type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
269/2014. (XI. 4.) Korm. rendelete a Magyar Testgyakorlók Köre Budapest létesítményfejlesztési programja részét képező beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és e) pontjában,
az 1. § (4) bekezdése és a 2. melléklet tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 2. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja
a) a Budapest XIV. kerület közigazgatási területén, a 31267/91 helyrajzi számú ingatlanon fekvő Lantos Mihály
Sporttelepen,
b) a Budapest VIII. kerület közigazgatási területén, a 38852/6 helyrajzi számú ingatlanon fekvő Hidegkuti Nándor
Stadionon, továbbá
c) a Budapest VIII. kerület közigazgatási területén, a 38821/4/6 helyrajzi számú ingatlanon, illetve
d) az a)–c)  pont szerinti földrészletekből telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított
földrészleteken
a Magyar Testgyakorlók Köre Budapest létesítményfejlesztési programja keretében megvalósuló sporttelep, stadion
és környezete fejlesztésére irányuló beruházásokkal összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági
ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházások megvalósításához és használatbavételéhez
szükségesek.
(3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként
az 1. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtákra vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházásokkal összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  melléklet szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az 1. melléklet szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
263/2018. (VI. 13.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Bodó Sándort 2018. június 13-ai hatállyal a Pénzügyminisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. június 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2004. (III. 2.) OGY határozata a gyermekek és az ifjúság helyzetéről, életkörülményeik alakulásáról és az ezzel összefüggésben a 2002. évben megtett kormányzati intézkedésekről szóló jelentés elfogadásáról.
Az Országgyűlés tudomásul veszi a Kormány által előterjesztett 2002. évről szóló jelentést a gyermekek és az
ifjúság helyzetéről, életkörülményeik alakulásáról és
az ezzel összefüggésben a 2002. évben megtett kormányzati
intézkedésekről.
Mandur László s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
381/2010. (V. 19.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. április 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvényt módosítsa oly
módon, hogy az Alkotmánybíróság köteles a honlapján a beérkezett indítványok iratát, továbbá az indítvánnyal
kapcsolatban hivatalból beszerzett (jogalkotói, szakértői stb.) véleményt a beérkezést követő napon nyilvánosságra hozni?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
18/2018. (XI. 20.) BM utasítása a határforgalom ellenőrzésének a végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § A személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) szóló,
2016. március 9-i (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikk (2a) bekezdése alapján az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: rendőrség) ezen utasításban foglaltakra
figyelemmel hajtja végre a határforgalom ellenőrzését.
2. § A rendőrség célzott határforgalom-ellenőrzést végez az alábbi, schengeni külső – magyar–román, magyar–szerb –
határátkelőhelyek kilépő-belépő oldalán:
1. Magyar–szerb határszakasz:
 1.1. Röszke–Horgoš (Horgos) közúti határátkelőhely
 1.2. Röszke–Horgoš (Horgos) autópálya határátkelőhely
 1.3. Tompa–Kelebija (Alsókelebia) közúti határátkelőhely
2. Magyar–román határszakasz:
 2.1. Ártánd–Bors (Borş) közúti határátkelőhely
 2.2. Csanádpalota–Nagylak (Nădlac) autópálya határátkelőhely
 2.3. Csengersima–Pete (Petea) közúti határátkelőhely
 2.4. Kiszombor–Nagycsanád (Cenad) közúti határátkelőhely
 2.5. Nagylak–Nagylak (Nădlac) közúti határátkelőhely
 2.6. Vállaj–Csanálos (Urziceni) közúti határátkelőhely
3. § A rendőrség a célzott határforgalom-ellenőrzést 2018. december 15-e és 2019. január 15-e között a határforgalom
intenzitásához igazodva végzi.
4. § Ez az utasítás 2018. december 14-én lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
84/2013. (XII. 30.) EMMI rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 15.  pontja alapján meghatározott
feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendelet hatálya
a) a  központi költségvetésről szóló törvénynek az  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében eredeti
előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a  költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényeiben az  a)  pont szerinti
fejezetet irányító szerv vezetője (a  továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium és annak jogelődjei
költségvetési fejezetében megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára és
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján a költségvetési év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont szerinti előirányzatok a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
 (2) E rendeletet
a) a Nemzeti Együttműködési Alap, valamint
b) az  egyházi közgyűjtemények és közművelődési intézmények támogatása, a  Hittan oktatás támogatása és
az 5000 lakosnál kisebb településeken szolgálatot teljesítő egyházi személyek jövedelempótléka
felhasználására jogszabályban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) A III. és IV. Fejezetet a Nemzeti Együttműködési Alap felhasználására nem kell alkalmazni.
 (4) E rendeletet az állami sportcélú támogatások felhasználására nem kell alkalmazni.
2. § Az  előirányzatoknak az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 109.  §
(5)  bekezdése szerinti felhasználási szabályait az  1.  melléklet tartalmazza. Az  1.  mellékletben meghatározott
felhasználási szabályokat az  egyes előirányzatokhoz rendelt megfelelő államháztartási egyedi azonosító számmal
(a  továbbiakban: Áht-azonosító) azonosított előirányzatra kell alkalmazni, annak a  fejezeten belüli címrendi
besorolásától függetlenül.
II. FEJEZET
AZ ELŐIRÁNYZATOK FELHASZNÁLÁSÁNAK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 1. Az előirányzatok felhasználása
3. § (1) A  visszatérítési kötelezettséggel terhelt költségvetési támogatás a  visszatérítési határidő lejárta előtt írásban
benyújtott, a kedvezményezett részletes indokolását tartalmazó kérelmére – a támogató döntése alapján – az Áht.
97. § (1) bekezdésének megfelelően minősíthető vissza nem térítendővé.
(2) Visszatérítési kötelezettség előírása mellett vállalható kötelezettség – az  előirányzatok céljának megfelelően –
az  európai uniós tagsághoz kapcsolódó támogatással, vagy egyéb nemzetközi szerződés alapján megvalósuló
pályázatos vagy kiemelt projekteknek az európai uniós forrás lehívásáig felmerülő kiadásai megelőlegezése céljából.
A  visszafizetési kötelezettséget az  európai uniós, vagy egyéb nemzetközi szerződés alapján biztosított forrás
beérkezésének üteme szerint kell teljesíteni. A kedvezményezett az igénybe vett költségvetési támogatást akkor is
köteles visszatéríteni, ha azt az európai uniós forrásból, vagy az egyéb nemzetközi szerződés alapján részére nem
folyósítják.
(3) Az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107.  cikk (1)  bekezdése hatálya alá tartozó, korábban megítélt
támogatások esetében a  támogatás e  rendelet alapján nyújtható támogatással együttesen sem haladhatja meg
a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek
nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló 800/2008/EK bizottsági rendeletben, a Szerződés 87. és
88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági
rendeletben, illetve az  Európai Bizottság határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást, vagy
legmagasabb támogatási összeget.
4. § (1) Csekély összegű (de minimis) támogatás – az 5. §-ban foglalt esetet kivéve – a csekély összegű támogatásokról szóló
bizottsági rendelet alapján nyújtható.
(2) Nem lehet kedvezményezett az a vállalkozás, amely az igényelt támogatást a csekély összegű támogatásokról szóló
bizottsági rendelet 1. cikkében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(3) A csekély összegű támogatás nyújtásának feltétele, hogy a kedvezményezettnek a csekély összegű támogatásokról
szóló bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontjában meghatározott nyilatkozata szerint, továbbá a kedvezményezett által
e rendelet alapján igénybevett támogatás támogatástartalma nem lépi túl a csekély összegű támogatásokról szóló
bizottsági rendeletben meghatározott felső határt.
5. § (1) Közszolgáltatás ellentételezése céljából támogatás az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i (a  továbbiakban: csekély összegű közszolgáltatási
támogatásokról szóló bizottsági rendelet) és az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke
(2)  bekezdésének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára
közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló 2012/21/EU
bizottsági határozat (a továbbiakban: Határozat) alapján nyújtható.
(2) A  csekély összegű közszolgáltatási támogatásokról szóló bizottsági rendelet alapján nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást a  csekély összegű közszolgáltatási támogatásokról szóló bizottsági
rendelet 1. cikkében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(3) A csekély összegű közszolgáltatási támogatás nyújtásának feltétele, hogy a kedvezményezettnek a csekély összegű
közszolgáltatási támogatásokról szóló bizottsági rendelet 3.  cikk 1.  pontjában meghatározott nyilatkozata szerint,
továbbá a  kedvezményezett által e  rendelet alapján igénybevett támogatás támogatástartalma nem lépi túl
a csekély összegű közszolgáltatási támogatásokról szóló bizottsági rendeletben meghatározott felső határt.
(4) A  Határozat alapján nyújtott támogatás mértéke nem haladhatja meg a  közszolgáltatási kötelezettségek
teljesítéséhez szükséges nettó költséget, ideértve az ésszerű nyereséget. A támogatás mértékét a Határozat 5. cikke
szerint kell megállapítani.
(5) Ha a  kedvezményezett a  Határozat 5.  cikkének megfelelően meghatározott összeget meghaladó támogatásban
részesül, a túlkompenzációt a Határozat 6. cikk (2) bekezdésében foglaltak alapján köteles visszafizetni.
(6) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (4) és (5) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
2. A támogatási szerződés megkötéséhez szükséges nyilatkozatok, dokumentumok
6. § (1) A  kedvezményezettnek a  támogatási szerződés megkötéséhez az  Ávr. 72.  § (2) és (3)  bekezdésében
meghatározottakon túl a támogatóhoz a következő dokumentumokat kell benyújtania:
a) a gazdasági társaságnak nem minősülő gazdálkodó szervezet esetében hatályos létesítő okiratának egyszerű
másolatát;
b) gazdálkodó szervezet esetében a létezését jogszabályban meghatározottak szerint igazoló okirat (különösen
cégkivonat, hatályos nyilvántartási adatokról szóló igazolás vagy kivonat), egyéni vállalkozói igazolvány, – ha
a  gazdasági tevékenység gyakorlását jogszabály hatósági engedélyhez köti – a  hatósági engedély bíróság,
hatóság, közjegyző vagy – egyedi támogatási igény esetén – a támogató által hitelesített másolatát;
c) a  gazdálkodó szervezet képviselőjének közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányát, ügyvéd által
ellenjegyzett aláírás-mintáját vagy a  számlavezető pénzforgalmi intézmény által vezetett aláírási kartonja
másolatának a számlavezető pénzforgalmi intézmény által hitelesített eredeti példányát;
d) a  létesítő okiratban meghatározott képviselőtől eltérő képviselet, valamint a  (2)  bekezdés b)  pont
ba) alpontjában meghatározott szervezet és a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak,
vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011.  évi CCVI.  törvény (a  továbbiakban: Ehtv.)
16.  § (2)  bekezdése szerinti nyilvántartásban nem szereplő belső egyházi jogi személy esetén a  szervezet
képviselőjének aláírási jogosultságát igazoló – közokiratnak vagy teljes bizonyító erejű magánokiratnak
minősülő – okiratot;
e) ha jogszabály, a  pályázati kiírás vagy a  támogató azt a  költségvetési támogatás biztosítása feltételeként
előírta, az Ávr. 72. § (3) bekezdés a) pont aa)–ac) alpontjában meghatározott módon igazolt rendelkezésére
álló saját forrást, valamint a  kedvezményezett által történő felhasználás ütemezését is tartalmazó részletes
költségtervet;
f ) a kedvezményezett nyilatkozatát az elszámolás alapjául szolgáló dokumentumok fellelhetőségéről, illetve –
a fellelhetőség megváltozása esetére – a változás-bejelentési kötelezettség elfogadásáról;
g) ha a kedvezményezett olyan gazdasági társaság, amely vonatkozásában a miniszter tulajdonosi jogokat nem,
csak szakmai felügyeletet gyakorol, a  tulajdonosi joggyakorló üzleti tervet elfogadó határozatát, továbbá
az üzleti terv alapján elkészített költségtervet, kivéve ha a költségvetési támogatás forrása a Kormány egyedi
határozatával kerül biztosításra;
h) határon túli magyar kedvezményezett esetén – ha azzal rendelkezik – magyarországi fizetési számlával
rendelkező szervezet befogadó nyilatkozatát és a b) pontban meghatározott okirat magyar nyelvű fordítását;
i) ingatlanhoz kapcsolódó felhalmozási célú támogatások esetében elektronikus dokumentumként
szolgáltatott nem hiteles tulajdonilap-másolatot, építési engedély-köteles beruházás támogatására
benyújtott pályázat, kérelem esetén a  jogerős elvi építési engedélyt az  ingatlan tulajdoni lapon bejegyzett
tulajdonosától származó hozzájáruló nyilatkozattal vagy a jogerős építési engedélyt;
j) csekély összegű (de minimis) támogatás, valamint csekély összegű közszolgáltatási támogatás esetén
a  kedvezményezett nyilatkozatát a  4.  § (3)  bekezdésében és az  5.  § (3)  bekezdésében meghatározott,
a megelőző két pénzügyi évben és a folyamatban lévő pénzügyi évben kapott valamennyi csekély összegű
(de minimis) támogatásról.
(2) Nem kell benyújtania
a) az (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott dokumentumot
aa) a miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervnek,
ab) az Ávr. 41. § (3) és (4) bekezdése alapján más költségvetési fejezet irányító szervének vagy az ilyen
szerv vezetőjének irányítása alá tartozó költségvetési szervnek,
ac) az  olyan gazdasági társaságnak, amelynek vonatkozásában a  miniszter a  tulajdonosi jogokat
gyakorló nevében és helyett jár el és a miniszter egyben a támogató,
ad) az olyan közalapítványnak, alapítványnak, amely tekintetében a miniszter alapítói jogokat gyakorol
és a miniszter a támogató,
b) az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott dokumentumot
ba) a  helyi önkormányzatnak, a  nemzetiségi önkormányzatnak, a  helyi önkormányzatok vagy
a  nemzetiségi önkormányzatok társulásának, a  térségi fejlesztési tanácsnak, valamint az  ezek által
alapított költségvetési szervnek,
bb) az  Ehtv. szerinti bevett egyháznak és az  Ehtv. 16.  § (2)  bekezdése szerint az  egyházakkal való
kapcsolattartás koordinációjáért felelős miniszter által nyilvántartásba vett belső egyházi jogi
személynek,
bc) a közoktatás információs rendszerébe bejelentkezett, OM azonosítóval nyilvántartott intézménynek
vagy a felsőoktatás információs rendszerének intézménytörzsében nyilvántartott szervezetnek,
c) az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott dokumentumot az  Ehtv. 16.  § (2)  bekezdése szerint
nyilvántartásba nem vett belső egyházi jogi személynek és a határon túli egyháznak,
d) az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott dokumentumot
da) az olyan egyéni vállalkozónak, aki egyéni vállalkozói igazolvánnyal nem rendelkezik,
db) az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV.  törvény (a  továbbiakban: Civil tv.) 2. § 6. pontja szerinti civil
szervezetnek.
(3) Ha a  (2)  bekezdés b)  pont bb)  alpontja szerinti kedvezményezett létezésével kapcsolatban kétség merül fel,
a támogató előírhatja a kedvezményezett részére létezésének az Ehtv. 16. § (2) bekezdése szerinti igazolását.
(4) Határon túli magyar kedvezményezett esetén
a) a  kedvezményezett írásbeli kérésére és indokolt esetben a  támogató eltekinthet az  (1)  bekezdés
a)–c) pontjában meghatározott dokumentumok benyújtásától, ha a támogatási igény benyújtását megelőző
egy éven belül a  kedvezményezett már nyújtott be támogatási igényt a  támogatóhoz, és nyilatkozik arról,
hogy adataiban a korábban benyújtott dokumentumokhoz képest változás nem történt;
b) a  támogató az  (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott dokumentum helyett – ha a  kedvezményezett
nyilatkozik arról, hogy rajta kívül álló okból nem képes azt csatolni – elfogadhat a kedvezményezett létezését
megfelelően igazoló más dokumentumot is.
(5) Nem magyarországi székhelyű kedvezményezett esetén a  támogató az  (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott
dokumentum helyett – ha a kedvezményezett nyilatkozik arról, hogy rajta kívül álló okból nem képes azt csatolni –
elfogadhat a kedvezményezett képviselőjének aláírásképét megfelelően igazoló más, az erre hatáskörrel rendelkező
hatóság által kiállított dokumentumot is.
7. § (1) Az  Ávr. 77.  § (1) és (5)  bekezdésében meghatározott kivételekkel és a  támogatónak a  határon túli költségvetési
támogatások sajátos szabályairól szóló 98/2012. (V. 15.) Korm. rendelet alapján hozott eltérő döntése hiányában
a kedvezményezett az Ávr.-ben meghatározott biztosítékként köteles – legkésőbb a részére megítélt költségvetési
támogatás vagy a költségvetési támogatás első részlete folyósításának a  támogatási szerződésben meghatározott
időpontját megelőző ötödik napon – benyújtani a  támogatóhoz valamennyi – jogszabály alapján beszedési
megbízással megterhelhető – fizetési számlájára vonatkozóan, a  támogató javára szóló, csak a  támogató írásbeli
hozzájárulásával visszavonható beszedési megbízásra felhatalmazó nyilatkozatát pénzügyi fedezethiány miatt
nem teljesíthető fizetési megbízás esetére a  követelés legfeljebb harmincöt napra való sorba állítására vonatkozó
rendelkezéssel együtt. Több bankszámla esetén a kedvezményezettnek meg kell adnia a felhatalmazó nyilatkozatok
érvényesítésének sorrendjét is. A  biztosítékadási kötelezettség elmulasztása esetén a  költségvetési támogatás
folyósítása annak pótlásáig felfüggesztésre kerül.
(2) A  miniszter a  Kincstár irányába – legkésőbb a  támogatás kedvezményezett részére történő folyósításának
jogszabályban meghatározott határidejét megelőző 5. napig – kizárólag akkor tesz az Ávr. 79. § (2) bekezdésében
meghatározott tartalmú nyilatkozatot, ha az  Áht. 52.  § (4)  bekezdése szerinti nem állami intézmény fenntartója
a folyósítás – több részletben történő folyósítás esetén az egyes részletek folyósítása – időpontját magában foglaló
hónapot megelőző hónap tizenötödik napjáig a miniszter részére megküldött megalapozott kérelmében bemutatja
a) a  költségvetési támogatás – köztartozással megegyező összegű – visszatartásának az  átvállalt közfeladat
ellátására gyakorolt hatását, ennek részeként az  érintett ellátottak számát, a  közfeladat-ellátás
színvonalcsökkenése mértékét, az  elmaradó szolgáltatásokat, valamint a  várható hatás érvényesülésének
időtartamát;
b) a költségvetési támogatás visszatartásának hiányában a köztartozás megfizetésének várható időpontját.
3. A költségvetési támogatás folyósítása 8. § (1) A  költségvetési támogatás folyósítása a  Kincstár által visszaigazolt kötelezettségvállalásra történhet,
a  kötelezettségvállalás dokumentumában foglalt összeg erejéig és ütemezéssel, ha a  szükséges fedezet
az előirányzat-finanszírozási tervnek megfelelően rendelkezésre áll.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  nem állami fenntartású felsőoktatási intézmények részére a  nemzeti felsőoktatásról
szóló 2011.  évi CCIV.  törvény 84.  § (2) és (3)  bekezdése szerint meghatározott költségvetési támogatás esetében
a  tárgyévre vonatkozó kötelezettségvállalásról szóló dokumentumok kiadásáig – de legkésőbb a  költségvetési év
április 30-áig – az  utolsó ismert feladatmutató és a  hatályos fajlagos támogatási összeg figyelembevételével havi
időarányos költségvetési támogatás folyósítható. A  kötelezettségvállalások alapján szükségessé váló esetleges
korrekciókra az év hátralévő hónapjaiban időarányosan kerül sor.
4. A támogatási szerződés módosítása, beszámoltatás, ellenőrzés 9. § (1) A támogatási szerződés módosítását
a) a költségvetési támogatás célja, összege, az azt alátámasztó költségterv, továbbá a költségvetési támogatás
felhasználásának kezdő időpontja és véghatárideje tekintetében az  eredeti vagy a  korábban módosított
támogatási szerződésben a költségvetési támogatás felhasználására meghatározott véghatáridő leteltéig,
b) költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolás határideje tekintetében az  eredeti vagy
a korábban módosított támogatási szerződésben meghatározott beszámolási határidő leteltéig
bármelyik fél írásban, a  kedvezményezett által indítványozott módosítás esetén az  általa benyújtott indokolt
kérelemmel kezdeményezheti.
(2) Ha a  támogatási szerződés megkötését követően eltérő finanszírozást megalapozó indok merül fel, a  támogatási
szerződést módosítani kell.
(3) A támogatási szerződésben meghatározott módon – a kedvezményezett írásbeli indokolási kötelezettsége mellett –
a  költségtervben rögzített összegek – a  bérköltség és egyéb személyi jellegű kifizetések, a  munkaadókat terhelő
járulékok, a dologi kiadások, a beruházás és a felújítás rovatok (a továbbiakban együtt: a költségterv rovatai) szintjén
– a költségvetési támogatás és ha az előírásra került, a saját forrás főösszegén belül eltérhetnek.
(4) Költségvetési támogatás terhére történő felhasználás esetében a (3) bekezdés szerinti, a támogatási szerződésben
meghatározott mértéket meghaladó eltérés elfogadására csak szerződésmódosítás keretében kerülhet sor
az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
10. § (1) A  költségvetési támogatás felhasználása vonatkozó záró szakmai beszámoló és a  pénzügyi elszámolás
(a  továbbiakban együtt: beszámoló) benyújtására előírt határidőt a  költségvetési támogatás felhasználásának
véghatáridejét követő hatvan napon belüli időpontra kell meghatározni.
(2) A  pénzügyi elszámolást a  támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon
kell elkészíteni. A  pénzügyi elszámolás számlaösszesítőből és a  költségvetési támogatás és ha az  előírásra került,
a  saját forrás felhasználását igazoló, a  százezer forint értékhatárt meghaladó számviteli bizonylatoknak, kifizetést
igazoló bizonylatoknak, valamint a költségvetési támogatás jogszerű és a céljának megfelelő felhasználását igazoló
egyéb dokumentumoknak a  kedvezményezett hivatalos képviselője által hitelesített másolatából áll. A  költségek
felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat a  kedvezményezett záradékkal látja el, amelyen feltünteti,
hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal hivatkozott támogatási
szerződés terhére.
(3) A  beszámolót a  támogató a  kézhezvételt követő hatvan napon belül megvizsgálja és dönt annak elfogadásáról
vagy elutasításáról. A támogató döntéséről, továbbá az esetleges visszafizetési kötelezettségről a döntést követő öt
napon belül írásban értesíti a kedvezményezettet. A támogató a beszámoló elbírálására vonatkozó határidőt annak
lejárta előtt, indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb húsz nappal meghosszabbíthatja hiánypótlás, kiegészítés
kérés esetén.
11. § (1) A  feladatmutató alapján fajlagos támogatási összegek alkalmazásával megállapított, továbbá az  1.  mellékletben
a  61. és a  118–121. sorszám alatt meghatározott előirányzatokból nyújtott költségvetési támogatás kivételével
a  költségvetési támogatás minimum 3%-át érintően, de minden 100 millió forint feletti kötelezettségvállalás
esetében a  támogató – a  felhasználási időszakban vagy az  elszámolás benyújtását követően, de legkésőbb
az  elszámolás elfogadását követő hat hónapon belül – a  helyszínen is ellenőrzi a  költségvetési támogatás
felhasználását.
(2) A  támogató a  beszámoltatás során ellenőrzi, hogy a  költségvetési támogatás felhasználása során
a  kedvezményezett a  közbeszerzésekről szóló 2011.  évi CVIII.  törvény előírásait betartotta-e. Az  ennek
megállapításához szükséges dokumentumokat a  kedvezményezett a  közbeszerzési eljárás befejezését
követően köteles a  támogató részére benyújtani. A  kedvezményezett számára e  kötelezettséget a  benyújtandó
dokumentumok körének és a benyújtás határidejének meghatározásával a támogatási szerződésben kell előírni.
5. Alapítvány, egyesület és gazdasági társaság részére nyújtott költségvetési támogatás
12. § (1) A  Civil tv. 2.  § 8.  pontja szerinti költségvetési támogatás esetén a  támogatási szerződésben meg kell határozni
a feladat ellátásához közvetlenül kapcsolódó, arányos működési költségeket finanszírozó támogatásrészt.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában működési költségként különösen a következők vehetők figyelembe:
a) a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény
aa) 79. §-a szerinti személyi jellegű ráfordítások,
ab) 83. § (3) bekezdése szerinti fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások, a pénzügyi műveletek
egyéb ráfordításai, valamint
ac) 86.  § (7)  bekezdés c)  pontja szerint a  visszafizetési kötelezettség nélkül átadott, pénzügyileg
rendezett, véglegesen átadott pénzeszközök összege,
b) székhely, működési hely – kivéve, ha az  valamely alapító, tag, tisztségviselő, alkalmazott vagy ezek közeli
hozzátartozójának magánlakása is egyben – fenntartásával és működtetésével kapcsolatos költségek, így
különösen az ingatlan bérleti díja és a kedvezményezettet terhelő közműdíjak,
c) postaköltség, telefon- és internet-szolgáltatás alapdíja. 13. § (1) Azon nonprofit gazdasági társaságok esetében, amelyek vonatkozásában a  tulajdonosi jogokat a  miniszter
gyakorolja, a miniszter által – nem pályázat útján – támogatott közhasznú feladatokat közhasznú keretszerződésben
kell rögzíteni, amelyben meg kell határozni a  közhasznú keretszerződés időbeli hatályát. A  közhasznú
keretszerződés alapján megkötött támogatási szerződésben minden esetben hivatkozni kell a  közhasznú
keretszerződésre és az abban meghatározott, a támogatási szerződéssel biztosított közhasznú feladatra.
(2) Azon nonprofit gazdasági társaságok részére, amelyek felett a  tulajdonosi jogokat nem a  miniszter gyakorolja,
csak a  létesítő okiratban meghatározott közhasznú feladatokhoz nyújtható költségvetési támogatás. A támogatási
szerződésben hivatkozni kell a támogatási szerződéssel biztosított közhasznú feladatra.
(3) A nonprofit gazdasági társaságok részére közhasznú keretszerződésük alapján a szerződésben foglalt feltételekkel,
valamint az olyan egyéb gazdasági társaságok részére, amelyek vonatkozásában a tulajdonosi jogokat a miniszter
gyakorolja, a  velük kötött keret-megállapodás alapján az  abban foglalt feltételekkel az  év elejei indulással járó
pénzügyi nehézségek áthidalása érdekében – kérelemre – áthidaló költségvetési támogatás adható. Az  áthidaló
költségvetési támogatás legfeljebb négy hónapra nyújtható, a  tárgyévet megelőző évben nyújtott költségvetési
támogatás egy hónapra eső összegének figyelembevételével. Az  áthidaló költségvetési támogatás a  tárgyévi
közhasznú támogatás részét képezi.
(4) Azon gazdasági társaságok esetében, amelyek tekintetében az  állam tulajdonában álló társasági részesedés
tulajdonosi joggyakorlója nevében és helyett a  miniszter a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi CXCVI.  törvény 8.  §
(7)  bekezdése szerinti megbízáson alapuló meghatalmazással jár el, tőkeemelésre az  Áht. 45.  § (2)  bekezdésében
meghatározott jóváhagyás birtokában kerülhet sor.
6. Költségvetési támogatások lebonyolító szerven keresztül történő felhasználása
14. § (1) A  pályázati vagy egyedi elbírálás útján nyújtható támogatásokkal kapcsolatos feladatok ellátására a  miniszter
lebonyolító szervet vehet igénybe, azzal hogy a  támogatási döntést kizárólag a  miniszter hozhatja meg.
A  lebonyolító szerv az  Áht. 36.  §-ában és az  Ávr. 52.  §-ában meghatározottak szerinti kötelezettségvállalási
jogkörét, valamint az utalványozás Áht. 38. §-ában és az Ávr. 59. §-ában meghatározottak szerinti jogkörét kizárólag
a  (3)  bekezdésben meghatározottak szerint gyakorolhatja, ha azt a  miniszter által a  lebonyolító szervvel kötött
együttműködési megállapodás (a továbbiakban: együttműködési megállapodás) kifejezetten lehetővé teszi.
(2) Az együttműködési megállapodásnak az Ávr. 75. § (1) bekezdésében meghatározottakon túl tartalmaznia kell
a) a  cél megvalósításához rendelt pénzügyi források összegéről és rendelkezésre állásáról szóló nyilatkozatot,
továbbá a  miniszter által vezetett minisztérium Kincstárnál vezetett fizetési számlájára vonatkozó
rendelkezéseket;
b) a  pályázati vagy egyedi elbírálási folyamat ütemezését, a  lebonyolító szerv feladatainak részletezését,
valamint ha a  (3)  bekezdésben meghatározott jogkörök bármelyikének gyakorlása a  lebonyolító szerv
részére átadásra kerül, e  jogkör gyakorlásának részleteit (különösen a  lebonyolító szerv által alkalmazandó
iratmintákat, vezetendő nyilvántartásokat, az adatszolgáltatások tartalmát, szerkezetét és rendjét);
c) a  lebonyolítói feladatokhoz kapcsolódóan felmerülő költségek – módosított teljesítés szemléletű
könyvvezetés alkalmazása esetén kiadás – körében
ca) a nem központi költségvetési szervként működő lebonyolító szerv esetén a  lebonyolító szerv által
elszámolható költségek körét, valamint annak mértékét és rendelkezésre bocsátásának módját,
továbbá az azzal történő elszámolási kötelezettség előírását,
cb) központi költségvetési szervként működő lebonyolító szerv esetén a lebonyolítói feladat ellátásához
kapcsolódó kiadás fedezetének a szervezet költségvetésében eredeti előirányzatként megtervezett
összegét és a  lebonyolítás során történt felhasználásának bemutatását célzó tájékoztatási
kötelezettség előírását;
cc) a  cb)  alpont szerinti előirányzat hiányában – a  Kormánynak az  Áht. 33.  § (1)  bekezdése szerinti
egyedi határozata alapján, illetve a  miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv
lebonyolító szerv esetében az  Áht. 33.  § (4a)  bekezdése szerinti előzetes engedély szerint –
átcsoportosított előirányzat összegét, az azzal történő elszámolási kötelezettség előírását, valamint
az elszámolható kiadások körét;
d) szükség szerint a kedvezményezett által elszámolható költségek körét és mértékét;
e) a 17. § (1) bekezdésében meghatározott értékelő bizottság tevékenységével kapcsolatos, a lebonyolító szerv
feladatait érintő rendelkezéseket;
f ) a támogatási szerződésekkel kapcsolatos módosítási kérelmek bírálatának menetét;
g) a  pályázati monitoring, értékelés szakmai és pénzügyi eljárásrendjét, ideértve mind a  lebonyolító szerv,
mind a  kedvezményezettek vonatkozásában a  szakmai beszámoló és pénzügyi elszámolás tartalmának,
teljesítésének és elfogadásának a rendjét, valamint a mintavételes, tételes vagy kockázatelemzésen alapuló,
dokumentált szakmai helyszíni ellenőrzés rendszeres végzését.
(3) A miniszter az együttműködési megállapodásban a lebonyolítás céljából rendelkezésre bocsátott összeg erejéig
a) a  kötelezettségvállalásnak – az  Ávr. 68.  § (5)  bekezdésében és az  (1)  bekezdésben foglaltakra tekintettel
a  pályázat útján nyújtott támogatás odaítéléséről szóló döntés kivételével – az  Áht. 36.  §-ában és az  Ávr.
52. §-ában meghatározottak szerinti jogköre, vagy
b) az utalványozás Áht. 38. §-ában és az Ávr. 59. §-ában foglaltak szerinti jogköre, vagy
c) az a) és b) pontban foglalt jogkörök mindegyikének
gyakorlását a lebonyolító szerv számára átadhatja.
(4) Az  Áht. 36.  § (4a)  bekezdésének sérelmével vállalt kötelezettség teljes összegére, valamint a  lebonyolító szerv
által a  (3)  bekezdés a) vagy c)  pontja alapján vállalt kötelezettségnek az  együttműködési megállapodásban
meghatározott, a  lebonyolítás céljából rendelkezésre bocsátott összeget meghaladó részére történő fedezet
biztosítása esetén a  lebonyolító szervvel szemben a  jogosulatlanul igénybe vett költségvetési támogatás
visszakövetelésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(5) Ha a  lebonyolító szerv más miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szerv, az  együttműködési megállapodást
a  lebonyolító szerv irányító szerve is aláírja. Ebben az  esetben az  irányító szerv arra vállal kötelezettséget, hogy
a  (4)  bekezdés szerinti jogosulatlan kötelezettségvállalás összegének megfelelő előirányzatot a  miniszter jelzése
alapján az  irányítása alatt álló lebonyolító szervtől elvonja, támogatási előirányzat hiányában a  lebonyolító szerv
bevételei terhére a miniszter által vezetett minisztérium javára történő fizetési kötelezettség teljesítéséről intézkedik.
(6) A  lebonyolító szerv a  támogatási szerződés megkötése és a  támogatás folyósítása során megfelelően köteles
alkalmazni az e rendeletben foglaltakat.
15. § A  személyi jövedelemadóról szóló 1995.  évi CXVII.  törvény 1. számú melléklet 3.2.6.1.  pontja szerint a  közcélú
juttatások körében adómentes kifizetéseket az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő teljesíti.
III. FEJEZET
A PÁLYÁZATI ÚTON NYÚJTOTT ÉS AZ EGYEDI DÖNTÉSSEL BIZTOSÍTOTT KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁSOK
KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
7. A pályázati úton nyújtott költségvetési támogatások különös szabályai
16. § (1) Az  előirányzatokból pályázati úton nyújtott költségvetési támogatások tekintetében a  II. Fejezet rendelkezéseit
az ebben az alcímben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A pályázati kiírást a támogató honlapján, valamint határon túli magyar pályázóknak szóló pályázat esetén szükség
szerint a  pályázattal érintett országok egy napi- vagy hetilapjában teszi közzé. A  civil szervezetek számára is
nyitott pályázati felhívást a  Civil Információs Portálon is közzé kell tenni, amelyről a  Civil Információs Portállal
összefüggésben illetékes szervezet hivatalból gondoskodik.
(3) A  pályázó a  6.  §-ban, valamint az  Ávr. 72.  § (2) és (3)  bekezdésében meghatározott dokumentumokat a  pályázat
benyújtásával egyidejűleg nyújtja be.
17. § (1) A  pályázatokat – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a  miniszter vagy a  lebonyolító szerv által kijelölt
értékelő bizottság (a továbbiakban: bizottság) véleményezi. A bizottság eljárási rendjét a kijelölő határozza meg.
(2) A bizottság a pályázat elbírálásához szükséges javaslatát a pályázat benyújtására nyitva álló határidő lejártát követő
harminc napon belül készíti el és azt a  pályázat kiírója öt napon belül a  támogató elé terjeszti. Az  elbíráláshoz
szükséges javaslat elkészítésére előírt határidőtől a  pályázat kiírója – indokolt esetben és a  pályázati kiírásban
rögzített módon – eltérhet.
(3) A bizottság a véleményét a tagok részvételével megtartott ülésen alakítja ki.
 (4) A  bizottság javaslatát minden esetben emlékeztetőben kell rögzíteni. Ha a  pályázat jellege ezt lehetővé teszi,
az emlékeztetőben az adott pályázaton forráshiány miatt nem támogatott, de szakmailag megfelelő, költségvetési
támogatásra érdemesnek ítélt pályázatok sorrendjét is meg kell határozni és a döntési javaslatban fel kell tüntetni.
18. § A  pályázatok alapján nyújtandó költségvetési támogatásokról a  támogató a  bizottság javaslatának benyújtásától
számított harminc napon belül dönt. E  határidőtől a  támogató – indokolt esetben és a  pályázati kiírásban
meghatározott módon – eltérhet.
8. Az egyedi döntéssel biztosított költségvetési támogatások különös szabályai
19. § A  nem pályázati úton biztosított költségvetési támogatás tekintetében a  II. Fejezet rendelkezéseit az  ebben
az alcímben foglaltak figyelembevételével kell alkalmazni.
20. § (1) A  kedvezményezett a  költségvetési támogatást írásban igényli (a  továbbiakban: egyedi támogatási igény)
a minisztertől.
(2) Az  egyedi támogatási igénynek tartalmaznia kell a  költségvetési támogatásból megvalósítani tervezett
tevékenységek, feladatok, beszerzések részletes ismertetését, azok tervezett szakmai hatásait, összefüggéseit.
(3) A  támogatási döntés meghozatalában a  miniszternek mérlegelési joga van, amely során vizsgálja a  költségvetési
támogatás forrásául szolgáló előirányzat által finanszírozott közfeladat – igénylő által történő – ellátásának
szervezeti célszerűségét, valamint a kérelemnek a közfeladat ellátását szolgáló megfelelését.
(4) Ha az  egyedi támogatási igény nem tartalmazza a  (2)  bekezdésben meghatározottakat, a  miniszter annak
kézhezvételétől számított nyolc napon belül nyolc napos határidő kitűzésével írásban felhívja az  igénylőt a  hiány
pótlására. Ha az igénylő a hiányt határidőben nem vagy nem megfelelően pótolja, a miniszter az egyedi támogatási
igényt elutasítja, és döntését az igénylővel írásban közli, megjelölve az elutasítás indokát.
(5) A  miniszter az  egyedi támogatási igényről az  igény kézhezvételétől számított huszonegy napon belül dönt és
döntését írásban közli az  igénylővel. Az  elbírálás határidejét annak lejárta előtt, a  miniszter indokolt esetben
legfeljebb huszonegy nappal meghosszabbíthatja, és erről az igénylőt írásban értesíti.
(6) Ha az  igénylő a  benyújtott egyedi támogatási igényben kifejezetten ellenkezően nem nyilatkozik, az  igénylőnek
az  Ávr. 72.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti nyilatkozatot az  egyedi támogatási igény benyújtásával a  részéről
megtettnek, a miniszter részéről pedig elfogadottnak kell tekinteni.
(7) Az igénylő a (6) bekezdés szerint megtett nyilatkozatát – az Ávr. 76. § (1) bekezdés f ) pontja, 78. § (10) bekezdése és
82. § c) pontja szerinti következmények érvényesítése mellett – írásban visszavonhatja.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 21. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
22. § Hatályát veszti a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű
előirányzatok 2012. évi felhasználásának szabályairól szóló 34/2012. (X. 17.) EMMI rendelet.
23. § E rendelet
a) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006.12.28., 5. o.),
b) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű
szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendelet (HL L 114, 2012.4.26., 8. o.),
c) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános gazdasági érdekű
szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában
nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat
(HL L 7., 2012.1.11., 3. o.),
d) az  SA.34770 (2012/N-2). számú, a  kultúráért felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetési
fejezetének fejezeti kezelésű előirányzataiból és a Nemzeti Kulturális Alapból nyújtott támogatás tárgyában
hozott európai bizottsági határozat
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
26/2012. (III. 24.) VM rendelete a 2012. lakossági víz- és csatornaszolgáltatás-támogatás igénylésének és elbírálásának részletes feltételeiről, valamint az egészséges ivóvízzel való ellátás ideiglenes módozatainak ellentételezéséről.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 5. melléklet 2. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § m) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszter, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszter, továbbá az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § d) és l) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti erőforrás
miniszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. A víz- és csatornaszolgáltatás támogatása 1. § (1) A lakossági víz- és csatornaszolgáltatás ráfordításainak csökkentését szolgáló támogatás igénylésére a települési
önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) jogosult.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás pályázati igénybejelentés (a továbbiakban: pályázat) útján igényelhető.
2. A víz- és csatornaszolgáltatás támogatás igénylésének feltételei
2. § (1) Az az önkormányzat nyújthat be az 1. § (2) bekezdése szerinti pályázatot, amely megfelel a következő feltételeknek:
a) 2012. évre az ivóvíz-, illetve csatornadíj megállapítása a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvényben
(a továbbiakban: Vsztv.) foglaltak szerint történt,
b) az állami támogatásban, közműhitelben részesült szennyvízközmű beruházás esetén nem vállalt szerződéses
kötelezettséget arra, hogy a tárgyévre vonatkozóan a ráfordítások csökkentéséhez költségvetési (állami)
támogatást nem vesz igénybe, és az önkormányzat ezt az 1. melléklet szerinti 3. nyilatkozatban igazolja,
c) a szennyvízcsatorna-hálózattal ellátott területen az ingatlanok legalább 60%-ának bekötése megvalósult, és az
önkormányzat ezt az 1. melléklet szerinti 4. nyilatkozatban igazolja,
d) területén az ivóvízmű, illetve csatornamű üzemeltetését a támogatás igénylésének időpontjában érvényes vízjogi
üzemeltetési engedéllyel rendelkező szolgáltató végzi, vagy ennek hiányában az illetékes környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőséghez benyújtott engedély iránti kérelmet az önkormányzat
a pályázathoz csatolja,
e) az egyes szolgáltatások esetében a támogatás számításánál figyelembe vett fajlagos ráfordítás, illetve költség
a következők szerint alakul:
ea) a más víziközműből történő ivóvízátvétel esetén a lakossági célra átvett ivóvíz költsége a 2012. évre
hatályos miniszteri rendeletben, illetve az ivóvíz-értékesítési szerződésben meghatározott díj
figyelembevételével meghaladja a nettó 320 Ft/m3 értéket,
eb) a nem csatornázott területeken az ivóvíz-szolgáltatás – ármegállapításnál is elfogadott – 2012. évi várható
fajlagos ráfordítása meghaladja a nettó 498 Ft/m3 értéket, vagy
ec) a csatornázott területeken – függetlenül attól, hogy az ivóvíz- és csatornaszolgáltatást azonos vagy
más-más szolgáltató végzi – az ivóvíz- és csatornaszolgáltatás 2012. évre várható együttes, összevont
fajlagos ráfordítása meghaladja a nettó 1002 Ft/m3 értéket, valamint
f) adó-, járulék-, illeték- vagy vámtartozása nincs, és az önkormányzat ezt az 1. melléklet szerinti 7. nyilatkozatban
igazolja.
(2) Az (1) bekezdés e) pont ea) alpontja szerinti nettó 320 Ft/m3 feletti rész támogatása csak a lakossági célú felhasználás
miatt átvett vízmennyiség után igényelhető. Az (1) bekezdés e) pont eb) alpontja szerinti nettó 498 Ft/m3 feletti, illetve
az (1) bekezdés e) pont ec) alpontja szerinti nettó 1002 Ft/m3 feletti rész támogatása csak a lakossági célra szolgáltatott
vízmennyiség után igényelhető.
(3) Fajlagos ráfordításnak minősül az az egy m3 szolgáltatásra jutó költség (Ft/m3), amelyet a 10. § (5) bekezdése szerinti
adatlapokon előírt szerkezetben, számviteli bizonylatokkal alátámasztható, a tervezett szolgáltatás mennyiségére és
annak várható költségeire vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani.
(4) Az 1. § (2) bekezdése szerinti pályázatot nem nyújthat be az önkormányzat, ha a vízminőség-javító beruházással
létrehozott vízellátó rendszer szolgáltatásait nem veszi igénybe.
3. § (1) Támogatás a fajlagos ráfordításokra épülő díj esetén igényelhető. Átalánydíj alkalmazása esetén akkor igényelhető
támogatás, ha a díj átszámításra került a fajlagos ráfordítások és a szolgáltatott mennyiség figyelembevételével és az
átszámítás módját részletes kalkulációk támasztják alá.
(2) Többtényezős díjak alkalmazása esetén a többtényezős díjat egytényezőssé kell alakítani, az átalakítás módját
részletes kalkulációkkal kell bemutatni.
(3) A szolgáltatást terhelő általános forgalmi adót, valamint csatornaszolgáltatásnál a környezetterhelési díjat
(vízterhelési díjat) a támogatás alapjául szolgáló díj összegénél nem lehet figyelembe venni.
(4) Több települést ellátó és a települések tekintetében átlagráfordítást figyelembe vevő egységes díjat alkalmazó
szolgáltató esetében településenkénti költségkalkuláció alapján támogatás nem igényelhető.
3. A pályázat benyújtása 4. § (1) A pályázatokat a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által üzemeltetett elektronikus rendszerben kell
rögzíteni, és az onnan kinyomtatott, a 2. melléklet 1–4. pontjában meghatározott tartalmú adatlapokon három eredeti
példányban, a szükséges mellékletekkel postai úton is be kell nyújtani a Kincstár területileg illetékes szervén
(a továbbiakban: Igazgatóság) keresztül a vízgazdálkodásért felelős miniszterhez (a továbbiakban: miniszter)
2012. április 13-ig. A beadási határidő az informatikai rendszerben határnapon éjfélig rögzített igénylésnek legkésőbb
az azt követő munkanapon történő postára adását jelenti. A határidő elmulasztása jogvesztő. A kizárólag postai úton
benyújtott adatlap érvénytelen.
(2) A pályázatban résztvevő települések önkormányzatát a szolgáltató előzetesen tájékoztatja a támogatási igények
benyújtásához szükséges adatokról, illetve kalkulációkról.
(3) A pályázatban résztvevő valamennyi önkormányzatnak meg kell felelnie a 2. § (1) bekezdésében foglaltaknak és
a pályázathoz a pályázatban résztvevő valamennyi önkormányzat tekintetében csatolni kell az 1. melléklet szerinti
nyilatkozatokat.
(4) Ivóvíz- és csatornaszolgáltatásra vonatkozó együttes támogatási igény, illetve csatornaszolgáltatásra vonatkozó
támogatási igény esetén a szolgáltató – vagy a társszolgáltató – által végzett ivóvíz-szolgáltatásra vonatkozó adatokat
és részletes kalkulációkat is be kell nyújtani.
5. § (1) A több települést ellátó ivóvízmű, illetve csatornamű esetén a pályázatot – településenkénti bontásban és
településenként összesítve – gesztor önkormányzat nyújthatja be. A gesztor önkormányzatot a pályázatban résztvevő
önkormányzatok – megegyezés alapján – maguk jelölik ki, és az 1. melléklet szerinti 6. nyilatkozatban meghatalmazzák
a támogatás igénylésének benyújtására és a pályázattal kapcsolatos technikai teendők lebonyolítására.
(2) A több megyében szolgáltatást végző szolgáltató esetében a pályázatot a gesztor önkormányzat székhelye szerint
illetékes Igazgatóságon keresztül kell benyújtani, megyénkénti bontásban és összesítve is.
6. § (1) Az Igazgatóság megvizsgálja, hogy az önkormányzat pályázatában szereplő adatok megfelelnek-e a 2. §
(1) bekezdésében megfogalmazott feltételeknek, illetve hogy a pályázó az előírt dokumentumokat, nyilatkozatokat
csatolta-e.
(2) Szükség esetén az Igazgatóság a pályázót 8 napon belüli hiánypótlásra hívja fel.
(3) Amennyiben a pályázat a 4. § (1) bekezdése szerinti határidő lejártát követően kerül benyújtásra, illetve az e rendelet
szerinti formai követelményeknek a hiánypótlást követően sem felel meg, a támogatási igény nem kerül befogadásra.
Erről az Igazgatóság a pályázót és a minisztert értesíti.
(4) Az Igazgatóság a hiánypótlást követően a határidőben benyújtott és a formai követelményeknek megfelelő
pályázatokat 2012. május 7-ig két eredeti papír alapú példányban, valamint elektronikus úton továbbítja
a miniszternek.
4. A pályázat elbírálása 7. § (1) A pályázat elbírálása során meg kell vizsgálni, hogy a támogatást igénylő önkormányzatok területén működő
szolgáltatók fajlagos ráfordításainak kalkulációja összhangban van-e a számvitelről szóló törvény rendelkezéseivel.
(2) A támogatás mértékének megállapítása során az alábbi szempontokat kell figyelembe venni:
a) az ivóvíz-szolgáltatás teljes fajlagos ráfordításának növekedése az előző évben elismerthez képest legfeljebb
2,6%-ig, a 2010. évi tényleges értékhez viszonyítva legfeljebb 7,2%-ig vehető figyelembe a támogatási javaslat
kialakítása során;
b) csatornázott területeken a csatornaszolgáltatás teljes fajlagos ráfordításának növekedése az előző évben
elismerthez képest legfeljebb 2,6%-ig, a 2010. évi tényleges értékhez viszonyítva legfeljebb 7,2%-ig vehető
figyelembe a támogatási javaslat kialakítása során;
c) a nem lakossági fogyasztói körre meghatározott díj nem lehet alacsonyabb, mint a tervezett fajlagos ráfordítás;
amennyiben ez nem teljesül, akkor a megítélt támogatás összege arányosan csökkentésre kerül;
d) a lakossági fogyasztók számára megállapított 2012. évi díj a támogatási igény meghatározásánál figyelembe vett,
a 2. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott küszöbértéket eléri-e; amennyiben ez nem teljesül és az eltérés
nem önkormányzati kompenzációból adódik, a fajlagos támogatás mértéke csökkentésre kerül a megállapított díj
és a küszöbérték közti különbözettel, kivéve a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.)
Korm. rendelet 2. és 4. mellékletében felsorolt kedvezményezett kistérségekhez tartozó települési
önkormányzatok, valamint a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az
országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006.
(XI. 30.) Korm. rendelet mellékletében szereplő települések esetében;
e) az átvett víz esetében a hálózati veszteség (a vízátvételi pont és a szolgáltatási pontokon a fogyasztók részére
átadott vízmennyiség közötti különbség) figyelembe vehető aránya nem haladhatja meg a 15%-ot;
f) a csatornaszolgáltatás számlázott mennyisége – lakossági fogyasztói körben – nem haladhatja meg
a szolgáltatott ivóvíz mennyiségét.
(3) Amennyiben a szolgáltatás teljes fajlagos ráfordításának növekedése meghaladja a (2) bekezdés a) és b) pontja szerint
figyelembe vehető mértéket, az egyes költségnemek növekedése a támogatási javaslat kialakításánál a következők
szerint kerül elismerésre:
a) az értékcsökkenési leírás, valamint – a Vsztv. és a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény
előírásainak megfelelő üzemeltetés esetén – az azt helyettesítő használati (bérleti) díj nem haladhatja meg az
eszközök pótlásának, felújításának céljaira felhasználható (a fajlagos ráfordítás számítása során felhasználni
tervezett) a díjmegállapításban értékcsökkenés címén elfogadott mértéket, illetve mértékének 160 Ft/m3 feletti
része nem támogatható,
b) a személyi jellegű ráfordítások növekedése az előző évben elismerthez képest legfeljebb 4,9%, a 2010. évi
tényleges értékhez viszonyítva legfeljebb 4,9% lehet,
c) az anyag, anyagjellegű ráfordítások növekedése az előző évben elismerthez képest legfeljebb 2,6%, a 2010. évi
tényleges értékhez viszonyítva legfeljebb 3,6% lehet,
d) az energiaköltségek növekedése az előző évben elismerthez képest legfeljebb 2,6%, a 2010. évi tényleges
értékhez viszonyítva 3,6% lehet, a technológiai villamosenergia költségének 0%-os növekedése mellett, és
e) az egyéb költségek és egyéb ráfordítások növekedése az előző évben elismerthez képest 2,6%, a 2010. évi
tényleges értékhez viszonyítva legfeljebb 2,6% lehet.
(4) Ha az önkormányzat nem felel meg a (2) és (3) bekezdésben foglaltaknak, a pályázónak részletes szöveges indokolást
kell benyújtani.
(5) Új vízmű, illetve csatornamű üzembehelyezése esetén a fajlagos ráfordítás összetevőit – beleértve az üzembehelyezés
költségét – külön indokolásban kell kimutatni a beruházás megvalósítási tanulmányának megfelelően.
8. § (1) A beérkezett pályázatokat a (3) bekezdés szerinti Tárcaközi Bizottság a 7. §-ban foglalt szempontok szerint
megvizsgálja, és javaslatot tesz a lakossági ivóvíz- és csatornaszolgáltatás fajlagos ráfordításai támogatásának
odaítélésénél figyelembe vehető tényleges küszöbértékekre, továbbá a támogatásban részesíthető települési
önkormányzatok körére. A küszöbértékek nem lehetnek alacsonyabbak, mint a 2. § (1) bekezdés e) pontjában
megadott értékek.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti küszöbértékek alapján a támogatásban részesíthető önkormányzatok száma legalább
8%-kal csökken, a Tárcaközi Bizottság – a küszöbértékek (1) bekezdés szerinti növelése helyett – az
önkormányzatonkénti támogatási összegek egységes, a támogatási keretösszeg megítélhető támogatás összegéhez
viszonyított arányának megfelelő mértékű csökkentésére tesz javaslatot.
(3) A Tárcaközi Bizottság a helyi önkormányzatokért felelős miniszter, az államháztartásért felelős miniszter, az
egészségügyért felelős miniszter, valamint a miniszter által delegált egy-egy tagból áll.
9. § (1) A támogatásról a miniszter 2012. június 8-ig dönt, és döntéséről 8 napon belül értesíti a helyi önkormányzatokért
felelős minisztert.
(2) A támogatást az (1) bekezdés szerinti értesítést követő 8 napon belül a helyi önkormányzatokért felelős miniszter
utalványozása alapján a Kincstár folyósítja az önkormányzat, illetve – gesztor önkormányzat pályázata esetében
– a gesztor önkormányzat részére.
(3) Az átutalt összeget az önkormányzat, illetve – gesztor önkormányzat pályázata esetében – a gesztor önkormányzat
kizárólag a lakossági ivóvíz- és csatornaszolgáltatás ráfordításainak csökkentésére használhatja fel. Az önkormányzat,
illetve a gesztor önkormányzat a hozzá megérkezett teljes támogatási összeget a megérkezéstől számított 15 napon
belül továbbutalja a szolgáltatónak.
(4) A kötelezettségvállalással terhelt maradványt 2013. június 30-ig lehet felhasználni.
10. § (1) A támogatás elszámolásáról, a lemondás alapján visszafizetett összegekről a tényleges adatok alapján – a (2) bekezdés
szerinti visszafizetési kötelezettség terhe mellett – kell számot adnia az önkormányzatnak, illetve – gesztor
önkormányzat pályázata esetén – a gesztor önkormányzatnak amennyiben a 2012. évben felhasználta az igénybevett
támogatás teljes összegét, a 2012. évi költségvetési beszámolójának benyújtásával egyidejűleg, amennyiben a
2013. év június 30-áig használta fel, a 2013. évi költségvetési beszámolójának benyújtásával egyidejűleg.
(2) Az elszámolás során be kell mutatni a fajlagos ráfordítás és a szolgáltatott mennyiség tényleges értékeit. Ha az
elszámolásban szereplő adatok alapján számított támogatás összege elmarad a megítélt támogatás összegétől,
a különbözetet a szolgáltató visszautalja az önkormányzat részére. Az önkormányzat, illetve – gesztor önkormányzat
pályázata esetén – a gesztor önkormányzat a jogosulatlanul igénybe vett támogatást visszafizeti a Kincstár részére.
A gesztornak települési önkormányzatonként kell az elszámolást és a visszafizetést teljesíteni.
(3) A pályázat benyújtását követő szolgáltatóváltás esetén az üzemeltetési szerződés megkötését követő 30 napon belül
a korábbi szolgáltató az éves megítélt – átadott vízre és szolgáltatásra is vonatkozó – támogatásnak a szolgáltatott
mennyiséggel arányosan csökkentett részét átadja az önkormányzatnak.
(4) A jogosulatlanul igénybe vett támogatást az igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig a jegybanki alapkamat
kétszeresének megfelelő mértékű kamat terheli.
(5) A miniszter gondoskodik az elszámolás elkészítéséhez és benyújtásához szükséges – a 2. melléklet 5. pontjának
megfelelő – adatlapoknak a miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) honlapján történő
közzétételéről e rendelet hatálybalépését követő napon.
(6) Az elszámolást az önkormányzat két példányban küldi meg az Igazgatóságnak, amely az államháztartásról szóló 2011.
évi CXCV. törvény 60. §-ában szabályozott felülvizsgálat keretében ellenőrzi azt. Az Igazgatóság a felülvizsgálat
lezárását követően az elszámolás egy példányát továbbítja a miniszternek.
(7) Az önkormányzat, illetve gesztor önkormányzat pályázata esetén a gesztor önkormányzat a mindenkori zárszámadás
keretében és rendje szerint beszámol a támogatás felhasználásáról.
5. Az egészséges ivóvízzel való ellátás ideiglenes módozatainak ellentételezése
11. § (1) Az egészséges ivóvízzel való ellátás ideiglenes módozatai kiadásainak részbeni ellentételezésére igénybejelentést
benyújtani – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – azok az önkormányzatok jogosultak, amelyeket a fővárosi, illetve
megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szerve vagy kistérségi népegészségügyi, illetve fővárosi
kerületi intézete határozatban kötelezett arra, hogy a településen vagy településrészen az érintett fogyasztók részére
az egészséges ivóvizet biztosítsák.
(2) Azok az önkormányzatok, melyek az Ivóvízminőség-javító Programban érintett településeket, településrészeket
illetően 2011. évben ideiglenes vízellátási támogatásban nem részesültek, ezen települések, településrészek
vonatkozásában nem jogosultak támogatásra az eseti vízszennyezéssel összefüggő igények kivételével.
(3) A rendelkezésre álló összeg mértékéről – az (1) és (2) bekezdésben meghatározott feltételek alapján potenciálisan
jogosult települések számának figyelembevételével – a Tárcaközi Bizottság javaslata alapján a miniszter 2012. június
8-ig dönt.
(4) Az igényelhető ellentételezés mértékét az (1) bekezdés szerint jogosult önkormányzat számítja ki a 3. mellékletben
foglaltak szerint.
(5) Az önkormányzat az ellentételezést utólag, a szolgáltató által benyújtott és az önkormányzat által jóváhagyott
számlák alapján – az Igazgatóság útján – a minisztertől 2012. június 21-ig és 2012. szeptember 30-ig igényelheti.
A határidők elmulasztása jogvesztő.
(6) Az igénybejelentést két eredeti papír alapú példányban, valamint elektronikus úton kell benyújtani az
Igazgatósághoz. Az igénybejelentéshez az önkormányzat mellékeli a fővárosi, illetve megyei kormányhivatal
népegészségügyi szakigazgatási szervének vagy kistérségi népegészségügyi, illetve fővárosi, kerületi intézetének
jogerős határozatát és a számlák hitelesített másolati példányait, valamint a 4. melléklet szerinti számlaösszesítést
tartalmazó kimutatást.
12. § (1) Az Igazgatóság megvizsgálja, hogy az önkormányzat igénybejelentésében az ellentételezés mértéke a 11. §
(4) bekezdésének megfelelően lett-e kiszámítva, valamint azt, hogy az előírt dokumentumokat csatolta-e a pályázó.
(2) Szükség esetén az Igazgatóság 8 napon belüli hiánypótlásra hívja fel az önkormányzatot.
(3) Az Igazgatóság – a hiánypótlást követően – 8 napon belül, a település kódjának feltüntetésével továbbítja az
igénybejelentéseket egy papír alapú példányban a miniszterhez. A miniszter a 2011. szeptember 30-a után keletkezett
és 2012. június 21-ig benyújtott igényeket 2012. augusztus 23-ig, a 2012. szeptember 30-ig benyújtott igényeket 2012.
november 20-ig bírálja el, és döntéséről 8 napon belül értesíti a helyi önkormányzatokért felelős minisztert.
(4) Az ellentételezést a rendelkezésre álló összeg erejéig, a (3) bekezdés szerinti értesítést követő 8 napon belül a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Kincstár egyösszegben folyósítja az önkormányzatok
részére.
6. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) A 14. § 2012. augusztus 1-jén lép hatályba.
14. § Hatályát veszti a 2011. évi lakossági víz- és csatornaszolgáltatás-támogatás igénylésének és elbírálásának részletes
feltételeiről, valamint az egészséges ivóvízzel való ellátás ideiglenes módozatainak ellentételezéséről szóló 31/2011.
(IV. 28.) VM rendelet.
15. § Ez a rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű
szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott
állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat hatálya alá tartozó
támogatást tartalmaz.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
12/2017. (VI. 12.) EMMI rendelete az egészségügyi szolgáltatónál képződő hulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről.
A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88.  § (3)  bekezdés a)  pont aa) és ab)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 3.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 8. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró földművelésügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – kiterjed
a) minden egészségügyi szolgáltatást nyújtó természetes személyre, jogi személyre, jogi személyiség nélküli
szervezetre (a továbbiakban együtt: egészségügyi szolgáltató),
b) a 3. § (8) bekezdésében szereplő forgalmazóra, gyártóra, valamint importőrre,
c) a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a  továbbiakban: Ht.) szerinti gyűjtőre, közvetítőre,
kereskedőre, szállítóra és hulladékkezelőre, aki vagy amely egészségügyi szolgáltatótól hulladékot gazdasági
tevékenysége körében kezelés céljából átvesz, összegyűjt,
d) az a)  pont szerinti egészségügyi szolgáltatónál az  általa nyújtott ellátás során képződő egészségügyi
hulladékra és gyógyszerhulladékra, valamint
e) a lakosságnál képződő olyan gyógyszerhulladékra, amelyet az  a)  pont szerinti egészségügyi szolgáltatók
közül a járó-, illetve a fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatónál gyűjtik.
(2) Nem terjed ki e rendelet hatálya
a) a lakossági gyógyszerellátás során képződő gyógyszerhulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási
tevékenységekről szóló miniszteri rendelet szerinti, a lakosságnál, valamint gyógyszertárban, gyógyszertáron
kívüli gyógyszerforgalmazást végző üzletben képződő, lejárt felhasználhatósági idejű vagy más okból
fel nem használt vagy fel nem használható humán gyógyszerből származó hulladékkal kapcsolatos
hulladékgazdálkodási tevékenységre,
b) a halva született és elvetélt magzatokra,
c) csonkolt testrészekre,
d) felismerhető emberi szervekre, felismerhető szervmaradványokra, valamint
e) a fokozottan ellenőrzött szernek minősülő gyógyszerek orvosi rendelésének, gyógyszertári forgalmazásának,
egészségügyi szolgáltatóknál történő felhasználásának, nyilvántartásának és tárolásának rendjéről szóló
miniszteri rendelet szerinti fokozottan ellenőrzött szerekre.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. egészségügyi hulladék: az  egészségügyi szolgáltatónál és az  egészségügyi ellátás során humán biológiai
anyagból vagy vegyi anyagból, továbbá a kísérleti állatokból származó állati eredetű melléktermékből, illetve
ilyen anyagokat tartalmazó eszközökből, tárgyakból képződő hulladék, tekintet nélkül annak veszélyes vagy
nem veszélyes jellegére, ide nem értve a gyógyszerhulladékot;
2. egészségügyi veszélyes hulladék: az  egészségügyi szolgáltatónál és az  egészségügyi ellátás során képződő
egészségügyi hulladék veszélyes hulladéknak minősülő része, ideértve a  speciális egészségügyi veszélyes
hulladékot is;
3. gyógyszerhulladék:
a) az  egészségügyi szolgáltatónál az  egészségügyi ellátás során képződő, lejárt felhasználhatósági
idejű vagy más okból fel nem használt vagy fel nem használható humán gyógyszerből származó
hulladék a fogyasztói csomagolással együtt, valamint
b) a  lakosságnál képződő hulladékká vált injekciós tű, injekciós fecskendő, tűvel ellátott injekciós
fecskendő, infúziós szerelék;
4. munkahelyi gyűjtőhely: egészségügyi szolgáltatónál végzett tevékenység során, az  egészségügyi hulladék
képződésének helyén, az  egészségügyi hulladék elkülönített gyűjtésére szolgáló, környezetvédelmi
és közegészségügyi érdekből kialakított hely, ahol a  hulladéktermelő az  egészségügyi hulladékot
gyűjtőedénybe helyezve gyűjti;
5. speciális egészségügyi veszélyes hulladék:
a) már szennyezett éles vagy hegyes eszközt tartalmazó egészségügyi veszélyes hulladék, amely
szúrt vagy vágott sérülést okozhat, vagy amely fertőző mikroorganizmusokkal szennyezett vagy
feltételezhetően szennyezett, így az  injekciós tű, injekciós fecskendő, tűvel ellátott injekciós
fecskendő, infúziós és transzfúziós szerelék, vágó- vagy szúróeszköz, ampulla, tárgylemez vagy más
hasonló, az  egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 4/C.  §
(3) bekezdésében meghatározott éles vagy hegyes eszköz;
b) vérből vagy vérkészítményből származó, valamint műtéti vagy más orvosi beavatkozás során
visszamaradó, fel nem ismerhető emberi testrészből, szervből, szervmaradványból, váladékból,
laboratóriumi és kórbonctani vizsgálati anyagból vagy ezek maradványából származó hulladék;
c) fertőző egységben vagy elkülönítőben képződő hulladék, továbbá a  járványügyi szempontból
különösen veszélyes vagy ellenálló mikroorganizmusokkal szennyezett, illetve feltételezhetően
szennyezett hulladék, amely
ca) a  fertőző betegségek és a  járványok megelőzése érdekében szükséges járványügyi
intézkedésekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott fertőző betegség ellátása
során képződik, továbbá
cb) a  vérrel, váladékkal szennyezett anyagból, kötszerből, rögzítésből, egyszer használatos
ruhaneműből és lepedőből, tamponból, katéterből, előzetesen kiürített vizeletgyűjtő
tasakból, protézisből, inkontinenciabetétből, pelenkából származik – ide nem értve
az  egészséges csecsemő pelenkáját, illetve az  átmenetileg vagy tartósan inkontinens,
nem fertőző ellátottak inkontinenciabetétjét –,
cc) a fertőző és nem fertőző betegek ellátása során képződik, és
cd) a  fertőző dializált betegek ellátása során keletkezik, így a  dializátumok és az  azokat
tartalmazó zsákok és szerelékek;
d) a betegellátás légteréből elszívott levegőt szűrő légszűrő berendezés mikrobiológiai
szűrőbetétjéből származó hulladék;
e) fertőző kórokozókat tartalmazó kísérleti állatok trágyája, almukból, tetemükből, testrészükből
származó hulladék;
f ) génsebészeti és mikrobiológiai hulladék;
g) citosztatikummal szennyezett anyagból, eszközből származó hulladék;
6. speciális gyűjtőhely: az  egyes hulladékgazdálkodási létesítmények kialakításának és üzemeltetésének
szabályairól szóló kormányrendelet szerinti, közegészségügyi érdekből, a  járó-, illetve a  fekvőbetegszakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatónál kialakított olyan gyűjtőhely, amely a  3.  pont b)  alpontja
szerinti gyógyszerhulladék elkülönített gyűjtésére szolgál;
7. üzemi gyűjtőhely: az  egészségügyi szolgáltató telephelyén létesített, az  egyes hulladékgazdálkodási
létesítmények kialakításának és üzemeltetésének szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott
műszaki kialakítással rendelkező építmény, amely a  hulladéktermelő tevékenységével összefüggésben
képződött és munkahelyi gyűjtőhelyen gyűjtött egészségügyi hulladék munkahelyi gyűjtőhelyen végzett
gyűjtését követő, elszállításig történő elkülönített gyűjtésére szolgál.
(2) Az  e  rendelet hatálya alá tartozó kísérleti állatokból származó állati eredetű melléktermékek ártalmatlanítására
vonatkozóan a  nem emberi fogyasztásra szánt állati eredetű melléktermékekre vonatkozó állategészségügyi
szabályok megállapításáról szóló miniszteri rendeletet kell alkalmazni.
(3) A  munkahelyi gyűjtőhely és az  üzemi gyűjtőhely kialakítására és üzemeltetésére vonatkozóan az  egyes
hulladékgazdálkodási létesítmények kialakításának és üzemeltetésének szabályairól szóló miniszteri rendeletet
az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(4) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl e  rendelet alkalmazásában a  Ht., valamint az  egészségügyről szóló törvény
fogalommeghatározásait kell figyelembe venni.
2. Az egészségügyi hulladék és a gyógyszerhulladék gyűjtésére, telephelyi mozgatására és szállítására
vonatkozó szabályok
3. § (1) Az  egészségügyi hulladék közül a  veszélyes és nem veszélyes hulladékot egymástól, valamint az  egészségügyi
szolgáltató telephelyén képződő háztartási hulladékhoz hasonló hulladéktól az  egészségügyi szolgáltató által
kialakított munkahelyi gyűjtőhelyen, illetve üzemi gyűjtőhelyen elkülönítetten kell gyűjteni a  hulladék fajtájának
vagy típusának megfelelő gyűjtőedényben.
(2) Az egészségügyi hulladékot tartalmazó gyűjtőedényt a gyűjtés időtartama alatt lezárt állapotban kell tartani.
 (3) Az egészségügyi veszélyes hulladék közül:
a) az éles vagy hegyes eszközöket tartalmazó hulladékot merev falú, szúrásálló,
b) a fertőző hulladékot folyadékzáró, mechanikai sérülésnek ellenálló
olyan gyűjtőedényben kell gyűjteni, amely a lezárást követően roncsolásmentesen nem nyitható ki.
(4) Az  egészségügyi veszélyes hulladék közül a  nem fertőző betegek ellátásából származó, nem éles vagy hegyes
hulladék elhelyezésére hulladékgyűjtő zsákot lehet alkalmazni. A  hulladékgyűjtő zsákot tartó tartálynak jól
záródónak, továbbá lábbal nyithatónak és zárhatónak kell lennie.
(5) A speciális egészségügyi veszélyes hulladék gyűjthető:
a) hűtés nélkül legfeljebb 48 óráig vagy
b) hűtött körülmények között – legfeljebb 5 °C-on – addig, amíg a  gyűjtőedény megtelik, de legfeljebb
30 napig.
 (6) A  speciális egészségügyi veszélyes hulladékot tartalmazó gyűjtőedényen a  sárga – fertőzésveszély – színkódot és
az 1. melléklet szerinti nemzetközi biológiai veszély jelet kell alkalmazni. A színkódnak és a jelnek jól láthatónak kell
lennie.
(7) A  speciális egészségügyi veszélyes hulladék gyűjtésére kizárólag a  2.  mellékletben meghatározott hulladékgyűjtő
eszközök forgalmazhatók, illetve alkalmazhatók.
(8) A  speciális egészségügyi veszélyes hulladék gyűjtésére rendszeresített eszközök értékesítése, átadása során
a  forgalmazó, a  gyártó vagy – ha a  gyártó nem az  Európai Gazdasági Térség területén található – az  importőr
az  általa kiállított, a  termékhez csatolt minőségi nyilatkozatot az  egészségügyi szolgáltatónak átadja, és ezzel
igazolja, hogy a termék megfelel a 2. mellékletben meghatározott minőségi követelményeknek.
(9) A  speciális egészségügyi veszélyes hulladékot tartalmazó lezárt gyűjtőedényt a  hulladék fertőtlenítéséig vagy
égetéssel történő kezeléséig tilos kinyitni.
(10) A  speciális gyűjtőhelyen gyűjtött 2.  § (1)  bekezdés 3.  pont b)  alpontja szerinti gyógyszerhulladék gyűjtésére
a (7) bekezdés előírásait kell alkalmazni.
4. § (1) Az egészségügyi hulladék és a gyógyszerhulladék az egészségügyi szolgáltató telephelyén belül történő mozgatása
hulladékgazdálkodási engedély nélkül végezhető.
(2) Ha az  egészségügyi hulladék, illetve a  gyógyszerhulladék a  mentő és betegszállító járműben, betegellátás során
képződik, a hulladékot az egészségügyi szolgáltató telephelyén lévő üzemi gyűjtőhelyre kell szállítani.
3. Az egészségügyi szolgáltató hulladékgazdálkodással kapcsolatos feladatainak megszervezése
5. § (1) Az  egészségügyi szolgáltató gondoskodik valamennyi hulladék telephelyen belüli gyűjtésének, mozgatásának,
illetve a telephelyre és a telephelyéről történő szállításának és kezelésének megszervezéséről.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységek megszervezése érdekében annál az egészségügyi szolgáltatónál,
ahol
a) a képződő egészségügyi hulladék az évi 1000 kg mennyiséget meghaladja,
b) három vagy ennél több egészségügyi dolgozó foglalkoztatásával járóbeteg-szakellátást, illetve alapellátást
nyújtanak, vagy c) fekvőbeteg-szakellátást nyújtanak,
olyan felelős személyt kell kijelölni, aki a (3) bekezdésben meghatározott tevékenységeket elvégzi.
(3) Az egészségügyi szolgáltató által kijelölt felelős személy feladata, hogy
a) gondoskodjon a  vegyes hulladék, a  gyógyszerhulladék és az  egészségügyi hulladék gyűjtésére alkalmas
gyűjtőedények és egyéb eszközök biztosításáról az egészségügyi szolgáltató területén,
b) gondoskodjon a  hulladék képződésének helyén az  egészségügyi hulladék és a  2.  § (1)  bekezdés 3.  pont
a)  alpontja szerinti gyógyszerhulladék gyűjtését szolgáló munkahelyi gyűjtőhelyek kijelöléséről és
kialakításáról, valamint a gyűjtőedények munkahelyi gyűjtőhelyre történő kihelyezéséről,
c) gondoskodjon a 2. § (1) bekezdés 3. pont b) alpontja szerinti gyógyszerhulladék gyűjtését szolgáló speciális
gyűjtőhelyek kijelöléséről és kialakításáról, valamint a  gyűjtőedények speciális gyűjtőhelyre történő
kihelyezéséről,
d) gondoskodjon az  egészségügyi hulladék és a  gyógyszerhulladék üzemi gyűjtőhelyre történő eljuttatásával
és az  üzemi gyűjtőhelyről történő elszállításával kapcsolatos feltételek biztosításáról, a  mozgatási útvonal
kijelöléséről, a  hulladékmozgatás gyakoriságának meghatározásáról, ha az  egészségügyi szolgáltatónál
üzemi gyűjtőhely működik,
e) gondoskodjon a  háztartási hulladékhoz hasonló hulladék, továbbá a  járó-, illetve a  fekvőbeteg-szakellátást
nyújtó egészségügyi szolgáltatónál a  speciális gyűjtőhelyre telepített gyűjtőedényzetben gyűjtött
gyógyszerhulladék és az  egészségügyi hulladék telephelyről történő elszállítására jogosultnak történő
átadásáról,
f ) alakítson ki az  egészségügyi hulladék és a  gyógyszerhulladék átadásával, átvételével kapcsolatos
bizonylatolási rendszert, és ellenőrizze annak működését,
g) ellenőrizze az  egészségügyi hulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységek elvégzéséhez
szükséges egyéni védőeszközök meglétét és használatát,
h) évente közreműködjön a  6.  § (1)  bekezdése szerinti hulladékgazdálkodási utasításnak megfelelő
költségvetési terv elkészítésében és a költségvetési terv részeként való elfogadtatásában,
i) tartsa meg az  egészségügyi hulladékkal és a  gyógyszerhulladékkal végzett hulladékgazdálkodási
tevékenységekkel kapcsolatos munkavédelmi, környezetvédelmi és veszélyes áruszállítást érintő oktatásokat,
és
j) gondoskodjon az  egészségügyi szolgáltató telephelyén képződő egészségügyi hulladékkal és
gyógyszerhulladékkal kapcsolatos, a  9.  § szerinti nyilvántartás vezetéséről és az  adatszolgáltatási
kötelezettségek teljesítéséről a  fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi feladatkörében eljáró
járási (fővárosi kerületi) hivatala (a továbbiakban: járási hivatal) felé.
(4) Az  egészségügyi szolgáltató telephelyén üzemi gyűjtőhelyet kell kialakítani, ha az  egészségügyi hulladék, illetve
a gyógyszerhulladék munkahelyi gyűjtőhelyről történő közvetlen elszállítása nem biztosított.
6. § (1) Az  egészségügyi szolgáltató vezetője a  (2) és (3)  bekezdésben foglalt szempontok szerint hulladékgazdálkodási
utasítást ad ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hulladékgazdálkodási utasítás a következőket tartalmazza:
a) az 5.  § (2) és (3)  bekezdésében meghatározott feladatok elvégzéséért felelős személy kijelölését,
munkavégzése szervezeti egységének, nevének, beosztásának és intézkedési jogkörének, feladatainak
meghatározását, továbbá a  hulladékgazdálkodási feladatok részfelelőseinek kijelölését, munkavégzésük
szervezeti egységének, nevének, beosztásának és felelősségi körüknek meghatározását,
b) az egészségügyi hulladék és a gyógyszerhulladék telephelyen történő gyűjtésének, mozgatásának, valamint
a telephelyre és a telephelyről történő szállításának rendjét, idejét és módját,
c) a nem veszélyes egészségügyi hulladék, az  egészségügyi veszélyes hulladék, gyógyszerhulladék fajtája és
típusa, valamint – ha rendelkezik ilyennel – UN számát,
d) az üzemi gyűjtőhely üzemeltetése esetében az  üzemnapló vezetésére és az  üzemeltetési szabályzat
elkészítésére vonatkozó kötelezettségeket,
e) a b)–d)  pont szerinti feladatokkal összefüggő speciális oktatás tematikáját, nyilvántartási módját,
gyakoriságát, az  oktatásra kötelezett munkakörök felsorolását és a  rendkívüli helyzetekben szükséges
teendőket.
(3) A hulladékgazdálkodási utasítás a betegellátási technológia részét képezi.
 (4) Az egészségügyi szolgáltató telephelyén végzett egyes hulladékgazdálkodási tevékenységeknek a betegeket, illetve
a látogatókat érintő szabályait az egészségügyi szolgáltatónál jól látható helyen ki kell függeszteni.
4. Az egészségügyi hulladék kezelésére és az egyes eszközök, berendezések és a gyűjtőedények,
szállításra használt eszközök fertőtlenítésére vonatkozó szabályok
7. § (1) A  speciális egészségügyi veszélyes hulladék kizárólag égetéssel vagy fertőtlenítéssel kezelhető. Kezelés előtt
a hulladék nem tömöríthető.
(2) A  fertőtlenítéssel kapcsolatos ellenőrző vizsgálatokat akkreditált laboratóriumban kell elvégezni. A  fertőtlenítéssel
kapcsolatos mikrobiológiai ellenőrző vizsgálatokat az  akkreditált mintavételt követően a  népegészségügyi
feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: megyei kormányhivatal), az  Országos
Epidemiológiai Központ vagy az Országos Közegészségügyi Központ akkreditált laboratóriuma végzi.
(3) A (2) bekezdés szerinti vizsgálatokat a 3. melléklet 6. pontja szerinti gyakorisággal kell elvégezni.
8. § (1) A  speciális egészségügyi veszélyes hulladék fertőtlenítésekor az  országos környezetvédelmi hatóság által
engedélyezett technológia alkalmazható. A  hővel történő fertőtlenítés követelményeit a  3.  melléklet 1.  pontja,
a fertőtlenítőszerrel történő fertőtlenítés követelményeit a 3. melléklet 2. pontja tartalmazza.
(2) A  gyűjtőedények, továbbá a  hulladék szállítására használt eszközök fertőtlenítését a  hulladékgazdálkodási
közszolgáltatás körébe tartozó hulladékkal kapcsolatos közegészségügyi követelményekről szóló miniszteri rendelet
szerinti, a  kezelésre vonatkozó közegészségügyi szabályoknak megfelelően kialakított, elkülönített helyen, csak
az arra kiképzett személyzet végezheti a 3. melléklet 3. pontjában foglaltak szerint.
(3) A hulladékfertőtlenítő gép mikrobiológiai fertőtlenítő hatását a 3. melléklet 4–6. pontja szerint kell ellenőrizni.
 (4) A  speciális egészségügyi veszélyes hulladék fertőtlenítésére használt fertőtlenítőberendezés alkalmazásakor
a hulladékot aprítani kell.
 (5) A hulladékfertőtlenítő berendezés vizsgálati dokumentációjának követelményeit a 3. melléklet 4. pont 4.5. alpontja
tartalmazza.
 (6) Ha a hulladékfertőtlenítő berendezés egyedi gyűjtőedény használatát kívánja meg, a fertőtlenítési ciklus befejezése
után a kiürített, tisztított gyűjtőedény ismételten használható. 5. A nyilvántartásra és adatszolgáltatásra vonatkozó szabályok
9. § (1) Az  egészségügyi szolgáltatónál képződő egészségügyi hulladékról a  hulladéktermelő a  4.  melléklet szerinti
adattartalommal nyilvántartást vezet. Az egészségügyi szolgáltató a nyilvántartás adatait minden év február 1-jéig
megküldi a járási hivatalnak.
(2) A  4.  melléklet szerinti nyilvántartás adatait a  járási hivatal minden év március 1-jéig megküldi a  megyei
kormányhivatalnak.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti adatokat a  megyei kormányhivatal összesíti, majd az  összesített nyilvántartást minden év
április 1-jéig megküldi az országos tisztifőorvosnak és tájékoztatásul az országos környezetvédelmi hatóság részére.
(4) A járási hivatal ellenőrzési terv szerint végzi az egészségügyi szolgáltatóknak az egészségügyi hulladék kezelésével
és nyilvántartásával kapcsolatos tevékenységének ellenőrzését.
6. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 60. napon lép hatályba.
11. § E rendelet hatálybalépését megelőzően a  speciális egészségügyi veszélyes hulladék fertőtlenítéséhez használt
technológiára kiadott engedélyek az időbeli hatályuk lejártáig, de legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított
1 évig hatályosak.
12. § A 2.  mellékletben meghatározott technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelnie az  olyan speciális
egészségügyi veszélyes hulladék gyűjtésére szolgáló hulladékgyűjtő eszközöknek, amelyeket az  Európai Unió
valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoztak forgalomba, vagy az  Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak elő, az  ott irányadó előírásoknak
megfelelően, feltéve, hogy az irányadó előírások az emberi egészség és élet védelme tekintetében az e rendeletben
meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
13. § A rendelet tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i  (EU)
2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv 5–7. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
14. § Hatályát veszti az egészségügyi intézményekben keletkező hulladék kezeléséről szóló 1/2002. (I. 11.) EüM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
46/2014. (IX. 25.) BM rendelete a települési önkormányzatok szociális célú tüzelőanyag vásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5a)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 8.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalának 2014. január 1-jei adatai alapján az 5000 fő
lakosságszámot meg nem haladó település települési önkormányzata szociális célú tűzifavásárláshoz vagy
szénvásárláshoz kapcsolódó támogatásra pályázhat.
2. § (1) A támogatást az a települési önkormányzat igényelheti, amelyik
a) a szociális rászorultság és a 2014. évi igénylés részletes feltételeit – legkésőbb a tüzelőanyag megvásárlását
követő 10. napon hatálybalépő – rendeletben szabályozza akként, hogy
aa) a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény szerinti aktív korúak ellátására,
időskorúak járadékára, adósságkezelési támogatáshoz kapcsolódó adósságcsökkentési
támogatásra, vagy – tekintet nélkül annak természetbeni vagy pénzbeli formában történő
nyújtására – lakásfenntartási támogatásra jogosult előnyt élvezzen,
ab) a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló törvényben szabályozott halmozottan
hátrányos helyzetű gyermeket nevelő család élvezzen előnyt, és
ac) háztartásonként legfeljebb 5 m3 tűzifa vagy 10 q szén biztosítására kerüljön sor, valamint
b) vállalja, hogy a szociális célú tűzifában vagy szénben részesülőtől ellenszolgáltatást nem kér.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti rendeletre az elszámolásban hivatkozni kell.
3. § (1) A támogatás mértéke
a) a  társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az  országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet
Melléklete alapján az  országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települési
önkormányzat vonatkozásában, kemény lombos fafajta esetében 15 000 Ft/erdei m3+áfa, lágy lombos fafajta
esetében 8500 Ft/erdei m3+áfa, szén esetében 3500 Ft/q+áfa,
b) az  a)  pontba nem tartozó települési önkormányzat vonatkozásában, kemény lombos fafajta esetében
14 000 Ft/erdei m3+áfa, lágy lombos fafajta esetében 7500 Ft/erdei m3+áfa, szén esetében 3000 Ft/q+áfa.
(2) A  (1)  bekezdés b)  pontjába tartozó települési önkormányzat vonatkozásában a  támogatás felhasználásának
feltétele, a támogatáson felül kemény lombos fafajta esetében 1000 Ft/erdei m3+áfa, lágy lombos fafajta esetében
1000 Ft/erdei m3+áfa, szén esetében 500 Ft/q+áfa mértékű önrész vállalása.
(3) Lágy lombos tűzifa igénylésére kizárólag Bács-Kiskun, Békés, Borsod-Abaúj-Zemplén, Csongrád, Hajdú-Bihar,
Jász-Nagykun-Szolnok, valamint Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében lévő települési önkormányzat jogosult.
Ha  az  önkormányzat lágy lombos tűzifa támogatásra nyújt be igényt, akkor kemény lombos tűzifa igénylésére
nincsen lehetősége.
(4) A 2014. január–március hónapokban lakásfenntartási támogatásban részesülők számának átlaga alapján legfeljebb
2  m3/ellátott tűzifa mennyiséget igényelhet az  önkormányzat. A  (3)  bekezdés hatálya alá tartozó önkormányzat
– lágy lombos tűzifa igénylése esetén – a  2014. január–március hónapokban lakásfenntartási támogatásban
részesülők számának átlaga alapján legfeljebb 3 m3/ellátott tűzifa mennyiséget igényelhet.
(5) A 2014. január–március hónapokban lakásfenntartási támogatásban részesülők számának átlaga alapján legfeljebb
6 q/ellátott szén mennyiséget igényelhet az önkormányzat.
4. § (1) A támogatást a települési önkormányzat ±5% elfogadott tűréshatárú, átlagosan 100 cm hosszú, 5–35 cm átmérőjű
tűzifának a  fővárosi és a  megyei kormányhivatal erdészeti igazgatóságai által nyilvántartott erdőgazdálkodóktól
(a továbbiakban: erdőgazdálkodó) történő megvásárlására fordíthatja. Kemény lombos vastag tűzifa esetében
a megvásárolt tűzifa mennyiségének legfeljebb 5%-a lehet a nem kemény lombos fajokból származó fafajta.
(2) Szén vásárlása esetén a  támogatást a  települési önkormányzat 20–40 mm átmérőjű barnakőszén vásárlásra
fordíthatja.
(3) A települési önkormányzat tűzifa esetében a támogatott mennyiségnél többet is vásárolhat az erdőgazdálkodótól,
ha az  (1)  bekezdésben meghatározott minőségi követelményeknek megfelelő tűzifát a  3.  § (1)  bekezdésében
meghatározott árnál kedvezőbb feltételekkel tudja beszerezni.
(4) A tűzifa, valamint a szén szállításából – ideértve a rászorulókhoz való eljuttatást is – származó költségek a települési
önkormányzatot terhelik.
5. § (1) A pályázatot legkésőbb az e rendelet hatálybalépését követő 10. napon, ha ez munkaszüneti nap, akkor legkésőbb
az  azt követő napon lehet postai úton benyújtani – az  ebr42 önkormányzati információs rendszerben kitöltött
és kinyomtatott, 1.  melléklet szerinti adatlap egy eredeti és egy hitelesített másolati példányának – a  Magyar
Államkincstár települési önkormányzat székhelye szerint területileg illetékes területi szervéhez (a továbbiakban:
Igazgatóság) történő megküldésével. E  határidő elmulasztása jogvesztő. A  kizárólag papír alapon benyújtott
támogatási kérelem érvénytelen.
(2) A pályázatnak tartalmaznia kell
a) az 1. melléklet szerinti pályázati adatlapot,
b) a  pályázónak – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
72. § (3a) bekezdés a) pontja szerinti – a saját forrás biztosítására vonatkozó igazolását.
 (3) Az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 59.  § (1)  bekezdése alapján felülvizsgált pályázatok eredeti
példányát az  Igazgatóság a  benyújtást követő 10 napon belül postai úton továbbítja a  helyi önkormányzatokért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére.
(4) A  miniszter a  benyújtott pályázatokról a  rendelkezésre álló előirányzat erejéig, a  pályázatok miniszterhez történő
beérkezését követő 10 napon belül dönt.
(5) A  tűzifa igényekből elsődlegesen a  25 m3 alatti mennyiségek teljesítését kell biztosítani. Az  ezt meghaladó
mennyiségek esetében, csökkentett, a lakásfenntartási támogatásban részesülők összlakosságszámhoz viszonyított
arányát figyelembe véve kell a rendelkezésre álló előirányzatot felosztani. A felosztás alapján a miniszter az igényelt
mennyiségnél kevesebb tüzelőanyag megítélésére is jogosult.
6. § A támogatást a miniszter utalványozása alapján a kincstár soron kívül egy összegben folyósítja.
7. § (1) A települési önkormányzat a támogatásból vásárolt tűzifát, illetve szenet 2015. február 15-éig a 2. § (1) bekezdése
szerinti rendeletében foglaltaknak megfelelően osztja ki a  rászorulók részére, a  támogatás teljes összegének
pénzügyi felhasználása legkésőbb 2015. március 31-éig történhet meg.
(2) A  települési önkormányzat a  támogatás felhasználásáról 2015. április 15-éig az  Igazgatóság felé a  2.  melléklet
szerinti adatlapon számol el a  kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszeren, illetve papír alapon. A  kincstár
a támogatás elszámolásáról 2015. május 22-ig elektronikus úton tájékoztatja a minisztert.
(3) A  települési önkormányzat által benyújtott elszámolás elfogadásáról, illetve visszafizetési kötelezettség
megállapítása esetén a  miniszter a  kincstár útján, írásban 2015. június 30-áig tájékoztatja az  érintett települési
önkormányzatot.
(4) A települési önkormányzat a tárgyévre eső támogatásrész felhasználásáról tárgyév december 31-ei fordulónappal,
az éves költségvetési beszámoló keretében és rendje szerint számol el.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1362/2014. (VI. 30.) Korm. határozata a VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság feladatellátását szabályozó egyes kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
végelszámolással történő megszüntetésével;
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak
a) a VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság feladatainak,
programjainak a Széchenyi Programiroda Tanácsadó és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
részére történő átadás-átvételéről,
b) a VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
munkavállalóinak – a  munkáltató személyében bekövetkező változással összefüggő – a  Széchenyi
Programiroda Tanácsadó és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság részére történő
átadás-átvételéről,
c) a VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság tulajdonát
képező vagyontárgyak a  Széchenyi Programiroda Tanácsadó és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság részére történő átadás-átvételéről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. július 1.
3. felhívja a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy az  1. és 2.  pontra tekintettel szükségessé váló miniszteri
rendeleti szintű módosításokat készítsék el;
Felelős: feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: 2014. július 1.
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság végelszámolásával kapcsolatos intézkedéseket készítse elő, illetve tegye meg;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2. pontban meghatározott feladatok végrehajtását követően azonnal
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek
összességét gyakorló szervezet kijelölésének megszüntetéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
megszűnését követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
324/2015. (VII. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a  alapján – a  belügyminiszter BM/11738-2/2015. számú előterjesztésére – Pelehács Román (névmódosítás
előtti neve: Pelehács Román Ivánovics; születési hely, idő: Kistarna [Szovjetunió], 1980. június 20.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. július 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök