text:
451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelete az elektronikus ügyintézés részletszabályairól.
A Kormány az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015.  évi CCXXII.  törvény 105.  §
(1) bekezdés a), c)–f ), h)–n) pontjában, (2) bekezdés c) és e) pontjában, (3) bekezdés a)–g), k), m) és n) pontjában, (4) bekezdés
a) és b) pontjában és (5) bekezdés b) pontjában,
a 157. § tekintetében az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvény 15. § (1) bekezdés a) és c) pontjában,
a 158. § (1) bekezdés c) pontja tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény 174/A. § (4) bekezdésében,
a 158. § (2) bekezdése tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) A rendelet hatálya – a (2) bekezdésben megjelölt kivétellel – az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások
általános szabályairól szóló 2015.  évi CCXXII.  törvény (a  továbbiakban: E-ügyintézési tv.) szerinti elektronikus
ügyintézésre, az  annak során eljáró szervezetekre és ügyfeleikre, a  szabályozott elektronikus ügyintézési
szolgáltatások és a  központi elektronikus ügyintézési szolgáltatások nyújtóira és igénybe vevőire, valamint
az elektronikus ügyintézést biztosító szervek és más szervek közötti informatikai együttműködésre terjed ki.
(2) A  III. Fejezet hatálya a  papíralapú közokiratról, papíralapú magánokiratról és papíralapú számviteli bizonylatról
történő elektronikus másolat készítésére, az annak során eljáró személyekre terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. digitalizálás: olyan eljárás, amely az  analóg felépítésű információt számítástechnikai eszközök számára
feldolgozható, digitális információvá alakítja át;
 2. elektronikus űrlap: minden olyan elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület, amelynél
a megadandó adatok formája és tartalmi köre előre rögzített, és a kitöltést követően a megadott tartalommal
elektronikus dokumentum jön létre;
3. folytonos védelem: az  időben változó körülmények és viszonyok ellenére is megszakítás nélkül megvalósuló
védelem;
4. hiteles elektronikus másolat: valamely nem elektronikus dokumentumról e rendelet szabályai szerint készült,
azzal képileg vagy tartalmilag egyező, joghatás kiváltására alkalmas elektronikus eszköz útján értelmezhető
adategyüttes;
5. képi megfelelés: az  elektronikus másolat azon tulajdonsága, amely biztosítja a  papíralapú dokumentum
– joghatás kiváltása szempontjából lényeges – tartalmi és formai elemeinek megismerhetőségét;
6. kockázattal arányos védelem: olyan védelem, mely biztosítja, hogy egy kellően nagy időintervallumban
a védelem költségei arányosak legyenek a potenciális kárértékkel;
7. másolatkészítő rendszer: a másolatkészítés során alkalmazott hardver, szoftver, valamint ezek együttese;
 8. nyilvános kulcsú infrastruktúra: kriptográfiai kulcspárral működő informatikai rendszertechnológia, amelynek
működési elve, hogy ha egy elektronikus adatot, illetve dokumentumot a megadott kulcspár egyik kulcsának
segítségével átalakítanak, akkor azt csak az  adott kulcspár másik kulcs tagjával lehet az  eredeti állapotába
visszaállítani;
9. rendelkezésre állás: az  elektronikus információs rendszerek az  arra jogosult személyek számára történő
elérhetőségének és az  abban kezelt adatok felhasználhatóságának az  állami és önkormányzati szervek
elektronikus információbiztonságáról szóló törvény szerinti biztosítása;
10. rendelkezésre állás célértéke: a  rendelkezésre állási követelményhez rendelt, számmal és mértékegységgel
meghatározott, az elektronikus ügyintézést biztosító szerv által vállalt, kötelezően teljesítendő érték;
11. tartalmi megfelelés: az  elektronikus másolat azon tulajdonsága, amely szerint az  − a  hozzá kapcsolódó
metaadatokkal együttesen − biztosítja a  papíralapú dokumentum − a  joghatás kiváltása szempontjából
lényeges − tartalmi elemeinek megismerhetőségét, de nem biztosítja a képi megfelelést;
12. teljes körű védelem: a rendszer valamennyi elemére kiterjedő védelem;
13. visszavonási állapotinformáció szolgáltatás: hiteles, visszavonási állapotinformációkat tartalmazó szolgáltatás;
14. zárt védelem: az összes számításba vehető fenyegetést figyelembe vevő védelem;
15. zárt rendszer: rendeltetése szerint elkülönült elektronikus információs rendszer, amely kizárólagosan
a speciális igények kielégítését, az e célra létrehozott szervezet és technika működését szolgálja, működése
jogszabályon vagy meghatározott résztvevők közötti megállapodáson alapul, és harmadik felet nem érint.
II. FEJEZET
AZ ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉS ÉS AZ ELEKTRONIKUS KAPCSOLATTARTÁS
3. Az elektronikus ügyintézés biztosításának feltételei 3. § (1) Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv az elektronikus ügyintézés és az elektronikus kapcsolattartás lehetőségét
az  E-ügyintézési tv. 25.  §-ában foglaltaknak megfelelően, az  Elektronikus Ügyintézési Felügyelet (a  továbbiakban:
felügyelet) által kiadott műszaki irányelvekre is figyelemmel kialakított informatikai rendszer útján biztosítja.
(2) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv felel azért, hogy az  elektronikus kapcsolattartás lehetőségét biztosító
informatikai rendszer a jogszabályokban meghatározott követelményeknek megfeleljen.
(3) Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv – ha azzal rendelkezik, vagy azt használja – közzétehet olyan nyilvános
kulcsú infrastruktúrára épülő nyilvános kulcsot vagy az  ilyen kulcsot tartalmazó tanúsítványa nyilvántartásának
elérhetőségére történő hivatkozást, amely lehetővé teszi, hogy az  ügyfél az  elektronikus ügyintézést biztosító
szerv részére beadványait titkosítva küldje meg. Ilyen esetben az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv köteles
biztosítani az ilyen módon titkosított küldemények fogadását és feldolgozását.
(4) Az  E-ügyintézési tv. 17.  § (2)  bekezdésben foglalt esetekben e  rendelet rendelkezéseit jogszabályban foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni.
4. Az elektronikus kapcsolattartás egyes módjaival kapcsolatos részletszabályok
4. § (1) Elektronikus azonosítási szolgáltatás útján azonosított ügyfél esetén az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv
köteles a  hangkapcsolatot biztosító elektronikus úton indított ügyet egyedi azonosítóval ellátni, az  egyedi
azonosítóról az ügyfelet tájékoztatni.
(2) A  hangkapcsolatot biztosító elektronikus út több ügyfél egyidejű részvételével akkor alkalmazható, ha
a  hangkapcsolat során egyértelműen elkülöníthetők és azonosíthatók az  ügyfelek és az  általuk tett jog- és egyéb
nyilatkozatok, valamint minden ügyfél tekintetében teljesülnek az  (1)  bekezdésben és más jogszabályban előírt
tájékoztatási és egyéb követelmények.
5. § Ha az  elektronikus úton elérhető nyilvántartásból elektronikus úton elektronikus ügyintézést biztosító
szerv végez lekérdezést, úgy – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a  lekérdezést végző elektronikus
ügyintézést biztosító szerv is köteles biztosítani a  lekérdezésre adott válasz dokumentálását vagy egyéb úton való
visszakereshetőségét.
6. § (1) Az elektronikus kézbesítés vagy adattovábbítás során az adatot küldő, illetve fogadó, azon elektronikus ügyintézést
biztosító szervek azonosítása, amelyek elektronikus ügyintézését központi vagy más elektronikus ügyintézést
biztosító szerv által működtetett információs rendszer segíti, ezen információs rendszerekben alkalmazott azonosító
alapján történik.
(2) Vélelmezni kell, hogy az E-ügyintézési tv. 57. § (2) bekezdés a) pontja szerinti elérhetőségről, illetve az (1) bekezdés
szerinti információs rendszertől érkezett elektronikus dokumentumokat az  abban megjelölt elektronikus
ügyintézést biztosító szerv küldte, valamint azt, hogy az  ezekre és az  E-ügyintézési tv. 57.  § (2)  bekezdés
b)  pontja szerinti elérhetőségekre, illetve az  (1)  bekezdés szerinti információs rendszernek küldött elektronikus
dokumentumok a címzett elektronikus ügyintézést biztosító szervhez érkeztek meg.
(3) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv joghatás kiváltására alkalmas küldeményét a  (2)  bekezdés szerinti
elérhetőségéről vagy a  (2) bekezdés szerinti információs rendszer útján küldi meg, ha nem vesz igénybe központi
kézbesítési ügynök szolgáltatást. Tájékoztatást más elektronikus elérhetőségről, elektronikus levélben vagy
hangkapcsolatot biztosító elektronikus úton is nyújthat.
(4) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv a  (3)  bekezdés szerinti küldeményt nem tartalmazó elektronikus
dokumentumokat megküldés helyett elektronikusan hozzáférhetővé teheti, vagy a  154.  § (1)  bekezdés szerinti
címre megküldheti az ügyfél, az ügyfél képviselője, az eljárás egyéb résztvevője vagy más elektronikus ügyintézést
biztosító szerv számára, ha az ehhez szükséges informatikai feltételek rendelkezésre állnak.
(5) Ha az  ügyben az  E-ügyintézési tv. alapján elektronikus ügyintézésre köteles és nem köteles ügyfél is részt vesz,
az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv köteles digitalizálni a  papír alapon keletkezett iratokat az  elektronikus
ügyintézésre köteles félnek történő továbbításuk érdekében.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti esetben az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv köteles az  elektronikusan keletkezett
iratokról hiteles papíralapú másolatot készíteni vagy készíttetni, ha az  az elektronikus ügyintézésre nem köteles
ügyfélnek történő kézbesítésük érdekében, az ügyfél kérelmére vagy más okból szükséges.
(7) Ha a papír alapon keletkezett iratok elektronikus továbbítása szükséges elektronikus ügyintézést biztosító szervek
között, a digitalizálásról az az elektronikus ügyintézést biztosító szerv köteles gondoskodni, amelynek eljárása során
az irat keletkezett.
(8) A digitalizálást vagy az elektronikus iratról hiteles papíralapú másolat készítését az elektronikus ügyintézést biztosító
szervnek 5 – különösen nagy mennyiségű irat esetén 10 – munkanapon belül kell elvégeznie, kivéve, ha az  ügy
intézési határideje ennél rövidebb.
(9) Ha az  elektronikus ügyintézésre nem köteles ügyfelet az  elektronikus ügyintézést biztosító szervnek jogszabály
alapján valamely együttműködő vagy elektronikus ügyintézést biztosító szerv útján vagy azon keresztül kell
megkeresnie, a megkeresést – a (10) bekezdésben foglaltak kivételével – papír alapon kell megküldeni.
(10) Ha az  ügyfél elektronikus ügyintézésre köteles, vagy azt vállalta, és az  elektronikus kapcsolattartáshoz való joga
nem szünetel, valamint jogszabály alapján valamely együttműködő vagy elektronikus ügyintézést biztosító
szerv útján kell őt megkeresni, a  megkeresést elektronikusan kell továbbítani, és azt az  ügyfél által megkeresett
szerv a  címzettnek elektronikusan továbbítja. A  biztonságos kézbesítési szolgáltatás szolgáltatója ilyen esetben
a kézbesítéssel kapcsolatos hiteles igazolásokat az ügyfél által megkeresett szervnek történt kézbesítésről küldi meg
a feladónak.
(11) Ha az  ügyfél elektronikus ügyintézésre köteles, de az  elektronikus ügyintézéshez való joga törvényben előírt
okokból szünetel, ügyeit nem elektronikusan is intézheti. E  jogosultság – törvény eltérő rendelkezése hiányában –
nem illeti meg akkor, ha az adott ügyet természetes személy is csak elektronikusan intézheti.
7. § (1) Ha az  ügyfél úgy kíván az  általános célú elektronikus kéreleműrlap szolgáltatás (a  továbbiakban: e-Papír
szolgáltatás) útján kérelmet, iratot, egyéb beadványt (a továbbiakban együtt: beadvány) benyújtani, hogy az adott
beadvány esetében az elektronikus kapcsolattartásra nincs lehetőség, vagy az elektronikus benyújtásra jogszabály
további formai követelményeket állapít meg, a  beadványt hatálytalannak kell tekinteni, és az  elektronikus
ügyintézést biztosító szerv – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – erről az ügyfelet a kapcsolattartásra szolgáló
elérhetőségén a beadvány előterjesztésétől számított nyolc napon belül tájékoztatja.
(2) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  elektronikus kapcsolattartást általa rendszeresített interaktív
alkalmazás útján is biztosíthatja, amelyet úgy kell kialakítani, hogy annak alkalmazásával
a) maradéktalanul megtehetőek legyenek azok a  nyilatkozatok, melyek megtételére jogszabály alapján
a formanyomtatvány vagy az elektronikus űrlap szolgál,
b) valamennyi nyilatkozat esetében ellenőrizhető és utólag igazolható legyen, hogy azokat az ügyfél tette meg.
5. Elektronikus azonosítási kötelezettség 8. § (1) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  elektronikus azonosításnak az  E-ügyintézési tv. 18.  § (8)  bekezdése
szerint megállapított, az  elektronikus kapcsolattartás során elvárt biztonsági szintjéről az  egyes ügyek vagy
ügyintézési cselekmények tekintetében előzetesen, az ügyleírásban tesz közzé tájékoztatást.
(2) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatásban foglaltaknál magasabb
biztonsági szintet nem követelhet meg.
(3) Az életvitelszerűen külföldön élő, Magyarországon bejelentett lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel nem rendelkező
külföldi természetes személy a  Kormány által kijelölt szervnél az  elektronikus ügyintézést igénybe vevő külföldi
személyek nyilvántartásába való felvétel iránti kérelemmel egyidejűleg a  Kormány által kötelezően biztosított
elektronikus azonosítási szolgáltatáshoz szükséges ügyfél-regisztrációs nyilvántartásba vételre irányuló kérelmét is
előterjesztheti.
6. Képviseleti jog igazolása 9. § Elektronikus ügyintézés esetén – ha törvény vagy eredeti jogalkotói hatáskörben megalkotott kormányrendelet
eltérően nem rendelkezik – a  jogszabályban meghatározott módok mellett a  képviseleti jog igazolására jelen
alcímben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
10. § (1) Az  ügyintézési rendelkezésben adott meghatalmazást az  ügyfél az  ügyintézési rendelkezésének nyilvántartását
(a  továbbiakban: rendelkezési nyilvántartás) vezető szerv által rendelkezésre bocsátott azonosító megadásával
igazolja.
(2) Az ügyintézési rendelkezésben adott meghatalmazást az elektronikus ügyintézést biztosító szerv köteles elfogadni
akkor is, ha egyébként az  adott ügyben a  meghatalmazásra jogszabály űrlap alkalmazását írja elő, feltéve, hogy
az űrlap által megkövetelt adatokat az ügyintézési rendelkezésben adott meghatalmazás tartalmazza.
(3) Az  ügyintézési rendelkezésben tett, a  rendelkezési nyilvántartásban elérhető meghatalmazásra az  ügyfél
és meghatalmazottja nem elektronikus ügyintézés esetén is hivatkozhat, a  meghatalmazás nyilvántartási
azonosítójának közlésével vagy a  meghatalmazás képi formátumú papíralapú másolatának bemutatásával.
Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv a rendelkezési nyilvántartásra irányadó szabályok szerint a rendelkezési
nyilvántartásban ellenőrzi a  meghatalmazás érvényességét, amely ellenőrzéshez igénybe veheti a  rendelkezési
nyilvántartás erre vonatkozó ügynök szolgáltatását.
(4) Az  ügyintézési rendelkezésben tett, a  rendelkezési nyilvántartásban elérhető meghatalmazás ellenőrzésének
eredményét az elektronikus ügyintézést biztosító szerv rögzíti az ügy iratanyagában.
(5) Elektronikus ügyintézést önkéntesen vállaló ügyfél – törvény eltérő rendelkezése hiányában – csak olyan
meghatalmazottat vehet igénybe, aki szintén elektronikusan jár el.
(6) Meghatalmazás akkor jelenthető be az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv telefonos ügyfélszolgálatán vagy
az országos telefonos ügyfélszolgálaton (a továbbiakban együtt: telefonos ügyfélszolgálat) keresztül, ha
a) a meghatalmazó személye a  részleges kódú telefonos azonosítási szolgáltatás vagy az  elektronikus
ügyintézést biztosító más szerv által alkalmazott, telefonon is felhasználható azonosítási eszköz útján
azonosításra kerül,
b) a meghatalmazó az  ügyintézési rendelkezésben a  telefonos ügyintézést nem zárta ki, valamint
az azonosításra nem írt elő a telefonon alkalmazhatónál magasabb biztonsági szintet, és
c) a meghatalmazásban szereplő eljárásban a hangkapcsolatot biztosító elektronikus út alkalmazása nem kizárt.
 (7) A meghatalmazásról az ügyintézési rendelkezésben megadott elektronikus értesítési címen – gazdálkodó szervezet
esetében a hivatalos elérhetőségén – a meghatalmazó, illetve – ha elektronikus elérhetősége az ügyfél ügyintézési
rendelkezésének nyilvántartásából megállapítható – a meghatalmazott soron kívül értesítést kap.
11. § (1) A  jogi képviselő – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – jogosult az  általa készített és részére adott
meghatalmazás elektronikus formába alakítására. Az  elektronikus formába alakított meghatalmazást a  jogi
képviselő hitelesíti. A jogi képviselő az eredeti meghatalmazás megőrzéséről köteles a meghatalmazás megszűnését
követő 5 évig gondoskodni.
(2) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – ellenkező bizonyításig
köteles a  képviseleti jog igazolásaként elfogadni a  jogi képviselő által e  rendelet szerint elektronikus formába
alakított meghatalmazást abban az  eljárásban, amelyben előterjesztették, de a  jogi képviselő az  eredeti
meghatalmazást vagy annak hiteles másolatát köteles bemutatni azon elektronikus ügyintézést biztosító szervnek
a felhívására, amely előtt azt felhasználta.
(3) Ha a  meghatalmazás űrlaphoz kötött, úgy a  jogi képviselő az  űrlapon rögzíti a  meghatalmazás előírt adatait, és
az űrlapot hitelesíti.
(4) Ha az  ehhez szükséges ügynöki szolgáltatás ezt lehetővé teszi, az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv
a  képviseleti jogosultságot az  egyes képviseleti jogosultságokat tartalmazó nyilvántartásokból automatizált
formában is ellenőrizheti.
7. Dokumentumhitelesítés 12. § (1) Hiteles az elektronikus dokumentum, ha
a) az teljes bizonyító erejű magánokiratnak minősül, és – ha jogszabály így rendelkezik – időbélyegzővel látták
el,
b) a  nyilatkozattevő vagy kiállító elektronikus ügyintézést biztosító szerv – illetve annak nevében
kiadmányozásra jogosultjának – legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírásával vagy bélyegzőjével és
– ha jogszabály így rendelkezik – időbélyegzővel látták el,
c) iratérvényességi nyilvántartásban elhelyezték,
d) az  aláíró vagy kiadmányozásra jogosult azt az  azonosításra visszavezetett dokumentumhitelesítés
szolgáltatással hitelesítette,
e) kizárólag az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv zárt informatikai rendszerében történő felhasználás
esetén a szerv zárt informatikai rendszerében rögzítették, vagy
f ) jogszabályban meghatározott más módon hitelesítették.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint hitelesített elektronikus dokumentumba foglalt nyilatkozatról vélelmezni kell, hogy
az a megtétele óta változatlan.
(3) Az E-ügyintézési tv. 21/A. § (4) bekezdése szerinti esetben az ügyfél a beadványát digitalizálja, és azt az (1) bekezdés
a) és d) pontja szerint hitelesíti.
(4) Az  (1)  bekezdés b)–f )  pontja szerint hiteles irat akkor közokirat, ha megfelel a  törvényben meghatározott,
a közokiratra vonatkozó további feltételeknek.
(5) Törvény az  (1)  bekezdés b)  pontjában foglalt esetben minősített vagy minősített tanúsítványon alapuló fokozott
biztonságú elektronikus aláírást vagy bélyegzőt is megkövetelhet.
13. § (1) Ha a  dokumentum az  iratérvényességi nyilvántartásban szerepel, úgy a  másolat és az  iratérvényességi
nyilvántartásban elhelyezett elektronikus dokumentum egyezése és az elektronikus dokumentum hitelessége akkor
állapítható meg, ha
a) az elektronikus irat egyezése megállapítható az  iratérvényességi nyilvántartásban elhelyezett elektronikus
dokumentummal,
b) a papíralapú irat tartalmi egyezése megállapítható az  iratérvényességi nyilvántartásban elhelyezett
elektronikus dokumentummal a képi megjelenés alapján.
 (2) Zárt rendszerben azonosítás alapján feljegyzett hitelesítési adat vagy hozzárendelés alapján létrehozott elektronikus
dokumentum akkor tekinthető hitelesnek, ha az  informatikai biztonságra vonatkozó előírásoknak megfelelően
auditálással igazolt
a) a rendszer zártsága,
b) az azonosítás alapján történő hozzárendelés megfelelősége, valamint
c) a hitelességi információk megváltoztatása észlelhető.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti zárt rendszerben hitelesnek tekintett dokumentumok zárt rendszeren kívüli felhasználását
az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv a  hitelesmásolat-készítés szabályai szerint készített másolattal teszi
lehetővé.
14. § (1) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv a  12.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti követelmények teljesülése
hiányában is hitelesnek fogadhatja el az ügyfél más elektronikus ügyintézést biztosító szerv előtt tett nyilatkozatát
vagy más elektronikus ügyintézést biztosító szerv által tárolt adatot, ha a másik elektronikus ügyintézést biztosító
szerv igazolja, hogy
a) a nyilatkozat megtételére, az adat rögzítésére az ügyfél azonosítását követően került sor,
b) a nyilatkozat vagy adat zárt rendszerben került tárolásra úgy, hogy a nyilatkozat, illetve adat megváltoztatása
észlelhető.
 (2) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szervek közötti adatkapcsolat és az  annak keretében továbbított adat vagy
dokumentum a 12. § (1) bekezdés e) pontja szerinti követelmények teljesülése hiányában is hitelesnek fogadható el,
ha
a) az adattovábbítás automatikus információátadási felületének biztosítása olyan zárt rendszerek között
történik, ahol a  továbbított adat a  zárt rendszeren belül mind az  információ átadását biztosító szerv, mind
az információt átvevő szerv oldalán hitelesként kezelt, vagy
b) jogszabály az  elektronikus ügyintézést biztosító szervek és az  adatok vagy dokumentumok megjelölésével
kifejezetten így rendelkezik.
15. § (1) Zárt rendszer esetében hitelesnek kell tekinteni a  dokumentumot, ha az  a  zárt rendszerben jön létre és kizárólag
– harmadik felet nem érintve – a zárt rendszerben kerül kezelésre.
(2) Az (1) bekezdés szerinti dokumentum zárt rendszeren kívüli hitelesítéséhez a 12. § (1) bekezdés szerinti hitelesítése
szükséges.
16. § A  12.  § (3)  bekezdésében foglalt eset kivételével, valamint ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, több
nyilatkozattevő nyilatkozatát tartalmazó dokumentum akkor tekinthető hitelesnek, ha a  12. és 13.  §
rendelkezéseinek alkalmazásával azt valamennyi nyilatkozattevő hitelesítette, vagy azt valamennyi nyilatkozattevő
tekintetében hitelesítették.
8. Beadványok formátumai 17. § (1) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  ebben az  alcímben foglalt rendelkezések és a  rá vonatkozó
jogszabályok alapján határozza meg, hogy – az  1.  mellékletben meghatározott, kötelezően elfogadandó  –
formátumokon túlmenően az  elektronikus kapcsolattartás keretében milyen formátumú elektronikus
dokumentumokat fogad el.
(2) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  elektronikus tájékoztatás szabályai szerint elektronikus úton
közzéteszi az (1) bekezdés szerinti fájlformátumokat.
(3) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv a  (2)  bekezdés szerint közzétett formátumoktól eltérő
dokumentumformátumot is elfogadhat az  ügyféllel kötött megállapodása alapján, az  abban meghatározott
feltételekkel. Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv a  megállapodásban igényelheti a  megállapodás szerinti
egyedi formátum elfogadásával járó költségek megtérítését.
(4) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv olyan formátumú
dokumentumokat küld az  ügyfél részére, amelyeket az  ügyfél ingyenesen bárki számára elektronikusan elérhető
program segítségével olvasni tud. Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv ettől eltérő formátumban is küldhet
az ügyfélnek dokumentumot, ha az ügyféllel ebben megállapodott.
18. § Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv megtagadhatja az olyan elektronikus dokumentum elfogadását, amely
aktív vagy változó adattartalmat tartalmaz. Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  ilyen dokumentumot
akkor fogadhatja el, ha
a) az  elektronikus iratról hiteles, más formátumú elektronikus másolat készítésére vonatkozó jogszabályi
rendelkezések szerint annak változó tartalmat nem tartalmazó dokumentummá alakításáról gondoskodik,
b) az adott eljárástípusban ez nincs kizárva,
c) a változó tartalom az ügy szempontjából releváns adatot nem tartalmaz, és
d) szükség esetén az  ügyintézéshez szükséges mértékben, a  felhasználására vonatkozó megállapításairól
hivatalos feljegyzést készít. 19. § (1) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában csak olyan elektronikus űrlap és fájlformátum alkalmazása írható elő,
amelynek a kitöltéséhez szükséges programok ingyenesen bárki számára elektronikusan elérhetőek.
(2) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  együttműködés során űrlapot és egyéb dokumentumformátumú
dokumentumokat együttesen tartalmazó összetett adatszerkezetet előíró dokumentumformátumokat is
alkalmazhat.
20. § (1) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv olyan űrlapot, amelynek adattartalma ember által olvasható és
értelmezhető formában a széles körben elterjedt irodai vagy böngészőprogramokkal közvetlenül nem jeleníthető
meg, és értelmezéséhez speciális program szükséges, csak akkor továbbíthat, ha
a) a címzett ennek fogadásához hozzájárult, vagy
b) jogszabály ezt írja elő.
(2) Ha az  űrlap továbbításának az  (1)  bekezdésben meghatározott feltételei nem állnak fenn, az  elektronikus
ügyintézést biztosító szerv az  irat megküldését az űrlapról készített, annak elektronikus képi formáját vagy egyéb,
teljes tartalmi egyezését biztosító elektronikus formáját tartalmazó, az elektronikus iratról hiteles, más formátumú
elektronikus másolat készítésére vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint készített hitelesített másolattal
teljesíti. Ez esetben a másolatkészítés költségeinek megtérítésére nem jogosult.
(3) Az  elektronikus űrlapot úgy kell kialakítani, hogy az  azonos hatáskörben vagy feladatkörben eljáró szervek azt
– saját egyedi jellegükre utaló eltérésen túl – egységesen használhassák.
(4) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  elektronikus űrlap adatszerkezetét köteles úgy kialakítani, hogy
az  a  kitöltéskor megadott adatokon túl az  egyes adatok értelmezéséhez szükséges információt, mezőnevet
tartalmazza, kivéve, ha törvény vagy kormányrendelet e feltételt nem kielégítő elektronikus űrlap vagy elektronikus
űrlapkezelő rendszer alkalmazását írja elő.
21. § Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv köteles biztosítani az elektronikus űrlapról képi formátumú elektronikus,
valamint papíralapú másolat készíthetőségét. A  másolaton minden olyan, az  elektronikus űrlapon feltüntetett
adatelemek értelmezéséhez szükséges információt fel kell tüntetni, amely a kitöltéskor is megjelenítésre került. Nem
kell a másolat részeként feltüntetni a kitöltést segítő segédinformációkat, amelynél külön dokumentumban történő
képi formátumú elektronikus vagy papíralapú másolat létrehozhatóságát kell biztosítani.
22. § (1) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv jogosult az  elektronikus dokumentumról hiteles, más formátumú
elektronikus másolatot készíteni. A  másolat tartalmi egyezése esetén a  szerv azt a  dokumentumon vagy kísérő
iraton záradékolja, feltüntetve a formátumváltás tényét, idejét, a készítő nevét vagy gépi szolgáltatás igénybevétele
esetén azonosítóját, valamint az eredeti irat hitelesítésével kapcsolatos információkat.
(2) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv a  másolat méretétől, mennyiségétől függően teljeskörűen vagy
mintavételezéssel köteles meggyőződni a két formátumban ábrázolt információ egyezéséről.
(3) A másolatot az elektronikus ügyintézést biztosító szerv a dokumentumhitelesítés szabályai szerint hitelesíti.
 (4) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv köteles az  elektronikus dokumentumról hiteles, más formátumú
elektronikus másolat készítésének tényét naplózni vagy egyéb módon rögzíteni.
9. Az ügyfél rendelkezési joga 23. § Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv köteles elektronikus úton lekérdezni az  ügyfél ügyintézési
rendelkezésének nyilvántartásából az ott tárolt információt
a) az elektronikus vagy nem elektronikus kapcsolattartási forma megválasztása tekintetében az  ügyféllel
történő első kapcsolatfelvételt megelőzően minden ügyben, ide nem értve azokat az  eseteket, ahol
az elektronikus kapcsolattartás alkalmazása jogszabály alapján kötelező,
b) az elektronikus azonosítási mód megválasztása tekintetében az  elektronikus azonosításhoz kötött eljárási
cselekmény elvégzését megelőzően,
c) a kapcsolattartási mód megválasztása tekintetében az  ügyféllel történő kapcsolatfelvételt megelőzően,
valamint az informatikai rendszer útján küldött üzenet befogadását megelőzően,
d) az elektronikus dokumentumok titkosítására vonatkozó igény tekintetében iratok kézbesítését megelőzően,
e) a gazdálkodó szervezet hivatalos elérhetősége, valamint természetes személy hivatalos elérhetősége
tekintetében iratok kézbesítését megelőzően,
f ) az E-ügyintézési tv. 15.  § (3)  bekezdése szerinti kézbesítést kizáró rendelkezés tekintetében az  ilyen ismert
elérhetőségre történő kézbesítést megelőzően,
g) az E-ügyintézési tv. 15. § (5) bekezdése szerinti tájékoztatási célú használatot kizáró rendelkezés tekintetében
az ilyen tájékoztatási célú használatot megelőzően,
h) az arra vonatkozó kizáró nyilatkozat tekintetében, hogy az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv
az  E-ügyintézési tv. 16.  § (3)  bekezdése szerinti, a  kapcsolattartás lényeges körülményeiről és a  megtett
nyilatkozatokról készített összefoglalót elektronikus úton küldje meg, az  ilyen összefoglaló kiküldését
megelőzően.
24. § Az elektronikus dokumentumok titkosítására vonatkozó igényre vonatkozó rendelkezés érvényességének feltétele,
hogy az ügyfél az ügyintézési rendelkezések nyilvántartásában rögzítse a szolgáltató által meghatározott, az Európai
Unió szabványosító szervezete által legalább 3 évre előreláthatóan biztonságosnak minősített, nyilvános kulcsú
infrastruktúrára épülő titkosító algoritmushoz alkalmas, titkosítási célú nyilvános kulcsot.
25. § (1) Ha a  nem gazdálkodó szervezet ügyfél ügyintézési rendelkezésében meghatározta a  hivatalos elérhetőség
használatának körét, az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  ügyintézési rendelkezésben foglaltak szerint
választja meg a kézbesítendő irat tekintetében használt hivatalos elérhetőséget.
(2) Ha a  kézbesítendő irat tekintetében használt hivatalos elérhetőségre történő kézbesítés során derül ki, hogy
a  megadott hivatalos elérhetőség hibás, úgy az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv jogosult a  kézbesítendő
iratot bármely hivatalos elérhetőségre kézbesíteni, és egyúttal értesíti a  rendelkezési nyilvántartást vezető szervet
a hibás elérhetőség tényéről. Ha nincs olyan hivatalos elektronikus elérhetőség, amelyre az elektronikus ügyintézést
biztosító szerv kézbesíteni tudja a  kézbesítendő iratot, az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  iratot nem
elektronikus úton kézbesíti.
10. Az iratok megismerése, másolatkészítés 26. § (1) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv a  folyamatban lévő ügyben az  ügyfél által megismerhető irat, kép-,
hangfelvétel (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban együtt: irat) elektronikus úton történő megismerését és
az arról való másolatkészítést (e § alkalmazásában együtt: az irat elektronikus úton történő megismerése)
a) azonosítást követően az  irat, az  irat hiteles vagy az  E-ügyintézési tv. 23.  § (2)  bekezdése szerinti másolata
közvetlen letöltését vagy megtekintését biztosító megoldással,
b) az ügyfél által előterjesztett kérelem alapján az  iratnak az  E-ügyintézési tv. 23.  § (2)  bekezdése szerinti
másolata kézbesítésével,
c) az ügyfél által előterjesztett kérelem alapján, az  elektronikus formában rendelkezésre álló irat vagy az  irat
hiteles elektronikus másolata kézbesítésével vagy
d) a (3)  bekezdés szerinti esetben, illetve az  ügyfél kérelmére az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv által
biztosított helyszínen terminál alkalmazásával
biztosítja. (2) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  ügyfél által megismerhető iratok listájának a  megismerését az  ügy
lefolytatása során az  (1)  bekezdés a)  pontja szerint folyamatosan biztosítja, vagy azt az  ügyfél erre irányuló
kérelmének az előterjesztésétől számított egy munkanapon belül az ügyfél részére kézbesíti.
(3) Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv kizárólag az (1) bekezdés d) pontja szerinti módon biztosíthatja az olyan
irat elektronikus úton történő megismerését, amelyről nem lehet másolatot készíteni.
(4) Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv, ha annak a jogszabályi feltételei fennállnak, és jogszabály eltérően nem
rendelkezik, az  erre irányuló kérelem előterjesztését – ha jogszabály azt költségtérítés vagy díj fizetéséhez köti,
ennek a megfizetését vagy a várható költségek előlegezését – követő tizenöt napon belül biztosítja
a) az elektronikus formában rendelkezésre nem álló irat, valamint
b) az ügyfél által meg nem ismerhető adatot is tartalmazó irat ügyfél által megismerhető tartalmának
elektronikus úton történő megismerését.
(5) Az ügyfél által megismerhető iratok listájának és a  hiteles elektronikus formában az  elektronikus ügyintézést
biztosító szerv rendelkezésére álló irat megismerésének biztosításáért, valamint az  elektronikus formában már
az elektronikus ügyintézést biztosító szerv rendelkezésére álló, az ügyfél által megismerhető irat megismerésének
az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti biztosításáért – ha törvény eltérően nem rendelkezik – költségtérítés vagy díj
nem kérhető.
27. § (1) Ha jogszabály, ügyészség, bíróság vagy hatóság valamely elektronikus dokumentum zárt vagy elkülönített
kezeléséről rendelkezik, az elektronikus ügyintézést biztosító szerv a dokumentum elektronikus megismerését csak
olyan informatikai megoldás útján teheti lehetővé, amely
a) az elektronikus dokumentumba betekintő személyének, jogosultságának, valamint a  betekintés
időpontjának a  naplózásával biztosítja az  elektronikus dokumentum megismerése jogszerűségének
az ellenőrzését, vagy
b) az elektronikus dokumentum titkosításával biztosítja azt, hogy az  elektronikus dokumentumot csak az  arra
jogosult ismerhesse meg.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti titkosítást az elektronikus ügyintézést biztosító szervhez mint szervezethez rendelt
titkosító kulcs útján kell elvégezni.
11. Másolatok felhasználása 28. § (1) Ha az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  iratot hiteles papíralapú másolatként kézbesíti, és
a másolatkészítésre szolgáltatót vesz igénybe, akkor
a) az ügyintézési határidő számítása szempontjából a hiteles papíralapú másolat postára adásának az időpontja
irányadó,
b) a döntés akkor minősül kézbesítettnek, amikor a  hiteles papíralapú másolat kézbesítésre kerül, vagy azt
jogszabály alapján kézbesítettnek kell tekinteni.
 (2) Ha az  elektronikus ügyintézés során egyes eljárási cselekmények teljesítéséhez elektronikus iratot az  ügyfél
rendelkezése vagy jogszabály alapján nem lehet felhasználni, és az  adott elektronikus irat információtartalma
papír alapon megjeleníthető, az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  elektronikus iratról jogszabályban
meghatározottak szerint papíralapú kiadmányt vagy másolatot készíthet vagy készíttethet.
29. § (1) A  papíralapú irat hiteles elektronikus irattá alakítását a  szolgáltató úgy is nyújthatja, hogy egyúttal vállalja
az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv részére benyújtandó irat átvételét, majd az  erről készített elektronikus
másolatnak az elektronikus ügyintézést biztosító szerv részére történő továbbítását. A szolgáltató köteles rögzíteni
és a papíralapú irat átvételekor igazolni az átvétel időpontját.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a beadvány az ilyen szolgáltató részére történő átadással előterjesztettnek minősül.
Az elektronikus másolat elkészítését követően a szolgáltató az eredeti papíralapú iratot
a) az elektronikus ügyintézést biztosító szerv eltérő rendelkezése hiányában visszaadja vagy visszaküldi
az ügyfélnek,
b) az elektronikus ügyintézést biztosító szerv által meghatározott rendszerességgel átadja az  elektronikus
ügyintézést biztosító szerv részére,
c) az elektronikus ügyintézést biztosító szerv által a  jogszabályi előírások figyelembevételével meghatározott
esetekben és feltételekkel megsemmisíti, vagy
d) ha a szolgáltató ilyen szolgáltatást is nyújt, az elektronikus ügyintézést biztosító szerv számára megőrzi.
12. Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv rendelkezésére álló adatok igazolása
30. § (1) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv a  nála keletkezett vagy egyébként a  rendelkezésére álló adatot
– jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – saját maga által hitelesített és záradékolt elektronikus iratban igazolja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti iratnak vagy a záradéknak jogszabály eltérő rendelkezése hiányában tartalmaznia kell
a) az elektronikus ügyintézést biztosító szerv vagy képviselője legalább fokozott biztonságú elektronikus
aláírását vagy bélyegzőjét,
b) elektronikus időbélyegzőt,
c) az elektronikus ügyintézést biztosító szerv nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a hitelesített és záradékolt
elektronikus iratban igazolt adat az  elektronikus ügyintézést biztosító szervnek az  irat záradékolásakor és
hitelesítésekor a rendelkezésére álló adattal megegyezik, valamint
d) szükség esetén az elektronikus ügyintézést biztosító szervnek az igazolás felhasználásának korlátozására vagy
feltételeire vonatkozó rendelkezéseit.
(3) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  e  § szerinti igazolást, ha annak a  jogszabályi feltételei fennállnak,
az  erre irányuló kérelem előterjesztését – ha jogszabály azt illeték vagy díj fizetéséhez köti, ennek megfizetését –
követő tíz napon belül biztonságos kézbesítési szolgáltatás útján kézbesíti az ügyfél részére.
(4) Zárt rendszerek közötti kapcsolat esetén az  információátadási felületen kiadott információnál nincs szükség
a  (2)  bekezdés szerinti záradékolásra, ha az  üzenetközvetítő csatorna garantálja a  közvetített információ, adat
megváltoztathatatlanságát.
31. § (1) Az  E-ügyintézési tv. 23.  § (2)  bekezdése alkalmazásában az  irat elektronikus formában akkor is az  elektronikus
ügyintézést biztosító szerv rendelkezésére áll, ha azt informatikai eszköz alkalmazásával maga szerkesztette.
(2) Az  E-ügyintézési tv. 23.  § (2)  bekezdése szerinti irattovábbításért illeték, díj vagy más ellenérték az  ügyféltől nem
kérhető.
13. Az elektronikus dokumentumra történő rávezetés, feljegyzés, kijavítás, záradékolás,
felülhitelesítés
32. § Ahol jogszabály valamely jognak, döntésnek, ténynek vagy más adatnak iratra történő feljegyzését vagy rávezetését
rendeli el, valamely irat záradékolásáról vagy kijavításáról rendelkezik, az az elektronikus irat esetében történhet
a) az eredeti irathoz elektronikus formában történő csatolással úgy, hogy a  csatolás egyértelmű
hozzárendeléssel, elválaszthatatlan módon történik, majd az irat a csatolt adatokkal együtt felülhitelesítésre
kerül, vagy
b) – ha az eredeti elektronikus irat lehetővé teszi – az adatszerkezetének kiegészítésével és felülhitelesítésével,
feltéve, hogy ezzel az eredeti hitelesítési információk nem sérülnek.
14. Iratkezelés, megőrzési kötelezettség teljesítése 33. § (1) Elektronikus ügyintézés esetén az  egyes iratkezelési feladatok olyan szakrendszerben is megvalósíthatóak,
amelynek alapfunkciója nem az iratkezelési műveletek végrehajtásának támogatása.
(2) Önmagában az  (1)  bekezdés szerinti szakrendszerben végzett csoportmunka – ideértve az  e  célra történő
szignálást  – nem minősül a  köziratokról, a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló törvény
szerinti tanúsítás köteles tevékenységnek.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti szakrendszer úgy is megvalósítható, hogy több elektronikus ügyintézést biztosító szerv
részére együttes (közös) iratkezelést valósít meg.
(4) A közfeladatot ellátó szervnek nem minősülő elektronikus ügyintézést biztosító szerv az ügyben keletkezett iratot,
kép- és hangfelvételt [a (4)–(7) bekezdés alkalmazásában a továbbiakban együtt: elektronikus irat] – ha jogszabály
eltérően nem rendelkezik – e rendelet szerint köteles megőrizni. A megőrzést az elektronikus ügyintézést biztosító
szerv jogszabályban meghatározott követelményeknek megfelelő szolgáltató igénybevételével is megvalósíthatja.
(5) Az  elektronikus iratokat az  elektronikus dokumentumtárolási szolgáltatás szabályai szerint vagy más olyan
irattárolási megoldás alkalmazásával kell megőrizni, amely az elektronikus irat hitelességének tartós megőrzését is
biztosítja.
(6) A  (4)  bekezdés szerinti elektronikus ügyintézést biztosító szerv iratkezelési szabályzatot készít, amely tartalmazza
legalább:
a) az elektronikusan tárolt iratok körének meghatározását,
b) az elektronikus iratkezelés, irattárolás szabályait,
c) az elektronikusan tárolt iratok megőrzési idejét,
d) az elektronikus iratok selejtezésének rendjét.
(7) A (4) bekezdés szerinti elektronikus ügyintézést biztosító szerv esetében, ha a papíralapú iratról hiteles elektronikus
másolat készült, és annak megőrzése biztosított, az eredeti papíralapú irat selejtezhető, kivéve, ha:
a) a papíralapú iratot az ügyfél számára vissza kell szolgáltatni,
b) az elektronikus másolat nem tartalmaz minden, a  joghatás kiváltása és a  bizonyító erő szempontjából
lényeges tartalmi és formai elemet,
c) a papíralapú irat megőrzését jogszabály előírja.
15. Az elektronikus tájékoztatás szabályai 34. § (1) A  jogszabály által előírt nyilvános elektronikus tájékoztatást az  interneten keresztül, a  széleskörűen elterjedt
böngészőprogramokkal olvasható, folyamatosan elérhető, kereshető, nyomtatható és megtekinthető módon kell
közzétenni. A  nyilvános elektronikus tájékoztatás felületeit minden esetben akadálymentesen hozzáférhetővé kell
tenni fogyatékossággal élő személyek számára is.
(2) A tájékoztatást a tájékoztatás tartalmától függően legalább az alábbi kormányzati honlapokon kell közzétenni:
a) a  magyarorszag.hu honlapon az  elektronikusan intézhető ügyekhez kapcsolódó szolgáltatások összesített
listáját, valamint az  elektronikusan intézhető ügyekre vonatkozó tájékoztatást magyar és angol nyelven,
az  üzemszünetet vagy az  elektronikus ügyintézés korlátozott működőképességét okozó technikai
tevékenységre vonatkozó tájékoztatást, az elektronikus fizetési és elszámolási rendszerhez (a továbbiakban:
EFER) csatlakozott pénzforgalmi szolgáltatók listáját, az  általuk nyújtott szolgáltatásokat és az  EFER
csatlakozáshoz a pénzforgalmi szolgáltatók számára közzétett technikai feltételrendszert,
b) a  kormany.hu honlapon a  kormányzati szintű hivatali tájékoztatást, amely elsősorban nem ügyintézéshez
kötődő információ,
c) a  kormanyablak.hu honlapon az  ott közvetlenül intézhető elektronikus ügyek teljes körű tájékoztatóját,
az ott közvetlenül nem intézhető elektronikus ügyek tájékoztatóit a szükséges hivatkozások elhelyezésével,
a  személyes ügyfélkiszolgálás elérhetőségét és a  38.  § szerinti tudástár kormányablakos ügyintézésre
vonatkozó tájékoztatóit.
(3) A (2) bekezdés szerinti tájékoztatókat a személyre szabott ügyintézési felületen is elérhetővé kell tenni.
 (4) Az  elektronikus ügyintézésre vonatkozó tájékoztatókat az  E-ügyintézési tv. 1.  § 17.  pont a)–i)  alpontja szerinti
elektronikus ügyintézést biztosító szervek tekintetében a 38. § szerinti tudástárra alapozva kell megjeleníteni.
 (5) A  (2)  bekezdés szerinti tájékoztatási felületen kívül elektronikus ügyintézésre vonatkozó tájékoztatás csak
a (2) bekezdés szerinti tájékoztatási felületeken elérhető tájékoztatással azonos tartalom garantálása mellett tehető
elérhetővé.
35. § (1) A tájékoztatásban szereplő információk körét úgy kell megállapítani, hogy az a hasonló feladatot ellátó intézmények
tájékoztatásával összhangban legyen, és ne eredményezzen azonos tárgyra indokolatlanul párhuzamos
tájékoztatást.
(2) Ha azonos adatkör közzétételére több, azonos hatáskörű hatóság is köteles, a  tájékoztatásról a  központi
illetékességű, legmagasabb fokon eljáró hatóság útján is gondoskodhatnak.
36. § A  közzétett hivatalos tájékoztatás aktuális vagy korábbi − legfeljebb 5 évre visszamenő – tartalmáról – a  kért
információkörre kiterjedően – kérelemre hiteles elektronikus igazolást kell kiállítani a kérelmező részére.
37. § Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv köteles az  E-ügyintézési tv. 26.  § (1)  bekezdése szerint tájékoztatni
az ügyfeleket
a) elektronikus elérhetőségeiről;
b) ügyfélszolgálata elérhetőségéről;
c) az adatkezeléssel kapcsolatos lényeges körülményekről;
d) az üzemszünet, üzemzavar esetén követendő eljárásrendről;
e) az E-ügyintézési tv. 10. § b) pontja szerint igénybe vehető elektronikus útról;
f ) az  E-ügyintézési tv. 18.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerint igénybe vehető elektronikus azonosítási
szolgáltatásokról;
g) az elektronikus űrlap kitöltésével kezdeményezhető eljárásokról, az elektronikus űrlapok elérhetőségeiről;
h) az eljárásért fizetendő terhek elektronikus megfizetésének módjáról.
38. § (1) A  közigazgatás-szervezésért felelős miniszter az  elektronikus ügyintézést biztosító szervek által intézhető és
intézni tervezett ügykörökkel kapcsolatos feladat- és hatáskörök, valamint az  országos telefonos ügyfélszolgálat
általi előzetes tájékoztatás ellátásának szakmai megalapozottsága érdekében digitális adatbázist (a  továbbiakban:
tudástár) működtet. A  tudástár alkalmazásszintű üzemeltetésén kívüli informatikai üzemeltetését a  NISZ Nemzeti
Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. végzi.
(2) A tudástár tekintetében:
a) formai hiba: a  tudástár szakmai tartalmát, az  ügykör jogszabályoknak megfelelő elintézhetőségét nem
befolyásoló, de a tudástár alkalmazását megnehezítő elírás, hiányosság;
b) tartalmi hiba: a  tudástár szakmai tartalmát közvetlenül érintő, az  ügykör elintézhetőségét közvetlenül
befolyásoló probléma.
 (3) A tudástár szakmai csoportosításban, a csoportok egyedi sajátosságainak figyelembevételével tartalmazza
a) a  közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó, a  b) és c)  pontba nem tartozó feladatkörökre vonatkozó
tájékoztatásokat,
b) a közterhek beszedésével kapcsolatos feladatkörökre vonatkozó tájékoztatásokat,
c) az önkormányzati feladatkörökre vonatkozó tájékoztatásokat,
d) az igazságszolgáltatási feladatkörökre vonatkozó tájékoztatásokat,
e) az egyéb közszolgáltatási feladatkörökre vonatkozó tájékoztatásokat.
(4) A  tudástár tartalmazza az  országos telefonos ügyfélszolgálat előzetes tájékoztatási, ügyindítási és ügyintézési
szolgáltatásaihoz szükséges információkat is.
(5) A tudástár működtetője gondoskodik
a) a  nyilvántartás vezetéséhez, az  adattartalom feltöltéséhez és szelektív eléréséhez szükséges programok
működtetéséről,
b) a jogszabályban kijelölt vagy önként vállalt adatkörre vonatkozó adatmenedzselési feladatok ellátásáról.
39. § (1) A tudástár tartalmának feltöltéséért, módosításáért, a tartalom naprakészen tartásáért felelős:
a) a  38.  § (3)  bekezdés a)  pontja szerinti tájékoztatók tekintetében az  adott hatósági eljárás szabályozásáért
felelős szakminiszter,
b) a 38. § (3) bekezdés b) pontja szerinti tájékoztatók tekintetében az állami adóhatóság,
c) a 38. § (3) bekezdés c) pontja szerinti tájékoztatók tekintetében a helyi önkormányzatokért felelős miniszter,
d) a 38. § (3) bekezdés d) pontja szerinti tájékoztatók tekintetében – az Országos Bírósági Hivatal elnökének és
a legfőbb ügyész véleményének kikérésével – az igazságügyért felelős miniszter,
e) a  38.  § (3)  bekezdés e)  pontja szerinti tájékoztatók tekintetében az  egyéb közszolgáltatási feladatkör
szabályozásáért felelős szakminiszter.
 (2) Köztestület feladat- és hatáskörébe tartozó ügyben a szakminiszter a köztestület véleményét kikéri.
 (3) Ha egy ügykör tekintetében több szakminiszter érintett, az  ügykörhöz kapcsolódóan a  tudástár tartalmának
hatályosítását a szabályozási területért első helyen felelős szakminiszter köteles elvégezni.
 (4) A  tudástárba új ügykör bejegyzésére, a  tudástárban lévő ügykörök tartalmának módosítására, illetve törlésére
a közigazgatás szervezéséért felelős miniszter formai és tartalmi ellenőrzését követően kerülhet sor.
 (5) Formai hiba észlelése esetén a  formai hibát a közigazgatás szervezéséért felelős miniszter az  (1) bekezdés szerinti
felelős egyidejű értesítése mellett kijavítja.
 (6) Tartalmi hiba észlelése esetén a  közigazgatás szervezéséért felelős miniszter az  (1)  bekezdés szerinti felelőshöz
fordul, aki köteles a  tartalmi hiba kijavításáról a  megkeresés kézhezvételét követő 3 munkanapon belül
gondoskodni. Tartalmi hiba kijavítására csak a szakminiszter egyetértésével kerülhet sor.
(7) Ha tartalmi hiba kijavításának módjáról vagy annak szükségességéről vita van a közigazgatás szervezéséért felelős
miniszter és az  (1)  bekezdés szerinti felelős szakminiszter között, a  felek kötelesek a  vitát egyeztetés keretében
megkísérelni rendezni.
16. Országos telefonos ügyfélszolgálat 40. § A 16. alcím vonatkozásában:
1. csatlakozott ügyfélszolgálat: 1818-as számon hívható, a  Kormányzati Ügyfélvonalhoz csatlakozott olyan
telefonos ügyfélszolgálat, mely a  8.  pontban foglalt országos telefonos ügyfélszolgálat feladatainak
ellátásában közvetlenül vesz részt, és a  Kormányzati Ügyfélvonal működtetője által meghatározott
szolgáltatási szabályok alapján működik;
2. kapcsolattartási csatorna: a  8.  pontban foglalt országos telefonos ügyfélszolgálat és az  ügyfelek
között rendelkezésre álló szóbeli és elektronikus kapcsolattartási formák, ilyen különösen a  telefon,
internetprotokollon alapuló telefon (VoIP), telefax, rövid szöveges üzenet (SMS), azonnali válaszadást
lehetővé tevő chatszolgáltatás, a fórum és az elektronikus levél (e-mail);
3. Kormányzati Ügyfélvonal: 1818-as rövidített hívószámon elérhető telefonos ügyfélszolgálat, mely a 8. pontban
meghatározott országos telefonos ügyfélszolgálat bázisaként működik;
4. központi időpontfoglaló rendszer: a  kormányablakok, okmányirodák és a  csatlakozott ügyfélszolgálatok
személyes ügyfélfogadására időpontfoglalást központilag biztosító rendszer;
5. közreműködő: azon elektronikus ügyintézést biztosító szervek és elektronikus ügyintézési szolgáltatók,
melyek együttműködnek a 8. pontban meghatározott országos telefonos ügyfélszolgálattal, de közvetlenül
nem vesznek részt a telefonos ügyfélszolgálati feladatok ellátásban;
6. második szintű szakmai háttértámogatás: csatlakozott ügyfélszolgálatot működtető szerv, valamint
a közreműködő által biztosított szakmai segítségnyújtó szolgáltatás;
7. működtető: a Kormány által az országos telefonos ügyfélszolgálat működtetésére kijelölt felelős szerv;
8. országos telefonos ügyfélszolgálat: online hozzáférés lehetőségét is biztosító telefonos ügyfélszolgálati
hálózat, amely a Kormányzati Ügyfélvonalból és a csatlakozott ügyfélszolgálatokból áll.
41. § (1) Az országos telefonos ügyfélszolgálat – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – országos illetékességgel jár el.
 (2) Az  országos telefonos ügyfélszolgálat működtetéséért felelős szervként a  Kormány a  NISZ Nemzeti
Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.-t jelöli ki. 42. § Az országos telefonos ügyfélszolgálat
a) elektronikus úton a www.1818.hu honlapon, valamint más elektronikus felületeken keresztül,
b) telefonon, Magyarországról a  1818 rövidített hívószámon, valamint a  www.1818.hu honlapon vagy
az ügyfelek részére más felületeken közzétett további hívószámokon érhető el.
43. § (1) Az  országos telefonos ügyfélszolgálat az  ügyfelek részére nyújtott szolgáltatásait, kapcsolattartási csatornáit,
valamint az ügyfélfogadási időt honlapján, valamint a magyarorszag.hu honlapon is közzéteszi.
(2) Az  országos telefonos ügyfélszolgálat közvetlen kétoldalú telefonos kapcsolatot tart fenn a  112-es hívószámú
egységes európai telefonos segélyhívóval.
44. § (1) Az országos telefonos ügyfélszolgálat az ügyfelek részére az alábbi szolgáltatásokat nyújtja:
a) elektronikus ügyintézés támogatása;
b) általános tájékoztatás keretében:
ba) a teljes körű államigazgatási ügyintézésre vonatkozó információnyújtás,
bb) honlapján megjelölt, konkrét ügykörökre vonatkozó tájékoztatás;
c) egyéb jogszabályban meghatározott szolgáltatások.
 (2) Az országos telefonos ügyfélszolgálat – a Kormányzati Ügyfélvonal és az ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező
szervvel kötött megállapodása alapján – a következő szolgáltatásokat nyújthatja:
a) központi időpontfoglalás biztosítása;
b) az ügyfelek által kezdeményezett egyes hatósági ügyekben
ba) telefonos azonosítás,
bb) telefonos ügyindítás vagy ügyintézés;
c) egyedi hatósági ügyekben a  folyamatban lévő ügy aktuális állapotával kapcsolatos tájékoztatás nyújtása
(a továbbiakban: státuszinformáció).
(3) Az országos telefonos ügyfélszolgálat közigazgatási hatósági jogkör ellátására jogosult a (2) bekezdés b) és c) pontja
vonatkozásában.
(4) Ha az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatok teljesítése során az  ügyfél olyan bejelentést tesz, amely
a  panaszokról és közérdekű bejelentésekről szóló törvény szerinti panasznak minősül, az  az országos telefonos
ügyfélszolgálat rendszerében kerül rögzítésre, kezelése a  törvény rendelkezései szerint történik, továbbítását
az  érintett szervhez és erről az  ügyfél értesítését az  országos telefonos ügyfélszolgálatot működtető szerv
ügyintézője is elláthatja.
(5) Az  országos telefonos ügyfélszolgálat az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti tájékoztatás keretében – ha a  feladat- és
határkörrel rendelkező szervvel erről megállapodott –
a) a hívást a feladat- és határkörrel rendelkező szerv telefonos ügyfélszolgálatára továbbkapcsolhatja, vagy
b) kezdeményezheti, hogy a feladat- és hatáskörrel rendelkező szerv az ügyfelet visszahívja.
(6) A  feladat- és hatáskörrel rendelkező szerv a  Kormányzati Ügyfélvonallal a  (2)  bekezdés szerinti megállapodást
– ha rendelkezik ilyennel – csak a feladat- és hatáskörrel rendelkező szerv felügyeletét vagy irányítását ellátó szerv
jóváhagyásával kötheti meg.
45. § (1) A 44. §-ban foglalt szolgáltatások biztosítása a telefonos ügyfélszolgálati rendszerén keresztül valósul meg az alábbi
rendszerek, valamint információ- és adatforrások igénybevételével:
a) tudástár;
b) Kormányzati Ügyfélvonal munkafolyamat-támogató rendszere;
c) kormányhivatalok munkafolyamat-kezelő rendszerei, valamint az okmánynyilvántartás;
d) központi időpontfoglaló rendszer;
e) az elektronikus ügyintézést biztosító szervek által átadott és elektronikus honlapján közzétett információk;
f ) a csatlakozott ügyfélszolgálatokat működtető szervek és közreműködő szervek nyilvántartásai,
szakrendszerei, valamint az általuk szolgáltatott adatok, információk;
g) a csatlakozott ügyfélszolgálatokat működtető szervek és elektronikus ügyintézési szolgáltatók által átadott
tudásanyag, szakmai ismeretek. (2) Az  (1)  bekezdésben foglalt adatok és információk helytállóságáért és pontosságáért az  információ- és adatforrást
biztosító szerv önállóan felel.
46. § (1) Az országos telefonos ügyfélszolgálat egységes tevékenységének ellátásában
a) részt vesz
aa) a Kormányzati Ügyfélvonal,
ab) a csatlakozott ügyfélszolgálat;
b) együttműködik a közreműködő.
 (2) Olyan államigazgatási szerv, amely az  (1)  bekezdésben nem szerepel, az  e  rendeletben meghatározott adatok,
információk szolgáltatásával hozzájárul az országos telefonos ügyfélszolgálat feladatainak ellátásához.
47. § (1) Az  országos telefonos ügyfélszolgálat feladatai ellátásának biztosítására a  szerv működtetője a  csatlakozni kívánó
szervvel és az  elektronikus ügyintézést biztosító szervvel egyedileg együttműködési megállapodást köt, amely
tartalmazza különösen:
a) az ügyfélszolgálatot működtető szerv
aa) adatait,
ab) tevékenységének meghatározását,
ac) az ügyfélfogadásra vonatkozó információkat, valamint
ad) a kapcsolattartó személyének és elérhetőségének megjelölését;
b) a 44.  §-ban foglalt szolgáltatások nyújtására vonatkozó és ahhoz kapcsolódó adminisztratív, műszaki,
valamint adatvédelmi követelményeket és feltételeket;
c) az együttműködésből eredő felelősségi szabályokat;
d) a képzések, oktatások részletszabályait;
e) az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013.  évi L.  törvény
1.  § (1)  bekezdés 9.  pontja szerinti biztonsági esemény bekövetkezése esetén értesítendő személyek
megnevezését, beosztását, elérhetőségét;
f ) továbbá az e rendeletben és a szolgáltatási szabályzatban nem szabályozott, ügyfélszolgálati és informatikai
együttműködéshez szükséges részletszabályokat.
(2) Az  együttműködési megállapodásban foglaltak a  szolgáltatási szabályzatban meghatározottaktól kizárólag
az  országos telefonos ügyfélszolgálat működtetőjének szakmai mérlegelése eredményeképpen történő
jóváhagyásával térhetnek el.
48. § (1) Az  országos telefonos ügyfélszolgálat a  hét minden napján 0–24 órában működik, az  egyes feladatok ellátásáról
a szolgáltatási szabályzatban és az együttműködési megállapodásokban rögzített rend szerint gondoskodik.
(2) A 44. §-ban foglalt szolgáltatások nyújtását
a) hivatali munkaidőben a  46.  § (1)  bekezdés a)  pontja aa) és ab)  alpontjában foglalt ügyfélszolgálatok
együttesen,
b) azon túl a 46. § (1) bekezdés a) pontja aa) alpontjában foglalt ügyfélszolgálat önállóan végzi.
(3) A  (2)  bekezdés b)  pontjában foglalt esetben a  Kormányzati Ügyfélvonal ügyintézője az  országos telefonos
ügyfélszolgálat ügyintézőjeként úgy jár el, mint a hatáskörrel rendelkező szerv ügyintézője.
(4) A  csatlakozott ügyfélszolgálat köteles a  Kormányzati Ügyfélvonal számára a  szolgáltatási szabályzatban foglalt
módon rendelkezésre bocsátani az  egységes működés biztosításához szükséges adatokat, információkat, így
különösen
a) az általános tájékoztatáshoz szükséges általános ügy- és folyamatleírásokat;
b) elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó felhasználói leírásokat;
c) az általa használt időpontfoglalási rendszerre vonatkozó ismertetőt;
d) az általa biztosított telefonos ügyindításra, telefonos ügyintézésre vonatkozó szabályozást;
e) folyamatban lévő ügyek státuszára vonatkozó információkat;
f ) adatvédelemmel kapcsolatos információkat.
(5) A  csatlakozott ügyfélszolgálat a  (4)  bekezdésben felsorolt adatokban és dokumentumokban bekövetkező
változásokról haladéktalanul tájékoztatja a  Kormányzati Ügyfélvonalat, továbbá gondoskodik az  a)–d)  pontok
vonatkozásában a magyarorszag.hu honlapon történő közzétételről.
(6) A  csatlakozott ügyfélszolgálat a  44.  §-ban meghatározott feladatok ellátását vagy az  ahhoz kapcsolódó
szolgáltatásokat is érintő váratlan üzemzavarról vagy tervezett üzemszünetről elektronikus úton tájékoztatja
a Kormányzati Ügyfélvonalat, továbbá gondoskodik legalább a magyarorszag.hu honlapon történő közzétételről.
(7) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv, az  elektronikus ügyintézési szolgáltató és az  országos
alkalmazásüzemeltető szerv köteles értesíteni a  Kormányzati Ügyfélvonalat a  megadott elektronikus levelezési
címen a leállásokról, ha az kihatással lehet bármely kapcsolattartási csatornán az ügyfelek kiszolgálására.
(8) A  (7)  bekezdésben foglalt értesítésnek tartalmaznia kell a  Kormányzati Ügyfélvonal által történő
ügyfél-tájékoztatáshoz szükséges információkat.
49. § (1) Az országos telefonos ügyfélszolgálat – a hívás fogadásával egyidejűleg – a hívásmenedzselő automata hívásfogadó
rendszere által tájékoztatja az ügyfelet, amely kiterjed különösen
a) a nem 0–24 órában nyújtott szolgáltatások esetén az  egyes szolgáltatások nyújtására vonatkozó
hívásfogadási időre,
b) a hangfelvétel készítésére és az adatkezeléshez történő önkéntes hozzájárulásra.
(2) Az országos telefonos ügyfélszolgálat belső adatvédelmi szabályzatát köteles a  hivatalos honlapján elérhetővé
tenni. A szabályzatban az adatkezelés időtartamaként öt évnél hosszabb adatkezelési időt nem lehet megállapítani,
kivéve, ha jogszabály másként rendelkezik.
(3) Az országos telefonos ügyfélszolgálat szolgáltatásainak igénybevételével kapcsolatosan keletkezett adatok
– személyazonosításra alkalmatlan módon – statisztikai célra felhasználhatók.
50. § (1) Általános tájékoztatás nyújtásához az ügyfél azonosításra nem kötelezhető.
 (2) Tájékoztatás nyújtása során az  országos telefonos ügyfélszolgálat ügyintézője az  ügyfél kérésére a  szolgáltatási
szabályzatban foglaltak szerint felvilágosítást ad az ügyfél által választott kommunikációs csatornán.
 (3) Ha a kért információ nem áll közvetlenül rendelkezésre, és további különleges szakértelem szükséges, az ügyintéző
második szintű szakmai háttértámogatást vesz igénybe.
 (4) A második szintű szakmai háttértámogatást biztosító szerv elektronikus úton fogadja az ügyintéző megkeresését,
és 1 munkanapon belül
a) szakszerűen tájékoztatja az  ügyfelet, melyről egyidejűleg az  ügyintézőnek elektronikus úton visszajelzést
küld, vagy
b) szakszerű tájékoztatást küld az ügyintéző részére további ügyfél-tájékoztatás céljából.
(5) Az  46.  § (2)  bekezdésében foglalt szervek kötelesek az  országos telefonos ügyfélszolgálat megkeresésére
haladéktalanul tájékoztatást nyújtani, ha a  rendelkezésre álló információk nem elegendőek a  44.  §-ban foglalt
feladatok teljesítéséhez.
(6) Az  (5)  bekezdésben foglalt feladat ellátásához az  46.  § (2)  bekezdésében foglalt szervek az  országos telefonos
ügyfélszolgálat felé megjelölik a kapcsolattartó személy vagy szervezeti egység megnevezését és elérhetőségét.
51. § (1) Az országos telefonos ügyfélszolgálat az ügyfél kérelmére ügyének intézése érdekében:
a) meghatározott ügyekben telefonos ügyindítás;
b) meghatározott ügyekben telefonos ügyintézés;
c) elektronikus ügyintézés támogatása
szolgáltatást nyújt.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt szolgáltatásokat automata hívásfogadó rendszeren keresztül vagy ügyintéző
közreműködésével biztosítja.
(3) Az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja tekintetében az  országos telefonos ügyfélszolgálat az  ügyeket a  tájékoztatójában
a  honlapján közzéteszi. Hatósági ügyek tekintetében az  országos telefonos ügyfélszolgálatot közreműködő
hatóságnak, egyéb ügyekben az elektronikus ügyintézést biztosító szerv képviselőjének kell tekinteni.
(4) Ha az országos telefonos ügyfélszolgálat közreműködő hatóságként jár el, a döntéseivel szemben az ügyben eljáró
hatóságra irányadó szabályok szerint van helye jogorvoslatnak.
(5) Az  országos telefonos ügyfélszolgálat egyedi ügyekben történő státuszinformáció nyújtása, ügyindítás
és ügyintézés során az  ügyfél azonosítása tekintetében a  külön jogszabályban irányadó rendelkezések
figyelembevételével köteles eljárni.
17. Üzemszünet, üzemzavar 52. § (1) Ha jogszabály a  rendelkezésre állásra vonatkozó célértéket nem határozza meg, az  elektronikus ügyintézést
biztosító szerv köteles az  elektronikus ügyintézési szolgáltatása elérhetőségének biztosítása érdekében
a rendelkezésre állásra vonatkozó célértékeket vállalni.
(2) A rendelkezésre állás vállalt célértékét az elektronikus ügyintézést biztosító szerv köteles az adott ügyre vonatkozó
tájékoztatójában feltüntetni.
53. § (1) Az  E-ügyintézési tv. 27.  § (2)  bekezdése szerinti, előre tervezett – üzemszünetet vagy az  elektronikus ügyintézés
korlátozott működőképességét okozó – technikai tevékenységre vonatkozó tájékoztatást az  elektronikus
ügyintézést biztosító szerv az  elektronikus ügyintézés elérhetőségére szolgáló felületen, a  magyarorszag.hu
honlapon, valamint – ha rendelkezik ilyennel – saját honlapján köteles a  technikai tevékenység tervezett kezdő
időpontja előtt 3 nappal közzétenni, továbbá arról értesíteni a felügyeletet. A tájékoztatásban fel kell tüntetni:
a) a technikai tevékenység tervezett kezdő és záró időpontját (nap, óra, perc pontossággal),
b) a technikai tevékenységgel pontosan érintett ügyintézési szolgáltatások meghatározását,
funkcionalitásukban bekövetkező változásokat,
c) ha a  tervezett technikai tevékenység az  elektronikus ügyintézés módosulásával jár, a  módosítás pontos
leírását, valamint a felhasználásban bekövetkező változások leírását,
d) ha az elektronikus ügyintézés olyan elektronikus felületen is elérhető, amelyet a technikai tevékenység nem
érint, a felület elérhetőségét.
 (2) Előre nem tervezett üzemszünet vagy az  elektronikus ügyintézés korlátozott működőképességét okozó esemény
(a továbbiakban együtt: üzemzavar) bekövetkezése esetén az elektronikus ügyintézést biztosító szerv az üzemzavar
bekövetkezését követően haladéktalanul az  elektronikus ügyintézés elérhetőségére szolgáló felületen,
a  magyarorszag.hu honlapon, valamint saját honlapján köteles soron kívül tájékoztatást közzétenni, továbbá
értesíteni a felügyeletet. A tájékoztatásban fel kell tüntetni:
a) az üzemzavarral pontosan érintett ügyintézési szolgáltatások meghatározását, funkcionalitásukban
bekövetkezett változásokat,
b) az elektronikus ügyintézést biztosító szerv ügyfélszolgálati elérhetőségét,
c) ha az  elektronikus ügyintézés más elektronikus felületen is elérhető, és az  üzemzavar ezt a  felületet nem
érinti, a működő felület elérhetőségét.
 (3) Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv az elvégzett (1) bekezdés szerinti tevékenységekről, illetve a (2) bekezdés
szerinti üzemzavarokról köteles az  elektronikus ügyintézés felületén és magyarorszag.hu felületén is elérhető
nyilvántartást hozzáférhetővé tenni. A  nyilvántartásnak tartalmaznia kell a  technikai tevékenységek, illetve
az  üzemzavarok pontos időpontját és időtartamát, illetve az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv által kiadott
tájékoztatást.
54. § (1) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, a  törvény, illetve az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv által
meghatározott határidőbe nem számít bele az  a  nap, amely során legalább négy órán át fennálló, üzemszünetet
vagy az  elektronikus ügyintézés korlátozott működőképességét okozó technikai tevékenység vagy üzemzavar
akadályozta az elektronikus ügyintézést biztosító szerv elektronikus ügyintézést biztosító információs rendszerének
működését.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak értelemszerűen alkalmazandók akkor is, ha az  ügyfelet az  eljárási cselekmény
határidőben történő elvégzésében olyan tervezett technikai tevékenység vagy üzemzavar akadályozta, amely
az  általa igénybe vett szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás (a  továbbiakban: SZEÜSZ) vagy központi
elektronikus ügyintézési szolgáltatás (a továbbiakban: KEÜSZ) használatát érintette.
III. FEJEZET
A PAPÍRALAPÚ DOKUMENTUMOKRÓL ELEKTRONIKUS ÚTON TÖRTÉNŐ MÁSOLAT KÉSZÍTÉSÉNEK
SZABÁLYAI
18. Általános szabályok 55. § (1) A papíralapú dokumentumról történő digitalizálás során a másolatkészítő biztosítja a papíralapú dokumentum és
az elektronikus másolat képi vagy tartalmi megfelelését, és azt, hogy minden – az aláírás vagy bélyegző elhelyezését
követően az elektronikus másolaton tett – módosítás érzékelhető legyen.
(2) Papíralapú dokumentumról történő digitalizálás során a  másolat készítője elkészíti az  elektronikus másolatot,
megállapítja a  papíralapú dokumentum és az  elektronikus másolat képi vagy tartalmi megfelelését, majd
ellátja az  elektronikus másolatot hitelesítési záradékkal − „Az  eredeti papíralapú dokumentummal egyező” − és
a  (4)  bekezdésben meghatározott követelményeknek megfelelő elektronikus aláírással vagy bélyegzővel, és ha
az időpont feltüntetése szükséges, elektronikus időbélyegzővel látja el.
(3) Ha a  papíralapú dokumentum tulajdonságai miatt az  elektronikus másolat nem tartalmazza a  papíralapú
dokumentum teljes tartalmát, a (2) bekezdésben foglaltakon túl azt is fel kell tüntetni, hogy a másolat a digitalizálás
alapjául szolgáló papíralapú dokumentumot mely részében tartalmazza. Az  igénylő ilyen rendelkezése esetén
a  másolatkészítő elektronikus kivonatot is készíthet a  papíralapú dokumentumról, a  másolaton rögzítve azt,
hogy a  készített elektronikus kivonat a  papíralapú dokumentumot mely részében, a  dokumentumba foglalt
információtartalmat milyen korlátozásokkal tartalmazza.
(4) A  másolaton minősített vagy minősített tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú elektronikus bélyegzőt vagy
olyan, minősített vagy minősített tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú elektronikus aláírást kell elhelyezni,
amelyre vonatkozóan a  bizalmi szolgáltató kizárja az  álnév használatát, és igazolja, hogy a  regisztráció alapjául
szolgáló személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványban foglalt névvel betű szerint azonos
a tanúsítványba foglalt név.
(5) Több dokumentumon is elhelyezhető egy elektronikus aláírás vagy bélyegző, illetve egy időbélyegző,
valamint a  (2)  bekezdés szerinti megjelölések több dokumentumon együttesen is elhelyezhetőek. Ez  esetben
a dokumentumok a továbbiakban csak együtt kezelhetőek.
(6) A másolatkészítéssel megbízott vagy arra feljogosított személyek körét belső szabályzatban kell meghatározni.
 (7) A másolatkészítőnek rendelkeznie kell a másolatkészítő rendszer olyan részletességű dokumentációjával, amelyből
a  rendszerrel szemben e  rendeletben megállapított követelmények teljesülése megállapítható, vagy a  rendszer
gyártója/forgalmazója által kiállított, a megfelelésre vonatkozó igazolással.
(8) A  másolatkészítőnek rendelkeznie kell a  másolatkészítés eljárási és műszaki feltételeit, valamint a  kapcsolódó
felelősségi kérdéseket tartalmazó másolatkészítési szabályzattal. A  másolatkészítő a  másolatkészítési szabályzatot
nyilvánosan, elektronikus úton közzéteszi.
19. Automatikus másolatkészítés 56. § (1) A másolat automatikusan is elkészíthető, ha
a) a másolatkészítés külső beavatkozástól mentes zárt rendszerben történik;
b) a másolatkészítő rendszer megfelelő műszaki és szervezési megoldással biztosítja a másolat olvashatóságát
és a mintavételezésen alapuló minőségbiztosítást;
c) a záradék tartalmazza az automatikus másolatkészítés tényét.
(2) Automatikus másolatkészítés esetén a  dokumentumonkénti tartalmi ellenőrzés helyett véletlenszerű
mintavételezésen alapuló ellenőrzés is alkalmazható. Ha jogszabály az  eredeti dokumentum megsemmisítését
lehetővé teszi, az eredeti dokumentum megőrzését ilyen esetben is legalább addig biztosítani kell, amíg a másolat
olvashatóságát (megnyithatóságát) a  másolatkészítő vagy a  másolatot felhasználó nem ellenőrizte és vissza nem
igazolta.
(3) Az automatikusan készített másolatot elektronikus bélyegzővel és időbélyegzővel kell ellátni.
 (4) Automatikus másolatkészítés esetében az 55. § rendelkezései alkalmazandóak.
20. Elektronikus másolatkészítés a közokirat kiállítására jogosult által
57. § (1) Papíralapú közokiratról vagy papíralapú magánokiratról történő elektronikus másolat készítése során a  közokirat
vagy arról hiteles másolat kiállítására jogosult az  55. és 56.  § rendelkezéseit azzal az  eltéréssel alkalmazza, hogy
az elektronikus másolatot
a) olyan elektronikus aláírással vagy bélyegzővel látja el, amely megfelel az  e  rendeletben és az  elektronikus
ügyintézési szolgáltatások nyújtására felhasználható elektronikus aláíráshoz és bélyegzőhöz kapcsolódó
követelményekről szóló 137/2016. (VI. 13.) Korm. rendeletben az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv
nevében dokumentum hitelesítésére alkalmazható elektronikus aláírással vagy bélyegzővel szemben
meghatározott követelményeknek, vagy
b) az e rendelet II. Fejezetében meghatározott egyéb módon hitelesíti.
 (2) Ha a közokirat vagy arról hiteles másolat kiállítására jogosult az 56. § szerinti automatikus másolatkészítési eljárást
ügyfelek vagy más szervek számára megküldendő iratok esetében alkalmazza, köteles egyedileg ellenőrizni
a másolatok egyezőségét.
21. Elektronikus másolatkészítés gazdálkodó szervezet által kiállított vagy őrzött okiratról
58. § (1) Ha a papíralapú teljes bizonyító erejű magánokiratot vagy egyéb magánokiratot a gazdálkodó szervezet állította ki,
akkor az erről az okiratról készített elektronikus másolat esetén e gazdálkodó szervezetnek mint másolatkészítőnek
a  papíralapú okiratnak való képi vagy tartalmi megfelelést kell biztosítania. A  másolatkészítő az  elektronikus
másolatot az  55.  § (4)  bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelő, minősített vagy minősített
tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú elektronikus bélyegzővel vagy elektronikus aláírással látja el, és arra
elektronikus időbélyegzőt helyez el.
(2) Ha a  papíralapú közokiratot, a  más által kiállított papíralapú teljes bizonyító erejű magánokiratot vagy egyéb
magánokiratot a  gazdálkodó szervezet őrzi, akkor az  erről az  okiratról készített elektronikus másolat esetén
e  gazdálkodó szervezetnek mint másolatkészítőnek a  papíralapú okiratnak való képi megfelelést kell biztosítania.
A másolatkészítő az elektronikus másolatot az 55. § (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelő
minősített vagy minősített tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú elektronikus bélyegzővel vagy elektronikus
aláírással látja el, és arra elektronikus időbélyegzőt helyez el.
IV. FEJEZET
A SZABÁLYOZOTT ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉSI SZOLGÁLTATÁSOK ÉS A KÖZPONTI ELEKTRONIKUS
ÜGYINTÉZÉSI SZOLGÁLTATÁSOK
22. Általános követelmények 59. § (1) A  SZEÜSZ, illetve KEÜSZ szolgáltató (a IV. és V. Fejezet alkalmazásában a  továbbiakban együtt: szolgáltató)
e szolgáltatásának nyújtása során köteles teljesíteni az e Fejezetben meghatározott követelményeket.
(2) A  szolgáltató a  szolgáltatás nyújtásához az  alábbi követelményeknek megfelelő informatikai eszközöket,
rendszereket és termékeket köteles használni:
a) az  eszközök, rendszerek és termékek megbízhatóak, teljesítik a  külön jogszabályban meghatározott
biztonsági követelményeket, és biztosítják a  jogszabályban foglalt további követelményeknek, különösen
a műszaki előírásoknak és személyi feltételeknek való megfelelést,
b) a  rendszerek, berendezések és termékek biztosítják, hogy a  SZEÜSZ, KEÜSZ nyújtása során keletkezett
adatokhoz arra jogosulatlan személyek nem férhetnek hozzá.
60. § Ha valamely kijelölt szolgáltató által nyújtott SZEÜSZ vagy KEÜSZ igénybevételét jogszabály valamely elektronikus
ügyintézést biztosító szerv számára kötelezően előírja, a szolgáltatás csak olyan elérhetőség és rendelkezésre állás
mellett nyújtható, amely az elektronikus ügyintézést biztosító szerv eljárási cselekményeit nem akadályozza.
61. § (1) A  szolgáltató a  SZEÜSZ, illetve KEÜSZ működésével kapcsolatos panaszok, kérdések fogadására telefonos
ügyfélszolgálatot tart fenn, valamint erre szolgáló elektronikus űrlapon vagy elektronikus levélben vagy az  ügyfél
és a  szolgáltató közötti kölcsönös és összefüggő adatcserét és kétirányú kapcsolatot biztosító elektronikus
rendszerben a  bejelentések fogadását biztosítja. A  szolgáltató telefonos ügyfélszolgálata az  országos telefonos
ügyfélszolgálathoz csatlakozhat.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentés alapján a szolgáltató 30 napon belül köteles
a) ha az  alapos, megtenni a  szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a  SZEÜSZ, illetve KEÜSZ
rendeltetésszerűen igénybe vehető, használható legyen, és erről a bejelentőt tájékoztatni,
b) ha az  nem alapos, a  bejelentés elutasításáról és annak indokairól, valamint a  (3)  bekezdés szerinti eljárás
lehetőségéről a bejelentőt tájékoztatni.
 (3) Ha a  szolgáltató nem biztosítja az  általános szerződési feltételek teljesülését, és az  igénybevevő az  (1)  bekezdés
szerinti bejelentése alapján a  hibát határidőben nem javítja ki, vagy a  bejelentést elutasítja, az  igénybevevő
a felügyeletnél panaszt tehet.
(4) A  felügyelet a panaszt az E-ügyintézési tv. 47. § (2) és (3) bekezdésének megfelelő alkalmazásával bírálja el, és ha
a panasz alapos, a szolgáltatót határozatban kötelezi a (2) bekezdés a) pontja szerinti eljárásra.
(5) A  szolgáltató a  SZEÜSZ, illetve a  KEÜSZ nyújtása során tett nyilatkozatait és az  egyéb ezzel összefüggő iratokat
a jogszabályban foglaltak, valamint a hatósággal, illetve az ügyféllel kötött megállapodás szerint köteles megőrizni.
62. § Vélelmezni kell, hogy a SZEÜSZ-t, valamint KEÜSZ-t az arra feljogosított személy használja.
Egységes működés, együttműködési képesség 63. § (1) A  szolgáltatók a  SZEÜSZ-öket, KEÜSZ-öket úgy alakítják ki és úgy szolgáltatják, hogy azok alkalmasak legyenek
az elektronikus ügyintézést biztosító és az együttműködő szervek informatikai rendszerei közötti együttműködésre.
(2) A  felügyelet az  (1)  bekezdés szerinti együttműködés előmozdítása érdekében ajánlásokat bocsát ki, valamint
együttműködik a szolgáltatóval a SZEÜSZ, illetve KEÜSZ e követelménynek megfelelő kialakítása érdekében.
Általános szerződési feltételek 64. § (1) SZEÜSZ, illetve KEÜSZ a  felügyelethez benyújtott általános szerződési feltételek alapján nyújtható. A  szolgáltató
és a szolgáltatás igénybe vevője közös megegyezéssel eltérhetnek a  felügyelethez benyújtott általános szerződési
feltételekben foglaltaktól.
(2) Ha a szolgáltató több SZEÜSZ-t, illetve KEÜSZ-t együttesen nyújt, a szolgáltatások tekintetében jogosult egységes,
összevont általános szerződési feltételek, illetve szolgáltatási szabályzat készítésére.
(3) Az általános szerződési feltételek tartalmazzák legalább az alábbiakat:
a) a szolgáltatási időszakot, rendelkezésre állást,
b) a szolgáltatások elérhetőségét, jogosultsági kérdéseket,
c) a felhasználói támogatás feltételeit,
d) a funkcionalitást,
e) az igénybevétel technikai feltételeit, ideértve a műszaki és adminisztratív feltételeket,
f ) az igénybevétel pénzügyi feltételeit,
g) a bejelentések, panaszok kezelésének rendjét,
h) a szolgáltató felelősségére vonatkozó rendelkezéseket.
(4) A  felügyelethez benyújtott általános szerződési feltételeket a  szolgáltató az  elektronikus tájékoztatás szabályai
szerint közzéteszi.
(5) Ha a KEÜSZ, SZEÜSZ bizalmi szolgáltatásnak minősül, a (3) bekezdésben előírt információkat az általános szerződési
feltételek helyett a szolgáltatási szabályzat is tartalmazhatja.
A szolgáltatásnyújtásra vonatkozó szervezési feltételek 65. § (1) A szolgáltató a SZEÜSZ, KEÜSZ nyújtásához köteles kijelölni és a felügyelet felé bejelenteni az alábbiakat:
a) a szolgáltatásért felelős vezető személyét,
b) a szolgáltatás ellenőrét,
c) a szolgáltatás biztonsági felelősét.
(2) Ha a  SZEÜSZ, KEÜSZ jellege megköveteli, a  szolgáltató műszaki, technikai jellegű kérdésekben illetékes
kapcsolattartót is kijelöl, akinek elérhetőségét az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzéteszi.
66. § A SZEÜSZ-t, KEÜSZ-t – az adott SZEÜSZ-re, KEÜSZ-re vonatkozó eltérő rendelkezés hiányában – legalább félévente
a biztonsági felelős útján, évente pedig az az ellenőr útján az általános szerződési feltételeknek vagy szolgáltatási
szabályzatnak megfelelés szempontjából ellenőrizni kell. Az ellenőrzés tényét és eredményét jegyzőkönyvben kell
rögzíteni.
A szolgáltatásnyújtásra vonatkozó biztonsági követelmények 67. § (1) A SZEÜSZ, KEÜSZ nyújtásához alkalmazott informatikai rendszernek biztosítania kell, hogy:
a) a  rendszerben található adatok gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása,
felhasználása, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása,
törlése és megsemmisítése, valamint az  adatok további felhasználásának megakadályozása az  adatkezelést
szabályozó törvényi előírások betartásával történjen (törvényes adatkezelés),
b) a rendszerben kezelt, tárolt adatot csak az arra jogosultak és csak a jogosultságuk szintje szerint ismerhessék
meg, használhassák fel, illetve rendelkezhessenek annak felhasználásáról (bizalmasság),
c) a rendszerben kezelt adat tartalma és tulajdonságai az elvárttal megegyezzenek – ideértve a bizonyosságot
abban, hogy az  elvárt forrásból származik, és a  származás ellenőrizhetőségét, bizonyosságát is –, továbbá
a rendszerelemek a rendeltetésüknek megfelelően használhatóak legyenek (sértetlenség),
d) a  rendszerben kezelt adatokat, illetve az  informatikai rendszer elemeit az  arra jogosultak a  szükséges
időpontban és időtartamra használhassák (rendelkezésre állás),
e) érvényesüljenek a zárt, teljes körű, folytonos és a kockázatokkal arányos védelem követelményei.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott követelmények teljesülése érdekében a  szolgáltatónak meg kell felelnie
az  állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló törvény és végrehajtására
kiadott rendeletekben foglalt feltételeknek, és a  szolgáltatást – valamint, ha elkülönült egységet alkotnak,
a részszolgáltatást – nyújtó informatikai rendszert is e jogszabályok szerinti biztonsági osztályba kell sorolni.
23. Kötelezően igénybe veendő központi elektronikus ügyintézési szolgáltatások
68. § Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv köteles biztosítani az e-Papír szolgáltatás útján előterjesztett beadványok
befogadását, ha az adott ügytípus elektronikus űrlappal nem támogatott.
24. Az egyes szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezések
Elektronikus azonosítási szolgáltatás 69. § (1) Ügyfelek számára elektronikus azonosítás SZEÜSZ az  Európai Parlament és a  Tanács a  belső piacon történő
elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint
az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 910/2014/EU rendelete (a  továbbiakban: eIDAS rendelet)
szerinti alacsony biztonsági szintű elektronikus azonosítási rendszer keretében is nyújtható.
(2) A  központi azonosítási ügynök (a  továbbiakban: KAÜ) KEÜSZ szolgáltatója köteles elérhetővé tenni a  KAÜ-n
keresztül az általa közzétett technikai specifikációnak megfelelő, a felügyelet által nyilvántartásba vett elektronikus
azonosítási SZEÜSZ-t.
(3) Az  azonosítási szolgáltatásokkal kapcsolatos, nyilvánosan elérhető tájékoztatásoknak az  azonosítás biztonsági
szintjére, a használatával kapcsolatos kockázatokra vonatkozó, teljes körű tájékoztatást kell tartalmaznia.
(4) Az azonosítási szolgáltatás SZEÜSZ szolgáltatója köteles az azonosítást kérő részére tájékoztatást adni:
a) az alkalmazott azonosításnak az eIDAS rendelet szerinti biztonsági szintjéről, valamint
b) az alkalmazott azonosítási technikáról.
70. § (1) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv képviseletében eljáró természetes személyek közül – e  tevékenységük
ellátása során –
a) fontos és bizalmas munkakörben foglalkoztatott személyek kizárólag jogszabályban kijelölt államigazgatási
szervtől vagy kizárólagos állami tulajdonban álló gazdálkodó szervezettől,
b) az  a)  pontban megjelölt személyeken kívül az  E-ügyintézési tv. 1.  § 17.  pont a)−i)  alpontja szerinti
elektronikus ügyintézést biztosító szerv nevében kiadmányozási joggal rendelkező vagy egyébként
jognyilatkozat tételére jogosult személy kizárólag jogszabályban kijelölt államigazgatási szervtől, kizárólagos
állami tulajdonban álló gazdálkodó szervezettől vagy a  minősített adatot, az  ország alapvető biztonsági,
nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a  különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos
szabályairól szóló kormányrendelet alapján igénybe vett szervezettől
vehetnek igénybe elektronikus azonosítási SZEÜSZ-t.
 (2) Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv
a) a  szerv nevében jognyilatkozat-tételhez felhasznált vagy nem nyilvános adatok elérésében biztonsági
szerepet ellátó azonosításhoz csak jogszabályban kijelölt állami szerv vagy kizárólagos állami tulajdonban
álló gazdálkodó szervezet,
b) egyéb esetben csak jogszabályban kijelölt állami szervtől vagy kizárólagos állami tulajdonban álló
gazdálkodó szervezettől vagy a  minősített adatot, az  ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági
érdekeit érintő vagy a  különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló
kormányrendelet alapján igénybe vett azonosítási szolgáltatótól
vehetnek igénybe elektronikus azonosítási SZEÜSZ-t. A Kormány által kötelezően nyújtandó azonosítási szolgáltatás
71. § (1) A Kormány által kötelezően nyújtandó azonosítási szolgáltatás alkalmazása esetében az ügyfél
a) a tárolóelemet tartalmazó személyazonosító igazolvány útján biztosított elektronikus azonosítási szolgáltatás
esetében a  kártya tárolóelemén található azonosító adat olvasásával és az  állandó személyazonosító
igazolványhoz tartozó PIN kód,
b) részleges kódú telefonos azonosítás esetében felhasználói azonosító és jelszó,
c) ügyfélkapu esetében a felhasználói neve és jelszava vagy ezek mellett még a választott második hitelesítési
tényező
alkalmazásával azonosítja magát. (2) Tárolóelemet tartalmazó személyazonosító igazolvány útján biztosított elektronikus azonosítási szolgáltatást
a  tárolóelemmel rendelkező állandó személyazonosító igazolvány kiadása iránti kérelem benyújtásával lehet
igényelni.
(3) A  korlátozottan cselekvőképes kiskorú és cselekvőképességében részlegesen korlátozott nagykorú önállóan is
jogosult az (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti eszköz igénylésére.
(4) A  Központi Ügyfél-regisztrációs Nyilvántartást (a  továbbiakban: KÜNY) vezető szerv megállapodás alapján,
a  kihelyezéssel kapcsolatos költségei teljes megtérítése mellett jogosult munkahelyen vagy nyilvános eseményen
kihelyezett ideiglenes regisztrációt működtetni.
(5) A Kormány által kötelezően nyújtandó azonosítási szolgáltatásra való felhasználási jogosultság megszűnik
a) a KÜNY-ben való regisztráció megszűnésével,
b) a felhasználó ez irányú kérelmére.
72. § (1) A  felhasználó ügyfélkapu létesítését a 2016. január 1-jét követően kiállított érvényes személyazonosító igazolvány
birtokában elektronikusan is kezdeményezheti.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben az  ügyfélkapu létesítéséhez szükséges személyes adatokon túl meg kell adni
a  felhasználó 2016. január 1-jét követően kiállított érvényes személyazonosító igazolványának okmányszámát és
a  személyazonosító igazolvány kiadásáról szóló kormányrendelet szerinti regisztrációs kódot (a  továbbiakban:
regisztrációs kód).
(3) A  regisztrációs adatbázis adatkezelője a  természetes személyazonosító adatokat, az  állampolgárságot és
az okmányszámot összeveti a személyiadat- és lakcímnyilvántartás adataival, továbbá ellenőrzi a személyazonosító
igazolvány érvényességét és a regisztrációs kód megfelelőségét.
Biztonságos kézbesítési szolgáltatás 73. § (1) A  biztonságos kézbesítési szolgáltatás olyan kézbesítési szolgáltatás, amely az  elektronikus üzenet kézbesítésével
kapcsolatban biztosítja az alábbi feltételek mindegyikének teljesülését:
a) az  üzenet fogadásának igazolása: ha a  küldőtől átvett üzenetet a  kézbesítési rendszer átvette, akkor erről
a  feladó számára feladást igazoló elektronikus okirat (e § alkalmazásában a  továbbiakban: okirat) áll
rendelkezésre;
b) sértetlenség: az üzenet és a kézbesítést igazoló okirat észrevétlenül nem változtatható meg sem a kézbesítés
során, sem a kézbesítést követően;
c) az átvevő igazolása: az üzenet átvevője csak a címzett vagy a feljogosított helyettes átvevő lehet, és a feladó
számára a tényleges átvevőt az átvétellel kapcsolatos okirat igazolja;
d) sikertelen kézbesítés igazolása: a  feladónak okirat áll rendelkezésére (tértivevény) arról az  esetről is,
ha a  kézbesítés a  megadott határidőn belül sikertelen; az  igazolás a  meghiúsulás időpontját és – ha
azonosítható – okát tartalmazza.
(2) A biztonságos kézbesítési szolgáltatásnak továbbá biztosítania kell, hogy a címzett számára az üzenet elkülönített,
a  szolgáltató felügyelete alatt álló informatikai rendszerben legalább az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti okirat
kiállításáig hozzáférhető.
(3) A  biztonságos kézbesítési szolgáltatás alapjául szolgáló informatikai rendszernek biztosítania kell a  rendszer
zártságát, a  jogosulatlan változtatások kizárását. A  szolgáltató köteles e  követelményeknek való megfelelést
a  felügyelet részére tanúsítvánnyal igazolni, majd a  szolgáltatás nyújtása során a  tanúsítványt annak lejárta előtt
folyamatosan megújítani, az új tanúsítványt a felügyeletnek benyújtani.
74. § A biztonságos kézbesítési szolgáltató köteles általános szerződési feltételeiben szabályozni az üzenet feladásának és
fogadásának feltételeit, így különösen, hogy
a) a feladó mely címzettnek küldhet üzenetet,
b) a  feladó milyen formátumú üzeneteket küldhet (különösen mellékletek csatolhatósága, méret- és
formátummegkötések),
c) a feladó az üzenetet hol és milyen módon adhatja fel,
d) a szolgáltató az üzenetet mikor és milyen módon bocsátja a címzett rendelkezésére,
e) a címzett miként rendelkezhet a nevében az üzenet fogadására jogosult helyettes átvevőről,
f ) a  címzett miként rendelkezhet arról, hogy a  meghatározott időtartam alatt vagy a  jövőben részére érkező
üzeneteket másik biztonságos kézbesítési szolgáltatáshoz tartozó címre továbbítsák, az  üzenet fogadását
visszautasítsák,
g) a szolgáltatás során a címzettet vagy a feladót a másik fél, illetve a szolgáltató milyen módon azonosíthatja,
h) az üzenet feladása és fogadása milyen esetben és milyen módon igényli a szolgáltató közreműködését,
i) az üzenet feladását, illetve az átvételt igazoló igazolást ki állítja ki, és ahhoz milyen módon jut hozzá a feladó,
illetve a címzett,
j) melyek a  kézbesítéssel, illetve a  kézbesítéssel kapcsolatos egyes tevékenységek elvégzésével kapcsolatos
időbeli korlátok, és ezek túllépésének mi a következménye,
k) a szolgáltató az általa továbbított üzenet tartalmát megismerheti-e, helyre tudja-e állítani, és ha igen, milyen
esetben,
l) mi az át nem vett üzenet sorsa, megsemmisítésének vagy visszaküldésének módja és ütemezése,
m) milyen informatikai és nem informatikai eszközökkel biztosítja a szolgáltató a levéltitok megőrzését, valamint
n) a szolgáltatón, a feladón és a címzetten kívül ki és milyen esetben ismerheti meg az üzenet tartalmát.
75. § (1) A  73.  § (1)  bekezdése szerinti kézbesítéssel kapcsolatos események tekintetében a  szolgáltató haladéktalanul
olyan igazolást köteles kiállítani a  feladónak az  általa megadott elektronikus elérhetőségére, amely a  kézbesítési
események adatait megfelelően igazolja. A  szolgáltató a  kézbesítési események adatait – kiállított igazolásonként
vagy együttesen – tárolja.
(2) A  szolgáltató az  igazolásokat alapvetően elektronikus formában biztosítja, de – ha a  vonatkozó KEÜSZ nyújtására
jogosult – a kézbesítést kérő vagy címzett kérésére a rájuk vonatkozó igazolásról hiteles papíralapú másolatot készít.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti igazolás a  szolgáltató részéről legalább fokozott biztonságú elektronikus bélyegzővel
hitelesített és időbélyegzővel ellátott, valamint tartalmazza a  feladó megnevezését, az  üzenet lenyomatát és
az érkeztetőszámot.
76. § A  biztonságos kézbesítési szolgáltatás igénybevételével kézbesített iratnál az  átvételre jogszabály eltérő
rendelkezése hiányában 5 napot kell biztosítani. Ha a  címzett a  küldeményt a  határidőn belül nem veszi át, és
az átvételt nem tagadja meg, akkor a kézbesítésről – az első kézbesítési kísérletre vonatkozó szabályok megfelelő
alkalmazásával – az 5. nap elteltét követő első munkanapon másodszor is értesítést kap.
77. § Jogszabály egyes beadványok benyújtását biztonságos kézbesítési szolgáltatásnak nem minősülő elektronikus
kézbesítési szolgáltatás alkalmazása esetén is lehetővé teheti, ha az  az E-ügyintézési tv. szerinti hivatalos
elérhetőség feltételeinek megfelel.
Kormányzati hitelesítésszolgáltatás 78. § Az  E-ügyintézési tv. 34.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti elektronikus aláírással kapcsolatos szolgáltatásokat
a kormányzati hitelesítésszolgáltató nyújtja.
79. § (1) Kormányzati hitelesítésszolgáltatás nyújtójaként csak állami szerv vagy kizárólag állami tulajdonban lévő szervezet
jelölhető ki.
(2) Központi államigazgatási szerv – az autonóm államigazgatási, valamint az önálló szabályozó szervek kivételével –,
valamint az  irányítása vagy felügyelete alá tartozó szervek kizárólag a  kormányzati hitelesítésszolgáltatótól
igényelheti az  E-ügyintézési tv. 34.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti szolgáltatásokat. A  kormányzati
hitelesítésszolgáltató más elektronikus ügyintézést biztosító szervnek is nyújthatja e szolgáltatásokat.
80. § (1) A kormányzati hitelesítésszolgáltató által kibocsátott tanúsítvány érvényessége nem haladhatja meg a kibocsátástól
számított 4 évet.
(2) A  kormányzati hitelesítésszolgáltató szolgáltatási szabályzata, illetve hitelesítési vagy időbélyegzési rendje
elkülönített mellékletben tartalmazhat minősített adatot.
Kormányzati elektronikusaláírás-ellenőrzési szolgáltatás 81. § (1) A  szolgáltatás keretében a  szolgáltató biztosítja az  elektronikus dokumentumon elhelyezett elektronikus aláírás,
elektronikus bélyegző érvényességének ellenőrzését.
(2) A  szolgáltató köteles biztosítani az  elektronikus aláírás, elektronikus bélyegző ellenőrzését az  elektronikus
dokumentum alapján, függetlenül attól, hogy az  elektronikus aláírás, elektronikus bélyegző a  dokumentumhoz
kapcsolt, vagy külön adatszerkezetként kezelendő.
(3) Az ellenőrzés részeként a szolgáltató
a) ellenőrzi az elektronikus aláírás, elektronikus bélyegző érvényességét, valamint
b) a dokumentum ellenőrizhetősége esetén ellenőrzi a dokumentum sértetlenségét,
c) az ellenőrzés eredményéről igazolást állít ki.
(4) A tanúsítvány érvényességét a szolgáltató
a) ha az rendelkezésre áll és ingyenes, azonnali tanúsítványállapot-igazoló szolgáltatással, vagy
b) ha az  azonnali tanúsítványállapot-igazoló szolgáltatás nem érhető el, a  visszavonási állapotinformációk
segítségével
ellenőrzi. (5) A  szolgáltató biztosítja az  illetékes hatóságok által a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv alapján elektronikusan aláírt dokumentumok országhatáron átnyúló feldolgozására
vonatkozó minimumkövetelményekről szóló 2011/130/EU határozat módosításáról szóló 2014/148/EU bizottsági
végrehajtási határozatban meghatározott szabványformátumok feldolgozására vonatkozó rendelkezéseknek
történő megfelelést.
Kézbesítési szolgáltatás 82. § (1) A  kézbesítési szolgáltatás keretében a  SZEÜSZ szolgáltató közreműködik valamely elektronikus nyilatkozat (jelen
alcím alkalmazásában a  továbbiakban: üzenet) kézbesítésével összefüggő egy vagy több alábbi tevékenységben,
illetve ezen tevékenységek bizonyításában:
a) az üzenet átvétele a feladótól,
b) az üzenet továbbítása a címzettnek vagy a kézbesítésben közreműködő köztes harmadik személynek,
c) az  üzenetnek a  címzett rendelkezésére bocsátása olyan módon, hogy a  címzett a  kézbesített üzenet
tartalmát értelmezhető módon megismerhesse, és így az  üzenetről tudomást szerezhessen (jelen alcím
alkalmazásában a továbbiakban: az üzenet fogadása),
d) az  üzenet tárolása a  címzett számára legfeljebb az  általános szerződési feltételekben meghatározott
időpontig,
e) az  üzenet titkosítása vagy egyéb módon történő olvashatatlanná tétele az  üzenet fogadásáig, valamint
az üzenet fogadása végett az üzenet titkosításának feloldása vagy az üzenet olvashatóvá tétele,
f ) a feladó vagy a címzett értesítése a kézbesítéssel kapcsolatos egyes tényekről,
g) a feladó vagy a címzett kézbesítési szolgáltatással kapcsolatos egyes nyilatkozatainak tárolása.
(2) Kézbesítési szolgáltatásnak minősül a  felügyelet által kiadott ajánlásban megadott műszaki követelményeket
kielégítő, internetes felületen biztosított dokumentum le-, illetve feltöltés biztosítása is, ha
a) feltöltés esetén a  címzett elektronikus ügyintézést biztosító szerv a  felületen egyértelműen azonosított,
illetve
b) letöltés esetén a letöltést csak azonosítás mellett, kizárólag a címzettnek teszik lehetővé.
(3) Az (1) bekezdésben felsorolt tevékenységeket az elektronikus ügyintézést biztosító szerv vagy SZEÜSZ szolgáltató is
végezheti. Az egyes tevékenységek több SZEÜSZ szolgáltató között is megoszthatóak.
(4) A SZEÜSZ szolgáltató a kézbesítési szolgáltatáshoz külön szolgáltatásokat biztosíthat, így különösen
a) címlistára történő továbbítást,
b) üzenet illetéktelen megismerés elleni fokozott védelmét biztosító szolgáltatást, valamint
c) időponthoz kötött kézbesítést.
83. § (1) A kézbesítési szolgáltatás igénybevételének feltétele, hogy a feladó megadja a címzettnek a SZEÜSZ szolgáltató által
értelmezhető és kezelhető kézbesítési címét.
(2) Kézbesítési címként az elektronikus ügyintézést biztosító szervek által küldött értesítéseknél az ügyfél ügyintézési
rendelkezésében megadott hivatalos vagy annak megfelelő elérhetőség vehető figyelembe. Ha az ügyfél ilyet nem
adott meg, vagy a megadott cím hibás, a kézbesítés céljára felhasználható
a) az eljárás során az ügyfél által megadott elektronikus elérhetőség vagy
b) az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv vagy a  SZEÜSZ szolgáltató által egyébként nyilvántartott
elektronikus elérhetőség.
 (3) A  címzett által megadott kézbesítési cím létezéséről, működőképességéről a  SZEÜSZ szolgáltató a  feladást
megelőzően nem köteles meggyőződni.
 (4) Arról az  üzenetről, amelyet a  SZEÜSZ szolgáltatón kívül álló okból a  címzettnek vagy az  átvételre jogosult más
személynek nem lehet kézbesíteni, a feladó részére igazolást szükséges kiállítani, és számára elérhetővé tenni.
 (5) Ha a kézbesíthetetlen üzenet a feladó részére nem küldhető vissza, a SZEÜSZ szolgáltató az üzenetet törli.
Hivatali tárhely 84. § (1) A  kézbesítési szolgáltatáshoz kapcsolódó hivatali tárhely a  kijelölt szolgáltató által az  elektronikus ügyintézést
biztosító szervek számára nyújtott hivatalos elektronikus kapcsolattartásra szolgáló tárhely, biztonságos kézbesítési
szolgáltatási cím.
(2) A hivatali tárhely biztosítja
a) az  ügyfél vagy más elektronikus ügyintézést biztosító szerv által az  erre szolgáló alkalmazáson vagy
internetes felületen keresztül elküldött elektronikus űrlapok és elektronikus dokumentumok elérését,
valamint
b) az ügyfél vagy más elektronikus ügyintézést biztosító szerv számára elektronikus küldemény feladását.
 (3) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv köteles gondoskodni arról, hogy a  hivatali tárhelyre érkezett üzenetek
minden munkanapon átvételre kerüljenek.
 (4) Költségvetési szervnek vagy nonprofit szervezetnek minősülő elektronikus ügyintézést biztosító szerv számára
a hivatali tárhely létesítése és fenntartása díjmentes.
 (5) A  szolgáltató a  hivatali tárhelyre érkezett üzeneteket az  átvétel napját követő 5. napon – a  gépi automatizált
letöltések esetén az  átvételt követően azonnal – a  tárhelyről törli. Átvétel hiányában az  üzenetet a  szolgáltató
a – második megkereséstől számított 5 nap elteltével – meghiúsulást követően törölheti.
85. § (1) A hivatali tárhely használója, azon keresztül valamely szervezet nevében tevékenységet végző
a) az  E-ügyintézési tv. 35.  § (1)  bekezdés a) vagy b)  pontja szerinti, a  Kormány által biztosított elektronikus
azonosítási szolgáltatással (a  továbbiakban: KASZ) rendelkező és e  KASZ segítségével magát azonosító
természetes személy,
b) az  elektronikus ügyintézést biztosító szervnek a  hivatali tárhelyhez csatlakozott regisztrált programja,
informatikai rendszere vagy
c) jogszabályban erre alkalmasnak megjelölt, az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv jogosultságkezelő
rendszerével azonosított, a jogosultságkezelő rendszerrel erre feljogosított természetes személy
lehet.
 (2) A szolgáltató és a szervezet nyilvántartja a hivatali tárhely kezelésére az adott szervezetnél felhatalmazott képviselőt
és az adott szervezeten belüli további felhasználókat (a továbbiakban együtt: a szervezet nevében eljárni jogosult
személyek). A  szervezet esetében a  szervezet nevében eljárni jogosult személyek nyilvántartását a  szervezet által
a hivatali tárhely kezelésére felhatalmazott képviselő végzi.
(3) A  hivatali tárhely igénybevételéhez az  elektronikus ügyintézést biztosító szervnek csatlakoznia kell a  szolgáltató
rendszeréhez.
(4) A  szolgáltató a  hivatali tárhely kezelésére felhatalmazott képviselőkről történeti nyilvántartást vezet, hogy
megállapítható legyen, adott időszakban ki volt feljogosítva a  hivatali tárhely kezelésére és az  adott szervezet
nevében eljárni jogosult személyek nyilvántartására.
(5) A hivatali tárhellyel rendelkező szervezetek teljes nevét, rövidített nevét és a hivatali tárhely rendszerben használt
azonosítóját a szolgáltató az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzéteszi.
(6) A  gazdálkodó szervezetnek minősülő elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  általa kijelölt, központi jellegű
hivatali tárhelyét az  E-ügyintézési tv. 14.  §-a szerinti hivatalos elérhetőségként a  rendelkezési nyilvántartásba
bejelenti.
(7) Ahol e  rendelet a  dokumentum megküldését az  ügyfél hivatalos elérhetőségére írja elő, ott hivatali tárhellyel
rendelkező ügyfél esetén a hivatalos elérhetőség alatt hivatali tárhelyet kell érteni.
86. § A szolgáltató a biztonságos kézbesítési szolgáltatás SZEÜSZ-re vonatkozó szabályokon túl biztosítja, hogy
a) az  ügyfelek az  erre szolgáló alkalmazással készített elektronikus űrlapot és elektronikus dokumentumokat
tudjanak küldeni az elektronikus ügyintézést biztosító szervek hivatali tárhelyére, valamint
b) az  elektronikus ügyintézést biztosító szervek elektronikus dokumentumot tudjanak küldeni az  ügyfelek és
más elektronikus ügyintézést biztosító szerv elektronikus tárhelyére. 87. § (1) A hivatali tárhely megszűnik, ha
a) az elektronikus ügyintézést biztosító szerv a hivatali tárhely megszüntetését igényli,
b) az elektronikus ügyintézést biztosító szerv megszűnik.
(2) A  hivatali tárhely az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv, illetve a  tárhely megszűnésének bejelentésétől,
illetőleg a megszűnésnek a szolgáltató tudomására jutásától nem fogad dokumentumokat, és a bejelentéstől, illetve
a tudomásra jutástól számított 30. napon megszűnik.
KÜNY-regisztrációhoz kapcsolódó tárhely 88. § (1) Az  E-ügyintézési tv. 35.  § (3)  bekezdése szerint a  biztonságos kézbesítési szolgáltatási címnek minősülő,
a  KÜNY-regisztrációhoz kapcsolódó tárhely szolgáltatás kijelölt szolgáltatója az  ügyfél részére a  biztonságos
kézbesítési szolgáltatáshoz kötődő tárhelyet biztosít. Vélelmezni kell, hogy a  KÜNY-tárhelyről érkező küldemény
feladója a KÜNY-ben szereplő, a tárhely használatára jogosult természetes személy.
(2) Ha az  ügyfél a  Kormány által kötelezően biztosítandó azonosítási szolgáltatásokra vonatozó valamennyi
regisztrációját megszünteti, a szolgáltató felfüggeszti a szolgáltatás nyújtását mindaddig, amíg az ügyfél ismételten
regisztrál valamely Kormány által kötelezően biztosítandó azonosítási szolgáltatásra.
(3) A  felhasználó megszüntetés iránti kérelme esetén annak beérkezését követően a KÜNY-t vezető szerv tájékoztatja
a szolgáltatót, aki
a) ha megállapítja, hogy a  tárhely üres, haladéktalanul megszünteti a  tárhelyet, és erről a  felhasználót
tájékoztatja;
b) ha a  tárhely nem üres, a  szolgáltató haladéktalanul figyelmeztető üzenetet küld a  felhasználó hivatalos
elérhetőségére, melyben 5 napos határidővel kéri a  tárhely kiürítését. E  határidő leteltével megszünteti
a tárhelyet.
(4) A megszüntetésre kerülő tárhelyen tárolt adatokat a szolgáltató helyreállíthatatlan módon törli.
 (5) Ha a  KÜNY-t vezető szerv arról szerez tudomást, hogy a  felhasználó elhalálozott, kezdeményezi a  szolgáltatónál
az elhunyt személy tárhelyének vizsgálatát. (6) Ha a  szolgáltató a  tárhelyvizsgálat eredményeképpen megállapítja, hogy az  elhalálozott tárhelyén nem található
dokumentum, haladéktalanul gondoskodik a tárhely megszüntetéséről.
(7) Ha a  szolgáltató a  tárhelyvizsgálat eredményeképpen megállapítja, hogy az  elhunyt tárhelyén található
dokumentum, a  dokumentumok letárolását követően az  ügyfél tárhelyen elérhető összes adatát
visszavonhatatlanul törli, és a tárhelyet haladéktalanul megszünteti.
(8) A  megszüntetéssel egyidejűleg a  szolgáltató tájékoztatja a  KÜNY-t vezető szervet a  megszüntetésről és
a  dokumentumok letárolásának tényéről, aki a  dokumentumok átvételének módjáról és helyéről tájékoztatja
a  hagyatéki leltár felvételére hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságot, amely a  hagyatékátadás jogerőre
emelkedéséről szolgáltatót a KÜNY-t vezető szerv útján értesíti.
(9) A  szolgáltató a  hagyatékátadás jogerőre emelkedésétől számított 1 évig őrzi meg a  dokumentumokat, melyeket
az  örökös kérelmére, e  jogosultságának igazolását követően bocsátja rendelkezésére. Ha a  hagyatékátadó
végzés jogerőre emelkedésétől számított 1 éven belül a  szolgáltatóhoz nem érkezik ilyen kérelem, a  szolgáltató
gondoskodik a korábban a tárhelyről letárolt dokumentumok helyreállíthatatlan módon való törléséről.
Gazdálkodó szervezetek számára biztosított tárhely 89. § (1) A  kézbesítési szolgáltatáshoz kötődő, biztonságos kézbesítési szolgáltatási címnek minősülő, a  kijelölt szolgáltató
által a  gazdálkodó szervezetek számára biztosított tárhelyre (a  továbbiakban: cégkapu) a  hivatali tárhelyre
vonatkozó rendelkezések a  e §-ban foglalt eltérésekkel alkalmazandók. A  gazdálkodó szervezet egy cégkapuval
rendelkezik.
(2) Gazdálkodó szervezet nevében a cégkapu-regisztrációt a gazdálkodó szervezet képviseletére jogosult természetes
személy kezdeményezheti.
(3) A  cégkapu regisztrációja osztott. A  szolgáltató kizárólag a  cégkapu kezelésére az  adott gazdálkodó szervezetnél
felhatalmazott természetes személyt (a  továbbiakban: cégkapumegbízott) tartja nyilván, az  adott gazdálkodó
szervezet nevében a  cégkapu igénybevételével elektronikus kapcsolattartásra jogosult további felhasználók
(a  továbbiakban: a  gazdálkodó szervezet nevében eljárni jogosult személyek) regisztrációját a  cégkapumegbízott
végzi.
(4) A  szolgáltató a  (3)  bekezdés szerinti személyeket nyilvántartja és biztosítja számukra a  hozzáférést a  KAÜ-n
keresztüli azonosítást követően a cégkapuhoz.
(5) A  cégkapu szolgáltató – ha a  gazdálkodó szervezet ezzel ellentétesen nem rendelkezik – a  gazdálkodó szervezet
nevében a  cégkapu címet a  rendelkezési nyilvántartásba, mint a  gazdálkodó szervezet hivatalos elérhetősége,
bejelenti. Ha a gazdálkodó szervezet működéséhez jogszabály által rendszeresített nyilvántartásba vétele szükséges,
a cégkapu szolgáltató e  jogosultságával csak akkor él, ha a gazdálkodó szervezet a rá vonatkozó nyilvántartásban
szerepel.
(6) A cégkapu használója, azon keresztül valamely szervezet nevében tevékenységet végző, az E-ügyintézési tv. 35. §
(1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti KASZ-szal rendelkező és e KASZ segítségével magát azonosító természetes
személy vagy a gazdálkodó szervezetnek a cégkapuhoz csatlakozott informatikai rendszere lehet.
(7) A  cégkapu szolgáltató a  szolgáltatást megszünteti, ha azt a  gazdálkodó szervezet kéri, vagy ha annak a  cégkapu
használatára vonatkozó jogosultsága megszűnt.
(8) A  cégkapu-megszüntetésre vonatkozó állapot bekövetkezéséről a  rendelkezési nyilvántartást vezető szerv
a cégkapu szolgáltatót tájékoztatja.
(9) A  gazdálkodó szervezetnek a  küldemény átvételére jogosult meghatalmazottjának kell tekinteni azt
a  dokumentumot vagy tértivevényt (küldeményt) fogadó személyt, aki részére a  cégkapumegbízott az  adott
cégkapuhoz hozzáférést biztosított. Vélelmezni kell azt is, hogy a cégkapuról érkező küldemény az adott cégkapu
használatára jogosulttól származik.
(10) A  gazdálkodó szervezet nevében történő eljárási jogosultság megszűnésekor a  cégkapumegbízott törli
a nyilvántartásból a korábban feljogosított személy azonosító adatait, illetve a hozzáférési jogosultságait.
(11) A  gazdálkodó szervezet a  cégkapumegbízott jogosultságának megszűnéséről 5 munkanapon belül, az  új
cégkapumegbízott bejelentésével egyidejűleg köteles értesíteni a szolgáltatót.
(12) A szolgáltató a cégkapumegbízottakról történeti nyilvántartást vezet, hogy tanúsítani lehessen, adott időszakban ki
volt feljogosítva a cégkapu kezelésére.
90. § (1) A  gazdálkodó szervezet – ha működéséhez jogszabály által rendszeresített nyilvántartásba vétele kötelező –
a nyilvántartásba vételét megelőzően is igényelhet cégkaput.
(2) A cégkapu szolgáltató az (1) bekezdésben foglalt esetben a szolgáltatást az igénylést követő 60. napon megszünteti,
ha a gazdálkodó szervezet az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásban nem szerepel.
(3) Az egyes, az elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó szervezetek kijelöléséről szóló 84/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet
4. § m) pontjában kijelölt szolgáltató – közszolgáltatási szerződés alapján – az E-ügyintézési tv. 14. § (1) bekezdés
a)  pontja szerinti elektronikus kapcsolattartásra szolgáló tartós tárhelyet 300 MB méretig díjmentesen biztosítja
minden gazdálkodó szervezet számára. A  szolgáltató biztosítja, hogy a  küldemények mérettől függetlenül is
beérkezzenek a tárhelyre.
91. § Egyéni ügyvéd, valamint szabadalmi ügyvivő e  tevékenysége során cégkaput is használhat. Ebben az  esetben
a  gazdálkodó szervezet alatt az  egyéni ügyvédet, valamint a  szabadalmi ügyvivőt kell érteni, aki a  regisztrációnál
a saját nevében jár el.
25. Az egyes központi elektronikus ügyintézési szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezések
Az ügyfél ügyintézési rendelkezésének nyilvántartása 92. § (1) A  rendelkezési nyilvántartás KEÜSZ szolgáltatója legalább az  alábbi tárgykörökben biztosítja az  ügyfél számára
jognyilatkozat, rendelkezés tételének lehetőségét:
a) elektronikus kapcsolattartás megengedhetőségére vonatkozó rendelkezés,
b) ügyfél által lehetővé tett elektronikus vagy nem elektronikus kapcsolattartási formák,
c) azonosítással kapcsolatos követelmények,
d) hivatalos kapcsolattartásra szolgáló elérhetőségek,
e) elektronikus dokumentumok titkosítására vonatkozó igény,
f ) elektronikus ügyintézési cselekményekről időszaki értesítés igénylése,
g) képviseletre vonatkozó jognyilatkozatok.
(2) Az  ügyintézési rendelkezésben tehető jognyilatkozatok körét – ideértve az  (1)  bekezdésben nem szereplő
lehetséges jognyilatkozatok körét – a szolgáltató az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzéteszi.
(3) A rendelkezési nyilvántartás szolgáltatója biztosítja, hogy az ügyfél az ügyintézési rendelkezések nyilvántartásában
rögzítse a 24. §-ban meghatározott követelményeknek megfelelő titkosítási célú nyilvános kulcsot.
93. § (1) Az  ügyintézési rendelkezés első alkalommal kizárólag személyes megjelenés mellett tehető. Az  első alkalommal
történő ügyintézési rendelkezéstétel során az ügyintézési rendelkezés tételét biztosító szerv
a) természetes személy esetében
aa) a nyilatkozattevő személyazonosságát személyazonosító okmánnyal ellenőrzi, valamint
ab) közhiteles nyilvántartásban ellenőrzi a nyilatkozattevő által használt okmányokat és adatokat,
b) szervezet esetében
ba) a szervezetnek megfelelő közhiteles nyilvántartásban ellenőrzi a szervezet adatait,
bb) a  szervezet nevében nyilatkozó személyt az  a)  pont szerint azonosítja, és ellenőrzi a  képviseleti
jogosultságát, valamint
bc) a  nyilatkozattételt követően a  szervezetet haladéktalanul értesíti a  szervezet képviseletében tett
ügyintézési rendelkezésről.
 (2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően az  első rendelkezés az  ügyintézési rendelkezések nyilvántartásának felületén,
elektronikus úton is megtehető
a) az eIDAS Rendelet 6. cikk (1) bekezdése szerinti feltételeknek megfelelő elektronikus azonosítóeszközzel vagy
b) természetes személy ügyfél esetében, ha rendelkezik KASZ-szal, és azzal azonosítja magát,
c) gazdálkodó szervezet és egyéb nem természetes személy esetében, ha az  önálló képviseletre jogosult
képviselője vagy meghatalmazottja rendelkezik KASZ-szal, és azzal azonosítja magát, és képviseleti
jogosultságát is igazolja.
(3) Az  ügyintézési rendelkezést a  nyilatkozatot tevő személy – a  telefonos ügyfélszolgálatnál tett nyilatkozat
kivételével  – aláírásával vagy az  elektronikus dokumentumhitelesítésre vonatkozó rendelkezések szerint hitelesíti.
A telefonos ügyfélszolgálatnál tett nyilatkozatot az ügyfél azonosítását követően az ügyfélszolgálat írásban rögzíti,
a  személyhez rendelést záradékban igazolja, és azt az  elektronikus dokumentumhitelesítés szabályai szerint
hitelesíti.
(4) A  szolgáltató az  ügyintézési rendelkezések nyilvántartása alapján kiállított, általa hitelesített igazolásban
automatikus információátadás útján, ügynöki szolgáltatás igénybevételével vagy más, automatizált feldolgozásra
alkalmas módon tájékoztatja az  elektronikus ügyintézést biztosító szervet vagy más szolgáltatót az  ügyintézési
rendelkezés tartalmáról.
94. § (1) Az  ügyfél az  ügyintézési rendelkezésben adott meghatalmazás tekintetében a  meghatalmazás terjedelmét
meghatározhatja
a) a szolgáltató által közzétett lista használatával vagy
b) szabadszöveges meghatározással.
(2) Az  ügyintézési rendelkezésben adott meghatalmazás automatizált ügyintézés céljára kizárólag az  (1)  bekezdés
a) pontja szerinti meghatalmazás esetében használható fel.
(3) Az  ügyintézési rendelkezésben meghatalmazás telefonon is adható, valamint elfogadható. A  szolgáltató
a  meghatalmazással kapcsolatos jognyilatkozatokat telefonos ügyfélszolgálatán, a  Kormány által kötelezően
nyújtott, telefonos személyazonosításra alkalmas azonosítási szolgáltatások közül a  szolgáltató által lehetővé tett
azonosítási technikák közül, az  ügyfél ügyintézési rendelkezésében engedélyezett azonosítás megkövetelése
mellett fogadja.
(4) Az  ügyintézési rendelkezések nyilvántartását vezető szerv ügynöki szolgáltatás útján az  e-ügyintézést biztosító
szerv kérelme alapján ellenőrizheti, és – sikeres ellenőrzés esetén – igazolhatja a képviseleti jogosultságot az egyes
képviseleti jogosultságokat tartalmazó nyilvántartásokból.
(5) A  meghatalmazott az  ügyben a  képviseleti jogosultságát az  ügyintézési rendelkezések nyilvántartására
hivatkozással is igazolhatja. A  meghatalmazást az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv vagy más szolgáltató
a meghatalmazás azonosítójának vagy a meghatalmazott azonosító adatainak megadásával kérdezheti le.
95. § Nem elektronikus ügyintézés esetén az  elektronikus űrlapon adott meghatalmazásról az  elektronikus ügyintézést
biztosító szerv – az  ügyfél vagy meghatalmazottja kérelmére – az  eljáró szerv számára a  meghatalmazás
érvényességének e rendeletben előírt, a rendelkezési nyilvántartásban történő lekérdezése céljából képi formátumú
elektronikus, valamint papíralapú hiteles vagy nem hiteles másolat készítését biztosítja. A  papíralapú másolaton
a meghatalmazás nyilvántartási azonosítóját is fel kell tüntetni.
96. § A  szolgáltató a  halál, illetve a  jogutód nélküli megszűnés időpontjától számított 10 év elteltével törli a  személyre
vonatkozó adatokat.
Iratérvényességi nyilvántartás 97. § (1) Az  iratérvényességi nyilvántartás KEÜSZ szolgáltatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: nyilvántartás)
az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv által készített elektronikus dokumentumok, illetve az  elektronikus
dokumentumokról készített papíralapú hiteles másolatok tartalmának és hitelességének ellenőrzését biztosító
nyilvántartás, amely a nyilvántartásban elhelyezett iratok hitelességét jelen alcím szerinti megoldásokkal biztosítja.
(2) A nyilvántartásba bejegyzést csak
a) az adott iratot kiadmányozó elektronikus ügyintézést biztosító szerv,
b) az iratról hiteles másolatot készítő szervezet, valamint
c) az irat hitelességéről igazolás kiállítására jogosult szerv vagy szervezet
tehet.
(3) A  szolgáltató a  nyilvántartásra vonatkozó általános szerződési feltételekben rögzíti, hogy a  nyilvántartás
tartalmához történő hozzáférés milyen feltételekkel lehetséges.
(4) Az  iratérvényességi nyilvántartás igénybevétele legfeljebb az  E-ügyintézési tv. 18.  § (6)  bekezdése szerinti
azonosításhoz köthető.
(5) A szolgáltató köteles gondoskodni az illetéktelen hozzáférés megakadályozásáról.
98. § (1) Elektronikus irat hiteles papíralapú irattá alakítása kijelölt szolgáltató általi nyújtása során a nyilvántartás az eredeti
elektronikus irat elérhetőségi adatait, az  irat lenyomatát, valamint az  irat szöveges tartalmának lenyomatát
tartalmazza. Ebben az  esetben az  eredeti elektronikus irat megőrzéséről és elérhetőségéről az  elektronikus irat
hiteles papíralapú irattá alakítása KEÜSZ-t igénybe vevő csatlakozott szervezet gondoskodik. Az  elektronikus irat
hiteles papíralapú irattá alakítása kijelölt szolgáltatója a  hiteles másolaton köteles elhelyezni az  irat lenyomatát,
az  irat szöveges tartalmának lenyomatát, valamint az  eredeti elektronikus irat, illetve az  iratérvényességi
nyilvántartásban tárolásra kerülő lenyomatok elérhetőségi adatait. A lenyomatokat és a dokumentum elérhetőségét
az iratérvényességi nyilvántartásban is el kell helyeznie.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  papíralapú másolat hitelesnek tekintendő, ha az  ellenőrzési folyamat során
a papíralapú irat egyezése megállapítható az eredeti elektronikus dokumentummal, és az eredeti irat lenyomatának
és az iratérvényességi nyilvántartásban rögzített lenyomatnak az egyezése is megállapítható. Ha az ellenőrzés során
az egyezés nem állapítható meg, az elektronikus ügyintézést biztosító szerv által tárolt elektronikus dokumentum,
valamint a  papíralapú másolat hitelessége az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv által tárolt elektronikus
dokumentum tartalma, a papíralapú másolat tartalma, valamint az ezek alapján képzett, illetve a nyilvántartásban
tárolt lenyomatok összevetése alapján állapítandó meg.
Elektronikus fizetési és elszámolási rendszer 99. § Jelen alcím alkalmazásában
 1. célszámla: jogszabály által a fizetés teljesítésére meghatározott fizetési számla;
 2. csatlakozott szervezet: az  a  szervezet, amely az  EFER KEÜSZ szolgáltatásainak igénybevétele érdekében
teljesíti a 101. § (1) bekezdése szerinti feltételeket;
 3. EFER elszámolási számla: a  csatlakozott szervezetnek a  Magyar Államkincstár által vezetett pénzforgalmi
számlája, amely az EFER igénybevételével indított fizetések elszámolására szolgál;
 4. EFER működtetője: jogszabályban az EFER működtetésére kijelölt közigazgatási szerv;
 5. EFER üzemeltetője: jogszabályban az EFER üzemeltetésére kijelölt jogi személy vagy más szervezet;
 6. elfogadó: az  a  csatlakozott szervezet vagy a  csatlakozott szervezet által képviselt szervezet, amellyel
a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató POS (point of sale) végfelhasználói szerződést köt a feléje teljesítendő
fizetési kötelezettségek ellenértékének a pénzforgalmi szolgáltató elfogadási körébe tartozó fizetőkártyákkal
történő kiegyenlítésére;
7. elfogadóhely: az elfogadó használatában álló, POS terminállal felszerelt helyiség;
 8. csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató: az  a  pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló törvény szerinti
pénzforgalmi szolgáltató, amely az EFER működtetőjével kötött megállapodás alapján vállalja, hogy fizetési
megbízásokat az EFER igénybevételével is teljesít;
9. fizető fél: az  a  természetes személy vagy szervezet, amely a  csatlakozott szervezet felé teljesítendő fizetési
kötelezettséget az EFER igénybevételével teljesít;
10. kormányablak: a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalának integrált
ügyfélszolgálata;
11. okmányiroda: a nyilvántartást vezető szervnek, a Kormány rendeletében kijelölt kormányhivatalnak, valamint
a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalának (a  továbbiakban: járási hivatal)
okmányirodai feladatokat ellátó szervezeti egysége, amely útján a  járási hivatal ellátja a  hatáskörébe utalt
elsőfokú közigazgatási hatósági feladatait;
12. POS terminál: a  pénztárba épített vagy különálló elektronikus berendezés, amely az  elfogadóhelyen
a bankkártyás fizetés lebonyolításának eszköze;
13. POS Végfelhasználói Nyilatkozat: az  elfogadóknak a  POS Végfelhasználói Szerződés szempontjából
legfontosabb adatait tartalmazó adatlap.
100. § Az  EFER működtetője az  EFER igénybevételével történő fizetés érdekében megállapodást köt azzal
a  pénzforgalmi szolgáltatóval, aki a  megállapodásban vállalja, hogy az  EFER-rel és a  csatlakozott szervezetekkel
való kapcsolattartásra az  erre a  célra biztosított csatlakozófelületet használja, továbbá vállalja, hogy
megfelel a  magyarorszag.hu honlapon a  csatlakozott pénzforgalmi szolgáltatók számára közzétett technikai
feltételrendszernek.
101. § (1) Az  EFER-hez az  a  szervezet csatlakozhat, amely az  EFER működtetőjével a  csatlakozás műszaki jellemzőinek
meghatározása és – ahol ez  felmerül – a  csatlakozott pénzforgalmi szolgáltatókat megillető tranzakciós díjak
megtérítése érdekében megállapodást kötött, és ezt követően teljesítette a  jogszabályban és a  megállapodásban
a csatlakozásra meghatározott kötelezettségeket.
(2) Az  EFER szolgáltatásainak nyújtása és igénybevétele során az  EFER és a  csatlakozott szervezetek közötti
kapcsolattartásra az EFER-en erre a célra biztosított csatlakozófelület és biztonságos csatorna szolgál.
102. § (1) Az EFER-en keresztül a fizetési számlák közötti fizetési mód azon típusai érhetők el, amelyekre az EFER működtetője
és a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató megállapodást kötött.
(2) A  magyarorszag.hu honlapon történő közzététel érdekében az  EFER üzemeltetője folyamatosan adatot szolgáltat
a  honlap működtetője részére a  csatlakozott pénzforgalmi szolgáltatókról és az  általuk az  EFER igénybevételével
nyújtott szolgáltatásokról.
103. § A  csatlakozott szervezet lehetőséget biztosíthat több fizetési kötelezettség egy fizetési tranzakcióvá történő
összevonására. A fizetési kötelezettség teljesítése során részteljesítés nem lehetséges.
104. § (1) Az  EFER igénybevételével történő fizetés kezdeményezésekor a  csatlakozott szervezet az  alábbi adatokat adja át
az EFER részére:
a) a  fizetendő összeget, a  célszámla számát, a  103.  § szerinti esetben pedig a  fizetendő összeget és annak
bontását jogcímek, összegek és célszámlák szerint,
b) a csatlakozott szervezet által képzett, az adott fizetési folyamathoz rendelt fizetési ügyazonosítót,
c) a  fizetés EFER elszámolási számlájának számát, a  POS terminálon kezdeményezett bankkártyás fizetés
kivételével,
d) a fizető fél által a fizetési kötelezettség teljesítése céljából megadott fizetési adatokat,
e) az előkészített fizetési megbízás csatlakozott szervezet által meghatározott érvényességi idejét,
f ) a fizetési megbízás elszámolásához szükséges további adatokat.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti fizetési ügyazonosító első 8 karaktere a  csatlakozott szervezetnek az  EFER
működtetője által megadott egyedi azonosítója. A  fizetési ügyazonosító képzési szabályait egyebekben
a  csatlakozott szervezet határozza meg azzal, hogy annak egyedinek kell lennie, és személyes adatot kizárólag
törvény felhatalmazása alapján tartalmazhat. A fizetési ügyazonosító legfeljebb 23 karakterből állhat.
(3) Az  EFER az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás alapján az  alábbi adatokat adja át a  fizetetési kötelezettségét
az EFER igénybevételével teljesítő fizető fél csatlakozott pénzforgalmi szolgáltatója részére:
a) az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti fizetendő összeget, valamint a  fizető félnek a  fizetési folyamat
kezdeményezésekor a  csatlakozott szervezet felé irányuló kifejezett kérése esetén az  (1)  bekezdés
a) pontjában megjelölt további adatokat,
b) az (1) bekezdés b)−e) pontja szerinti további fizetési adatokat.
 (4) A csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató a csatlakozási megállapodásban vállalja, hogy az általa az EFER-en keresztül
teljesítendő fizetési megbízás jóváhagyását vagy elutasítását a fizető fél részére legfeljebb az (1) bekezdés e) pontja
szerinti időpontig teszi lehetővé az EFER-től a (3) bekezdés szerint átvett adatoknak megfelelően.
105. § (1) A  csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató a  fizetési megbízás fizető fél általi jóváhagyását követően a  csatlakozási
megállapodásban meghatározott formai és tartalmi követelményeknek megfelelő elektronikus igazolást állít ki.
Az igazolás tartalmazza:
a) a fizetett összeget,
b) a fizetés jóváhagyásának időpontját,
c) a 104. § (1) bekezdés b) pontja szerinti fizetési ügyazonosítót,
d) a  fizetés EFER elszámolási számlájának számát, a  POS terminálon kezdeményezett bankkártyás fizetés
kivételével, valamint
e) a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató azon nyilatkozatát, hogy az  igazolásban megjelölt fizetési megbízás
teljesítését elindította.
 (2) Ha a fizető fél elutasítja a 104. § (1)−(3) bekezdése szerint előkészített fizetést, vagy a 104. § (1) bekezdés e) pontja
szerinti érvényességi idő lejár, a  csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató által kiállított igazolás a  pénzforgalmi
szolgáltató erre vonatkozó nyilatkozatát, a 104. § (1) bekezdés a) pontja szerinti fizetendő összeget, valamint a 104. §
(1) bekezdés b) pontja szerinti fizetési ügyazonosítót tartalmazza.
(3) Átutalással történő fizetés esetén a  csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató az  (1) és (2)  bekezdés szerinti igazolást
az EFER részére elektronikus úton küldi meg. Az EFER a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató által átadott igazolást
a csatlakozott szervezet részére elektronikus úton továbbítja.
(4) POS terminálon kezdeményezett bankkártyás fizetés esetén a  csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató az  (1) és
(2)  bekezdés szerinti igazolást közvetlenül a  csatlakozott szervezet részére küldi meg. A  csatlakozott szervezet
a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató által átadott igazolást az EFER részére elektronikus úton továbbítja.
106. § (1) A  104.  § (1)  bekezdése szerinti adatokat az  EFER működtetője az  EFER útján ellenőrzi. Ha az  adatokban hibát,
eltérést észlel – ideértve, ha az átutalandó főösszeg számszakilag nem egyezik meg a jogcímek szerinti részösszegek
összegével –, akkor az  adatokat a  hiba, eltérés megjelölésével visszaküldi a  csatlakozott szervezetnek. A  hiba
kijavítása, az  eltérés megszüntetése után a  csatlakozott szervezet a  104.  § (1)  bekezdése szerinti adatokat adja át
az EFER részére.
(2) A  105.  § (1)  bekezdése szerinti adatokat az  EFER működtetője az  EFER útján ellenőrzi. Ha az  adatokban hibát,
eltérést észlel – ideértve, ha az átutalandó főösszeg számszakilag nem egyezik meg a jogcímek szerinti részösszegek
összegével –, akkor az  adatokat a  hiba, eltérés megjelölésével visszaküldi a  pénzforgalmi szolgáltatónak. A  hiba
kijavítása, az eltérés megszüntetése után a pénzforgalmi szolgáltató a 105. § (1) bekezdése szerinti adatokat adja át
az EFER részére.
107. § (1) Az  EFER igénybevételével a  csatlakozott szervezet elszámolási számlájára teljesített fizetések célszámlákra
történő elszámolása érdekében az  EFER működtetője a  104.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján átadott bontásnak
megfelelően, a  kincstári számlavezető rendszer által feldolgozható formátumban az  EFER útján előkészíti az  EFER
elszámolási számlára jóváírt összegek célszámlákra való átvezetését.
(2) A csatlakozott szervezet gondoskodik az EFER elszámolási számlára jóváírt összegek célszámlákra való átvezetéséről.
 (3) A  (2)  bekezdésben foglaltak végrehajtása érdekében a Magyar Államkincstár megállapodást köthet a csatlakozott
szervezettel, ha a  csatlakozott szervezet tíznél több célszámla felett rendelkezik rendelkezési jogosultsággal, és
a csatlakozott szervezet és a célszámla felett rendelkezésre jogosult szervezet eltér egymástól.
108. § Az  EFER működtetője az  EFER útján ellenőrzi a  pénzforgalmi szolgáltató által a  105.  § (1)  bekezdése szerint
elektronikus igazolásban igazolt összeg EFER elszámolási számlán történő jóváírását.
109. § (1) A pénzforgalmi szolgáltatót a 100. § szerinti megállapodás alapján megillető díjakat az erre vonatkozóan kiállított,
ellenőrzött számla alapján az EFER működtetője fizeti meg.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti díjaknak a  csatlakozott szervezetek felé teljesített fizetésekre eső részét az  EFER
működtetője a csatlakozási megállapodás, valamint a csatlakozott szervezet erre vonatkozó, a csatlakozott szervezet
pénzforgalmi szolgáltatójához benyújtott felhatalmazó levele alapján beszedési megbízás útján továbbhárítja
a csatlakozott szervezetekre.
110. § (1) A  kormányablakok és okmányirodák tekintetében a  csatlakozott szervezet a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs
Szolgáltató Zrt., amely az  informatikai rendszerén keresztül biztosítja a kormányablakok és okmányirodák számára
az EFER szolgáltatáshoz szükséges fizetési feltételeket.
(2) A járási hivatal a fizetési kötelezettség POS terminálon kezdeményezett bankkártyás fizetéssel történő teljesítésének
lehetőségét az  (1)  bekezdés szerinti informatikai rendszer igénybevételével, a  kormányablakok tekintetében
a  kormányablakok működésének személyi és technikai feltételeiről miniszteri rendeletben, az  okmányirodák
esetében az  okmányirodák működésének személyi és technikai feltételeiről szóló miniszteri rendeletben
meghatározott technikai feltételeknek megfelelően biztosítja.
(3) A  POS terminálok használatára, valamint a  bankkártyás fizetés lebonyolítására vonatkozó szabályokat tartalmazó
POS Végfelhasználói Nyilatkozatot a  pénzforgalmi szolgáltató részére a  (2)  bekezdés szerinti, az  okmányirodák
működésének személyi és technikai feltételeiről szóló miniszteri rendelet szerinti elfogadók egyénileg írják alá.
A POS Végfelhasználói Nyilatkozat aláírásáig az elfogadóhelyeken a fizetőkártya-elfogadó szolgáltatás nem vehető
igénybe.
Az elektronikus fizetések és elszámolások részletes szabályai 111. § (1) Az  EFER szolgáltatáshoz nem csatlakozott elektronikus ügyintézést biztosító szervek az  elektronikus tájékoztatás
szabályai szerint kötelesek közzétenni bankszámlaszámukat, és lehetővé tenni az eljárásukkal összefüggő illeték- és
díjfizetési kötelezettségek bankkártyával vagy banki átutalással erre a bankszámlaszámra történő megfizetését.
(2) Az  (1)  bekezdésben említett szervek kötelesek a  fizető fél által megadott adatok alapján intézkedni a  befizetett
összegnek a  célszámlára történő elszámolása érdekében. Ha a  fizető fél által megadott adatok ehhez nem
elegendőek, és a  hiányzó adatokat hiánypótlás útján sem lehetett beszerezni, a  befizetett összeget visszautalják
a fizető félnek.
Azonosításra visszavezetett dokumentumhitelesítés 112. § (1) Az  azonosításra visszavezetett dokumentumhitelesítés (a  továbbiakban: AVDH) KEÜSZ keretében a  szolgáltató
a  személyhez rendelésről kiállított igazolást elektronikus dokumentumba vagy az  elektronikus dokumentumhoz
kapcsolt záradékba foglalja, és azt – a hitelesítendő nyilatkozattal együtt – minősített vagy minősített tanúsítványon
alapuló fokozott biztonságú elektronikus bélyegzővel, valamint minősített időbélyegzővel hitelesíti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazolás tartalmazza
a) az  ügyfél nevét és a  rendelkezésére álló azonosító adatok közül az  ügyfél által megjelölt és az  AVDH
szolgáltatója által az  azonosítási szolgáltatónál, a  központi azonosítási ügynök, a  rendelkezési nyilvántartás
vagy az összerendelési nyilvántartás igénybevételével lekérdezett adatokat, valamint
b) a nyilatkozat további azonosító adatait.
 (3) Ha a  nyilatkozatot több személyhez kell rendelni, a  szolgáltató az  egyes személyekhez rendelés során az  (1) és
(2) bekezdés megfelelő alkalmazásával jár el.
 (4) Az e § rendelkezései szerint kiállított okirat teljes bizonyító erejű magánokirat.
113. § (1) Az  AVDH KEÜSZ elektronikus ügyintézést biztosító szerv számára a  nevében eljáró személy nyilatkozatának
hitelesítésére az e §-ban meghatározott eltérésekkel nyújtható.
(2) A  szolgáltató részére a  nyilatkozattevő személyére vonatkozó azonosító adatokat a  hitelesítést kérő hivatali
programrendszer adja át a hivatali programrendszerben alkalmazott felhasználó azonosítási rendszer adatai alapján.
(3) A szolgáltató által kiállított igazolás tartalmazza
a) a  nyilatkozattevő nevét, beosztását, szervezeti egységét, a  szervezet megnevezését és a  nyilatkozattevő
szervezeten belüli egyedi azonosítóját,
b) a nyilatkozat további azonosító adatait.
(4) Az e § szerint hitelesített okirat közokirat, ha azt bíróság, közjegyző, ügyész vagy más hatóság, illetve közigazgatási
szerv ügykörén belül, a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelő módon állította ki.
Űrlapbenyújtás-támogatási szolgáltatás 114. § (1) Az  űrlapbenyújtás-támogatási szolgáltatás biztosítja a  jogszabályban meghatározott szerv vagy szolgáltató
meghatározott technikai előírásoknak megfelelő elektronikus űrlapok ügyfél általi kitöltését, elektronikus
ügyintézést biztosító szervhez való elektronikus azonosítással egybekötött benyújtását.
(2) Az űrlapbenyújtás-támogatási szolgáltatás
a) az ÁNYK űrlapbenyújtás-támogatási szolgáltatás,
b) az elektronikus űrlapkitöltés-támogatási szolgáltatás.
ÁNYK űrlapbenyújtás-támogatási szolgáltatás 115. § (1) Az  ÁNYK űrlapbenyújtás-támogatási szolgáltatás a  szolgáltató által elérhetővé tett, letölthető alkalmazás
használatával biztosítja a  szolgáltató által meghatározott technikai előírásoknak megfelelő elektronikus űrlapok
megtervezését, ügyfél általi kitöltését és az azonosított ügyfél általi benyújtását.
(2) A szolgáltató
a) az elektronikus űrlapokat érkeztetőszámmal és időbélyeggel látja el a befogadás időpontjában,
b) az  ügyfél utólagos viszontazonosításának elvégzését lehetővé tevő ügyfél-azonosító kódot csatolja
az elektronikus űrlaphoz,
c) az elektronikus ügyintézést biztosító szerv számára visszaigazolja az általa az ügyfélnek küldött elektronikus
dokumentum átvételét,
d) a  befogadott elektronikus űrlapról a  befogadás időpontját és a  befogadott elektronikus űrlap
érkeztetőszámát és lenyomatát igazoló befogadási igazolást állít ki az elektronikus küldemény feladójának.
 (3) A  szolgáltató elvégzi a  benyújtott elektronikus űrlap, dokumentum sérülésmentességének, valamint formai
követelményeknek való megfelelőségének ellenőrzését. Biztonsági kockázat vagy az  átvitel hiányosságának
észlelése esetén megtagadja az  elektronikus űrlap, dokumentum befogadását, és a  megtagadás tényéről
– a megtagadás okának feltüntetése mellett – tájékoztatja a feladót.
Elektronikus űrlapkitöltés-támogatási szolgáltatás 116. § (1) Az  elektronikus űrlapkitöltés-támogatási szolgáltatás a  központi azonosítási ügynök szolgáltatáson keresztül
elérhető elektronikus azonosítási megoldással azonosított ügyfél számára érhető el.
(2) A szolgáltató az elektronikus űrlapot olyan formátumban állítja elő,
a) amelynek adattartalma ember által olvasható és értelmezhető formában a széles körben elterjedt irodai vagy
böngészőprogramokkal közvetlenül megjeleníthető, és
b) amely automatizált feldolgozásra alkalmas, strukturált módon tartalmazza az űrlap adattartalmát.
(3) A  szolgáltató biztosítja az  űrlaphoz elektronikus dokumentumok, beleértve az  e  § szerinti elektronikus űrlapok
csatolhatóságát.
(4) A  szolgáltatás része a  kitöltött űrlapot és csatolmányait tartalmazó elektronikus dokumentum hivatali tárhelyre
történő kézbesítésre átadása a biztonságos kézbesítési szolgáltatás részére.
Központi érkeztetési ügynök 117. § (1) A  központi érkeztetési ügynök (a  továbbiakban: KÉÜ) KEÜSZ szolgáltatója biztosítja az  elektronikus ügyintézést
biztosító szerv által egyenként is igénybe vehető alábbi részszolgáltatásokat:
a) közfeladatot ellátó szervnek minősülő elektronikus ügyintézést biztosító szerv számára a közfeladatot ellátó
szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló kormányrendeletben az elektronikus úton érkezett
küldemények átvétele, felbontása és érkeztetése tekintetében meghatározott egyes feladatok ellátása;
b) az  elektronikus dokumentumnak az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv által kijelölt kapcsolattartási
módon történő átvétele;
c) ha ez lehetséges, a feladó ügyintézési rendelkezésének való megfelelés ellenőrzése;
d) a dokumentum biztonsági ellenőrzése;
e) a dokumentum formátumának ellenőrzése;
f ) elektronikus aláírással vagy bélyegzővel ellátott küldemény esetén az  elektronikus aláírás vagy bélyegző
érvényességének ellenőrzése, valamint jogszabály rendelkezése vagy a  közfeladatot ellátó szervvel kötött
megállapodás alapján a hosszú távú letagadhatatlansághoz szükséges kellékek biztosítása;
g) a  dokumentum elektronikus ügyintézést biztosító szerv nevében történő átvételének hivatalos
visszaigazolása vagy – az igénybevevő által meghatározott esetekben – az átvétel hivatalos megtagadása;
h) a dokumentum, valamint az érkeztetési nyilvántartás adatainak a címzett elektronikus ügyintézést biztosító
szerv részére történő átadása.
(2) A  KÉÜ szolgáltatója a  küldemény átvétele, felbontása és érkeztetése során az  elektronikus ügyintézést biztosító
szerv adatfeldolgozójaként jár el.
(3) A  KÉÜ a  küldemény átvételét, felbontását és érkeztetését követően az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv
részére az érkeztetési nyilvántartás adataival együtt, ha ez  lehetséges, olyan formában adja át, hogy azt a címzett
elektronikus ügyintézést biztosító szerv iratkezelő rendszere automatikusan érkeztetni tudja. A KÉÜ az elektronikus
ügyintézést biztosító szerv rendelkezése alapján az  érkeztetési nyilvántartás adatait közvetlenül az  elektronikus
ügyintézést biztosító szerv iratkezelő rendszere számára adja át, az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv
iratkezelő rendszere – ha az  iratkezelési szabályzata ezt lehetővé teszi – az  érkeztetési nyilvántartás adatait
automatikusan is bevezetheti iratkezelő rendszerébe.
Központi kézbesítési ügynök 118. § (1) A  központi kézbesítési ügynök (a  továbbiakban: KKÜ) KEÜSZ szolgáltatója biztosítja az  elektronikus ügyintézést
biztosító szerv által részlegesen is igénybe vehető alábbi részszolgáltatásokat:
a) közfeladatot ellátó szervnek minősülő elektronikus ügyintézést biztosító szerv számára a  közfeladatot
ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló kormányrendeletben meghatározott egyes
elektronikus úton történő küldemény küldésével kapcsolatos feladatok ellátása, valamint az  adathordozó
fajtájának meghatározása;
b) a küldeménynek az elektronikus ügyintézést biztosító szervtől történő átvétele;
c) a küldemény kiküldés előtti biztonsági ellenőrzése;
d) a  jogszabályoknak és – ha a  címzett személye automatikusan megállapítható, valamint a  rendelkezési
nyilvántartással a kapcsolat biztosított – a címzett ügyintézési rendelkezésének megfelelő kézbesítési forma,
mód és cím megválasztása;
e) a küldemény elektronikus bélyegzővel való hitelesítése;
f ) a küldemény d) pont szerinti kézbesítési mód és forma szerinti, kézbesítési címre történő kézbesítése iránti
intézkedés;
g) a küldemény elküldését, valamint kézhezvételét igazoló visszaigazolás átvétele és az elektronikus ügyintézést
biztosító szervnek történő átadása, ha a kézbesítési szolgáltatás részeként ilyen kiállításra kerül;
h) a  kézbesítés iránt történő intézkedés időpontjának és módjának az  elektronikus ügyintézést biztosító
szervvel való haladéktalan közlése.
 (2) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv a  küldeményt az  (1)  bekezdés szerinti feladatok ellátásához szükséges
adatokkal együtt adja át a KKÜ szolgáltató részére.
 (3) A  KKÜ szolgáltató a  kézbesítésre átadott küldemények kézbesítési rendszerben használt azonosítójáról
nyilvántartást vezet.
 (4) Ha az elektronikus ügyintézést biztosító szerv a KÉÜ szolgáltatást a KKÜ szolgáltatással közösen veszi igénybe,
a) a  KKÜ szolgáltató a  kézbesítésre átadott küldemények kézbesítési rendszerben használt azonosítójáról
vezetett nyilvántartást a  KÉÜ szolgáltató számára hozzáférhetővé teszi annak érdekében, hogy a  KÉÜ
szolgáltató a kézbesítés eredményéről érkező visszajelzéseket a kézbesítésre átadás adataihoz csatoltan tudja
az elektronikus ügyintézést biztosító szerv számára megadni,
b) a  KÉÜ szolgáltató a  kézbesítések eredményéről érkező igazolásokat a  KKÜ szolgáltató által hozzáférhetővé
tett nyilvántartás alapján a  küldésre vonatkozó adatokhoz csatoltan adja át az  elektronikus ügyintézést
biztosító szervnek.
(5) A KKÜ szolgáltatója a szolgáltatás nyújtása során az igénybevevő adatfeldolgozójaként jár el.
Az ügyfél időszaki értesítése az elektronikus ügyintézési cselekményekről
119. § (1) Az  ügyfél ügyintézési rendelkezésében meghatározhatja azon elektronikus ügyintézést biztosító szervek körét,
amelyek tekintetében a  szolgáltató elektronikus úton, az  ügyfél által a  (7)  bekezdés szerinti keretek között
meghatározott időszakonként összesítve, egy vagy több meghatározott elektronikus elérhetőségen tájékoztatást
nyújtson az adott időszak alatt az ügyfél nevében történt elektronikus ügyintézési cselekményekről.
(2) Az ügyfél az értesítést csak azon elektronikus ügyintézést biztosító szervek tekintetében igényelheti, amelyek a jelen
alcímben szabályozott KEÜSZ-höz csatlakoztak.
(3) A szolgáltatáshoz történő csatlakozást az elektronikus ügyintézést biztosító szerv a felügyelet felé bejelenti.
 (4) A felügyelet közzéteszi a csatlakozott elektronikus ügyintézést biztosító szervek jegyzékét.
 (5) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, az ügyfél az értesítés keretében igényelheti azt is, hogy a szolgáltató értesítse
különösen
a) a KASZ igénybevételével történő azonosítási cselekményekről,
b) az  ügyfél ügyintézési rendelkezésére vonatkozó lekérdezésekről (ide nem értve az  ügyfél képviselője általi
bejelentkezéseket),
c) az ügyfélre vonatkozó, az adott időszakban elektronikus ügyintézést biztosító szerv részéről és részére történt
adattovábbításokról,
d) az iratkezelési rendszerekben az ügyféltől érkeztetett iratokról, valamint
e) az iratkezelési rendszerekből az ügyfélnek küldött iratokról.
(6) Az ügyfél kérheti, hogy az értesítés az alábbi adatokat tartalmazza:
a) csak a szervezet megnevezését, az esemény megjelölését és időpontjának meghatározását vagy
b) ahol ismert, ott az esemény azonosítását és adatait is.
(7) Az  ügyfél az  időszakos értesítésről szóló ügyintézési rendelkezésben legalább 15, legfeljebb 90 napos értesítési
időszakot határozhat meg. Az  első időszakos értesítés határidejét az  ügyintézési rendelkezés megtételétől kell
számítani.
(8) A  hangkapcsolatot biztosító elektronikus úton lefolytatott eljárási cselekmények tényét az  ügyfél elektronikus
ügyintézési cselekményekre vonatkozó időszaki értesítése az ügyfél ilyen irányú kérése esetén tartalmazza.
120. § (1) Az értesítéshez szükséges adatokat a szolgáltató kéri le a csatlakozott szervektől és az érintett más szolgáltatóktól.
A  csatlakozott szervek és szolgáltatók kötelesek az  adott időszakban történt, a  119.  § szerinti eseményekről
az  ügyintézési rendelkezéseket nyilvántartó szerv általi időszaki értesítés szolgáltatás nyújtóját elektronikus úton
tájékoztatni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatást megelőzően a  szolgáltató a  rendelkezési nyilvántartásban ellenőrzi
az adatközléshez a hozzájárulást.
Papíralapú irat átalakítása hiteles elektronikus irattá 121. § (1) A papíralapú irat hiteles elektronikus irattá alakítása KEÜSZ kijelölt szolgáltatója a III. Fejezetben foglaltak szerint jár
el az e §-ban foglalt eltérésekkel.
(2) Az  elektronikus másolatot a  következő metaadatok elhelyezésével kell létrehozni, és azt egyértelműen az  eredeti
papíralapú dokumentumhoz rendelni:
a) a papíralapú dokumentum megnevezése;
b) a papíralapú dokumentum fizikai méretei;
c) a  másolatkészítő szervezet elnevezése és – ha a  másolatkészítés nem az  automatikus másolatkészítés
55. §-ban meghatározott szabályai szerint történik – a másolat képi vagy tartalmi egyezéséért felelős személy
neve;
d) a másolatkészítő rendszer, illetve a másolatkészítési szabályzat pontos megnevezése és verziószáma;
e) a másolatkészítés időpontja;
f ) az irányadó másolatkészítési rend elérhetősége.
(3) A szolgáltató másolatkészítés során tartalmi megfelelés helyett véletlenszerű mintavételezésen alapuló ellenőrzést
nem alkalmazhat.
(4) A  szolgáltató a  szolgáltatás során az  igénybevevő elektronikus ügyintézést biztosító szerv adatfeldolgozójaként
jár el.
Elektronikus irat hiteles papíralapú irattá alakítása 122. § (1) Az  elektronikus irat hiteles papíralapú irattá alakítását az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv, valamint
a Kormány által kijelölt szervezet jelen alcím rendelkezései szerint végezheti.
(2) Ha az  elektronikus dokumentum papír alapon történő hiteles megjelenítésének műszaki feltételei adottak,
a másolatban rögzíteni kell:
a) az elektronikus dokumentum szöveges és ábrázolt tartalmát,
b) kiadmányozott dokumentum esetén záradékban az  eredeti iratot kiadmányozó személy, valamint
az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv nevének és az  aláírás időpontjának szöveges megjelenítését,
elektronikus bélyegzővel ellátott elektronikus dokumentum esetén a bélyegzőhöz tartozó tanúsítvány szerint
a bélyegző létrehozóját meghatározó adatokat,
c) záradékban az elektronikus dokumentum azonosítására vagy a másolat készítésére vonatkozó azon adatokat,
amelyek az  a)  pont szerinti tartalomból nem állapíthatóak meg, de a  másolatot kérő erre vonatkozóan
megfelelő adatot szolgáltatott,
d) „az elektronikus dokumentumban foglaltakkal egyező tartalmú irat” záradékszöveget,
e) a papíralapú másolat keltezését,
f ) a  másolat hitelesítésének módja szerint a  másolatkészítő szervezet elnevezését és a  másolatkészítésért
felelős, a  másolat hitelesítésére jogosult személy aláírását és bélyegzőlenyomatát, az  iratérvényességi
nyilvántartás szabályai szerinti hitelesítését vagy a (4) bekezdés szerinti hitelesítésre történő utalást.
(3) Ha az  elektronikus dokumentum jellemzőire tekintettel arról papíralapú másolat nem készíthető, vagy a  készített
papíralapú másolat nem tartalmazza az elektronikus dokumentum teljes tartalmát, a másolatot készítő elektronikus
ügyintézést biztosító szerv – ha az műszakilag megvalósítható – olyan papíralapú kivonatot készít az elektronikus
dokumentumról, amely hivatalos felhasználásra alkalmas. A  másolatot készítő elektronikus ügyintézést biztosító
szerv ilyen esetben más elektronikus ügyintézést biztosító szerv vagy az  ügyfél számára biztosítja az  elektronikus
dokumentum megismerését.
(4) A  papíralapú másolat úgy is elkészíthető, hogy a  szolgáltató a  teljes, hitelesített elektronikus dokumentumot
elhelyezi a papíralapú másolaton, az adatok elektronikus leolvashatóságát biztosító kód formájában. A papíralapú
másolat e  kód alapján hiteles, ha a  kód alapján visszaállított eredeti elektronikus dokumentum megegyezik
a papíralapú másolattal.
(5) A  másolatkészítő a  másolat elkészítését megelőzően köteles ellenőrizni azt, hogy az  eredeti elektronikus irat
az  aláírás és a  másolatkészítés időpontja között megváltozott-e, továbbá, hogy az  aláírás időpontjában az  azt
hitelessé tevő tanúsítvány érvényes volt-e. A  (2)  bekezdés c)  pontja szerinti adatok tartalmazzák a  sértetlenség
ellenőrzését igazoló, valamint a hitelesség ellenőrzését lehetővé tevő információkat.
123. § Elektronikus irat hiteles papíralapú irattá alakítása szolgáltatást olyan szervezet végezhet, amely teljesíti az  alábbi
személyi követelményeket:
a) a másolatkészítésért felelős személy büntetlen előéletű, és
b) a szolgáltató által bevezetett ellenőrzési rendszerben a szolgáltató szabályzata szerint független ellenőr végzi
a másolatkészítés szabályszerűségének ellenőrzését. 124. § (1) A másolat automatikusan is elkészíthető, ha
a) a másolatkészítés zárt rendszerben történik, amelynek külső beavatkozástól mentes, az eredeti és a másolat
összerendelését tekintve garantáltan hibamentes működését auditálás igazolja,
b) a másolatkészítő rendszer megfelelő műszaki és szervezési megoldással biztosítja a másolat olvashatóságát
és a mintavételezésen alapuló minőségbiztosítást.
 (2) Automatikus másolatkészítés esetén a  dokumentumonkénti tartalmi ellenőrzés helyett véletlenszerű
mintavételezésen alapuló ellenőrzés is alkalmazható.
 (3) Automatikus másolatkészítés esetén a záradék tartalmazza az automatikus másolatkészítés tényét.
125. § Az  egységes kormányzati ügyiratkezelő rendszerből történő irattovábbítás során az  elektronikus irat hiteles
papíralapú irattá alakítása esetén a  szolgáltató a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. részére is
biztosítja a másolatkészítés során a technikai ellenőrzés lehetőségét.
126. § (1) A szolgáltató általános szerződési feltételeiben vagy szolgáltatási szabályzatában köteles rögzíteni az elektronikus
dokumentum átvételének, a  másolatkészítésnek a  rendjét, valamint a  másolatkészítés teljesítésének feltételeit.
A  másolatkészítés vállalt határideje legfeljebb 1 munkanap lehet, és – ha az  elektronikus irat hiteles papíralapú
irattá alakítását megrendelő elektronikus ügyintézést biztosító szerv vagy ügyfél a  papíralapú másolat postai
küldeményként való feladását igényli – a szolgáltatónak a papíralapú másolatot az elkészítését követő munkanapon
postára kell adnia.
(2) A  szolgáltató általános szerződési feltételeiben, illetve a  hatósággal kötött megállapodásában köteles szabályozni
a másolatkészítésre átvett elektronikus dokumentumokkal kapcsolatos teendőit.
(3) A  szolgáltató a  szolgáltatás során az  igénybevevő elektronikus ügyintézést biztosító szerv adatfeldolgozójaként
jár el.
Központi Azonosítási Ügynök 127. § (1) A  KAÜ KEÜSZ keretében a  szolgáltató az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv számára elérhetővé teszi a  vele
együttműködő azonosítási szolgáltatásokat, ideértve
a) az azonosítási mód azonosítandó személy általi megválasztásának lehetővé tételét,
b) az  azonosítandó személy által kiválasztott azonosítási szolgáltatónál a  konkrét azonosítás szükség szerinti
végrehajtatását.
 (2) A KAÜ KEÜSZ-ön keresztül elérhető legalább
a) valamennyi, a Kormány által kötelezően nyújtott azonosítási szolgáltatás,
b) az elektronikus azonosítási SZEÜSZ-ök, valamint
c) az eIDAS rendelet 6. cikk (1) bekezdése szerinti feltételeknek megfelelő elektronikus azonosítás.
(3) A KAÜ KEÜSZ igénybevételével történő azonosítás során szükség szerint
a) az  ügyfél a  KAÜ KEÜSZ által elérhetővé tett lehetőségek közül az  igénybe venni kívánt azonosítási módot
megválasztja,
b) az ügyfél az általa megválasztott módon azonosítja magát,
c) a  KAÜ szolgáltatója megadja az  azonosítást kérő felé az  eIDAS rendelet és az  ügyfél hozzájárulása alapján
az  azonosítási szolgáltató által átadott adatokon kívül az  azonosítás eredményeképpen megkapott
azonosítót, vagy jelzi az azonosítás sikertelenségét az azonosítást kérőnek,
d) a KAÜ szolgáltatója, ha az ügyfél ügyintézési rendelkezésében erre feljogosította, és az azonosítást kérő ezt
igényli, az  összerendelési nyilvántartás, a  rendelkezési nyilvántartás és az  egyedi azonosítást nyilvántartó
szerv adatszolgáltatása alapján az  azonosítást kérőnek az  igényelt egyedi azonosítót, illetve az  annak
megfelelő összerendelési nyilvántartásban szereplő bejegyzés elemet, illetőleg a  polgárok személyi
adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő szerv ügynöki szolgáltatása révén megkapott azonosítót adja
meg.
(4) A KAÜ szolgáltatója felel az általa nyújtott azonosítási mozzanatok és kapcsolódó szolgáltatások megfelelőségéért.
A  szolgáltatás nyújtása során az  elektronikus azonosítás igénybevétele esetén az  azonosítás megfelelőségéért
az azonosítási szolgáltató felel.
(5) A  KAÜ szolgáltatója az  azonosítást kérő felé megadhatja a  képviseleti jogosultságra vonatkozó információkat
az ehhez szükséges, 94. § (4) bekezdés szerinti ügynöki szolgáltatás révén.
Személyre szabott ügyintézési felület 128. § (1) A  személyre szabott ügyintézési felület (a  továbbiakban: SZÜF) KEÜSZ-t az  ügyfelek 127.  § (2)  bekezdése szerinti
elektronikus azonosítóeszközök használata mellett vehetik igénybe.
(2) A  SZÜF-ön keresztül elérhető elektronikus ügyintézési szolgáltatások szolgáltatói – a  (3)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – az ügyfélnek a saját szolgáltatásuk megkezdéséhez szükséges azonosításához elfogadják
a SZÜF-re történő belépéskor alkalmazott azonosítást.
(3) Ha az  elektronikus ügyintézési szolgáltatás szolgáltatója a  SZÜF-re történő belépéskor alkalmazottnál magasabb
biztonsági szintű azonosítóeszköz használatát követeli meg, az elektronikus ügyintézési szolgáltatás használatának
megkezdésekor kötelezheti az ügyfelet a magasabb biztonsági szintű azonosítóeszköz alkalmazására.
(4) A  SZÜF-ön elérhető SZEÜSZ vagy KEÜSZ szolgáltatója részére, valamint az  igénybe vett elektronikus ügyintézési
szolgáltatást nyújtó elektronikus ügyintézést biztosító szerv részére, erre irányuló kérésük esetén a  SZÜF
szolgáltatója az azonosítási szolgáltató által rendelkezésre bocsátott adatot azonosítási célból elérhetővé teszi.
(5) A (4) bekezdés szerinti eseten kívül SZEÜSZ vagy KEÜSZ szolgáltató, illetve elektronikus ügyintézést biztosító szerv
az érintett adatok szolgáltatását az ügyféltől csak akkor kérheti, ha a SZÜF szolgáltatója által rendelkezésre bocsátott
adatok valóságtartalma tekintetében kétsége merül fel, vagy annak igazolását jogszabály előírja.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti korlátozás nem terjed ki a  szolgáltató azon azonosítás kéréseire, amikor biztonsági
megfontolásból szükséges az ügyfél ismételt azonosítása, függetlenül annak biztonsági szintjétől.
Elektronikus dokumentumtárolási szolgáltatás 129. § (1) Az elektronikus dokumentumtárolási szolgáltatás (a továbbiakban: EDT) KEÜSZ önállóan nyújtható részszolgáltatása
a) az átmeneti tárolás, ahol a szolgáltató a tárolásra használt megoldás technológiai korlátaiból adódó kockázat
figyelembevételével meghatározza a megőrzés vállalt leghosszabb idejét,
b) az elektronikus irattári szolgáltatás, valamint
c) a tartós tárolás, ahol a szolgáltató köteles gondoskodni a tárolási technológia korlátai miatt a dokumentum
tárolásának szükség szerinti megújításáról.
 (2) A közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó
elektronikus ügyintézést biztosító szerv részére nyújtott, az (1) bekezdés b) pontja szerinti szolgáltatás esetén az EDT
szolgáltatója a tárolt dokumentumokhoz kapcsolódó egyes iratkezelési műveleteket is elvégezheti, ennek részeként
a) a  tárolásra átvételt és a  visszaadást az  iratformátumokra, az  ott előírt járulékos kísérő és metaadatokra is
kiterjedően, az irattári kezelés szabályai szerint végezheti,
b) a  tárolt iratok levéltárba adását és selejtezését az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv konkrét
rendelkezése alapján elvégezheti, valamint
c) a tárolást a levéltári kezelés dokumentummegőrzési informatikai szolgáltatási hátterére vonatkozó szabályok
szerint is biztosíthatja.
 (3) Ha a szolgáltató az EDT-t több elektronikus ügyintézést biztosító szerv részére is nyújtja, az iratok tárolását köteles
elkülönítetten végezni.
 (4) Az  elektronikus dokumentum tartós tárolásra történő átvételekor a  szolgáltató ellenőrzi az  elektronikus
dokumentum hitelesítésének érvényességét. Az  elektronikus okirat kiadásakor a  szolgáltató elektronikus
bélyegzővel hitelesíti az elektronikus dokumentumot. Az így hitelesített elektronikus dokumentum változatlanságát
– ha az elektronikus bélyegző ellenőrzésének eredményéből más nem következik – vélelmezni kell.
(5) Ha a  tartós tárolásra átvett elektronikus dokumentum dokumentumformátuma miatt az  elektronikus
dokumentum megnyithatósága nem biztosítható, a  szolgáltató jogosult az  elektronikus dokumentum más
dokumentumformátumba alakítására. A  szolgáltató az  átalakított dokumentumot záradékolja, feltüntetve
a formátumváltás tényét, idejét, a készítő nevét vagy gépi szolgáltatás igénybevétele esetén azonosítóját, valamint
az  eredeti irat hitelesítésével kapcsolatos információkat. A  szolgáltató az  átalakított elektronikus dokumentumot
a záradékkal együtt elektronikus bélyegzővel hitelesíti.
130. § (1) A  szolgáltató – a  vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket figyelembe véve – meghatározhatja azokat
a formátumokat, amelyekben az elektronikus dokumentumokat átveszi és tárolja. Jogszabály meghatározhatja azon
formátumokat, amelyeket a szolgáltató tárolásra átvenni köteles.
(2) A tárolásra átvett dokumentumokon bármilyen fajta, nem technikai jellegű keresési vagy összekapcsolási művelet
csak az  adott adatkörre, az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv által adott ilyen irányú kifejezett hozzájárulás
alapján végezhető.
(3) A szolgáltató köteles biztosítani
a) az egyes dokumentumok egyértelmű azonosítottságát,
b) az  átvett dokumentumokon végzett valamennyi műveletnek olyan megoldással történő naplózását, amely
az utólagos észlelhetetlen módosítás lehetőségét kizárja, valamint
c) az iratok átvételének és visszaadásának az elektronikus iratok kezelésére vonatkozó szabályoknak megfelelő
dokumentálását. Iratkezelő rendszerek közötti iratáthelyezés 131. § (1) Az  iratkezelő rendszerek közötti iratáthelyezés KEÜSZ keretében az  elektronikus felületen átadott, elektronikus
iktatókönyvben nyilvántartott irat, ügyirat, irategyüttes (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban együtt: irat)
akkor minősül átadottnak, amikor a  szolgáltató – az  átvevő elektronikus ügyintézést biztosító szerv rendszerének
elektronikus értesítése mellett – az átvevő elektronikus ügyintézést biztosító szerv számára elérhetővé teszi
a) az iratot elektronikus formában, valamint
b) az elektronikus iktatókönyv iratra vonatkozó iktatási adatait.
(2) Az  iratáthelyezésről a  címzett elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  iratkezelési rendszerén keresztül
igazolást ad a szolgáltató részére, amely igazolást vagy – annak 3 napon túli elmaradása esetén – az iratáthelyezés
sikertelenségéről szóló, a  szolgáltató által kiállított igazolást a  szolgáltató az  átadást kezdeményező elektronikus
ügyintézést biztosító szervnek megküldi.
(3) Az  iratot átadó elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  iratáthelyezés megtörténtére vonatkozó (2)  bekezdés
szerinti igazolás átvételét követően az iratáthelyezés sikerességét iratkezelő rendszerében rögzíti.
(4) Az  iratot átvevő elektronikus ügyintézést biztosító ellátó szerv az  átvett iratot az  elektronikus iratkezelő rendszer
átadott adatai alapján a saját iratkezelő rendszerében – ha ezt az iratáthelyezésben érintett elektronikus ügyintézést
biztosító szerv iratkezelési szabályzata lehetővé teszi, automatikus iktatás útján – elhelyezi.
(5) Az  elektronikus iktatórendszernek az  irattal együtt továbbított adatait az  iratot átvevő elektronikus ügyintézést
biztosító szerv által közvetlenül értelmezhető formában kell az irathoz mellékelni.
Központi dokumentumhitelesítési ügynök 132. § (1) A  központi dokumentumhitelesítési ügynök (a  továbbiakban: KDÜ) KEÜSZ keretében a  szolgáltató az  ügyfél
és az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv számára elérhetővé teszi dokumentumhitelesítési szolgáltatások
használatát, ideértve
a) valamely dokumentum hitelesítését a  kiválasztott dokumentumhitelesítéssel, ideértve legalább
az  azonosításra visszavezetett dokumentumhitelesítés KEÜSZ használatát és az  elektronikus aláírással vagy
elektronikus bélyegzővel történő hitelesítést,
b) a  hitelesített dokumentum biztonságos kézbesítési szolgáltatás útján e  rendelet szerinti elektronikus
tárhelyre történő továbbítását és
c) az  igénybevevő által megjelölt adaton vagy dokumentumon elhelyezett elektronikus aláírás vagy bélyegző
érvényességének ellenőrzését, valamint
d) az ellenőrzés eredményéről igazolás kiállítását. (2) A  szolgáltató biztosítja, hogy a  szolgáltatást igénybe vevő ügyfél vagy elektronikus ügyintézést biztosító szerv
az elektronikus aláírás vagy bélyegző létrehozásához szükséges magánkulcsot a szolgáltatáson belül biztonságosan
tárolja, és megfelelő azonosítás után a tárolt magánkulcs használatával hitelesítse az elektronikus dokumentumot.
(3) A szolgáltató biztosítja, hogy az elektronikus ügyintézést biztosító szervek a KDÜ KEÜSZ-ön keresztüli automatizált
dokumentumhitelesítési megoldást is alkalmazhassanak.
(4) A  KDÜ szolgáltatója az  általa nyújtott hitelesítési mozzanatok és kapcsolódó szolgáltatások megfelelő elérhetővé
tételéért felel.
Általános célú elektronikus kéreleműrlap szolgáltatás 133. § (1) Az  e-Papír szolgáltatás KEÜSZ keretében a  szolgáltató biztosítja, hogy az  ügyfél az  E-ügyintézési tv. 18.  §
(2)  bekezdése szerinti azonosítását követően az  elektronikus ügyintézést biztosító szervhez szabad szöveges
beadványt terjesszen elő, ha a  beadvány elektronikus úton történő előterjesztését a  jogszabály nem zárja ki, és
a beadvány elektronikus úton történő előterjesztésére jogszabály további formai követelményt nem állapít meg.
(2) Az  e-Papír szolgáltatás keretében előterjesztett beadványhoz a  szolgáltató által meghatározott formátumban
a szolgáltató által meghatározott méretkorláton belül melléklet csatolható.
(3) Közüzemi szolgáltató esetén az  e-Papír szolgáltatás keretében az  elektronikus űrlap kötelező eleme az  ügyfél
ügyfélazonosítója, ha rendelkezik ilyennel.
(4) Az  e-Papír szolgáltatás keretében előterjesztett beadvány, illetve a  válasz kézbesítéséről vagy annak
eredménytelenségéről a  szolgáltató legalább a  beadvány előterjesztését, időpontját és tartalmát igazoló
visszaigazolást tesz letölthetővé az  ügyfél számára, vagy a  biztonságos kézbesítés szabályai szerint kézbesít
az ügyfél kapcsolattartásra szolgáló elérhetőségére.
Összerendelési nyilvántartás 134. § (1) Az  összerendelési nyilvántartás SZEÜSZ szolgáltatója összerendelési nyilvántartást vezet a  személyiadat- és
lakcímnyilvántartásban, a  központi idegenrendészeti nyilvántartásban, valamint az  elektronikus ügyintézést
igénybe vevő, külföldön élő természetes személyek személyi nyilvántartásában szereplő valamennyi élő természetes
személyre vonatkozóan (a továbbiakban: természetes személyek összerendelési nyilvántartása).
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartásokban kezelt adatok változásáról, így különösen az érintett személy
haláláról nyilvántartást vezető szervek értesítik az összerendelési nyilvántartást kezelő szervet.
(3) A természetes személyek összerendelési nyilvántartásából a természetes személyt
a) halála,
b) magyar állampolgárságának megszűnése,
c) nem magyar állampolgár magyarországi tartózkodási státuszának megszűnése
esetén, az erre vonatkozó tény közhiteles nyilvántartásába történő bejegyzését követő 5 éven belül törölni kell.
(4) Az összerendelési nyilvántartáshoz csak a felügyelet által kiadott ajánlásban meghatározott programozott felületen
lehet hozzáférést biztosítani.
(5) Az összerendelési nyilvántartásból csak előzetesen regisztrált szervezetek számára, kizárólag automatizált interfész
útján, a  jogosultságuk ellenőrzését követően, a  jogosultságuknak megfelelő adatokra vonatkozóan szolgáltatható
adat.
(6) Az összerendelési nyilvántartásból történő adatszolgáltatás
a) időpontját,
b) az érintett azonosításához szükséges adatokat,
c) a szolgáltatott adatok megjelölését,
d) az adatszolgáltatás címzettjét,
e) az  adatszolgáltatás címzettjének jogosultságát megalapozó jogszabályi rendelkezést és az  adatszolgáltatás
célját
naplózni kell. (7) A  természetes személyek összerendelési nyilvántartásából az  arra jogosult személy részére az  általa jogszerűen
kezelt, természetes személyre vonatkozó titkosított kapcsolati kód alapján a kérelemben megjelölt nyilvántartásban
szereplő ugyanazon természetes személy titkosított kapcsolati kódja szolgáltatható.
(8) Az  összerendelési nyilvántartás SZEÜSZ szolgáltatója attribútum szolgáltatási ügynöki szolgáltatásként
a  (7)  bekezdésben meghatározott szolgáltatáson túl az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv részére az  alábbi
szolgáltatásokat nyújthatja:
a) az  arra jogosult személy részére az  általa jogszerűen kezelt, természetes személyre vonatkozó titkosított
kapcsolati kód alapján a  természetes személy természetes személyazonosító adatainak szolgáltatása,
az érintett nyilvántartásokat kezelő szervek bevonásával,
b) egy egyedi azonosítóhoz tartozó más nyilvántartásban alkalmazott egyedi azonosító vagy a  természetes
személyazonosító adatok szolgáltatása, a  természetes személy egyedi vagy az  ügyintézési rendelkezések
nyilvántartásában rögzített hozzájárulása alapján.
(9) Az  attribútum szolgáltatási ügynöki szolgáltatást igénybe vevő szerv az  összerendelési nyilvántartás szolgáltatója
részére a szolgáltatás igénybevétele céljának megjelölésével egyidejűleg igazolni köteles
a) az érintett adatok kezelésének jogszerűségét a vonatkozó jogszabályi rendelkezés megjelölésével, vagy
b) az  ügyfél hozzájárulását az  azonosított ügyfél ügyintézésének lefolytatásához szükséges leíró adatainak
(a továbbiakban: attribútum) kezeléséhez.
 (10) Az attribútum szolgáltatási ügynöki szolgáltatás
a) közvetlen szolgáltatáseléréssel vagy
b) elektronikus ügyfélazonosítás esetén – közvetetten a KAÜ KEÜSZ szolgáltatáson keresztül
érhető el.
(11) A (10) bekezdés b) pontja szerinti esetben az igénybevevő a választott azonosítási módtól függő azonosító adattal
igényelheti az érintett ügyfél attribútumait.
V. FEJEZET
AZ ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉSI FELÜGYELET 26. A felügyelet eljárására és a felügyeleti vizsgálatra vonatkozó részletes szabályok
135. § A felügyelet feladata:
a) a SZEÜSZ-ökre és KEÜSZ-ökre vonatkozó jogszabályok megalkotásának, módosításának kezdeményezése;
b) az elektronikus ügyintézést érintő jogszabálytervezetek véleményezése;
c) a  SZEÜSZ-ök, KEÜSZ-ök, az  elektronikus ügyintézési szolgáltatások, az  elektronikusan intézhető ügyek és
az elektronikus ügyintézést biztosító szervek nyilvántartása;
d) a SZEÜSZ-ök és KEÜSZ-ök ellenőrzése;
e) a hozzá érkező bejelentések kivizsgálása;
f ) az  elektronikus ügyintézést biztosító szervek az  E-ügyintézési tv.-ben meghatározott kötelezettségei
teljesítésének ellenőrzése;
g) az információforrások regiszterének, az adat- és iratmegnevezések jegyzékének a vezetése;
h) az információátadási szabályzatok és információátadási megállapodások bejelentésének fogadása;
i) műszaki irányelvek elfogadása;
j) az együttműködő szervek az E-ügyintézési tv.-ben szabályozott tevékenységeinek felügyelete.
136. § (1) A felügyelet ellenőrzi, hogy a szolgáltató és az elektronikus ügyintézést biztosító szerv az elektronikus ügyintézéssel
kapcsolatos jogszabályban, foglalt követelményeknek megfelel-e, a  szolgáltató a  nyilvánosságra hozott
tájékoztatóiban és általános szerződési feltételeiben foglaltakat, valamint – ha van ilyen – szerződési feltételeit
betartja-e, valamint ellenőrzi a felügyelet korábbi döntéseinek végrehajtását.
(2) A  felügyelet az  E-ügyintézési tv. 48.  § (2)  bekezdése szerinti intézkedés megtétele során figyelembe veszi
a  megállapított mulasztásnak az  ügyfelekre és az  érintett szervek működésére, továbbá intézkedésének
az  ügyfelekre gyakorolt hatását, valamint – adott esetben – más szolgáltatásra való átállás lehetőségét, annak
költségét és időigényét.
(3) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  E-ügyintézési tv. 28.  § (1)  bekezdése szerint a  következő adatokat
köteles bejelenteni a felügyeletnek:
a) nevét, székhelyét, hivatalos elektronikus elérhetőségét;
b) kapcsolattartójának nevét és elektronikus elérhetőségét, ha a  kapcsolattartó az  adatai kezeléséhez
hozzájárult; c) azon ügyfajtákat, amelyekben az elektronikus ügyintézés lehetőségét biztosítja, és ennek kezdő időpontját,
valamint
d) az általa nyújtott elektronikus ügyintézéssel kapcsolatos szolgáltatások megnevezését.
27. Elektronikus ügyintézés vállalásának bejelentése 137. § (1) Az  E-ügyintézési tv. 1.  § 17.  pont l)  alpontja szerinti szervek bejelentése során a  felügyelet a  szolgáltatásnyújtás
bejelentése szabályai szerint jár el, e §-ban foglaltak szerinti eltéréssel.
(2) Az  elektronikus ügyintézést vállaló szerv (a  továbbiakban: vállaló szerv) a  bejelentésében megjelöli azon ügyeket
(a továbbiakban: vállalt ügy), amelyek intézése során az E-ügyintézési tv. és végrehajtási rendeleteinek szabályainak
alkalmazását vállalja.
(3) A bejelentés során a szolgáltató alatt a vállaló szervet, szolgáltatás alatt a vállalt ügyeket kell érteni.
 (4) A bejelentést a vállalás megkezdését legalább 60 nappal megelőzően kell megtenni.
 (5) A vállaló szerv által vállalt ügy jóerkölcsbe nem ütközhet.
 (6) A vállaló szerv az ügy felügyelet által történő nyilvántartásba vételét követően 30 napon belül köteles a vállalásához
szükséges SZEÜSZ és KEÜSZ szolgáltatásokhoz csatlakozni. A  vállaló szerv a  csatlakozást követően bejelenti
a felügyeletnek, hogy az E-ügyintézési tv.-ben foglalt feltételeknek megfelel.
28. A szolgáltatásnyújtás bejelentése 138. § (1) A  szolgáltató köteles a  felügyelet részére a  szolgáltatás nyújtásának megkezdésére irányuló szándékot, valamint
a megkezdés tervezett időpontját elektronikusan, a felügyelet által közétett tájékoztatás szerint bejelenteni.
(2) A szolgáltató a bejelentéshez köteles csatolni:
a) a szolgáltatás részletes műszaki leírását,
b) a  szolgáltatás pontos meghatározásához szükséges eljárási, adminisztrációs szabályokat, szabályzatokat,
folyamatleírásokat, hitelesítési rendet, ahol az értelmezett,
c) a szolgáltatásra vonatkozó általános szerződési feltételeket,
d) a szolgáltató katasztrófaelhárítási eljárásra vonatkozó szabályzatát,
e) a  külön jogszabályban meghatározott biztonsági és egyéb műszaki követelményeknek való megfelelést
alátámasztó dokumentumokat, valamint
f ) a  független tanúsító szerv által kiadott, jogi, informatikai minőségügyi és informatikai biztonsági vizsgálat
alapján készült teljes körű jogi és informatikai audit jelentést.
 (3) A bejelentés szükség esetén intézkedési tervet tartalmaz, amelyben foglaltak teljesülését a felügyelet ellenőrzi.
 (4) A  felügyelet megkeresése alapján a  szolgáltatás nyilvántartásba vételére vonatkozó eljárásban a  szolgáltatás
információbiztonságának véleményezése érdekében a  bejelentést a  Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági
Hatóság – a megkereséstől számított 8 napon belül – véleményezi.
(5) A  felügyelet – ha a  nyilvántartásba vétel megtagadásának indoka nem áll fenn – a  szolgáltatót a  bejelentésben
közölt adatoknak megfelelően bejegyzi a  szolgáltatókról vezetett nyilvántartásába, és – ha hiánypótlás nem
szükséges – a bejelentés időpontjától számított 8 napon belül a nyilvántartásba vétel tényét visszaigazolja.
(6) A felügyelet megtagadja a nyilvántartásba vételt, ha
a) a bejelentésben foglalt adatok a hiánypótlás ellenére a szolgáltató vagy az általa végezni kívánt tevékenység
azonosítására, illetve a nyilvántartásba vételre nem alkalmasak,
b) a szolgáltatás nyújtása a benyújtott információk alapján nem alkalmas a biztonságos igénybevételhez.
(7) A  szolgáltató a  bejelentésben közölt adatokban bekövetkezett változásokat, valamint a  szolgáltatás nyújtásának
megszüntetését 30 napon belül köteles bejelenteni a felügyeletnek.
(8) A  felügyeletnek a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény
szerinti, a szolgáltatókról szóló nyilvántartását a felügyelet a honlapján közzéteszi, és abba bárki betekinthet.
(9) A felügyelet vizsgálata kiterjed
a) a műszaki követelmények,
b) az eljárási feltételek,
c) a biztonsági követelmények,
d) a szolgáltatási feltételek,
e) az a) és d) pontok teljesülését garantáló szolgáltatási képesség,
f ) a szolgáltatáshoz kapcsolódó járulékos feltételeknek való megfelelés és
g) a szolgáltatás jogszabályoknak való megfelelése
vizsgálatára.
(10) Ha a  (9)  bekezdés szerinti valamely követelményre rendelkezésre áll a  felügyelet által közzétett ajánlás, és
a  szolgáltató az  ajánlás alkalmazásáról nyilatkozik, a  felügyelet az  ellenőrzés során az  ajánlásban rendezett
kérdésekben kizárólag az ajánlásnak való megfelelést ellenőrzi.
(11) A  szolgáltató a  szolgáltatásnyújtás megkezdésének tervezett időpontját köteles a  bejegyzés iránti kérelem
benyújtását követő 3 hónapon túli időpontban megjelölni.
139. § A  bejelentésben foglalt adatok változására, valamint a  szolgáltatás megszüntetésére a  137.  § rendelkezései
megfelelően irányadóak.
140. § (1) A  felügyelet a  jogszabályban foglalt követelményeknek való megfelelés vizsgálata során mérlegelési jogkörében
figyelembe veszi az érintett szolgáltatásra irányadó műszaki előírásokat és a kérelemben foglalt szolgáltatás egyedi
sajátosságait.
(2) A  felügyelet a  jogszabályban foglalt követelményeknek való megfelelés vizsgálata során helyszíni szemlét is
lefolytathat, és kérheti a szolgáltatás műszaki jellemzőinek, működésének részletes bemutatását.
(3) A  felügyelet döntésében köteles a figyelembe vett műszaki előírásokat nevesíteni, és ha a szolgáltatásra irányadó
műszaki előírásoktól eltért, köteles az eltérést megindokolni.
141. § (1) Az E-ügyintézési tv. 48. § (2) bekezdése szerinti esetben a felügyelet tízezertől ötvenmillió forintig terjedő bírságot
szabhat ki.
(2) A  felügyelet az  E-ügyintézési tv. 48.  § (2)  bekezdése szerinti jogkövetkezmények alkalmazása esetében
–  az  E-ügyintézési tv. 48.  § (2)  bekezdés d)  pontja szerinti eset kivételével – ismételt ellenőrzéssel köteles
meggyőződni az  intézkedés eredményességéről, a  jogszabálysértésnek az elektronikus ügyintézést biztosító szerv
általi megszüntetéséről.
142. § A felügyelet a bizalmi szolgáltatásnak is minősülő SZEÜSZ és KEÜSZ szolgáltatások ellenőrzése tekintetében minden
esetben egyeztet az  E-ügyintézési tv. 91.  § (1)  bekezdése szerinti bizalmi felügyelettel. A  felügyelet nem vizsgálja
a szolgáltatásnak a bizalmi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályoknak való megfelelőségét.
29. A szolgáltatásnyújtás megszüntetése 143. § (1) A  szolgáltató köteles a  felügyelet részére a  szolgáltatás nyújtásának megszüntetése előtt legalább 90 nappal
a szolgáltatás befejezését bejelenteni, és azt az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzétenni.
(2) A bejelentés nem mentesíti a szolgáltatót a megállapodások alapján vállalt vagy jogszabály által kötelezően előírt
szolgáltatási időszak biztosításától.
(3) Ha a  szolgáltatás nyújtását nem jogszabály írja elő kötelezően, a  felügyelet jogosult a  szolgáltatás
megszüntetésének idejét legfeljebb 6 hónappal elhalasztani, ha a  szolgáltatás nyújtásának megszüntetése
az  elektronikus ügyintézés során zavarokat okozhat. A  szolgáltató – ha a  szolgáltatást nem jogszabályi kötelezés
alapján nyújtja – mentesülhet e  szolgáltatási kötelezettsége alól, ha teljes értékűen azonos, a  felügyelet
nyilvántartásában szereplő szolgáltatás az  igénybevevők rendelkezésére áll, az  átállásra elegendő időt biztosít, és
az igénybevevők esetleges átállási költségét a tevékenységét megszüntető szolgáltató viseli.
30. A koordinációs eljárás részletes szabályai 144. § (1) A koordinációs eljárás a  felügyelet speciális, az elektronikus ügyintézést biztosító, illetve az együttműködő szervet
szakmailag segítő, e szerv kérelmére vagy hivatalból indítható eljárása, amely nem minősül közigazgatási hatósági
eljárásnak.
(2) A  felügyelet a  koordinációs eljárás során javaslatainak előkészítése érdekében információkat kér az  elektronikus
ügyintézést biztosító vagy együttműködő szervtől, az  érintett szervekkel konzultációt folytat, a  helyszínen felméri
az E-ügyintézési tv. és e rendeletben foglalt feltételek teljesüléséhez szükséges adatokat.
(3) A  felügyelet munkatársai a  koordinációs eljárás során tudomásukra jutott információkat a  (4)  bekezdés szerinti
kivétellel kötelesek bizalmasan kezelni.
(4) Ha a felügyelet a koordinációs eljárás során olyan információ birtokába jut, amely információbiztonsági kockázatot
jelenthet, haladéktalanul értesíti az  elektronikus információs rendszerek biztonságának felügyeletéért felelős
hatóságot.
(5) Az  elektronikus ügyintézést biztosító vagy együttműködő szerv – a  Kormány rendeletében meghatározott
kivételekkel – nem köteles a  felügyelet javaslatában foglaltak végrehajtására, de jeleznie és indokolnia kell
a felügyeletnek a javaslatban foglaltaktól történő eltérést.
(6) A felügyelet a koordinációs eljárás eredményéről összefoglalót készít, amelyet az elektronikus ügyintézést biztosító
vagy együttműködő szervnek megküld.
31. Műszaki irányelvek elfogadására és közzétételére vonatkozó szabályok
145. § (1) A  felügyelet az  E-ügyintézési tv. 78.  § (1)  bekezdése szerinti műszaki irányelvek tervezetét véleményezésre
elektronikus úton megküldi az informatikáért felelős miniszternek és a szolgáltatóknak.
(2) A felügyelet a műszaki irányelvek előkészítése során indokolt esetben egyeztet a nemzeti, európai vagy nemzetközi
szabványügyi vagy szabványkibocsátó szervekkel.
(3) Az elfogadott műszaki irányelveket a felügyelet a honlapján nyilvánosan közzéteszi.
 (4) A  felügyelet a  műszaki irányelvek előkészítése során figyelmet fordít a  fogyatékossággal élő személyek egyenlő
esélyű hozzáférésének másokkal azonos alapon történő biztosítására. VI. FEJEZET
AZ ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉST BIZTOSÍTÓ, VALAMINT EGYÉB SZERVEK INFORMATIKAI
EGYÜTTMŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK
32. Együttműködésre kijelölt közfeladatot ellátó szervek 146. § Az  E-ügyintézési tv. 105.  § (5)  bekezdés b)  pontja alapján az  E-ügyintézési tv. Harmadik Része szerinti
együttműködésre kijelölt közfeladatot ellátó szervek a felsőoktatási intézmények.
33. Az együttműködő szervek közzétételi kötelezettségének teljesítése 147. § (1) Az  együttműködő szerv az  E-ügyintézési tv. Harmadik Része szerinti közzétételi kötelezettségeinek saját,
az  együttműködő szervek tájékoztatására szolgáló honlapján keresztül, az  interneten keresztül széleskörűen
elterjedt böngészőprogramokkal folyamatosan elérhető, kereshető, nyomtatható és megtekinthető módon tesz
eleget.
(2) Az  együttműködő szervek tájékoztatására szolgáló honlapot egyértelműen meg kell különböztetni az  ügyfelek
tájékoztatására szolgáló honlaptól.
(3) Az  E-ügyintézési tv. 67.  §-a szerinti egységes információátadási szabályzatot az  azt elfogadó együttműködő szerv
teszi közzé az  (1)  bekezdés szerint. Az  egységes információátadási szabályzat hatálya alá tartozó együttműködő
szervek közzétételi kötelezettségük teljesítése során az egységes szabályzat internetes elérhetőségét teszik közzé.
34. Az informatikai együttműködést korlátozó vagy akadályozó üzemszünet, üzemzavar
148. § (1) Az együttműködő szerv köteles az informatikai együttműködést biztosító szolgáltatása elérhetőségének biztosítása
érdekében a rendelkezésre állásra vonatkozó célértékeket vállalni.
(2) Az együttműködő szerv köteles az információátadási szabályzatában feltüntetni:
a) a rendelkezésre állás vállalt célértékét, számítási módját;
b) a rendelkezésre állást érintő események kezelési eljárásának leírását.
149. § (1) Az E-ügyintézési tv. 56. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatásban fel kell tüntetni legalább:
a) a technikai tevékenység tervezett kezdő és záró időpontját, nap, óra és perc pontossággal;
b) a technikai tevékenységgel pontosan érintett informatikai együttműködési szolgáltatás, forma vagy
megoldás meghatározását, funkcionalitásukban bekövetkező változásokat; c) ha a tervezett technikai tevékenység az informatikai együttműködésben változást, korlátozást vagy akadályt
eredményez, a  változás, korlátozás vagy akadály pontos leírását, valamint az  informatikai együttműködési
szolgáltatás, forma vagy megoldás igénybevételében bekövetkező változások leírását;
d) a technikai tevékenység ideje alatt alkalmazható egyéb informatikai és nem informatikai együttműködési
szolgáltatás, forma vagy megoldás leírását.
(2) Az E-ügyintézési tv. 56. § (3) bekezdése szerinti tájékoztatásban fel kell tüntetni legalább:
a) az üzemzavar leírását;
b) az üzemzavar elhárításának várható időtartamát;
c) az informatikai együttműködés egyéb lehetőségét.
35. Automatikus információátadásra köteles együttműködő szervek 150. § Az alábbi nyilvántartások és adatbázisok közhiteles adatai tekintetében – ha jogszabály eltérően nem rendelezik –
a  nyilvántartást vagy adatbázist vezető együttműködő szervek kötelesek automatikus információátadási
szolgáltatást nyújtani, vagy azt központi szolgáltatásként igénybe venni, amelynek keretében biztosítják az alábbi
nyilvántartásokban szereplő adatok automatikus információátadás útján történő átadásának lehetőségét:
 1. a központi címregiszter;
 2. a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartása;
 3. az ingatlan-nyilvántartás;
 4. a Foglalkoztatási és Közfoglalkoztatási Adatbázis;
 5. az állami foglalkoztatási szerv feladatainak ellátásához szükséges adatbázis;
 6. az egységes szociális nyilvántartás;
 7. az elektronikus anyakönyvi nyilvántartás;
 8. a földhasználati nyilvántartás;
 9. a közepes és kis méretarányú állami topográfiai térképek;
10. a nyugdíjbiztosítási nyilvántartás;
11. az egészségbiztosítási nyilvántartás;
12. a központi útiokmány-nyilvántartás;
13. a közúti közlekedési nyilvántartás;
14. a Magyar igazolvány és a Magyar hozzátartozói igazolvány tulajdonosainak nyilvántartása;
15. a kulturális örökségvédelmi nyilvántartás;
16. a cégnyilvántartás;
17. civil szervezetek nyilvántartása;
18. a központi idegenrendészeti nyilvántartás;
19. a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv által kezelt nyilvántartási rendszerek;
20. a kötvénynyilvántartás;
21. az egyéni vállalkozók nyilvántartása;
22. az egységes örökbefogadási nyilvántartás;
23. a természetes személyek közhiteles országos adósságrendezési nyilvántartása;
24. a földművesekről, a  mezőgazdasági termelőszervezetekről és a  mezőgazdasági üzemközpontokról vezetett
nyilvántartás;
25. hitelbiztosítéki nyilvántartás;
26. gondnokoltak nyilvántartása;
27. elektronikus ügyintézést igénybe vevő külföldiek személyi nyilvántartása.
36. Az információátadási szabályzat 151. § (1) Az információátadási szabályzatnak – függetlenül attól, hogy azokat közhitelesen tartják-e nyilván – az E-ügyintézési
tv.-ben meghatározott adatokon túl ki kell terjednie azon információkra is, amelyek tekintetében az együttműködő
szerv automatikus információátadás útján történő információátadási szolgáltatás működtetésére köteles.
(2) Az információátadási szabályzat az E-ügyintézési tv.-ben meghatározottakon túlmenően tartalmazza:
a) az információátadási szolgáltatás keretében átvehető információk hitelességét biztosító ügyviteli, ellenőrzési
és adattisztítási megoldások összefoglaló leírását; b) az  információátadási szolgáltatás keretében átvehető információk adat- és iratmegnevezések jegyzéke
szerinti megnevezését;
c) ha az  információátadási szabályzat egyes részeinek nyilvános közzététele veszélyeztetné
az információbiztonságot, e részek indokolással ellátott megjelölését;
d) az  információátadási szabályzat módosítása esetén követendő eljárást, valamint ezen belül
az információátadási szolgáltatás igénybevevői tájékoztatásának a rendjét, valamint
e) az egyes információátadási szolgáltatások megszüntetésének a rendjét.
37. Az információátadási szabályzat és megállapodás bejelentése 152. § (1) Az  együttműködő szerv az  információátadási szabályzatot az  E-ügyintézési tv. 65.  § (1)  bekezdésében foglaltak,
valamint az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzéteszi és megküldi a felügyeletnek.
(2) A  felügyelet az  E-ügyintézési tv. 75.  § (4)  bekezdésében foglaltak érvényesülése érdekében a  szabályzatot
haladéktalanul megküldi az elektronikus információs rendszerek biztonságának felügyeletéért felelős hatóságnak.
(3) A szabályzattal kapcsolatban hatósági határozatában kifogással élhet
a) a felügyelet az E-ügyintézési tv. rendelkezéseinek érvényesülése érdekében,
b) az  elektronikus információs rendszerek biztonságának felügyeletéért felelős hatóság
az információbiztonságot érintő rendelkezések tekintetében.
 (4) Az együttműködő szerv köteles a szabályzatot 30 napon belül a kifogásnak megfelelően módosítani.
 (5) E § rendelkezéseit az információátadási megállapodás bejelentése, az információátadási szabályzat és megállapodás
módosításának bejelentése során megfelelően alkalmazni kell. VII. FEJEZET
AZ ELSŐDLEGES INFORMÁCIÓFORRÁSBÓL RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ INFORMÁCIÓK AZ ELEKTRONIKUS
ÜGYINTÉZÉS ÉS A BIZALMI SZOLGÁLTATÁSOK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAIRÓL SZÓLÓ 2015. ÉVI
CCXXII. TÖRVÉNYBEN NEM SZABÁLYOZOTT KÖRE
153. § Az E-ügyintézési tv. 60. § (3) bekezdés c) pontja szerinti elsődleges információforrásnak minősül az E-ügyintézési tv.
hatálya alá nem tartozó állami intézménynél keletkezett, közhiteles nyilvántartásban nem szereplő információ.
VIII. FEJEZET
AZ ELEKTRONIKUS KAPCSOLATTARTÁSRA VONATKOZÓ ELÉRHETŐSÉGEK AZ ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉS
ÉS A BIZALMI SZOLGÁLTATÁSOK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAIRÓL SZÓLÓ 2015. ÉVI CCXXII. TÖRVÉNYBEN NEM
SZABÁLYOZOTT TÍPUSAI
154. § (1) Az  elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó elérhetőségeknek az  E-ügyintézési tv.-ben nem szabályozott típusai
a következők:
a) rövid szöveges üzenet (SMS) fogadására szolgáló elérhetőség,
b) elektronikus levél (e-mail),
c) telefax,
d) elektronikus azonosítási szolgáltatás nélkül használt telefon.
(2) Az (1) bekezdés szerinti elérhetőségek igénybevételével történő elektronikus kapcsolattartásra
a) az ügyfél kérésére vagy
b) azonnali beavatkozást igénylő esetekben (súlyos kár vagy életveszély fennállása vagy bekövetkezésének
lehetősége)
kerülhet sor. (3) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az (1) bekezdés szerinti elérhetőségekre jogkövetkezménnyel járó iratot
az elektronikus ügyintézést biztosító szerv nem küldhet.
(4) Az ügyfél az E-ügyintézési tv. 18. § (1) bekezdése szerinti nyilatkozatát az (1) bekezdés szerinti elérhetőségekről és
az elektronikus ügyintézést biztosító szerv (1) bekezdés szerinti elérhetőségeire is hitelesítés nélkül megküldheti.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 38. Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések
155. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2017. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A  158.  § (1)  bekezdés c)  pontja akkor lép hatályba, amikor a  38. és 39.  § szerinti tudástárfejlesztés elkészül, és
beüzemelésre kerül. Ennek bekövetkezéséről a közigazgatás szervezéséért felelős miniszter – az e-közigazgatásért
felelős miniszter egyetértésével – a  bekövetkezés naptári napjának megjelölésével a  Magyar Közlönyben
határozatot tesz közzé.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak, valamint a III. Fejezet kivételével e rendelet rendelkezéseit 2018. január 1-jétől kötelező
alkalmazni.
(4) E  rendelet rendelkezéseit az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv 2018. január 1-jét megelőzően akkor köteles
alkalmazni, ha az elektronikus ügyintézést az E-ügyintézési tv. 108. § (2) bekezdése szerint vállalta.
(5) A  (4)  bekezdésben foglaltak kivételével, ha jogszabály a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvényben szabályozott elektronikus kapcsolattartási szabályok alkalmazását rendeli el, 2017.
december 31-ig a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó
szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: SZEÜSZ r.), valamint az  elektronikus
ügyintézés részletes szabályairól szóló 85/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2016. december 31-én hatályos szabályait
kell alkalmazni, a (6) bekezdésben foglalt eltéréssel.
(6) A  SZEÜSZ r. szerinti SZEÜSZ szolgáltatásokat a  szolgáltatók legkésőbb 2017. december 31-ig a  SZEÜSZ r. 2016.
december 31-én hatályos szabályai szerint nyújthatják.
(7) A  SZEÜSZ és KEÜSZ szolgáltatók a  szolgáltatás megkezdését megelőző legalább 30 nappal felügyeletnek
bejelentik, ha a SZEÜSZ r. szerinti SZEÜSZ szolgáltatás helyett e  rendelet szerinti SZEÜSZ vagy KEÜSZ szolgáltatás
nyújtását megkezdik. A bejelentésben a megszűnő szolgáltatást a SZEÜSZ r.-nek, az új szolgáltatást e rendeletnek
megfelelően meg kell jelölni. Az új szolgáltatásra e rendelet rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
(8) A felügyelet a (7) bekezdés szerinti új szolgáltatás megindítását a Hivatalos Értesítőben közzéteszi.
 (9) Ha a 128. § (1) bekezdés vagy a 133. § (1) bekezdés szerinti KEÜSZ még nem működik, az elektronikus ügyintézést
biztosító szerv az ezekhez való csatlakozás hiányában is megteheti az E-ügyintézési tv. 108. § (2) bekezdése szerinti
bejelentést azzal a  feltétellel, hogy vállalja, hogy az  érintett KEÜSZ-ök működésének megkezdésétől számított 15
napon belül biztosítja a KEÜSZ-ök alkalmazásának lehetőségét.
(10) A (2) bekezdésben megjelölt feltétel bekövetkeztéig, ahol e rendelet tudástárat említ, ott a kormányablakokról szóló
515/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. alcíme szerinti tudástárat kell érteni.
(11) A  cégkapu-regisztrációra jogosult kérheti, hogy a  SZEÜSZ r. szerinti perkapu szolgáltatás – az  adott perkapu
megbízott jóváhagyásával – a cégkapuba integrálódjon.
(12) A  SZEÜSZ r. szerinti ügyfélkapus tárhely a  KÜNY-regisztrációhoz kapcsolódó szolgáltatás megkezdését követően
az adott KÜNY-ben szereplő személy tárhelyébe integrálódik.
(13) Az a szervezet, amely a SZEÜSZ r. szerinti hivatali kapuval rendelkezik, és hivatali tárhely használatára nem jogosult,
2017. december 31-ig kérheti, hogy a  hivatali kapuja a  cégkapuba integrálódjon. 2018. január 1-jétől e  szerv
a hivatali kapu szolgáltatást nem használhatja.
(14) 2017. december 31-ig e  rendelet rendelkezéseit a  polgári perrendtartásról szóló 1952.  évi III.  törvény és
a  büntetőeljárásról szóló 1998.  évi XIX.  törvény hatálya alá tartozó ügyekben – a  (15)  bekezdésben foglaltak
kivételével – nem kell alkalmazni, e törvények hatálya alá tartozó ügyekben a SZEÜSZ r. szabályait kell alkalmazni.
(15) A  (7) bekezdésben foglalt esetben – ha törvény eltérően nem rendelkezik – a  (14) bekezdésben foglalt ügyekben
e rendeletnek a SZEÜSZ-re és KEÜSZ-re vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(16) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában elektronikus ügyintézés során a kézbesítésre és a kézbesítési vélelemre
a dokumentum küldésekor hatályos szabályokat kell alkalmazni.
39. Az Európai Unió jogának való megfelelés 156. § Ez  a  rendelet a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 6−8.  cikkeinek, valamint az  illetékes hatóságok által a  belső piaci szolgáltatásokról szóló
2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján elektronikusan aláírt dokumentumok országhatáron
átnyúló feldolgozására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló 2011/130/EU határozat módosításáról
szóló 2014/148/EU bizottsági végrehajtási határozatban meghatározott szabványformátumokra vonatkozó
rendelkezéseknek való megfelelést szolgálja.
40. Módosuló rendelkezések 157. § (1) Az  egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010.  évi LXXV.  törvény végrehajtásáról szóló 223/2010. (VII. 30.)
Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  egyszerűsített foglalkoztatással kapcsolatos adatok telefonon történő bejelentése az  országos telefonos
ügyfélszolgálaton, a 185-ös hívószámon intézhető.”
(2) Az  egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010.  évi LXXV.  törvény végrehajtásáról szóló 223/2010. (VII. 30.)
Korm. rendelet 5. § (1) és (2) helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) Az  országos telefonos ügyfélszolgálat a  nála létrejövő adatállományokat – beleértve a  hangfelvételt is –
titkosítva menti, és kizárólag védett környezetben tárolja.
(2) Az  országos telefonos ügyfélszolgálat a  rögzítéstől számított 5 év elteltével helyreállíthatatlanul törli
a hangfelvételt és a hangfelvétel alapján rögzített adatokat.”
41. Hatályon kívül helyező rendelkezések 158. § (1) Hatályát veszti
a) a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó
szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet;
b) az elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló 85/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet;
c) a kormányablakokról szóló 515/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. alcíme.
(2) Hatályát veszti a  papíralapú dokumentumokról elektronikus úton történő másolat készítésének szabályairól szóló
13/2005. (X. 27.) IHM rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök