text:
21/2010. (III. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
életművéért, a gazdasági rendszerek elméletének és működésének kutatásában elért, világszerte elismert
eredményeiért
dr. Kornai János Állami- és Széchenyi-díjas közgazdásznak, az MTA rendes tagjának, professor emeritusnak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
nagykeresztje, polgári tagozata; a Magyar Nemzeti Galéria tudományos műhellyé formálásáért, gyűjteményeinek jelentős gyarapításáért, új
ismereteket adó, érdekes és népszerű kiállításainak megszervezéséért
Bereczky Loránd Munkácsy Mihály-díjas művészettörténésznek, a Magyar Nemzeti Galéria volt főigazgatójának,
a köz szolgálatában végzett öt évtizedes munkája, szakmai életpályája elismeréseként
Berényi Lajosnak, a Közbeszerzések Tanácsa volt elnökének,
sokoldalú irodalmi életműve elismeréseként
Görgey Gábor Kossuth-díjas írónak,
a szombathelyi Weöres Sándor Színház létrehozásáért, kiemelkedő előadóművészi és rendezői munkásságáért
Jordán Tamás Kossuth-díjas színművésznek, Érdemes Művésznek, a Weöres Sándor Színház igazgatójának,
a pénzügyi igazgatás terén végzett több évtizedes sokirányú munkássága, szakmai életútja elismeréseként
dr. Kovács Álmosnak, a közgazdaságtudomány kandidátusának, a Pénzügyminisztérium szakállamtitkárának,
az alapvető jogok védelme és a közélet átláthatósága érdekében kifejtett tevékenysége elismeréseként
dr. Majtényi Lászlónak, az állam- és jogtudomány kandidátusának, az Országos Rádió és Televízió Testület volt
elnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkereszt a csillaggal, polgári tagozata;
a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek irányítása, a nyugellátással összefüggő kormányzati feladatok ellátása terén
végzett eredményes vezetői munkássága elismeréseként
dr. Barát Gábornak, az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság főigazgatójának,
a magyar szakszervezeti mozgalomban, a munkavállalók érdekképviseletében végzett, több évtizedes munkája
elismeréseként
dr. Borsik Jánosnak, a Mozdonyvezetők Szakszervezete ügyvezető alelnökének,
az adatbázisok elméletében végzett kutatásaiért, tudományszervezői és oktatói tevékenységéért, az akadémiai
kutatóintézeti szféra fejlődéséhez való tevőleges hozzájárulásáért
dr. Demetrovics János Széchenyi-díjas matematikusnak, az MTA rendes tagjának, az MTA Számítástechnikai és
Automatizálási Kutatóintézet Informatikai Főosztálya vezetőjének,
több évtizedes, a műszaki és a természettudományok terén végzett tudományos munkássága, oktatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Gordos Géza Széchenyi-díjas villamosmérnöknek, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Távközlési
és Médiainformatikai Tanszék egyetemi
tanárának, a MTESZ elnökének,
a Magyar Köztársaság külpolitikai érdekeinek érvényesítése, a magyar–horvát kapcsolatok fejlesztése érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Györkös Péternek, a Magyar Köztársaság zágrábi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetének,
az Új Magyarország Fejlesztési Terv előkészítésében és végrehajtásában, valamint a világgazdasági válság
magyarországi hatásainak kezelésére irányuló kormányzati tevékenység összehangolásában nyújtott
teljesítményének elismeréseként
Hegedüs Dórának, a Miniszterelnöki Hivatal államtitkárának, a miniszterelnök kabinetfőnökének,
az igazságszolgáltatásban végzett több mint négy évtizedes munkája elismeréseként,
dr. Kaposvári Bertalannak, a Legfelsőbb Bíróság nyugalmazott elnökhelyettesének,
az adóigazgatás területén végzett több évtizedes szakmai munkássága, eredményes vezetői, közszolgálati
tevékenysége elismeréseként
Karácsony Imrénének, a Pénzügyminisztérium szakállamtitkárának,
a Magyar Köztársaság külpolitikai érdekeinek érvényesítése, a magyar–kínai kapcsolatok fejlesztése érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
Kusai Sándor Zoltánnak, a Magyar Köztársaság pekingi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetének,
sokoldalú tudományos, oktatói, tudományszervezői és vezetői munkássága elismeréseként
dr. Manherz Károlynak, a nyelvtudomány kandidátusának, az Oktatási és Kulturális Minisztérium szakállamtitkárának,
a Magyar Köztársaság külpolitikai érdekeinek érvényesítésében és a magyar diplomáciában végzett tevékenysége
elismeréseként
Mátyus Sándornak, a Magyar Köztársaság volt kabuli rendkívüli és meghatalmazott nagykövetének,
művészi életműve elismeréseként
Palcsó Sándornak, a Magyar Állami Operaház Liszt Ferenc-díjas magánénekesének, Kiváló Művésznek,
a rendezett munkaügyi kapcsolatok rendszerváltás utáni megalapozásában és a közmunkaprogramok
intézményrendszerének kialakítása érdekében végzett tevékenységéért
dr. Sándor Lászlónak, a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Közmunka Tanács elnökének,
a vízgazdálkodás, a vízi közművek tervezése, a hazai környezetmérnök képzés érdekében hosszú időn át végzett
oktatói munkája, kutatói tevékenysége elismeréseként
dr. Somlyódy László Széchenyi-díjas mérnöknek, az MTA rendes tagjának, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi
Egyetem Építőmérnöki Kar Vízi Közmű és Környezetmérnöki Tanszék tanszékvezető egyetemi tanárának,
több évtizedes eredményes vezetői tevékenysége, a foglalkoztatáspolitika és a képzés, felnőttképzés területén
végzett munkája elismeréseként
dr. Székely Juditnak, a Szociális és Munkaügyi Minisztérium szakállamtitkárának,
kimagasló művészi értéket képviselő dalszövegeiért
Sztevanovity Dusán dalszövegírónak, előadóművésznek,
a közérdekű adatok nyilvánosságát szolgáló jogszabályok előkészítésében, a jogszabályalkotás gyakorlatának
fejlesztésében, valamint a kormányzati döntés-előkészítés összehangolásában végzett munkássága elismeréseként
dr. Tordai Csabának, a Miniszterelnöki Hivatal államtitkárának,
nagy népszerűségnek örvendő előadóművészi tevékenysége elismeréseként
Varnus Xavér orgonaművésznek,
eredményes oktatói és diplomáciai tevékenysége elismeréseként
dr. Vastagh Pálnak, az állam- és jogtudomány kandidátusának, a Magyar Köztársaság ottawai rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje, polgári tagozata; a jogállami Magyarország megteremtéséhez való hozzájárulásáért, személyes kockázatvállalásának elismeréseként
Végvári József nyugállományú rend őr őrnagynak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje, katonai tagozata; a gazdasági és pénzügyi területen valamint a központi közigazgatásban végzett irányítói, vezetői munkássága,
szakmai életpályája elismeréseként
Apatini Kornélné nyugalmazott helyettes államtitkárnak,
a nők esélyegyenlősége érdekében végzett sokirányú tevékenysége elismeréseként
dr. Asbóthné Thorma Juditnak, a Magyar Nők Szövetsége elnökének,
a magyar plakátművészetben önálló stílust képviselő alkotásaiért, az idegenforgalmi és kereskedelmi reklám, valamint
a magyar filmplakátműfaj megújításáért
Balogh István Munkácsy Mihály-díjas tervezőgrafikus művésznek, Kiváló Művésznek,
több évtizedes közszolgálati pályafutásának elismeréseként
Balla Lászlóné dr.-nak, a Miniszterelnöki Hivatal főosztályvezetőjének,
több évtizedes kimagasló színvonalú oktatói-kutatói, valamint egyetemi vezetői munkásságáért
dr. Bélyácz Iván akadémikusnak, a Pécsi Tudományegyetem Közgazdaságtudományi Kar egyetemi tanárának,
a Gazdálkodástudományi Intézet igazgatójának,
a Magyar Postánál végzett eredményes, innovatív munkája elismeréseként
Borosné Szűts Ildikónak, a Magyar Posta Zrt. vezérigazgatójának,
művészi életútja, valamint két évtizedes művészetoktatói, szakmai-közéleti tevékenységéért
Bretus Mária Liszt Ferenc-díjas balettművésznek, Kiváló Művésznek, a Magyar Táncművészeti Főiskola főiskolai
tanárának,
a kormányzati igazgatásban végzett évtizedes, kormányokon átívelő munkásságának elismeréseként
dr. Csáky Bernadettnek, a Pénzügyminisztérium és a Miniszterelnöki Hivatal volt szakállamtitkárának,
határainkon túl is számontartott kutatói munkássága, területfejlesztési publikációi, tudományos ismeretterjesztői
tevékenysége elismeréseként
dr. Csatári Bálintnak, a földrajztudomány kandidátusának, az MTA Regionális Kutatások Központja Alföldi Tudományos
Intézet Kecskeméti Osztály vezetőjének,
a kutatás-fejlesztés és a vállalatfejlesztés területén elért eredményei, vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Darvas Ferencnek, a ThalesNano Zrt. elnök-vezérigazgatójának, kandidátusnak,
a Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetsége főtitkáraként végzett szakmai munkája elismeréseként
dr. Dávid Ferencnek, a Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetsége főtitkárának,
a hátrányos helyzetű diákok felzárkóztatása, számos roma tehetséggondozó program elindítása érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Derdák Tibor szociológusnak, a sajókazai Doktor Ámbédkar Gimnázium alapító tanárának, vezetőjének,
a környezetvédelem, természetvédelem és vízgazdálkodás területén, különösen az ágazati törvények előkészítésében
végzett munkájáért, publikációs, oktatói és kormánymeghatalmazotti tevékenysége elismeréseként
dr. Erdey Györgynek, a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium szakállamtitkárának,
a hírközlés, szoftvertervezés területén végzett munkája, valamint a British Telecom magyarországi központjai
szolgáltatási és hálózatüzemeltetési feladatainak eredményes ellátása elismeréseként
Ferenczi Tamásnak, a British Telecom regionális szolgáltatási központja igazgatójának, a Brit Kereskedelmi Kamara
elnökségi tagjának,
sokoldalú előadóművészi és rendezői tevékenysége elismeréseként
Galkó Balázs színművésznek,
a globalizációs folyamat mikro- és makrogazdasági összefüggéseire és következményeire koncentrálódó
tudományos, oktatási és elemzési munkássága elismeréseként
dr. Gál Péternek, a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. ügyvezető igazgatójának, a közgazdaságtudomány kandidátusának,
a kulturális életben végzett sokoldalú munkásságáért, nagy népszerűségnek örvendő fesztiválok szervezéséért
Gerendai Károlynak, a Sziget Kulturális Menedzser Iroda Kft. rendezvényszervezőjének,
kiemelkedő sportpályafutása elismeréseként
Gyurta Dániel világ- és Európa-bajnok úszónak,
emlékezetes alakításaiért, sokoldalú színészi munkásságáért
Hámori Ildikónak, a Pesti Magyar Színház Jászai Mari-díjas színművészének, Kiváló Művésznek,
a fogyatékkal élők érdekében végzett sokirányú tevékenysége elismeréseként
dr. Hegedűs Lajosnak, a Mozgáskorlátozottak Egyesületének Országos Szövetsége elnökének,
a magyarországi nyugdíjrendszer reformjában, nyugdíjpolitikai koncepciók kidolgozásában végzett munkássága,
az időskorúak létbiztonsága feltételei megteremtése érdekében végzett szakértői tevékenysége elismeréseként
Holtzer Péternek, a Nyugdíj és Időskor Kerekasztal elnökének,
az időskorúak érdekvédelme területén végzett több évtizedes munkássága elismeréseként
Jankovits Györgynek, a Magyar Nyugdíjasok Egyesületeinek Országos Szövetsége elnökének,
a magyar plakátművészetben maradandó értéket létrehozó munkássága elismeréseként
Kemény Éva Munkácsy Mihály-díjas grafikusművésznek, Érdemes Művésznek,
a biztosítási kultúra magyarországi meghonosítása és fejlesztése, több évtizedes befektetési, pénzügyi vezetői
tevékenysége elismeréseként
dr. Kepecs Gábornak, az AEGON Magyarország Általános Biztosító Zrt. közép-kelet európai regionális igazgatójának,
Magyarország hiteles nemzetközi képviselete és külkapcsolatainak erősítése, különösen a magyar–német kapcsolatok
fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Kovács Józsefnek, a Magyar Köztársaság müncheni főkonzuljának,
több mint három évtizedes eredményes közszolgálati munkájáért
dr. Kovács Jánosnénak, a Pénzügyminisztérium Vagyongazdálkodási Főosztálya vezetőjének,
a dísznövény-nemesítés területén végzett több évtizedes kutatómunkája, oktatói tevékenysége, szakmai életútja
elismeréseként
dr. Kováts Zoltánnak, a mezőgazdasági tudomány doktorának, az Érdi Gyümölcs- és Dísznövénytermesztési
Kutató-Fejlesztő Nonprofit Kht. tudományos tanácsadójának,
a Magyar Köztársaság külpolitikai érdekeinek érvényesítésében és a magyar diplomáciában végzett tevékenysége
elismeréseként
Kőrösi Csaba volt nagykövetnek, a Külügyminisztérium főosztályvezetőjének,
a szellemi tevékenységet folytatók érdekvédelme érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Kuti Lászlónak, az Értelmiségi Szakszervezeti Tömörülés elnökének,
több mint három évtizedes eredményes közszolgálati tevékenységéért
dr. Lőrincz Zoltánnak, az Állami Számvevőszék főcsoportfőnök-helyettesének,
a gazdaságban végzett több évtizedes kimagasló munkája, szakmai életútja elismeréseként
Mosonyi Györgynek, a MOL Nyrt. vezérigazgatójának,
a magyar agrárkutatás és agrárszakoktatás területén végzett oktatói-kutatói tevékenysége elismeréseként
dr. Nemessályi Zsoltnak, a mezőgazdasági tudomány kandidátusának, a Debreceni Egyetem Gazdálkodástudományi és
Vidékfejlesztési Kar Vállalatgazdaságtani és Marketing Tanszék egyetemi tanárának,
az alkotmányossági szempontoknak a kormányzati munkában való erőteljes érvényesítése érdekében, valamint
a közjogi szakemberek új generációjának nevelésében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Papp Imrének, az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium volt közjogi szakállamtitkárának,
eredményes építészeti munkásságáért, a magyar építészet nemzetközi elismertetése érdekében végzett
tevékenysége, oktatói munkája elismeréseként
Patonai Dénes Ybl Miklós-díjas építésznek, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Építőmérnöki Kar
Magasépítési Tanszék egyetemi tanárának,
nemzetközileg is számontartott ökológiai és növényföldrajzi kutatásaiért, oktató-nevelő tevékenysége elismeréseként
dr. Pócs Tamás biológusnak, botanikusnak, akadémikusnak, címzetes egyetemi tanárnak,
a középkori és reneszánsz falfestészetben végzett fél évszázados kutatói, valamint oktató-nevelő tevékenysége
elismeréseként
dr. Prokopp Máriának, a művészettörténeti tudomány kandidátusának, az Eötvös Loránd Tudományegyetem
egyetemi tanárának,
a magyar bankrendszer fejlődésének – ezzel összefüggésben a befektetések ösztönzésének – támogatása érdekében
végzett sokoldalú munkássága elismeréseként
dr. Anthony Gantchev Radevnek, a McKinsey & Company Inc. Hungary Magyarországi Fióktelepe direktorának,
több évtizedes intézményvezetői, szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
Ramháb Máriának, a Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat Katona József Könyvtár igazgatójának, főtanácsosnak, több
évtizedes eredményes szakmai munkája és közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Rolek Ferencnek, a Munkaadók és Gyáriparosok Országos Szövetsége alelnökének, a Budapest Bank Nyrt.
vezérigazgató-helyettesének, HR vezetőnek,
a felsőoktatásban végzett következetes és eredményes vezetői, szakmai tevékenysége elismeréseként
Sándorné dr. Kriszt Évának, a Budapesti Gazdasági Főiskola rektorának,
a természetvédelem, különösen a vízivadkutatás és a túzokvédelem területén hosszú időn át végzett nemzetközileg is
elismert munkájáért, szakirodalmi és szépírói tevékenységéért
dr. Sterbetz István agrármérnöknek, a Magyar Madártani Intézet nyugalmazott igazgatójának,
kiemelkedő városvezetői és térségfejlesztői tevékenységéért
Stipkovits Pál volt országgyűlési képviselőnek, Mosonmagyaróvár volt polgármesterének,
a tüdőgyógyászat, ezen belül a bronchológia terén végzett szakmai, tudományos munkássága, valamint menedzseri,
vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Strausz Jánosnak, az orvostudomány doktorának, az Országos Korányi Tbc és Pulmonológiai Intézet
főigazgató-főorvosának,
eredményes közszolgálati munkájáért
Szandtner Ivánnak, az Önkormányzati Minisztérium Miniszteri Kabinet miniszteri főtanácsadójának,
a központi közigazgatás, valamint a honvédelmi igazgatás terén végzett koordinációs és vezetői munkája
elismeréseként
dr. Szeredi Péternek, a Honvédelmi Minisztérium kabinetfőnökének,
a hazai kulturális és művészeti élet területén végzett sokoldalú művészi munkássága elismeréseként
Székhelyi Józsefnek, a Szegedi Nemzeti Színház Jászai Mari-díjas színművészének,
eredményes edzői tevékenységéért
Széles Sándor úszó mesteredzőnek,
művészi munkássága, színházvezetői tevékenysége elismeréseként
Szurdi Miklós film- és színházi rendezőnek,
az alkalmazott társadalomkutatás, különösen a társadalom- és gazdaságpolitikai kutatások terén végzett munkássága,
vezetői és oktatói tevékenysége elismeréseként
Tóth István György közgazdásznak, szociológusnak, a TÁRKI Társadalomkutatási Zrt. vezérigazgatójának,
több évtizedes kimagasló színvonalú vezetői munkája, szakmai életútja elismeréseként
dr. Tóth Magdolnának, a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium főosztályvezetőjének,
több évtizedes eredményes közszolgálati munkájáért
Tóthné Kreitz Évának, a Miniszterelnöki Hivatal Kormányzati Tisztségviselői és Kitüntetési Főosztály vezetőjének,
több évtizedes eredményes közszolgálati munkájáért, egyetemi oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Török Rozáliának, a Pénzügyminisztérium Jogi és Igazgatási Főosztálya vezetőjének,
sportolói pályafutása, életútja elismeréseként
dr. Tuider-Temes Judit olimpiai bajnok úszónak, nyugalmazott orvosnak,
több mint öt évtizedes sportolói, valamint sportszervezői tevékenysége elismeréseként
Varga János olimpiai bajnok, többszörös világ- és Európa-bajnok birkózónak, mesteredzőnek,
nemzetközileg is nagyrabecsült művészi munkásságáért, lírai és drámai szerepek emlékezetes megformálásáért
Volf Katalinnak, a Magyar Állami Operaház Kossuth-díjas balettművészének, Érdemes Művésznek,
a kormányzati közigazgatásban végzett eredményes, érdemdús munkássága elismeréseként
Zalai Istvánnénak, a Miniszterelnöki Hivatal politikai főtanácsadójának, kormányfőtanácsadónak,
az Együttes megalakulása 20. évfordulója alkalmából, méltán népszerű, nagy sikernek örvendő előadóművészi
tevékenységük elismeréseként
Bódi Lászlónak,
Boros Csabának,
Nagy László Attilának,
Patai Tamásnak,
Tóth Zoltánnak
a Republic Együttes tagjainak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje, polgári tagozata; beosztásaiban huzamos időn át végzett tevékenysége elismeréseként
Gyenes István mérnök dandártábornoknak, a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály vezetőjének,
kiemelkedő irányítói és szakmai munkája elismeréseként
Horváth Gyula alezredesnek, a Nemzetbiztonsági Hivatal megbízott főosztályvezetőjének,
a közbiztonság növelése érdekében végzett több évtizedes munkája, a rászoruló emberek iránti elkötelezettsége,
vezető polgárőri tevékenysége elismeréseként
dr. Horváth Jenő tartalékos rend őr dandártábornoknak, az Országos Polgárőr Szövetség alelnökének,
kiemelkedő irányítói és szakmai munkája elismeréseként
dr. Jónás Endre nyugállományú vezérőrnagynak, a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ főigazgatójának,
muzeológusi és történelmi munkássága, szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Lugosi József nyugállományú ezredesnek, a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és Múzeum
Hadtörténeti Múzeum igazgatójának, főigazgató-helyettesnek,
beosztásaiban a Magyar Honvédség érdekében huzamos időn át végzett tevékenysége elismeréseként
Mikita János mérnök altábornagynak, a HM Honvéd Vezérkar főnök-helyettesének,
kiemelkedő munkája elismeréseként
Szipszer Péter alezredesnek, a Nemzetbiztonsági Hivatal osztályvezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje, katonai tagozata; több évtizedes eredményes gazdasági vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Abay-Nemes Gyulának, a Nyugat-Nógrádi Coop Zrt. vezérigazgatójának,
a hazai borkultúra fejlesztése, a magyar borok világhírnevének öregbítése érdekében végzett ismeretterjesztői, írói
tevékenysége elismeréseként
Alkonyi Lászlónak, a Borbarát c. szaklap főszerkesztőjének,
az érdekegyeztetés terén végzett sokirányú tevékenysége elismeréseként
dr. Antalffy Gábornak, a Kereskedők és Vendéglátók Országos Érdekképviseleti Szövetsége ügyvezető elnökének,
több évtizedes tudományos munkássága, oktatói, valamint szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Augusztinovicz Fülöpnek, a műszaki tudomány kandidátusának, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi
Egyetem Villamosmérnöki és Informatikai Kar tanszékvezető-helyettes egyetemi docensének,
a gazdasági szférában végzett két évtizedes vezetői, irányítói munkássága elismeréseként
Áldott Zoltán Sándornak, a MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság
vezérigazgató-helyettesének,
a környezetvédelem iránti elkötelezettsége elismeréseként, valamint a környezetmegóvás területén végzett
kimagasló és példamutató tevékenységéért
dr. Bakonyi Árpádnak, a Nitrokémia Zrt. vezérigazgatójának,
négy évtizedes eredményes gazdasági vezetői munkája elismeréseként
Baksa Attilának, a Zalai Általános Építési Vállalkozó Zrt. elnök-vezérigazgatójának,
kiemelkedő építészeti és településtervezői, szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
Bálint Imre Ybl Miklós-díjas építésznek, a Budapesti Építész Kamara elnökének, a Bálint és Társa Építészek Irodája
ügyvezetőjének,
több évtizedes tudományos munkássága, oktatói, valamint szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Bárdos Jenőnek, a neveléstudomány doktorának, a Pannon Egyetem Modern Filológiai és Társadalomtudományi
Kar egyetemi tanárának, az Angol-Amerikai Intézet igazgatójának,
több évtizedes, a gazdasági szférában végzett vezetői munkássága, regionális fejlesztési és reorganizációs projekteket
irányító tevékenysége elismeréseként
dr. Benedek Jánosnak, a VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Kft. vezérigazgatójának,
több évtizedes gazdasági vezetői munkássága, és közéleti tevékenysége elismeréseként
Bíró Miklósnak, Mátészalka Város nyugalmazott polgármesterének,
kiemelkedő intézményvezetői, szakorvosi és gyógyítói tevékenysége elismeréseként
dr. Boczek Tibornak, a pásztói Margit Kórház igazgató-főorvosának,
az előítélet-mentes gondolkodás érdekében széles körben végzett sokoldalú munkássága elismeréseként
Bódis Kriszta dokumentumfilm-rendezőnek, írónak, pszichológusnak,
kortárs és klasszikus darabokban egyaránt maradandó élményt nyújtó alakításaiért
Borbiczki Ferencnek, a Vígszínház Jászai Mari-díjas színművészének,
a magyar agrár- és erdőgazdaság fejlesztése érdekében végzett több évtizedes munkája elismeréseként
Bódi László Andrásnak, a TEDEJ Agrártermelő és Szolgáltató Zrt. vezérigazgatójának,
magas színvonalú oktatói és vezetői munkája, a Kar képzési kínálatának bővítése és minőségi színvonalának emelése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Cseh Sándornak, a Nyugat-magyarországi Egyetem Apáczai Csere János Kar dékánjának, főiskolai tanárnak,
kiemelkedő szakmai – különösen a gazdaságinformatikai területen – végzett munkásságáért, nemzetközi és hazai
tudományos közéleti tevékenységéért
dr. Cser Lászlónak, az MTA doktorának, a Budapesti Corvinus Egyetem Gazdálkodástudományi Kar Informatikai Intézet
egyetemi tanárának,
a Művészetek Palotája operatív működési struktúrájának kialakításáért, az intézmény működési folyamatainak
koordinálásában végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Csonka Andrásnak, a Művészetek Palotája Kft. vezérigazgató-helyettesének,
az agrárium érdekében végzett több évtizedes munkássága elismeréseként
Dancs Gyulának, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal általános elnökhelyettesének,
érdemes és eredményes közszolgálati tevékenysége elismeréseként
Darázsdi Zsuzsannának, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter kabinetfőnökének,
vezetői munkája, valamint oktatást segítő tevékenysége elismeréseként
dr. Derce Lászlónak, a Rendőrtiszti Főiskola tanulmányi igazgatójának,
a pénzügyi szférában, illetve a pénzügyi igazgatásban végzett elemzői, szakértői munkássága, vezetői, irányítói
tevékenysége elismeréseként
Detrekői Lászlónak, a Pénzügyminisztérium szakállamtitkárának,
több mint hat évtizedes, a karszt- és barlangkutatás területén végzett tudományos munkássága, a barlangi mentés
érdekében kifejtett tevékenysége, életútja elismeréseként
dr. Dénes Györgynek, a Magyar Barlangi Mentőszolgálat elnökének, a Magyar Karszt és Barlangkutató Társulat
tiszteletbeli elnökének,
a gazdasági, illetve pénzügyi szektorban végzett elemző, modellező és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Dietz Miklós Gábornak, a McKinsey & Company Inc. Hungary Magyarországi Fióktelepe partnerének,
több mint három évtizedes szakmai munkája elismeréseként
Draspó Jenőnek, a Draspó-Tempó Autó és Szolgáltató Kft. ügyvezető igazgatójának,
kiemelkedő művészettörténészi, kutatói, valamint intézményvezetői tevékenysége elismeréseként
Erdődyné Csorba Csillának, a Petőfi Irodalmi Múzeum főigazgatójának,
kiemelkedő oktató munkájáért, nemzetközileg is elismert tudományos és a gyakorlatban hasznosított gyógyszer- és
növényvédőszer-hatóanyagok szintézisében elért eredményei elismeréseként
dr. Faigl Ferencnek, a műszaki és kémiai tudomány doktorának, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Vegyészmérnöki és Biomérnöki Kar dékánhelyettesének, egyetemi tanárnak,
vállalatszervező munkásságáért, különböző szakmai szervezetekben végzett több évtizedes tevékenységéért
Farkas Józsefnek, a Szaktudás Kiadó Ház Zrt. elnökének,
a magyar oktatásügy minőségfejlesztéséért végzett több évtizedes munkássága elismeréseként
dr. Farkas Katalinnak, az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet főigazgatójának,
ügyvédi és szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Fekete Tamásnak, a Budapesti Ügyvédi Kamara fegyelmi bizottsága elnökének,
Győr város érdekében huzamos időn át végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Ferenczy Lajos Károlynak, Győr Megyei Jogú Város önkormányzati képviselőjének,
a magyar–osztrák kulturális kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett sokirányú tevékenysége elismeréseként
dr. Fónagy Zoltánnak, a Bécsi Collégium Hungaricum igazgatójának,
a villamos energia, valamint a gázliberalizációt követő piacnyitás kapcsán szükségessé vált állami szabályozási
rendszer megalkotása terén végzett munkássága elismeréseként
dr. Gordos Péternek, a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium szakállamtitkárának,
tudományos, kutatásszervezői és vezetői munkája elismeréseként
Guba Lászlónak, az MTA Társadalomkutató Központ igazgatóhelyettesének, az MTA Politikai Tudományok Intézete
ügyvezető igazgatójának,
a nyírségi erdészet eredményes működése érdekében végzett másfél évtizedes munkája elismeréseként
Gulyás Imrének, a NYÍRERDŐ Nyírségi Erdészeti Zrt. gazdasági vezérigazgató-helyettesének,
a bankszektorban végzett közel két évtizedes szakértői, vezetői, irányítói munkája, a magyarországi pénzpiac
nemzetközi elismertetése, a hazai lakástámogatási rendszerek fejlesztése érdekében végzett munkássága
elismeréseként
Gyuris Dánielnek, az FHB Jelzálogbank Nyrt. vezérigazgatójának,
a költséghatékony és felelős önkormányzati vagyongazdálkodás területén végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Halmai Gyulának, a Miskolc Holding Zrt. elnök-igazgatójának,
a kereskedelmi szakmai szervezetekben végzett, valamint a nagybani piac korszerűsítéséért, újjászervezéséért
folytatott több évtizedes munkája elismeréseként
Házi Zoltán Sándornak, a Budapesti Nagybani Piac Zrt. vezérigazgatójának,
a magyarországi zsidóság fiatal generációjának nevelése, a zsidó hagyományok ápolása és az utódok számára történő
továbbvitele érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Herczog Lászlónak, a Magyarországi Autonóm Orthodox Izraelita Hitközség elnökének,
a társadalmat széles körben érintő problémákat feldolgozó és bemutató, nagy népszerűségnek örvendő filmjeiért
Herendi Gábor filmrendezőnek, producernek,
a társadalmi esélyegyenlőség érdekében végzett közéleti tevékenysége elismeréseként
Hodosán Róza szociológusnak, a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet munkatársának,
a Robert Bosch Power Tool Elektromos Szerszámgyártó Kft. nemzetközi sikereinek érdekében végzett
tevékenységéért
Horváth Attilának, a Robert Bosch Power Tool Elektromos Szerszámgyártó Kft. ügyvezető igazgatójának,
négy évtizedes oktató-nevelői, oktatásszervezői és szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Horváth Eleknek, a Budapesti Műszaki Főiskola általános és oktatási rektor-helyettesének, főiskolai tanárnak,
kimagasló színvonalú televíziós rendezői és operatőri tevékenysége elismeréseként
Horváth Tamásnak, a Duna Televízió Zrt. rendező-operatőrének,
több évtizedes magas színvonalú rendezői tevékenysége, művészi életútja elismeréseként
Horváth Zoltánnak, Erkel Ferenc- és Nádasdy Kálmán-díjas rendezőnek, a Fővárosi Operettszínház nyugalmazott
művészeti vezetőjének, Érdemes Művésznek,
kimagaslóan eredményes sportpályafutása elismeréseként
Hosszú Katinka világbajnok úszónak,
az igazságügy területén végzett több évtizedes munkássága elismeréseként
dr. Höltzl Lipótnak, az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Nemzetközi Büntetőjogi Főosztálya vezetőjének,
a matematika és az informatika terén végzett tudományos, oktató-nevelő és tankönyvírói tevékenysége
elismeréseként
dr. Járai Antal matematikusnak, informatikusnak, a matematikai tudomány doktorának, az ELTE Informatikai Kar
egyetemi tanárának,
a kisebb lélekszámú népek irodalmát bemutató, valamint a magyar irodalmat népszerűsítő irodalmi, műfordítói
tevékenységéért
Jávorszky Béla József Attila- és Füst Milán-díjas műfordítónak,
a magyar kajak-kenu sport érdekében végzett eredményes munkája elismeréseként
Kadler Gusztáv Imrének, a Magyar Kajak-Kenu Szövetség általános alelnökének,
több évtizedes közszolgálati munkája elismeréseként
Kalina Évának, a Miniszterelnöki Hivatal Társadalompolitikai Miniszteri Titkárság kabinetfőnökének,
életútja elismeréseként
dr. Káldor Vera orvosnak, a Nagy Imre Társaság tagjának,
életútja elismeréseként, különös tekintettel társadalom-, illetve szociálpolitikai tevékenységére, valamint a keleti
gazdasági kapcsolatok érdekében végzett munkájára
dr. Kemény Lászlónak, a filozófiai tudomány kandidátusának, a Miniszterelnöki Hivatal keleti kapcsolatok fejlesztéséért
felelős miniszteri megbízottjának,
a kormányzati döntés-előkészítés során a társadalmi partnerekkel való egyeztetés összehangolásában kifejtett
tevékenységéért, valamint többéves közszolgálati munkája elismeréseként
Kiss Ambrusnak, a Miniszterelnöki Hivatal szakállamtitkárának,
a független magyar könnyűzene területén kifejtett alkotóművészeti tevékenységéért
Kiss Tibor zenész – képzőművésznek, a Quimby zenekar tagjának,
a gépjármű-iparág korszerűsítése, biztonságos üzleti feltételeinek és fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében
végzett vezetői, szolgáltatásfejlesztői munkája, szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
Knezsik Istvánnak, a Knep Kft. ügyvezetőjének, a Magyarországi Autós Nagykoalíció elnökének,
a magyarországi fogyatékossággal élők esélyegyenlősége érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Kogon Mihálynak, a Mozgássérült Emberek Rehabilitációs Központja igazgatójának,
a nyílt társadalmak létrehozása és fejlesztése – különös tekintettel a kultúra, a művészetek, az oktatási és egészségügyi
programok területére – érdekében végzett sokirányú tevékenysége elismeréseként
dr. Koncz Katalin Évának, a Budapesti Nyílt Társadalom Intézet Alapítvány ügyvezető igazgatójának,
a központi közigazgatásban a közfeladatok ellátása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Kotán Attila Bertalannak, az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Költségvetési és Gazdasági Főosztálya
vezetőjének,
sporteredményei elismeréseként
Kótai Mihály ökölvívónak,
sokoldalú művészi munkássága elismeréseként
Kovács György Balázs Béla-díjas hangmérnöknek, zeneszerzőnek,
közel három évtizedes oktató-nevelő és vezetői munkája elismeréseként
Kovácsné dr. Nagy Emesének, a hejőkeresztúri IV. Béla Körzeti Általános Iskola és Napközi Otthonos Óvoda
igazgatójának,
kimagasló művészi munkája elismeréseként
Krasznai Tamás nyugalmazott magánénekesnek, a Győri Nemzeti Színház örökös tagjának,
az egészségügyi ellátás területén végzett négy évtizedes gyógyítói és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Küttel Péternek, a budapesti Károlyi Sándor Kórház és Rendelőintézet volt főigazgatójának,
a hátrányos helyzetű gyermekek felzárkóztatása érdekében végzett tevékenysége, oktató-nevelő és vezetői munkája
elismeréseként
L. Ritók Nórának, a berettyóújfalui „Igazgyöngy” Alapfokú Művészetoktatási Intézmény alapító igazgatójának,
a magyar kultúra bemutatása, ápolása érdekében végzett eredményes munkája elismeréseként
dr. Lauter Évának, a Balassi Intézet főigazgatójának,
kiemelkedő gazdaságpolitikai, vezetői és tanácsadói tevékenysége elismeréseként
Lebovits Gábornak, az ESZA Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft. ügyvezető igazgatójának,
a magyar villamosenergia-iparágban végzett több évtizedes eredményes szakértői és vezetői-szervezői tevékenysége
elismeréseként
Lovas Győzőnek, az MVM Trade Villamosenergia Kereskedelmi Zrt. vezérigazgatójának,
Lórév község és a szerb kisebbség érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Alexov Lyubomirnak, Lórév község polgármesterének, a Szerb Országos Kisebbségi Önkormányzat elnökének,
a Magyarországi Nemzeti és Etnikai Kisebbségek Fóruma elnökének,
közgazdasági elmélettörténeti kutatásaiért, kutatásszervezési, ismeretterjesztői és oktatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Madarász Aladárnak, a közgazdaságtudomány kandidátusának, az MTA Közgazdaságtudományi Intézet
tudományos főmunkatársának, a Budapesti Corvinus Egyetem Közgazdasági Elméletek Története Tanszék egyetemi
docensének,
a József Attila Tanulmányi és Információs Központ irányítása, fejlesztése, társadalmi szerepvállalása és „Zöld
Intézménnyé” változtatása érdekében végzett munkájáért
dr. Majó Zoltánnak, a Szegedi Tudományegyetem József Attila Tanulmányi és Információs Központ fejlesztési
igazgatójának, a Szegedi Tudományegyetem Gazdaságtudományi Kar egyetemi docensének,
kiemelkedő szakmai munkája, a magyar divattervezés nemzetközi hírnevét öregbítő tevékenysége elismeréseként
Makány Márta divattervezőnek,
a magyar és német néptánc színpadi bemutatásában végzett több évtizedes koreográfusi tevékenysége
elismeréseként
Manninger Miklós koreográfusnak, táncpedagógusnak, a Soroksári Együttes vezetőjének,
a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletének megerősítésére irányuló kormányzati tevékenység összehangolásában
nyújtott teljesítményének elismeréseként
Marsi Erikának, a Nemzeti Bankárképző Központ alelnökének,
Heves megye és Eger megyei jogú város érdekében végzett két évtizedes közéleti tevékenysége elismeréseként
Merczel Józsefnek, a Heves Megyei Közgyűlés alelnökének,
a magyar gazdaság versenyképességének javítása érdekében végzett munkája, gazdasági-pénzügyi vezetői
tevékenysége elismeréseként
Mester Zoltánnak, a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium szakállamtitkárának,
a Modern Filológiai és Társadalomtudományi Kar oktatási-kutatási portfóliójának fejlesztéséért, a felsőoktatás
modernizációja érdekében végzett tevékenységéért, a fordító- és tolmács mesterszak létesítéséért, valamint
az egyetem nemzetközi kapcsolatainak ápolásáért, kiszélesítéséért
dr. Mihalovics Árpádnak, a nyelvtudomány kandidátusának, a Pannon Egyetem rektorhelyettesének, tanszékvezető
egyetemi tanárnak,
az időskorúak érdekképviselete érdekében végzett sokirányú munkássága elismeréseként
Mihalovits Ervinnek, a Szakszervezetek Együttműködési Fóruma Nyugdíjas Választmánya és a Magyar Köztisztviselők
és Közalkalmazottak Szakszervezetének Országos Nyugdíjas Tanácsa elnökének,
több mint negyedszázados polgármesteri tevékenysége, életútja elismeréseként
Miskolczi Józsefnek, Nyergesújfalu Város polgármesterének,
az országos és fővárosi közúti és vasúti közlekedés területén végzett tudományos és szakmai-közéleti tevékenysége
elismeréseként
Molnár László Árpádnak, a FŐMTERV’ TT Zrt. volt elnök-vezérigazgatójának,
tudományos munkásságáért, eredményeinek az ipari gyakorlatba történő bevezetéséért, vezetői munkája,
tudományszervezői tevékenysége elismeréseként
dr. Monostori Lászlónak, az MTA doktorának, az MTA Számítástechnikai és Automatizálási Kutató Intézet tudományos
igazgatóhelyettesének,
az ország valamennyi régiójának fejlesztésére szolgáló támogatási rendszer irányításában végzett sokoldalú
tevékenysége elismeréseként
Mosonyi Balázsnak, a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Programok Irányító Hatóság vezetőjének,
az európai uniós csatlakozás előkészítése és a magyar érdekeknek az uniós döntéshozatali eljárásban való képviselete
során végzett tevékenységének elismeréseként
dr. Müller Adriennek, a Külügyminisztérium EU Elnökségi, Koordinációs és Jogi Főosztálya vezetőjének,
a Nyugat-dunántúl térségét, különösen a Szentgotthárdot és Körmendet sújtó 2009. évi rendkívüli árhullám elleni
védekezés során végzett szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Nádor István építőmérnöknek, a Nyugat-dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság igazgatójának,
szerkesztői és írói tevékenységéért, több nagysikerű televíziós produkcióban való közreműködéséért
Ónodi György szerkesztőnek, írónak, a RECTime Kft. főszerkesztőjének,
az európai uniós forrásból finanszírozott gazdaságfejlesztési támogatások sikeres felhasználásának irányítása,
a versenyszféra menedzsment és vezetési gyakorlat állami nagyvállalatok működésébe történő átültetése érdekében
végzett eredményes munkája elismeréseként
Ormosy Gábornak, a Magyar Gazdaságfejlesztési Központ Zrt. vezérigazgatójának,
a magyarországi víz- és csatornaszolgáltatás területén végzett kiemelkedő szakmai tevékenysége elismeréseként
Palkó Györgynek, a Fővárosi Csatornázási Művek Zrt. vezérigazgatójának,
a pénzügyi-gazdasági ellenőrzés fejlesztésében végzett tevékenysége elismeréseként
Papp Sándornak, az Állami Számvevőszék számvevő igazgatóhelyettesének,
eredményes edzői munkája elismeréseként
Pass Ferenc úszó edzőnek,
több évtizedes, nemzetközileg is nagyrabecsült oktató, kutató és nevelőmunkájáért, vezetői és tudományszervezői
tevékenysége elismeréseként
dr. Penke Botondné dr. Jancski Olgának, az irodalomtudomány doktorának, a Szegedi Tudományegyetem BTK Francia
Nyelvi és Irodalmi Tanszék egyetemi tanárának,
a munkavállalói érdekképviselet terén végzett több évtizedes munkássága elismeréseként
Pénzes Lászlónak, a Vasas Szakszervezeti Szövetség nyugalmazott irodavezetőjének,
az akupunktúrás gyógyítás területén végzett több évtizedes kiemelkedő elméleti és gyakorlati tevékenysége
elismeréseként
dr. Pesztenlehrer István belgyógyásznak, címzetes egyetemi docensnek, a Magyar Akupunktúrás Orvosok Társasága
alelnökének, alapító tagjának,
a klasszikus és avantgárd költői hagyományt megújító verseiért és prózai műveiért
Petőcz András József Attila-díjas és Márai Sándor-díjas írónak, költőnek,
több évtizedes sokoldalú irodalmi munkássága, az irodalmi hagyományőrzés terén végzett tevékenysége
elismeréseként
dr. Praznovszky Mihálynak, az irodalomtudomány kandidátusának, a Veszprém Megyei Könyvtár nyugalmazott
igazgatójának,
az európai színvonalú közigazgatás, a polgárbarát hivatalok fejlődését segítő közszolgálati tevékenysége, a szervezett
bűnözés és a korrupciós bűncselekmények elleni több évtizedes munkája elismeréseként
dr. Prehlik Lajos Bélának, Budapest Főváros XIII. kerületi Polgármesteri Hivatal jegyzőjének,
a minőségi ablakgyártás fejlesztéséért, egyesületi munkájáért, az épületenergetikai felújítások terén végzett
tevékenységéért
Prohászka Rajmundnak, az Ablakcentrum Kft. ügyvezető igazgatójának, a Győr-Moson-Sopron Megyei Ipari és
Kereskedelmi kamara alelnökének,
négy évtizedes eredményes közigazgatási tevékenysége elismeréseként
dr. Rácz Jánosnak, az Észak-alföldi Regionális Államigazgatási Hivatal Nyíregyházi Kirendeltsége vezetőjének,
a hazai vízgazdálkodás közgazdaságtanának fejlesztése, a környezetvédelem környezetgazdaságtanának
kidolgozása, oktatása terén végzett több évtizedes tevékenységéért
dr. Ress Sándornak, az ÖKO Zrt. elnök-vezérigazgatójának,
beosztásaiban huzamos időn át végzett tevékenysége elismeréseként
Rétfalvi Attilának, a Honvédelmi Minisztérium Miniszteri Kabinet protokollfőnökének,
az iparcentrikus egyetemi innováció, a nemzetközi nagyvállalatokkal való – elsősorban az optikai technológiákhoz
kapcsolódó – együttműködés terén elért eredményeiért, valamint az iparorientált doktoranduszképzés érdekében
végzett úttörő tevékenységéért
dr. Richter Péternek, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Fizikai Intézet tanszékvezető egyetemi
tanárának,
több évtizedes magas színvonalú riporteri, szerkesztői és vezetői tevékenysége elismeréseként
Riskó Géza újságírónak, a Duna Televízió Zrt. főszerkesztőjének,
a különböző nemzetek zenei kultúrájának népszerűsítéséért, a magyar zenei életben végzett kiemelkedő
tevékenységéért
Selmeczi György Erkel Ferenc-díjas zeneszerzőnek, a Színház- és Filmművészeti Egyetem egyetemi adjunktusának,
több évtizedes kiemelkedő szakmai tevékenysége, az Országos Dokumentum-ellátási Rendszer kialakításában végzett
munkája elismeréseként
dr. Skaliczki Judit könyvtárosnak, az Oktatási és Kulturális Minisztérium Közgyűjteményi Főosztály nyugalmazott
főosztályvezető-helyettesének,
a kelet-közép-európai régióban csak Magyarországon működő Common Purpose helyi szervezetének megszervezése
és működtetése érdekében végzett munkája elismeréseként
Svékus Mártonnak, a Common Purpose Magyarország Egyesület igazgatójának,
az agrárterületen végzett tanácsadói, tervezési és emberi erőforrás fejlesztői tevékenységéért, valamint a magyar
agrárium érdekeinek nemzetközi képviselete érdekében végzett munkássága elismeréseként
dr. Szabó Zoltánnak, a HANGYA Szövetkezeti Együttműködés ügyvezető titkárának,
a kortárs magyar zene szolgálatáért, zenetanári munkásságáért
Szakály Ágnes Liszt Ferenc-díjas cimbalomművésznek, a budapesti Tóth Aladár Zeneiskola zenetanárának,
magas színvonalú újságírói, szerkesztői munkája elismeréseként
dr. Szalay Zoltánnak, a Heves Megyei Hírlap vezető szerkesztőjének,
eredményes gazdasági vezetői tevékenysége elismeréseként
Szammer Istvánnak, a Lapcom Lapkiadó és Nyomdaipari Kft. ügyvezető igazgatójának,
a világgazdasági válság magyar hatásainak enyhítését célzó kormányzati tevékenység során nyújtott eredményes
közszolgálati munkája elismeréseként
Szántó Gabriellának, a Miniszterelnöki Hivatal főosztályvezetőjének,
a társadalomtudományi tárgyak oktatásában, kutatásában végzett kiemelkedő munkája, valamint jelentős közéleti és
vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Szántó Zoltánnak, a szociológiai tudomány kandidátusának, a Budapesti Corvinus Egyetem Társadalomtudományi
Kar egyetemi tanárának,
eredményes gyógyító munkája, új műtéti eljárások bevezetése és műszerek fejlesztése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
dr. Szarvas Józsefnek, a Fejér Megyei Szent György Kórház főorvosának, a Magyar Kézsebészeti Társaság titkárának,
a hűtött áruk belföldi logisztikai szolgáltatási rendszereinek hatékony fejlesztése és működtetése terén végzett
tevékenysége elismeréseként
Szemerey Lórándnak, a Szemerey Transport Zrt. vezérigazgatójának,
több évtizedes kimagasló színvonalú publicisztikai és vezetői munkájáért
Szetey András újságírónak, a Délmagyarország c. lap főszerkesztőjének,
az államelmélet, a jogbölcselet és a jogszociológia területén végzett kutatómunkája, oktatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Szilágyi Péternek, az állam- és jogtudomány kandidátusának, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és
Jogtudományi Kar Állam- és Jogelmélet Tanszék tanszékvezető egyetemi tanárának,
a virológia területén végzett több évtizedes kutatói, oktatói és publikációs tevékenysége elismeréseként
dr. Szűcs Györgynek, az ÁNTSZ Dél-dunántúli Regionális Intézete nyugalmazott mikrobiológiai laboratóriumi
osztályvezető főorvosának,
a független magyar könnyűzene területén kifejtett alkotóművészeti tevékenységéért
Tariska Szabolcs szövegíró-előadóművésznek,
a hazai doppingellenes szervezet felépítése és működtetése, a doppingellenőrzés szakszerűvé, hatékonnyá és
nemzetközi hírűvé tétele, a doppingellenes nevelő-felvilágosító munka terén elért eredményei elismeréseként
dr. Tiszeker Ágnesnek, a Magyar Antidopping Csoport Kft. Nemzeti Doppingellenes Szervezet (HUNADO) ügyvezető
igazgatójának,
a munkaügy és a bérpolitika terén végzett több évtizedes eredményes közszolgálati munkája elismeréseként
dr. Tóth Gábornak, a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Munkaügyi Kapcsolatok és Bérpolitikai Főosztály
vezetőjének,
kimagasló művészeti, húsz éves rendezői tevékenysége elismeréseként
Török Tamás rendezőnek, a Déryné Vándorszíntársulat vezetőjének,
közel három évtizedes eredményes közszolgálati tevékenysége elismeréseként
Varga Valériának, az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium kabinetfőnökének,
a borsodi hátrányos helyzetű települések támogatása érdekében végzett közéleti tevékenysége elismeréseként
Vargáné Kerékgyártó Ildikónak, Ároktő Község polgármesterének,
a foglalkoztatáspolitika területén végzett eredményes munkája elismeréseként
Vass Istvánnak, a Közép-magyarországi Regionális Munkaügyi Központ főigazgatójának,
magas színvonalú táncművészi, koreográfusi, táncpedagógusi, valamint vezetői munkásságáért
Vidákovics Antal táncművésznek, koreográfusnak, a Pécsi Horvát Színház igazgatójának,
a számkiadó- és vonalkód rendszer, valamint a csomagolási hulladékok lakossági szelektív gyűjtésének bevezetése
érdekében végzett munkája elismeréseként
Viszkei György gépészmérnöknek, vegyipari-gazdasági mérnöknek, az ÖKO-Pannon Nonprofit Kft. ügyvezető
igazgatójának,
a Magyar Honvédség egészségügyi szolgálata érdekében huzamos időn át végzett kiemelkedő orvosi munkája
elismeréseként
dr. Veres Róbertnek, a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi Központ, Fekvőbeteg Osztályok, Idegsebészeti
Osztály osztályvezető főorvosának,
fél évszázados kiemelkedő oktatói, vezetői, valamint a folklorisztika terén végzett meghatározó jelentőségű
tudományos kutatói tevékenysége elismeréseként
dr. Voigt Vilmosnak, a néprajztudomány doktorának, az ELTE BTK Folklore Tanszék egyetemi tanárának,
a közegészségügy és a járványügy területén végzett sokirányú munkássága elismeréseként
Zombori Józsefné dr.-nak, helyettes országos tiszti főorvosnak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje, polgári tagozata; a szolgálat terén végzett munkája elismeréseként
Csehné Beszterczán Judit ezredesnek, a Magyar Köztársaság Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főosztályvezetőjének,
több mint három évtizedes rendvédelmi szolgálata elismeréseként
Csizmadia Gábor rend őr ezredesnek, rend őrségi főtanácsosnak, a Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság Rendészeti
Igazgatóság igazgatójának, főkapitány helyettesnek,
a szolgálat terén végzett munkája elismeréseként
Erdősné Galgóczi Judit ezredesnek, a Magyar Köztársaság Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főosztályvezetőjének,
beosztásaiban huzamos időn át végzett tevékenysége elismeréseként
Labádi Lóránt ezredesnek, a Magyar Honvédség Támogató Dandár Vezető Szervek Törzs törzsfőnökének,
kiemelkedő irányítói és szakmai munkája elismeréseként
Lajos Attila Antal ezredesnek, a Nemzeti Biztonsági Felügyelet elnökhelyettesének,
beosztásaiban huzamos időn át végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Lele András ezredesnek, a Szegedi Katonai Ügyészség vezetőjének,
beosztásaiban huzamos időn át végzett tevékenysége elismeréseként
Runyai László ezredesnek, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság Repülő mérnök-műszaki főnökség
főnökének,
beosztásaiban huzamos időn át végzett tevékenysége elismeréseként
Seres Antal mérnök ezredesnek, a Magyar Köztársaság Katonai Felderítő Hivatal Rádióelektronikai Felderítő
Igazgatóság igazgatójának,
közel három évtizedes rendvédelmi szolgálata elismeréseként
Sándor Miklós rend őr ezredesnek, rend őrségi főtanácsosnak, a Készenléti Rendőrség Rendészeti Igazgatóság
parancsnok-helyettesének, rendészeti igazgatónak,
beosztásaiban huzamos időn át végzett tevékenysége elismeréseként
Szepesi István rend őr dandártábornoknak, rend őrségi főtanácsosnak, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye
rend őrfőkapitányának,
a szolgálat terén végzett munkája elismeréseként
Szilvási László hadnagynak, a Magyar Köztársaság Nemzetbiztonsági Szakszolgálat műveleti tisztjének,
a Magyar Honvédség egészségügyi szolgálata érdekében huzamos időn át végzett kiemelkedő orvosi munkája
elismeréseként
dr. Zsíros Lajos orvos ezredesnek, a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi Központ, Fekvőbeteg Osztályok,
Baleseti Sebészeti Osztály osztályvezető főorvosának, a Magyar Honvédség fősebészének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje, katonai tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 4. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
3/2018. (I. 18.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a Magyarország és Mongólia közötti kétoldalú nemzetközi szerződések hatályának rendezéséről szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2017. CLXXVI. törvény 2., 3. és 6. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi CLXXVI. törvénnyel, a Magyar Közlöny 2017. december 11-i 207. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és Mongólia Kormánya között a Magyarország és Mongólia közötti kétoldalú nemzetközi szerződések
hatályának rendezéséről szóló Jegyzőkönyv 5. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Jegyzőkönyv a  diplomáciai úton továbbított későbbi jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik (30.)
napon lép hatályba, amelyben a  Szerződő Felek értesítik egymást a  jelen Jegyzőkönyv hatályba lépéséhez szükséges
belső jogi követelmények Szerződő Felek általi teljesítéséről.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. december 25.
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének napja: 2018. január 24.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2017. évi CLXXVI. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a Magyarország és Mongólia közötti kétoldalú nemzetközi
szerződések hatályának rendezéséről szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2017. évi CLXXVI. törvény 2., 3. és 6. §-a
2018. január 24-én, azaz kettőezer-tizennyolc január huszonnegyedikén lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
86/2013. (VII. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy anyagi ellenszolgáltatás fejében senki ne vehessenek részt, költségvetési szerv megbízásából
folytatott hirdetési tevékenységben?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) IX.  cikk (1)  bekezdése szerint mindenkinek joga
van a  véleménynyilvánítás szabadságához. Az  Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben
megtartásra kerülő eredményes országos népszavazásnak az  Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha
ezt az  Alaptörvényben meghatározott alkotmányos jogot korlátozná, ami az  Alaptörvény módosítását tenné
szükségessé, amely viszont az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontja alapján tiltott tárgykör, így a  kérdésben
nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő
„vehessenek részt” vagy „hirdetési tevékenység” fogalmak jelentése túl tág, nem kellően körülhatárolt, így
a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést
támogatna.
A kérdés egyértelműségének megállapításakor – a választópolgári egyértelműségen túl – azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés, mint jogalkotó – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint –
el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A  Bizottság
álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a kezdeményezés olyan fogalmakat tartalmaz, melyek jelentéstartalma nem
határozható meg pontosan, ezért egy eredményes és érvényes népszavazás esetén nem lenne egyértelmű, hogy
az Országgyűlés milyen tartalmú jogalkotásra lenne köteles.
Az Országos Választási Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a kezdeményezés a magyar nyelv nyelvtani szabályainak
sem felel meg, ugyanis a kérdés nyelvtani hibát is tartalmaz.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésén és a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  §
b) és c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés
c) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
68/2017. (III. 23.) Korm. rendelete a Belváros-Lipótvárosi Sportközpont kialakítására, valamint a Budapest V. kerület, József nádor tér felszínrendezésére irányuló beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d) és e) pontjában,
a 2.  § (3)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 5. és 6. pontjában,
a 3.  § (1)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 3.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontja tekintetében a  településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12.  § (1)  bekezdés
c) pontjában,
a 3. § (2) bekezdés c) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. §
(1) bekezdés 17. pontjában,
a 3. § (2) bekezdés d) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. §
(1) bekezdés 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja
a) a Budapest V. kerület, 24816 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanon, természetben a Budapest V. kerület,
Vadász utca 30. szám alatt megvalósuló sportközpont megvalósítására irányuló beruházással, valamint
b) a Budapest V. kerület, 24480 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanon, természetben a Budapest V. kerület,
József nádor téren megvalósuló felszínrendezésre irányuló beruházással
(a továbbiakban együtt: Beruházások) összefüggő, az  1.  mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági
ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek
a) az útépítési, közműfejlesztési és -csatlakozási munkák érdekében az  (1)  bekezdés szerinti ingatlanokkal
szomszédos ingatlanokat érintik,
b) a Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzembe helyezéséhez szükségesek.
(3) A Kormány az 1. melléklet 4. pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
a) első fokú hatóságként Budapest Főváros Kormányhivatala V. Kerületi Hivatalát,
b) másodfokú hatóságként Budapest Főváros Kormányhivatalát
jelöli ki.
(4) A  Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
2. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott beruházással érintett építmények, önálló rendeltetési egységek
esetében az  országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendeletet
(a továbbiakban: OTÉK), valamint a hatályos településrendezési eszközöket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a) az OTÉK 4. számú melléklet 8. pontja szerinti sportolás, strandolás célját szolgáló önálló rendeltetési egységek
minden 5 férőhelye helyett 50 férőhelyet kell figyelembe venni,
b) az OTÉK 7. számú melléklet 9. pontja szerinti sportolás, strandolás célját szolgáló önálló rendeltetési egységek
minden megkezdett 20 férőhelye után 2 db helyett 50 férőhely után 1 db-ot kell figyelembe venni.
3. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti beruházással összefüggésben a  központi építészeti-műszaki tervtanács
véleményét be kell beszerezni.
(2) A Beruházásokkal összefüggésben
a) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni,
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye,
c) a Műemlék Tanácsadó Testület szakértői véleményét nem kell kikérni, valamint
d) a településfejlesztési koncepcióról, az  integrált településfejlesztési stratégiáról és a  településrendezési
eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló 314/2012. (XI. 8.)
Korm. rendelet 27. §-a szerint közterület alakítási terv készítésének és alkalmazásának nincs helye.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2014. (HK 2.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmények végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem: a) A védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkárának NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 22/2012. (HK 14.) HM
VGHÁT szakutasításában fenntartás nélkül elfogadott és
hatályba léptetett STANAG 2236 M&T (EDITION 1)
– MULTIMODAL TRANSPORT ISSUES – AMovP-5 címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
A NATO dokumentum egységes keretbe foglalja az
áruk szállítására alkalmazott konténerekkel szemben támasztott, illetve a konténerek megrakása, kiürítése, rakodása, mozgatása közben követendő eljárásokat és betartandó minimális biztonsági és minőségi követelményeket.
Egységesíti a konténerek alkalmazása során előforduló
legfontosabb szakkifejezések és rövidítések tartalmát, jelentését. Ajánlásokat fogalmaz meg a konténereket, illetve
konténeres szállítmányokat kísérő iratok, címkék, biztonsági tanúsítványok, ellenőrző listák tartalmára és formájára.
b) A védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkárának NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 22/2012. (HK 14.) HM
VGHÁT szakutasításában fenntartás nélkül elfogadott és
hatályba léptetett STANAG 2468 CSS (EDITION 2)
– TECHNICAL ASPECTS OF THE TRANSPORT OF
MILITARY MATERIALS BY RAILROAD – AMovP-4
(A) címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
A NATO dokumentum egységesíti a vasúti szállítások
megszervezésével és végrehajtásával kapcsolatos legfontosabb elveket és eljárásokat. Meghatározza a vasúti szállítások igénylésének általános tudnivalóit. Részletesen tartalmazza a vasúti be- és kirakó állomások működtetésének
szabályait, a szolgálati személyek kötelmeit, a gép- és
harcjárművek, konténerek, illetve személyi állomány beés kirakodásakor (be- és kiszállásakor) betartandó speciális
szabályokat.
c) A Honvédelmi Minisztérium közigazgatási államtitkárnak NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról szóló 8/2010. (XII. 3.) HM KÁT közleményében fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett
STANAG 2827 CSS (EDITION 6) – MATERIALS
HANDLING IN THE FIELD címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
A NATO dokumentum célja, hogy az elvek és módszerek egységesítésével elősegítse a különböző csapatszinteken végrehajtott anyagmozgatás hatékonyságát, és biztosítsa a nemzetek közötti interoperabilitást a műveletek
végrehajtásakor. Ennek érdekében tartalmazza az átrakások végrehajtásának általános irányelveit, meghatározza
az átrakási pontok kijelölésének és üzemeltetésének szempontjait. Egységes kategóriába sorolja a különböző szinteken képzett egységrakományok nagyságát és az ezeket kezelni képes anyagmozgató eszközöket.
3. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
4. Ezen intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg a
147/2013. (HK 5.) MH ÖHP PK intézkedés hatályát veszti.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
HM összhaderőnemi parancsnok


text:
34/2010. (III. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter elő ter jesz tésére
Dittel Gábornak, a Magánvállalkozók Nemzetközi Fuvarozó Ipartestülete (NiT Hungary) ügyvezető főtitkárának,
Jó Lászlónak, a Kereskedelmi és Vendéglátó Vállalkozók Somogy megyei Érdekképviselete elnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 1. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
219/2018. (V. 22.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Farkas Sándort 2018. május 22-ei hatállyal az Agrárminisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
65/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a földművelésügyi miniszter javaslatára
dr. Kiss Elizát,
Román Istvánt,
Szakáli István Lórándot,
dr. Szinay Attilát és
Ugron Ákos Gábort
a Földművelésügyi Minisztérium helyettes államtitkárává – 2014. július 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1189/2018. (IV. 4.) Korm. határozata az Országvédelmi Alapból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
19.  § (4)  bekezdésében és az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva 7 814 065 842 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 2. Országvédelmi Alap alcím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
187/2010. (VI. 14.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondására tekintettel
dr. Timár Csillát 2010. június 30-ai hatállyal,
dr. Gelányi Gabriellát 2010. július 26-ai hatállyal,
dr. Tóth Gyöngyvér Zsuzsannát 2010. augusztus 27-ei hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Losonczy Erzsébetet 2010. december 31-ei hatállyal,
dr. Kovács Ilonát és
dr. Palásti Gábort 2011. február 28-ai hatállyal,
dr. Borda Editet 2011. március 31-ei hatállyal,
a felső korhatár elérése miatt
dr. Schiller Józsefet 2011. február 19-ei hatállyal,
dr. Nyíri Bélánét 2011. április 1-jei hatállyal,
dr. Lizák Tibort 2011. június 9-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem;
dr. Czinege Gyöngyvért,
dr. Fuhrmann Gábort,
dr. Király Andrást,
dr. Novák Józsefet,
dr. Rácz Lotti Anikót,
dr. Tóth Emőkét és
dr. Varga Balázst 2010. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá,
dr. Láposiné dr. Kicsák Tündét,
Biacsné dr. Márton Andreát,
Hancsákné dr. Varga Szilviát és
dr. Kozma Gábort a 2010. július 1. napjától 2013. június 30. napjáig,
dr. Vizkeleti Györgyit a 2010. szeptember 1. napjától 2013. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2010. június 9. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
642/B/2006. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 54. §
(1) bekezdés j) pontja és 161. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a házipénztár adóról szóló
2006. évi LX. törvény alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában indult eljárást megszünteti.
I. Az indítványozó a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény (a továbbiakban: Hpt.) azon
rendelkezéseit sérelmezi [54. § (1) bekezdés j) pont és
161. § (1) bekezdés], amelyek értelmében nem jelenti a
banktitok sérelmét és nincs is szükség az ügyfél hozzájárulására a hitelintézetek által kiszervezett tevékenység végzéséhez szükséges adatoknak a kiszervezett tevékenység
végzőjéhez való továbbításához, illetve a hitelintézetek
között történő szerződésállomány-átruházáshoz. Álláspontja szerint ez sérti a személyes adatok védelméről és a
közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló a 1992. évi
LXIII. törvény (a továbbiakban: Avtv.) 3. § (7) bekezdését
(személyes adat kezeléséhez való hozzájárulás az adatkezelővel kötött szerződésben), 6. § (2) bekezdését (érintettet
tájékoztatni kell az adatai kezelésével kapcsolatos tényekről) és 16/A. § a) és b) pontjait (tiltakozási jog a személyes
adat felhasználása, továbbítása ellen), valamint a Hpt.
50. § (1) bekezdését (banktitok) is, s mindez a személyes
adatok védelméhez való jog [Alkotmány 59. § (1) bekezdés] sérelmét okozza.
Alkotmányellenesnek ítéli továbbá az indítványozó a
házipénztár adóról szóló 2006. évi LX. törvényt (a továbbiakban: Hpatv.) is, ellentétesnek tartja a „törvény egészét,
jogi alapvetését” az Alkotmány 9. §-ának a vállalkozáshoz
való jogot és a gazdasági verseny szabadságát garantáló
(2) bekezdésével. A házipénztár megadóztatása és a vállalkozások banki szolgáltatások igénybe vételére kötelezése
szerinte azért kifogásolható, mert „nem lehet törvényileg a
vállalkozásokat más vállalkozások kiszolgáltatottjává tenni, vállalkozói jogait korlátozva a banki vállalkozások eltartására kötelezni”.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a
vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”
„59. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkit megil
let a jó hírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való
jog.”
2. A Hpt. támadott rendelkezései:
„54. § (1) Nem jelenti a banktitok sérelmét
(…)
j) a hitelintézet által kiszervezett tevékenység végzésé
hez szükséges adatátadás a kiszervezett tevékenységet
végző részére,
(…)”
„161. § (1) A betétállomány és más visszafizetendő
pénzeszköz – az átadó és az átvevő hitelintézet közötti
megállapodás alapján – a Felügyelet engedélyével átruházható. Az állományátruházás során a Ptk. tartozásátvállalásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az állományátruházáshoz nem szükséges a
szerződő fél hozzájárulása. A Felügyelet engedélye nem
helyettesíti a Gazdasági Versenyhivatalnak a tisztességte
len piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról
szóló 1996. évi LVII. törvény szerinti engedélyét.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt arra mutat rá,
hogy az indítványozó által sérelmezett egyik jogszabályt,
a Hpatv.-t már vizsgálta és mivel alkotmányellenesnek
ítélte, megsemmisítette azt [61/2006. (XI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 674.].
A Hpatv.-t támadó jelen indítványban állított alkotmányi rendelkezés – a 9. § (2) bekezdés – sérelmét az Alkotmánybíróság az említett, korábbi döntésében nem vizsgálta [az alkotmányellenességet a 70/I. § alapján mondta ki],
így jelen ügyben „ítélt dolog” (res iudicata) nem állapítható meg. Az indítvány azonban egy megsemmisített jogszabály alkotmányossági felülvizsgálatára irányul. Az Alkotmánybíróság ezért az ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján (az indítvány benyújtása után a vizsgálat alá vont jogszabály hatályát vesztette, és ezzel az indítvány tárgytalanná vált) a Hpatv. alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában indult eljárást megszüntette.
2. A Hpt. 54. § (1) bekezdés j) pontját és 161. § (1) pontját támadó – az Alkotmány 59. § (1) bekezdésére alapított – indítványt az Alkotmánybíróság érdemben az alábbiak szerint vizsgálta meg.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog funkciója az adatokkal való rendelkezés biztosítása. Több határozat kimondta, hogy az Alkotmány 59. § (1) bekezdését
információs önrendelkezési jogként kell értelmezni, e jog
tartalma szerint pedig mindenki maga rendelkezik magántitkainak és személyes adatainak feltárásáról és felhasználásáról [ld. elsőként: 20/1990. (X. 4.) AB határozat (ABH
1990, 69, 70.)].
A Hpt. 54. § (1) bekezdés j) pontja alapján a hitelintézet
által kiszervezett tevékenység végzéséhez szükséges – a
kiszervezett tevékenységet végző részére történő – adatátadás nem sérti a banktitkot. Az adattovábbítás az Avtv. 2. §
9. és 10. pontja alapján adatkezelésnek minősül, ezért a
Hpt. e rendelkezése összefüggésbe hozható az érintett
ügyfelek információs önrendelkezési jogával. A Hpt. másik kifogásolt szabálya a 161. § (1) bekezdése, mely szerint
a (betét)állomány-átruházáshoz nem szükséges az ügyfél
engedélye. Mivel az átruházás természetszerűleg adattovábbítással is jár, a rendelkezés közvetetten csupán, de
szintén adatvédelmi vonatkozású.
Mindazonáltal önmagában ez a kapcsolat alkotmányellenesség megállapítására még nem ad okot. Az informá
ciós önrendelkezési jog ugyanis nem abszolút érvényű,
nem korlátozhatatlan, a személyes adatok védelme nem jelenti, hogy ezeket az adatokat az érintetten kívül semmiféle okból és semmilyen körülmények között nem ismerheti
meg más [ld. 2/1990. (II. 18.) AB határozat, ABH 1990,
18, 20.], „[a] személyes adatoknak az Alkotmányban biztosított védelméből nem következik, hogy jogszabály nem
írhat elő személyes adatok közlésére vonatkozó kötelezettséget.” [55/2001. (XI. 29.) AB határozat ABH 2001, 442,
460.]
Az Avtv. 3. § (1) bekezdése szerint személyes adat akkor kezelhető (továbbítható stb.), ha a) ahhoz az érintett
hozzájárul, vagy b) azt törvény vagy – törvény felhatalmazása alapján, az abban meghatározott körben – helyi önkormányzat rendelete elrendeli. Tehát az indítványozó hivatkozásával ellentétben sem közvetlenül az Alkotmányból, sem pedig az Avtv.-ből (annak az indítványozó által
hivatkozott rendelkezéseiből) nem következik, hogy az
adatkezeléshez minden esetben az érintett beleegyezésére
lenne szükség. Jelen ügyben törvényi szabályozás képezi
az adatkezelés (pontosabban: adattovábbítás) jogalapját,
ebben a tekintetben aggályok nem merülnek fel. A vizsgálandó kérdés tehát az, hogy a kiszervezés és a szerződésállomány-átruházás szabályai a személyes adatok védelméhez való jog alkotmányos szempontból elfogadható korlátozását jelentik-e.
Ennek megítélésekor az információs önrendelkezési jog
alkotmányos tartalmából és korlátozhatóságának feltételeiből kell kiindulni. Az információs önrendelkezési jog
alapvető lényege, hogy „[m]indenki számára követhetővé
és ellenőrizhetővé kell tenni az adatfeldolgozás egész útját, vagyis mindenkinek joga van tudni, ki, hol, mikor, milyen célra használja fel az ő személyes adatát.” [44/2004.
(XI. 23.) AB határozat, ABH 2004, 618, 634.]. Továbbá
„[b]ármilyen jogszabály, amely személyes adat továbbadásáról, az adatból új információ előállításáról, vagy
akármilyen más módon történő felhasználásáról rendelkezik, csak akkor felel meg az Alkotmány 59. §-ának, ha
pontos garanciákat tartalmaz azokra az esetekre nézve,
amikor az adatfeldolgozás, adattovábbítás az érintett beleegyezése, esetleg tudta nélkül történhet. E garanciális jogintézményeknek – az ellenőrizhetőség érdekében is – objektív korlátok közé kell szorítaniuk az adat útját.”
[24/1998. (VI. 9.) AB határozat, ABH 1998, 191, 194.] Az
alapvető jog lényeges tartalmának korlátozása akkor állapítható meg, ha a korlátozás kényszerítő ok nélkül történik
és az nem áll arányban az elérni kívánt cél fontosságával.
A törvényhozó a korlátozás során tehát köteles az adott cél
elérésére alkalmas legenyhébb eszközt kiválasztani, mert
amennyiben az alkalmazott korlátozás a cél elérésére
alkalmatlan, az alapjog sérelme megállapítható [7/1991.
(II. 28.) AB határozat, ABH 1991, 22, 25.].
A támadott Hpt.-beli szabályok vonatkozásában a következők állapíthatók meg:
a) A hitelintézeti tevékenység kiszervezése esetében a
Hpt. 2. számú melléklete III/41. pontjának a) alpontja szerint arról van szó, hogy a hitelintézet a pénzügyi, illetőleg
kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységéhez kapcsolódó, illetőleg jogszabály által végezni rendelt bizonyos tevékenységeit nem önállóan végzi, hanem annak folyamatos vagy rendszeres elvégzésére tőle szervezetileg
független személlyel vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társasággal kizárólagos szerződést köt.
A kiszervezés lényege tehát az, hogy a hitelintézet helyett
egy másik, külső szervezet végzi el azokat a feladatokat,
amelyek elvégzését a hitelintézet nem ítélte kellően hatékonynak a saját szervezetén belül (tipikusan pl. a bankszámla-kivonat nyomtatása és postázása). Ennek során be
kell tartani a kizárólagosság elvét: valamely feladat kiszervezett elvégzésére csak egy szervezettel lehet megállapodni, nincs mód egy adott feladat több cég között történő
megosztására.
A ügyfélnek a kiszervezésből semmilyen hátránya nem
származik, a kiszervezés ténye nem érinti a fennálló jogviszonyokat. A megbízott nem a saját érdekében, hanem a
hitelintézet nevében, képviseletében jár el az ügyféllel
szemben. A kiszervezett tevékenységet végző szervezet
működéséhez – s így közvetetten a kiszervező hitelintézet
tevékenységének folytatásához, szerződés esetén az abban
vállalt, illetve jogszabály alapján végzett kötelezettségek
ellátásához (és jogok gyakorlásához is) – értelemszerűen
szükség van az érintett ügyfelek adatainak az ismeretére.
Az adattovábbításnak nincs az Avtv. 16/A. § (1) bekezdés
b) pontja értelmében vett „közvetlen üzletszerzési” célja,
így az ellen nem is lehet tiltakozni.
A Hpt. szerint a kiszervezés alapvető feltétele ugyanakkor az adatvédelmi előírások betartása [13/A. § (1) bekezdés]. A Hpt. 13/A. § előírásai szerint emellett a kiszervezésre vonatkozó szerződésnek – egyebek mellett – tartalmaznia kell az adatvédelemre vonatkozó előírások érvényesülésének bemutatását, és a kiszervezett tevékenységet
végző felelősségét a tevékenység megfelelő színvonalon
történő végzéséért, illetve a szerződés hitelintézet részéről
történő azonnali felmondási lehetőségét a szerződés ismételt vagy súlyos megsértése esetére. Az a kiszervezett tevékenységet végző, amely egyidejűleg több hitelintézet részére végez kiszervezett tevékenységet, köteles az így tudomására jutott tényt, adatot, információt elkülönítetten
– az adatvédelmi előírások betartásával – kezelni. A jogszabály emellett azt is rögzíti, hogy a hitelintézet belső ellenőrzése köteles a kiszervezett tevékenység szerződésben
foglaltaknak megfelelő végzését legalább évente megvizsgálni, s hogy a hitelintézet felelős azért, hogy a kiszervezett tevékenységet végző a tevékenységet a jogszabályi
előírások betartásával és a tőle elvárható gondossággal
végezze. A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének
(a továbbiakban: PSZÁF) ellenőrzési joga van, és az esetlegesen feltárt hiányosságok alapján a tevékenység kiszervezését meg is tilthatja.
Garanciális rendelkezés végezetül az is, hogy a hitelintézet nem titkolhatja el, ha valamely tevékenységét nem
maga végzi: a kiszervezésről szóló szerződést két napon
belül be kell jelenteni a PSZÁF-nek [Hpt. 13/A. § (3) bekezdés], továbbá az üzletszabályzatban is fel kell tüntetni a
kiszervezett tevékenységek körét és azok végzőit [Hpt.
13/A. § (12) bekezdés]. Így az érintettek számára is
követhetővé és ellenőrizhetővé válik az adatfeldolgozás
útja.
b) Állomány-átruházás esetében – melyhez a PSZÁF
engedélye is szükséges – az átadó és az átvevő hitelintézet
közötti megállapodásról (tartozásátvállalásról) van szó.
Ebben az esetben az egyik szerződő fél személyében bekövetkezett változás indokolja – sőt: kifejezetten szükségessé teszi – az ügyfelek adatainak az átadását (továbbítását)
az átvevő hitelintézet részére. Ez ugyanis elengedhetetlen
feltétele annak, hogy a szerződésbe belépő, átvevő hitelintézet az ügyféllel szemben fennálló kötelezettségeinek eleget tudjon tenni, illetve jogait érvényesíteni tudja. A Hpt.
161. § (3) bekezdése szerint a szerződésállományt átvevő
hitelintézet – az engedélyező határozat kézhezvételétől
számított harminc napon belül – írásban köteles az átadásról minden érintett szerződő felet értesíteni (bemutatóra
szóló betét vagy értékpapír esetén az értesítést két országos napilapban hirdetményként kell közzétenni). Az ügyfél számára tehát ebben az esetben is megismerhető és követhető a személyes adatait érintő adatkezelés. Az Avtv.
előírásai (illetve a Hpt. és más jogszabályok adatvédelmi
rendelkezései) pedig az átvevő hitelintézetet ugyanolyan
módon kötik, mint az átadó szervezetet.
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint ezek a rendelkezések a banktitok továbbításának alkotmányosan szükséges, de egyben elegendő garanciáit is jelentik. Az adattovábbításnak alkotmányos szempontból elfogadható indoka van. A szabályozás a fentebb kifejtettek szerint eleget tesz a szükségesség és célhoz kötöttség követelményének. A Hpt. garantálja az adattovábbítás figyelemmel kísérhetőségét és az adatok további felhasználásával kapcsolatos titoktartás kötelezettségét is, ezért az alapjog korlátozása aránytalannak sem tekinthető.
A sérelmezett Hpt.-szabályok az információs önrendelkezési alapjogot az elkerülhetetlen és arányos mértéken túl
nem korlátozzák, így alkotmányellenesség – az Alkotmány 59. § (1) bekezdésének a sérelme – nem állapítható
meg az ügyben. Az Alkotmánybíróság ezért az indítványt
elutasította.
Budapest, 2010. december 20. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
338/2008. (XII. 30.) Korm. rendelete a gyógyszerek és a gyógyászati segédeszközök ismertetésével kapcsolatban kiszabott bírság pénzügyi teljesítésének feltételeiről és felhasználásáról.
A biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás
általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény
77. § (1) bekezdés c) pontjában, az 5. § (3)–(5) bekezdése
tekintetében az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény 32. § (4) bekezdés d) pontjában, illetve a szakhatósági kijelölések tárgyában a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. §
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az Alkotmány
35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva – a Kormány a következőket rendeli:
1. § E rendelet hatálya a gyógyszerek és a gyógyászati
segédeszközök ismertetésével kapcsolatos tevékenység
engedélyezése, ellenőrzése, nyilvántartása során eljáró
illetékes hatóságokra, a gyógyszer és gyógyászati segédeszköz ismertetést folytató természetes személyekre, jogi
személyekre és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekre terjed ki.
2. § (1) A gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök
ismertetésével kapcsolatban eljáró hatóság által a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános
szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény (a továbbiakban: Gyftv.) 19. § (2) bekezdés d) pontja szerint kiszabott bírságot az Egészségbiztosítási Felügyeletnek
(a továbbiakban: Felügyelet) a Magyar Államkincstárnál
vezetett számlájára kell megfizetni a (2) bekezdésben
megjelölt időpontig.
(2) A bírságot az azt kiszabó határozat jogerőre emelkedését követő 30 napon belül kell megfizetni.
(3) A bírság megfizetésére a Felügyelet a befizetési határidő lejárta előtt benyújtott kérelemre, végzéssel egy alkalommal legfeljebb harminc nap fizetési halasztást, illetve a kiszabott bírság összegétől függően legfeljebb egy
évre – negyedéves vagy havi teljesítéssel – részletfizetést
engedélyezhet.
(4) A Felügyelet által kiszabott bírságot banki átutalással kell megfizetni. Az átutalási megbízásban fel kell tüntetni a bírságot kiszabó határozat számát, az átutalás jogcímét és a kötelezett nevét (megnevezését).
(5) A bírság késedelmes megfizetése esetén minden
naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd részével számított
késedelmi pótlékot kell megfizetni.
3. § (1) A Felügyelet a Gyftv. 19. § (4) bekezdése alapján a
társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök ismertetésével kapcsolatban kiszabott és befolyt bírság nem őt illető hányadát a
bírság teljes összegének megfizetését követő második hónap 5. napjáig köteles átutalni az Egészségbiztosítási Alap
Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-0028016100000000 számú OEP elszámolási számlájára.
(2) A Felügyelet által kiszabott és befolyt bírság Felügyeletet illető hányadának 10%-a az eljárásban szakhatóságként közreműködő szerveket illeti, melyet a Felügyelet
az (1) bekezdés szerinti időpontig utal át
a) az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási
Hivatal Magyar Államkincstárnál vezetett 1003200000285788-00000000 számú EEKH,
b) az Országos Gyógyszerészeti Intézet Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01492695-00000000
számú OGYI
elszámolási számlára.
4. § (1) A Felügyelet, illetve a 3. § (2) bekezdés a)–b) pontja
szerinti szakhatóságok az őket megillető, befolyt bírság
összegét
a) hatósági tevékenységük ellátásához, fejlesztéséhez,
b) elemzési, oktatási, képzési, kiadvány megjelente
tési, valamint tájékoztatási célra
használhatják fel. (2) A Felügyelet a befolyt bírságok tárgyévi felhasználására a tárgyévet megelőző év december 31. napjáig
negyedéves bontásban éves felhasználási tervet készít.
A befolyt összegek felhasználásáról negyedévente, a
tárgyi negyedévet követő hónap végéig tájékoztatja az
Egészségügyi Minisztériumot.
5. § (1) Ez a rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba. Rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokban
kell alkalmazni.
(2) A gyógyszerek és a gyógyászati segédeszközök reklámozásával és ismertetésével kapcsolatosan eljáró hatóságok
által kiszabott bírság pénzügyi teljesítésének feltételeiről
szóló 184/2007. (VII. 13.) Korm. rendelet hatályát veszti.
(3) Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról és a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 362/2006. (XII. 28.) Korm. rendelet 19. §-a
helyébe a következő rendelkezés lép:
„19. § (1) A Kormány gyógyszerészeti államigazgatási
szervként az Országos Gyógyszerészeti Intézetet (a továbbiakban: OGYI) jelöli ki.
(2) A Kormány a gyógyszerek ismertetésére vonatkozó,
a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás
általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény
19. §-a szerinti, az Egészségbiztosítási Felügyelet által
lefolytatott eljárásban
a) a tekintetben, hogy az eljárás tárgyát képező termék
gyógyszernek minősül-e,
b) a tekintetben, hogy a gyógyszer ismertető dokumentáció tartalma a jogszabályi rendelkezésekkel összhangban áll-e,
c) az OGYI hatáskörébe tartozó, a gyógyszerek forgalomba hozatalra engedélyezésére, forgalmazására, klinikai
vizsgálatára vonatkozó jogszabályi követelményeknek
való megfelelés kérdésében
az OGYI-t szakhatóságként jelöli ki.”
(4) Az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási
Hivatalról szóló 295/2004. (X. 28.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 2/D. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„2/D. § A Kormány a gyógyászati segédeszközök
ismertetésére vonatkozó, a biztonságos és gazdaságos
gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a
gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló
2006. évi XCVIII. törvény 19. §-a szerinti, az Egészség
biztosítási Felügyelet által lefolytatott eljárásokban a
tekintetben, hogy
a) az eljárás tárgyát képező eszköz gyógyászati segédeszköznek minősül-e,
b) a gyógyászati segédeszköz ismertető dokumentáció
tartalma a jogszabályi rendelkezésekkel összhangban áll-e,
a Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.”
(5) Az R. 2/B. §-ában a „18. §-ának (1)–(3) bekezdése”
szövegrész helyébe a „18/A. § (4) bekezdése” szöveg lép.
6. § (1) Az 5. § (2)–(5) bekezdése 2009. január 2-án hatályát
veszti.
(2) Ez a § 2009. január 3-án hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
370/2017. (HK 10.) HVKF intézkedése a 2017/2018. influenza szezonra történő felkészülésről1.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
– figyelemmel a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény 78. § (5) bekezdésére, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges
jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdés f) pontjára, a rendvédelmi szervek, a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, az Ország
1 Az intézkedést az érintettek külön elosztó szerint kapják meg.
gyűlési Őrség, valamint a honvédelemért felelős miniszter
tulajdonosi jog gyakorlása alatt álló gazdasági társaságok
közegészségügyi-járványügyi feladatait ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló 4/2014 (I. 10.) Korm. rendelet
9. §-ára, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendeletre – a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Az influenza elleni védőoltást biztosítani kell a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek, továbbá a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
részére is.
3. Az MH-nál szezonális influenza elleni védőoltásban
kötelező jelleggel részesíteni kell:
a) a külföldön szolgálatot teljesítő teljes személyi állományt az adott misszióra vonatkozó aktuális járványügyi
kockázatértékelés alapján,
b) a 2018. március 31. előtt külföldi szolgálatát megkezdő teljes személyi állományt,
c) az MH egészségügyi szolgálata teljes katonai szakállományát,
d) az MH tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet
kezelésével összefüggő feladataiban közvetlenül részt
vevő állományt, valamint
e) az MH vezetését biztosító ügyeleti és készenléti szolgálatok működéséről szóló 20/2007. (HK 4.) HM utasításban felsorolt ügyeleti és készenléti szolgálatokat ellátó
állományt.
4. A 3. pont d. alpontjában felsorolt állomány védőoltását lehetőség szerint úgy kell tervezni, hogy arra az anyaalakulatnál kerüljön sor.
5. Az MH egészségügyi szolgálat, az MH Egészségügyi
Központ (a továbbiakban: MH EK) teljes közalkalmazotti
egészségügyi szakállománya, és a 3. pont c és d. alpontja
szerinti állománya körében törekedni kell a minél magasabb átoltottság elérésére.
6. A 3. és 5. pontban meghatározott állomány körébe
nem tartozók részére az influenza elleni védőoltás a kötelező oltások után fennmaradó oltóanyagból biztosítható.
7. Az idei influenzaszezonban három összetevőjű szezonális influenza elleni védőoltás áll az MH oltási célcsoportjainak rendelkezésére, melyre az Egészségügyi Világszervezet a beérkezett jelentések alapján dolgozott ki.
A WHO és az EMA a 2017/2018. évi influenzaszezonra
a trivalens influenza elleni vakcina előállításához az északi
féltekén
a) az A/Michigan/45/2015 (H1N1)pdm09-szerű vírus;
b) az A/Hong Kong/4801/2014 (H3N2)-szerű vírus;
c) a B/Brisbane/60/2008-szerű influenza vírustörzseket
ajánlja. 8. Az oltóanyagot a felhasználásig hűtőszekrényben
+2 – +8 oC hőmérsékleten, fénytől védve kell tárolni.
Az oltóanyagot tilos lefagyasztani, a korábbi évben kiadott
maradék oltóanyagot nem lehet felhasználni.
9. Az oltóanyag szétosztását az MH Egészségügyi Központ Nemzetközi Oltóközpont (a továbbiakban: MH EK
NOK) szervezi és bonyolítja le.
10. A honvéd-tisztifőorvos körlevélben határozza
meg az influenzaszezonra történő felkészülési feladatokat, a megelőző egészségügyi rendszabályokat. A Magyar
Honvédség Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálata
(a továbbiakban: MH KJSZ) az igények összesítését követően haladéktalanul értesíti az MH katonai szervezeteinek
egészségügyi szolgálatait az oltóanyag átvételének lehetőségéről.
11. A felhasználásra nem került oltóanyagokat 2018.
február 1-ig, a tárolási és szállítási előírások betartásával
az MH EK NOK részére vissza kell küldeni.
12. Azok a katonai szervezetek, amelyek bármely okból
a kiutalás keretében nem kapták meg a teljes igényelt
mennyiséget, illetve ahol új oltási igény merült fel,
2018. február 1-jéig pótlólagos oltóanyag igényléssel élhetnek, melynek fedezete az MH EK NOK-ba visszaszállított, felhasználásra nem került oltóanyag.
13. Az MH katonai szervezeteinek egészségügyi szolgálatai az 1. melléklet szerint kötelesek nyilvántartani az
oltottakat. Az oltás végrehajtását az egyéni egészségügyi
dokumentációba, így különösen a nemzetközi oltási igazolványba, az egészségügyi könyvbe, egészségügyi kartonra és a számítógépes adatbázisba be kell jegyezni.
14. A külföldi szolgálatra felkészülő állomány influenza elleni védőoltását a célterületre előírt alap immunizációs oltásokkal együtt az MH EK NOK végzi.
15. A védőoltások alakulásának nyomon követése érdekében az oltások végrehajtását a 2. melléklet szerinti kimutatás másolatának megküldésével, két alkalommal,
2018. január 5-ig és 2018. április 5-ig az alakulatoknak
és intézményeknek jelentenie kell az MH KJSZ honvédtisztifőorvos részére.
16. Az MH KJSZ soron kívüli ellenőrzéseket hajt végre
a katonai szervezeteknél, amelynek ki kell terjednie az oltóanyag tárolására, felhasználására és a védőoltásokkal
kapcsolatos nyilvántartás vezetésére.
17. A járványügyi helyzet alakulásának figyelemmel kísérése és aktuális értékelése érdekében a járványügyi jelentőszolgálatnak folytatólagosan kell működnie 2017. év
40. héttől 2018. év 20. hetének végéig a következő szervezeteknél:
a) MH 1. Honvéd Tűzszerész és Hadihajós Ezred,
b) MH 5. Bocskai István Lövészdandár,
c) MH 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred,
d) MH 25. Klapka György Lövészdandár,
e) MH 2. vitéz Bertalan Árpád Különleges Rendeltetésű
Dandár,
f) MH 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Ezred,
g) MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámo
gató Ezred,
h) MH 54. Veszprém Radarezred,
i) MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred,
j) MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis,
k) MH 86. Szolnok Helikopter Bázis,
l) MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj,
m) MH Pápa Bázisrepülőtér,
n) MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár. 18. Az adatszolgáltatásra kötelezetteknek hetente, hétfőn 14:00 óráig kell regisztrálni és jelenteni az MH KJSZ
(elérhetőség: e-mail: mhkjsz@hm.gov.hu, fax: 71-890)
számára a rendelésen megjelent összes influenzaszerű
megbetegedést.
19. A jelentést az MH KJSZ felé a 3. melléklet szerinti
formában kell elektronikusan PDF és XLS formátumban
megküldeni.
20. Az influenzaszerű tünetekkel jelentkező betegektől
az MH KJSZ szakmai ügyeletesével telefonon történt
egyeztetést követően vizsgálati anyagot küldhetnek (telefon munkaidőben: 02-2-71-891, munkaidőn túl:
06-30-815-0869).
21. A vizsgálati anyag vételéhez szükséges mintavételi
csomagot az egészségügyi szolgálatok az MH EK Mobil
Biológiai Laboratórium Komplexum (a továbbiakban:
MH EK MBLK) laboratóriumától (1101 Budapest, Hős
utca 17., tel.: 02-2-45-692, e-mail: mh.ek.mblk@hm.gov.hu,
fax: 45-689) munkaidőben vételezhetik fel.
22. A mintavételi csomagot hűtve kell szállítani és a felhasználás helyén tárolni, a levett mintát a szállításig, valamint a szállítás során +4 – +8 °C-on kell tárolni.
23. A levett mintákat az egészségügyi szolgálatnak
48 órán belül be kell szállítania az MH EK MBLK laboratóriumába.
24. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
25. Az intézkedés 2018. szeptember 30-án hatályát
veszti.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,