2002. január 1. és 2002.
december 31. közötti tevékenységéről szóló beszámolót.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1495/2011. (XII. 27.) Korm. határozata a KEOP keretében megvalósuló „Komárom-Almásfüzitői árvízvédelmi öblözet árvízvédelmi biztonságának javítása” című, ötmilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat jóváhagyásáról.
A Kormány 1. a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és
a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet
3. § f) pontjában biztosított jogkörében jóváhagyta a mellékletben szereplő a „Komárom-Almásfüzitői árvízvédelmi
öblözet árvízvédelmi biztonságának javítása” című – a Komáromi és a Tatai kistérségben megvalósítandó, közel
22 000 lakos árvízvédelmét ellátó 9,29 km hosszúságú árvízvédelmi töltés fejlesztését célzó – ötmilliárd forintot
meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot, 2. hozzájárul ahhoz, hogy a Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést az alábbi
feltételekkel megkösse: a) a támogatási szerződés megkötéséig a projektgazdának igazolnia kell, hogy a projekt megvalósításához
szükséges bontási munkálatok engedélyezését megkezdték, a bontási engedély iránti kérelmet benyújtották
az illetékes Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőséhez; b) a kivitelezésre vonatkozó ajánlati felhívás feladásáig a projektgazdának igazolnia kell, hogy a bontási munkálatok
mindegyikével kapcsolatban megszerezte a bontási engedélyt. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök