text:
7/2008. (I. 24.) ÖTM rendelete a 2008. országos népszavazások költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
153. §-a (1) bekezdésének g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § k) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) Az Országos Választási Iroda (a továbbiakban: OVI)
vezetője felelős a népszavazások előkészítésével, szervezésével, lebonyolításával, a választópolgárok tájékoztatásával, a népszavazási adatkezeléssel, a technikai feltételek
megteremtésével kapcsolatos, célhoz kötött pénzügyi feladat- és költségterv elkészítéséért a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter irányítása alatt működő Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala
(a továbbiakban: Hivatal) elnökének egyetértésével, melynek jóváhagyásáról az önkormányzati és területfejlesztési
miniszter (a továbbiakban: miniszter) dönt.
(2) A területi választási iroda (a továbbiakban: TVI) és a
helyi választási iroda (a továbbiakban: HVI) vezetője illetékességi területén belül
a) felelős a népszavazás előkészítése, szervezése és lebonyolítása pénzügyi feltételeinek feladatokhoz kötött
meghatározásáért, a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért és ellenőrzéséért,
b) gyakorolja a népszavazás pénzeszközei feletti kötelezettségvállalási és utalványozási jogot, valamint felhatalmazást ad az ellenjegyzési jog gyakorlására,
c) felelős a népszavazás pénzügyi tervezéséért, lebonyolításáért, elszámolásáért,
d) gondoskodik a népszavazás céljára szolgáló pénzeszközöknek a számviteli nyilvántartáson belüli elkülönített kezeléséről.
(3) A HVI-k vezetőinek, valamint a többletfeladatok
kapcsán az országgyűlési egyéni választókerületi választási irodák (a továbbiakban: OEVI) vezetőinek járó személyi
juttatások kifizetésével összefüggésben felmerülő feladatokat a TVI vezetője látja el.
(4) A közigazgatási hivatalok és a Duna Palota Kulturális Közhasznú Társaság, mint az Országos Választási Központ feladatai ellátásában közreműködő szerv (a továbbiakban: Duna Palota) vezetője a hatáskörébe tartozó
ügyekben, illetékességi területén
a) felelős a feladatai pénzügyi tervezéséért, lebonyolításáért, elszámolásáért, a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért és ellenőrzéséért,
b) gyakorolja a népszavazás pénzeszközei feletti kötelezettségvállalási és utalványozási jogot, valamint felhatalmazást ad az ellenjegyzési jog gyakorlására,
c) gondoskodik a népszavazás céljára szolgáló pénzeszközöknek a számviteli nyilvántartásán belüli elkülönített kezeléséről.
(5) A Hivatal elnöke a hatáskörébe tartozó ügyekben,
illetékességi területén
a) felelős a népszavazás pénzügyi tervezéséért, lebonyolításáért, elszámolásáért, a beszámoló elkészítéséért,
ellenőrzéséért,
b) gondoskodik a népszavazás céljára szolgáló pénzeszközöknek a Hivatal számviteli nyilvántartásán belüli
elkülönített kezeléséről,
c) gyakorolja a népszavazás pénzeszközei feletti, a hatáskörébe tartozó kötelezettségvállalási és utalványozási
jogot, valamint felhatalmazást ad az ellenjegyzési jog gyakorlására,
d) megállapodást köt a Duna Palota vezetőjével a Duna
Palota népszavazási feladatairól, a népszavazás pénzügyi
lebonyolításának, elszámolásának és ellenőrzésének rendjéről,
e) megállapodást köt a külképviseleti szavazás feladatai tekintetében a külügyminiszter által kijelölt szerv vezetőjével a népszavazás pénzügyi lebonyolításának, elszámolásának és ellenőrzésének rendjéről,
f) biztosítja a központi nyomtatványok, választástechnikai szakanyagok előállítását, a kapcsolódó logisztikai
szolgáltatásokat,
g) működteti a népszavazás jelen rendelet végrehajtásához kapcsolódó számítógépes informatikai rendszereit.
(6) A külképviseleti szavazás tekintetében a külügyminiszter által kijelölt szerv vezetője a hatáskörébe tartozó
ügyekben, illetékességi területén, a Hivatallal kötött megállapodásban rögzítettek figyelembevételével
a) felelős a népszavazás pénzügyi tervezéséért – e rendelet 2. mellékletében szereplő normatívák, valamint a
nem normatív kiadások tekintetében –, lebonyolításáért,
elszámolásáért, a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért, valamint belső ellenőrzéséért,
b) gondoskodik a Hivatal részéről meghatározott eszközök, választásszakmai anyagok külképviseletek által
történő beszerzéséről.
2. § (1) A népszavazások helyi és területi feladatai előkészítésének és lebonyolításának pénzügyi fedezetéül e rendelet 1. mellékletében, a külképviseleti szavazás tekintetében a 2. mellékletében felsorolt tételek, normatívák, valamint a nem normatív kiadások tekintetében a vonatkozó
megállapodás alapján megállapított költségvetési fedezet
szolgál.
(2) A pénzügyi fedezet számításánál a népességre, a választópolgárok számára vonatkozó adatokat a Hivatal által
megállapított, a központi személyiadat- és lakcímnyilvántartásból a névjegyzék összeállításához használt, valamint
a névjegyzékhez összeállított adatállomány alapján kell
figyelembe venni. Az egyéb adatokat a Hivatalnak a népszavazások pénzügyi tervezésére vonatkozó belső szabályzata alapján kell figyelembe venni.
A pénzügyi fedezet biztosítása 3. § (1) A Hivatal elnöke az e rendelet 1–2. mellékletében
meghatározott normatívák, valamint előzetes számítások,
megállapodások alapján a népszavazásokhoz előleget folyósít, illetve előirányzatot ad át a népszavazások lebonyolítására biztosított előirányzatból
a) a TVI vezetője részére a területi választási bizottság
(a továbbiakban: TVB) és a TVI működési kiadásaira,
amely nem tartalmazza a TVI-k vezetőinek díjazását,
b) a TVI-k vezetőin keresztül a HVI-k részére a települést megillető normatív összegek erejéig, továbbá az
OEVI-k költségeinek fedezetére,
c) a miniszter irányítása alá tartozó közigazgatási hivatalok részére a költségvetési szerv működési kiadásaira,
amely nem tartalmazza a szerv vezetőjének díjazását,
d) a külügyminiszter által kijelölt szerv népszavazási
feladataival összefüggő kiadásaira,
e) a Duna Palota népszavazási feladataival összefüggő
kiadásaira.
(2) Az 1. § (2)–(4) bekezdése hatálya alá tartozó választási és egyéb szervek támogatását az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ámr.) alapján támogatásértékű működési
bevételként, illetve kiadásként, vagy továbbadási (lebonyolítási) célú működési bevételként, illetve kiadásként,
illetve államháztartási körön kívüli átadás esetén működési célú pénzeszköz átadásként kell elszámolni e rendelet
9. melléklete szerint. Az 1. § (6) bekezdésének hatálya alá
tartozó külügyminiszter által kijelölt szerv támogatását fejezetek közötti költségvetési előirányzat-átcsoportosításként szükséges biztosítani.
(3) A Hivatal elnöke a szavazás napját megelőző
20. munkanapig, illetve az 1. § (5) bekezdés d), e) pontja
alapján kötött megállapodások szerint átutalja, illetve átadja
a) az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott támogatást a fővárosi, megyei közgyűlés hivatalának bankszámlájára,
b) az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott támogatást a költségvetési szervek Magyar Államkincstárnál vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlájára, az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott támogatást a megállapodásban foglalt kiemelt előirányzatra,
c) az (1) bekezdés e) pontjában meghatározott támogatást a szervnek a megállapodásban rögzített bankszámlájára.
4. § A TVI vezetője a szavazás napját megelőző 15. munkanapig átutalja a 3. § (1) bekezdésének b) pontja alapján
megállapított támogatást az illetékes települési önkormányzatok polgármesteri hivatalai, valamint körjegyzőség esetén a körjegyzőség bankszámlájára.
A pénzeszközök felhasználási módja 5. § (1) A Hivatal elnöke gondoskodik a népszavazási feladatok végrehajtására biztosított források felhasználásáról
a jóváhagyott pénzügyi feladat- és költségterv szerint. A
jóváhagyott feladat- és költségterv forrásainak feladatok
közti átcsoportosítása a miniszter jóváhagyásával történhet.
(2) Az e rendelet 1–2. mellékletében meghatározott normatív pénzeszközök felhasználása a (3)–(7) bekezdések
szerint történik.
(3) A feladat végrehajtásához biztosított pénzeszközöket (személyi juttatások, a munkaadókat terhelő járulékok
és a dologi kiadások) az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvényben (a továbbiakban: Áht.) és az
Ámr.-ben meghatározottak figyelembevételével kell felhasználni, azonban személyi kiadásra az e rendelet
1–2. melléklet szerinti feladatok tekintetében legalább az
ott megállapított normatívákat kell biztosítani. A dologi
kiadásokra biztosított pénzeszközöket személyi kiadásokra az Áht. és az Ámr. általános rendelkezései szerint – különös tekintettel az Ámr. 57. § (13) bekezdésében foglaltakra – a feladatellátással összefüggésben lehet átcsoportosítani, az átcsoportosításnál figyelemmel kell lenni arra,
hogy a dologi kiadásokra biztosított pénzeszközök a felmerült közvetlen költségek mellett fedezetet nyújtsanak az
intézményüzemeltetési, fenntartási költségek arányos részére is.
(4) Többlettámogatást a szavazókörök számának vagy a
szavazatszámláló bizottságba bevont póttagok számának
növekedése, a szervek számára a Hivatal elnöke által elrendelt többletfeladatok, elismert rendkívüli többletkiadások, külképviseleten szavazók értesítésének tényleges
postai kiadása, valamint a választási eljárásról szóló 1997.
évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 21. §-ának (4) bekezdése szerinti kiadások mértékéig lehet igényelni.
(5) Feladatelmaradás (különösen a szavazókörök számának csökkenése) esetén az erre a feladatra biztosított, a
normatívák szerint számolt támogatást, illetve annak maradványát vissza kell utalni.
(6) Amennyiben az (5) bekezdés szerinti elmaradt feladattal összefüggésben, annak ismertté válása előtt indokolt kifizetés vagy kötelezettségvállalás történt, annak az
elszámolásban való érvényesítését a TVI vezetője a Hivatal elnökének egyetértése mellett engedélyezheti. A TVI
vezetője kérelmét az OVI vezetőjéhez nyújtja be, aki an
nak szakmai megalapozottságát megvizsgálja, és a kérelmet javaslatával együtt 3 munkanapon belül megküldi a
Hivatal elnökének. A Hivatal elnöke dönt a kérelem elfogadásáról. Amennyiben a kérelmet nem fogadja el, döntéséről 3 munkanapon belül értesíti a TVI vezetőjét, és arról
egyúttal tájékoztatja az OVI vezetőjét is. Ha a kérelem elbírálására a fenti határidőn belül nem kerül sor, a határidő
leteltét követő napon az egyetértést megadottnak kell
tekinteni. Ezt az eljárásrendet kell alkalmazni a (4) bekezdésben szereplő rendkívüli többletkiadások tekintetében is.
(7) Többletköltségként, illetve feladatelmaradásként
kell elszámolni a téves adatszolgáltatásból származó támogatási különbözeteket.
(8) A külügyminiszter által kijelölt szervnek, valamint a
Duna Palotának a részükre meghatározott pénzeszközökön felül vagy külön – az átalány összegben nem meghatározható – feladatokra biztosított támogatás felhasználása,
a megállapodásban rögzítettek szerint történik.
(9) A TVI vezetője a feladattípusú elszámolás elfogadásával egy időben dönt és intézkedik a HVI-k vezetői részére a díjazások kifizetéséről. Nem fizethető ki díjazás, ha a
HVI vezetője az e rendeletben előírt elszámolási és ellenőrzési kötelezettségének nem tett eleget.
(10) A miniszter dönt az OVI vezető javaslatára a TVI
vezetők és a közigazgatási hivatalok vezetői díjának kifizetéséről. A kifizetésről a Hivatal elnöke 8 munkanapon
belül intézkedik. Nem fizethető ki díjazás a szerv vezetője
részére, ha az e rendeletben előírt elszámolási és ellenőrzési kötelezettségének nem tett eleget.
(11) A miniszter dönt az OVI vezető javaslatára az OVI
tagjai részére a népszavazáshoz kapcsolódóan a célfeladatként meghatározott többletfeladat elvégzéséért járó
céljuttatásról és intézkedik annak kifizetéséről.
(12) A miniszter dönt az OVI vezetője, valamint a Hivatal elnöke részére a népszavazáshoz kapcsolódóan a célfeladatként meghatározott többletfeladat elvégzéséért járó
céljuttatásról és intézkedik annak kifizetéséről.
Az elszámolás módja 6. § (1) A népszavazás céljára biztosított pénzeszközöket a
rendelet hatálya alá tartozó szervezeteknek számvitelileg
elkülönítetten kell kezelniük. A költségvetési szerv a
számvitelében a pénzeszközök felhasználásáról – ezen belül a többletköltségekről és a feladatelmaradásról – feladatonként (az egy napon tartott népszavazásokról együtt)
számol el, és a tényleges pénzforgalomról (bevétel, kiadás) főkönyvében a népszavazási feladatokkal kapcsolatos szakfeladaton nyilvántartást vezet.
(2) A feladattípusú elszámolást e rendelet 1–2. mellékletében feltüntetett normatívák tekintetében a 3–8. melléklet szerint kell elkészíteni. A költségvetési szervet megillető pénzügyi fedezet összegét a népszavazás tényadatai
alapján, az 5. § (3)–(7) bekezdéseinek figyelembevételével kell megállapítani.
(3) A külügyminiszter által kijelölt szerv, valamint a
Duna Palota az 5. § (8) bekezdése szerint számukra biztosított forrás felhasználásáról, a megkötött megállapodásokkal összhangban tételes elszámolást készítenek. Az
elszámolást az alapbizonylatok másolatával kell alátámasztani. A külképviseleti szavazással kapcsolatos elszámolást a külügyminiszter által kijelölt szervre és valamennyi külképviseleti választási irodára (a továbbiakban:
KüVI) el kell készíteni.
(4) A Hivatal az éves költségvetésében biztosított előirányzatról az államháztartás szervezetei beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet szerinti határidőben
és módon számol el a népszavazásokkal kapcsolatos szakfeladaton.
A feladattípusú elszámolás lebonyolítása 7. § (1) A HVI vezetője feladattípusú elszámolást készít. A
feladattípusú elszámolást, a pénzügyi elszámolást segítő
program által előállított és a 3. melléklet szerinti adattartalmú munkalapon teljesíti a TVI vezetője részére. Az okmányiroda székhely HVI vezetője az elszámolási kötelezettségét a pénzügyi elszámolást segítő program igénybevételével teljesíti a TVI vezetője részére.
(2) A közigazgatási hivatal és a kirendeltség vezetője a
pénzügyi elszámolást segítő program igénybevételével elszámolást készít – a 4. melléklet szerinti adattartalommal –, valamint a közigazgatási hivatal vezetője összesítő
elszámolást készít – az 5. melléklet szerinti adattartalommal – a rendelkezésre bocsátott támogatásról a Hivatal
elnökének.
(3) A TVI vezetője
a) elszámolást készít – a 4. melléklet szerinti adattarta
lommal – a TVI részére biztosított pénzügyi fedezetről,
b) összesítő elszámolást készít – az 5. melléklet szerinti
adattartalommal – a 3. § szerint biztosított pénzeszközökről,
c) dönt az 5. § (4)–(5), valamint (7) bekezdéseiben biztosított többletköltség, illetve visszatérítés elfogadása kérdésében és összegében.
(4) A TVI vezetője a (3) bekezdés szerinti elszámolási
kötelezettségét a pénzügyi elszámolást segítő program
igénybevételével teljesíti a Hivatal elnöke részére.
(5) A Duna Palota vezetője elszámolást készít a Hivatal
elnöke részére a 6. melléklet szerinti adattartalommal.
A külügyminiszter által kijelölt szerv vezetője az e rendelet 6. melléklete szerinti adattartalommal KüVI-kénti,
illetve az e rendelet 7. melléklete szerinti adattartalommal
összesítő elszámolást készít a Hivatal elnöke részére a rendelkezésre bocsátott támogatás felhasználásáról.
(6) A Hivatal elnöke az (1)–(5) bekezdésben foglalt elszámolások alapján az e rendelet 8. melléklete szerinti
adattartalommal teljesíti elszámolási kötelezettségét a miniszter felé. A Hivatal elnöke az elszámolást tájékoztatásul
megküldi az OVI vezetőjének is.
A feladattípusú elszámolás határideje
és a pénzügyi ellenőrzés rendje
8. § (1) A HVI vezetője a 7. § (1) bekezdése szerinti elszámolást a népszavazás napját követő 10 naptári napon belül, a közigazgatási hivatal vezetője a 7. § (2) bekezdése
szerinti, a TVI vezetője a 7. § (3) bekezdése szerinti elszámolást, a Duna Palota és a külügyminiszter által kijelölt
szerv vezetője a 7. § (5) bekezdése szerinti elszámolást, a
népszavazás napját követő 45 naptári napon belül köteles
teljesíteni. A Hivatal elnöke dönt az elszámolások elfogadásáról, valamint elszámol a pénzügyi feladat- és költségterv végrehajtásáról a népszavazás napját követő 70 naptári napon belül.
(2) Az (1) bekezdésben említett, elszámolást készítő
szerv vezetője az elszámolása elfogadását követő 8 banki
napon belül eleget tesz visszafizetési, illetve előirányzatátadási kötelezettségének.
(3) A Hivatal elnöke az elszámolások elfogadását követő 8 banki napon belül a többletköltségek fedezetét átutalja, illetve átadja a szervek részére a 3. § (3) bekezdésében
leírtak szerint. A TVI vezetője továbbutalási kötelezettségét 8 banki napon belül teljesíti.
9. § (1) A miniszter a közigazgatási hivatal, a külügyminiszter által kijelölt szerv, a Duna Palota, valamint a TVI pénzügyi ellenőrzését az ellenőrzési programban meghatározottak szerint látja el. A TVI vezetője a HVI pénzügyi ellenőrzését a 8. §-ban számára meghatározott elszámolási
határidőig köteles elvégezni.
(2) A Hivatal a gazdálkodási szabályzatában foglaltak
szerint hajtja végre az e rendelet 1–2. mellékletében nem
szereplő központi feladatokhoz kapcsolódó megrendeléseket és pénzügyi elszámolásokat.
(3) A HVI és a TVI vezetője a népszavazások pénzügyi
kiadásainak elszámolására és utóellenőrzésére a választási
iroda tagjának ad megbízást.
(4) A Hivatal a népszavazás kiadásainak elszámolásához, illetőleg a miniszter az ellenőrzési feladatok végrehajtásához segítséget nyújt.
(5) Az ellenőrzés során a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet előírásait kell alkalmazni.
Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba
és 2009. március 31-én hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
57/2011. (VI. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás aláírásgyűjtő ív mintapéldányával, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 407/2010. (V. 27.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 407/2010. (V. 27.) OVB határozatával megtagadta egy
országos népszavazás aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson a köztisztviselők által betartandó etikai normákról és az
– állampolgárok által is kezdeményezhető – etikai eljárás szabályairól?”. Az OVB határozatának indokolásában
az Alkotmánybíróság 82/2010. (V. 20.) AB határozatára hivatkozott, amelyben az Alkotmánybíróság a szó szerint
megegyező kérdésről megállapította, hogy a „kérdés nem felel meg az (…) egyértelműség követelményének”
(ABK 2010. május, 598, 599.).
A 407/2010. (V. 27.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2010. évi 87. számában, 2010. május 27-én jelent meg. A választási
eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív,
illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt
napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2010. június 2-án érkezett a népszavazás kezdeményezőitől kifogás.
A kifogást tevők szerint, mivel az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 13. §-a „nem határozza meg, hogy a kérdés nem lehet ún. összetett kérdés”, ezért az általuk
megfogalmazottak nem sértik az egyértelműség követelményét. Kezdeményezték, hogy az Alkotmánybíróság
az egyértelműség vizsgálatára szerezze be a „Magyar Tudományos Akadémia Nyelvtudományi Intézetének
szakvéleményét”. Minderre tekintettel az OVB határozatának megsemmisítését kérték.
2. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság a kifogás alapján
lefolytatott jogorvoslati eljárásában – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – azt vizsgálja, hogy
az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben a kifogást nem találta megalapozottnak, ezért a 407/2010. (V. 27.) OVB
határozatot az abban foglalt indok helyességére tekintettel, azonos indok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. június 28. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
361/2013. (VIII. 21.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Boda József
dandártábornokot 2013. augusztus 20-ai hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2013. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1373/2014. (VII. 8.) Korm. határozata a meteorológiai feladatok finanszírozása érdekében a Honvédelmi Minisztérium és a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Magyar Honvédség meteorológiai célú mérőrendszerei és eszközei üzemeltetési feladatainak, valamint
a  repülésmeteorológiai szolgáltatás költségeinek finanszírozásához történő hozzájárulás céljából 75,0  millió
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi
CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 2. Magyar Honvédség cím,
1. Honvéd Vezérkar közvetlen szervezetei alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet,
12. Országos Meteorológiai Szolgálat cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: honvédelmi miniszter
földművelésügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2014. LXXX. törvény egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti Társulási Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  egyrészről az  Európai Unió, az  Európai Atomenergia-közösség
és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti Társulási Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövegét e törvény 1. számú melléklete tartalmazza.
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 464. cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1177/2018. (III. 28.) Korm. határozata a magyarországi szerb nemzetiség köznevelési fejlesztési céljainak támogatásáról.
A Kormány
 1. támogatja a  magyarországi szerb nemzetiség 1.  mellékletben foglalt köznevelési fejlesztési terveinek
megvalósítását;
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – az 1. pontban foglalt
célok megvalósítása érdekében gondoskodjon 147 000 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2018. évi
központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés ütemében
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  2019. évre
gondoskodjon az 1. pontban foglalt célok megvalósítása érdekében 429 000 000 forint forrás rendelkezésre állásáról
a 2019. évi központi költségvetésének XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  2020. évre
gondoskodjon az 1. pontban foglalt célok megvalósítása érdekében 422 000 000 forint forrás rendelkezésre állásáról
a 2020. évi központi költségvetésének XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – az 1. pontban foglalt
célok megvalósítása érdekében vizsgálja meg a  Szeged I. kerület, belterület 2975/1, 2975/2 helyrajzi számokon
felvett, természetben a Szeged I. kerület, Kálvin tér 6. szám alatti, a Magyar Állam tulajdonát képező ingatlan Szerb
Országos Önkormányzat részére történő vagyonkezelésbe adásának lehetőségét, továbbá a  Budapest VII. kerület,
belterület 33576 helyrajzi számon felvett, természetben a Budapest VII. kerület, Rottenbiller utca 16–18. szám alatti,
valamint a  Budapest VII. kerület, belterület 33573 helyrajzi számon felvett, természetben a Budapest VII. kerület,
Rottenbiller u. 12. szám alatti ingatlanok állami tulajdonba kerülésének lehetőségét.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2018. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
99/2010. (X. 19.) ME határozata az élő, módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléből származó károkért való felelősségről és a jogorvoslatról szóló aljegyzőkönyv létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva, a vidékfejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek az élő, módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléből származó károkért való felelősségről
és a jogorvoslatról szóló aljegyzőkönyv létrehozásával;
2. felhatalmazom a vidékfejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a vidékfejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a vidékfejlesztési minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés
végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
11/2010. (VII. 8.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010.
XLIII. törvény 38. §-a alapján 2010. július 8. napjától 2010. július 31. napjáig Hatos Pált miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata a Balassi Intézet szervezeti, pénzügyi finanszírozási állapotának felmérése, jelentés
készítése a közigazgatási és igazságügyi miniszter részére. 3. § A miniszteri biztos
a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok előkészítésében, b) gyakorolja a munkáltatói jogokat a Balassi Intézet dolgozói tekintetében, illetve az Intézet vezetőjének feladat- és
hatáskörét gyakorolja, c) előkészíti az Intézettel kapcsolatos szervezeti döntéseket.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét díjazás nélkül látja el.
5. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
6. § Ez az utasítás közzététele napján lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1461/2012. (X. 26.) Korm. határozata a GOP-1.1.1/B konstrukció kódú [az „ELI lézer kutatóközpont megvalósítása (ELI-ALPS) nagyprojekt 1. fázis” című] projekt kiemelt projektként történő nevesítéséről, valamint az ELI (Extreme Light Infrastructure) integrált európai kutatási nagyberendezés magyarországi megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány 1. elfogadja az 1. melléklet szerint a GOP-1.1.1/B konstrukció kódú, az „ELI lézer kutatóközpont megvalósítása (ELI-ALPS)
nagyprojekt 1. fázis” című, projektjavaslat kiemelt projektként történő akciótervi nevesítését a Gazdaságfejlesztési
Operatív Program 2011–2013. közötti időszakra szóló akciótervének 1. prioritásában nettó 46,998 Mrd Ft
forráskerettel, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pontban meghatározott kiemelt projektre figyelemmel
a Gazdaságfejlesztési Operatív Program 2011–2013. közötti időszakra szóló akciótervének egységes szerkezetű
módosítására vonatkozó javaslatát terjessze a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság elé,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: az akcióterv soron következő módosításával egyidejűleg
3. az ELI lézer kutatóközpont megvalósulása érdekében a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zrt. bevonásával intézkedjen az ELI előkészítési projekt Támogatási Szerződésének módosításáról az ELI-HU
Nonprofit Kft. ÁFA-alanyiságának változására tekintettel, továbbá gondoskodjon a kiemelt projekt
megvalósítására 876 millió Ft átcsoportosításáról, az előkészítési projekt pénzügyi keretének terhére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. október 29.
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projekt
eljárásrend szerinti benyújtását lehetővé tevő pályázati felhívás megjelentetéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal c) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján gondoskodjon arról, hogy az
1. pont szerinti kiemelt projekt előkészítése során az ELI-ALPS nagyprojekt jóváhagyása iránti kérelem
összhangban legyen a JASPERS által kiadott minőségbiztosítási véleménnyel és a Bizottság prenotifikációs
eljárásban megfogalmazott elvárásaival, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a Jaspers által kiadott minőségbiztosítási vélemény kézhezvételét követően azonnal
d) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a c) ponthoz kapcsolódó feladatok elvégzésében az ELI-HU
Nonprofit Kft. számára iránymutatást adjon, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a Jaspers által kiadott minőségbiztosítási vélemény kézhezvételéig folyamatosan
e) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2014–2020. közötti uniós költségvetési időszakra vonatkozó
tervezés keretében biztosítsa az ELI-ALPS nagyprojekt megvalósításának 2. fázisához szükséges nettó 14,3 Mrd Ft
forrást, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. december 31.
f) felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a központi költségvetésről szóló
törvényekben az ELI-ALPS nagyprojekt előrehaladásával összhangban biztosítsa az ELI ALPS projektet
megvalósító ELI-HU Nonprofit Kft. nemzetközi és hazai feladatellátásához szükséges, a 2. mellékletben
meghatározott összegű működési forrást, Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. december 31. 4. visszavonja az ELI (Extreme Light Infrastructure) integrált európai kutatási nagyberendezés magyarországi
megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről és feladatokról szóló 1209/2011. (VI. 28.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
92/2011. (V. 2.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar–belga kapcsolatok elmélyítése, valamint a belgiumi magyar történelmi emlékek mentése és ápolása
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
(Kozmai) Kun Miklósnak, nyugalmazott egyetemi tanárnak,
a magyar–osztrák gazdasági kapcsolatok fejlesztése, a kulturális csere előmozdítása, valamint tehetséges magyar
fiatalok ausztriai tanulási lehetőségeinek megteremtése érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Rudolf Roth-nak, a Magyar Köztársaság stájerországi tiszteletbeli konzuljának, a Roth cégcsoport tulajdonosának és
ügyvezető igazgatójának, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata; a szórványmagyarság és a magyar kultúra érdekében végzett fél évszázados munkássága, példamutató hazaszeretete
és életútja elismeréseként
Bálintitt Károlynak, a New York-i Magyar Ház Társaskör elnökének,
a határokon túl élő magyar fiatalság nevelése és magyarságának megőrzése terén végzett munkájáért, a külföldi
magyar cserkészet életben tartásáért, szervezéséért
Lendvai-Lintner Imrének, a Külföldi Magyar Cserkészszövetség elnökének,
az 1956-ban Ausztriába menekült honfitársaink támogatásáért, továbbtanulásuk lehetővé tételéért, az Ausztriában
élő magyarok összefogása, nemzettudatuk erősítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Szentkereszty Györgynek, az Ausztriai Magyar Egyesületek és Szervezetek Központi Szövetsége alapítójának, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. április 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
14/2012. (VI. 28.) NGM rendelete a helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automatákat és a nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő rendszereket üzemeltető központi szerver működtetésének személyi, pénzügyi, műszaki és informatikai feltételeinek, valamint a központi szerver működtetőjét megillető szolgáltatási díj meghatározásáról.
A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 38. § (2) bekezdés f) és g) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § b) és c) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. Játékszerver: az a szerver, amely közvetlen kapcsolatban áll a helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automatával,
valamint a nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő rendszerrel, és amelyen az ezek üzemeltetéséhez
szükséges játékprogramok futnak. 2. Tranzakciós szerver: az a szerver, amely a szerencsejáték-szervezői tevékenységből származó pénzügyi tárgyú adat
gyűjtését, archiválását, valós idejű ellenőrzését végzi, valamint azokból a játékszervező részére – az adóbevallási
kötelezettség teljesítéséhez – szükséges elektronikus kimutatást készít. 2. § (1) A helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automatákat és nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő rendszereket
üzemeltető központi szerver (a továbbiakban: központi szerver) legalább egy játék szerverből és tranzakciós
szerverből áll. (2) A tranzakciós szerver közvetlen kapcsolatban csak az állami adóhatósággal, illetve a hozzá csatlakozott
játékszerverekkel állhat. Egy játékszerver csak egy tranzakciós szerverrel állhat kapcsolatban.
(3) A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Szjtv.) 13/A. §-a szerinti auditálásnak
ki kell terjednie a központi szerveren futtatni kívánt játékszoftverekre (játékprogramokra), valamint
a nyeremény-visszafizetési hányad, a maximális tét, a maximális nyeremény, a védettség vizsgálatára, továbbá
a beállítások vizsgálatára és nyomon-követhetőségére is. (4) Ugyanazon központi szerverhez egyidejűleg helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automaták és nem helyhez
kötött szerver alapú pénznyerő rendszerek is csatlakoztathatók. 2. Engedélyezési eljárás
3. § (1) A központi szerver üzemeltetésére vonatkozó engedélyezési eljárás kérelemre indul. A kérelmet az államháztartásért
felelős miniszternek címezve személyesen vagy postai úton kell benyújtani.
(2) A kérelemhez az alábbi okiratokat kell mellékelni:
a) a kérelmező gazdasági társaság 30 napnál nem régebbi cégkivonatát;
b) a kérelmező gazdasági társaság hatályos létesítő okiratát;
c) a kérelmező cégjegyzésre jogosultjának aláírási címpéldányát vagy aláírás mintáját;
d) a Szjtv. 13/A. § (2) bekezdésében foglaltaknak, valamint az egyéb jogszabályi előírásoknak való megfelelőségi
nyilatkozatot a vezető tisztségviselők és a társaság tagjai (részvényesei) vonatkozásában;
e) helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automatákat üzemeltető központi szerver esetén a kérelmezővel
csatlakozási szerződést kötött játékszervezők (személyek) megnevezését, valamint az ezen szerződések alapján
biztosított helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automaták (játékhelyek) számát tartalmazó nyilatkozatot;
f) az alkalmazásra kerülő játékprogramok nevét és típusát tartalmazó okiratot;
g) a központi szerver, és az alkalmazásra kerülő játéklogikák, játékszoftverek (játékprogramok) Szjtv. szerinti
auditálását igazoló dokumentumot, valamint az alkalmazásra kerülő játékszoftverek forráskódjának az auditálást
végző szervezetek részére történő átadásáról szóló nyilatkozatot; valamint
h) az e rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díj megfizetését igazoló dokumentumot.
(3) A központi szerver üzemeltetésére vonatkozó engedély iránti kérelem benyújtása esetén a kérelmezőnek 10 000 000 Ft
igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni. A díjat a minisztérium gazdálkodó szervezete 10032000-01454055 számú
számlájára kell befizetni. A díj megfizetését az eljáró hatóság számára az eljárás lefolytatására irányuló kérelem
benyújtásával egyidejűleg – de legkésőbb az engedély iránti kérelemről szóló döntés meghozataláig – igazolni kell.
A díj megfizetésének elmaradása esetén engedély nem adható.
(4) A díj az eljáró hatóság bevétele. A díj nyilvántartására, kezelésére és elszámolására az államháztartás szervezetei
beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet előírásait kell
alkalmazni. (5) A kérelem elutasítása esetén az államháztartásért felelős miniszter a befizetett díj 75%-ának visszatérítéséről
a határozat jogerőre emelkedését követően haladéktalanul intézkedik. (6) Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
a) 86. §-át az elévülés tekintetében, b) 32. §-át a díj visszatérítése vonatkozásában
megfelelően kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol a törvény adóhatóságot említ, azon az államháztartásért
felelős minisztert, ahol illetéket említ, azon igazgatási szolgáltatási díjat kell érteni.
4. § (1) Az engedély kiadásának feltétele, hogy
a) helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automatát üzemeltető központi szerver működtetése céljából
a kérelmező – a kérelem benyújtásakor – rendelkezzen legalább 1000 helyhez kötött szerver alapú pénznyerő
automata üzemeltetésére vonatkozó, legalább egy éves határozott idejű csatlakozási szerződéssel,
b) nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő rendszert üzemeltető központi szerver működtetése céljából
a rendszer alkalmas legyen legalább 1000 játékos egyidejű kiszolgálására, és
c) a kérelmező rendelkezzen legalább harminc saját tulajdonú, a jogszabályoknak megfelelően auditált, a központi
szerveren futtatni kívánt játékszoftverrel. (2) Az engedély érvényessége alatt folyamatosan fenn kell állnia az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek.
5. § (1) Az érvényes engedéllyel rendelkező központi szerver hardverének bővítése, illetve a meghibásodott alkatrészek
cseréje esetén a bővítéssel, illetve cserével érintett hardver elem vonatkozásában az engedélyezésre irányuló előírások
az irányadók azzal, hogy a) a kérelemhez a 3. § (2) bekezdés f), g) és h) pontjában meghatározott okiratokat kell csatolni,
b) a kérelem benyújtása esetén 2 millió forint igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni a 3. § (3) bekezdés szerinti
számlaszámra, c) a bővítés az engedély eredeti időtartamát nem hosszabbítja meg.
(2) Az érvényes engedéllyel rendelkező központi szerverre új játékszoftver (játékprogram) csak akkor telepíthető, ha
a telepíteni kívánt játékszoftver (játékprogram) auditálása megtörtént, és az auditálást igazoló dokumentumot az
üzemeltető előzetesen az államháztartásért felelős miniszter és az állami adóhatóság részére személyesen vagy postai
úton benyújtotta. 3. A központi szerver 6. § (1) A központi szervert Magyarország területén, korlátozott hozzáférésű, biztonságos területen kell elhelyezni
(szerverterem). A központi szerver kialakítása során szünetmentes tápellátást és illetéktelen személyek hozzáférését
megakadályozó felépítést kell biztosítani. A központi szervert megfelelő fizikai és logikai behatolás elleni védelemmel
(többek között vírusvédelemmel, tűzfallal) kell ellátni a jogosulatlan hozzáférések megakadályozása céljából.
Egy szerverteremben kizárólag egy központi szerver helyezhető el és üzemeltethető, illetve a központi szerver
tranzakciós szerverét és játékszerverét ugyanazon szerverteremben kell elhelyezni.
(2) A szerverterembe kizárólag az állami adóhatóság részére előzetesen írásban bejelentett személyek léphetnek be.
A belépésről elektronikus beléptető rendszer által vezetett nyilvántartást kell vezetni, amely tartalmazza a belépő
személyazonosító adatait, a belépés és távozás idejét és a belépés célját. A közigazgatási hatóságok hatósági
ellenőrzéssel kapcsolatban a szerverterembe bármikor beléphetnek, a szerver működtetőjének biztosítania kell, hogy
a központi szerver ellenőrzése bármikor akadálymentesen megtörténhessen. (3) A központi szerver játékszerverét és tranzakciós szerverét másodlagos szerverrel kell ellátni, amely az elsődleges
szerver szoftver- vagy hardveregységeinek meghibásodása esetén azonnal rendelkezésre áll és automatikusan,
adatvesztés nélkül folytatja az elsődleges szerver működését. Az elsődleges szerverre alkalmazandó előírások
a másodlagos szerverre is megfelelően irányadóak. (4) A központi szervert úgy kell kialakítani, hogy az hiba esetén megvédje a kapcsolódó adatok integritását. Az ellenőrzési
naplókat, a rendszer adatbázisokat és minden más kapcsolódó adatot ésszerű adatvédelmi módszerek alkalmazásával
kell tárolni. A biztonsági mentést legalább naponta egyszer automatikusan el kell végezni.
(5) A központi szervernek naplóznia kell különösen a) a kezdeti beállításokat és a változásokat,
b) a lejátszott játékokkal kapcsolatos összes lényegi információt, beleértve a tét/nyeremény adatokat, bonusz
játékokat, a nyerőkombinációt, a nyeremény-kifizetés módját, a jackpot-változásokat,
c) az összes sikeres és sikertelen kapcsolódási kísérletet és eseményt,
d) a küldő és a cél azonosítási adatait (pl. IP cím, MAC cím, Port száma),
e) felhasználói belépéseket és kilépéseket, f) biztonsági incidenseket,
g) minden olyan eseményt, amely indokoltan azt jelzi, hogy a rendszer nem az elvárásoknak megfelelően működik
(pl. memóriahiba, öndiagnosztikai probléma). (6) A naplónak tartalmaznia kell az esemény megnevezését, dátumát, idejét másodperc pontossággal és az eseményt
egyértelműen azonosító minden egyéb információt. A naplóban minden egyes eseményt másodperc alapú
időbélyeggel kell tárolni. A szerver működtetőjének biztosítania kell az ellenőrző hatóságok számára a naplók
ellenőrizhetőségéhez szükséges hozzáférést. (7) Az eredményként kapott naplókat megváltoztathatatlanná kell tenni. Az informatikai rendszernek biztosítania kell
a naplók biztonságos, adatvesztés nélküli archiválását. Az archiválás során ki kell zárni az utólagos módosítás
lehetőségét. (8) A szerver és az ahhoz csatlakoztatott helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automaták, illetve nem helyhez kötött
pénznyerő rendszerek rendszeridejét valamelyik internetes atomórához naponta szinkronizálni kell.
(9) A központi szervernek biztosítania kell, hogy arra kizárólag az állami adóhatóság által engedélyezett helyhez kötött
szerver alapú pénznyerő automata, illetve nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő rendszer csatlakozzon. Ennek
érdekében a kommunikáció során a szervernek vizsgálnia kell a szerver alapú műszaki egység azonosítóját (különösen:
szoftver és hardver azonosítás, hardver kulcs, MAC cím és PCB szám).
(10) A helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automata, illetve a nem helyhez kötött pénznyerő rendszer működése során
kizárólag a központi szerveren tárolható a játéklogika és a véletlenszám-generátor, ennek megfelelően a játékok
eredményét kizárólag a központi szerveren lévő szoftver határozhatja meg.
(11) A szerveren az alábbi célokból hozzáférési jogosultságokat kell kialakítani:
1. Az állami adóhatóság jogosult bármikor a helyszínen, a központi szerveren található összes adat megtekintésére,
valamint távoli hozzáféréssel az 1. melléklet szerinti adatok valós idejű és visszamenőleges lekérdezésére,
ellenőrzésére, valamint a központi szerver, illetve az egyes játékok működtetésének azonnali felfüggesztésére,
letiltására. A hozzáférésnek lehetővé kell tennie az adatok olvasását, másolását és a kimásolt adatok feldolgozását.
2. A helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automata, illetve a nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő
rendszer üzemeltetője jogosult távoli hozzáféréssel, jelszavas védelemmel és naplózással az adatbázisból a rá
vonatkozó pénzügyi adatok és játékprogramok konfigurációs adatainak lekérdezésére.
3. A központi szerver működtetője jogosult a szerveren elhelyezett öndiagnosztikai programok futtatására,
a szerver állapotára vonatkozó adatok lekérdezésre, tűzfal és vírusvédelem más jogosultsági szinthez nem tartozó
beállításainak elvégzésére. A központi szerver működtetője jogosult távoli hozzáféréssel a szerveren elhelyezett
öndiagnosztikai programok futtatására és az állapotra vonatkozó adatok lekérdezésére.
(12) A hatóságok akadálymentes hozzáférését és az adatok biztonságát garantáló szoftvert a központi szerver
működtetőjének kell biztosítania. (13) A központi szervernek öndiagnosztikai eljárást kell végeznie minden kritikus interfész elemnél (pl. hálózati eszközök,
tűzfalak, harmadik felek csatlakozásai), és képesnek kell lennie eredményesen értesíteni a rendszeradminisztrátort
az adott állapotról, amennyiben nem katasztrofális állapotról van szó. A központi szervernek képesnek kell lennie ezt
az eljárást legalább 24 óránként egyszer elvégezni. (14) A központi szervernek bármilyen kommunikációs hiba esetén azonnal értesítenie kell az működtetőt a hibásan
működő részegységről, a rendszer minden egyes kritikus interfész eleme felé (központi szerver, tranzakciós szerver,
hálózati eszközök, tűzfalak) jelentenie kell az öndiagnosztikai eljárás eredményeit.
(15) A központi szerver játékszerverének vezérlőprogramjait elektronikus aláírással kell ellátni, amely integritása
a program, vagy programrészlet betöltésekor automatikus öndiagnosztikai eljárással ellenőrzésre kerül. Integritási
hiba észlelése esetén az adott program, vagy programrészlet nem futtatható. A rendszernek automatikusan naplóznia
kell a sikertelen hitelesítés dátumát, idejét és eredményét.
(16) A központi szerver működtetőjének az állami adóhatóság részére az 1. mellékletben előírt adatokat naponta, az állami
adóhatóság által meghatározott formátumban a tárgynapot követő nap reggel 5.00 óráig továbbítania kell, illetve
a továbbítás sikertelenségéről haladéktalanul értesítenie kell az állami adóhatóságot. Az adatokat tartalmazó fájlt
elektronikus aláírással és titkosítással kell az állami adóhatóság részére továbbítani.
7. § (1) A központi szerver és a helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automata, illetve a nem helyhez kötött szerver alapú
pénznyerő rendszer közötti biztonságos kommunikáció érdekében a használt protokollnak titkosítással, hibaérzékelő
és helyreállító mechanizmusokkal kell rendelkeznie, ami a manipulálás elleni kellő védettséget biztosít. A kapcsolat
megszakadása és újrafelvétele nem járhat adatvesztéssel. (2) A központi szerver és a helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automata, illetve a nem helyhez kötött szerver alapú
pénznyerő rendszer közötti hálózati kapcsolat bármilyen okból (pl. áramszünet miatt) történő megszakadását
követően a helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automatának, illetve a nem helyhez kötött szerver alapú
pénznyerő rendszernek biztosítania kell a játékos és a szerencsejáték szervező közötti elszámolás lehetőségét.
(3) A kommunikációs hálózatnak biztonságosan össze kell kapcsolnia a központi szervert és a helyhez kötött szerver alapú
pénznyerő automatát, illetve a nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő rendszert úgy, hogy a központi szerver
által biztosított játékprogramot csak engedélyezett helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automata, illetve a nem
helyhez kötött szerver alapú pénznyerő rendszer használhassa. A központi szerver és a helyhez kötött szerver alapú
pénznyerő automata, illetve a nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő rendszer közötti kommunikációba nem
építhető be semmilyen a játéklogika befolyásolására képes entitás (különösen lokális szerver és proxy szerver).
(4) A központi szerverhez való minden csatlakozásnak megfelelő tűzfalat kell tartalmaznia. A tűzfal alkalmazásnak
eseménynaplót kell vezetnie és az eseménynapló megtelése esetén le kell tiltania minden kommunikációt,
és hibaeseményt kell generálnia. (5) Az állami adóhatóság kivételével távoli hozzáférés kizárólag a központi szerver játékszerver részével valósítható meg
olyan módszerrel, amely biztonságos, minősített hardver egységben tárolt kulcs segítségével, zárt csatornán
összekapcsolja a rendszert és a hozzáférést kérőt. Ennek a biztonságos kapcsolatnak egyedileg be kell azonosítania
a hozzáférést kérő távoli felhasználót és annak munkaállomását. A távoli hozzáférés számára egyetlen
rendszeradminisztrátori funkció sem engedélyezett, így különösen távoli hozzáféréssel nem adható jogosultság
az alábbiakra: a) új felhasználó hozzáadása, b) műszaki egység csatlakoztatása, vagy leválasztása,
c) hozzáférési jogosultságok megváltoztatása, d) rendszerprogramok telepítése, módosítása, törlése,
e) fájlok törlése vagy felülírása, a vírusvédelmi frissítések kivételével.
(6) A távoli hozzáférésről a szervernek automatikus, megváltoztathatatlan eseménynaplót kell vezetnie, amely leírja az
összes távoli hozzáférési információt, így különösen a belépési azonosítót, dátumot és időpontot, a végzett
tevékenységet és a kapcsolat időtartamát. Ha jogosulatlan hozzáférési kísérlet érkezik, a szerver működtetőjét
értesítenie kell a rendszernek. (7) Az 1. mellékletben megjelölt adatokat a központi szerver üzemeltetőjének átlátható, elemezhető, a változásokat
nyomon követhető formátumban kell biztosítania. 4. Díjfizetési kötelezettség
8. § (1) A központi szerver üzemeltetőjét a) helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automata esetén műszaki egységenként (terminálokként, konzolokként,
illetve több játékhelyes műszaki egység esetén játékhelyenként) havonta 30 000 forint,
b) nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő rendszer esetén havonta és átlag 1000 játékos egyidejű
kiszolgálására alkalmas rendszerenként 3 000 000 forint összegű szolgáltatási díj illeti meg a (3) bekezdés szerinti minimális szolgáltatás nyújtása esetén.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szolgáltatási díjat a helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automata üzemeltető, illetve
a nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő rendszer üzemeltető fizeti a központi szerver üzemeltetője részére.
A szolgáltatási díj (1) bekezdés szerinti összege az általános forgalmi adót nem tartalmazza.
(3) A központi szerver üzemeltetője köteles folyamatosan, legalább a 4. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott számú
játékszoftvert a központi szerverhez csatlakozott helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automata, nem helyhez
kötött szerver alapú pénznyerő rendszer üzemeltetőjének a szerződés szerinti időtartamban hozzáférhetővé tenni
(minimális szolgáltatás). 9. § (1) A központi szerver üzemeltetője az állami adóhatóság hatáskörébe tartozó felügyeleti ellenőrzésért negyedévi
– a 8. § szerinti, illetve minimális szolgáltatást meghaladó szolgáltatás esetén a szerződés szerinti – szolgáltatási
díjbevétele általános forgalmi adó nélküli összegének 10 ezrelékét, de legfeljebb 3 000 000 forint igazgatási
szolgáltatási díjat köteles fizetni (kulcsszó: SZERVER). (2) A felügyeleti-ellenőrzési díjat készpénz-átutalási megbízás vagy átutalás útján kell megfizetni a NAV
10032000-01076129-00000000 szerencsejátékok szervezésével kapcsolatos díj és bírság bevételi számla javára.
(3) A felügyeleti-ellenőrzési díjra az Szjtv.-ben és az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az egyes
szerencsejátékok engedélyezésével, lebonyolításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló
32/2005. (X. 21.) PM rendelet rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
5. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 3. § (3)–(6) bekezdése, 5. § (1) bekezdés b) pontja és a 9. § az e rendelet kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
11. § Az e rendelet 1–9. §-ai tervezetének a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás
és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1998. június 22-i 98/34/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
8/2008. (HÉ 33.) MeHVM utasítása a Magyar Közlöny és a Hivatalos Értesítő címrendjéről.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 57. § (4) bekezdésében és 58. § (4) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – tekintettel a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter feladat- és hatásköréről szóló 29/2008. (II. 19.)
Korm. rendelet 6. § (4) bekezdés b) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. A Magyar Közlöny címrendjét az alábbiak szerint határozom meg:
I. Az alkotmány és annak módosításai
II. Törvények
III. Kormányrendeletek
IV. A Magyar Nemzeti Bank elnökének rendeletei
V. A Kormány tagjainak rendeletei
VI. Az Alkotmánybíróság határozatai és végzései
VII. Jogegységi határozatok
VIII. Az Országgyűlés, a köztársaság elnök, a Kormány és a Kormány tagjainak határozatai
IX. Az Országos Választási Bizottság állásfoglalásai és határozatai
2. A Magyar Közlöny részét mellékletként képező Hivatalos Értesítő címrendjét az alábbiak szerint határozom meg:
I. Egységes szerkezetű jogi aktusok
II. Statisztikai közlemények
III. Utasítások, jogi iránymutatások
IV. Állásfoglalások
V. Személyügyi hírek
VI. Alapító okiratok
VII. Pályázati felhívások VIII. Közlemények
IX. Hirdetmények
3. Ez az utasítás 2008. augusztus 15-én lép hatályba, és 2008. december 31-én hatályát veszti.
4. A „Hivatalos Értesítő”-ben történő közzététel szabályzatának kiadásáról szóló 5/2000. (MK. 102.) MeHVM utasítás hatályát veszti.
Budapest, 2008. augusztus 6. Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
139/2008. (VI. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök
előterjesztésére
a Magyar Honvédség NATO-tagságából eredő feladatai
végrehajtásához nyújtott segítsége, valamint nemzetközi
katonai kapcsolataink fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Raymond Henault vezérezredesnek, a NATO Katonai
Bizottsága elnökének, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
KÖZÉPKERESZTJE katonai tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2008. június 6. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
15/2015. (VIII. 28.) IM rendelete a természetes személyek adósságrendezési eljárása kezdeményezéséhez benyújtandó kérelemről és az ahhoz csatolandó űrlapokról, dokumentumokról és nyilatkozatokról.
A természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény 106. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvényben (a továbbiakban: Are. tv.) szabályozott
adósságrendezési eljárás (a  továbbiakban: adósságrendezési eljárás) kezdeményezését az  1.  mellékletben
meghatározott adattartalommal rendszeresített, az Are. tv. 5. § 60. pontja szerinti űrlapon kell előterjeszteni.
(2) A  kérelmet írásban, az  Are. tv. 5.  § 24.  pont szerinti főhitelező – főhitelező hiányában a  Családi Csődvédelmi
Szolgálat (a  továbbiakban: CsSz) – útján kell előterjeszteni. A  kitöltött, az  5.  § (4)  bekezdése szerint aláírt és két
tanú aláírásával is ellátott kérelmet – az elektronikus űrlapot kinyomtatva – személyesen vagy postai úton, három
példányban kell benyújtani, további egy példányt a kérelmező magánál tart.
(3) Az  űrlap, az  űrlaprészek és fejezetek kialakítása, szükség szerinti módosítása és közzététele a  CsSz központi
szervének feladata.
2. Az űrlappal szembeni általános követelmények 2. § (1) Az  űrlapokat a  CsSz az  internetes honlapján teszi közzé. A  honlapon a  közzététel időpontját is fel kell tüntetni.
A közzététel időpontjától az űrlap alkalmazása kötelező.
(2) Az  űrlapok a  CsSz honlapjáról kinyomtathatóak. Az  űrlapok kinyomtatott formában a  CsSz központi és területi
szerveinél, továbbá az Are. tv. 5. § 24. pontja szerint pénzügyi intézményeknél is átvehetők.
(3) A  CsSz az  adósságrendezési eljárás kezdeményezésével összefüggésben a  honlapon tájékoztatást ad arról, hogy
az űrlapok igénybevétele kötelező. A kérelem nem fogadható be, ha azt az adós és az adóstárs nem a rendszeresített
űrlapon terjeszti elő.
(4) Az űrlapok kitöltésére vonatkozóan a CsSz honlapján kitöltési útmutatót tesz közzé.
3. § (1) Ha az űrlap módosítására vagy új űrlap közzétételére kerül sor, a CsSz központi szerve ennek tényéről a honlapon
a módosított, illetve az új űrlap közzététele előtt legalább hét nappal tájékoztatást ad.
(2) A CsSz központi szerve a módosított, illetve az új űrlap közzétételét követően a honlapon tizennégy napon keresztül
jelzi annak tényét, hogy az űrlap megváltozott. Ezen időtartam alatt a kérelem még a korábban közzétett űrlapon is
benyújtható.
4. § (1) Az űrlapokat úgy kell kialakítani, hogy azon kellő hely álljon rendelkezésre az adattartalom kitöltésére.
 (2) Az  űrlapok áttekinthetősége érdekében pótlapok alkalmazását is lehetővé lehet tenni azokra az  adatokra
és nyilatkozatokra, amelyek számossága, illetve terjedelme ezt indokolttá teszi.
3. Az űrlapok kitöltésénél irányadó általános követelmények 5. § (1) Ha az űrlapon a rendelkezésre álló hely nem elegendő a kért adattartalom vagy nyilatkozat hiánytalan kitöltésére,
a  kérelmezőnek az  adatok kitöltését pótlapokon kell folytatnia. Az  űrlapon fel kell tüntetni a  pótlap csatolásának
tényét és a  pótlapok számát. A  pótlapon fel kell tüntetni annak tényét, hogy az  űrlap pótlap, ezen kívül a  pótlap
sorszámát; az űrlapnak alkalmasnak kell lennie ennek a ténynek a feltüntetésére.
(2) Az űrlapnak alkalmasnak kell lennie az adósságrendezés kezdeményezésével kapcsolatos minden olyan adat, tény,
nyilatkozat vagy kötelezettségvállalás szabad szöveges mezőben való közlésére, amely számokkal, választható
menüpontokkal, a nyilatkozat vagy kötelezettségvállalás formalizált szövegével nem adható meg.
(3) Az űrlapokat jól olvasható kézírással, nyomtatott nagybetűkkel kell ki tölteni, legalább négy példányban.
 (4) Minden kitöltött űrlaprészt vagy űrlapfejezetet az  adósnak, adóstársnak dátummal és aláírásával kell ellátnia,
az  egyéb kötelezettnek csak azt az  űrlaprészt vagy űrlapfejezetet kell aláírásával ellátnia, amelyek az  ő általa
tett nyilatkozatokat, kötelezettségvállalásokat vagy az  adós olyan adatát érintik, amelyre vonatkozóan az  egyéb
kötelezettnek helytállási kötelezettsége van. A határozott kérelmet tartalmazó, eljárást kezdeményező űrlaprészen
az aláírások mellett két tanú aláírását is szerepeltetni kell, feltüntetve a  tanú nevét, természetes személyazonosító
adatait és lakcímét, személyazonosító okmányának típusát és számát. Nem írhatja alá tanúként az  űrlapot
az adóstárs, az egyéb kötelezett vagy a hitelező.
(5) A kérelemhez csatolt mellékleteket sorszámmal kell ellátni és a kérelemben erre a sorszámra utalni szükséges.
4. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet 2015. szeptember 1-jén lép hatályba.
7. § 2015. október 1-jétől az ügyfélkapus regisztrációval rendelkező személyek elektronikusan is kitölthetik az űrlapokat.
Ebben az  esetben – a  CsSz honlapján közzétételre kerülő információk szerint – formai ellenőrzést végző
számítógépes program támogatja az  elektronikus kitöltést és a  kötelező adatok megadását. A  kitöltést követően
az  űrlapokat az  adós, adóstárs a  szükséges példányszámban kinyomtatja, aláírja, az  egyéb kötelezettekkel és
a tanúkkal is aláíratja az 5. § (4) bekezdésben foglaltak szerint, és ilyen módon kezdeményezi az adósságrendezési
eljárást az Are. tv.-ben és e rendeletben meghatározottak figyelembe vételével.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
25/2018. (X. 31.) OGY határozata a Magyar Honvédség részletes bontású létszámáról.
1. A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 19.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján, a  Hvt. 38.  § (1)  bekezdésére
figyelemmel az Országgyűlés a Magyar Honvédség részletes bontású létszámát az alábbiak szerint állapítja meg:
Állománycsoportok
Engedélyezett létszámkeret (státuszok száma) A létszám összlétszámhoz viszonyított
maximális aránya Tiszt 6.600 Altiszt 10.200 legfeljebb az összlétszám 29%-a
Legénységi állomány 13.200 legfeljebb az összlétszám 36%-a Honvéd tisztjelölt állomány   800 –
Honvéd altiszt-jelölt állomány   250 – Kormánytisztviselők, közalkalmazott és
munkavállaló állomány
6.600 legfeljebb az összlétszám 18%-a Összesen legfeljebb 37.650
2. A Magyar Honvédség 1. pont szerinti létszáma nem tartalmazza a legfeljebb 20.000 fő önkéntes tartalékos, valamint
a Magyar Honvédség rendelkezési állománya, továbbá a Magyar Honvédség központi egészségügyi szervezetében
a lakossági ellátást biztosító státuszok számát.
3. Az  1.  pont szerinti összlétszámkereten belül – szükség esetén – végrehajtott átcsoportosítások eredményeként
az állománycsoportok létszáma nem haladhatja meg az egyes kategóriákra meghatározott maximumértéket, a tiszti
létszám nem növekedhet.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 5. Hatályát veszti a Magyar Honvédség részletes bontású létszámáról szóló 35/2013. (V. 16.) OGY határozat.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
147/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Kecskés Tibor rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság tuniszi nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2009. október 5. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1465/I/2010. AB elnöki végzés.  Az Alkotmánybíróság elnöke alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az indítványt elutasítom.
I. Az indítványozók munkaügyi perük kapcsán fordultak
az Alkotmánybírósághoz alkotmányjogi panaszukkal,
amelyben az Alkotmánybíróságtól azt kérték, hogy a Fővárosi Bíróság előtt 55. Mf.637435/2009. számon folyt
perben mondja ki: a közalkalmazottak jogállásáról szóló
1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 76. §
(1) bekezdése, valamint a közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992. évi XXXIII. törvény egészségügyi ágazatban
történő végrehajtásáról szóló 233/2000. (XII. 23.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Kr.) 2. számú melléklete szerinti
100%-os vezetői pótlék alkotmányellenes, továbbá kérték
a sérelmezett rendelkezések alkalmazásának kizárását a
perben. Álláspontjuk szerint a Kjt. 76. § (1) bekezdése,
amely szerint a magasabb vezető és vezető állású közalkalmazottnak nem jár díjazás a rendkívüli munkaidőben végzett munkáért, valamint a Kr. vezetői pótlékra vonatkozó
rendelkezése – sértik a nemek közti diszkrimináció tilalmát [Alkotmány 66. § (1) bekezdése], az egyenlő munkáért egyenlő bér [Alkotmány 70/B. § (2) bekezdése], valamint a munka mennyiségének és minőségének megfelelő
bérezés elvét [Alkotmány 70/B. § (3) bekezdése], és így a
jogállami jogbiztonságot [Alkotmány 2. § (1) bekezdése]
is. Az indítványozók azonban nem fejtették ki, ebből következően nem indokolták meg, hogy a támadott jogszabályi rendelkezések miért és mennyiben sértik az Alkotmány
hivatkozott rendelkezéseit. Ezért az Alkotmánybíróság főtitkára hiánypótlásra hívta fel az indítványozókat, aki
válaszlevelükben megerősítették az alkotmányjogi panaszra irányuló kérelmüket, azonban ismételten elmulasztották kifejteni, hogy a támadott jogszabályi rendelkezések miért és mennyiben sértik az Alkotmány felhívott rendelkezéseit.
II. Az indítvány nyilvánvalóan alaptalan. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. §-a szerint az Alkotmánybíróság a jogszabályok és a közjogi szervezetszabályozó
eszközök alkotmányellenességét vizsgálja. Az Abtv. 22. §
(2) bekezdése szerint „az indítványnak a kérelem alapjául
szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell
tartalmaznia”. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és
egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat
21. § (2) bekezdése szerint a kérelem akkor tekinthető határozottnak, ha az indítvány tartalmazza a vizsgálandó jogszabály megjelölése mellett az Alkotmánynak azokat a
rendelkezéseit, amelyeket – az indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabályok megsértenek. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint az indítványozónak továbbá meg kell indokolnia, hogy a támadott jogszabály miért és mennyiben sérti az Alkotmány hivatkozott
rendelkezését. Nem elegendő tehát pusztán az alkotmányi
rendelkezésekre hivatkozás, hanem konkrétan, az alkotmányos összefüggésekre alapított érvekkel alátámasztva
ki kell fejteni, hogy a kifogásolt jogszabályi rendelkezések
miért ellentétesek az Alkotmány megjelölt rendelkezéseivel.
Az indítványozók a főtitkári hiánypótlásra felhívást követően sem tettek eleget a fenti indokolási kötelezettségüknek, azaz nem fejtették ki és nem támasztották alá az
alkotmányos összefüggésekre alapított érvekkel, végső soron tehát nem indokolták, hogy a Kjt. 76. § (1) bekezdése,
és a Kr. 2. számú mellékletének vezetői pótlékra vonatkozó előírása miért és mennyiben sérti az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésében, 66. § (1) bekezdésében, 70/B. §
(2)–(3) bekezdéseiben foglaltakat.
Ezért az indítványt az Abtv. 23. § (1) bekezdése alapján
– mint nyilvánvalóan alaptalant – elutasítom.
Budapest, 2011. március 4. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2/2008. (XII. 31.) MeHVM határozata a Magyar Közlöny szerkesztőbizottsága tagjainak felkéréséről.
A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter feladat- és hatásköréről szóló 29/2008. (II. 19.) Korm. rendelet 6. §
(4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva
2009. január 1-jei hatállyal a Magyar Közlöny szerkesztőbizottsága elnökének Petrétei Józsefet,
a Magyar Közlöny szerkesztőbizottsága további tagjainak az Országgyűlés Hivatal részéről Soltész Istvánt,
a Köztársasági Elnöki Hivatal részéről Bitskey Botondot, az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium részéről Papp Imrét,
a Miniszterelnöki Hivatal részéről Latkóczy Antalt, valamint a Magyar Közlöny felelős szerkesztőjeként Tordai Csabát
kérem fel. Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1358/H/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a Tatabánya Megyei Jogú Város
Közgyűlésének a közterületek használatáról szóló 3/2007.
(II. 01.) sz. rendeletének 7. § a) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. A Közép-dunántúli Regionális Közigazgatási Hivatal
vezetője (a továbbiakban: hivatalvezető) indítványozta az
Alkotmánybíróságnál Tatabánya Megyei Jogú Város Közgyűlésének a közterületek használatáról szóló 3/2007.
(II. 01.) sz. rendelete (a továbbiakban: Ör.) 7. § a) pontja
felülvizsgálatát és megsemmisítését. Az Ör. 7. § a) pontja
szabálysértéssé nyilvánította a közterület rendeltetésétől
eltérő, közterület használati megállapodás nélküli használatát. A hivatalvezető e rendelkezés kapcsán törvényességi
észrevétellel élt Tatabánya Megyei Jogú Város Közgyűléséhez (a továbbiakban: Közgyűlés), amelyet az nem fogadott el. A hivatalvezető ezt követően fordult a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 99. § (2) bekezdés a) pontja alapján indítványával az Alkotmánybírósághoz.
A hivatalvezető álláspontja szerint, amennyiben az önkormányzat a közterület-használatot polgári jogviszonyként szabályozza, akkor a megállapodás nélküli vagy szerződéstől eltérő használatot nem nyilváníthatja szabálysértéssé, mert a szerződésszegés jogkövetkezménye a Polgári
Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvényben (a továbbiakban: Ptk.) van szabályozva, és ezért a polgári jogi
szerződésből eredő kötelezettség teljesítése elmulasztásának szabálysértéssé nyilvánítása a szabálysértésekről
szóló 1999. évi LXIX. törvény (a továbbiakban: Szabs.tv.)
1. §-ában adott felhatalmazás nem terjed ki. A hivatalvezető szerint az Ör. 7. § a.) pontja ellenétes az Ötv. 16. §
(1) bekezdésével és a Szabs.tv. 1. §-ával és ezáltal sérti az
Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: (…)
b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a
tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételei vel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat,
(...)
(2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet
alkothat, amely nem lehet ellentétes más jogszabállyal.”
2. Az Ötv. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem sza
bályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.”
„80. § (1) A helyi önkormányzatot – e törvényben meghatározott eltérésekkel – megilletik mindazok a jogok és
terhelik mindazok a kötelezettségek, amelyek a tulajdonost megilletik, illetőleg terhelik. A tulajdonost megillető
jogok gyakorlásáról a képviselő-testület rendelkezik.”
3. Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) indítvánnyal érintett – az indítvány benyújtásakor hatályos –
rendelkezései:
„2. § E törvény alkalmazásában:
(…)
13. Közterület: közhasználatra szolgáló minden olyan
állami vagy önkormányzati tulajdonban álló földterület,
amelyet a rendeltetésének megfelelően bárki használhat,
és az ingatlan-nyilvántartás ekként tart nyilván. Egyéb ingatlanoknak a közhasználat céljára átadott területrészére
– az erről szóló külön szerződésben foglaltak keretei között – a közterületre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. Közterület rendeltetése különösen: a közlekedés
biztosítása (utak, terek), a pihenő és emlékhelyek kialakítása (parkok, köztéri szobrok stb.), a közművek elhelyezése.”
4. Az Étv. indítvánnyal érintett – az elbíráláskor hatályos – rendelkezései:
„2. § E törvény alkalmazásában: (..)
13. Közterület: közhasználatra szolgáló minden olyan
állami vagy önkormányzati tulajdonban álló földterület,
amelyet az ingatlan-nyilvántartás ekként tart nyilván.”
„54. § (4) A közterület rendeltetése
a) a telkek térbeli kapcsolatának, megközelítésének,
b) a közúti és gyalogos közlekedés (út, járda stb.),
c) a kikapcsolódás, a szórakozás, a sporttevékenység, a
szabadidő-eltöltés,
d) a felvonulás, a gyülekezés, a közösségi megnyilvá
nulás,
e) szobor elhelyezésének, emlékhely kialakításának, művészeti alkotások elhelyezésének,
f) a közművek elhelyezésének,
g) zöldfelületek kialakításának
biztosítása.
(5) A közterületet rendeltetésének megfelelően bárki használhatja. A közterület rendeltetésére és használatára
jogszabály további szabályokat állapíthat meg.
(6) Önkormányzati rendelet a település belterületi közterületének a (4) bekezdésben vagy jogszabályban megha-
tározott rendeltetésétől eltérő engedély vagy megállapodás nélküli használatát szabálysértéssé nyilváníthatja.”
5. A Szabs.tv. indítványozó által hivatkozott rendelkezése: „1. § (1) Szabálysértés az a jogellenes, tevékenységben
vagy mulasztásban megnyilvánuló cselekmény, melyet
törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet
szabálysértésnek nyilvánít, s amelynek elkövetőit az e törvényben meghatározott joghátrány fenyeget.”
6. Az Ör. indítvánnyal támadott rendelkezése:
„7. § Aki
a) közterületet rendeltetésétől eltérően közterület hasz
nálati megállapodás nélkül használ;
(…) szabálysértést követ el és háromezer forinttól harmincezer
forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.”
III. Az indítvány nem megalapozott. A helyi önkormányzat rendeletalkotási jogkörének kereteit az Alkotmány, valamint az Ötv. szabályozza. Az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés a) pontja alapján az önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz, a 44/A. § (2) bekezdése pedig kimondja,
hogy az önkormányzat képviselő-testülete feladatkörében
rendeletet alkot, amely nem lehet ellentétes más jogszabállyal.
Az Ötv. 16. § (1) bekezdése az önkormányzat rendeletalkotási jogkörével kapcsolatosan a következő rendelkezést tartalmazza: „A képviselő-testület a törvény által nem
szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkothat.”
A helyi önkormányzat az Alkotmány és az Ötv. idézett
rendelkezései alapján a helyi társadalmi viszonyok szabályozása körében elsődleges, eredeti jogalkotási jogkörrel
rendelkezik, rendeletet alkothat olyan helyi közügyek szabályozására, amelyeket magasabb szintű jogszabály még
nem szabályozott. A törvény által szabályozott társadalmi
viszonyok körében az Ötv. felhatalmazása alapján, a felhatalmazás keretei között végrehajtási rendelet alkotásának a
joga illeti meg.
A településeken az életviszonyok a helyi sajátosságokhoz igazodnak, amelyek így helyi speciális szabályozást
igényelnek. Az Étv. meghatározza a közterület fogalmát
(2. § 13. pontja), illetve – a 2011. január 1-jén hatályba lépett törvénymódosítással – annak rendeltetését [54. §
(4) bekezdése], valamint úgy rendelkezik, hogy a közterületet rendeltetésének megfelelően bárki használhatja, illetve a közterület rendeltetésére és használatára jogszabály
további szabályokat állapíthat meg [Étv. 54. § (5) bekezdése].
Az Ör. 7. § a.) pontja a közterület rendeltetésétől eltérő
használata esetén a közterület használati megállapodás
megkötésének elmulasztását, a közterület használati megállapodás nélküli használatot nyilvánítja szabálysértéssé.
Az Ör. a közterület használatának rendjét szabályozza, és
az Ör. 3. §-a tartalmazza a közterület rendeltetéstől eltérő
használatára vonatkozó szabályokat, amelyek szerint ilyen
esetekben közterület használati szerződést kell kötni, a
közterület használatára vonatkozó igényt a polgármesteri
hivatalhoz kell benyújtani és a beadványok elbírálása a
polgármester hatáskörébe tartozik, továbbá szabályozza a
közterület használati megállapodás kötelező tartalmi elemeit.
Az Ötv. 8. § (1) bekezdése alapján a helyi közszolgáltatások körében a települési önkormányzatok feladataként
határozza meg a helyi közutak és közterületek fenntartását. Az önkormányzatok a közterület-használatot polgári
jogi jogviszonyként vagy önkormányzati hatósági ügyként
szabályozhatják. A települési önkormányzatoknak a közterület-használatra vonatkozó helyi rendeletalkotása fakultatív. Az önkormányzatok felelőssége, hogy az Étv.
54. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazással élve – a
központi jogszabályi előírásokat a helyi viszonyokra vonatkozóan további szabályok önkormányzati rendeletben
történő megállapításával – a helyi körülményekhez igazodva, a lakosság igényeit figyelembe véve rendezzék a
közterület-használathoz kötődő helyi életviszonyokat, és
ennek keretében meghatározzák, hogy a közterületeken
mely tevékenységek gyakorlását engedik, illetve melyet
tiltanak, illetve milyen rendeltetésellenes használatot kívánnak visszaszorítani, az Étv. 54. § (6) bekezdése alapján
szabálysértéssé nyilvánítani.
A Közgyűlés az Ör.-t a Tatabánya Megyei Jogú Város
Önkormányzata Közgyűlésének az egyes szabálysértéssel
összefüggő helyi rendeleteket módosításáról szóló
19/2008. (VI. 23.) Kgy. sz. rendelete 3. §-ával egészítette
ki 2008. július 1-jétől az Ör. 7. § a) pontjában meghatározott szabálysértési tényállással, amelyben az Ör. 3. §-ában
előírt közterület használati megállapodás megkötésének
elmulasztását, a közterület használati megállapodás nélküli használatát nyilvánította szabálysértéssé.
A Szabs.tv. 1. §-a szerint szabálysértés az a jogellenes,
tevékenységben vagy mulasztásban megnyilvánuló cselekmény, melyet törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet szabálysértésnek nyilvánít, s amelynek
elkövetőit az e törvényben meghatározott joghátrány fenyeget. Sem a Szabs.tv., sem az egyes szabálysértésekről
szóló 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet nem tartalmaz
szabálysértési tényállást az engedély nélküli közterülethasználatra vonatkozóan. Az Étv. 54. § (6) bekezdése
alapján önkormányzati rendelet a település belterületi közterületének az Étv. 54. § (4) bekezdésében vagy jogszabály által meghatározott rendeltetésétől eltérő engedély
vagy megállapodás nélküli használatát szabálysértéssé
nyilváníthatja.
Az Alkotmánybíróság a 19/1998. (V. 22.) AB határozatában rámutatott arra, hogy az önkormányzatok részére az
Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés a) pontja és az Ötv. 16. §
(1) bekezdése által biztosított rendeletalkotási jog nem jelenti azt, hogy a helyi önkormányzat bármely jogellenes
magatartást szabálysértéssé nyilváníthat. „A Szabs. tv.
1. §-a úgy rendelkezik, hogy valamely tevékenységet vagy
mulasztást törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati
rendelet nyilváníthat szabálysértéssé. A Szabs. tv. alapján
tehát a helyi önkormányzat rendelkezik törvényi felhatalmazással arra, hogy rendeletében valamely jogellenes magatartást szabálysértéssé nyilvánítson. Maga a Szabs. tv.
nem tartalmaz tételes rendelkezést arra nézve, hogy a helyi
önkormányzatoknak ez a jogosítványa milyen jogellenes
magatartások szabálysértéssé nyilvánítására terjed ki.
Ez azonban nem jelenti azt, hogy a helyi önkormányzat
bármely jogellenes magatartást szabálysértéssé nyilváníthat. Ezen önkormányzati jogkör korlátainak vizsgálata során egyrészt a szabálysértés jogintézményének rendeltetéséből, másrészt a törvényi felhatalmazás indokaiból kell
kiindulni.
A jogellenes magatartások szabálysértéssé nyilvánításának rendeltetését a törvény preambuluma, a törvény céljainak megállapítása keretében határozza meg. A törvény
preambuluma a következőket tartalmazza: »Ez a törvény
azoknak a jogellenes cselekményeknek a szabályait határozza meg, amelyek a társadalomra csekély fokban veszélyesek. Az államigazgatási tevékenység eredményességének előmozdítása, továbbá általában a jogsértések megelőzése végett büntetéssel sújtja az államigazgatási szervek
munkáját akadályozó, valamint a társadalmi együttélés
szabályait sértő személyeket. Egyben olyan eljárási rendet
állapít meg, amely biztosítja az ilyen ügyek gyors intézését. Azt kívánja elérni, hogy e cselekményekkel szemben a
küzdelem minél eredményesebb legyen.«
Ezt figyelembe véve a szabálysértés a közigazgatás-ellenes magatartások, illetőleg az emberi együttélés szabályait sértő magatartások, az ún. kriminális cselekmények
szankcionálására hivatott jogintézmény.” [19/1998.
(V. 22.) AB határozat, ABH 1998, 436, 439.]
Az Ör. a közterület-használat szabályozásakor a polgári
jogi jogviszony (megállapodás) keretében történő szabályozást alkalmazza. Az Ör. 7. § a.) pontjában foglalt rendelkezés megalkotásával a megállapodás-kötési kötelezettség elmulasztásának jogkövetkezményét szabályozza,
s a polgári jogi jogkövetkezményeken túlmenő szabálysértési szankciót fűz a polgárok jogsértő magatartásához. Az
Étv. hatályos 54. § (6) bekezdése – függetlenül attól, hogy
az önkormányzat a közterület-használatot polgári jogi jogviszonyként, vagy önkormányzati hatósági ügyként szabályozza – felhatalmazza az önkormányzatot, hogy a belterületi közterület jogszabályban meghatározott rendeltetésétől eltérő megállapodás vagy engedély nélküli használata
esetén önkormányzati rendeletben e jogellenes magatartást szabálysértéssé nyilváníthassa. Emiatt az Ötv. 16. §
(1) bekezdésével, a Szabs.tv. 1. §-ával és az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdésével való ellentét sem állapítható
meg, ezért az Alkotmánybíróság az Ör. 7. § a) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
Budapest, 2011. március 28. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
449/2016. (XII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr.  Horváth  Vera  Juditot a  2016. december 1. napjától 2019. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem.
Budapest, 2016. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
41/2014. (II. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Kocsis Sándort
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország nairobi nagykövetségének
vezetésével, valamint Magyarország Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaságban, az  Ugandai Köztársaságban,
a Dzsibuti Köztársaságban és a Tanzániai Egyesült Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2013. június 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1465/2016. (VIII. 31.) Korm. határozata az Emberi Jogok Európai Bírósága magyar bírójelöltjeiről.
A Kormány egyetért azzal, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága magyar bírójelölti listáján az alábbi jelöltek neve
kerüljön benyújtásra a Parlamenti Közgyűlésnek:
Dr. Rozsnyai-Füzi Krisztina
Dr. Schanda Balázs
Dr. Tallódi Zoltán
Határidő: azonnal
Felelős: igazságügyi miniszter Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1222/2011. (VI. 29.) Korm. határozata a gyorsforgalmi- és a főúthálózat hosszú távú fejlesztési programjáról és nagytávú tervéről.
A Kormány az útberuházások programjának hosszú távú meghatározása és a kapcsolódó gazdasági folyamatok tervezhetősége
érdekében, a Nemzeti Együttműködési Programnak és az Új Széchenyi Tervnek megfelelően a következő határozatot hozza.
1. A Kormány elfogadja
a) a gyorsforgalmi- és a főúthálózat nagytávú tervét (a továbbiakban: Terv), amelyet – M = 1:250 000
méretarányban – az 1. melléklet tartalmaz,
b) az a) pontban foglaltakkal összhangban a gyorsforgalmi- és a főúthálózat hosszú távú fejlesztési programját
(a továbbiakban: Fejlesztési Program), amely a 2. melléklet szerinti új nyomvonalú építéseket és kapacitásbővítést
eredményező fejlesztéseket foglalja magában.
2. A gyorsforgalmi- és a főúthálózat Tervben meghatározott útjait – az abban foglalt műszaki jellemzőkkel és hálózati
elrendezéssel – a Fejlesztési Program végrehajtása, valamint a nagytávú fejlesztések helybiztosítására irányuló
intézkedések során a Terv léptékének megfelelő pontossággal kell figyelembe venni.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 3. Az Országos Területrendezési Tervről szóló 2003. évi XXVI. törvény (a továbbiakban: OTrT-törvény) 2013. évi
módosítását a Terv hálózati rendszerének figyelembevételével kell előkészíteni. A kiemelt térségi, valamint a megyei
területrendezési terveket a hatályos OTrT-törvénnyel összhangban a Terv hálózati rendszerének és a területrendezési
jogszabályok figyelembevételével kell elkészíteni. A környezetvédelmi és építési engedélyezésre előkészített
útépítések tervezésénél a nyomvonalak kijelölésére vonatkozóan jogszabályban előírt gazdasági, társadalmi és
környezeti szempontok értékelését tartalmazó döntés-előkészítő tanulmány vagy tanulmányterv és környezeti
(beleértve örökségvédelmi) vizsgálat eredménye alapján a Terv helybiztosításra irányuló nyomvonalaitól el lehet térni.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter Határidő: folyamatos 4. A Fejlesztési Program egyes ütemei fejlesztéseinek előkészítését és megvalósítását a beruházások programban foglalt
műszaki jellemzőinek figyelembevételével, továbbá az ütemek sorrendjében, a beruházás előkészítésének az
előrehaladása és a finanszírozási feltételek függvényében kell végrehajtani.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter 5. A finanszírozási feltételeket a 2014–2020. évi és a 2021–2027. évi közösségi támogatások, a megtett úttal arányos
útdíj-rendszer bevételei és a költségvetés hosszú távú lehetőségeinek függvényében úgy kell alakítani, hogy
a program legkésőbb 2027-ig végrehajtható legyen.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 6. A várhatóan rendelkezésre álló fejlesztési keretekből finanszírozható programütem beruházásainak előkészítését
magas szintig, a további programütemek beruházásainak előkészítését alacsonyabb szintig szükséges biztosítani,
figyelembe véve azt is, hogy a késedelmet szenvedő beruházások miatt előkészített tartalékprojektek körét a sorban
következő programütem beruházásai adják.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 7. A Fejlesztési Program fejlesztéseit figyelembe véve elő kell készíteni és a Kormány elé kell terjeszteni a meglévő
gyorsforgalmi úthálózat és a főúthálózat 2020-ig tartó (kapacitásbővítéssel nem járó) felújítási programját.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. május 31.
8. A Fejlesztési Program gyorsforgalmi úti, illetve gyorsforgalmi úttá fejleszthető főúti fejlesztéseit figyelembe véve elő
kell készíteni a Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003. évi
CXXVIII. törvény módosítását.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2011. december 31. 9. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
10. Hatályát veszti az országos közúthálózat fejlesztésének, fenntartásának és üzemeltetésének hosszú és középtávú
feladatairól, valamint finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 2044/2003. (III. 14.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1078/2016. (II. 25.) Korm. határozata az „M15 autóút, M1 autópálya – Rajka országhatár közötti szakasz kapacitásbővítése” című és az „M70 autóút, Letenye–Tornyiszentmiklós közötti szakasz 2×2 sávra történő bővítése” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2015. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért a) az „M15 autóút, M1 autópálya – Rajka országhatár közötti szakasz kapacitásbővítése” című és
b) az „M70 autóút, Letenye–Tornyiszentmiklós közötti szakasz 2×2 sávra történő bővítése” című
projektjavaslattal (a továbbiakban együtt: projektjavaslatok) az 1. melléklet szerint,
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a projektjavaslatoknak az Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2015. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. jóváhagyja
a) az  „M15 autóút, M1 autópálya – Rajka országhatár közötti szakasz kapacitásbővítés előkészítésének
befejezése” című és
b) az „M70 autóút, Letenye–Tornyiszentmiklós közötti szakasz 2×2 sávra történő bővítés előkészítése” című
projektet (a továbbiakban együtt: előkészítési projektek) a 2. melléklet szerint,
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kössön támogatási szerződést a  2.  melléklet szerint az  előkészítési
projektek megvalósítása érdekében a  2.  mellékletben foglalt táblázat B:2 és B:3 mezőjében meghatározott
végrehajtó szervvel a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény 1.  melléklet
XVII.  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati
programok alcím, 27. Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) projektek jogcímcsoport terhére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  szükségessé vált
feladatokról, illetve a projektjavaslatok teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról, ha az Európai
Bizottság a  projektjavaslatokat csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett támogatási összeggel
támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2017. (III. 24.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 38. § (2) bekezdése alapján dr. Grezsa Istvánt a 2017. február 15. napjától 2017. augusztus 14. napjáig
terjedő időre a határon átnyúló beruházások ellenőrzéséért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatköre ellátásáért díjazásban és juttatásban nem részesül.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 2 fős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 24/2016. (VIII. 25.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
19/2019. (II. 18.) Korm. rendelete a Széchenyi-díjjal elismert személyek tudományos alkotói járadékban részesítésének szabályairól.
A Kormány a Kossuth-díjról és a Széchenyi-díjról szóló 1990. évi XII. törvény 8. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Magyar Tudományos Akadémia (a továbbiakban: MTA) az  MTA Titkársága (a továbbiakban: Titkárság) útján
a kiemelkedő tudományos teljesítmény és tudományos életút iránti tisztelete kifejezéseképpen rendszeres díjazást
(a továbbiakban: tudományos alkotói járadék) nyújt a Kossuth-díjról és a Széchenyi-díjról szóló 1990. évi XII. törvény
(a továbbiakban: Díj tv.) 3/A. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott személyek részére.
2. § A nemzetpolitikáért felelős miniszter a  Díj tv. 7/A.  § (2)  bekezdése alapján a  díj adományozását követő
5 munkanapon belül megküldi a Titkárságnak az elismerésben részesült személynek a Díj tv. 7/A. § (1) bekezdése
szerinti adatait.
3. § (1) A  tudományos alkotói járadék iránti igényt írásban kell kérelmezni a  Titkárságon, az  MTA honlapján elérhető
nyomtatvány kitöltésével.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező természetes személyazonosító adatait, állampolgárságát, lakóhelyét és tartózkodási helyét,
fizetési számla számát és az azt vezető pénzforgalmi szolgáltató nevét, a Titkársággal való kapcsolattartását
szolgáló telefonszámát, e-mail-címét, adóazonosító jelét, társadalombiztosítási azonosító jelét;
b) a kérelmező nyilatkozatát, miszerint
ba) kéri a tudományos alkotói járadék megállapítását és folyósítását,
bb) kijelenti, hogy a  tudományos alkotói járadék megállapítását kizáró ok a  kérelem elbírálása
tekintetében nem áll fenn, annak bekövetkezése esetén e  tényről a  Titkárságot 15 napon belül
értesíti,
bc) kijelenti, hogy a  tudományos alkotói járadék megállapítását megalapozó elismerésről történő
lemondása vagy visszavonás esetén e tényről a Titkárságot 15 napon belül írásban értesíti, valamint
bd) büntetőjogi felelőssége tudatában kijelenti, hogy a kérelmében foglaltak a valóságnak megfelelnek.
4. § (1) A  tudományos alkotói járadékot a  Titkárság a  kérelem benyújtásának időpontjára visszamenőleg, időarányosan
állapítja meg azzal, hogy a  jogosultság kezdete nem lehet korábbi a  jogosult 65. életéve betöltésének napjánál.
A Titkárság a  tudományos alkotói járadékot az  arról szóló határozata meghozatalát követő hónappal kezdődően,
a tárgyhónap 10. napjáig folyósítja.
(2) A  tudományos alkotói járadékra jogosult köteles a  Titkárságnak annak ismertté válásától, illetve a  változás
bekövetkezésétől számított 15 napon belül bejelenteni minden olyan tényt, adatot vagy ezekben történt változást,
amely a juttatásra való jogosultságát érinti.
(3) A tudományos alkotói járadék folyósítása megszűnik, ha a tudományos alkotói járadékra jogosult személy
a) részéről kizáró ok merül fel, a bekövetkezést követő hónap első napjától,
b) a tudományos alkotói járadékról lemond, a Titkárságnál írásban tett lemondását követő hónap első napjától,
c) halála esetén, az elhalálozást követő hónap első napjától.
(4) Aki a tudományos alkotói járadékot jogalap nélkül vette fel, köteles azt a jogalap nélkül felvett ellátás folyósításától
számított 60 napon belül visszafizetni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök