text:
75/2016. (IV. 5.) Korm. rendelete az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó források felhasználásáról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
a 18. és a  22. alcím tekintetében az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (1)  bekezdés 41.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az 54–58.  § tekintetében az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (1)  bekezdés 15.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § E rendeletet kell alkalmazni a  2014–2020 közötti programozási időszakban az  Európai Hálózatfinanszírozási
Eszközből (Connecting Europe Facility, a  továbbiakban: CEF) származó források terhére történő kötelezettségek
vállalására, a  projektek előkészítésére, pályázatára, végrehajtására, nyomon követésére, a  teljesítés ellenőrzésére,
a felhasználásra és a lebonyolításra.
2. Személyi hatály 2. § E rendelet személyi hatálya a támogatást igénylőkre és a támogatásban részesülőkre terjed ki.
3. Értelmező rendelkezések 3. § (1) E rendelet alkalmazásában
 1. hazai társfinanszírozás: a CEF-ből származó forrásokra vonatkozó pályázatokhoz nyújtott hazai forrás,
 2. kedvezményezett: az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a  913/2010/EU rendelet
módosításáról és a  680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013.  december  11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1316/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet) 2. cikk 10. pontja szerinti tagállam, nemzetközi szervezet, állami vagy
magánvállalkozás vagy szerv,
3. költségvetési hozzájárulás: a  projekt megvalósításához nyújtott költségvetési forrás, ide értve az  utólagosan
a CEF-ből folyósított támogatás megelőlegezését is,
4. műszaki-szakmai tartalom: a  projekt keretében megvalósított fejlesztések valamely, a  projekt
eredményessége szempontjából meghatározó tulajdonsága, amelynek megvalósítását a  nemzeti hatóság
tagállami hozzájáruló nyilatkozatával tudomásul vette, és az  Európai Bizottság támogatói döntésével
jóváhagyott,
5. pályázati felhívás: az  Európai Bizottság vagy az  általa meghatalmazott szervezet által az  Európai Bizottság
honlapján közzétett, CEF-ből származó forrásra vonatkozó pályázatok benyújtásának feltételeit és határidejét
tartalmazó közlemény,
6. saját erő: a  kedvezményezett által a  projekt végrehajtásához nyújtott, költségvetési hozzájárulást nem
tartalmazó pénzügyi hozzájárulás,
7. szabálytalanság: a  támogatási kérelemben, a  támogatási megállapodásban, tagállami kedvezményezett
esetén a  kedvezményezett és a  végrehajtó szerv között létrejött támogatási szerződésben, továbbá
a  projektek végrehajtása során az  1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben és a  hazai
jogszabályokban foglaltak megsértése,
8. tagállami előrehaladási nyilatkozat: a  projektek Európai Bizottsághoz benyújtandó éves előrehaladási
jelentése mellékletét képező, a  nemzeti hatóság által kiállított tanúsítvány, amelyben a  tagállam igazolást
bocsát ki arról, hogy a kedvezményezett által benyújtott információ teljes körű, megbízható és valós,
9. tagállami kedvezményezett: az állam,
10. tagállami teljeskörűségi nyilatkozat: a  projekt megvalósítása befejezéséhez az  Európai Bizottsághoz
benyújtandó záróegyenleg-kifizetés iránti kérelem mellékletét képező, a  nemzeti hatóság, illetve
energiaszektorba tartozó projektek esetében a  szakpolitikai felelős által kiállított tanúsítvány, amelyben
a  tagállam igazolást bocsát ki arról, hogy a  kedvezményezett által projektmegvalósítás befejezéséhez
benyújtott információ teljes körű, megbízható és valós, a  projekt megvalósított tartalma a  vonatkozó
jogszabályoknak és a támogatási kérelemben és az annak alapján megkötött támogatási megállapodásban
foglaltaknak megfelel, továbbá a záró pénzügyi nyilatkozatban rögzített költségek jogszerűek, a támogatási
megállapodás rendelkezései alapján valósak és elszámolhatóak,
11. támogatási kérelem: az  Európai Bizottság felhívásában meghatározott követelményeknek megfelelő
dokumentum, amely egy projekt támogatásban részesítésére irányul, és amelynek részei a projekt adatlap és
a mellékletek, amelynek az Európai Bizottsághoz történő benyújtását a nemzeti hatóság jóváhagyta,
12. támogatási megállapodás: a  projekt megvalósítására az  Európai Bizottság és e  projekt kedvezményezettje
között létrejött megállapodás,
13. támogatási szerződés: a  tagállami kedvezményezett és a  projekt végrehajtására kijelölt végrehajtó
szerv közötti, a  projekt végrehajtásában egymás közötti feladat- és felelősség-megosztásról rendelkező
megállapodás,
14. végrehajtó szerv: az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti vállalkozás
vagy szerv.
(2) Az (1) bekezdésben nem értelmezett fogalmakat
a) a  transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a  661/2010/EU
határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a továbbiakban: 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet),
b) az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
c) a  transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az  1364/2006/EK határozat
hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról
szóló, 2013. április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint
d) a  távközlési infrastruktúrák területén működő transzeurópai hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról
és az  1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. március 11-i 283/2014/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet
szerint kell értelmezni.
 (3) E rendeletet az e rendelet hatálya alá tartozó projektek támogatására vonatkozó, kötelezően alkalmazandó európai
uniós jogi aktusokban foglalt eltérésekre figyelemmel kell alkalmazni és értelmezni.
II. FEJEZET
INTÉZMÉNYRENDSZER 4. A Kormány feladatai 4. § (1) A  Kormány a  közlekedési és az  infokommunikációs projektek tekintetében egyedi ügyben hozott nyilvános
határozatot tesz közzé a támogatási kérelmek Európai Bizottsághoz történő benyújtásának jóváhagyásáról.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti határozat közzétételét úgy kell tekinteni, hogy a  Kormány a  tagállami kedvezményezett
számára a határozattal jóváhagyott tartalmú projektre vonatkozó, az Európai Bizottsággal megkötendő támogatási
megállapodás aláírására felhatalmazást ad.
(3) A Kormány (1) bekezdés szerinti határozata tartalmazza
a) – ha az rendelkezésre áll – a projekt azonosító számát, egyéb esetben a kapcsolódó program megnevezését,
b) a projekt megnevezését,
c) a kedvezményezett, illetve a támogatást igénylő nevét,
d) a projekt rövid bemutatását,
e) az igényelt támogatás összegét, és
f ) – ha kijelölésre kerül – a projekt végrehajtó szervének megjelölését.
5. § (1) A  Kormány dönt a  projekt megvalósításáról, ha az  Európai Bizottság a  költségvetési hozzájárulást tartalmazó
projektre a  4.  § (3)  bekezdés e)  pontja szerint meghatározott összeg kilencven százalékát el nem érő összegű
támogatást hagy jóvá.
(2) Ha a Kormány a projekt (1) bekezdés szerinti körülmények figyelembevétele mellett történő megvalósításáról dönt,
akkor rendelkezik a  projekt műszaki-szakmai tartalma az  Európai Bizottság által nem támogatott projektelemei
megvalósításának forrásáról és finanszírozási módjáról.
(3) A Kormány a (2) bekezdés szerinti esetben egyedi ügyben hozott nyilvános határozatot tesz közzé.
 (4) A  (3)  bekezdés szerinti határozat közzétételét úgy kell tekinteni, hogy a  Kormány a  tagállami kedvezményezett
számára a határozattal jóváhagyott tartalmú projektre vonatkozó, az Európai Bizottsággal megkötendő támogatási
megállapodás – az (1) bekezdés szerinti feltételekkel történő – aláírására felhatalmazást ad.
(5) A (2) bekezdés szerinti határozat tartalmazza a 4. § (3) bekezdésében foglaltakat, valamint
a) a támogatás Európai Bizottság által jóváhagyott összegét,
b) az Európai Bizottság döntése alapján csökkentett támogatás esetén az igényelt és a jóváhagyott támogatás
különbözetét biztosító forrás megjelölését és összegét. 6. § (1) A  kedvezményezett a  nemzeti hatóság útján tájékoztatja a  Kormányt, ha a  költségvetési hozzájárulást nem
tartalmazó projekt támogatását az Európai Bizottság módosított műszaki-szakmai tartalommal hagyja jóvá.
(2) Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni az energiaszektorba tartozó projektekre.
7. § A Kormány az  energiaszektorba tartozó, CEF-ből finanszírozni kívánt projektek listájáról egyedi ügyben hozott
nyilvános kormányhatározatot tesz közzé.
5. A Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság feladatai 8. § (1) A Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság készíti elő a Kormány 4. alcímben meghatározott döntéseit.
 (2) Az (1) bekezdésében meghatározott kérdésekben a Kormány részére benyújtott javaslathoz, jelentéshez vagy más
ülésanyaghoz mellékelni kell a  Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság állásfoglalását. Ennek az  állásfoglalásnak
a  hiányában a  javaslatot, a  jelentést vagy más ülésanyagot csak akkor lehet a  Kormány elé terjeszteni, ha ahhoz
a miniszterelnök, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter vagy a Fejlesztéspolitikai Koordinációs
Bizottság elnöke hozzájárul.
6. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter feladatai
9. § (1) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a projektek megvalósításával összefüggő
a) közbeszerzési ellenőrzési,
b) monitoring, és
c) kommunikációs
feladatokat lát el.
(2) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter ellenőrzési és monitoring feladatai körében:
a) ellátja a  19. alcím alapján a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból
származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet [a  továbbiakban:
272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet] XVI. Fejezete szerint a költségvetési hozzájárulással megvalósuló projektek
keretében biztosított támogatások felhasználása során lefolytatott közbeszerzési eljárások szabályosságának
ellenőrzését,
b) ellátja a 26. alcím szerinti közbeszerzési ellenőrzési feladatokat a költségvetési hozzájárulást nem tartalmazó
projektek esetében,
c) a nemzeti hatósággal együttműködve nyomon követi a projektek pénzügyi előrehaladását,
d) ellátja a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 10.  § (2)  bekezdés 1–6.  pontjában foglalt feladatokat azzal, hogy
irányító hatóság helyett a nemzeti hatóságot kell érteni.
 (3) Az  európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az  egységes kommunikáció kialakításával kapcsolatos
tevékenysége keretében:
a) ellátja a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés 4., 5., és 7. pontjában foglalt feladatokat, valamint
b) a  nemzeti hatósággal együttműködve ellátja az  1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
28. cikke szerinti tájékoztatással és nyilvánossággal kapcsolatos kommunikációs tevékenységeket.
7. Az audit hatóság feladatai 10. § (1) A költségvetési hozzájárulással megvalósuló projektek tekintetében az audit hatóság
a) elkészíti az audit stratégiát,
b) elvégzi a rendszerellenőrzéseket, valamint
c) elvégzi a projektekkel kapcsolatos záró elszámolások vizsgálatát és elkészíti a nemzeti hatóság teljeskörűségi
nyilatkozatát megalapozó jelentést.
 (2) Az audit hatóság feladatait az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság látja el.
8. A szakpolitikai felelős feladatai 11. § A szakpolitikai felelős
a) véleményezi a nemzeti hatóság megkeresésére az ágazati stratégiába illeszkedés szempontjából az előzetes
projektötleteket, és az ezzel kapcsolatos írásbeli álláspontját megküldi a nemzeti hatóságnak,
b) véleményezi a  nemzeti hatóság megkeresésére – a  Kormányhoz történő benyújtás előtt – műszaki
szakmai szempontból és az  ágazati stratégiába illeszkedés szempontjából a  projektjavaslatokat, és az  ezzel
kapcsolatos írásbeli álláspontját megküldi a nemzeti hatóságnak,
c) részt vesz a  költségvetési hozzájárulásból megvalósuló, illetve a  tagállami kedvezményezett által
megvalósítandó projektek műszaki-szakmai tartalmának kidolgozásában, a  tervezés és a  projektfejlesztés
során a műszaki-szakmai szempontok érvényesítésében,
d) kibocsátja az  energetikai projektek tekintetében a  tagállami hozzájáruló nyilatkozatot és a  tagállami
teljeskörűségi nyilatkozatot,
e) együttműködik a  nemzeti hatósággal a  projektek megvalósítása és tagállami felelősségi körbe utalt
feladatainak ellátása során,
f ) részt vesz az  intézkedések szakmai tartalmának meghatározásában, projekteket érintő értékelési
tevékenységben.
12. § Az energiaszektorba tartozó projektek tekintetében a  szakpolitikai felelős dönt a  7.  §-ban meghatározott
kormányhatározatban nevesített projektek támogatási kérelmének az Európai Bizottsághoz történő benyújtásához
szükséges tagállami hozzájáruló nyilatkozat megadásáról.
13. § A szakpolitikai felelős feladatait
a) a közlekedési ágazatban a közlekedésért felelős miniszter,
b) az energetikai ágazatban az energiapolitikáért felelős miniszter,
c) a távközlési ágazatban az informatikáért felelős miniszter
látja el.
9. A nemzeti hatóság feladatai 14. § (1) A nemzeti hatóság
a) felelős az  Európai Bizottság számára benyújtandó projektjavaslatok támogatási szempontú
véleményezéséért,
b) az  1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9.  cikk (4)  bekezdése és az  1315/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet 8.  cikk (1)  bekezdése szerinti projektek esetében a  Kormány 4.  §
(1)  bekezdésében foglalt határozatának birtokában kibocsátja – a  11.  § d)  pontjában meghatározott
kivétellel  – az  1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9.  cikk (1)  bekezdése szerinti tagállami
hozzájáruló nyilatkozatot,
c) felelős a tagállami jelentéseknek, beszámolóknak az Európai Bizottság részére történő benyújtásáért,
d) folyamatosan figyelemmel kíséri a Magyarország területén megvalósuló projektek megvalósulását, biztosítja
a projektek technikai monitoringját,
e) elvégzi az éves jelentések jóváhagyását megalapozó helyszíni ellenőrzéseket,
f ) kiadja – a  11.  § d)  pontjában meghatározott kivétellel – az  1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet 22.  cikke szerinti, a  projektek közbeszerzési, környezeti-fenntarthatósági, műszaki és pénzügyi
ellenőrzésén alapuló tagállami előrehaladási nyilatkozatot és a  tagállami teljeskörűségi nyilatkozatot,
figyelemmel a (4) bekezdésre,
g) részt vesz az  intézkedések 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 27.  cikke szerinti
értékelésében,
h) képviseli Magyarországot az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak a projektekkel kapcsolatos ülésein,
i) gondoskodik a projektek közbeszerzési ellenőrzéséről a 19. és a 26. alcím szerint,
j) koordinálja a hazai projektek megvalósításával kapcsolatos tagállami feladatokat,
k) részt vesz az  adott projekt tárgya szerinti operatív program monitoring bizottsággal együtt ülésező,
e rendelet szerinti projektek nyomon követését ellátó monitoring bizottság munkájában,
l) biztosítja a  kohéziós borítékból, illetve költségvetési hozzájárulással megvalósuló projektek és az  Európai
Regionális Fejlesztési Alapra, az  Európai Szociális Alapra, a  Kohéziós Alapra, az  Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapra és az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések
megállapításáról, és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1303/2013/EU az európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1303/2013/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet) hatálya alá tartozó alapokból megvalósuló projektek közötti összhang megteremtését,
a kettős finanszírozás elkerülését,
m) szükség esetén az  irányító hatóság vezetőjével egyetértésben javaslatot tesz a  projektek megfelelő
operatív programból történő finanszírozására és a  projekt CEF-ből történő finanszírozásának egyidejű
megszüntetésére, valamint ennek Kormány általi jóváhagyására való felterjesztésére.
(2) A nemzeti hatóság feladatai ellátásába a (3) bekezdésben foglalt kivétellel közbenső szervezetet vonhat be.
 (3) A nemzeti hatóság nem ruházhatja át közbenső szervezetre
a) a tagállami hozzájáruló-, előrehaladási- és teljeskörűségi nyilatkozatok kibocsátásával, és
b) a CEF-ből finanszírozott intézkedéseknek az Európai Bizottsággal együttműködésben történő értékelésével
kapcsolatos feladatát.
(4) A  nemzeti hatóság az  1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 22.  cikke szerinti tagállami
teljeskörűségi nyilatkozatokat csak az  általa kibocsátott hozzájáruló nyilatkozattal rendelkező projektek
tekintetében adhatja ki akkor, ha azok kedvezményezettje eleget tett a  tagállam felé fennálló folyamatos
adatszolgáltatási és beszámolási kötelezettségének.
15. § (1) A  közlekedési, az  energetikai és a  távközlési ágazatban egymástól elkülönült szervezettel rendelkező nemzeti
hatóság működik.
(2) A nemzeti hatóság feladatait
a) a közlekedési ágazatban a közlekedésért felelős miniszter,
b) az energetikai ágazatban az energiapolitikáért felelős miniszter,
c) a távközlési ágazatban az informatikáért felelős miniszter
látja el.
10. A közbenső szervezet feladatai 16. § (1) Az a költségvetési szerv, amelyet
a) jogszabály ekként kijelöl, vagy
b) a nemzeti hatósággal megkötött megállapodás ekként meghatároz
közbenső szervezetnek minősül.
(2) A közbenső szervezet a nemzeti hatóság feladatkörébe tartozó, az (1) bekezdés szerint rá átruházott feladatokat látja
el. A közbenső szervezet a nemzeti hatóság nevében jár el. A közbenső szervezet tevékenységét a jogszabályokban
és a nemzeti hatósággal kötött megállapodásban foglaltak szerint végzi.
(3) A közbenső szervezet által elvégzett feladatért harmadik személy felé a nemzeti hatóság felel. A közbenső szervezet
csak a nemzeti hatóság előzetes jóváhagyása alapján vonhat be más szervezetet az átruházott feladat ellátásába.
17. § (1) A  nemzeti hatóság a  16.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben a  közbenső szervezetként kijelölt szervezettel
megállapodást köt, egyébként – ha közbenső szervezet alkalmazását szükségesnek tartja – a  16.  § (1)  bekezdés
b) pontja szerinti megállapodást köthet a feladat ellátására alkalmas költségvetési szervvel.
(2) Az (1) bekezdés szerint átruházott feladat ellátásáról írásbeli megállapodásban kell rendelkezni. E megállapodásnak
tartalmaznia kell különösen:
a) az átruházott feladatok ellátásának pénzügyi feltételeit,
b) a közbenső szervezet feladatait és kötelezettségeit,
c) az a) pontban megjelölt feladat elvégzése során alkalmazott eljárást és módszereket,
d) a teljesítésigazolás kiállításának feltételeit,
e) rendelkezést arról, hogy a  közbenső szervezet milyen gyakran tegyen jelentést az  általa elvégzett
ellenőrzések eredményeiről,
f ) rendelkezést a  nemzeti hatóság részére átadandó adatok köréről, az  adatszolgáltatás tartalmáról és
rendszerességéről,
g) a közbenső szervezetnek a nemzeti hatósággal szembeni felelősségvállalására vonatkozó szabályokat,
h) az átruházott feladat elvégzése érdekében a nemzeti hatóság által átadott vagy átadásra kerülő adatok körét
és azok védelmét.
 (3) A  nemzeti hatóság és az  ellenőrzésére jogosult szervek ellenőrzik a  közbenső szervezetre átruházott feladat
teljesítését. 11. Tagállami kedvezményezett képviselője 18. § (1) A tagállami kedvezményezettet az a miniszter képviseli, akinek a feladatkörével az adott projekt tárgya összefügg.
 (2) A  tagállami kedvezményezett (1)  bekezdés szerinti képviselője a  saját nevében köti meg a  végrehajtó szervvel
a támogatási szerződést. 12. Végrehajtó szerv 19. § A végrehajtó szerv kijelölésére a  tagállami kedvezményezett az  1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet 2. cikk 11. pontjával összhangban jogosult. A végrehajtó szerv feladatait a tagállami kedvezményezett és
a végrehajtó szerv között projektenként megkötendő támogatási szerződés tartalmazza.
13. A monitoring bizottság feladatai 20. § A projektek végrehajtásának nyomon követését a  projekt tárgyához hasonló fejlesztési célra irányuló operatív
program végrehajtásának nyomon követését végző monitoring bizottság látja el a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet
IV. Fejezetében foglaltak szerint.
14. A monitoring értekezlet 21. § (1) A  nemzeti hatóság vagy a  közbenső szervezet a  kedvezményezettek, illetve végrehajtó szervek képviselőinek
részvételével havonta legalább egy alkalommal monitoring értekezletet tart.
(2) A  monitoring értekezlet írásos anyagát a  kedvezményezettek, illetve végrehajtó szervek által a  nemzeti hatóság
vagy a közbenső szervezet részére benyújtott havi előrehaladási jelentések képezik.
(3) Az  előrehaladási jelentéseket a  kedvezményezettek, illetve a  végrehajtó szervek hét nappal a  monitoring
értekezletet megelőzően kötelesek benyújtani.
III. FEJEZET
A PROJEKT-ELŐKÉSZÍTÉS SZABÁLYAI 15. Projekt-előkészítés és -kiválasztás
22. § A projekt-előkészítés magában foglalja
a) a projektek szakmai-műszaki előkészítését,
b) a támogatásra javasolt, költségvetési hozzájárulással megvalósuló projektek kiválasztását,
c) a hazai társfinanszírozás biztosítását,
d) a támogatási kérelmek előírásoknak megfelelő formában történő elkészítését,
e) a pályázati anyagok Kormány általi jóváhagyását,
f ) a  tagállami hozzájáruló nyilatkozat kibocsátását, a  pályázati anyagok Európai Bizottsághoz történő
benyújtását,
g) tagállami kedvezményezett esetén a támogatási szerződés elkészítését, valamint
h) a támogatási megállapodás előkészítését és az Európai Bizottsággal történő aláírását.
23. § A projekt-előkészítés folyamatában a  nemzeti hatóság, alkalmazása esetén a  közbenső szervezet,
a kedvezményezett, a végrehajtó szerv és a szakpolitikai felelős együttműködik.
24. § (1) A projekt támogatási kérelmét a szakpolitikai felelős műszaki-szakmai szempontból és ágazati stratégiába történő
illeszkedés szempontjából értékeli.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szakpolitikai értékelés alapján kiállított tanúsítvány figyelembevételével a nemzeti hatóság
a projektre vonatkozó javaslatot támogatás-stratégiai vizsgálatnak veti alá.
(3) A  támogatási kérelmek Kormány általi jóváhagyását a  szakpolitikai felelős és a  nemzeti hatóság vizsgálatát és
megfelelőségi nyilatkozatának kiadását követően lehet kezdeményezni.
25. § (1) A  4.  § (1)  bekezdésében meghatározott projekt esetében a  Kormány a  támogatási kérelem Európai Bizottsághoz
történő benyújtásáról a  nemzeti hatóság előterjesztése alapján a  szakpolitikai felelős és a  Fejlesztéspolitikai
Koordinációs Bizottság álláspontjának ismeretében dönt.
(2) Azon több tagállam részvételével megvalósuló projektek esetében, ahol a  tagállami kedvezményezett
koordinátorként jár el, az (1) bekezdés a tagállami projektrész tekintetében alkalmazandó.
16. Támogatási jogviszony létrejötte 26. § (1) A támogatási jogviszony akkor jön létre, ha az Európai Bizottság – a támogatási döntése meghozatalát követően –
a kedvezményezettel támogatási megállapodást köt.
(2) A tagállami kedvezményezett – végrehajtó szerv alkalmazása esetén – a tagállami kedvezményezetti feladatkörbe
tartozó egyes feladatok átruházására és a  projekt megvalósítására támogatási szerződést köt. A  támogatási
szerződés a  projekt támogatásáról szóló európai bizottsági döntés előtt is köthető azzal a  bontó feltétellel, hogy
az Európai Bizottság elutasító döntése esetén a támogatási szerződés megszűnik.
IV. FEJEZET
A PROJEKT VÉGREHAJTÁSÁNAK SZABÁLYAI 17. A projekt végrehajtásának lépései
27. § A projektvégrehajtás folyamata magában foglalja a  projekt megvalósításához szükséges közbeszerzési eljárás
lebonyolítását, a  szerződéskötést, a  projektmegvalósítással összefüggő szemlék elvégzését, az  elkészült
munkarészek átvételének figyelemmel kísérését, a  projekt megvalósítását, a  projekt lezárását, valamint
a beszámolási és a monitoring tevékenységet.
18. Pénzügyi lebonyolítás 28. § (1) A nemzeti hatóság valamennyi projekt tekintetében fennálló tagállami teljeskörűségi nyilatkozatának egyik alapját
képező költségigazoló nyilatkozatot bocsát ki.
(2) A  nemzeti hatóság nyilatkozattételi kötelezettsége keretében meggyőződik arról, hogy a  kifizetési kérelem,
a költségnyilatkozat és a kedvezményezetteknél felmerült költségek
a) adatai pontosak és megbízható nyilvántartási rendszerekből származnak,
b) ellenőrizhető számviteli bizonylatokon alapulnak,
c) megfelelnek az alkalmazandó európai uniós és nemzeti szabályoknak, valamint
d) a finanszírozás céljából kiválasztott és szabályszerű projekttel függenek össze.
(3) A  nemzeti hatóság jogosult a  költségigazoló nyilatkozat alátámasztásához kapcsolódó kiegészítő információ
kérésére, amelyet a  kedvezményezett vagy a  végrehajtó szerv köteles haladéktalanul a  nemzeti hatóság
rendelkezésére bocsátani.
29. § (1) A  nemzeti hatóság a  költségigazoló nyilatkozat alátámasztása érdekében tényfeltáró vizsgálatot végezhet vagy
tényfeltáró látogatást tehet az e rendelet hatálya alá tartozó szervezeteknél.
(2) Az e rendelet hatálya alá tartozó szervezet hozzáférést biztosít az elektronikusan vagy papír alapon rendelkezésre
álló, igazoláshoz kapcsolódó, nála rendelkezésre álló dokumentumokhoz és adatokhoz a  nemzeti hatóság által
írásban felhatalmazott személyek részére. A  nemzeti hatóság az  e  rendelet hatálya alá tartozó szervezetnél
kezdeményezett látogatásairól minden esetben előzetesen tájékoztatja az érintett szervezetet.
(3) A  projektek elszámolható költségeivel kapcsolatos szabályokat az  Európai Bizottság által kiírt pályázati felhívás,
valamint az Európai Bizottság és a kedvezményezett között létrejövő támogatási megállapodás tartalmazza.
(4) A hazai társfinanszírozás költségvetési hozzájárulásból, saját erőből vagy mindkettőből állhat.
30. § (1) A  tagállami kedvezményezett a  hazai költségvetés végrehajtása céljából minden év április 5-éig megküldi
az  államháztartásért felelős miniszter részére a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben
meghatározott Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) projektek fejezeti kezelésű előirányzatot terhelő,
tárgyévet megelőző évben felmerült elszámolható uniós és hazai, illetve nem elszámolható hazai költségekhez
kapcsolódó kiadásokat.
(2) A  tagállami kedvezményezett évente legkésőbb a  tárgyév augusztus 31-éig elszámolja az  Európai Bizottsággal
a  projektek tárgyévet megelőző évben kifizetett költségeit, ha az  egyes projektek kapcsán felmerült kiadások
meghaladják az 500 millió forintot.
31. § (1) A  záró egyenleg Európai Bizottság általi elfogadását és a  záróegyenleg-kifizetés folyósítását követően a  tagállami
kedvezményezett utólag euróban elszámolja a  közösségi hozzájárulásnak a  központi költségvetés által
előfinanszírozott összegét, a rendezett követeléseket, valamint a szükséges korrekciókat.
(2) A  forintban és egyéb pénznemben felmerült költségek forintban nyilvántartott és teljesült kifizetéseit az  Európai
Bizottsággal történő elszámolások alkalmával az Európai Bizottság által elektronikusan közzétett azon árfolyamon
kell átszámítani euróra, amely a  közösségi hozzájárulás rendezésének a  nemzeti hatóság általi jóváhagyásának
napján volt érvényes.
(3) Az  időközi- és záróegyenleg-kifizetés iránti kérelemmel összefüggő szabályokat, valamint az  Európai Bizottsággal
történő elszámolás részletes szabályait miniszteri rendelet tartalmazza.
19. Közbeszerzés 32. § A költségvetési hozzájárulással megvalósuló projektek közbeszerzési eljárásainak ellenőrzését a nemzeti hatóság és
az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter végzi a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet XVI. Fejezetében
és 1. melléklet XIX. Fejezetében meghatározott rendelkezések szerint azzal az eltéréssel, hogy
a) irányító hatóságon a nemzeti hatóságot kell érteni,
b) támogatást igénylőn, illetve kedvezményezetten végrehajtó szervet is kell érteni,
c) a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 101. § (2) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
ca) a nemzeti hatóság az ott meghatározott határidőt nem hosszabbíthatja meg,
cb) ha a  nemzeti hatóság a  számára előírt határidőn belül nem küldi meg az  ott hivatkozott
észrevételeit, illetve nyilatkozatát, azt úgy kell tekinteni, mintha a  nemzeti hatóság támogató
tartalmú nyilatkozatot küldött volna meg – ebben az  esetben az  eljárást a  272/2014. (XI. 5.)
Korm. rendelet 101. § (5) bekezdésének megfelelően kell folytatni –,
d) a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 102. §-a nem alkalmazható.
33. § A nemzeti hatóság a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) hatálya alá nem tartozó
beszerzést támogathatósági, elszámolhatósági és műszaki szempontból ellenőrzi az  előrehaladási jelentés 14.  §
(1) bekezdés f ) pontja szerint történő vizsgálatának keretében.
20. Monitoring 34. § (1) A projektek nyilvántartására az Európai Bizottság által működtetett elektronikus felületet az Európai Bizottság által
előírt szabály- és feltételrendszer szerint kell használni.
(2) A  nemzeti hatóság, a  kedvezményezettek, valamint a  közbenső szervezet és a  végrehajtó szerv monitoring
tevékenységét a  támogatásból megvalósuló fejlesztések központi monitoringjáról és nyilvántartásáról szóló
60/2014. (III. 6.) Korm. rendelet szabályozza.
(3) A  projekttel összefüggő közbeszerzési eljárás azonosító adatait és az  annak tárgyában lefolytatott ellenőrzés
eredményeként tett lényeges megállapításokat a monitoring és információs rendszerben kell rögzíteni.
(4) A nemzeti hatóság a tagállami előrehaladási nyilatkozat és a tagállami teljeskörűségi nyilatkozat, valamint azok mellékletei
megküldésével tájékoztatja az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert a projektek előrehaladásról.
21. Szabálytalanságkezelés 35. § (1) Szabálytalansági gyanú észlelése esetén a nemzeti hatóság az arról való tudomásszerzést követően haladéktalanul,
de legkésőbb
a) a tagállami előrehaladási nyilatkoztat kibocsátását,
b) a tagállami teljeskörűségi nyilatkozat kibocsátását, vagy
c) az a) vagy a b) pont szerinti nyilatkozat kibocsátásának megtagadását
követő két munkanapon belül jelentést küld az Európai Bizottság részére.
(2) A jelentésnek tartalmaznia kell:
a) az érintett projekt megnevezését,
b) a kedvezményezett és az eljárással érintett más személy adatait,
c) az érintett összeg megjelölését,
d) a szabálytalansági gyanúról való tudomásszerzés módját és idejét,
e) a szabálytalanságot valószínűsítő valamennyi körülményt,
f ) a szabálytalansági gyanú rövid összefoglalását,
g) a megvizsgált dokumentumok, körülmények és tények felsorolását,
h) a  meghallgatott személyek megnevezését, a  meghallgatás, illetve a  helyszíni vizsgálat során készült
jegyzőkönyvnek a vizsgálatot végző és a meghallgatott, vagy a helyszíni vizsgálat során jelenlévő személyek
aláírásával ellátott példányát, valamint
i) bűncselekmény gyanúja esetén az erre való utalást.
(3) Szabálytalansági gyanú felmerülése esetén a nemzeti hatóság a tagállami előrehaladási nyilatkozat vagy a tagállami
teljeskörűségi nyilatkozat kibocsátását megtagadhatja, vagy záradékkal ellátott nyilatkozatot bocsát ki, amelyben
rögzíti a fenntartásainak okát.
36. § (1) Ha az Európai Bizottság szabálytalanságot állapít meg, a nemzeti hatóság
a) a tagállami előrehaladási nyilatkozat vagy a tagállami teljeskörűségi nyilatkozat kibocsátását megtagadja,
b) kizárhatja a  szabálytalanságot elkövető személyt az  e  rendelet hatálya alá tartozó támogatások
igénybevételéből, és
c) uniós jogi aktusban meghatározott egyéb jogkövetkezményt alkalmazhat.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti kizárás időtartama legfeljebb öt év lehet. A  kizárás időtartama alatt a  kizárt
személy projektjére vonatkozó, az  Európai Bizottsághoz történő benyújtásához szükséges tagállami hozzájáruló
nyilatkozat kibocsátását meg kell tagadni.
37. § A nemzeti hatóság a  felmerült szabálytalanságokról és az  ezzel kapcsolatos intézkedésekről az  Európai Bizottság
által előírt gyakorisággal és formában, de legalább a tagállami előrehaladási nyilatkozatban tájékoztatja az Európai
Bizottságot.
22. Az adatszolgáltatás rendje 38. § (1) A kedvezményezett a nemzeti hatóság által megkövetelt, miniszteri rendeletben meghatározott rendszerességgel
köteles a projekt megvalósításával kapcsolatosan adatot szolgáltatni.
(2) Az  Európai Bizottsághoz benyújtandó éves előrehaladási jelentésekhez szükséges tagállami előrehaladási
nyilatkozat kibocsátásához szükséges adatokat és az  alátámasztó dokumentációt legkésőbb tárgyévet követő év
január 31-éig be kell nyújtani a nemzeti hatósághoz.
(3) A  késedelmesen vagy hiányosan teljesített adatszolgáltatás esetén a  nemzeti hatóság a  tagállami előrehaladási
nyilatkozat kibocsátását megtagadhatja.
23. Ellenőrzés 39. § A projektekkel kapcsolatos ellenőrzési tevékenység magában foglalja a  támogatási kérelmek műszaki-szakmai,
ágazati-stratégiai és támogatás-stratégiai ellenőrzését, a  projektmegvalósításnak az  1316/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet által tagállami feladatkörbe utalt szempontok szerinti ellenőrzését, továbbá
a projektek intézményrendszerének ellenőrzését.
40. § A nemzeti hatóság a  projekt megvalósítása során, az  ellenőrzési tervében meghatározottak szerint indító-,
közbenső-, záró-, valamint rendkívüli helyszíni ellenőrzést végezhet, a  tagállami teljeskörűségi nyilatkozat
kibocsátásához pedig ellenőrzi a projektek megvalósítását.
41. § (1) Az  audit hatóság elvégzi a  tagállami teljeskörűségi nyilatkozat kiállításához szükséges ellenőrzéseket tagállami
kedvezményezettek által megvalósítandó projektek esetén.
(2) Az  audit hatóság részére korlátlan hozzáférést kell biztosítani a  monitoring és információs rendszerben tárolt
adatokhoz.
(3) Az  audit hatóság a  mintavételes ellenőrzésekről készült ellenőrzési jelentést a  jelentés lezárását követően
haladéktalanul megküldi a  nemzeti hatóság, valamint az  európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter
részére.
(4) Az  audit hatóság az  ellenőrzési stratégiában foglaltaknak megfelelően minden év február 28-áig elkészíti
az  éves ellenőrzési tervét, illetve – szükség esetén – annak módosítását, amelyet tájékoztatásként megküld
az  államháztartásért felelős miniszter, az  európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter és a  nemzeti
hatóság részére.
42. § A nemzeti hatóság, a közbenső szervezet és a végrehajtó szervek működésének belső ellenőrzését biztosítani kell.
Az ellátandó belső ellenőrzési tevékenység tekintetében az államháztartásról szóló törvény, valamint a költségvetési
szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló kormányrendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
43. § (1) Ha a  projekttel összefüggő ellenőrzésről szóló jelentésben a  szervezetre vonatkozó, intézkedést igénylő
megállapítás, ajánlás vagy javaslat szerepel, a  nemzeti hatóság, a  kedvezményezett és a  végrehajtó szerv köteles
valamennyi vonatkozó, az  európai uniós támogatások felhasználásával összefüggő ellenőrzési jelentés alapján
a  jelentés kézhezvételétől számított húsz napon belül intézkedési tervet készíteni. Az ellenőrzött szervezet felelős
az intézkedési terv végrehajtásáért, nyilvántartásáért és az intézkedési terv végrehajtásának nyomon követéséért.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szervezet vezetője gondoskodik az  intézkedési terv – különösen a  szabálytalanságok
kezelésével kapcsolatos intézkedések – megvalósításának folyamatos nyomon követéséről.
(3) Az  intézkedési terv végrehajtásáról az  (1)  bekezdés szerinti szervezet vezetője minden év november 15-ei
zárónappal beszámolót készít, és annak elkészültét követő tizenöt napon belül a  megvalósítást alátámasztó
dokumentumokkal együtt benyújtja azt az audit hatóság részére.
V. FEJEZET
A KÖLTSÉGVETÉSI HOZZÁJÁRULÁST NEM TARTALMAZÓ PROJEKTEK KÜLÖN RENDELKEZÉSEI
24. Az általános szabályok alkalmazása 44. § (1) A  költségvetési hozzájárulást nem tartalmazó, saját erővel megvalósuló projektek esetén az  I–IV. Fejezet
rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A költségvetési hozzájárulást nem tartalmazó projektek esetében a 7. alcím rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
25. Projekt-előkészítés és -lebonyolítás 45. § (1) Az  Európai Bizottsághoz támogatási kérelmet benyújtani – az  energiaszektorba tartozó projektek kivételével  –
a  Kormány döntését követően kibocsátandó tagállami hozzájáruló nyilatkozat birtokában lehet. A  tagállami
hozzájáruló nyilatkozatot a nemzeti hatóság bocsátja ki.
(2) A támogatást igénylő a nemzeti hatóságtól kérelmezi a tagállami hozzájáruló nyilatkozat kibocsátását. A tagállami
hozzájáruló nyilatkozatot az Európai Bizottsághoz történő benyújtás tervezett időpontját megelőző hatvan nappal
elő kell terjeszteni a nemzeti hatóságnál.
(3) A támogatást igénylő a (2) bekezdés szerinti kérelmébe belefoglalja, illetve ahhoz mellékeli
a) a projekt rövid leírását,
b) az Európai Bizottsághoz benyújtani kívánt támogatási kérelmet és annak mellékleteit,
c) a (4) bekezdés szerinti nyilatkozatát,
d) mindazokat a  dokumentumokat, amelyeket a  miniszteri rendelet szektor-specifikusan az  egyes projektek
tagállami jóváhagyásához előír.
 (4) A  támogatást igénylő a  (2)  bekezdés szerinti kérelméhez a  nemzeti hatósághoz írásban nyilatkozatot nyújt be,
amelyben vállalja, hogy
a) a projektet a vonatkozó uniós és magyar jogszabályok és szakmai előírások szerint valósítja meg,
b) eleget tesz a tagállam felé fennálló információnyújtási és beszámolási kötelezettségének, és
c) a  tagállami teljeskörűségi nyilatkozatot a  tagállami hozzájáruló nyilatkozatot kibocsátó nemzeti hatóságtól
szerzi meg.
 (5) Tagállami hozzájáruló nyilatkozat akkor bocsátható ki, ha a  támogatást igénylő (2)  bekezdés szerinti kérelme
a (3) és a (4) bekezdésnek megfelel.
 (6) Ha a nemzeti hatóság a tagállami hozzájáruló nyilatkozatot kibocsátja, a támogatást igénylő a támogatási kérelmét
benyújtja az Európai Bizottsághoz. 46. § Magyarország területén belül csak a  nemzeti hatóság által jóváhagyott szakmai-műszaki tartalommal valósítható
meg projekt.
47. § A kedvezményezett felel a projektek fizikai és pénzügyi lebonyolításáért, így különösen
a) elkülönített fizetési számlát tart fenn a  CEF-ből származó támogatás kezelése céljára és lebonyolítja
a pénzügyi műveleteket,
b) gondoskodik a projektek megvalósításáról,
c) a pénzügyi lebonyolításról átlátható nyilvántartást vezet, valamint
d) biztosítja az általa megvalósított projekttel összefüggő ellenőrzés elvégzésére jogosult szervezet ellenőrzési
tevékenységének eredményességét.
26. Közbeszerzés 48. § A költségvetési hozzájárulást nem tartalmazó projekttel összefüggő közbeszerzés és az ezekhez kapcsolódó, a Kbt.
hatálya alá nem tartozó beszerzések tekintetében
a) a nemzeti hatóság csak támogathatósági szempontú vizsgálatot végez,
b) – ha az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter közbeszerzési jogi szempontból jogszabálysértést
észlel – a nemzeti hatóság a tagállami előrehaladási és teljeskörűségi nyilatkozat kibocsátását megtagadhatja.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. Felhatalmazó rendelkezések 49. § Felhatalmazást kap az  energiapolitikáért felelős miniszter és a  közlekedésért felelős miniszter, hogy támogatási
szektoronként szabályozza
a) a projektek végrehajtásáért felelős intézmények feladat- és hatáskörét,
b) a projekt lebonyolításának pénzügyi lebonyolításon felüli részletszabályait,
c) a  tagállami ellenőrzések követelményeit, szempontrendszerét, a  tagállami hozzájáruló és igazoló
nyilatkozatok kibocsátásának feltétel- és szempontrendszerét, valamint eljárási szabályait,
d) a projektekkel összefüggő folyamatos adatszolgáltatás és beszámolás szabályait,
e) a költségvetési támogatást nem tartalmazó projektek tekintetében a nemzeti hatóság, a kedvezményezett,
a közbenső szervezet és a végrehajtó szerv monitoring tevékenységét, valamint a CEF-fel összefüggő szektorspecifikus monitoring tevékenységet
az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter és az  államháztartásért felelős miniszter egyetértésével
kiadott rendeletben.
28. Hatályba léptető rendelkezés 50. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
29. Átmeneti rendelkezés 51. § E rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő projektekre is alkalmazni kell.
30. Az Európai Unió jogának való megfelelés 52. § Ez a rendelet
a) a  transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a  661/2010/EU
határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet,
b) az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a  913/2010/EU rendelet módosításáról és
a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet,
c) a  transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az  1364/2006/EK határozat
hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról
szóló, 2013. április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint
d) a  távközlési infrastruktúrák területén működő transzeurópai hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról
és az  1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. március 11-i 283/2014/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 31. Módosító rendelkezések
53. § Az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóságról szóló 210/2010. (VI. 30.) Korm. rendelet 4.  §-a a  következő
(4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  Főigazgatóság ellátja az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó források felhasználásáról szóló
kormányrendeletben meghatározott ellenőrzési hatósági feladatokat.”
54. § A 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 1. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) E  rendeletet az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó források tekintetében annyiban kell
alkalmazni, ha az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó források felhasználásáról szóló kormányrendelet
így rendelkezik.”
55. § A 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 20. §-a a következő 29. ponttal egészül ki:
(Az irányító hatóság)
„29. szükség esetén az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó források felhasználásáról szóló
kormányrendeletben meghatározott nemzeti hatósággal egyetértésben javaslatot tesz az  Európai
Hálózatfinanszírozási Eszközből finanszírozott projektek megfelelő operatív programból történő finanszírozására
és a projekt Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből történő finanszírozásának egyidejű megszüntetésére, valamint
ennek a Kormány általi jóváhagyására való felterjesztésére.”
56. § (1) A 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 29. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az  operatív program monitoring bizottság ellátja az  általa nyomon követett operatív program tárgykörébe
tartozó fejlesztésre irányuló, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből finanszírozott intézkedések végrehajtásának
nyomon követését.”
(2) A 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 29. § (5) bekezdése a következő f ) ponttal egészül ki:
(Az operatív program monitoring bizottságba tanácskozási joggal rendelkező tagot delegálhat:)
„f ) az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó források felhasználásáról szóló kormányrendeletben
meghatározott nemzeti hatóság.”
57. § A 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 31. § (1) bekezdésében a „29–30. §-ban meghatározott feladatokra – az érintett
irányító hatóság(ok)” szövegrész helyébe a „29. és a  30.  §-ban meghatározott feladatokra – az  érintett irányító
hatóság, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó források felhasználásáról szóló kormányrendeletben
meghatározott nemzeti hatóság” szöveg lép.
58. § Hatályát veszti a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet
a) 1. § (1) bekezdés f ) pontja,
b) 4.  § (1)  bekezdés j)  pontjában az  „  ,  az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből finanszírozandó
projektjavaslatokat és a” szövegrész,
c) 68. § (1) bekezdésében az „és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből támogatandó projekt” szövegrész,
d) 68. § (3) bekezdésében az „és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből támogatandó projekt” szövegrész,
e) 2. mellékletében foglalt táblázat 46. sora.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
147/2008. (XII. 3.) AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta az alábbi h a t á r o z a t o t : Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az államháztartásról szóló 1992. XXXVIII. törvény 18/C. § (6) bekezdés f) pontja, továbbá 18/C. § (7) bekezdése első mondatának „azzal, hogy a (6) bekezdés f) pontjában említett társaságoknak indokolt esetben az államháztartásért felelős miniszter engedélyezheti pénzforgalmi számla nyitását más pénzintézetnél is” szövegrésze alkotmányellenes, ezért azokat a jelen határozat közzétételének napjával megsemmisíti.
A 18/C. § (7) bekezdésének első mondata a megsemmisítést követően az alábbi szöveggel marad hatályban:
„(7) A (6) bekezdésben felsorolt pénzforgalmi számlatulajdonosok más pénzintézetnél vezetett pénzforgalmi
számlával – lakásépítés munkáltatói támogatása számla és
a devizaszámla kivételével – nem rendelkezhetnek.”
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. 1. Az indítványozó az államháztartásról szóló 1992.
évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 18/C. §
(6) bekezdés f) pontja alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. Álláspontja szerint azáltal, hogy a támadott rendelkezés kötelező kincstári
számlavezetést ír elő azon közhasznú társaságok számára, amelyekben a központi költségvetési szervek többségi
irányítást biztosító befolyással rendelkeznek, sérül ezen
közhasznú társaságoknak az Alkotmány 13. §-a által védett tulajdonhoz való joga. Hivatkozik arra, hogy az alapító minisztériummal kötött támogatási szerződés alapján a juttatott támogatás az éves árbevétel 15%-át sem éri
el, a fennmaradó rész a társaság gazdálkodó tevékenységének eredménye. Érvelése szerint a közhasznú tevékenység rendszeres végzése, valamint az állami pénzeszközök felhasználása nem jelenti azt, hogy a társaság a
költségvetési szerv jogállásába kerülne, és a közhasznú
társaság vagyona azonos lenne az állami vagyonnal. Az
alkotmányellenességet illetően utal az indítvány az Alkotmánybíróság 4/2004. (II. 20) AB határozatában foglaltakra.
Hivatkozik továbbá az indítványozó arra, hogy a sérelmezett jogszabályhely ellentétes az Alkotmány
70/G. §-ának a tudományos kutatás szabadságát biztosító
(1) bekezdésével is, mivel a kutatási tevékenységet is végző társaság „a kutatás szabadságának jogát csak akkor tudja gyakorolni, ha anyagi eszközei felett szabadon rendelkezik”.
2. Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy az Áht. indítvánnyal támadott rendelkezését a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetését megalapozó
egyes törvények módosításáról szóló 2007. évi CXLVI.
törvény 3. § (7) bekezdése 2008. január 1. napjával módosította. A módosítás azonban a támadott rendelkezés érdemét az indítvány vonatkozásában nem érintette, ezért az
Alkotmánybíróság az eljárást az Áht. hatályos rendelkezése tekintetében folytatta le.
3. Megjegyzi még az Alkotmánybíróság, hogy a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény 365. §-a
szerint 2007. július 1. után közhasznú társaság nem alapítható. A 2007. július 1-jén a cégnyilvántartásba bejegyzett vagy bejegyzés alatt álló közhasznú társaság 2009.
június 30-ig működhet tovább a közhasznú társaságokra
irányadó szabályok szerint. A közhasznú társaság 2009.
június 30-ig köteles a cégbíróságnál nonprofit gazdasági
társaságként történő nyilvántartásba vételét kérni, vagy
jogutód nélküli megszűnését a cégbíróságnak bejelenteni. E határidő eredménytelen eltelte után a cégbíróság a
társasággal szemben a megszűntnek nyilvánítás törvényességi felügyeleti intézkedést alkalmazza. A közhasznú társaság, mint jogintézmény belátható időn belüli
megszűnése azonban az indítvány elbírálását nem befolyásolja.
II. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezései: „13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
(2) Tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekből, törvényben szabályozott esetekben és módon, teljes,
feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet.”
„70/G. § (1) A Magyar Köztársaság tiszteletben tartja és
támogatja a tudományos és művészeti élet szabadságát, a
tanszabadságot és a tanítás szabadságát.”
Az Áht.-nak az indítvány elbírálása során figyelembe
vett rendelkezései:
„18/C. § (6) A kincstárban pénzforgalmi számlát kötelesek vezetni
f) azon közhasznú társaságok, nonprofit gazdasági társaságok, amelyekben az állam legalább többségi befolyással rendelkezik.”
„(7) A (6) bekezdésben felsorolt pénzforgalmi számlatulajdonosok más pénzintézetnél vezetett pénzforgalmi
számlával – lakásépítés munkáltatói támogatása számla
és a devizaszámla kivételével – nem rendelkezhetnek azzal, hogy a (6) bekezdés f) pontjában említett társaságoknak indokolt esetben az államháztartásért felelős miniszter engedélyezheti pénzforgalmi számla nyitását más
pénzintézetnél is. A (6) bekezdésben felsorolt pénzforgalmi számlatulajdonosok átmenetileg szabad pénzeszközeiket a kincstár hálózatában értékesített – az értékpapírszámlán, illetve értékpapírletéti-számlán nyilvántartott – állampapírok vásárlásával hasznosíthatják. A
kincstár a kincstári körbe tartozók 12/A. § (4) bekezdésében foglalt letéti pénzeszközei kezelését térítésmentes
szolgáltatásként végzi. A kincstár a 18/B. § (1) bekezdés
n), r), s) pontjában foglalt szolgáltatásait – a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai részére nyújtott szolgáltatás
kivételével – kormányrendeletben meghatározottak szerint, térítés ellenében végzi.”
III. Az indítvány megalapozott. 1. Az indítványozó az Alkotmány 13. §-ában biztosított tulajdonhoz való jog sérelmét abban látja, hogy az
Áht. 18/C. § (6) bekezdés f) pontja nem tesz különbséget
a közhasznú társaságok állami és nem állami forrásokból
(saját vállalkozás eredményéből) származó pénzeszközei
között, hanem a pénzeszközöket illetően egységesen a
kincstári számlán való elhelyezést írja elő. Az indítványozó által sérelmezett kötelező kincstári számlavezetés
többféle következménnyel jár együtt. A rendelkezés hatálya alá tartozó szervezetek – főszabályként – nem rendelkezhetnek más pénzintézetnél pénzforgalmi számlával, átmenetileg szabad pénzeszközeiket a Kincstár hálózatában értékesített állampapírok vásárlásával hasznosíthatják [Áht. 18/C. § (7) bekezdés], továbbá a számla
egyenlege utáni kamatot a központi költségvetés javára
kell elszámolni [Áht. 18/D. § (1) bekezdés]. Az Áht.
18/C. § (6) bekezdés hatálya alá tartozó szervezetek közül a közhasznú társaságok számára indokolt esetben az
államháztartásért felelős miniszter engedélyezheti azt,
hogy más intézetnél pénzforgalmi számlát nyithassanak
[Áht. 18/C. § (7) bekezdés].
2. A közhasznú társaság a Polgári Törvénykönyvről
szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.)
57–59. §-ai szerint közhasznú – a társadalom közös szük
ségleteinek kielégítését nyereség- és vagyonszerzési cél
nélkül szolgáló – tevékenységet rendszeresen végző jogi
személy, amelyre a Ptk.-ban meghatározott eltérésekkel a
gazdasági társaságokról szóló törvénynek a gazdasági
társaságokra irányadó közös szabályait, valamint a korlátolt felelősségű társaságra vonatkozó szabályait kell
megfelelően alkalmazni. A közhasznú társaságnak nem
fogalmi eleme az, hogy abban állami, közhatalmi szerv
részt vegyen, az állami szervek esetleges részvétele lényegét tekintve nem különbözik más gazdasági társaságban (korlátolt felelősségű társaságban) való állami részvételtől. A társaság a közhasznú tevékenység elősegítése
érdekében üzletszerű tevékenységet is folytathat, a társaság tevékenységéből származó nyereség azonban nem
osztható fel a tagok között. A közhasznú tevékenység
folytatásának feltételeiről a társaság a társadalmi közös
szükséglet kielégítéséért felelős szervvel szerződést köt,
tagjait pedig nyilvános felhívás útján is lehet gyűjteni.
A közhasznú társaság létrehozásának indoka a Polgári
Törvénykönyv egyes rendelkezéseinek módosításáról
szóló 1993. évi XCII. törvény javaslatának miniszteri indokolása szerint az volt, hogy a köz hasznát szolgáló, ámde üzletszerű gazdasági tevékenységet is végző szervezetek iránti igényt a jogalkotó kielégítse. Szükség volt egy
olyan szervezettípusra, amely tevékenységét részben
nonprofit jelleggel, részben nyereségre orientáltan végzi,
a rá vonatkozó szabályok pedig – a gazdasági társaságokhoz hasonlóan – megteremtik a működéséhez, a vagyoni
forgalomban való részvételéhez, a hitelezők védelméhez
elengedhetetlen biztonságot és kiszámíthatóságot.
A közhasznú társaságot tehát bármely természetes és
jogi személy (nem pusztán állami vagy önkormányzati
költségvetési szerv) egyaránt alapíthat, illetőleg abban
rész vehet. A társaság önálló jogi személyiséggel és saját
vagyonnal rendelkezik, tevékenysége egyrészt a társadalmi közös szükségletek kielégítéséért felelős szervvel kötött szerződés alapján végzett közhasznú tevékenység,
másrészt a közhasznú tevékenység elősegítése érdekében
is folytatott üzletszerű vállalkozási tevékenység. A közhasznú társaság vagyonát és pénzeszközeit tehát – akár
döntő hányadban – nem az állami pénzeszközök jelentik.
Állami pénzeszköz természetesen az állami alapító szerv
(tag) törzsbetétje, és a társadalmi közös szükséglet kielégítéséért felelős szervvel kötött szerződés alapján teljesített pénzbeli szolgáltatás. De nem tartozik ebbe a körbe a
társaság – állami vagy önkormányzati körön kívüli – más
tagjainak törzsbetétje, és kiváltképp a társaság üzletszerű
gazdasági tevékenységéből származó saját árbevétele
sem.
A társaság közhasznú tevékenységének folytatása nem
azonos egy állami vagy önkormányzati feladat ellátásával.
A törvény „a társadalmi közös szükséglet kielégítéséért felelős szerv”-ről beszél, amely szervvel a társaság szerződést köt, és amely szerződés alapján ez a szerv akár vagyoni szolgáltatást (pénzbeli hozzájárulást) is teljesíthet a társaság részére. A társaság tevékenységének közhasznúságát tehát egy külön szerződés biztosítja, amely szerződés
garanciákat kell hogy tartalmazzon a társadalmi közös
szükséglet kielégítéséért felelős szerv által teljesített vagyoni szolgáltatás megfelelő felhasználására és védelmére
vonatkozóan is.
3. Az Áht. támadott rendelkezése azon közhasznú társaságok esetében írja elő a kötelező kincstári számlavezetést, amelyekben az állam többségi irányítást biztosító
befolyással rendelkezik. A Ptk. 685/B. §-a szerint többségi befolyás az olyan kapcsolat, amelynek révén természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiség nélküli
gazdasági társaság egy jogi személyben a szavazatok
több mint ötven százalékával vagy meghatározó befolyással rendelkezik. A befolyás egy jogi személyben akkor meghatározó, ha annak tagja, illetve részvényese a)
jogosult e jogi személy vezető tisztségviselői vagy felügyelőbizottsága tagjai többségének megválasztására, illetve visszahívására, vagy b) a jogi személy más tagjaival, illetve részvényeseivel kötött megállapodás alapján
egyedül rendelkezik a szavazatok több mint ötven százalékával. A többségi befolyás tehát kifejezetten a többségi
szavazati joghoz kapcsolódó kategória, ami a társasági
jogban nem szükségképp egyezik meg a vagyoni hozzájárulás arányával. Az állam többségi befolyása a közhasznú társaságok vonatkozásában ezek szerint korántsem jelenti szükségképpen azt, hogy az adott társaság vagyonának többsége is állami „eredetű” vagyon lenne.
Az Áht. indítványozó által támadott szabálya tehát egy
olyan szervezet számára írja elő a kötelező kincstári
számlavezetést, vagyis a tulajdonjogviszony legfontosabb részjogosítványának, a rendelkezési jognak a korlátozását, amely önálló jogi személyiséggel és saját vagyonnal rendelkezik, és ez a vagyon nem szükségképpen
többségi állami vagyon. Tevékenysége egyrészt a társadalmi közös szükségletek kielégítéséért felelős szervvel
kötött szerződés alapján végzett közhasznú, de ezen vállakozási formában nem feltétlenül állami feladatot jelentő tevékenység, másrészt a közhasznú tevékenység elősegítése érdekében folytatott üzletszerű vállalkozási tevékenység.
4. Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése szerint a Magyar
Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot, (2) bekezdése pedig a kisajátítás feltételeinek meghatározása mellett lehetőséget teremt annak elvonására is. Az Alkotmány
maga nem szól a tulajdonhoz való jog korlátozhatóságáról,
ennek dogmatikáját az Alkotmánybíróság dolgozta ki. Az
Alkotmánybíróság irányadó határozata szerint a tulajdonhoz való alapvető jog védelmében a minőségi határvonal
nem a tulajdon „korlátozása” és polgári jog értelemben
vett „elvonása” között húzódik, hanem az alkotmányossági kérdés az lett, hogy milyen esetekben kell a tulajdonosnak a közhatalmi korlátozást minden ellenszolgáltatás nélkül eltűrnie, illetve mikor tarthat igényt kártalanításra tulajdonosi jogainak korlátozása fejében. Az Alkotmány
13. § (2) bekezdése a kisajátításhoz – vagyis a tulajdon elvonásához – a „közérdeket” kívánja meg, ezért a tulajdon
jogot érintő korlátozás szükségességét is a közérdek fennállta alapozza meg. A törvénnyel érvényesített „közérdek”
alkotmánybírósági vizsgálata nem a törvényhozó választásának feltétlen szükségességére irányul, hanem arra, hogy
indokolt-e a közérdekre való hivatkozás [64/1993.
(XII. 22.) AB határozat, ABH 1993, 373, 380–382.].
Az állami pénzeszközök védelme, és a velük való hatékony gazdálkodás vitathatatlanul közérdek, azonban a
nem állami pénzeszközök alkotmányossági megítélése
nem azonos az állami pénzeszközökével. Azok a szempontok, amelyek az állami pénzeszközökkel való hatékony
gazdálkodás érdekében közérdeknek tekintendők, nem
vonatkozhatnak a más tulajdoni körbe tartozó pénzeszközökre.
A társadalom közös szükségleteinek kielégítésére irányuló tevékenység, valamint az állami pénzeszközök felhasználása nem jelenti azt, hogy a közhasznú társaság a
költségvetési szerv jogállásába kerülne, és a közhasznú
társaság vagyona azonossá válna az állami vagyonnal. Az
állami vagyonhoz kapcsolódó költségvetési érdek a társaságban való részvétel folytán mintegy arányosan „elhalványul”, nem direkt formában jelenik meg. A társadalom közös szükségleteinek kielégítésére irányuló tevékenységből
nem következik olyan közérdek, hogy a társaság pénzeszközeit kizárólag kincstári pénzforgalmi számlán tarthassa
és szabad pénzeszközeit csak meghatározott állampapírok
vásárlására fordíthassa. Ugyanezt a védelmet a társadalmi
közös szükséglet kielégítéséért felelős szervvel kötött
szerződésben meghatározott garanciák megfelelő módon
és mértékben biztosítják. A jelen határozat III. 3. pontjában írottak szerint az állam többségi befolyása a közhasznú társaságok vonatkozásában nem jelenti szükségképpen
azt, hogy az adott társaság vagyonának többsége is állami
eredetű lenne, így önmagában a többségi állami befolyás
ténye nem elégséges annak a közérdeknek a megalapozásához, amely az Alkotmánybíróság által meghatározott
kritériumok szerint a tulajdonhoz való jog korlátozását alkotmányossá tenné.
A jogi személyiséggel és ezáltal saját elkülönült vagyonnal rendelkező közhasznú társaság vagyoni eszközeire az Áht. támadott rendelkezése szerinti, a társadalmi közös szükséglet kielégítéséért felelős szervvel kötött szerződésben meghatározható garanciákat meghaladó, további
tulajdoni korlátozáshoz a közérdekre való „ismételt” hivatkozás nem indokolt. Fentiekre tekintettel az Áht. támadott rendelkezése ellentétes az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében foglalt tulajdonvédelemmel. Mindezek alapján az
Alkotmánybíróság az Áht. 18/C. § (6) bekezdés f) pontját
megsemmisítette.
5. Az Áht. 18/C. § (7) bekezdésében foglalt – de az indítvány által nem támadott – rendelkezés szerint az államháztartásért felelős miniszter indokolt esetben engedélyezheti a közhasznú társaságok számára pénzforgalmi számla
nyitását más pénzintézetnél is. A miniszter diszkrecionális
döntési lehetősége (engedélye) a más pénzintézetnél nyitható további pénzforgalmi számlát illetően nem változtat
azon, hogy a kincstári számlavezetés kötelezettsége a nem
állami pénzeszközök tekintetében is főszabályként (differenciálatlanul) érvényesül, így ez a körülmény az Áht.
18/C. § (6) bekezdés f) pontjának alkotmányossági megítélését nem befolyásolja.
6. Az Alkotmánybíróság vizsgálata során észlelte,
hogy az Áht. 18/C. § (7) bekezdésének a fenti 5. pontban
hivatkozott rendelkezése [,,azzal, hogy a (6) bekezdés
f) pontjában említett társaságoknak indokolt esetben az államháztartásért felelős miniszter engedélyezheti pénzforgalmi számla nyitását más pénzintézetnél is” szövegrész]
az Áht. 18/C. § (6) bekezdés f) pontjának megsemmisítése
folytán értelmezhetetlenné vált. Az Alkotmánybíróság
– korábbi gyakorlatával megegyezően [3/1992. (I. 23.) AB
határozat, ABH 1992, 329, 330.; 26/1995. (V. 15.) AB határozat, ABH 1995, 123, 124.; 2/1998. (II. 4.) AB határozat, ABH 1998, 41, 46.; 16/1998. (V. 8.) AB határozat,
ABH 1998, 140, 153.; 5/1999. (III. 31.) AB határozat,
ABH 1999, 75, 77.] – szoros összefüggés okán az alkotmányossági vizsgálatot kiterjesztette az Áht. 18/C. (7) bekezdésére is, és annak hivatkozott szövegrészét az alkotmányellenesnek talált rendelkezésre való utalása folytán megsemmisítette.
7. Mivel az Alkotmánybíróság a támadott rendelkezés
alkotmányellenességét az Alkotmány 13. §-ának sérelme
miatt megállapította, állandó gyakorlatának megfelelően
[61/1997. (XI. 19.) AB határozat, ABH 1997, 361, 364.;
16/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 425, 429.] az
Alkotmány 70/G. §-ával fennálló ellentétet nem vizsgálta.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az
Abtv. 41. §-án alapul.
Budapest, 2008. december 1. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1672/2015. (IX. 22.) Korm. határozata a Magyar nemzeti társadalmi felzárkózási stratégia II. végrehajtásának a 2015–2017. évekre szóló kormányzati intézkedési tervéről.
1. A  Kormány – összhangban az  Európa 2020 stratégiához kapcsolódó Nemzeti Reform Program szegénység
csökkentését szolgáló céljaival és intézkedéseivel – a  Magyar nemzeti társadalmi felzárkózási stratégia II.-ben
(a  továbbiakban: MNTFS II.) foglalt célkitűzések megvalósítása és a  stratégiában megfogalmazott felzárkózáspolitikai elvek érvényesítése érdekében:
a) elfogadja az 1. melléklet szerinti MNTFS II., az Egész életen át tartó tanulás szakpolitikájának keretstratégiája,
a  Köznevelés-fejlesztési stratégia, továbbá a  Végzettség nélküli iskolaelhagyás elleni középtávú stratégia
elfogadásáról szóló 1603/2014. (XI. 4.) Korm. határozattal elfogadott, MNTFS II. végrehajtásának
a  2015–2017.  évekre szóló kormányzati intézkedési tervét (a  továbbiakban: Intézkedési terv) és elrendeli
annak végrehajtását, a rendelkezésre álló források figyelembevételével;
b) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  Intézkedési terv végrehajtásához kapcsolódóan
az  MNTFS  II.-t kétévente, első alkalommal 2017-ben vizsgálja felül, valamint a  d)  pontban foglaltak
szerint elkészített tájékoztatók alapján 2016-tól kezdődően évente készítsen jelentést a  Kormány részére
az Intézkedési tervben foglalt feladatok végrehajtásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: első alkalommal 2016. május 31., majd évente május 31.
c) felhívja az érintett minisztereket, hogy az MNTFS II. céljait, beavatkozási területeit és szempontjait, valamint
az  Intézkedési tervben foglalt feladatokat vegyék figyelembe a  szakpolitikák alakítása, valamint a  hazai és
a 2014–2020-as időszak uniós társfinanszírozású programjainak tervezése és végrehajtása során;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos
d) felhívja az  érintett minisztereket, hogy az  Intézkedési tervben foglalt feladatok végrehajtásáról 2016-tól
kezdődően évente készítsenek tájékoztatót az emberi erőforrások minisztere részére;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2016. március 15., majd évente március 15.
e) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  MNTFS II.-ben foglalt célok, valamint az  Intézkedési
tervben foglalt feladatok megvalósulásának és hatásainak nyomon követése érdekében működtessen
monitoring rendszert;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
f ) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  MNTFS II.-ben foglalt célok teljesítése érdekében,
a  hátrányos helyzetű emberek jó minőségű humánszolgáltatásokhoz való mind teljesebb
hozzáférése érdekében vizsgálja meg a  területi egyenlőtlenségek figyelembevételének lehetőségeit
a humánszolgáltatások szervezése szempontjából;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. március 31.
g) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  nemzetgazdasági miniszter és a  belügyminiszter
bevonásával tekintse át a  szociális, a  munkaerő-piaci szolgáltatási és támogatási, valamint
a közfoglalkoztatási rendszerek további összehangolásának lehetőségeit annak érdekében, hogy az ellátások
rendszere növekvő mértékben aktivitást segítő, a  munkavállalásra ösztönző rendszerként működjön,
valamint hozzájáruljon a szegénység generációkon történő átörökítésének megakadályozásához.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: 2016. március 31.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti a Nemzeti Társadalmi Felzárkózási Stratégiáról, valamint végrehajtásának a 2012–2014. évekre szóló
kormányzati intézkedési tervéről szóló 1430/2011. (XII. 13.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
366/2016. (XI. 29.) Korm. rendelete a külgazdasági és külügyi stratégiai kutatási és elemzési feladatokról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (2) és (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotó hatáskörében, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A külpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 88.  § (2)  bekezdés a) és b), továbbá 89.  § (2)  bekezdés o) és p)  pontjában
meghatározott feladatai keretében:
a) elemzi és értékeli a külgazdasági és külpolitikai tevékenységet, javaslatot tesz annak fejlesztésére;
b) ellátja a  külgazdasági és külpolitikai stratégiai-tervezési feladatokat, értékelő és elemző tevékenységgel
hozzájárul a külügyi és külgazdasági szakpolitikai döntéshozatalhoz;
c) elemzi és értékeli a  külgazdasági és külpolitikai feladatok ellátásával kapcsolatos nemzetközi és hazai
tudományos kutatások eredményeit, a  hatékonyabb feladatellátás fejlesztési lehetőségeit, és ezzel
kapcsolatosan javaslatokat fogalmaz meg;
d) kapcsolatot tart és együttműködik más államok külgazdasági és külügyi, tudományos intézeteivel, valamint
szakmai műhelyekkel;
e) tudományos, elemzési tevékenységgel segíti a  kulturális, tudományos és gazdaságdiplomácia kiemelt
ügyeinek megvalósítását és intézményeinek fejlesztését;
f ) közreműködik a  külgazdasági és külpolitikai tevékenységeket érintő nemzetközi kutatásokban és
kutatócsoportok munkájában;
g) támogatja a  külgazdasági és külpolitikai témájú szakmai könyv- és folyóirat-kiadást, ennek keretében
gondoskodik különösen a Külügyi Szemle, valamint a Foreign Policy Review című folyóiratok kiadásáról;
h) elemzi és értékeli a  külgazdasági és külügyi közfeladat-ellátás és az  ezt biztosító szervezetrendszer
működését, hatékonyságának javítását, erre vonatkozóan fejlesztési javaslatokat fogalmaz meg;
i) információkat gyűjt és előrejelzéseket készít a  külföldi államok külpolitikáját és külgazdasági stratégiáját
meghatározó eseményekről és döntésekről, valamint a külpolitikai folyamatokról;
j) közreműködik a magyar külgazdasági és külpolitikai feladatok ellátásában részt vevő szakemberek szakmai
ismereteinek szélesítésében;
k) közreműködik a  diplomáciai feladatokat ellátó kormánytisztviselők képzési rendszerének tudományos és
módszertani megalapozásában és kialakításában;
l) magyar és idegen nyelvű rendezvényekkel előmozdítja a magyar külgazdaság és külpolitika tudományos és
civil kapcsolatainak fejlesztését, valamint a külpolitikai közgondolkodás erősítését;
m) részt vesz külgazdasági és külpolitikai tárgyú nyilvános információk terjesztésében;
n) külgazdasági és külügyi tudományos információs és kutatási rendszert és hálózatot működtet;
o) közreműködik a  Magyarországra érkező delegációk és más hivatalos meghívottak szakmai és tudományos
előadásai feltételeinek biztosításában;
p) együttműködik a külgazdasági stratégia tudományos megalapozásában és rendszeres felülvizsgálatában;
q) elemzési tevékenységével segíti a külgazdasági attaséhálózat fejlesztését és hatékonyabb feladatellátását;
r) a külgazdasági és külügyi szakemberek szakmai ismereteinek bővítése érdekében közreműködik a  külföldi
magyar misszióknál fellelhető szakmai tudás és jó gyakorlatok megosztásában;
s) tudományos, elemzési és kutatási tevékenységével közreműködik a  külgazdasági és külügyi
közszolgáltatások szakpolitikai célokhoz igazodó fejlesztésében;
t) segíti a  külgazdasági és külügyi tudományos kutatások eredményeinek társadalmi és gazdasági
hasznosítását, az erre irányuló együttműködési lehetőségek kiszélesítését. 2. § A miniszter az  1.  § a)–p)  pontjában meghatározott feladatait a  Demokrácia Központ Közalapítványon keresztül
látja el.
3. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a Külügyi és Külgazdasági Intézetről szóló 182/2014. (VII. 25.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
43/2014. (V. 13.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (2) bekezdésében és a 223. § (3) bekezdésében
foglalt jogkörömben, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Mikecz Péternek, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárának e megbízatása a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2014. április 15-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1762/2014. (XII. 16.) Korm. határozata a Nemzetgazdasági Tervezési Hivatal megszüntetésével kapcsolatos egyes kérdésekről.
A Kormány a  kormányzati szerkezetátalakítás részeként a  Nemzetgazdasági Tervezési Hivatal megszüntetésével kapcsolatosan
a következő határozatot hozza:
 1. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy gondoskodjon a központosított informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokat egyedi szolgáltatási megállapodás útján igénybe vevő szervezetekről, valamint a  központi
szolgáltató által üzemeltetett vagy fejlesztett informatikai rendszerekről szóló 7/2013. (II. 26.) NFM rendeletnek
a Nemzetgazdasági Tervezési Hivatal megszűnése következtében szükségessé váló módosításáról.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. A Duna transznacionális együttműködési program közös intézményrendszerének felállításához szükséges
feladatokról szóló 1680/2013. (IX. 30.) Korm. határozat 1. pont a) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a Duna transznacionális együttműködési program partnerországainak közös intézményrendszert érintő döntései
magyarországi végrehajtása érdekében)
„a) a közös irányító hatóságot és technikai titkárságot a Nemzetgazdasági Minisztérium szervezeti egységeként,”
(rendeli kialakítani,)
3. Az európai uniós fejlesztési programokkal – különös tekintettel a  kifizetésekkel, a  nagyprojektekkel, a  Partnerségi
Megállapodással és a  2014–2020 programozási időszak eljárásrendjével – összefüggő intézkedésekről szóló
1431/2014. (VII. 31.) Korm. határozat 1. melléklet 11. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A 8. pontban szereplő Operatív Program Tervezéskoordinációs Munkacsoportba delegált tagok:)
„11. a Nemzetgazdasági Minisztérium részéről 1 fő,”
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Majláth Zsolt László ügyvezető.
4. A Kormány visszavonja a  2014–2020 közötti források területi koordinációjának kereteiről szóló 1115/2013. (III. 8.)
Korm. határozat 2. pont a) alpontjában a „Nemzetgazdasági Tervezési Hivatal közreműködésével és” szövegrészt.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1145/2010. (VII. 7.) Korm. határozata a Széchenyi Kártya Program kiterjesztéséről.
1. A Kormány a Széchenyi Kártya Program keretében
a) 2010. augusztus 1-jétől a vállalkozások hitelportfoliójának racionalizálása, piacaik megtartása és bővítése
érdekében maximum 25 millió forintos, legfeljebb 3 éves futamidejű Széchenyi Forgóeszköz hitel,
b) 2010. szeptember 1-jétől a beruházások ösztönzése, a vállalkozások piacainak megtartása és bővítése érdekében
maximum 50 millió forintos, legfeljebb 10 éves futamidejű Széchenyi Beruházási hitel,
c) 2011. január 1-jétől a pályázati források nagyobb arányú kihasználása és a sikeresen megvalósuló projektek
számának növelése érdekében maximum 50 millió forintos, legfeljebb 10 éves futamidejű Széchenyi Önerő hitel
programokat indít. 2. A Kormány az új hitelcélok esetében – kivéve az ÚMFT GOP, KMOP pénzügyi eszközeiből finanszírozott felemelt
mikrohitelt – a 2010. december 31-ig megkötött hitelszerződések teljes összegéhez az adott ügylet futamidejének
első három évére (1095 napra) 2 százalékpont kamattámogatást, valamint a garanciaintézmény kezességvállalási
díjának 50 százalékáig terjedő támogatást biztosít azzal, hogy a támogatás nem haladhatja meg a garanciadíj vetítési
alap 0,75 százalékának megfelelő összeget. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2010. július 15. 3. A Kormány az 1. pontban meghatározott tartalmú programhoz kapcsolódó marketing, kommunikáció, valamint
informatikai fejlesztés hitelintézeti, érdekképviseleti költségeihez egyszeri 92,2 millió forint állami támogatást nyújt.
4. A 3. pont szerinti támogatást, valamint a program 2010. évi működéséhez szükséges kamat és garancia díjtámogatást
a Kis- és Középvállalkozói célelőirányzat fedezi, amelynek támogatási- és kiadási előirányzatát a Kormány
az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében meghatározott
hatáskörében eljárva, a határozat 1. mellékletében foglalt adatlap szerint, a központi költségvetés 2010. évi általános
tartaléka terhére 95 millió forinttal megemeli. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2010. július 15. 5. Meg kell vizsgálni, hogy a program 2011. évi működéséhez szükséges forrásokat lehetséges-e az EU által nyújtott
támogatásokból, elsődlegesen az ÚMFT GOP és KMOP forrásaiból biztosítani.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2010. szeptember 30.
6. A Kormány egyetért azzal, hogy az állami viszontgarancia megtérülésének hatékonysága, a beváltásra kerülő kezességek
számának csökkenése érdekében a beváltott kezességből származó követelések adók módjára behajtható követelésnek
minősüljenek. Az adózás rendjéről szóló törvény, illetve az Áht. ehhez szükséges módosítása kerüljön benyújtásra.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2010. július 15. 7. Meg kell vizsgálni az ÚMFT GOP (KMOP) 4. prioritása (pénzügyi eszközök) forrásaiból a Széchenyi Kártya Program új
hitelcéljaihoz kapcsolódóan viszontgarancia keret kialakításának lehetőségét. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2010. augusztus 31. 8. A Kormány egyetért azzal, hogy a 2011. évi költségvetési törvény kidolgozását megelőzően indokolt megvizsgálni,
hogy a Széchenyi Kártya Program keretében: a) a fejlesztések ösztönzése érdekében finanszírozott beruházások esetében a vállalkozások fejlesztési
adókedvezményt enyhébb feltételek mellett érvényesíthessék, b) a bankok hitelezési aktivitásának növelése, illetve az ügyfelek garanciaterheinek mérséklése érdekében az állami
viszontgarancia mértéke 85 százalékra emelkedjen. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2010. augusztus 31. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
63/2015. (XI. 12.) HM utasítása a 2016. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján
–  figyelemmel a 2016. évi munkaszüneti napok körüli munkarendről szóló 18/2015. (VI. 29.) NGM rendelet rendelkezéseire –
a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), a miniszter fenntartói irányítása alá
tartozó köznevelési intézményre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A 2016. évi munkaszüneti napok körüli – a naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend a következő:
a) március 5. szombat munkanap, pénteki munkarenddel,
 március 14. hétfő pihenőnap,
b) október 15. szombat munkanap, pénteki munkarenddel,
 október 31. hétfő pihenőnap.
(2) 2016. március 4-én, illetve 2016. október 14-én hétfői munkarendet kell alkalmazni.
3. § (1) A honvédelmi szervezeteknél 2016. december 27-én, 28-án, 29-én és 30-án a hivatásos és szerződéses katonák,
a kormánytisztviselők, a kormányzati ügykezelők, a közalkalmazottak és a munkavállalók részére – a (2) bekezdésben
kijelölt állomány kivételével – az éves szabadság, illetve a ki nem adott, kifizetésre nem kerülő és érvényben lévő
szabadnapok terhére biztosítani kell a szolgálati helytől való távolmaradást.
(2) A miniszter irányítása alá tartozó központi hivataloknál, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeteknél
(a továbbiakban együtt: HM szervezetek), valamint a HM-ben az (1) bekezdésben meghatározott napokon csak
a  hivatali ügyintézéshez minimálisan szükséges létszámban, szervezeti egységenként, illetve a HM-ben
titkárságonként, főosztályonként, csoportfőnökségenként (a továbbiakban együtt: HM szervek) legalább 1 fő kijelölt
vezető beosztású személy és 1 fő kijelölt ügyintéző teljesít szolgálatot, illetve végez munkát.
(3) Az állomány 2016. évi szabadságának kiadását az állományilletékes parancsnokok, vezetők oly módon tervezik, hogy
az (1) és (2) bekezdésben foglaltak végrehajtása biztosított legyen.
4. § (1) Az utasítás rendelkezései nem érintik a készenléti és ügyeleti szolgálatok feladatainak, valamint a lakossági ellátási
feladatoknak a folyamatos biztosítását.
(2) A HM Tervezési és Koordinációs Főosztály a 3. § (2) bekezdés alapján kijelölt vezető beosztású személyekről
és elérhetőségeikről a HM szervek és a HM szervezetek előzetes tájékoztatása alapján összefoglaló kimutatást készít,
melyet a HM szervek és a HM szervezetek vezetői részére eljuttat.
5. § A honvédelmi szervezetek a 2016. évi tevékenységükre vonatkozó terveiket az utasításban foglaltak
figyelembevételével készítik el.
6. § A Honvéd Vezérkar főnöke az alárendelt szervezetei és a KNBSZ főigazgatója a szervezet munkarendjét, valamint
a Kratochvil Károly Honvéd Középiskola és Kollégium igazgatója az intézmény munkarendjét – különös tekintettel az
általánostól eltérő munkaidő-beosztásban foglalkoztatottak munkarendjére – az utasítással összhangban részletesen
szabályozza.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Ez az utasítás 2017. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter