text:
97/2019. (IV. 30.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a fenntartható vízgazdálkodás terén a határvizeken és a közös érdekű vízgyűjtőkön történő együttműködésről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Szerb Köztársaság Kormánya között
a fenntartható vízgazdálkodás terén a határvizeken és a közös érdekű vízgyűjtőkön történő együttműködésről szóló
egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány az Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY
Magyarország Kormánya és a  Szerb Köztársaság Kormánya között a  fenntartható vízgazdálkodás terén
a határvizeken és a közös érdekű vízgyűjtőkön történő együttműködésről
Preambulum Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Felek)
attól a  szándéktól vezérelve, hogy fejlesszék együttműködésüket a  közös érdekű vízgyűjtőkön és a  határvizeken
történő fenntartható vízgazdálkodás területén, a Felek közötti átfogó kapcsolat, valamint a  regionális kapcsolatok
javítása érdekében, megerősítve az európai együttműködésre való törekvést;
tiszteletben tartva a közös érdekeket, amelyekben a Felek a Duna-vízgyűjtő területén más államokkal osztoznak;
attól az óhajtól vezérelve, hogy folytassák és továbbfejlesszék együttműködésüket a közös érdekű vízgyűjtőkön és
a határvizeken történő fenntartható vízgazdálkodás területén;
kiindulva a Magyar Népköztársaság és a Jugoszláv Szövetségi Népköztársaság Kormánya között a vízgazdálkodási
kérdések tárgyában (Belgrád, 1955) aláírt Egyezmény és alkalmazása során szerzett eddigi tapasztalatokból és
eredményekből;
figyelembe véve azt a  tényt, hogy a  Felek eddigi együttműködésük keretében szabályzatokat és más
dokumentumokat dolgoztak ki és hagytak jóvá, valamint megfelelő gyakorlatot alakítottak ki az  árvíz, belvíz és
jégtorlódás elleni védelem, valamint a vízminőségi és -mennyiségi kérdések területén;
tekintettel arra a tényre, hogy mindkét Fél részes fele a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelmére
és használatára vonatkozó Egyezménynek (Helsinki, 1992), a  Duna védelmére és fenntartható használatára
irányuló együttműködésről szóló Egyezménynek (Szófia, 1994), valamint a  Dunán való hajózás rendjéről szóló
Egyezménynek (Belgrád, 1948), illetve annak 1998-ban, Budapesten kelt Kiegészítő Jegyzőkönyvének, valamint
a  Magyarország Kormánya és a  Szerb Köztársaság Kormánya között a  tiszai hajózásról szóló Egyezménynek
(Niš, 2016);
figyelembe véve az  Európai Unió vizekre vonatkozó jogszabályait, különösen az  Európai Parlament és a  Tanács
2000.  október 23-i, a  vízpolitika terén a  közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2000/60/EK
irányelvének (a továbbiakban: Víz Keretirányelv), valamint az  Európai Parlament és a  Tanács 2007. október 23-i,
az  árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló 2007/60/EK irányelvének (a továbbiakban: Árvízi Irányelv)
rendelkezéseit;
figyelemmel a  vizekre vonatkozó nemzetközi szerződésekben rögzített jogi alapelvekre, köztük: a  Fekete-tenger
szennyezés elleni védelméről szóló Egyezményre (Bukarest, 1992), az  ipari balesetek országhatáron túli hatásairól
szóló Helsinki Egyezményre (Helsinki, 1992), a  nemzetközi jelentőségű vízi utakról szóló Európai Megállapodásra
(AGN) (Genf, 1996);
tekintettel más vonatkozó nemzetközi szerződésekre, köztük az  országhatárokon átterjedő környezeti hatások
vizsgálatáról szóló Egyezményre (Espoo, 1991), valamint a  nemzetközi jelentőségű vadvizekről, különösen,
a vízimadarak tartózkodási helyéről szóló Egyezményre (Ramsar, 1971)
az alábbiakban állapodnak meg: I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Az egyezmény célja
Jelen Egyezmény célja azoknak a jogoknak, kötelezettségeknek és szabályoknak a meghatározása, amelyek alapján
a Felek eljárnak a határvizeken és a közös érdekű vízgyűjtőkön történő együttműködésük során.
A Felek a  jelen Egyezmény rendelkezései alapján megvizsgálják és egymással egyeztetve megoldják mindazokat
a vízgazdálkodási kérdéseket, amelyek egyik vagy mindkét Fél érdekeit érintik, vagy az egyik Fél érdekében tesznek
szükségessé a másik Féllel egyeztetett intézkedéseket.
A Felek jelen Egyezmény alapján megteremtik mindazon szervezeti és intézményi feltételeket, amelyek keretei
között az együttműködést megvalósítják, és biztosítják annak gazdasági feltételeit.
2. cikk
Az együttműködés céljai
A jelen Egyezményben meghatározott célkitűzések teljesítésének érdekében a Felek együttműködése az alábbiakra
terjed ki:
1) a határvizek és a határvizeken található létesítmények megfigyelési és állapotértékelési rendszerének fejlesztése;
 2) a Felek által saját államaik területére kidolgozott, a Víz Keretirányelvvel összhangban lévő vízgyűjtő-gazdálkodási
tervekben rögzített, határvizeket és közös érdekű vízgyűjtőket érintő célkitűzések elérését szolgáló intézkedési
tervek összehangolása, felülvizsgálata, a végrehajtás figyelemmel kísérése;
3) a határvizek fenntartható használatának és védelmének biztosítása;
 4) a határvizek jó állapotának, illetve az  erősen módosított és mesterséges határvízi víztestek jó ökológiai
potenciáljának elérése, a Víz Keretirányelvvel összhangban;
 5) a vizek állapotának értékelése és a vizek állapotromlásának megakadályozása;
 6) a Felek által saját államaik területére kidolgozott, az  Árvízi Irányelvvel összhangban lévő árvízi kockázatkezelési
tervekben rögzített, határvizeket és közös érdekű vízgyűjtőket érintő célkitűzések elérését szolgáló intézkedési
tervek összehangolása, felülvizsgálata, a végrehajtás figyelemmel kísérése;
7) a közös érdekű vízfolyások medrének rendezése és karbantartása;
 8) a határon átterjedő káros hatások, azaz az  ár- és belvizek, valamint a  jég, aszály és rendkívüli vízszennyezés,
továbbá a  Víz Keretirányelv szerinti ökológiai állapot romlását okozó egyéb tevékenység miatti káros hatások
megakadályozása, felszámolása, csökkentése és ellenőrzés alatt tartása;
9) közös projektek és tevékenységek előkészítése, koordinálása és megvalósítása, beleértve a  jelen Egyezményben
meghatározott területekhez tartozó kutatási és technológiai-fejlesztési projekteket.
3. cikk
Fogalommeghatározások
A jelen Egyezmény alkalmazásában: 1) „fenntartható vízgazdálkodás”: a  felszíni és felszín alatti vízkészletek egységes kezelése oly módon, hogy általa
biztosítani lehessen:
(1) megfelelő mennyiségű és minőségű vizet a vízhasználók részére;
(2) megfelelő mennyiségű és minőségű vizet a  vízi ökoszisztémák, valamint az  azoktól közvetlenül függő
ökoszisztémák megóvására, védelmére és minőségének javítására; (3) a vízszennyezésektől való védelmet és azok megelőzését;
(4) az aszály és a vizek kártételei (árvizek, belvizek, jégtorlódás, erózió és más káros hatások) elleni védekezést és
azok megelőzését;
(5) a különböző vízhasználatokból eredő igények egyeztetését;
(6) a vízkészletek és vízi létesítmények hatékony felügyeletét;
2) „határvizek”: olyan felszíni és felszín alatti vizek, amelyek az államhatárt alkotják, vagy azt keresztezik;
 3) „közös érdekű vízgyűjtő”: a  Felek által közösen lehatárolt terület, amelyen történő beavatkozásoknak határon
átterjedő hatásai vannak vagy lehetnek;
 4) „határon átterjedő hatás”: minden olyan, emberi tevékenység vagy természeti esemény következményeként az egyik
Fél államának területén a vizek mennyiségi és minőségi állapotában vagy a vízjárásban bekövetkező változás, amely
hatással lehet a másik Fél államának területére;
5) „beavatkozás”: minden, a  vizekkel kapcsolatos meglévő, megkezdett vagy tervezett jövőbeni tevékenység, amely
határon átterjedő hatást válthat ki;
6) „vízi létesítmények”: vízépítési létesítmények, vagy ilyen létesítmények együttese a hozzájuk tartozó berendezésekkel
együtt, amelyek műszaki, illetve technológiai egységet alkotnak, és az  integrált vízgazdálkodást, a  vizeket érintő
káros hatások elleni védelmet, a  vízszennyezés elleni védelmet, vízenergia-termelést, a  víz biztosítását, valamint
az egyéb vízfelhasználási és -hasznosítási formák feltételeinek megteremtését szolgálják;
7) „belvizek”: magas talajvíz és/vagy fölös csapadékvizek következtében összegyülekező felszíni vizek, amelyek
az  egyik Fél államának területéről a  másik Fél államának területére levezető csatornákon, völgyeken vagy
terepmélyedésekben folynak le;
8) „rendkívüli vízszennyezés”: az  a  határon átterjedő hatással bíró szennyezés, amely emberi tevékenység vagy
természeti hatás következtében, a vizek állapotára, az azzal összefüggő vízi ökoszisztémára káros hatást gyakorolhat;
9) „legkisebb fenntartható vízhozam”: az  a  mennyiségi és minőségi szempontból szükséges vízhozam, amelyet
különösen a hidrometeorológiai feltételekre, a vízfolyások vízjárására, a vízfolyásokra jellemző vízfelhasználásra és
vízminőség-védelemre, valamint a vízi és a part menti ökoszisztémák állapotára való tekintettel biztosítani kell.
A fent meg nem határozott, de a  jelen Egyezmény szövegében alkalmazott fogalmakra a  határokat átlépő
vízfolyások és nemzetközi tavak védelmére és használatára vonatkozó Egyezmény (Helsinki, 1992), a  Duna
védelmére és fenntartható használatára irányuló együttműködésről szóló Egyezmény (Szófia, 1994), az Európai Unió
vizekre vonatkozó irányelveinek fogalommeghatározásai alkalmazandóak.
4. cikk
Az egyezmény hatálya
Jelen Egyezmény hatálya kiterjed:
1) a határvizekre és a közös érdekű vízgyűjtőkre;
 2) azon beavatkozásokra, vízi létesítményekre, tevékenységekre és eseményekre, amelyek potenciálisan kiválthatnak
vagy ki is váltanak határon átterjedő hatásokat. 5. cikk
Alapelvek
A Felek a  jelen Egyezmény céljainak teljesítése érdekében a  szuverén egyenlőség, a  területi integritás,
a kölcsönösség, a közös jólét és jó szándék elvét szem előtt tartva fejtik ki együttműködésüket.
A Felek a  jelen Egyezmény tárgyát képező együttműködésük keretében – különösen a közös érdekű vízgyűjtők és
a határvizek méltányos és ésszerű használata érdekében – a megelőzés, az elővigyázatosság, a károkozás elkerülése,
a kölcsönösség, a jóhiszeműség elveit alkalmazzák.
A Felek, felhasználva az  Európai Unió módszertanát, törekednek a  saját gyakorlatukba fokozatosan bevezetni
a „szennyező fizet” és a „felhasználó fizet” elvet.
A Felek megtesznek minden szükséges intézkedést a  vizek mennyiségi és minőségi állapotának fenntartása és
javítása érdekében.
II. FEJEZET
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS FORMÁI 6. cikk
Az együttműködés módja
1) A Felek államainak illetékes szervei a  jelen Egyezmény rendelkezéseinek megvalósítása érdekében
együttműködésük során biztosítják:
(1) a jelen Egyezmény valamennyi tárgyát képező rendszeres és kellő időben történő teljes és pontos adat- és
információcserét,
(2) a Magyar–Szerb Vízügyi Bizottságban (a továbbiakban: Bizottság) és a  Bizottság keretében létrehozott
testületekben való konzultációkon, egyeztetéseken és tevékenységükben való aktív részvételt, valamint
(3) az Egyezmény alkalmazásához szükséges jogi, szervezeti, intézményi, műszaki, gazdasági és egyéb
intézkedések megtételét.
 2) A Bizottság az  együttműködés részleteit a  jelen Egyezmény végrehajtása érdekében, a  szabályzatokban és
a hatáskörébe tartozó más dokumentumokban rögzíti.
 3) Szükség esetén a Bizottság új dokumentumokat dolgoz ki, illetve megújítja a meglévőket.
 4) A Felek államainak illetékes szervei minden, az Egyezmény hatálya alá tartozó beavatkozást előzetesen lefolytatott
konzultációkat és a másik Fél jóváhagyását követően foganatosítanak. A  jóváhagyásról a Bizottság elnökei írásban
tájékoztatják egymást. Amennyiben a  másik Fél a  beavatkozásra tett javaslat átvételének napjától számított
60 napon belül nem ismertette álláspontját, az úgy tekintendő, hogy a javaslattal egyetért. Ez alól kivételt képeznek
az  Európai Unió és/vagy más nemzetközi szervezetek által finanszírozott projektek, melyek esetében a  határidő
30 nap, illetve a rendkívüli helyzetek, amikor az egyeztetést a lehető legrövidebb időn belül meg kell tartani.
5) A Felek törekednek más, különösen a  szomszédos országokkal történő együttműködést koordináltan elősegíteni,
amelyet szükség szerint közös szerződésekkel szabályoznak.
6) A Felek államainak illetékes szervei kölcsönösen, a  lehető leghamarabb tájékoztatják egymást árvíz, belvíz és
jégtorlódás veszélye esetén, rendkívüli és váratlan vízszennyezés, illetve egyéb, jelen Egyezmény tárgyát képező
vizeket érintő veszélyek esetén.
7) A jelen Egyezmény hatálya alá tartozó területen nemzetközi műszaki és pénzügyi segítséggel vagy külföldi hitelből
megvalósuló projektekre a jelen Egyezmény előírásait kell alkalmazni.
8) A Felek államainak illetékes szervei kölcsönösen tájékoztatják egymást a  jelen cikk 7)  bekezdésében foglalt
projektek előkészítéséről és végrehajtásáról.
7. cikk
Költségek
A jelen Egyezmény teljesítésével összefüggő, közös érdekű, bármely Fél államának területén lévő vagy létesítendő
művek, vízi létesítmények és egyéb tevékenységek fenntartási, üzemeltetési, tervezési és kivitelezési költségeit,
a költségek megosztását és a fizetés módját a Felek egymással egyeztetve megállapodásokban határozzák meg.
Azokat a  költségeket, amelyek a  Felek egyikének állama területén levő, de a  másik Fél érdekeit szolgáló vízi
létesítmények tervezése, kivitelezése, fenntartása és üzemeltetése vonatkozásában merülnek fel, teljes egészében
az érdekelt Fél viseli.
A jelen Egyezmény teljesítéséből eredő pénz- és adóügyi kérdéseket a Felek nemzeti jogszabályainak tiszteletben
tartásával szabályozzák.
Amennyiben a  jelen Egyezményben foglaltak teljesítéséhez szükséges létesítmények és tevékenységek
megvalósítási költségeinek részleges vagy teljes fedezésére nemzetközi szervezetektől vagy pénzintézetektől
anyagi támogatás vagy hitel felvétele válik lehetségessé, a  Felek egyeztetik ilyen irányú kezdeményezéseiket, és
együttműködnek az anyagi támogatás megszerzésében és a projektek megvalósításában.
A jelen Egyezménnyel nem szabályozott, jelen Egyezmény alkalmazásával összefüggő pénzügyi kérdéseket a Felek
kölcsönös megállapodásban rögzítik.
8. cikk
Kölcsönös segítségnyújtás
A Felek közötti árvíz, belvíz és jégtorlódás veszélye, valamint rendkívüli vízszennyezés esetén történő, és az említett
veszélyek elhárítása és következményeinek megállapítása, valamint azok felszámolása érdekében történő kölcsönös
segítségnyújtás a  jelen Egyezmény, az  elfogadott hatályos megállapodások és a  Felek államainak vonatkozó
jogszabályai alapján történik.
9. cikk
Szigorúbb kritériumok alkalmazásának joga
Mindkét Félnek jogában áll a  vizekkel kapcsolatos intézkedései megtételekor a  jelen Egyezmény előírásaiból
származó kritériumoknál szigorúbbakat alkalmazni a saját állama területén, azzal a kötelezettséggel, hogy a másik
Felet a kritériumok hatálybaléptetése előtt legkésőbb hat hónappal értesíti, illetve ezzel kapcsolatban a másik Felet
többlet kötelezettségek nem terhelik.
III. FEJEZET
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS TERÜLETE 10. cikk
A vizek mennyiségének és minőségének megfigyelése
A Felek államainak illetékes szervei a közösen kidolgozott szabályzatokban foglaltaknak megfelelően rendszeresen
megfigyelik és értékelik a  határvizek minőségi és mennyiségi jellemzőit, összhangban az  Európai Unió vízügyi
szabályozásával.
A Felek a  közösen elfogadott módszertannak megfelelően, a  közösen kijelölt mérési helyeken rendszeresen
vizsgálják a határvizek mennyiségi és minőségi jellemzőit.
11. cikk
Az adatok és információk cseréje 1) A Felek az  Egyezmény rendelkezéseinek hatékony végrehajtása érdekében szabályzatokban rögzítik a  határvizek
meteorológiai, hidrológiai és hidrogeológiai mennyiségi és minőségi adatainak és információinak cseréjét.
2) A Felek államainak illetékes szervei a  vonatkozó szabályzattal összhangban rendszeresen radiológiai adatokat
cserélnek a nukleáris létesítmények esetleges hatása miatt.
3) A Felek államainak illetékes szervei kicserélik a  határon átnyúló hatást okozó közösen meghatározott vízi
létesítmények működési rendjéről, üzemeléséről és állapotáról szóló adatokat, valamint azon egyéb információkat,
amelyek a határon átnyúló hatások megértéséhez, megelőzéséhez, értékeléséhez és elhárításához szükségesek.
4) A Felek államainak illetékes szervei létrehozzák, fejlesztik és működtetik az  adatcserére, értesítésre és riasztásra
szolgáló rendszereiket. Rendkívüli események esetén a Felek soron kívül értesítik egymást és kicserélik a szükséges
információkat.
5) A Felek államainak illetékes szervei kicserélik a  határvizeken és a  közös érdekű vízgyűjtőkön található vízi
létesítmények és vízi munkák kivitelezéséhez és fenntartásához szükséges geodéziai alappontokkal, kilométer- és
hektométerjelzésekkel és vízmércékkel kapcsolatos információkat. A Felek ezen pontokat és adataikat kölcsönösen
használhatják, illetve egymásnak kölcsönösen rendelkezésre bocsátják.
6) A Felek a szabályzatokban jelölik ki a saját adat- és információcserére illetékes szerveiket.
12. cikk
A vizek védelme
A Felek törekednek arra, hogy:
1) megakadályozzák a  felszíni vizek állapotának romlását, javítsák azt a  jó állapot elérése céljából, valamint hogy
az erősen módosított és mesterséges víztestek jó kémiai állapotot és ökológiai potenciált érhessenek el;
2) megakadályozzák a felszín alatti vizek állapotának romlását és javítsák azt a jó mennyiségi és kémiai állapot elérése
érdekében;
3) biztosítsák, hogy a felszíni vizek védelme ne valósulhasson meg a felszín alatti vizek kárára és fordítva;
 4) a vizek minőségére vonatkozó kritériumok alkalmazásával meghatározzák a  határvizek célállapotát a  minőség
szempontjából, és intézkedéseket hoznak a határon átterjedő káros hatás megelőzése, megakadályozása, ellenőrzés
alatt tartása és csökkentése érdekében;
5) időbeni intézkedéseket hozzanak a  rendkívüli vagy baleseti szennyezések megakadályozására és
következményeinek elhárítása végett; a  Felek a  lehető legrövidebb időn belül kölcsönösen értesítik egymást,
ha a  határvizeket határon átnyúló hatású rendkívüli szennyezés éri, vagy ha ilyen hatás nagy valószínűséggel
várható, beleértve a  nukleáris létesítmények működése közben fellépő veszélyeket is; a  Felek együttműködnek
a következmények csökkentésében és elhárításában azok megszűnéséig;
6) intézkedéseket hoznak a határvizek minőségére gyakorolt hatások megfigyelésére, csökkentésére és korlátozására
a  pontszerű és diffúz szennyező forrásokból származó, határon átnyúló hatással bíró szennyező anyagok
megjelenése esetén, különös tekintettel az  elsőbbségi és elsőbbségi veszélyes anyagokra; a  Felek a  szennyező,
elsőbbségi és elsőbbségi veszélyes anyagok jegyzékét alkalmazzák, összhangban a  Víz Keretirányelv és
a Környezetminőségi Határértékek Irányelv rendelkezéseivel;
7) a Felek államainak illetékes szervei a jelen Egyezmény hatálya alá tartozó területeken a tervezett új létesítményekre
vagy a  meglévő létesítmények rekonstrukciójára irányuló vízjogi engedélyek és egyéb vízügyi dokumentumok
kiadása során a  határvizekbe vezetett szennyvizek tisztításához a  rendelkezésre álló legjobb technológiát
alkalmazzák.
13. cikk
A vizek fenntartható használata 1) A Felek államainak illetékes szervei a közösen kijelölt mérési helyeken elvégzik a vízhozamadatsorok egyeztetését és
a rendelkezésre álló vízkészletek meghatározását.
2) A Felek államainak illetékes szervei a  közösen elfogadott módszertanok alapján kidolgozzák a  határvizek
meghatározott mérési helyeire vonatkozó vízmérleget.
3) A Felek államainak illetékes szervei meghatározzák a  felszín alatti határvizek készleteit, és rendszeresen értékelik
azok állapotát.
4) A Felek a határvizek vízmérlege, a határvizekre és a közös érdekű vízgyűjtőkre vonatkozó összehangolt intézkedési
tervek alapján meghatározzák azokat az  intézkedéseket, amelyek biztosítják a  rendelkezésre álló vízkészletek
igazságos és fenntartható használatát.
5) A Felek meghatározzák a  kisvizes időszakban végezhető tevékenységeket a  legkisebb fenntartható vízhozam
biztosítása érdekében.
14. cikk
A vizek kártétele elleni védelem 1) A Felek együttműködnek a határvizeken és a közös érdekű vízgyűjtőkön az árvizek, belvizek és a jégtorlódás elleni
védekezésben.
2) A Felek az  Árvízi Irányelvben rögzített célkitűzésekkel összhangban, az  árvízkockázatok értékelése és kezelése
során együttműködnek és egymással egyeztetik a határvizeket és a közös érdekű vízgyűjtőket érintő intézkedések
tervezését és megvalósítását annak érdekében, hogy a  Felek államai területén a  vízkár előfordulási valószínűsége
csökkenjen.
3) A Felek megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a határvizeken a vizek szabad lefolyását,
valamint a jég levonulását biztosítani tudják.
4) Szabályzatban kerülnek meghatározásra különösen a  határvízfolyások szakaszai és a  közös érdekű belvízelvezető
rendszerek, valamint az árvíz, belvíz és jégtorlódás elleni védekezés alatti kötelezettségek.
5) A Felek államainak illetékes szervei rendszeresen karbantartják a  határvízfolyások medrét, az  azokon lévő,
a  védképességet befolyásoló vízi létesítményeket. Folyamatosan figyelemmel kísérik azok vízlevezetésre,
hordalékszállításra, jéglevonulásra és hajózási viszonyokra gyakorolt hatását.
6) A Felek megállapodtak abban, hogy a  belvízlevezető csatornák többcélú hasznosításra is alkalmazhatók azzal
a  feltétellel, hogy e  tevékenységek nem akadályozzák a  belvizek levezetését, és nem okoznak határon átterjedő
káros hatást.
7) A Felek saját államaik területén nem végeznek olyan munkálatokat és nem foganatosítanak egyoldalúan
olyan intézkedéseket, amelyek a  másik Fél államának területén árvizeket, elmocsarasodást, elszikesedést vagy
feliszapolódást okozhatnak, illetve más nem kívánt következménnyel járnak, és a határvizeken levő létesítményeiket
úgy üzemeltetik, hogy a fenti hatások ne következhessenek be.
8) A határvizeken végzett vízgazdálkodási tevékenységek és munkák végrehajtása nem veszélyeztetheti az államhatár
megjelölésére szolgáló határjeleket, illetve az államhatár felmérésére szolgáló egyéb jeleket. A határjelek ideiglenes
vagy végleges eltávolításához, illetve áthelyezéséhez az  államhatár felújítására, megjelölésére és karbantartására
létrehozott, Államhatár Felmérésének és Megjelölésének Magyar–Szerb Vegyesbizottsága előzetes hozzájárulása
szükséges.
9) A Felek államainak illetékes szervei kidolgozzák a  határvízi vízfolyások közös érdekű szakaszainak további
szabályozási terveit és közös kiegészítő munkálatokat végeznek a  víz áramlásának javítása, a  hordalék- és
jéglevonulás javítása, valamint az  előírt hajózási feltételek fenntartása, illetve javítása érdekében. E  terveknek
és munkálatoknak teljes egészében szinkronban kell lenniük a  Felek árvízvédekezés során felmerülő igényeivel,
különös figyelemmel a természeti értékek kíméletére és a jó ökológiai állapot, illetve potenciál biztosítására.
10) Az árvíz-, belvíz- és jégvédekezés során kialakuló veszélyhelyzet megállapítása esetén, különös tekintettel
töltésszakadás esetére a  Felek tevékenységeiket a  saját államuk területén a  másik Féllel történő folyamatos
kapcsolattartás mellett végzik, összhangban a  szabályzattal. A  Felek államainak illetékes szervei szükség esetén,
kérésre, bármely Fél államának területén, a  terepen uralkodó állapotok feltárása és a  védekezési intézkedések
meghozatala érdekében találkozókat szervezhetnek.
IV. FEJEZET
MAGYAR–SZERB VÍZÜGYI BIZOTTSÁG 15. cikk
Megalakítás és összetétel
1) A Felek a  jelen Egyezmény rendelkezéseinek megfelelően kialakított együttműködés megvalósítása érdekében
létrehozzák a Magyar–Szerb Vízügyi Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság).
2) A Bizottság magyar és szerb tagozatból, összesen tizenkettő tagból áll. Mindkét Fél hat tagot nevez ki: elnököt,
elnökhelyettest, titkárt és három tagot, a nemzeti szabályozásaik szerint.
3) A Felek diplomáciai úton, írásban értesítik egymást a  Bizottság elnökeinek kinevezéséről és felmentéséről.
Az elnökök írásban értesítik egymást a Bizottság összetételéről és a bekövetkező változásokról.
4) Az elnökök a Bizottság munkájába szükség szerint szakértőket és megfigyelőket vonhatnak be.
 5) Az elnök akadályoztatása esetén a feladatát azonos felhatalmazással az elnökhelyettes látja el.
16. cikk
A Bizottság feladatai és hatásköre
A Bizottság első találkozóján ügyrendi szabályzatot fogad el, amely részletesen meghatározza azokat a kérdéseket,
amelyek a  bizottsági ülésszakokon és az  ülésszakok között, valamint a  bizottsági munkacsoportokban végzett
munka szempontjából fontosak.
A Bizottság:
1) megállapítja a határvizeket és azok jelen Egyezmény 4. cikk (1) bekezdésében foglalt közös érdekű vízgyűjtőit;
 2) figyelemmel kíséri és rendszeresen értékeli jelen Egyezmény rendelkezéseinek végrehajtását, megállapítja a  Felek
együttműködésében az  esetleges hiányosságokat, és javaslatokat tesz azok felszámolására; szükség esetén
a helyszínen is megvizsgálja jelen Egyezmény rendelkezéseinek végrehajtását;
3) javaslatokat tesz a Felek államainak illetékes szerveinek jelen Egyezmény módosítására;
 4) elfogadja és szükség szerint módosítja a  jelen Egyezményben előirányzott együttműködési területekre vonatkozó
szabályzatokat; a Bizottság szükség esetén más szabályzatokat és ügyiratokat is elfogadhat;
 5) a jelen Egyezményből fakadó feladatok teljesítése céljából állandó albizottságokat és szükség szerint szakértői
munkacsoportokat hoz létre; kinevezi azok vezetőit és jóváhagyja működési szabályzatukat; egyes kérdések és azok
megoldási javaslatai elkészítése, illetve a  közös érdekű feladatok egyeztetése és teljesítése végett szükség szerint
megbízhat független szakértőket is;
6) megoldja a jelen Egyezmény alkalmazásából eredő egyéb kérdéseket.
17. cikk
Határozathozatal 1) A Bizottság határozatait egyhangúan hozza. Ezek a  határozatok kerülnek az  ülésszakok jegyzőkönyvébe. Minden
kérdést, melyekről a Bizottság tárgyalt, beleértve azokat is, amelyekről nincs megállapodás, rögzíteni kell az ülésszak
jegyzőkönyvében.
2) A Bizottság ülésszakának jegyzőkönyvei két-két eredeti példányban, magyar és szerb nyelven készülnek, amelyeket
a  Felek belső jogrendjüknek megfelelően hagynak jóvá. A  jóváhagyásról a  Felek haladéktalanul írásban értesítik
egymást.
3) A Bizottság határozatait nem lehet végrehajtani, ha az  egyik Fél kifogást emel a  Bizottság jegyzőkönyvére.
Amennyiben kifogás emelésére kerül sor, a Felek rendkívüli ülésszakot tartanak.
4) Azokban a  kérdésekben, melyekben a  Bizottság nem ért el megállapodást, a  Felek kötelezik magukat, hogy
legfeljebb 60 napon belül a Bizottság ülésszakáról készült jegyzőkönyv elfogadása után, a rendelkezésre álló jogi és
technikai mechanizmusokat alkalmazva, közös érdekből javaslatokat tesznek azok megoldására, számolva a  Felek
jelen Egyezmény alapján vállalt kötelezettségeivel.
18. cikk
Ülésszakok
A Bizottság évente, felváltva a két Fél államának területén, rendes ülésszakot tart. Igény esetén az egyik Fél kérésére
rendkívüli ülésszak is összehívható.
A Bizottság elnökei, a  helyettesek és a  titkárok a  két ülésszak között is találkozót tarthatnak azon kérdések
megvitatása és megoldása céljából, melyek az  Egyezmény tárgyában, a  Bizottság vagy munkatestületének
munkájához tartoznak.
19. cikk
A Bizottság munkájának költségei
A Bizottság ülésszakainak szervezési és lebonyolítási költségeit, az albizottságok, valamint a szakértők találkozóinak
költségét az a Fél viseli, amelyik államának területén a találkozó megtartásra kerül. A Bizottság tagjai és a szakértők
részvételének költségét a bizottsági ülésszakokon és más találkozókon mindkét Fél maga fedezi.
V. FEJEZET
AZ ÁLLAMHATÁR ÁTLÉPÉSE ÉS VÁMRENDELKEZÉSEK 20. cikk
Meghatalmazott személyek államhatáron történő átlépése
Jelen Egyezmény végrehajtására felhatalmazott személyek államhatáron történő átlépése a  következők szerint
történik:
1) Az  államhatáron, de a  határátkelőhelyen kívüli munkavégzés esetén a  Bizottság elnökei legalább a  munkavégzés
előtt 8 nappal kötelesek az  illetékes határrendészeti szerveket az alábbiakról tájékoztatni: a határátlépés tervezett
helye, ideje, a  munkavégzés helye, célja, időtartama, a  munkát végző személyek névjegyzéke, úti okmányának
száma, a  visszalépés tervezett helye, várható időpontja, a  munkák során használt gépjárművek rendszáma,
típusa. A  tájékoztatott határrendészeti szervek értesítik az  illetékes vámszerveket, valamint a  szomszédos ország
határrendészeti szerveit.
2) A határvizeken azonnali beavatkozást, intézkedést igénylő kivételes esetekben, amikor a kijelölt határátkelőhelyen
kívül szükséges átkelni, a Bizottság elnökei haladéktalanul értesítik egymást és egyetértésük esetén a Felek illetékes
határrendészeti szerveit. Az elvégzett munkákról, a megtett intézkedésekről, azok okairól, az átlépő személyekről és
a felszerelésről a Bizottság elnökei utólagosan, 8 napon belül írásban is tájékoztatják az illetékességgel rendelkező
határrendészeti szerveket.
21. cikk
Vámfizetéssel és illetékekkel kapcsolatos szabályok
Jelen Egyezmény alapján végrehajtandó vízgazdálkodási tevékenységek végzése során a munkálatok elvégzéséhez
szükséges anyagok, üzemanyagok, gépek és más munkaeszközök, a  beépítésre, valamint felhasználásra kerülő
anyagok és eszközök másik Fél területére történő átszállítása vámeljárás hatálya alá tartozik. Az  előbbiekben
említett áruk mentesülnek minden illeték-, adó- és vámfizetési kötelezettség alól, amennyiben arra az  uniós és
a Felek nemzeti jogszabályai lehetőséget adnak.
Az első bekezdésben szereplő tevékenységek befejezése után a  megmaradt anyagokat és eszközöket vissza kell
szállítani annak az országnak a területére, ahonnan azokat hozták.
VI. FEJEZET
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 22. cikk
Viták rendezése
A Felek arra törekednek, hogy a jelen Egyezmény előírásainak eltérő értelmezése és alkalmazása során felmerülő és
az ebből eredő esetleges vitás kérdéseket a Bizottság rendezze.
Azon kérdéseket, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem ér el egyetértést, a Felek rendezik.
Amennyiben a  Feleknek a  jelen Egyezmény előírásainak értelmezése vagy alkalmazása tekintetében nem sikerül
megoldani a vitás kérdéseket, a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló
Egyezmény (Helsinki, 1992) IV.  melléklete rendelkezéseinek megfelelően, mindkét Fél javasolhatja a  vitás kérdés
választott bíróság általi rendezését.
23. cikk
Más nemzetközi egyezményekhez való viszony
Jelen Egyezmény rendelkezései nem befolyásolják azon jogokat és kötelezettségeket, amelyek Magyarország
európai uniós tagságából erednek, vagy amelyek Magyarországra és a Szerb Köztársaságra bármely más nemzetközi
egyezmény vagy nemzetközi szervezetben való tagság alapján vonatkoznak.
24. cikk
Hatálybalépés
Jelen Egyezmény a diplomáciai úton érkezett azon utolsó írásbeli értesítés kézhezvételétől számított harmincadik
napon lép hatályba, amelyben a  Felek a  jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások
lezárulásáról értesítik egymást.
25. cikk
Időtartam, módosítás, felmondás 1) Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre.
 2) Mindkét Fél javaslatot terjeszthet elő az Egyezmény módosítására. A módosítások a jelen Egyezmény 24. cikkében
meghatározott módon lépnek hatályba.
 3) Mindkét Fél felmondhatja az Egyezményt. Az Egyezmény az annak felmondásáról szóló, diplomáciai úton történő
írásbeli értesítés kézhezvétele napjától számított egy év elteltével hatályát veszti.
 4) Az Egyezmény megszűnése az  annak alapján megkezdett és az  Egyezmény megszűnése időpontjában még
folyamatban lévő projektekre nincs befolyással, kivéve, ha a Felek ettől eltérően állapodnak meg.
26. cikk
A korábbi Egyezmény hatálya
A jelen Egyezmény hatálybalépésével hatályát veszti az  1955. augusztus 8-án, Belgrádban aláírt, a  Magyar
Népköztársaság és a  Jugoszláv Szövetségi Népköztársaság Kormánya közötti, vízgazdálkodási kérdésekről szóló
egyezmény.
A Felek folytatják a  Magyar Népköztársaság és a  Jugoszláv Szövetségi Népköztársaság Kormánya között,
vízgazdálkodási kérdésekről szóló egyezmény alapján aláírt szabályzatok és egyéb dokumentumok alkalmazását,
az új szabályzatok elfogadásáig.
Jelen cikk második bekezdésében említett szabályzatokat és más dokumentumokat a jelen Egyezmény melléklete
tartalmazza, amely az Egyezmény elválaszthatatlan részét képezi.
Készült Szabadkán 2019. április 15. napján, két (2) eredeti példányban, magyar és szerb nyelven, amely szövegek
mindegyike egyformán hiteles.
Melléklet
A Magyar Népköztársaság és a Jugoszláv Szövetségi Népköztársaság Kormánya között,
vízgazdálkodási kérdésekről szóló Egyezmény alapján aláírt szabályzatok és egyéb dokumentumok
1. A Köröséri csatornarendszer kezelési szabályzata
 2. Szabályzat az Ördöglyuki zsilip átminősítésére és a Holt-Tisza határmenti mederszakasza vizének hasznosítására
 3. Szabályzat a  magyar területen Vereskereszt-Madarásztói, jugoszláv területen Horgos-Martonosi főcsatorna és
zsilipeinek kezeléséről és karbantartásáról
 4. A törökbecsei (novi bečej-i) tiszai duzzasztómű ideiglenes üzemelési szabályzata
 5. Magyarország és a Szerb Köztársaság közötti hidrológiai együttműködés Szabályzata
 6. Szabályzat az árvíz, belvíz, valamint a  jégtorlódás elleni védekezéshez a magyar–szerb határ menti és a határ által
metszett vízfolyások és vízrendszerek közös érdekű szakaszaira
 7. A Baja–Bezdáni-csatorna közös üzemelési Szabályzata
 8. Operatív Intézkedési Szabályzat a  magyar–szerb határvizek minőségét veszélyeztető rendkívüli szennyezések
esetére
 9. Működési szabályzat a  magyar–szerb határvizeken végzendő mintavételekre, vizsgálatokra és a  vízminőség
értékelésére vonatkozó eljárásokra
 10. Az Állandó Magyar–Horvát Vízgazdálkodási Bizottság és a Magyar–Jugoszláv Vízgazdálkodási Bizottság elnökeinek
1998. november 25–27-én, Siófokon megtartott találkozóján felvett és a  Magyar–Jugoszláv Vízgazdálkodási
Bizottság 37. ülésszakán jóváhagyott jegyzőkönyve”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 24. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a vízgazdálkodásért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
62/2013. (HK 10.) HVKFH szakutasítása az egyes NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgo
zásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdés c) és d) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek)
terjed ki.
2. A STANAG 2537 JINT (EDITION 2) – AJP-2.3
ALLIED JOINT DOCTRINE FOR HUMAN
INTELLIGENCE (HUMINT) – EDITION A VERSION 1 –
SZÖVETSÉGI ÖSSZHADERŐNEMI HARCÁSZATI
HÍRSZERZŐ DOKTRÍNA című NATO egységesítési
egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: Honvéd Vezérkar (a továbbiakban:
HVK) Felderítő Csoportfőnökség
b) Témakezelő: HVK Felderítő Csoportfőnökség
c) A bevezetés időpontja: 2013. szeptember 1.
d) A bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél kerüljön bevezetésre.
db) Az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben,
eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra.
e) Az MH 5/24. Bornemissza Gergely Felderítő Zászló
alj Harcászati hírszerző – HUMINT – század szakállománya a nemzetközi műveletek során a kiadványban lévő
ajánlások szerint kerül alkalmazásra, a nemzeti fenntartások figyelembevételével.
3. A STANAG 2586 (ED1RD1) – NATO GEOSPATIAL
METADATA PROFILE (NGMP)–NATO TÉRKÉPÉSZETI
META-ADAT – KÖVETELMÉNYEK című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Geoinformációs Szolgálat
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül
c) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre. 4. A STANAG 3817 (EDITION 6) NATO SUPPLEMENT
TO ICAO DOC 4444 ANNEX 2, DOC 4444 – ATM/501,
ANNEX 10 VOL II AND DOC 9432-AN/952 – NATO
RADIOTELEPHONY PHRASEOLOGY AATCP – 2(A) –
ATP-8(B) VOLUME II – RÁDIÓFÓNIA KIFEJEZÉSEK
című NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba
léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: HM Tervezési és Koordinációs Főosztály
b) Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
Légierő Hadműveleti és Kiképzési Főnökség
c) A bevezetés időpontja: 2013. november 28.
d) A bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a légierőnél ke
rüljön bevezetésre.
db) Az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben,
eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra. 5. A STANAG 4670 (ED 2) GUIDANCE FOR THE
TRAINING OF (UAS) OPERATORS – ÚTMUTATÓ A
PILÓTA NÉLKÜLI LÉGIJÁRMŰ-RENDSZER KEZELŐK
KIKÉPZÉSÉHEZ című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: HVK Felderítő Csoportfőnökség
b) Témakezelő: HVK Felderítő Csoportfőnökség
c) A bevezetés időpontja: 2013. szeptember 1.
d) A bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
db) Az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben,
eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra.
6. Hatályát veszti a STANAG 2537 ALLIED JOINT
DOCTRINE FOR HUMAN INTELLIGENCE (HUMINT)
EDITION 1 NATO egységesítési egyezmény.
7. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
1/2015. (XII. 4.) TNM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2015. november 15. napjától 2016. május 14. napjáig
dr. Wetzel Tamást miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata
a) a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. § (3) és (3a) bekezdése szerinti honosítási eljárással,
b) a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 5. §-a szerinti visszahonosítási eljárással, valamint
c) az állampolgárság-megállapítási eljárással
összefüggő feladatok kormányzati koordinálása.
3. § A miniszteri biztos
a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok előkészítésében,
b) gondoskodik a 2. § szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnök általános helyettese irányítja.
5. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti juttatások illetik meg.
6. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján 2015. november 15. napjától 2016. február 14. napjáig
díjazásban nem részesül, 2016. február 15. napjától 441 200 Ft összegű díjazás illeti meg.
7. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában titkárság nem segíti.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes
 tárca nélküli miniszter


text:
45/2010. (IV. 23.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi Központ főgyógyszerész munkakörének betöltésére kiírt pályázat elbírálását előkészítő véleményező bizottság kijelöléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján – figyelemmel a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvényben foglaltakra – az alábbi utasítást adom ki:
1. § A Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi Központ főgyógyszerész munkakörének betöltésére 2010. március
22-én kiírt pályázat elbírálásának előkészítése érdekében az alábbi véleményező bizottságot (a továbbiakban:
Véleményező Bizottság) jelölöm ki: a) A Véleményező Bizottság elnöke: dr. Szeredi Péter, a HM kabinetfőnöke.
b) A Véleményező Bizottság tagjai: ba) dr. Lakatos László okl. mk. vezérőrnagy, a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztályvezetője,
bb) dr. Till Szabolcs, a HM Jogi Főosztály főosztályvezetője,
bc) Katona Károly mk. dandártábornok, a HM Személyzeti Főosztály főosztályvezetője,
bd) dr. Szilvásy István, a HM Állami Egészségügyi Központ főigazgatója,
be) dr. Győrfi István, miniszteri megbízott. c) A Véleményező Bizottság titkára: Deme Balázs alezredes, a HM Személyzeti Főosztály, Központi Előmeneteli,
Oktatás- és Képzésszervezési Osztály kiemelt főtisztje (ovh.). 2. § (1) A főgyógyszerészi munkakörre beérkezett pályázatok bontására közjegyző jelenlétében 2010. április 29-éig kerül sor a
Honvédelmi Minisztérium Személyzeti Főosztályán. (2) A munkakörre beérkezett pályázatok bontását követően a pályamunkák másolatait a HM Személyzeti Főosztály
véleményezésre megküldi az illetékes szakmai kollégium elnökének. 3. § (1) A pályázatok elbírálására és eredményhirdetésre 2010. június 1-jéig kerül sor. Az elbírálást megelőzően a Véleményező
Bizottság – az illetékes szakmai kollégium állásfoglalásának birtokában – a jelölteket bizottságilag meghallgatja.
(2) A meghallgatásról jegyzőkönyv készül, amely tartalmazza az egyes pályázók alkalmasságára vonatkozó véleményt.
Abban az esetben, ha az illetékes szakmai kollégium a jelöltekre vonatkozó állásfoglalását – a soron következő
kollégiumi ülés időpontjára tekintettel – később alakítja ki, a bizottsági meghallgatásra ezt követően kerülhet csak sor.
4. § (1) A Véleményező Bizottság a pályázatok értékelését követően személyi javaslatot tesz, amelyeket a HM Személyzeti
Főosztály a beérkezett pályamunkákkal és a meghallgatásokról készült jegyzőkönyvekkel együtt, szolgálati úton
felterjeszt a honvédelmi miniszter részére. (2) A megbízólevél átadására a pályázatok eredményhirdetésével egy időben kerül sor.
5. § (1) A HM Személyzeti Főosztály a kiírt pályázat eredményéről az eredményhirdetést követő 30 napon belül – a pályázati
anyagok visszaküldésével egyidejűleg – valamennyi pályázót írásban értesíti.
(2) A pályázat eredményének közzétételéről a HM Kommunikációs Főosztály gondoskodik.
6. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
Budapest, 2010. április 14. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
385/2014. (X. 13.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Vincent Johan Jacobus Petrus van
Heuven – van Bezooijent 2014. november 10. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. október 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
105/2013. (VIII. 7.) ME határozata a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács elnökének felmentéséről és új elnökének kinevezéséről.
A médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 120.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva
Kalmár Istvánt, a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács elnökét e tisztségéből
– 2013. július 31-ei hatállyal – felmentem, Bódi Gábor Imrét a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács elnökévé
– 2013. augusztus 1-jei hatállyal 4 évi időtartamra –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2011. (V. 26.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjának megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7. § (4) bekezdése, valamint a statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény
végrehajtásáról szóló 170/1993. (XII. 3.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdése alapján – a közigazgatási és igazságügyi
miniszter előterjesztésére –
Halmai Orsolyát, a Magyar Energia Hivatal kormánytisztviselőjét – a 2011. május 15-től 2014. május 15-ig terjedő időtartamra –
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
85/2013. (X. 16.) OGY határozata Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pécsi Járásbíróság 17.B.865/2013/5. számú
megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
8/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Madari Ákos rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
ulánbátori nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2017. június 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1751/2018. (XII. 20.) Korm. határozata a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 30. Társadalmi, civil és non-profit szervezetek működési támogatása alcím, 23. Kulturális társadalmi, civil és nonprofit szervezetek jogcímcsoport, 6. Rákóczi Szövetség támogatása jogcím címrendi besorolásának megváltoztatásáról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
– 2019.  január 1-jei fordulónappal – a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a  továbbiakban: 2019.  évi Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 30. Társadalmi, civil és non-profit szervezetek működési támogatása alcím, 23. Kulturális
társadalmi, civil és non-profit szervezetek jogcímcsoport, 6. Rákóczi Szövetség támogatása jogcím besorolását
a  2019.  évi Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Határon túli
magyarok programjainak támogatása alcím, 2. Rákóczi Szövetség működési és szakmai feladatainak támogatása
jogcímcsoportra változtatja;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. január 15.
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Magyar Államkincstár útján intézkedjen az  1.  pont szerinti címrendi változás
2019. január 1-jei határnappal történő átvezetéséről, és egyidejűleg az átrendezés időpontjáig végrehajtott évközi
előirányzat-módosítások, teljesítési adatok és a kapcsolódó költségvetési maradványok átvezetéséről.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. január 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1607/2018. (XI. 27.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Múzeum kertrekonstrukciójával összefüggő többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. kiemelt célja a  Magyar Nemzeti Múzeum kertrekonstrukcióját célzó beruházás (a továbbiakban: beruházás) teljes
körű, mielőbbi megvalósítása;
 2. az 1.  pont érdekében egyetért a  beruházás megvalósításához szükséges 408 072 688 forint többletforrás
biztosításával;
 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  beruházás 2.  pont szerinti többletfinanszírozási igényének fedezeteként szükséges
408  072  688  forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai feladatok támogatása alcím, 4. Modern Opera beruházása
jogcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 4. egyetért azzal, hogy a fővárosi Palotanegyed kulturális célú fejlesztésének előkészítéséről szóló 1382/2016. (VII. 21.)
Korm. határozat 4. pontjától, valamint a Magyar Nemzeti Múzeum 2017 és 2022 közötti megújítási koncepciójának
egyes kérdéseiről szóló 1407/2017. (VI. 28.) Korm. határozat 4. pontjától eltérően
a) a beruházás megvalósításának határideje – a b) alpont kivételével – 2019. február 28.,
b) a kertészház felújításának határideje 2019. április 30.
legyen;
5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon a  3.  pont
szerinti forrás visszapótlásáról a Modern Opera beruházás céljára a 2020. évi központi költségvetés tervezése során.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
147/2007. (VI. 26.) Korm. rendelete egyes iparjogvédelmi beadványok elektronikus úton való benyújtására vonatkozó részletes szabályokról.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi
XXXIII. törvény 118. §-ának (4) bekezdésében, a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi
XI. törvény 121. §-a (1) bekezdésének a) pontjában és a
formatervezési minták oltalmáról szóló 2001. évi
XLVIII. törvény 68. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésé
nek b) pontjában megállapított feladatkörében eljárva a
Kormány a következőket rendeli el:
Egyes iparjogvédelmi beadványok
elektronikus úton való benyújtása; általános szabályok
1. § (1) Szabadalmi bejelentés, használati mintaoltalmi bejelentés, formatervezési mintaoltalmi bejelentés, topográfiaoltalmi bejelentés, védjegybejelentés, továbbá védjegy-megújítási kérelem (a továbbiakban együtt: iparjogvédelmi beadvány) elektronikus úton kizárólag a Magyar
Szabadalmi Hivatal által e célra rendszeresített elektronikus űrlap (a továbbiakban: elektronikus űrlap) használatával nyújtható be.
(2) A Magyar Szabadalmi Hivatal az iparjogvédelmi beadványok elektronikus úton történő fogadását – az elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló külön jogszabály értelmében – párbeszédre épülő elektronikus ügyintézés útján biztosítja.
(3) Az (1) bekezdés szerinti elektronikus ügyintézés lehetősége a kormányzati portálon keresztül, vagy közvetlenül a Magyar Szabadalmi Hivatal internetes honlapján
üzemeltetett elektronikus ügyintézési rendszeren érhető el.
(4) Az elektronikus űrlap díjtalanul érhető el. Az ügyfél
vagy képviselője az általa kitöltött elektronikus űrlapot az
annak beérkeztét követően megjelenített kapcsolati mutatón (linken) tekintheti meg és töltheti le; a Magyar Szabadalmi Hivatal a beérkezett iparjogvédelmi beadványt az
ügyfél elektronikus levélcímére nem küldi vissza.
(5) Az elektronikus úton benyújtott iparjogvédelmi beadványért fizetendő díj összegére, valamint a díjfizetés
módjára és egyéb feltételeire a Magyar Szabadalmi Hivatal előtti iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási
díjairól szóló külön jogszabály rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben
egyebekben az elektronikus ügyintézés általános szabályait kell alkalmazni.
2. § Az elektronikus ügyintézési eljárásban alkalmazható
dokumentumok részletes technikai szabályairól szóló külön jogszabály alkalmazásában az e rendelet mellékletében
meghatározott szabványoknak és műszaki előírásoknak
megfelelő adatmegjelenítési formátumokat kell úgy tekinteni, hogy azok kielégítik az említett külön jogszabályban
meghatározott feltételeket.
Az iparjogvédelmi beadvány elektronikus úton való
benyújtása elektronikus aláírással
3. § Az ügyfél vagy képviselője az iparjogvédelmi beadványt elektronikus úton elektronikus aláírással a Magyar
Szabadalmi Hivatal elektronikus ügyintézési rendszerén
keresztül nyújthatja be, feltéve, hogy az elektronikus űrlapot külön jogszabályban meghatározott közigazgatási felhasználásra alkalmas elektronikus aláírással látja el.
Az iparjogvédelmi beadvány elektronikus úton való
benyújtása ügyfélkapu használatával
4. § A természetes személy ügyfél, illetve képviselő az iparjogvédelmi beadványt elektronikus úton az ügyfélkapun
keresztül történő bejelentkezést követően is benyújthatja a
Magyar Szabadalmi Hivatal elektronikus ügyintézési
rendszerén keresztül.
Az elektronikus úton benyújtott
iparjogvédelmi beadvány kellékei 5. §
(1) Az e rendeletben meghatározott eltérésekkel az
elektronikus úton benyújtott iparjogvédelmi beadványnak
tartalmaznia kell az egyes iparjogvédelmi beadványokra
megállapított részletes alaki szabályokról szóló külön jogszabályokban meghatározott kellékeket, és annak ki kell
elégítenie az egyes iparjogvédelmi beadványokkal szemben az említett külön jogszabályokban támasztott követelményeket.
(2) Ha az (1) bekezdésben említett külön jogszabály
megköveteli, hogy az ügyfél, illetve a képviselő az iparjogvédelmi beadványt aláírja, e külön jogszabályt a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) ha az ügyfél vagy képviselője elektronikus aláírással
rendelkezik, az elektronikus űrlapot az ügyfél, illetve az
ügyfelek mindegyike vagy a képviselő a 3. § szerinti elektronikus aláírással látja el;
b) mellőzhető az ügyfélnek, illetve az ügyfelek mindegyikének vagy a képviselőnek az aláírása az iparjogvédelmi beadvány ügyfélkapus azonosítást követő benyújtása esetén.
(3) A használati mintaoltalmi bejelentés elektronikus
úton való benyújtása esetén mellőzhető a leírás és az
igénypontok, valamint a rajzok utolsó oldalának az ügyfél
vagy a képviselő általi aláírása.
6. § (1) Az iparjogvédelmi beadvány benyújtására szolgáló
elektronikus űrlaphoz a következő mellékletek kizárólag
az e rendelet mellékletének 1. pontjában meghatározott
képi adatmegjelenítési formátumban csatolhatók:
a) szabadalmi és használati mintaoltalmi bejelentés
esetén a rajz;
b) formatervezési mintaoltalmi bejelentés esetén a minta ábrázolása;
c) topográfiaoltalmi bejelentés esetén a topográfia ábrázolása (ideértve azt az ábrázolást is, amelyen a topográfia
üzleti titokként kezelt részeit felismerhetetlenné tették);
d) védjegybejelentés és védjegy-megújítási kérelem
esetén a megjelölés ábrázolása, kivéve, ha az a közönséges
írásmódtól nem tér el, és nem tartalmaz a magyar ábécé betűitől különböző karaktert.
(2) Az (1) bekezdés alapján csatolt melléklet fájlmérete
oldalanként legfeljebb 250 Kbyte lehet, azzal, hogy egy
formatervezési mintaoltalmi bejelentésbe foglalt egy vagy
több mintáról összesen legfeljebb 100 nézet csatolható.
(3) Topográfiaoltalmi bejelentés elektronikus úton való
benyújtása esetén a topográfia tekercsen történő ábrázolására vonatkozó szabályok nem alkalmazhatók.
7. § (1) Az iparjogvédelmi beadvány benyújtására szolgáló
elektronikus űrlaphoz a következő mellékletek kizárólag
az e rendelet mellékletének 2. pontjában meghatározott,
képi elemek megjelenítésére is alkalmas adatmegjelenítési
formátumban csatolhatók:
a) szabadalmi bejelentés esetén – a (4) bekezdésben
meghatározott kivétellel – a leírás egy vagy több igényponttal, a kivonat és az elsőbbségi irat;
b) használati mintaoltalmi bejelentés esetén a leírás egy
vagy több igényponttal és az elsőbbségi irat.
(2) Az (1) bekezdés alapján csatolt melléklet fájlmérete – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – egyenként legfeljebb 3 Mbyte lehet.
(3) A szabadalmi leírás egy vagy több igényponttal fájlmérete legfeljebb 25 Mbyte lehet.
(4) A szabadalmi leírás külön részeként elkészítendő
szekvencialista, illetve az arra vonatkozó táblázat kizárólag az e rendelet mellékletének 3. pontjában meghatározott
szövegszerű adatmegjelenítési formátumban csatolható
azzal, hogy az így csatolt melléklet fájlmérete legfeljebb
3 Mbyte lehet.
8. § (1) A 6–7. §-okban nem említett mellékletek az iparjogvédelmi beadvány benyújtására szolgáló elektronikus űr
laphoz a következő adatmegjelenítési formátumok egyikében csatolhatók: a) az e rendelet mellékletének 2. pontjában meghatározott, képi elemek megjelenítésére is alkalmas adatmegjelenítési formátum;
b) az e rendelet mellékletének 2. pontjában meghatározott, képi elemek megjelenítésére is alkalmas adatmegjelenítési formátum kivételével az elektronikus ügyintézési eljárásban alkalmazható dokumentumok részletes technikai
szabályairól szóló külön jogszabály mellékletében meghatározott adatmegjelenítési formátum, feltéve, hogy azt az
ügyfél vagy képviselője külön jogszabályban meghatározott közigazgatási felhasználásra alkalmas elektronikus
aláírással látja el.
(2) Az (1) bekezdés alapján csatolt mellékletek egyenként nem haladhatják meg a 3 Mbyte-ot.
Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet 2007. július 1-jén lép hatályba; rendelkezéseit a hatálybalépését követően – elektronikus
úton – benyújtott iparjogvédelmi beadványokra kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a védjegybejelentések elektronikus úton való benyújtására vonatkozó részletes szabályokról szóló
306/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
295/2015. (VII. 13.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/11084/2015. számú előterjesztésére – Barna Dejan (születési hely, idő: Nagykikinda
[Jugoszlávia], 1980. június 25.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. június 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
57/2017. (XII. 29.) NFM rendelete a Szerencsejáték Felügyeletnél foglalkoztatottak személyi illetménye, a feltételekhez kötött személyi juttatás és az intézményi feladatok megállapításáról.
A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 38. § (4) bekezdés a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 21.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a Szerencsejáték Felügyeletnél foglalkoztatott
a) kormánytisztviselők részére történő személyi illetmény,
b) kormánytisztviselők és munkavállalók (a  továbbiakban együtt: munkatárs) részére feltételekhez kötött
személyi juttatás
megállapítására terjed ki. 2. § (1) A személyi illetményt úgy kell megállapítani, hogy annak összege
a) a  vezetői munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselők esetében elérje a  közszolgálati tisztviselőkről
szóló 2011. évi CXCIX. törvény 132. §-a szerinti illetményalap (a továbbiakban: illetményalap) 14-szeresét, de
ne haladja meg az illetményalap 26-szorosát,
b) az I. besorolási osztályban foglalkoztatott kormánytisztviselők esetében elérje az illetményalap 7-szeresét, de
ne haladja meg a 19-szeresét,
c) a II. besorolási osztályban foglalkoztatott kormánytisztviselők esetében elérje az illetményalap 5-szörösét, de
ne haladja meg az illetményalap 10-szeresét.
(2) A Szerencsejáték Felügyelet elnöke (a  továbbiakban: elnök) és elnökhelyettesei részére személyi illetmény nem
állapítható meg.
3. § A személyi illetményt a 2. § (1) bekezdésében foglaltak szerint ismételten meg kell állapítani
a) vezetői munkakörből nem vezetői munkakörbe helyezés,
b) nem vezetői munkakörből vezetői munkakörbe történő kinevezés,
c) alacsonyabb vezetői munkakörből magasabb vezetői munkakörbe történő kinevezés,
d) magasabb vezetői munkakörből alacsonyabb vezetői munkakörbe történő kinevezés és
e) a II. besorolási osztályból az I. besorolási osztályba történő átsorolás
esetén.
4. § (1) Feltételekhez kötött személyi juttatás a  Szerencsejáték Felügyelet számára előírt intézményi feladatok intézményi
szintű teljesülése esetén fizethető ki.
(2) Az  intézményi feladatokat a  szerencsejáték-szervezés állami felügyeletéért felelős miniszter (a  továbbiakban:
miniszter) a  szerencsejáték-szervezés állami felügyeletével összefüggő stratégiai tervdokumentumokkal és
a kapcsolódó kormányzati intézkedésekkel összhangban, az elnök javaslata alapján határozza meg.
(3) Az intézményi feladatok meghatározása során biztosítani kell, hogy
a) a megvalósítás pénzügyi háttere adott legyen, valamint a pénzügyi ráfordítások arányban álljanak az elérni
kívánt eredményekkel;
b) illeszkedjenek az  összkormányzati célkitűzésekhez és a  más szakpolitikai területekre vonatkozó stratégiai
tervdokumentumokhoz;
c) releváns és megalapozott adatokra, információkra épüljenek, a  megállapított mérhető célokhoz mutatók
legyenek rendelve;
d) jelenjenek meg bennük az államháztartási, európai uniós és nemzetközi összefüggések.
5. § (1) Az intézményi feladatok meghatározását követően az elnök gondoskodik azok teljesülésének nyomon követéséről.
 (2) A  nyomon követés során az  intézményi feladatok meghatározása keretében megállapított nyomonkövetési
rendszerben és mutatók alapján kell végezni az adat- és információgyűjtést, valamint ezek elemzését.
 (3) Az  elnök a  nyomon követés során a  minisztert az  adott tárgynegyedévet követő első hónap tizenötödik napjáig
felterjesztett beszámolóban tájékoztatja az intézményi feladatok megvalósulásáról.
 (4) A beszámolónak tartalmaznia kell:
a) az  intézményi feladatok meghatározása során megállapított célok és eredmények megvalósulásának
százalékos mértékét,
b) az intézményi feladatok megvalósulása érdekében tett intézkedéseket és a felhasznált erőforrásokat,
c) terv-tény elemzést és az eltérés okait, valamint
d) az eltérések kezelésére vonatkozó megtett és tervezett intézkedéseket.
(5) A  miniszter a  beszámoló jóváhagyásáról az  adott tárgynegyedévet követő hónap utolsó napjáig tájékoztatja
az elnököt.
(6) A  feltételekhez kötött személyi juttatás kifizetéséről az  elnök az  adott tárgynegyedéves beszámoló jóváhagyását
követő hónap tizenötödik napjáig dönt. A  kifizetésre a  tárgynegyedévi keretösszegnek a  (4)  bekezdés a)  pontja
szerinti százalékos mértékkel megegyező arányú mértékéig, az  adott tárgynegyedéves beszámoló jóváhagyását
követő hónap utolsó napjáig kerül sor.
6. § (1) A feltételekhez kötött személyi juttatásra való jogosultság megállapításánál tekintettel kell lenni:
a) a  munkakörbe tartozó feladatok összetettségére, a  munkakörhöz kapcsolódó felelősség mértékére,
a munkakör betöltőjének szaktudására, b) a munkavégzés színvonalára, mérhető teljesítményének szintjére, továbbá
c) a negyedévre vonatkozóan előírt feladatok teljesítésére.
(2) Nem részesülhet feltételekhez kötött személyi juttatásban
a) az „elfogadhatatlan”, valamint az „átlag alatti” minősítésű kormánytisztviselő a minősítés hatályának fennállása
alatt,
b) a fegyelmi büntetés hatálya alatt álló kormánytisztviselő,
c) az  a  munkatárs, akinek a  tárgynegyedévben keletkezett jogviszonya a  Szerencsejáték Felügyeletnél, illetve
ekkor került áthelyezéssel a Szerencsejáték Felügyelethez,
d) az  a  munkatárs, akinek hozzájárulása az  elért eredményekhez a  tárgynegyedévben tartós távolléte miatt
– tekintet nélkül annak okára – nem értékelhető,
e) akinek jogviszonya a  Szerencsejáték Felügyeletnél a  tárgynegyedévben megszűnt vagy megszüntetésre
került,
f ) aki a  tárgynegyedévben már a  foglalkoztatására irányuló jogviszony megszűnésével összefüggő
munkavégzés alóli mentesítési idejét tölti, kivéve, ha jogviszonya nyugdíjazás miatt szűnik meg, valamint
g) a  kirendelés időtartama alatt az, akit a  tárgynegyedévben Szerencsejáték Felügyelettől más közigazgatási
szervhez rendeltek ki, és tevékenysége a  Szerencsejáték Felügyelet eredményessége szempontjából nem
értékelhető.
7. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1628/2014. (XI. 6.) Korm. határozata a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzésekre vonatkozó új szabályozás kidolgozásával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy
a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályaira vonatkozóan az európai uniós jogi
aktusokkal összhangban álló új szabályozás kidolgozása szükséges;
2. felhívja az igazságügyi minisztert, hogy az 1. pontban foglaltaknak megfelelően – a belügyminiszter és a
Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon az új szabályozás kidolgozásáról és a
szabályozási javaslat Kormány elé terjesztéséről.
Felelős: igazságügyi miniszter
 belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
6/2016. (III. 23.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Kalmár Ferenc Andrást 2016. április 1. napjától
a  kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – Magyarország szomszédságpolitikájának
fejlesztéséért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében:
a) képviseli Magyarország, a  magyar állampolgárok, valamint a  magyar kisebbségek érdekeit a  nemzetközi
külpolitikai fórumokon,
b) részt vesz a szomszédos országokkal közös kisebbségi vegyes bizottságok ülésein,
c) programot készít a külhoni magyar kisebbségek helyzetének javítása érdekében szükséges szomszédságpolitikai
intézkedésekről,
d) összehangolja a  szomszédságpolitika irányvonalát a  Kormány nemzetpolitikai és kisebbségpolitikai
programjaival. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A  miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdés szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) 2016. április 1-jén hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 19/2015. (X. 9.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
174/2014. (IV. 29.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Szegedi Tudományegyetemen dr. Szabó
Gábor egyetemi tanárt 2014. július 1. napjától 2018. június 30. napjáig terjedő időtartamra megbízom a  rektori
feladatok további ellátásával.
Budapest, 2014. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
50/2010. (HK 4.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 3543 AT 5. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004.
évi CV. törvény 110.§ (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM
utasításban foglaltakra, a STANAG 3543 (5. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök
helyettesének 1/2009. (IV. 3.) /HK. 7./ HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott és a Honvédelmi
Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének
66/2009. (HK 1/2010) HM HVKFH intézkedésében hatályba léptetett STANAG 3543 AT (EDITION 5) – AIR
TRANSPORT CARGO / PASSENGER HANDLING
SYSTEMS – REQUEST FOR INFORMATION címen
kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény alapvető célja, hogy
meghatározza a nemzeti légi szállítási képességek infor-
máció cseréjét, a tagállamok között. A légi szállítási képességek információ cseréjét biztosító szervezet a Magyar
Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság Hadműveleti
Központ Légiszállítási Alosztály.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
5. Ezen intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a STANAG 3543 (4. kiadás) okmány nemzeti
bevezetésére kiadott 13/2009 (HK 2.) MH ÖHP intézkedés.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
184/2003. (X. 7.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyetteseinek kinevezéséről, egyben a Versenytanács elnökének megbízásáról.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 35. § (2) bekezdése alapján, a miniszterelnök előterjesztésére
dr. Nagy Mártát és
dr. Tóth Tihamért a Gazdasági Versenyhivatal elnök
helyettesévé — 2003. szeptember 25-i hatállyal, hat évi időtartamra —
kinevezem, egyben dr. Tóth Tihamért a Versenytanács elnöki teendőinek ellátásával megbízom.
Budapest, 2003. szeptember 30. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
30/2012. (XI. 13.) NFM–BM–NGM együttes utasítása a Komp Támogatási Bizottság létrehozásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, a központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 64. § (1) bekezdésében, valamint a jogszabállyal
vagy közjogi szervezetszabályozó eszközzel létrehozott testületek felülvizsgálatáról szóló 1158/2011. (V. 23.) Korm. határozat
1. h) pontjában meghatározottakra tekintettel a következő utasítást adjuk ki:
1. § (1) A nemzeti fejlesztési miniszter, a belügyminiszter és a nemzetgazdasági miniszter (a továbbiakban együtt:
miniszterek) Komp Támogatási Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) működtet.
(2) A Bizottság feladata a közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények,
kiszolgáló utak fenntartási, felújítási, valamint új eszköz beszerzési támogatása igénybevételének részletes
szabályairól szóló jogszabályban meghatározott támogatási döntés-előkészítés. 2. § (1) A Bizottság tagjainak száma hat fő, amelyből egy főt a közlekedésért felelős miniszter, egy főt a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter, egy főt az államháztartásért felelős miniszter, egy főt a Közlekedésfejlesztési
Koordinációs Központ vezetője jelöl ki, továbbá a miniszterek felkérik a Révhajósok Országos Szövetségét és a Magyar
Önkormányzatok Szövetségét, hogy gondoskodjanak egy-egy fő delegálásáról. (2) A Bizottság működési feltételeit a közlekedésért felelős miniszter biztosítja.
(3) A Bizottság elnöke a közlekedésért felelős miniszter által jelölt tag.
(4) A Bizottság akkor határozatképes, ha ülésén legalább négy tagja jelen van. A Bizottság döntéseit nyílt szavazással,
szavazattöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(5) A Bizottság működésének részletes szabályait ügyrendjében állapítja meg.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
585/B/2005. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: 1. Az Alkotmánybíróság az Európai Mezőgazdasági
Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatásokhoz (SAPS) kapcsolódó 2007. évi kiegészítő
nemzeti támogatások (top up) igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 29/2007. (IV. 20.) FVM rendelet 15. § (4) bekezdése és 45–51. §-ai, valamint
– az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS) 2007.
évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló
28/2007. (IV. 20.) FVM rendelet, illetve az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatásokhoz (SAPS) kapcsolódó 2007. évi kiegészítő nemzeti támogatások (top up) igénybevételével
kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 29/2007. (IV. 20.)
FVM rendelet egyes jogcímeihez kapcsolódó támogatási
összegekről szóló 54/2007. (VII. 2.) FVM rendelet 9. §
(1) és (2) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány alapján indult eljárást megszünteti.
2. Az Alkotmánybíróság a dohánytermeléshez kötött
nemzeti támogatási jogosultságról szóló 51/2006. (VII. 5.)
FVM rendelet alkotmányellenességének megállapítására
és megsemmisítésére irányuló indítvány alapján indult eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó elsőként az Európai Mezőgazdasági
Orientációs és Garancia Alap Garancia Részlegéből finanszírozott egységes területalapú támogatásokhoz kapcsolódó 2005. évi kiegészítő nemzeti támogatás igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 28/2005. (IV. 1.)
FVM rendeletnek (a továbbiakban: R. 1.) a dohány termesztésének támogatására vonatkozó 46. § -a alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kezdeményezte az Alkotmánybíróságon. Álláspontja szerint a
támadott rendelkezések ellentétben állnak az Alkotmány
18. §-ával, 54. § (1) bekezdésével, valamint 70/D. § (1) bekezdésével. Az indítványozó kifejtette, hogy a dohánytámogatás „léte” és annak mértéke – tekintettel a dohánynak
az emberi egészségre, valamint a környezetre gyakorolt
„nyilvánvalóan” káros hatásaira – azért összeegyeztethetetlen a fenti alapjogokkal, mert termelésre serkenti a dohánytermelőket.
Az indítványozó a jogszabályváltozásokra tekintettel
utólag benyújtott indítvány kiegészítéseiben – az eredeti
indítványban foglalt indokolás fenntartása mellett – az alkotmányossági vizsgálatnak a következő jogszabályokra
való kiterjesztését kérte:
– Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia
Alap Garancia Részlegéből finanszírozott egységes területalapú támogatásokhoz kapcsolódó 2006. évi kiegészítő
nemzeti támogatás igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 25/2006. (III. 31.) FVM rendelet (a továbbiakban: R. 2.) 2. § h) és i) pontja, valamint 44–47. §-a
– Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia
Alap Garancia Részlegéből finanszírozott egysége területalapú támogatás 2006. évi igénybevételével kapcsolatos
egyes kérdésekről szóló 24/2006. (III. 31.) FVM rendelet,
illetve az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia
Alap Garancia Részlegéből finanszírozott egységes területalapú támogatásokhoz kapcsolódó 2006. évi kiegészítő
nemzeti támogatás igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 25/2006. (III. 31.) FVM rendelet egyes
jogcímeihez kapcsolódó támogatási összegekről szóló
53/2006. (VII. 24.) FVM rendelet (a továbbiakban: R. 3.)
9. §-a
– Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatásokhoz (SAPS)
kapcsolódó 2007. évi kiegészítő nemzeti támogatások (top
up) igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló
29/2007. (IV. 20.) FVM rendelet 15. § (4) bekezdése,
45–51. §-ai (a továbbiakban: R. 4.)
– Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS) 2007.
évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló
28/2007. (IV. 20.) FVM rendelet, illetve az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatásokhoz (SAPS) kapcsolódó 2007. évi kiegészítő nemzeti támogatások (top up) igénybevételével
kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 29/2007. (IV. 20.)
FVM rendelet egyes jogcímeihez kapcsolódó támogatási
összegekről szóló 54/2007. (VII. 2.) FVM rendelet
(a továbbiakban: R. 5.) 9. § (1) és (2) bekezdései
– A dohánytermeléshez kötött nemzeti támogatási jogosultságról szóló 51/2006. (VII. 5.) FVM rendelet (a továbbiakban: R. 6.).
2. Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy a
jogalkotó az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) igénybevételének általános szabályait, valamint a folyósításának feltételeit megállapító FVM rendeleteket hatályon kívül helyezte. Az R. 1-et az egyes kormány- és miniszteri rendeleti szintű jogszabályok és jogszabályi rendelkezések technikai deregulációjáról szóló
118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 9. § 170. pontja 2008.
május 16-ával helyezte hatályon kívül. Az R. 2-t az R. 4.
63. § (2) bekezdése 2007. IV. 23-ával, az R. 3-at az R. 5.
2007. július 10-ével helyezte hatályon kívül. Az R. 4-et az
Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott
egységes területalapú támogatásokhoz (SAPS) kapcsolódó 2008. évi kiegészítő nemzeti támogatások (top up)
igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló
42/2008. (IV. 4.) FVM rendelet 47. § (2) bekezdése 2008.
április 7-ével helyezte hatályon kívül, az R. 5-öt pedig az
Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott
egységes területalapú támogatás (SAPS) 2008. évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 39/2008.
(III. 29.) FVM rendelet és az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatásokhoz (SAPS) kapcsolódó 2008. évi kiegészítő nemzeti támogatások (top up) igénybevételével kapcsolatos
egyes kérdésekről szóló 42/2008. (IV. 4.) FVM rendelet
egyes jogcímeihez kapcsolódó támogatási összegekről
szóló 107/2008. (VIII. 27.) FVM rendelet 12. § (2) bekezdése 2008. augusztus 30-ával helyezte hatályon kívül. Az
Alkotmánybíróság a hatályon kívül helyezett jogszabályok alkotmányellenességét kivételesen, az Abtv.
38. §-ában foglalt bírói kezdeményezés és a 48. §-ában
szabályozott alkotmányjogi panasz esetében, valamint akkor vizsgálja, ha a hatályát vesztett jogszabály helyébe
lépő jogszabály azonos rendelkezési környezetben szintén
tartalmazza a sérelmezett alkotmányossági problémát.
(137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.)
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy jelenleg az
Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott
egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up)
2010. évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről
szóló 22/2010. (III. 16.) FVM rendelet (a továbbiakban:
R. 7.), valamint az Európai Mezőgazdasági Garancia
Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás
(SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti
támogatások (top up) 2010. évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 22/2010. (III. 16.) FVM rendelet alapján nyújtott kiegészítő nemzeti támogatások jogcímeihez kapcsolódó támogatási összegekről szóló
37/2010. (XII. 14.) VM rendelet (a továbbiakban: R. 8.)
hatályos. Az Alkotmánybíróság azt is megállapította, hogy
a hatályukat vesztett rendeletek helyébe lépő rendeletek a
sérelmezett alkotmányjogi problémát nem tartalmazzák.
Az R. 7. 8. § (1) bekezdése tartalmazza azokat a jogcímeket, amelyekre az egységes területalapú támogatáshoz
kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatás (a továbbiakban: kiegészítő nemzeti támogatás) igénybe vehető. A 8. §
g) és h) pontjai tartalmazzák ugyan a Burley-dohány,
valamint a Virginia-dohány termesztése támogatásának
jogcímét, a 8. § (2) bekezdése azonban azt írja elő, hogy e
jogcímek alapján kizárólag termeléstől elválasztott támogatás nyújtható.
Az indítványozó arra hivatkozással kérdőjelezte meg a
dohánytámogatás létjogosultságát és sérelmezte annak
mértékét, hogy a támogatás az emberi életre és egészségre
káros dohány termesztésére ösztönzi a mezőgazdasági termelőt. Az R. 7. értelmében azonban a mezőgazdasági termelőt a támogatás igénybevétele esetén dohánytermesztési kötelezettség már nem terheli [28. § (3) bekezdés]. Az
Alkotmánybíróság azt is figyelembe vette, hogy a dohány
termeléstől elválasztott támogatására – a Burley és a Virginia dohány egyéni történelmi bázisa alapján – csak az a
mezőgazdasági termelő jogosult, aki részt vesz dohány
szerkezetátalakítási programban. A termeléstől elválasztott támogatás legfeljebb a szerkezetátalakítási programban való részvételnél figyelembe vett terület mértékéig vehető igénybe. A támogatás teljes összegére pedig csak az a
mezőgazdasági termelő jogosult, aki a dohány szerkezetátalakítási program előírásainak maradéktalanul megfelel.
Az előírások 70%-nál kisebb mértékben való teljesítése
esetén nem jogosult támogatásra.
A szerkezetátalakítási program célját a zöldség, gyümölcs és a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program
Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott
különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó
feltételek megállapításáról szóló 29/2010. (III. 30.) FVM
rendelet (a továbbiakban: R. 9.) fekteti le. Ennek értelmében a szerkezetátalakítási program célja, hogy a
2010–2013 közötti támogatási időszak alatt a termelők az
igazolt élő munka ráfordításhoz kötött emelt összegű támogatás biztosításával a támogatási időszakban a mezőgazdasági területeket a mezőgazdasági hasznosításból ne
vonják ki, továbbá a termelők az általuk korábban zöldség-, gyümölcs-, dohány termesztésében foglalkoztatott
munkavállalók foglalkoztatási szintjét fenntartsák.
A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a termeléshez kötött dohánytámogatás 2010-től
történő megszűnése következtében az indítványozó által
felvetett alkotmányossági probléma megszűnt, és a tárgytalanná vált indítványi kérelem tekintetében – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január,
3.) 31. § a) pontja alapján – az eljárást megszüntette.
3. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó által támadott R. 6. hatályos, ezért a vizsgálatot e
rendelet vonatkozásában lefolytatta. A vizsgálat során
azonban észlelte, hogy az R. 6. szabályozásának tárgyát
képező dohánytermeléshez kötött nemzeti támogatási jogosultság, mint a dohánytermelői csoport tagját megillető
forgalomképes vagyoni értékű jog az R. 7-ben foglalt feltételek teljesítése esetén jogosít a támogatás igénybevételére [R. 6. 2. § b)]. Mivel az indítványban kifogásolt jogi
helyzet az R. 7. hatályba lépésével megszűnt, az R. 6. alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítvány okafogyottá vált, és ezért az Alkotmánybíróság az eljárást ebben a vonatkozásában – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009.
(I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § e) pontja
alapján – megszüntette.
Budapest, 2011. március 29. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
234/2015. (V. 26.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Babity Jánost kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2014. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök