text:
2/2016. (HK 4.) HVK LOGCSF szakutasítása a NATO Erők Integrációs Egysége logisztikai támogatásának megtervezéséről és végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében foglaltak, valamint a NATO Erők Integrációs Egysége megalakításával kapcsolatos feladatokról szóló 90/2015.
(HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A szakutasítás célja a NATO Erők Integrációs Egysége (NATO Force Integration Unit továbbiakban NFIU) logisztikai támogatás megtervezésének, megszervezésének
és végrehajtásának, a készletek megalakításának, lépcsőzésének, valamint az ellátási-, utaltsági rend meghatározása.
3. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) az NFIU hadfelszerelési szükségletének megállapítása, kialakítása során – figyelemmel a minimális katonai követelményre1 – kiemelten kezeli az NFIU
parancsnok alkalmazói követelményeit.
4. A szükségletek meghatározása során a készletek
megalakításának és lépcsőzésének rendje az MH logisztikai szakirányítási rendszer, a NATO irányelvek, valamint
az NFIU parancsnok követelménye figyelembevételével
történik. Az NFIU ellátásának megtervezése során az érvényben lévő normáktól eltérő szükségletek is megállapításra kerülhetnek, amelyek az MH ÖHP által az NFIU felszerelési jegyzékében kerülnek rögzítésre.
5. A szükségletek az MH-ban rendszeresített eszközök
és szakanyagok felhasználásával, az MH ÖHP alárendelt
katonai szervezetei közötti átcsoportosításból, központi
készletből, valamint a HM Védelemgazdasági Hivatal által koordinált beszerzéssel a „CP9C0151 – NATO Erők
Integrációs Egysége (NFIU) képességcsomag” keretében
kerülnek biztosításra.
6. Az MH ÖHP az MH Logisztikai Központtal (a továbbiakban: MH LK), az MH Egészségügyi Központtal (a továbbiakban: MH EK) történt egyeztetés után 2016. április
15-ig összeállítja az ideiglenes felszerelési jegyzéket.
7. Az MH ÖHP a jóváhagyott ideiglenes állománytábla,
ideiglenes felszerelési jegyzék és szakági normák alapján
Központi Ellátási Tervet (a továbbiakban: KET) készít,
amelyet az MH LK útján jóváhagyásra felterjeszt
a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK LOGCSF) csoportfőnöke részére a 6. pontban szereplő dokumentum kiadását követő 20. munkanapig.
8. Az NFIU logisztikai támogatási feladatait, a logisztikai ellátás rendjét az MH ÖHP szabályozza, a NFIU Bázis
Támogatási Egyezmény és a hazai szabályzók figyelembe
vételével.
9. A külföldiekre vonatkozó szabályozás így különösen
(a fegyverzeti szakanyag ellátás, élelmezési ellátás, ruházati szakanyag ellátás) az NFIU Egyetértési Megállapodásban, az NFIU Bázis Támogató Egyezményben illetve
kétoldalú megállapodásokban kerül rögzítésre.
10. A gépjárművek üzemeltetése érdekében az ellátó
MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámogató
Ezred az érvényben lévő HVK LOGCSF által kiadott normák alapján határozza meg az éves üzemanyag és kilométer kiszabatot, valamint ez alapján módosítsa éves besorolási parancsát. Az MH 43. Nagysándor József Híradó és
Vezetéstámogató Ezred terjesszen fel állománytábla módosítást az NFIU állományába biztosított eszközök vonatkozásában, valamint tervezze azok folyamatos éves szintű
üzemfenntartási költségét. Az állománytábla módosítási
engedély megérkezéséig kérje meg az eszközök ideiglenes
üzemeltetési engedélyét a HVKF Úrtól a HVK LOGCSF
útján. Az eszközök igénybevételi rendjét igazítsa az MH
ÖHP ellátása érdekében működtetett járművek központi és
helyi igénybevételi szabályzóihoz.
11. A NFIU intézményi költségvetés keretén belül
önálló gazdálkodási jogkörrel nem rendelkezik, a logisztikai támogatást az MH ÖHP szakmai irányítása mellett,
a NATO Erők Integrációs Egysége megalakításával kapcsolatos feladatokról szóló 90/2015. (HK 12.) HM KÁT–
HVKF együttes intézkedésben kijelölt ellátó szervezet saját gazdálkodási rendszerében végzi. A logisztikai támogatáshoz szükséges forrásokat az NFIU igényét figyelembe véve az ellátó szervezet tervezi.
12. Az Ellátási Tervben meghatározott és a kijelölt ellátó szervezet által átvett hadfelszerelést az ellátó szervezet
önálló alegység kódon tartja nyilván.
13. Az NFIU ellátására a MH 43. Nagysándor József
Híradó és Vezetéstámogató Ezred került kijelölésre, ennek
érdekében a Magyar Honvédség ellátási, utaltsági rendje
ennek megfelelően került szabályozásra.
Záró rendelkezések 14. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
15. A szakutasítás hatályba lépését követő 30 napon belül, az MH ÖHP kiadja az NFIU logisztikai támogatására
és, gazdálkodására vonatkozó szabályzóját.
Dr. Pogácsás Imre mk. dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
38/2018. (VI. 29.) ORFK utasítása a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszerben megvalósuló ENyÜBS sadatszolgáltatásról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a nyomozó hatóság által végrehajtott statisztikai adatszolgáltatás
szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
1. Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv nyomozó hatóságaira terjed ki.
2. Részletes rendelkezések 2. Az egységes nyomozó hatósági és ügyészségi bűnügyi statisztika (a továbbiakban: ENyÜBS) rendszerbe a nyomozó
hatóság által végrehajtott statisztikai adatszolgáltatást a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus
iratkezelő rendszer (a továbbiakban: Robotzsaru rendszer) adatszolgáltatásra kialakított felületén (a továbbiakban:
ENyÜBS modul) kell teljesíteni.
3. A nyomozó hatóság eljáró tagja köteles az egységes nyomozó hatósági és ügyészségi bűnügyi statisztikai rendszerről,
az adatgyűjtés és -feldolgozás részletes szabályairól szóló 12/2018. (VI. 7.) BM rendelet 1. § (1) bekezdése szerinti
megfigyelési egységek statisztikai adatait az ENyÜBS modulban a történeti tényállásban megfogalmazott
kriminalisztikai adatoknak megfelelően rögzíteni.
4. A nyomozó hatóság eljáró tagja köteles a vezetői szignálást követő öt munkanapon belül a kezdeményezett
büntetőeljárásra vonatkozó statisztikai adatokat rögzíteni, azok tartalmi helyességét és logikai megfelelőségét
ellenőrizni, és azokat a nyomozó hatóságnál statisztikai feladatot ellátó személy felé továbbítani.
5. A szignáló vezetőnek a szignálás során úgy kell a nyomozó hatóság eljáró tagját megválasztania, hogy az a 4. pontban
meghatározott határidőn belül az adatszolgáltatási kötelezettségét teljesíteni tudja.
6. A nyomozó hatóság eljáró tagja a büntetőeljárás befejezésekor – a nyomozó hatóság saját hatáskörében meghozott,
a bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási döntés meghozatalával egyidejűleg – az ENyÜBS-be
kerülő bűnügyi statisztikai adatokat a 4. pontban leírtaknak megfelelően köteles ellenőrizni és továbbítani.
7. A 6. pont esetében a statisztikai adatok ellenőrzésével és továbbításával egyidejűleg a nyomozó hatóság eljáró tagja
köteles a statisztikai adatokról a Robotzsaru rendszer által generált 1. számú statisztikai adatkísérő lapot – a területi
elemző-értékelő egységhez történő továbbítás céljából – vezetői jóváhagyásra felterjeszteni.
8. Amennyiben a bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási döntés meghozatalára az ügyészség
jogosult, a nyomozó hatóság eljáró tagja a statisztikai adatok között nem rögzítheti az eljárás befejezésére okot adó
eljárási döntést, illetve annak időpontját.
9. A 8. pontban meghatározott esetben a nyomozó hatóság eljáró tagja a statisztikai adatok 4. pontban előírt
ellenőrzésének elvégzése és hitelesítés után az adatokat az ügyészség részére köteles elektronikus úton megküldeni.
Ezzel egyidejűleg köteles továbbá a statisztikai adatokról a Robotzsaru rendszer által generált 1. számú statisztikai
adatkísérő lapot a szignáló vezetőnek jóváhagyásra felterjeszteni, és azt elektronikus úton a nyomozás irataival együtt
az ügyészség részére továbbítani.
10. A büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény 26. § (3) bekezdés e) pontja esetében a nyomozó hatóság tagja
a 6. és 7. pontban foglaltak szerint köteles eljárni, majd az 1. számú statisztikai adatkísérő lapot elektronikus úton
a nyomozás irataival együtt az ügyészség részére továbbítani.
3. Záró rendelkezések 11. Ez az utasítás 2018. július 1-jén lép hatályba.
12. Ezen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő büntetőeljárások tekintetében is alkalmazni kell.
13. Hatályát veszti a Robotzsaru integrált ügyviteli és ügyfeldolgozó rendszer ERÜBS moduljának rendszerbe állításáról
szóló 50/2007. (OT 30.) ORFK utasítás.
Dr. Balogh János r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
2017. XI. törvény a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Abaújvár és Kenyhec (Kechnec) települések közötti közúti Hernád-híd és a csatlakozó utak megépítéséről szóló, Pozsonyban, 2014. június 27. napján aláírt Megállapodást módosító 1. Kiegészítés kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya
között a  két ország közös államhatárán, Abaújvár és Kenyhec (Kechnec) települések közötti közúti Hernád-híd
és a  csatlakozó utak megépítéséről szóló, Pozsonyban, 2014. június 27. napján aláírt Megállapodást módosító
1. Kiegészítés (a továbbiakban: Kiegészítés) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Kiegészítést e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Kiegészítés hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„1. KIEGÉSZÍTÉS
a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán,
Abaújvár és Kechnec (Kenyhec) települések közötti közúti Hernád-híd és a csatlakozó utak
megépítéséről szóló, Pozsonyban, 2014. június 27. napján aláírt Megállapodáshoz
Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek) a híd hatékonyabb
hasznosítása érdekében az alábbiakban állapodnak meg:
A törvényt az Országgyűlés a 2017. március 7-i ülésnapján fogadta el.
1. Cikk
A Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Abaújvár és
Kechnec (Kenyhec) települések közötti közúti Hernád-híd és a  csatlakozó utak megépítéséről szóló, Pozsonyban,
2014. június 27. napján aláírt Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 1. Cikk (2) bekezdése a következőképp
módosul:
„(2) A  Híd egynyílású két főtartós acélszerkezetű vonórudas ívhídként épül meg, szerkezeti hossza 61,02  m,
szélessége járdával együtt 10,675 m, teherbírása Eurocode szerinti.”
2. Cikk
Jelen Kiegészítés a  Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. A  Kiegészítést a  Szerződő Feleknek a  belső
jogszabályaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk, és az  a  jóváhagyást igazoló későbbi jegyzék kézhezvételétől
számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
Készült Pozsonyban 2016. december 15. napján, két eredeti példányban, magyar és szlovák nyelven, amelyből
mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles.
Magyarország Kormánya A Szlovák Köztársaság Kormánya
 nevében nevében”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Kiegészítés 2. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Kiegészítés, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
 (5) A 2014. évi XLVI. törvénnyel kihirdetett, a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két
ország közös államhatárán, Abaújvár és Kechnec (Kenyhec) települések közötti közúti Hernád-híd és a  csatlakozó
utak megépítéséről szóló Megállapodásnak a  Kiegészítéssel egységes szerkezetbe foglalt, magyar nyelvű szövege
közzétételéről a Kiegészítés hatálybalépését követően – a külpolitikáért felelős miniszter és az igazságügyért felelős
miniszter egyetértésével – a közlekedésért felelős miniszter haladéktalanul gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
16/2014. (IV. 18.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról.
1. § A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (1) bekezdés
b) pontja alapján, valamint a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005.
(XII. 29.) Korm. rendeletben előírtak szerint az Emberi Erőforrások Minisztériuma Egyedi Iratkezelési Szabályzatát jelen
utasítás mellékleteként kiadom.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Nemzeti Erőforrás Minisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról szóló 8/2012. (IV. 21.)
NEFMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
390/2017. (X. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tóth Annamáriát
2017. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. szeptember 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
41/2016. (II. 15.) KE határozata határozott időre szóló dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény
4/A. § a) pontja és 57. § (1) bekezdése alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Dr. Porkoláb Imre Zoltán
ezredest 2016. február 1. napjától 2018. július 15. napjáig terjedő időtartamra dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2016. január 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1397/2011. (XI. 18.) Korm. határozata a 2011. központi költségvetés céltartalékából a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezetbe történő előirányzat átcsoportosításáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban:
költségvetési törvény) 5. § (3) bekezdésében foglaltak alapján elrendeli a költségvetési törvény 1. melléklete
X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet 19. Tartalékok cím, 2. Céltartalékok alcím, 1. Különféle kifizetések
jogcímcsoport terhére, a költségvetési törvény 1. melléklete IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett
személyi jövedelemadója fejezet, 5. Központosított előirányzatok címre – a költségvetési törvény 5. mellékletében
szereplő 7. Helyi szervezési intézkedésekhez kapcsolódó többletkiadások támogatása jogcímre – 2200,0 millió forint
átcsoportosítását.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2018. (I. 4.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára
dr. Horváth Tamást a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává – 2018. január 4-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2013. (III. 28.) OGY határozata Simon Gábor országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Simon Gábor országgyűlési képviselő mentelmi jogát a legfőbb ügyész KF. 5386/2011/26-II. számú
megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2004/2017. (XII. 22.) Korm. határozata egyes térségi kerékpáros útvonalak megvalósításához és előkészítéséhez szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány a  kerékpározás növekvő népszerűségére és fenntarthatósági, klímavédelmi, turisztikai, nemzetgazdasági, továbbá
egészségügyi szempontokra tekintettel támogatja a turisztikai kerékpáros útvonal hálózat fejlesztését, ennek érdekében
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  turisztikai kerékpáros útvonalak szakaszainak
fejlesztéséhez 3 605 180 000 forint többletforrás biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 49. Kerékpáros létesítmények
fejlesztése jogcímcsoport javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi költségvetés végrehajtása során a felmerülés ütemében
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  egyes térségi jelentőségű kerékpárutak
előkészítéséhez 300 000 000 forint többletforrás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím,
49. Kerékpáros létesítmények fejlesztése jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi költségvetés végrehajtása során a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1578/2019. (X. 15.) Korm. határozata a Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program II. ütemének keretében megvalósuló Biatorbágyi Általános Iskola beruházáshoz szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány a  Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program II. ütemének keretében a  Biatorbágyi Általános Iskola
beruházás megvalósításáról szóló 1927/2017. (XII. 8.) Korm. határozatban foglaltak végrehajtása érdekében
 1. egyetért a  Biatorbágyi Általános Iskola (a továbbiakban: Beruházás) kormányzati magasépítési beruházásként
történő megvalósításával az  ingatlan-nyilvántartás szerinti Biatorbágy belterület 452/3 és 452/4 helyrajzi számú
ingatlanokon;
2. egyetért azzal, hogy a Beruházás keretében létrejövő vagyonelemek
a) az  állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvény 4.  §
(7)–(8)  bekezdésében foglaltakkal összhangban Biatorbágy Város Önkormányzatát mint a  Beruházás
helyszínéül szolgáló ingatlanok tulajdonosát illetik meg térítésmentesen,
b) az Érdi Tankerületi Központ vagyonkezelésébe kerüljenek;
 3. a Beruházás megvalósítása érdekében a Beruházási Ügynökség által vállalható kötelezettségek felső korlátjáról szóló
1776/2018. (XII. 21.) Korm. határozat 1. pontja szerinti kötelezettségvállalási keret terhére a Beruházási Ügynökség
által vállalható kötelezettség összegét 7 632 436 516 forintban határozza meg;
4. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 3. Kiemelt kormányzati
magasépítési beruházásokkal kapcsolatos kiadások cím, 3. Egyedi magasépítési beruházások alcímnek
a 12. Biatorbágyi Általános Iskola beruházás jogcímcsoporttal és azon belül a 2. Beruházás megvalósítás jogcímmel
történő kiegészítését;
5. a  3.  pont szerinti összeg 2019. évi részének finanszírozása érdekében az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva 694 850 774 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
 6. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával
gondoskodjon a 3. pont szerinti összeg 2020. évi részének rendelkezésre állásáról a Magyarország 2020. évi központi
költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény 1.  melléklet XLV. Kiemelt kormányzati magasépítési beruházások
fejezetben;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
 7. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával
gondoskodjon a 3. pont szerinti összeg 2021. évi részének rendelkezésére állásáról a központi költségvetés Kiemelt
kormányzati magasépítési beruházások fejezetében;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
 8. a Beruházási Ügynökség 2019. évi működési költségéhez szükséges forrás biztosításáról szóló 1777/2018. (XII. 21.)
Korm. határozat 5. pontjának végrehajtása érdekében az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
829 939 726 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
 9. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a Beruházás kapcsán a Nemzeti Sportközpontokkal
létrejött támogatási jogviszonyok lezárásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. február 29.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2015. (IV. 10.) HM rendelete a honvédelmi miniszter feladat- és hatáskörét érintően a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyek meghatározásáról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 78. § (1a) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 18. cikk (2) bekezdésében és a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
77. §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában foglalkoztató szervezet a  Honvédelmi Minisztérium, a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen irányítása alá tartozó központi hivatal, a miniszter közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezet és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezete.
2. § (1) A  foglalkoztató szervezettel a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban:
Nbtv.) szerinti foglalkoztatási jogviszonyban (a továbbiakban: foglalkoztatási jogviszony) álló vagy ilyen jogviszonyt
létesíteni szándékozó személyek esetében a  (2)  bekezdés szerinti munkakör betöltésére irányuló foglalkoztatási
jogviszony minősül az Nbtv. 74. § i) pont in), illetve io) alpontja szerinti jogviszonynak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogviszonynak minősül
a) az 1. melléklet szerinti valamennyi munkakör,
b) a 2. melléklet szerinti munkakör, ha
ba) az Nbtv. 74. § i) pont io) alpontja szerinti feltétel fennáll, illetve
bb) a  foglalkoztatási jogviszony betöltője a  feladatellátásával összefüggésben jogellenes befolyással
vagy leplezett támadással fenyegetett. 3. § A foglalkoztató szervezetnél a  2.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti jogviszonyt betöltők körét a  foglalkoztató
szervezet munkaköri jegyzékében vagy állománytáblájában kell kijelölni.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1299/2011. (IX. 1.) Korm. határozata a járások kialakításáról.
A Kormány a járások kialakítása és az ehhez szükséges intézkedések biztosítása érdekében a következő határozatot hozza:
1. A Kormány szükségesnek tartja a járás mint az állam szervezetének legalacsonyabb szintű területi és szervezeti
egysége kialakítását a hatékonyabb, költségtakarékosabb és ügyfélközpontú területi közigazgatás megteremtése
érdekében. 2. A Kormány a járások kialakításának elveit a következők szerint határozza meg:
a) A járások kialakításának időpontja 2013. január 1.
b) A járások kialakításával olyan területi léptékű alsószintű államigazgatási egységek jöjjenek létre a település és
a megye szintje között, ahol a telepített feladatok méretgazdaságos elvégzésére van lehetőség.
c) A járások kialakítása vegye figyelembe az országon belüli településszerkezeti különbségeket, az egyes
nagytérségek sajátosságait. d) A járásrendszer bevezetése biztosítsa a térszervező funkciókat betöltő települések fejlődését, és lehetőség szerint
járuljon hozzá az ország hátrányos helyzetű térségeinek felzárkóztatásához.
e) A járások területének kialakítása során törekedni kell a járás területének más állami, államigazgatási területi
egységekkel, illetékességi területekkel való összhangjára, határaik lehetőség szerint metszés nélküli
egybeesésére. f) A járások területe a megyék határaihoz metszés nélkül igazodjon.
g) A járási székhely olyan település legyen, ahol már kiépült az államigazgatási infrastruktúra.
h) A járáson belül a székhelytől legtávolabb levő település lehetőség szerint ne legyen messzebb 30 kilométernél,
a székhely kijelölésénél figyelembe kell venni a közlekedési infrastruktúra és a közúti-vasúti megközelíthetőség
szempontjait, a tömegközlekedési lehetőségeket. i) Az egymáshoz közeli, megfelelő adottságú települések esetében a jelentősebb igazgatási infrastruktúrával
és/vagy központi elhelyezkedéssel rendelkező legyen a járás székhelye.
j) A járások kialakítása során szervezeti szinten is szét kell választani az önkormányzati és államigazgatási feladatok
ellátását. k) A járásokban járási hivatalok, a fővárosban kerületi járási hivatalok működjenek, amelyek legyenek a fővárosi és
megyei kormányhivatalok kirendeltségei. l) A járási hivatalok és a kerületi hivatalok (a továbbiakban együtt: járási hivatalok) kialakítása az államigazgatási
feladatokat ellátó szervek – a fővárosi és megyei kormányhivatalok kirendeltségei és a polgármesteri hivatalok –
bázisán, a működési feltételek és szervezeti kapacitás feladatokat követő átcsoportosításával történjen.
m) A járási hivatalok szervezeti egységeként működő járási kormányablakok kialakítása tegye lehetővé, hogy
az ügyfelek a hivatali ügyintézés lehetőségéhez gyorsan és egyszerűen hozzáférjenek.
n) A jelenleg önkormányzati feladatok államigazgatási feladattá minősítése esetén az ellátásukhoz, az intézmények
fenntartásához szükséges költségvetési forrásokat, szervezeti kapacitásokat és elhelyezési feltételeket
az államigazgatás keretében kell biztosítani és rendelkezni kell a feladatátadással összefüggő vagyon tulajdonjogi
rendezéséről is. o) A meglévő ügyintézési helyszíneket lehetőség szerint fenn kell tartani.
3. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy készítsen koncepciót a járások kialakításáról és
biztosítsa az érintett társadalmi szervezetekkel történő széles körű szakmai egyeztetést.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: a koncepció elkészítésére: 2011. szeptember 15.
4. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy
a) az egységes államszervezési igények alapján vizsgálják meg, hogy az irányításuk alatt működő államigazgatási
szervek illetékességi területe a járásokhoz igazítható-e, b) az a) pont szerinti vizsgálat eredményéről, valamint a végrehajtás feltételeiről és ütemezéséről tájékoztassák
a közigazgatási és igazságügyi minisztert. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter nemzetgazdasági miniszter nemzeti erőforrás miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. március 31. 5. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy
a) készítse elő és terjessze a Kormány elé a járásokról szóló törvényjavaslat tervezetét,
b) – a Kormány tagjaival együttműködve – az a) pontban meghatározott törvényjavaslattal összefüggésben készítse
elő és terjessze a Kormány elé a szükséges törvény-módosításokat, illetve készítse elő és terjessze a Kormány elé
a vonatkozó kormányrendeleteket, kormányrendelet-módosításokat. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: az a) pont tekintetében 2012. február 10.
a b) pont tekintetében 2012. június 30. 6. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy az 5. pont szerinti jogszabályokra figyelemmel készítsék elő a járási
hivatalok létrehozása miatt szükséges miniszteri rendeleteket, miniszterirendelet-módosításokat. Felelős: belügyminiszter
honvédelmi miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter
miniszterelnök általános helyettese Határidő: 2012. november 30. 7. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert a járási hivatalok kialakításához szükséges költségvetési-pénzügyi
intézkedések megvalósításának megalapozására, különösen arra, hogy Magyarország 2013. évi költségvetéséről szóló
törvény tervezetének elkészítésekor kiemelten vegye figyelembe a járási hivatalok kialakításának és fenntartásának
költségvetési hatását. A Kormány egyetért azzal, hogy a járási hivatalok, mint a fővárosi és megyei kormányhivatalok
szervezeti egységei költségvetését a költségvetési törvény tervezetének „Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium”
fejezete tartalmazza. Felelős: nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. évi költségvetés tervezésével egyidejűleg 8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
371/2014. (IX. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hegedűs Ákost
2014. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. szeptember 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
115/2018. (IX. 17.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján
– a pénzügyminiszter javaslatára –
dr. Szeleczki Zsuzsanna Juditot, a Pénzügyminisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2018. szeptember 15-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
241/2018. (HK 8.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség Atom, Biológiai, Vegyi Riasztási és Értesítési Rendszere működéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján,
figyelemmel a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXXVIII. törvény, az országos nukleárisbaleset-elhárítási
rendszerről szóló 167/2010. (V. 11.) Korm. rendelet, valamint a honvédelmi ágazat katasztrófák elleni védekezésének irányításáról és feladatairól szóló 23/2005. (VI. 16.)
HM rendelet rendelkezéseire, a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke
közvetlen alárendeltségébe tartozó minisztériumi szervekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire terjed ki.
2. Az MH Atom, Biológiai, Vegyi Riasztási és Értesítési
Rendszer (a továbbiakban: MH ABV RIÉR) az MH vezetési és irányítási rendszerében a vegyi, biológiai és sugárhelyzet felmérésének feladatorientált szervezete.
3. Az MH ABV RIÉR korai riasztó alrendszere az MH
Automata Mérő és Adatgyűjtő Rendszer (a továbbiakban:
MH AMAR) adatokat szolgáltat az Országos Sugárfigyelő, Jelző és Ellenőrző Rendszerbe (a továbbiakban:
OSJER).
4. Katasztrófavédelmi védekezés időszakában, külön
intézkedésben meghatározottak szerint az MH ABV RIÉR
egyes elemei feladatvégrehajtásra bevonhatóak az MH-n
belül működtetett Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszerbe (a továbbiakban: HKR).
5. Az MH ABV RIÉR szervezeti felépítését, technikai
felszereltségét, működési rendjét és fejlesztésének irányait
– a készenlét fenntartásának és fokozásának rendszerére
vonatkozó rendelkezésekkel összhangban – úgy kell kialakítani, hogy az alaphelyzetben és különleges jogrend időszakában is tegye lehetővé
a) az ABV fegyverekkel mért csapások és ABV kibocsátások jellemzőinek meghatározását, valamint a kialakult vegyi, biológiai, sugárhelyzet felmérését és jelentését,
b) az ABV események alapadatainak gyors feldolgozását, értékelését, a STANAG 2103 és a STANAG 2497 szerint előírt jelentések, riasztások elvégzését,
c) a természetes háttérsugárzási szint megemelkedésének jelzését, bármely forrásból származó sugárzó, mérgező és fertőző anyagok kimutatását, ezek alapján a katonai
szervezeteket és a polgári lakosságot veszélyeztető vegyi,
biológiai és sugárhelyzet felmérését, jelentését,
d) az MH felső vezetésének gyors tájékoztatását,
e) a szövetséges ABV RIÉR-hez történő csatlakozás fel
tételeinek megteremtését, együttműködést más nemzetek
ABV RIÉR szervezeteivel,
f) összhangot a NATO Válságreagálási Rendszer alapján kidolgozott nemzeti intézkedésekkel, és
g) a katonai szervezetek védelme, az erők megóvása érdekében, feladataik végrehajtására való képességük fenntartásához szükséges intézkedések kellő időben történő
kiadását.
6. Az 5. pontban foglalt követelményekkel összhangban
folytatni kell a nagy érzékenységű sugárzásmérő, biológiai
detektáló és ipari mérgező anyagok kimutatására is alkalmas felderítő, távfelderítő műszerek, eszközök rendszerbe
állítását, valamint az MH ABV RIÉR-be bevont katonai
szervezetek célirányos felkészítését és felszerelését automatizált ABV adatfeldolgozó és továbbító eszközökkel.
7. Az MH ABV RIÉR-nek a kezdeti műveleti képesség
– II. fokú készenlét –, és a teljes műveleti képesség
– I. fokú készenlét – bevezetése útján, a készenlét fokozással összhangban vagy önállóan el kell érnie a teljes
működőképességet. A rendszer készenlétét és működőképességét biztosító feltételeket az alaphelyzetben kell
megteremteni.
8. Az MH ABV RIÉR szervezeti felépítése, irányítása
a szolgálati alá- és fölérendeltség alapján történik. A rendszer működését hadműveleti szempontból a Honvéd
Vezérkar Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK HDMCSF) csoportfőnöke (HVKF műv.h.), szakmailag az MH Görgei Artúr Vegyivédelmi Információs Központ (a továbbiakban: MH GAVIK) központparancsnoka
vezeti.
9. Az MH GAVIK központparancsnok szakmai javaslata alapján a Honvéd Vezérkar főnökének tájékoztatása
mellett a HVK HDMCSF csoportfőnöke (HVKF műv.h.)
rendelheti el az MH ABV RIÉR II. és I. fokú készenlétbe
helyezését.
10. Az MH ABV RIÉR szervezeti struktúrájának alapelemeit az adatszolgáltató és értékelő szervezetei alkotják.
11. Az adatszolgáltató szervezetek az automata rendszerben működő mérőállomások, a katonai szervezetek
szervezetszerű, vagy másodlagosan képzett vegyi-, sugár-,
(biológiai) felderítő erői és figyelői, az állandó telepítésű
és mobil laboratóriumok.
12. Az értékelő szervezetek a különböző vezetési szintek ABV értékelő csoportjai, alközpontjai, központjai és
az MH GAVIK, mint Nemzeti ABV Központ.
13. A rendszerre alaphelyzetben háruló ABV helyzetértékelésre vonatkozó feladatokat az MH GAVIK látja el.
A rendszer állandó ügyeleti szolgálatát az MH Vegyi-,
Sugárfigyelő és Helyzetértékelő Ügyeleti Szolgálata látja el.
14. Az alaphelyzetben működő rendszer II. fokú készenlét időszakában kiegészül a kijelölt magas készenlétű
erők adatszolgáltató és értékelő szervezeteivel. Az MH
ABV RIÉR II. fokú készenlét időszakában a rendszer
legyen képes
a) Magyarország területén a valós ABV helyzet részleges, a bevont katonai szervezetek működési, alkalmazási
körzeteiben a teljes felmérés végrehajtására,
b) együttműködni más nemzetek ABV RIÉR szervezeteivel, c) az MH felső vezetését napi két alkalommal tájékoztatni, és
d) a veszélyeztetett katonai szervezetek gyors, közvetlen riasztására.
15. Az MH ABV RIÉR I. fokú készenlét időszakában
teljes működési képesség elérésével és fenntartásával működnek – a II. fokú készenlétben meghatározottakon túl –
a hosszú megalakítási idejű erők, melyeknek adatszolgáltató és értékelő szervezeteivel kiegészülve éri el a teljes
készenlétet. Az MH ABV RIÉR I. fokú készenlét időszakában a rendszer legyen képes
a) a teljes készenlét elérése után, Magyarország területén, és az MH csapatai felelősségi körzetére vonatkozó
valós és a várható ABV helyzet felmérésére, előrejelzésére
és szakértékelésére,
b) az ország területére települt szövetséges erők szakértékelő szerveinek integrálására, részükre információ biztosítására, és
c) az MH felső vezetés, és a megyei védelmi bizottságok
folyamatos tájékoztatására.
16. Az MH ABV RIÉR-be, annak készenléti fokozatától függetlenül, szükség esetén bármelyik katonai szervezet bevonható.
17. A HVK HDMCSF szakutasításban szabályozza
a rendszer részletes felépítését, működését, készenlétbe
helyezését, korszerű követelményeket kielégítő híradását
és adatátvitelét, az automatikus adatfeldolgozáshoz szükséges feltételek biztosítását.
18. Az MH Geoinformációs Szolgálat szolgálatfőnöke
minden időszakban biztosítja a rendszer működéséhez
szükséges meteorológiai adatokat.
19. A rendszer készenlétét és működőképességét biztosító feltételeket békeállapotban kell megteremteni. A rendszerbe kijelölt katonai szervezet parancsnoka, vezetője
biztosítja a rendszer működéséhez és magasabb készenlétbe helyezéséhez szükséges feltételeket.
20. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka, az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző
Parancsnokság parancsnoka, az MH Logisztikai Központ
parancsnoka, az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest
Helyőrség Dandár parancsnoka, az MH Egészségügyi
Központ parancsnoka – a HVK HDMCSF követelményei
alapján – elkészíti saját ABV RIÉR intézkedését.
21. Az MH GAVIK központparancsnoka – a vonatkozó
NATO dokumentumok alapján – kidolgozza a vegyi, biológiai, és sugárhelyzet szakértékelésének rendjét, felkészíti
a rendszerbe bevont szervezetek állományát, és összesíti az
MH ABV RIÉR-be bevont erőket és eszközöket.
22. A különböző, váratlanul bekövetkező ABV eseményekből adódó előrejelzési, riasztási, értesítési, valamint
a valós helyzet felmérési, értékelési és jelentési feladatok
végrehajtásának gyakorlása érdekében évente MH szintű
rendszergyakorlatot, és az MH ABV RIÉR értékelő szervezetek részvételével, az MH GAVIK vezetésével havonta
gyakorlást kell levezetni.
23. Az intézkedést a HVK szerveinek és az MH szervezeteinek, szerveinek vezető állománya, az MH vezető
ügyeleti szolgálatai és a rendszer működtetésében részt
vevő személyi állomány teljes terjedelmében ismerje meg.
24. Az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Honvédség Atom-, Biológiai-, Vegyi- Riasztási és Értesítési
Rendszere működésének szabályozásáról szóló 105/2014.
(HK 5.) HVKF intézkedés.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
220/2017. (VI. 26.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/907/3/2017. számú előterjesztésére – Roszul Sándor
(névmódosítás előtti neve: Roszul Olekszandr Viktorovics; születési hely, idő: Ungvár [Ukrajna], 1993. február 5.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2017. június 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2004. (III. 8.) OM rendelete a bizonyítványok besorolásáról.
A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről
szóló 2001. évi C. törvény (a továbbiakban: Elismerési tv.)
67. § (2) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás
alapján a következőket rendelem el:
1. § Ez a rendelet közzéteszi az Elismerési tv. Harmadik
részének hatálya alá tartozó egyes képzések idegen nyelvű
megnevezését, valamint azok magyar nyelvű fordítását.
2. § (1) Az Elismerési tv. 27. § (1) bekezdés b) pontjának
második gondolatjeles bekezdésében meghatározott képzéseket e rendelet 1. számú melléklete tartalmazza.
(2) Az Elismerési tv. 37. § (1) bekezdés b) pontjának
második gondolatjeles bekezdésében meghatározott képzéseket e rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
(3) Az Elismerési tv. 38. § (5) bekezdésében meghatározott képzéseknek az e rendelet 1. és 2. számú mellékletében felsorolt képzések minősülnek.
3. § A hazai képzés elnevezésének és a külföldi képzés
magyarra fordított elnevezésének azonossága nem jelenti
okvetlenül azt, hogy a két képzés tartalmában is azonos,
illetve a magyar képzés elnevezése és a külföldi képzés
magyarra fordított elnevezése közötti eltérés sem jelenti
okvetlenül azt, hogy a két képzés tartalmában is eltér egymástól.
4. § A 2. §-ban meghatározott képzésnek minősülnek azok a
képzések is, amelyekről nemzetközi egyezmény így rendelkezik.
5. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás kihirdetéséről szóló 1994. évi I. törvény
3. §-a alapján összeegyeztethető szabályozást tartalmaz
a) a Bizottság 94/38/EK irányelve,
b) a Bizottság 95/43/EK irányelve,
c) a Bizottság 97/38/EK irányelve
d) a Bizottság 2000/5/EK irányelve,
e) a Bizottság 2004/108/EK határozata
által módosított, az Európai Közösségek Tanácsának a
képzést tanúsító okiratok kölcsönös elismerésére vonatkozó, a Tanács 92/51/EK irányelvével a szakmai képzés elismerésének második, a 89/48/EGK irányelvet kiegészítő
általános rendszeréről.
6. § E rendelet az Európai Unióhoz történő csatlakozásról
szóló nemzetközi egyezményt kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
160/2004. (V. 21.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya között Budapesten, 1994. március 25-én aláírt légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről.
(A jóváhagyásról szóló jegyzékváltás 2002. december 29.
napján megtörtént.)
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és az Iráni
Iszlám Köztársaság Kormánya között Budapesten, 1994.
március 25-én aláírt légiközlekedési megállapodást e rendelettel kihirdeti.
2. § A Magyar Köztársaság Kormánya és az Iráni Iszlám
Köztársaság Kormánya között Budapesten, 1994. március
25-én aláírt légiközlekedési megállapodás hivatalos magyar nyelvű szövege a következő:
,,Légiközlekedési Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság
Kormánya között
Preambulum A Magyar Köztársaság Kormánya és az Iráni Iszlám
Köztársaság Kormánya
egyaránt kívánatosnak tartva, hogy megállapodás jöjjön
létre a területeik közötti és azokon túli menetrend szerinti
légiközlekedési szolgáltatások létrehozása és üzemeltetése
céljából, az alábbiakban állapodtak meg:
1. cikk Fogalommeghatározások A jelen Megállapodás szempontjából, kivéve, ha a szöveg másként rendelkezik:
a) A ,,Chicagói Egyezmény’’ kifejezés a Chicagóban
1944. december hetedik napján aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári Repülési Egyezményt jelenti, beleértve az
Egyezmény 90. cikke alapján elfogadott minden Függeléket, valamint az Egyezmény Függelékeinek a 90. és 94. cikk
alapján való bármely módosítását, amennyiben ezek mindkét Szerződő Fél vonatkozásában hatályba léptek.
b) A ,,légügyi hatóságok’’ kifejezés a Magyar Köztársaság esetében a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztériumot, illetve bármely olyan személyt vagy szervet jelent, amelyet az említett szervezet által jelenleg gyakorolt
vagy hasonló feladatok ellátásával bíztak meg, és az Iráni
Iszlám Köztársaság esetében a Polgári Repülési Szervezet
vezetőjét, illetve bármely olyan személyt vagy szervet, amelyet az említett szervezet által jelenleg gyakorolt vagy hasonló feladatok ellátásával bíztak meg.
c) A ,,Megállapodás’’ kifejezés a jelen Megállapodást,
annak Függelékét és azok bármely módosítását jelenti.
d) A ,,Függelék’’ kifejezés a jelen Megállapodáshoz csatolt Függeléket és annak bármely módosítását jelenti.
e) A ,,kijelölt légiközlekedési vállalat’’ kifejezés, olyan
légiközlekedési vállalatot jelent, amelyet a jelen Megállapodás 3. cikkének rendelkezéseivel összhangban kijelöltek
és engedélyeztek.
f) A ,,kapacitás’’ kifejezés egy légijármű vonatkozásában, az adott légijármű egy adott útvonalon vagy útszakaszon felkínálható hasznos terhelését jelenti, illetve a ,,kapacitás’’ kifejezés a ,,megállapodás szerinti légközlekedési
szolgáltatás’’ vonatkozásában az ilyen szolgáltatás során
alkalmazott légijármű kapacitását jelenti, megszorozva az
adott légijármű üzemelési gyakoriságával egy adott időszakon belül egy útvonalon vagy útszakaszon.
g) A ,,légiközlekedési viteldíjak’’ kifejezés azt az árat
jelenti, amelyet az utasok, poggyászok és áruk szállításáért
a légiközlekedési vállalatok felszámítanak, valamint azokat a feltételeket, amelyek alapján ezeket az árakat alkalmazzák, beleértve a légifuvarozó által a légiközlekedéssel
kapcsolatban végzett ügynöki és más kiegészítő szolgáltatások díjait és feltételeit, kizárva azonban a posta szállításának díjait és feltételeit.
h) A ,,terület’’ kifejezés egy állam vonatkozásában, az
adott állam szuverenitása és joghatósága alá tartozó földterületeket és a kapcsolódó felségvizeket jelenti.
i) A ,,légiközlekedési szolgáltatás’’, a nemzetközi légiközlekedési szolgáltatás’’, a ,,légiközlekedési vállalat’’ és a
,,nem kereskedelmi célú leszállás’’ kifejezések az Egyezmény 96. cikkében meghatározott jelentéssel bírnak.
j) A ,,használati díj’’ kifejezés repülőtéri, a légiforgalmi,
illetve repülésbiztonsági szolgáltatásokért és eszközökért,
vagy más berendezésekért a légiközlekedési vállalatoknak
felszámított díjat jelenti.
Értelmezésünk szerint a jelen Megállapodás cikkeinek
elnevezései semmilyen módon nem korlátozzák vagy terjesztik ki a Megállapodás bármely rendelkezésének értelmét.
2. cikk Forgalmi jogok nyújtása (1) Mindegyik Szerződő Fél megadja a másik Szerződő
Félnek a jelen Megállapodásban meghatározott következő
jogokat a másik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata által végzendő menetrendszerinti nemzetközi légiközlekedéshez:
a) a másik Szerződő Fél területén való leszállás nélküli
átrepülés,
b) nem kereskedelmi célú leszállás az adott területen, és
c) leszállások az adott területen, a jelen Megállapodás
hoz csatolt légijárattervben az adott útvonalra meghatározott pontokban, utasok, áruk és posta nemzetközi szállítás
során való kirakása és felvétele céljából.
(2) Az ötödik forgalmi jog gyakorlásához az engedélyező
állam kijelölt légiközlekedési vállalatának beleegyezése
szükséges.
(3) A jelen Megállapodás egyetlen rendelkezése sem
értelmezhető oly módon, mintha az az egyik Szerződő Fél
kijelölt légiközlekedési vállalatának jogot adna arra, hogy
a másik Szerződő Fél területén díj vagy ellenszolgáltatás
ellenében olyan utasokat, árut és postát vegyen fel, amelyek a másik Szerződő Fél területének egy másik pontjára
irányulnak.
(4) A háborús cselekmények vagy katonai megszállás
alatt álló, illetve az ezek által érintett területeken, szolgáltatások üzemeltetése az illetékes hatóságok jóváhagyásának tárgyát képezik.
3. cikk Kijelölés és engedélyezés (1) Mindegyik Szerződő Félnek joga van egy légiközlekedési vállalatot a megállapodás szerinti légiközlekedési
szolgáltatások meghatározott útvonalakon való üzemeltetés céljából kijelölni és erről a másik Szerződő Felet írásban tájékoztatni.
(2) Az ilyen kijelölés kézhezvételekor, a másik Szerződő
Fél illetékes hatósága, a jelen cikk (3) és (4) bekezdése
rendelkezéseinek megfelelően, a kijelölt légiközlekedési
vállalatnak a szükséges engedélyt kiadja.
(3) Az egyik Szerződő Fél légügyi hatósága megkövetelheti a másik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalatától annak igazolását, hogy a légiközlekedési vállalat képes eleget tenni a hatóságok által, az Egyezmény rendelkezéseivel összhangban, a nemzetközi légiközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére általánosan alkalmazott törvények és jogszabályok rendelkezéseinek.
(4) Mindegyik Szerződő Félnek joga van a jelen cikk
(2) bekezdésében hivatkozott üzemelési engedély kiadását
megtagadni, vagy a jelen Megállapodás 2. cikkében meghatározott jogok kijelölt légiközlekedési vállalat általi gyakorlását az általa szükségesnek ítélt feltételekhez kötni,
bármely esetben, amikor az említett Szerződő Fél nem tesz
eleget annak, hogy a légiközlekedési vállalat tulajdonának
túlnyomó része és tényleges ellenőrzése a légiközlekedési
vállalatot kijelölő Szerződő Fél vagy e Szerződő Fél állampolgárainak tulajdonában legyen.
(5) A kijelölt és engedélyezett légiközlekedési vállalat,
a jelen cikk (1) és (2) bekezdése rendelkezései teljesítése
után, bármikor megkezdheti a megállapodás szerinti légiközlekedési szolgáltatások üzemeltetését, feltéve, hogy a
jelen Megállapodás 11. cikkével összhangban megállapított viteldíjak az adott szolgáltatások vonatkozásában érvényben vannak.
4. cikk Felfüggesztés és visszavonás (1) Mindegyik Szerződő Félnek joga van az üzemelési
engedélyt visszavonni vagy a jelen Megállapodás 2. cikkében meghatározott jogoknak a másik Szerződő Fél kijelölt
légiközlekedési vállalata általi gyakorlását felfüggeszteni
vagy az ezen jogok gyakorlásával kapcsolatban általa szükségesnek ítélt feltételeket előírni:
a) bármely esetben, amikor a légiközlekedési vállalat
tulajdonának túlnyomó része és tényleges ellenőrzése
nincs a légiközlekedési vállalatot kijelölő Szerződő Fél
vagy e Szerződő Fél állampolgárainak tulajdonában, vagy
b) abban az esetben, ha a légiközlekedési vállalat nem
tartja be a jogokat biztosító Szerződő Fél törvényeit
és/vagy jogszabályait, vagy
c) abban az esetben, ha a légiközlekedési vállalat más
módon nem üzemel összhangban a jelen Megállapodásban
meghatározott rendelkezésekkel.
(2) Hacsak a jelen cikk (1) bekezdésében hivatkozott
visszavonásra, felfüggesztésre, vagy feltételek előírására a
törvények és/vagy jogszabályok további megsértésének
megakadályozására nincs azonnal szükség, akkor ezek a
jogok csak a másik Szerződő Féllel történt egyeztetés után
gyakorolhatók. Ezt a légügyi hatóságok közötti egyeztetést, az erre vonatkozó kérés megérkezése után, a lehető
legrövidebb időn belül meg kell kezdeni.
5. cikk Használati díjak Mindegyik Szerződő Fél felszámíthat, vagy engedélyezheti
igazságos és ésszerű díjak felszámítását a repülőterek és egyéb
ellenőrzésük alatt álló berendezések használatáért.
Mindegyik Szerződő Fél egyetért azonban azzal, hogy
e díjak nem lehetnek magasabbak, mint amit a hasonló
nemzetközi légiközlekedésben részt vevő hazai légijárműveknek a repülőterek és a berendezések használatáért fizetniük kell.
6. cikk A törvények és jogszabályok alkalmazása (1) Az egyik Szerződő Félnek azon törvényei és jogszabályai, amelyek a nemzetközi légiforgalomban részt vevő
légijárműveknek az adott területre való belépésére vagy
távozására, vagy a légijárműnek a területén belüli vagy a
feletti üzemeltetésére és repülésére vonatkoznak, a másik
Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata légijárművére is alkalmazandók.
(2) Az egyik Szerződő Fél azon törvényei és jogszabályai, amelyek utasok, személyzet, áruk és posta az adott
területre való belépésére, távozására vagy ott tartózkodására vonatkoznak — mint a belépéssel, távozással, bevándorlással, kivándorlással, valamint a vámvizsgálattal és az
egészségügyi előírásokkal kapcsolatos rendelkezések — a
másik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata légijárműve által szállított utasokra, személyzetre, árura, vagy
postára is alkalmazandók mialatt azok az említett területen belül tartózkodnak.
(3) Kérés esetén, mindegyik Szerződő Fél másolatot
juttat el a másik Szerződő Félhez a jelen cikkben hivatkozott törvényeiről és jogszabályairól.
7. cikk Kereskedelmi lehetőségek (1) Az egyik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalatának joga van saját képviseletet fenntartani a másik
Szerződő Fél területén. Mindegyik Szerződő Fél kijelölt
légiközlekedési vállalata által a másik Szerződő Fél területén nyitott képviseletek légiközlekedési szolgáltatásokat
értékesíthetnek a másik Szerződő Fél törvényeivel és jogszabályaival összhangban. Amennyiben vezérképviselőt
vagy értékesítési vezérképviselőt jelölnek ki, ennek kinevezésére mindegyik Szerződő Fél vonatkozó törvényeivel
és jogszabályaival összhangban kell történnie.
(2) Az egyik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata, a másik Szerződő Fél törvényeivel és jogszabályaival
összhangban vihet be és tarthat alkalmazásban a légifuvarozás nyújtásához szükséges személyzetet.
(3) A Szerződő Felek kijelölt légiközlekedési vállalata
által szerzett bevételek átutalását a két országban hatályos
devizaszabályokkal összhangban végzik. A Szerződő Felek
minden tőlük telhetőt megtesznek, hogy e bevételek
— költségekkel való csökkentés utáni — átutalását megkönnyítsék.
8. cikk Vámok és illetékek alóli mentesség (1) Az egyik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata által a nemzetközi légifuvarozásban üzemeltetett légijármű, valamint üzemanyag-készletek, kenőolajak, más
műszaki fogyóeszközök, pótalkatrészek, szokásos felszerelések és készletek (élelmiszerek, italok, dohányáru), amelyek az egyik Szerződő Fél által engedélyezett és a jelen
Megállapodásban rögzített útvonalaknak és szolgáltatásoknak megfelelően üzemelő légiközlekedési vállalat légijárművén vannak, a másik Szerződő Fél területére való
megérkezéskor vagy távozáskor, viszonosság alapján men
tesülnek a vámok, vizsgálati díjak és más hazai illetékek és
díjak alól még akkor is, ha ezeket a készleteket a légijárműnek az adott terület feletti repülése során használják fel
vagy fogyasztják el.
(2) Az egyik Szerződő Fél területére a másik Szerződő
Fél vagy annak állampolgárai által (kizárólag a másik Szerződő Fél légijárművén való felhasználás céljából) bevitt
üzemanyag, kenőolajak, műszaki fogyóeszközök, pótalkatrészek, szokásos felszerelések és készletek a viszonosság
alapján mentesülnek a vámok, adók, vizsgálati díjak és más
hazai illetékek és díjak alól.
(3) Az egyik Szerződő Fél légiközlekedési vállalatának
légijárművére a másik Szerződő Fél területén felvett és a
nemzetközi légifuvarozásban felhasznált üzemanyag, kenőolajak, műszaki fogyóeszközök, pótalkatrészek, szokásos felszerelések és készletek (élelmiszerek, italok, dohányáru) viszonosság alapján mentesülnek a vámok, adók,
vizsgálati díjak és más hazai illetékek és díjak alól.
(4) Bármely Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata légijárművén lévő szokásos felszerelések, valamint
anyagok és készletek, a másik Szerződő Fél területén csak
az adott terület vámhatóságainak jóváhagyásával rakodhatók ki. Ilyen esetben ezek az említett vámhatóságok felügyelete alá helyezhetők addig az időpontig, amíg újból
kivitelükre vagy a vámszabályokkal összhangban más módon való eltávolításukra sor kerül.
(5) Az egyik Szerződő Fél területén közvetlen tranzitban levő és a repülőtér erre a célra kijelölt területét el nem
hagyó utasokat, poggyászt és árukat csak egyszerűsített
ellenőrzésnek kell alávetni. A közvetlen tranzittal szállított poggyász és áru mentesül a vámilletékek és más hasonló adók alól.
(6) Mentesülnek továbbá a viszonosság alapján a vámilletékek és/vagy adók alól a légiközlekedési vállalat emblémáját viselő hivatalos dokumentumok, mint a poggyászcímkék, repülőjegyek, légi fuvarlevelek, beszállókártyák,
menetrendek, amelyeket az egyik Szerződő Fél területére
a másik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata kizárólagos használatára visznek be.
9. cikk Kapacitásrendelkezések és a menetrendek jóváhagyása (1) A két Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalatai
tisztességes és egyenlő elbánást élveznek annak érdekében,
hogy a megállapodás szerinti légiközlekedési szolgáltatások meghatározott útvonalakon való üzemeltetése során
egyenlő lehetőségeket élvezzenek.
(2) A megállapodás szerinti légiközlekedési szolgáltatások üzemeltetése során mindegyik Szerződő Fél kijelölt
légiközlekedési vállalatának figyelembe kell vennie a másik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalatának érde
keit, hogy az utóbbi légiközlekedési vállalatot, amely szintén üzemeltet légijáratokat ugyanezen az útvonalon vagy
annak egy részén, indokolatlanul ne hátráltassa.
(3) A Szerződő Felek kijelölt légiközlekedési vállalatai
által nyújtott légiközlekedési szolgáltatásoknak elsőrendű
feladata kell hogy legyen az olyan kapacitás biztosítása,
amely ésszerű terhelési tényező mellett, megfelel a légiközlekedési vállalatot kijelölő Szerződő Fél és a másik Szerződő Fél területe közötti személy-, áru- és postaszállítás
jelenlegi és ésszerűen előrebecsült igényeinek.
(4) A jelen cikk (1), (2) és (3) bekezdésében meghatározott elveknek megfelelően az egyik Szerződő Fél kijelölt
légiközlekedési vállalata arra is biztosíthat kapacitást,
hogy kielégítse a jelen Megállapodáshoz csatolt légijárattervben felsorolt harmadik országok és a másik Szerződő
Fél területe közötti szállítási igényeket.
(5) A Szerződő Felek kijelölt légiközlekedési vállalatai
által a megállapodás szerinti légiközlekedési szolgáltatások során nyújtott kapacitásról, beleértve a járatgyakoriságot és a légijármű típusát, a kijelölt légiközlekedési vállalatoknak meg kell állapodniuk, mielőtt a menetrendet a
légügyi hatóságokhoz jóváhagyásra benyújtják.
(6) Amennyiben a Szerződő Felek kijelölt légiközlekedési vállalatai a fenti (5) bekezdésben hivatkozott kérdésekben nem tudnak megegyezni, akkor ezekről a két Szerződő Fél légügyi hatóságai állapodnak meg. Amíg ez a
megállapodás nem jön létre, addig a légiközlekedési vállalatok által nyújtott kapacitás változatlan marad.
(7) Mindegyik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata, legalább harminc (30) nappal légijáratai meghatározott útvonalakon való beindítása előtt, menetrendjét
jóváhagyásra benyújtja a másik Szerződő Fél légügyi hatóságához. Ez a szabály a későbbi változtatásokra is vonatkozik. Különleges esetekben ez a határidő az említett hatóságok egyetértésével csökkenthető.
10. cikk Bizonyítványok és engedélyek elismerése Az egyik Szerződő Fél által kiadott vagy érvényesített és
érvényben lévő légialkalmassági bizonyítványokat, szakszolgálati bizonyítványokat és engedélyeket a másik Szerződő Fél a jelen Megállapodásban meghatározott útvonalak és szolgáltatások üzemeltetése céljából érvényesnek
ismeri el, feltéve, hogy ezen bizonyítványok és engedélyek
az Egyezményben foglalt minimális előírásoknak megfelelő vagy annál magasabb követelmények alapján kerültek
kiadásra vagy érvényesítésre. Mindegyik Szerződő Fél
fenntartja azonban a jogot arra, hogy a saját területe feletti
repülésekre, a másik Szerződő Fél vagy bármely más állam
által saját állampolgárainak kiadott vagy érvényesített
szakszolgálati bizonyítványokat és engedélyeket ne fogadja
el érvényesnek.
11. cikk Légiközlekedési viteldíjak (1) A Szerződő Felek légiközlekedési vállalatai által a
megállapodás szerinti légiközlekedési szolgáltatásokért
felszámított viteldíjakat ésszerű szinten kell megállapítani,
kellő figyelemmel minden meghatározó tényezőre, beleértve az üzemelési költségeket, az ésszerű profitot, a szolgáltatás jellemzőit és más légitársaságok által az ugyanazon
útvonalon vagy annak egy részén üzemeltetett menetrend
szerinti szolgáltatások viteldíjait.
(2) A jelen cikk (2) bekezdésében hivatkozott viteldíjakat a következő szabályokkal összhangban kell megállapítani:
a) Amennyiben mindkét Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalatai olyan nemzetközi légitársaságok szövetségének tagjai, ahol díjmegállapító szervezet és viteldíjmeghatározás működik, akkor a Szerződő Felek kijelölt
légiközlekedési vállalatainak ezzel a viteldíj-meghatározással összhangban kell megállapodniuk a viteldíjakról.
b) Amennyiben a megállapodás szerinti légiközlekedési szolgáltatások vonatkozásában nincs viteldíj-meghatározás vagy a Szerződő Felek kijelölt légiközlekedési vállalatainak egyike vagy egyike sem tagja a fenti a) albekezdésében hivatkozott légitársasági szövetségnek, akkor a Szerződő Felek kijelölt légiközlekedési vállalatainak egymás
között kell megállapodni a megállapodás szerinti légiközlekedési szolgáltatásokért felszámítandó viteldíjakról.
c) A viteldíjakat, bevezetésük tervezett időpontja előtt
legalább harminc (30) nappal, a Szerződő Felek légügyi
hatóságaihoz jóváhagyásra kell benyújtani. Ez a határidő,
az említett hatóságok megállapodásának függvényében,
lerövidíthető.
d) Abban az esetben, ha a Szerződő Felek kijelölt légiközlekedési vállalatai a felszámítandó viteldíjakról nem
tudnak megállapodni, vagy ha az egyik Szerződő Félnek
nem jelölt ki légiközlekekdési vállalatot a megállapodás
szerinti légiközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére,
vagy ha a jelen cikk c) albekezdésében hivatkozott harminc
(30) napos időtartam első tizenöt (15) napján belül az
egyik Szerződő Fél légügyi hatóságai értesítik a másik
Szerződő Felet arról, hogy a Szerződő Felek kijelölt légiközlekedési vállalatai által a jelen cikk a) és b) bekezdésével összhangban megállapított bármely viteldíjjal nem értenek egyet, akkor a Szerződő Felek légügyi hatóságai
próbálnak meg megállapodni a felszámítandó megfelelő
viteldíjakról, ugyanakkor egyetlen viteldíj sem léphet érvénybe, ha azt valamelyik Szerződő Fél légügyi hatósága
nem hagyta jóvá.
(3) A jelen cikk rendelkezéseivel összhangban megállapított viteldíjak addig maradnak érvényben, amig új viteldíjakat nem állapítanak meg.
12. cikk Repülésbiztonság (1) A Szerződő Felek, összhangban a nemzetközi jog
által biztosított jogaikkal és kötelezettségeikkel, megerősítik, hogy azon egymással szembeni kötelezettségük, mely
szerint a polgári légiközlekedés biztonságát a jogellenes
cselekményektől megvédik, a jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
(2) A Szerződő Felek a nemzetközi jog által biztosított
jogaik és kötelezettségek korlátozása nélkül, teljes összhangban járnak el az 1963. szeptember 14-én, Tókióban
aláírt, a légijárművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb cselekményekről szóló egyezmény, az
1970. december 16-án, Hágában aláírt, a légijárművek jogellenes hatalomba kerítése leküzdéséről szóló egyezmény
és az 1971. szeptember 23-án, Montreálban aláírt, a polgári
légiközlekedés biztonsága elleni jogellenes cselekmények
leküzdéséről szóló egyezmény rendelkezéseivel.
(3) A Szerződő Felek felkérés esetén, minden szükséges
segítséget megadnak egymásnak a légijárművek jogellenes
hatalomba kerítésére és más, a légijármű, az utasok és
személyzet, a repülőterek és a léginavigációs berendezések
biztonsága elleni jogellenes cselekmények és minden más,
a repülésbiztonság ellen irányuló fenyegetés megakadályozására.
(4) A Szerződő Felek egymással fenntartott kapcsolataikban a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által
megállapított és a Nemzetközi Polgári Repülési Egyezmény függelékeiben meghatározott repülésbiztonsági rendelkezésekkel összhangban járnak el, oly mértékben,
ahogy ezek a biztonsági rendelkezések a Szerződő Felek
vonatkozásában alkalmazhatók, valamint megkívánják,
hogy a területükön nyilvántartásba vett légijárművek üzemeltetői, illetve azok az üzemeltetők, akiknek fő üzleti
telephelye vagy állandó lakhelye területükön van és a területükön lévő repülőterek üzemeltetői ezen légiközlekedés
biztonsági előírásoknak megfelelően járjanak el.
(5) Mindegyik Szerződő Fél egyetért azzal, hogy a légijármű üzemeltetői felkérhetők a másik Szerződő Fél által
megkívánt, a fenti (4) bekezdésben hivatkozott olyan repülésbiztonsági rendelkezések megvizsgálására, amelyek a
másik Szerződő Fél területére való belépésre, távozásra
vagy ott tartózkodásra vonatkoznak. A Szerződő Felek
biztosítják területükön belül a szükséges intézkedések,
megfelelő alkalmazását, hogy a légijárművet megvédjék és
az utasokat, személyzetet, poggyászokat, árukat és a légijármű készleteit a beszállás, illetve a berakodás előtt és
közben átvizsgálják. Mindegyik Szerződő Fél jóindulattal
bírálja el a másik Szerződő Félnek egyes konkrét veszélyekkel szembeni különleges biztonsági intézkedések megtételére irányuló kérelmét.
(6) A polgári légijármű jogellenes hatalomba kerítése
vagy annak veszélye fennállása esetén, vagy más a légijármű, az utasok és személyzet, a repülőterek vagy léginavigációs berendezések biztonsága elleni más jogellenes cselekmények esetén, a Szerződő Felek segítséget nyújtanak egymásnak a kommunikáció elősegítése és más, ilyen cselekmény vagy ennek veszélye gyors és biztonságos megszűntetéséhez szükséges megfelelő intézkedések megtétele révén.
13. cikk Statisztikai adatok nyújtása Az egyik Szerződő Fél légügyi hatósága — kérés esetén
— megadja a másik Szerződő Fél légügyi hatóságának
azokat az információkat és statisztikai adatokat, amelyek
az első Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata által
a megállapodás szerinti légiközlekedési szolgáltatások során a másik Szerződő Fél területére vagy onnan szállított
forgalomra vonatkoznak és azokat a kijelölt légiközlekedési vállalat általában elkészíthet és saját légügyi hatóságához benyújthat. Bármely további statisztikai információ,
amelyet az egyik Szerződő Fél légügyi hatósága a másik
Szerződő Fél légügyi hatóságától kérhet, a két Szerződő
Fél közötti kölcsönös tárgyalás és megállapodás tárgyát
képezi.
14. cikk Konzultáció és módosítások (1) Mindegyik Szerződő Fél vagy annak légügyi hatósága
bármikor konzultációt kérhet a másik Szerződő Féltől vagy
annak légügyi hatóságától.
(2) Az egyik Szerződő Fél vagy annak légügyi hatósága
által kért konzultációt, az erre vonatkozó kézhezvételtől
számított hatvan (60) napon belül kell megkezdeni.
(3) A jelen Megállapodás bármely módosítása akkor lép
hatályba, amikor mindkét Szerződő Fél értesíti egymást,
hogy a nemzetközi megállapodások kötésére és hatálybalépésére vonatkozó alkotmányos eljárásaiknak eleget tett.
(4) A (3) bekezdés rendelkezései mellett ugyanakkor, a
jelen Megállapodáshoz csatolt légijáratterv módosításairól a Szerződő Felek légügyi hatóságai közvetlenül is megállapodhatnak. A módosítások diplomáciai jegyzékváltással történő megerősítés után lépnek hatályba.
15. cikk Vitás kérdések rendezése (1) Amennyiben a Szerződő Felek között a jelen Megállapodás vagy annak Függeléke értelmezése vagy alkalmazása kapcsán bármilyen vita merül fel, akkor azt a Szerződő
Felek először tárgyalások útján próbálják rendezni.
(2) Amennyiben a Szerződő Felek a tárgyalásokon nem
tudnak megállapodni, akkor megegyezhetnek abban, hogy
a vita megoldásához valamely személy vagy szerv tanácsadói véleményét kérik ki.
(3) Ha a Szerződő Felek a fenti (1) és (2) bekezdésnek
megfelelően saját törvényeikkel összhangban nem jutnak
megállapodásra, a vitát egy három választott bíróból álló
döntőbíróság elé utalják, amelynek egy-egy tagját a Szerződő Felek nevezik meg, a harmadik személyében pedig az
ilyen módon megnevezett két választott bíró állapodik
meg. A Szerződő Felek mindegyike választott bírót jelöl ki
a másik Szerződő Féltől a vita döntőbíróság utján való
megoldására vonatkozó kérés diplomáciai csatornákon keresztüli kézhezvételétől számított hatvan (60) napon belül
és a harmadik választott bírót további hatvan (60) napon
belül jelölik ki. Amennyiben valamelyik Szerződő Fél a
fenti időn belül nem nevezi meg választott bíráját, akkor a
Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet elnökét lehet felkérni, bármelyik Szerződő Fél részéről, hogy szükség szerint választott bírót, vagy bírókat jelöljön ki, ha azonban a
Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet elnöke bármelyik
Szerződő Fél állampolgára, akkor a Tanács első alelnöke,
vagy ha ő is ilyen állampolgárságú, akkor a Tanács egyik
vezető tagja, aki nem ilyen állampolgárságú kérhető fel a
kijelölésekre. Ugyanakkor e választott bírónak, aki a döntőbíróság elnökeként fog tevékenykedni, egy olyan harmadik állam állampolgárának kell lennie, amellyel mindkét
szerződő félnek diplomáciai kapcsolata van.
(4) A döntőbíróság határozza meg bíráskodásának hatáskörét. (5) A Szerződő Felek vállalják, hogy a jelen cikk alkalmazása során hozott bármely döntésnek hatályt adnak.
(6) A döntőbíróság költségei, beleértve a választott bírók tiszteletdíját és költségeit, a Szerződő Felek között
egyenlő arányban oszlanak meg. A jelen cikk (2) bekezdésének eljárásaival kapcsolatban a Tanács elnökének felmerült bármely költségét a döntőbíróság költségei részének
kell tekinteni.
16. cikk Felmondás Bármelyik Szerződő Fél bármikor írásban értesítheti a
másik Szerződő Felet arról a szándékáról, hogy a jelen
Megállapodást felmondja, ezt az értesítést egyidejűleg a
Nemzetközi Polgári Repülési Szervezethez is meg kell
küldeni.
Ilyen esetben a Megállapodás az értesítés másik Szerződő Fél általi kézhezvételétől számított tizenkét (12) hónap
múlva jár le, kivéve, ha ezen időtartam lejárta előtt a
felmondásra vonatkozó értesítést megegyezéssel visszavonják. Amennyiben a másik Szerződő Fél nem ismeri el
az értesítés kézhezvételét, akkor azt úgy kell tekinteni,
mintha azt a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet általi
kézhezvételtől számított tizennégy (14) nappal később
kapta volna meg.
17. cikk Összhang a multilaterális egyezményekkel Amennyiben egy általános multilaterális légiközlekedési egyezmény vagy megállapodás mindkét Szerződő Fél
vonatkozásában hatályba lép, akkor a jelen Megállapodást
és annak Függelékét(eit) úgy kell módosítani, hogy az az
egyezmény vagy megállapodás rendelkezéseivel összhangban legyen.
18. cikk Nyilvántartásbavétel A jelen Megállapodást, annak Függelékét(eit) és azok
valamennyi módosítását nyilvántartásba kell vetetni a
Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél.
19. cikk Hatálybalépés A jelen Megállapodás az utolsó értesítéskor valamelyik
Szerződő Fél tudatja a másikkal, hogy a jelen megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges alkotmányos követelményeknek eleget tett.
Ennek hiteléül alulírottak, akiket erre kormányaik megfelelően felhatalmaztak e Megállapodást aláírják.
Készült két példányban, Budapesten, 1994. március hó
25-én magyar, perzsa és angol nyelven, mindegyik szöveg
egyaránt hiteles. A jelen Megállapodás alkalmazása vagy
értelmezése során felmerülő bármely vita esetén az angol
szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság Az Iráni Iszlám Köztársaság
Kormánya nevében Kormánya nevében
Függelék A) A Magyar Köztársaság kijelölt légiközlekedési vállalata az alábbi útvonalakon üzemelhet mindkét irányban:
Kiindulási
pontok Közbenső
pontok Érkezési
pontok Túli
pontok
Magyarországi
pontok Későbbi
megállapodás
tárgya Teherán Későbbi
megállapodás
tárgya
B) Az Iráni Iszlám Köztársaság kijelölt légiközlekedési
vállalata az alábbi útvonalakon üzemelhet mindkét irányban:
Kiindulási
pontok Közbenső
pontok Érkezési
pontok Túli
pontok
Iráni
pontok Későbbi
megállapodás
tárgya Budapest Későbbi
megállapodás
tárgya
Megjegyzés:
Bármely kijelölt légiközlekedési vállalat üzemelésének megkezdése a légiközlekedési vállalatok közötti kereskedelmi megállapodás tárgyát képezi.’’
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba. A
légiközlekedési megállapodásban foglaltakat 2002. december 29-től kell alkalmazni.
(2) A rendelet végrehajtásáról a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2013. (HK 2.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 6004 (3. kiadás) végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 6004 (3. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 22/2004.
(HK 24.) HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 6004 (EDITION 3)
– MEACONING, INTRUSION, JAMMING AND
INTERFERENCE REPORT címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az MH ÖHP alárendelt alakulatai az egységesítési
egyezményben foglalt veszélyes elektronikai hadviselési
helyzetről adott figyelmeztetések szövetségen belüli továbbításának eljárási módjára és a figyelmeztető jelentések formai követelményeire vonatkozó előírásokat alkalmazzák.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
110/2007. (XII. 19.) OGY határozata országos népszavazás elrendeléséről.
Az Országgyűlés az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény rendelke
zései szerint megtárgyalta a Fidesz Magyar Polgári
Szövetség nevében dr. Orbán Viktor és a Kereszténydemokrata Néppárt nevében dr. Semjén Zsolt által benyújtott országos népszavazási kezdeményezést, és arról a
2007. december 17-i ülésén a következők szerint döntött:
Az Országgyűlés az „Egyetért-e Ön azzal, hogy a háziorvosi ellátásért, fogászati ellátásért és a járóbeteg-szakellátásért a jelen kérdésben megtartott népszavazást követő év január 1-jétől ne kelljen vizitdíjat fizetni?” kérdésben
az országos ügydöntő népszavazást elrendeli.
Az országos ügydöntő népszavazás költségvetésére – az
egy naptári napon szavazásra bocsátott kérdések számától
függetlenül – 4470,00 millió forint fordítható.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozata a Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról.
1. A Kormány a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény hatálya alá tartozó, a Kormány irányítása
vagy felügyelete alatt álló központi költségvetési szervek összlétszámának felső határát az 1. és a 2. számú melléklet
szerint állapítja meg.
2. Az 1. pontban meghatározott létszám nem tartalmazza, és annak számítása során nem kell figyelembe venni
a 3. pontban meghatározott létszámkeretet, valamint a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási
állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény alapján foglalkoztatottak, továbbá az Európai Unió költségvetésében
biztosított forrásból finanszírozott, határozott idejű jogviszony keretében foglalkoztatottak számát, amennyiben
a foglalkoztatáshoz a Magyar Köztársaság költségvetéséből származó többletforrás nem szükséges.
3. A „Romák foglalkoztatása a közigazgatásban” program keretében a Miniszterelnökségen és a minisztériumokban
foglalkoztatottak engedélyezett létszámkerete 40 fő.
4. A foglalkoztatottak összlétszámának felső határa megváltoztatására irányuló előterjesztést kizárólag a kormányzati
tevékenység összehangolásáért felelős miniszter nyújthat be a Kormányhoz azzal, hogy létszámnövekedésre irányuló
javaslat – annak finanszírozási forrásától függetlenül – kizárólag új feladatok ellátásával vagy feladatok
átadás-átvételével összefüggésben nyújtható be.
5. Ez a határozat a közzétételének napján lép hatályba.
6. Hatályát veszti a Miniszterelnöki Hivatalban, a minisztériumokban, az igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet
ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 2057/2008. (V. 14.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
20/2012. (XI. 23.) OBH utasítása a bírósági közvetítéssel kapcsolatos szabályzatáról.
Az Országos Bírósági Hivatal elnöke bírósági közvetítés egységes gyakorlatának megteremtése érdekében, a bíróságok
szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdésének b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a
közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. törvény 41. §-ában foglaltakra tekintettel az alábbiak szerint rendelkezik.
A szabályzat hatálya 1. § A szabályzat hatálya a törvényszékkel szolgálati jogviszonyban álló, törvényszék elnökére, kijelölőre, koordinátorra,
alapügyben eljáró bíróra, bírósági közvetítőnek kijelölt bírósági titkárra (a továbbiakban: bírósági közvetítő) terjed ki.
A bírósági közvetítő fogalma 2. § A bírósági közvetítő az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) elnöke által – a a közvetítői szakmai képzésről
és továbbképzésről szóló 63/2009. (XII. 17.) IRM rendeletben foglalt közvetítői szakmai képzés (a továbbiakban:
képzés) elvégzésének igazolását követően – kijelölt bírósági titkár. A kijelölt bírósági titkár a bírósági közvetítéssel
kapcsolatos tevékenysége során a bírósági közvetítő megjelölést használja.
A bírósági közvetítő tevékenysége 3. § A bírósági közvetítő a bírósági közvetítési feladatokat ellátó bíróságnál a közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi
LV. törvény hatálya alá tartozó bírósági közvetítői eljárást folytat le.
A kijelölés feltétele 4. § A bírósági közvetítői kijelölésre történő előterjesztés feltétele az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról
szóló 1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.) 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti bírósági titkári szolgálati
jogviszony fennállása. A kijelölést megelőző eljárás szabályai 5. § (1) Az OBH elnöke a bírósági vezetők, a koordinátorok és a közvetítői képzést elvégzett bírák és nyugdíjas bírák
elérhetőségeinek adatairól – a személyes adatok védelmére vonatkozó jogszabályi rendelkezések figyelembe
vételével – az előzetes egyeztetés lefolytatásának elősegítése érdekében tájékoztatást ad.
(2) Amennyiben a kérelmező a bírósági titkári kinevezéssel egyidejűleg bírósági közvetítői tevékenység végzésére
irányuló kijelölés iránti kérelmet is előterjeszti – az Iasz.-ban meghatározott titkári kinevezési feltételeken túl –, a
kijelöléssel kapcsolatban az alábbiakról is nyilatkoznia kell: a) mely időponttól,
b) teljes vagy részmunkaidőben, c) mely szolgálati helyen (helyeken),
kíván bírósági közvetítői tevékenységet ellátni és d) amennyiben a bírói szolgálati jogviszonya megszüntetésének oka a nyugdíjazás, annak időpontjáról.
Ha a kérelmező több szolgálati helyet jelöl meg vagy a kérelmezők többen vannak, az érintett bíróság(ok) előzetes
egyeztetést folytatnak le. (3) A kérelmezőnek a kérelemhez csatolnia kell a képzés elvégzéséről szóló igazolást.
(4) A kérelmezőnek a kérelemben kezdeményezni kell, hogy az OBH elnöke jelölje ki őt bírósági közvetítői tevékenység
végzésére. A munkáltatói jogkör gyakorlójának véleménye 6. § (1) Az érintett törvényszék elnöke a kérelmet annak benyújtásától számított 8 napon belül írásban véleményezi.
(2) Az érintett törvényszék elnöke a kérelmet írásban elutasítja, erről a kérelmezővel egyidejűleg az OBH elnökét
tájékoztatja, ha a kérelmező nem felel meg a titkári kinevezés vagy a közvetítői kijelölés feltételeinek, illetőleg egyéb
okból a kérelmet nem támogatja. (3) Az érintett törvényszék elnöke a támogató véleményt legalább 15 nappal a kijelölés tervezett időpontját megelőzően
terjeszti fel az OBH elnökéhez, melyhez mellékeli a titkári kinevezésről szóló okirat másolatát. A kijelölésről az OBH
elnöke dönt. (4) A támogató véleménynek tartalmaznia kell
a) az 5. § (2) bekezdés a)–c) pontjairól történő egyeztetés eredményét,
b) hogy a kérelmet előterjesztővel mely időponttól kíván szolgálati jogviszonyt létesíteni,
c) hogy a tevékenység végzéséhez szükséges tárgyi feltételek biztosítottak.
(5) A támogató véleményt felterjesztő bíróság biztosítja a bírósági közvetítő álláshelyét és annak fedezetét.
A kijelölés tartalma 7. § (1) Bírósági közvetítő kijelölése határozatlan időre vagy legfeljebb 3 évig tartó határozott időre szólhat. A határozott
időtartamra kinevezett bírósági titkár a határozott időtartam lejártát megelőzően legalább 30 nappal köteles a
munkáltatói jogkör gyakorlójának jelezni, ha ismételt kinevezését és közvetítővé történő kijelölését kéri. Az ismételt
kinevezést és kijelölést megelőzően a munkáltatói jogkör gyakorlója a bírósági közvetítő tevékenységéről kimutatást
és elemzést készít. (2) A kijelölt közvetítő a közvetítői tevékenységében nem utasítható.
A bírósági közvetítő munkaköri leírása 8. § (1) A bírósági közvetítővé kijelölt bírósági titkár feladatait az érintett törvényszék elnökének munkaköri leírásban kell
rögzítenie. (2) A munkaköri leírás tartalmazza különösen: a) a bírósági közvetítői eljárásra alkalmas ügyek válogatásában való részvételt,
b) a bírósági közvetítői megbeszélés előkészítését, lefolytatását, tartását és adminisztrációját, statisztika készítését,
c) általános és ügyspecifikus tájékoztatók készítését és az alapügyben eljáró bíró részére történő átadását,
d) a bírósági közvetítői eljárás lefolytatását, e) a bírósági közvetítői iratok kezelését,
f) a bírósági közvetítői eljárás során született megállapodás írásbeli rögzítését,
g) közvetlen kapcsolattartás módját, tényét valamennyi koordinátorral és bírósággal,
h) közvetlen kapcsolattartást (akár telefonon is) az ügyféllel,
i) amennyiben a bírósági közvetítés a munkaidejét nem tölti ki, egyéb bírósági titkári feladatok ellátását.
A bírósági közvetítés koordinációja 9. § Az OBH elnöke a bírósági közvetítéssel kapcsolatos feladatok összehangolására a bírák jogállásáról és
javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 29. § (2) bekezdése szerint országos koordinátort bíz meg. A bírósági
közvetítőt alkalmazó törvényszék elnöke helyi koordinátort jelöl ki, akinek személyét az OBH-ba bejelenti.
Tájékoztatás a bírósági közvetítésről 10. § (1) A bíróság a bírósági közvetítéssel kapcsolatban általános tájékoztatást ad:
a) a bírósági közvetítés lehetőségéről, b) azokról az ügyekről, amelyekben bírósági közvetítői eljárásnak nincs helye,
c) a bírósági közvetítőt alkalmazó bíróságokról, d) a bírósági közvetítő személyéről, elérhetőségéről, ügyfélfogadási időpontjairól,
e) a bírósági közvetítés illetékmentességéről, az illeték- és költségkedvezményekről,
f) a bírósági közvetítés során alkalmazandó titoktartási kötelezettségről,
g) a bírósági közvetítői eljárás folyamatáról, h) a bírósági közvetítői és a bírósági peres/nemperes eljárás kapcsolatáról,
i) a közvetítői eljárásról, a közvetítői névjegyzékről, a közvetítői eljárás igénybevételének lehetőségéről.
(2) A tájékoztatást közzé kell tenni a bíróságok központi honlapján, a bíróság honlapján, a bírósági épület közforgalom
számára nyitva álló tereiben, valamint megismerhetővé kell tenni a bíróság nyilvános ügyfélfogadása során.
(3) Az eljáró bíró a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 148. § (2) bekezdése alapján szóban és írásban, a
rendelkezésére álló formanyomtatványok felhasználásával tájékoztatja a feleket a bírósági közvetítésről.
A szabályzat hatálybalépése 11. § Az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Handó Tünde s. k.,
az Országos Bírósági Hivatal elnöke


text:
151/2019. (IV. 11.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Goran Stevchevski rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Macedón Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2018. december 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1014/2017. (I. 12.) Korm. határozata a Szent István Egyetem Gazdasági, Agrár- és Egészségtudományi Kar gyulai telephelyű Egészségtudományi Intézetének az egyházi fenntartásban működő Gál Ferenc Főiskolához történő csatlakozásáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy
 1. a  Szent István Egyetem Gazdasági, Agrár- és Egészségtudományi Kar gyulai telephelyű Egészségtudományi
Intézete 2017. február 1. napjától feladatátadás keretében az  egyházi fenntartásban lévő Gál Ferenc Főiskola
Egészségtudományi Intézeteként működjön tovább oly módon, hogy a képzési és kutatási feladatok személyi, tárgyi
feltételei a feladatátvevő intézménynél a feladatátadás napjával biztosításra kerüljenek,
2. az  1.  pontban foglalt feladatok maradéktalan ellátása érdekében 93,7 millió forint költségvetési támogatás
átcsoportosítása szükséges a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 5. Egyetemek, főiskolák címről a  XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 2. Nem állami
felsőoktatási intézmények támogatása jogcímcsoport előirányzatra.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2017. (XII. 28.) SZTNH közleménye a IX. Nyugat-dunántúli Regionális Innovációs Kiállításon és Találmányi Vásáron bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. § b) pontja, a védjegyek és a földrajzi árujelzők
oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. § (1) bekezdés c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról szóló 2001. évi
XLVIII. törvény 40. § (1) bekezdés c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi XXXVIII. törvény 36. §
(1)  bekezdése alapján közzéteszem, hogy a  2018. április 11-én, Győrben megrendezendő IX. Nyugat-dunántúli
Regionális Innovációs Kiállításon és Találmányi Vásáron bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket, formatervezési
és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség
illeti meg.
Dr. Łuszcz Viktor s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
178/2010. (VI. 1.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezésének hozzájárulásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok Ukur Yatani
Kanacho rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Kenyai Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez bécsi székhellyel.
Budapest, 2010. május 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök