text:
2011. CLXVIII. törvény a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről.
Az Országgyűlés a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti események miatti kockázatok hatásának
enyhítésében való kockázatközösség kialakítása, a mezőgazdasági termelők öngondoskodáson alapuló felelősségének
megerősítése, az állami segítség hatékonyabbá tétele, és az érintettek arányos felelősségvállalásának, valamint a mező- és
erdőgazdaságot sújtó időjárási és más természeti eredetű elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatti káresemények hatásai egységes
kezelésének elősegítése érdekében a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E törvény szabályozza a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti események miatti kockázatok
– a káreseményekben érintettek kölcsönös és arányos felelősségvállalásával történő – kezelésének egységes rendjét.
2. § E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletek alkalmazásában:
1. aszály: az a természeti esemény, amelynek során a kockázatviselés helyén az adott növény vegetációs időszakán
belül harminc egymást követő napon belül a lehullott csapadék összes mennyisége a tíz millimétert nem éri el;
2. aszálykár: a kockázatviselés helyén termesztett növényekben az aszály miatt bekövetkezett olyan káresemény,
amely a növénykultúra legalább 30%-os mértékű hozamcsökkenését okozza;
3. belvíz: a medrükben maradt folyók, patakok, valamint a felszíni vizek elvezetésére szolgáló mesterséges, nyílt
csatornák magas vízállásából eredő átszivárgások, buzgárok, talajvízszint-emelkedés, valamint a lefolyástalan
vagy nem kellően kiépített vízelvezető művekkel rendelkező területek csapadékvizeiből származó felszíni
vízborítás;
4. belvízkár: a kockázatviselés helyén termesztett növényekben a belvíz miatt bekövetkezett olyan káresemény,
amely a növénykultúra legalább 30%-os mértékű hozamcsökkenését okozza;
5. biztosító: az a szervezet, amely a hatályos magyar jogi szabályozás, illetve valamely hatályos tagállami szabályozás
szerint biztosítási és azzal közvetlenül összefüggő tevékenységre jogosult;
6. egységes kérelem: a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszer részét képező uniós jogi
aktusban meghatározottak szerinti közvetlen támogatás kifizetése iránti kérelem;
7. elemi káresemény: a jégesőkár, aszálykár, belvízkár, viharkár, tavaszi fagykár, téli fagykár, felhőszakadáskár;
8. fagy: a kockázatviselés helyén, a talajszinttől számított két méter magasságban mért mínusz 2 °C vagy annál
alacsonyabb hőmérséklet;
9. felhőszakadás: azon időjárási jelenség, amelynek során a kockázatviselés helyén lehullott csapadék húsz perc alatt
mért átlagos intenzitása elérte vagy meghaladta a 0,75 mm/perc értéket, vagy a lehullott csapadék mennyisége
huszonnégy óra alatt elérte vagy meghaladta a negyvenöt mm-t;
10. felhőszakadáskár: a kockázatviselés helyén termesztett növényekben a felhőszakadás miatt bekövetkezett olyan
káresemény, amely a növénykultúra legalább 30%-os mértékű hozamcsökkenését okozza;
11. használatban lévő termőföld: a mezőgazdasági termelő által az egységes kérelemben bejelentett, hasznosítási
kódok szerint szántóföldi kultúrák termelésére, valamint ültetvény művelésére szolgáló mezőgazdasági terület;
12. hozamcsökkenés: a referenciahozam és a tárgyévi hozam különbsége;
13. hozamérték-csökkenés: a referenciahozam-érték és a tárgyévi hozamérték különbsége;
14. jégeső: szilárd halmazállapotú, jégszemcsékből és azok képződményeiből álló csapadék;
15. jégesőkár: a kockázatviselés helyén termesztett növényekben a jégeső miatt bekövetkezett olyan káresemény,
amely a növénykultúra legalább 30%-os mértékű hozamcsökkenését okozza;
16. kárenyhítő juttatás: a 7. § szerinti mezőgazdasági kockázatkezelési pénzeszköz terhére a kockázatközösségben tag
mezőgazdasági termelő számára történő kifizetés; A törvényt az Országgyűlés a 2011. november 28-i ülésnapján fogadta el.
17. kockázatviselés helye: az egységes kérelemben foglaltakkal megegyezően megjelölt olyan terület, amelyre
vonatkozóan a mezőgazdasági termelő kárenyhítési hozzájárulás fizetési kötelezettsége fennáll;
18. mezőgazdasági árvíz: a folyók vagy vízfolyások védművekkel határolt területéről nem emberi beavatkozás miatt
kilépő víz;
19. mezőgazdasági árvízkár: a kockázatviselés helyén termesztett növényekben az árvíz miatt bekövetkezett olyan
káresemény, amely a növénykultúra legalább 30%-os mértékű hozamcsökkenését okozza;
20. mezőgazdasági biztosítás: a lábon álló növényi kultúrára üzleti alapon kötött vagyonbiztosítás;
21. mezőgazdasági káresemény: az elemi káresemény, valamint az árvízkár;
22. mezőgazdasági őstermelő: a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. § 18–19. pontja szerinti
magánszemély;
23. mezőgazdasági termelő: az egységes kérelmet benyújtó, a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv
által nyilvántartott ügyfél;
24. mezőgazdasági termény termeltetése: a mezőgazdasági termény termelőjével kötött olyan megállapodás, amely
keretében a mezőgazdasági termény termelője a mezőgazdasági termény megtermelését segítő szolgáltatást
vesz igénybe, és az így megtermelt mezőgazdasági terményt a szolgáltatás nyújtója saját felhasználás vagy
továbbértékesítés céljára átveszi;
25. mikro-, kis- és középvállalkozás: a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak
a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló,
2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet I. melléklete szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás, ideértve
a mezőgazdasági őstermelőt is;
26. referenciahozam: a referencia-időszak hozamaiból a legmagasabb és a legalacsonyabb érték elhagyásával képzett
átlag;
27. referenciahozam-érték: a referenciahozamból számított átlagtermés, az agrárpolitikáért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium internetes honlapján közzétett közleményben
meghatározott áron számított, üzemi szintű értéke;
28. referencia-időszak: tárgyévet megelőző ötéves időszak;
29. szántóföldi zöldség: a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK
tanácsi rendelet I. melléklet második rész II. áruosztály 7. árucsoportjába tartozó termékek, továbbá a görög- és
a sárgadinnye;
30. tavaszi fagykár: a téli nyugalmi periódus végét követően jelentkező fagy miatt, a kockázatviselés helyén
termesztett növényekben bekövetkezett olyan káresemény, amelynek során a termőrügyek, virágok vagy
terméskezdemények elhalnak, és ennek következtében a növénykultúra legalább 30%-os mértékű
hozamcsökkenést szenved;
31. tárgyévi hozamérték: a használatban lévő termőföldről a tárgyévben betakarított termékeknek a miniszter által
vezetett minisztérium internetes honlapján közzétett közleményben meghatározott áron számított értéke;
32. téli fagykár: a kockázatviselés helyén, nyugalmi periódusban, az őszi kalászos gabona-, a repce- és az őszi
takarmánykeverék kultúráinak a fagy miatt bekövetkezett kipusztulását, valamint az ültetvényekben a
termőrészek vagy növényegyedek fagy miatt bekövetkezett elhalásából adódóan legalább 30%-os
hozamcsökkenést eredményező káresemény;
33. üzemi szint: a tárgyévi egységes kérelemben feltüntetett összes mezőgazdasági hasznosítású terület;
34. vihar: a legalább húsz m/sec. szélsebesség;
35. viharkár: a kockázatviselés helyén termesztett növényekben a vihar miatt bekövetkezett olyan káresemény, amely
a növénykultúra legalább 30%-os mértékű hozamcsökkenését okozza. 3. § (1) A mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti események által okozott károk miatti kockázatokat az
e törvényben foglaltak szerint meg kell osztani:
a) a mezőgazdasági termelő,
b) a termény felvásárlására a betakarítást megelőzően szerződött felvásárló,
c) a mezőgazdasági termelővel kötött mezőgazdasági biztosítás esetén – annak keretei között – a biztosító,
d) a mezőgazdasági földterület bérbe-, illetőleg haszonbérbeadója, valamint
e) az állam
között.
(2) A mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti okok miatti és az e törvény szerinti kockázatközösség
keretein belül meg nem térült, valamint az (1) bekezdés b)–e) pontja szerint nem fedezett kockázatokat – jogszabály
eltérő rendelkezése hiányában – a mezőgazdasági termelő viseli.
4. § Uniós jogi aktus alapján nyújtott támogatás igénybevételével összefüggésben az elháríthatatlan külső ok (vis maior)
igazolására az uniós jogi aktusban, valamint az annak végrehajtására kiadott jogszabályban foglaltakat kell alkalmazni.
II. FEJEZET
A MEZŐGAZDASÁGI IDŐJÁRÁSI KOCKÁZATOKAT KEZELŐ RENDSZER
1. A mezőgazdasági időjárási kockázatokat kezelő rendszer és annak pénzügyi alapjai
5. § Az állam az e törvényben foglaltaknak megfelelően mezőgazdasági időjárási kockázatokat kezelő rendszert működtet.
6. § (1) A mikro-, kis- és középvállalkozásnak minősülő mezőgazdasági termelők, amennyiben
a) szántóföldi kultúrák termesztésére szolgáló területként – a b) pontban foglalt eset kivételével – összesen legalább
10 hektár,
b) szántóföldi zöldség termesztésére szolgáló területként összesen legalább 5 hektár,
c) ültetvényművelésre szolgáló ültetvényterületként összesen legalább 1 hektár,
d) együttesen legalább 10 hektár, a)–c) pontban foglaltak szerinti hasznosítású, vagy
e) együttesen legalább 5 hektár, b) és c) pontban foglaltak szerinti hasznosítású terület
megjelölésével nyújtanak be egységes kérelmet, a mezőgazdasági káresemények miatti károk kezelése céljából
e törvény alapján a tárgyévben kockázatközösséget alkotnak.
(2) Az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó mikro-, kis- és középvállalkozásnak minősülő mezőgazdasági termelő a
tárgyévre vonatkozó egységes kérelemben tett nyilatkozatával hároméves időtartamra önkéntesen kötelezettséget
vállalhat az (1) bekezdésben foglaltak szerinti kockázatközösségben való részvételre. Ebben az esetben a mikro-, kisés középvállalkozásnak minősülő mezőgazdasági termelő e törvény szerinti kockázatközösségi tagságát a tárgyévet
megelőző év november 1. napjától fennállónak kell tekinteni.
(3) A (2) bekezdés szerint vállalt kötelezettség esetén, ha a kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelő az egységes
kérelem benyújtását követően meghal, vagy jogutód nélkül megszűnik, akkor a kockázatközösségi tagsága a tárgyév
végével megszűnik.
(4) A kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelő az e törvényben foglaltaknak megfelelően
a) a tárgyévben köteles kárenyhítési hozzájárulást fizetni és
b) kárenyhítő juttatás igénybevételére jogosultságot szerezhet.
7. § (1) A mikro-, kis- és középvállalkozásnak minősülő mezőgazdasági termelők kockázatközössége keretén belül a
kárenyhítő juttatás kifizetésére az alábbi pénzforrások használhatóak fel:
a) kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelő által megfizetett összes kárenyhítési hozzájárulás tárgyév
december 31-ei pénzállománya,
b) az állam által a központi költségvetésből nyújtott támogatás,
c) az a)–b) pontban foglaltak szerinti összeg mindenkori maradványa,
d) a Kormány egyedi döntése alapján a központi költségvetésből nyújtott, a b) pont hatálya alá nem tartozó
többlettámogatás, [az a)–d) pontban foglaltak együtt: mezőgazdasági kockázatkezelési pénzeszköz].
(2) A mezőgazdasági kockázatkezelési pénzeszközből – törvény eltérő rendelkezése hiányában – kizárólag kárenyhítő
juttatás céljára teljesíthető kifizetés.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti pénzforrás a miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezet fejezeti
kezelésű előirányzatának bevételét képezi.
(4) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás összege 2013-tól kezdődően nem lehet kevesebb, mint a tárgyévet
megelőző évben az összes kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelő összes egységes kérelmében a
használatában levő termőföldterület és hasznosítási mód figyelembevételével megállapított összes kárenyhítési
hozzájárulás összege.
(5) A (4) bekezdés szerinti költségvetési támogatás összegét az agrárkár-enyhítési szerv által a tárgyév július 15-ig
a miniszter részére átadott és a (4) bekezdésben foglaltakat tartalmazó adatok alapján kell megállapítani.
(6) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti tárgyévi pénzforrás legfeljebb 4%-a a miniszter által meghatározottak szerint
az időjárási kockázatkezelési rendszer működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos végrehajtási költségek fedezetére
használható fel.
(7) Az (1) bekezdés a), b) és c) pontja szerinti összegekből képződött tárgyévi maradvány nem vonható el, nem
csoportosítható át, nem csökkenthető és nem zárolható, arra a mindenkori költségvetési törvény által előírt tartalék- és
maradványképzési kötelezettség nem vonatkozik. Az összeg tárgyévben kárenyhítő juttatásra fel nem használt részét
a következő évre kötelezően át kell vinni.
8. § A mikro-, kis- és középvállalkozásnak minősülő mezőgazdasági termelőt sújtó időjárási kockázatokra kötött
mezőgazdasági biztosítás díjának támogatására az alábbi pénzforrások használhatók fel:
a) az állam által évenként a központi költségvetésből nyújtott támogatás,
b) az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból az uniós jogi aktusban foglaltakkal összhangban nyújtott támogatás.
9. § (1) Az állam rendkívüli időjárási körülmények esetén az e törvény szerint kockázatközösségben nem tag mezőgazdasági
termelők részére a mezőgazdasági terményekben keletkezett károk enyhítése érdekében – uniós jogi aktusban
foglaltakkal összhangban – a központi költségvetésből biztosított pénzforrásból az e törvény végrehajtásáról szóló
rendeletben meghatározottak szerint támogatást nyújthat.
(2) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában, az e törvény szerint kockázatközösségben nem tag mezőgazdasági
termelő az (1) bekezdés szerinti támogatás alapjául szolgáló káresemény bekövetkezését követő évtől kezdődően
három évre a kockázatközösség tagjává válik, amennyiben a káreseményt követő évben egységes kérelmet nyújt be.
10. § (1) A kárenyhítési hozzájárulás mértéke évenként a mikro-, kis- és középvállalkozásnak minősülő mezőgazdasági termelő
használatában levő, és
a) ültetvényművelésre szolgáló termőföld után hektáronként 3000 forint,
b) szántóföldi zöldség termesztésére szolgáló termőföld után hektáronként 3000 forint,
c) a b) pont hatálya alá nem tartozó egyéb szántóföldi kultúrák termesztésére szolgáló termőföld után hektáronként
1000 forint.
(2) A kárenyhítési hozzájárulást a kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelő az egységes kérelmében bejelentett
összes terület alapján, az (1) bekezdés szerint köteles megfizetni.
(3) A kárenyhítési hozzájárulást a tárgyév szeptember 15-ig kell megfizetni azzal, hogy határidőben történő befizetésnek
kizárólag az agrárkár-enyhítési szerv e törvény végrehajtásáról szóló rendeletben meghatározott számláján tárgyév
szeptember 15-ig jóváírt összeg tekinthető.
(4) A kárenyhítési hozzájárulás összegét kizárólag átutalási megbízással, a befizető azonosítására alkalmas módon, a
regisztrációs szám, valamint az adószám vagy adóazonosító jel megadásával kell befizetni az agrárkár-enyhítési szerv e
törvény végrehajtásáról szóló rendeletben meghatározott számlájára.
(5) A meg nem fizetett kárenyhítési hozzájárulás adók módjára behajtandó köztartozásnak minősül. A kárenyhítési
hozzájárulás megfizetésének elmulasztása esetén a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
(a továbbiakban: eljárási tv.) 59–62. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
2. A kárenyhítő juttatás igénybevételének jogosultsági feltételei 11. § (1) Az e törvény szerinti kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelő az e törvényben foglalt feltételek teljesítése
esetén – a (2)–(5) bekezdésben és a 12. § (5)–(6) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel – kárenyhítő juttatásra
jogosult, amennyiben:
a) a termőföld a mezőgazdasági káresemény bekövetkezésekor és a kárenyhítő juttatás iránti kérelem
benyújtásakor is a használatában volt,
b) a használatában levő termőföldön bekövetkezett mezőgazdasági káreseményt – az e törvény végrehajtásáról
szóló rendeletben meghatározottak szerint – az agrárkár-megállapító szervhez a mezőgazdasági káresemény
bekövetkezésétől számított tizenöt napon belül bejelentette,
c) a hozamérték-csökkenést – az e törvény végrehajtásáról szóló rendeletben meghatározottak szerint –
az agrárkár-megállapító szerv által e törvényben foglaltak szerint kiadott hatósági bizonyítvánnyal igazolja,
d) a kárenyhítő juttatás megállapítása iránti kérelmét a tárgyév november 30-áig az agrárkár-megállapító szervhez
benyújtotta, és
e) a kárenyhítési hozzájárulást a 10. § (2) és (3) bekezdésében foglaltak alapján határidőben és maradéktalanul
megfizette.
(2) A mezőgazdasági termelő a neki tárgyévben járó kárenyhítő juttatásra abban az esetben jogosult, ha annak
kifizetendő összege legalább tízezer forint.
(3) Belvízkár után kárenyhítő juttatás a törvény hatálybalépésétől kezdődően öt egymást követő éven belül legfeljebb
három alkalommal vehető igénybe.
(4) A kárenyhítő juttatásra való jogosultság megállapításakor a termőre fordult és a mezőgazdasági káresemény
bekövetkezésekor még termő ültetvényterület vehető figyelembe.
(5) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az e törvény szerinti kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelő
a neki járó kárenyhítő juttatás felére jogosult, amennyiben az egységes kérelmében, valamint a kárenyhítő juttatás
iránti kérelmének benyújtása során bejelentett adatok alapján számított üzemi szintű referenciahozam-értékének
legalább felére kiterjedően nem köt a mezőgazdasági káresemények közül az adott növényi kultúrára jellemző
káreseményre kiterjedő hatályú mezőgazdasági biztosítást.
12. § (1) Az e törvény szerinti kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelő legfeljebb a hozamérték-csökkenésnek
a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak
nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló,
2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott 80%-os mértéke
szerinti kárenyhítő juttatásra jogosult.
(2) A kárenyhítő juttatás (1) bekezdés szerinti összegének megállapítása során a termelő hozamérték-csökkenését
a mezőgazdasági biztosítási szerződés alapján kifizetett kártérítés összegével és a mezőgazdasági káresemény
bekövetkeztéből adódóan fel nem merült költségek értékével mérsékelni kell.
(3) Amennyiben a mezőgazdasági kockázatkezelési pénzeszköz tárgyévre vonatkozóan rendelkezésre álló összege a
11. § (2) és (5) bekezdésére is figyelemmel nem fedezi a tárgyévre vonatkozóan megállapított összes kárenyhítő
juttatás összegét, úgy a kárenyhítő juttatás mértékét az adott évben valamennyi kárenyhítő juttatás igénybevételére
jogosult termelőnél arányosan csökkenteni kell.
(4) A tárgyévi kárenyhítő juttatás összegének meghatározásánál a tárgyévet megelőző év november 1-től a tárgyév
október 31-ig bekövetkezett, és e törvény alapján igazolt jégesőkárt, aszálykárt, belvízkárt, viharkárt, tavaszi fagykárt,
felhőszakadáskárt, valamint téli fagykárt kell figyelembe venni.
(5) A mezőgazdasági árvízkár utáni kárenyhítő juttatás kifizetése
a) a tárgyévhez kapcsolódóan esedékes, amennyiben az esemény bejelentését tárgyév január 1. és október 31.
között,
b) a tárgyévet követő évhez kapcsolódóan esedékes, amennyiben az esemény bejelentését tárgyév november 1.
és a tárgyévet követő év október 31. között
c) nem lehetséges, amennyiben az esemény bejelentését a tárgyévet követő év október 31-e után
hagyja jóvá a Bizottság, és a mezőgazdasági árvízhelyzetről a miniszter a Bizottsági jóváhagyást megelőzően
közleményt ad ki.
(6) Aszálykár után abban az esetben fizethető ki kárenyhítő juttatás, ha az aszályhelyzetről a miniszter legkésőbb a tárgyév
október 31-ig közleményt ad ki.
13. § (1) Az agrárkár-megállapító szerv, valamint az agrárkár-enyhítési szerv eljárására – ideértve a kárenyhítési hozzájárulás
meg nem fizetésével kapcsolatos eljárást is – az e törvényben foglalt eltérésekkel az eljárási tv. I., III., IV., VI. és
VII. fejezetében, valamint a 77–78. §-ában foglalt, a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervre vonatkozó
rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) Az agrárkár-megállapító szerv, valamint az agrárkár-enyhítési szerv (1) bekezdésben foglaltak szerinti eljárásában
hiánypótlásra, önkéntes hiánypótlásra, iratpótlásra, illetve az eljárás ügyfél kérelmére történő felfüggesztésére nincs
lehetőség.
14. § (1) Az agrárkár-megállapító szerv a mezőgazdasági termelő kérelmére hatósági bizonyítványt állít ki:
a) a mezőgazdasági káresemény megtörténtéről és annak határidőben történő bejelentéséről,
b) arról, hogy a hozamcsökkenést a mezőgazdasági káresemény okozta,
c) a kár helyéről, mértékéről, valamint
d) a hozamérték-csökkenés mértékéről.
(2) Az agrárkár-megállapító szerv az (1) bekezdés szerinti hatósági bizonyítványt a termelő kérésére a
hozamérték-csökkenés mértékének feltüntetése nélkül is kiállítja.
(3) Az agrárkár-megállapító szerv az (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti tényeket az általa lefolytatott helyszíni ellenőrzés
és a biztosítótól a 17. § (2) bekezdése alapján kapott adatok figyelembevételével állapítja meg.
(4) Az ország egész területét vagy annak meghatározott részét érintő egyes mezőgazdasági káreseményeket kiváltó
időjárási jelenségekről az országos meteorológiai szerv internetes honlapján tájékoztatót tesz közzé, amely adatokat
– ellenkező bizonyításáig – a törvény hatálya alá tartozó eljárásokban kötelezően alkalmazni kell.
(5) Az (1) bekezdés c) pontja alkalmazásában a kár helyét a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer (a továbbiakban:
MePAR) kötelező alkalmazásával kell meghatározni.
(6) Az agrárkár-megállapító szerv a hozamérték-csökkenés mértékét – e törvény eltérő rendelkezése hiányában –
az e törvény végrehajtásáról szóló rendeletben foglaltaknak megfelelően állapítja meg.
(7) Az agrárkár-megállapító szerv az (1) bekezdés szerint kiállított hatósági bizonyítványt a kárenyhítő juttatás iránti
kérelemmel együtt a tárgyévet követő év január 15-éig beérkezőleg küldi meg a mezőgazdasági igazgatási szervhez,
amely továbbítja azokat az agrárkár-enyhítési szervhez.
(8) Az agrárkár-enyhítési eljárás során kiállított valamennyi hatósági bizonyítvány tárgyi illetékmentes.
15. § (1) Az agrárkár-enyhítési szerv a kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelő kérelmére indult eljárásban a
kárenyhítő juttatásra való jogosultságról, valamint a kárenyhítő juttatás összegéről
a) a mezőgazdasági termelő által tett nyilatkozatok,
b) a kárenyhítési hozzájárulás teljesítése,
c) az agrárkár-megállapító szerv által kiállított hatósági bizonyítvány,
d) a biztosító által adott nyilatkozatok, valamint
e) a rendelkezésre álló pénzforrás
alapján dönt.
(2) Amennyiben a kárenyhítő juttatás összege a 12. § (3) bekezdése szerinti arányos csökkentés alkalmazásával kerül
megállapításra, úgy a kizárólag ezen indokkal csökkentett mértékben megállapított kárenyhítő juttatásról szóló
döntés ellen fellebbezésnek helye nincs.
(3) A kárenyhítő juttatás összesített összegére az agrárkár-enyhítési szerv évenként egyszer, az e törvény végrehajtásáról
szóló rendeletben meghatározott határidőn belül kifizetési tervben (a továbbiakban: kifizetési terv) tesz javaslatot
a miniszternek.
(4) A kifizetési tervet a miniszter hagyja jóvá azzal, hogy
a) a jogorvoslati eljárások esetleges forrásigényét, továbbá
b) az áthúzódó kifizetéseket
a következő évi forrásból kell biztosítani.
(5) Az agrárkár-enyhítési szerv az e törvény szerinti kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelő részére járó
kárenyhítő juttatásról – a (4) bekezdésben foglaltak szerint jóváhagyott kifizetési terv alapján – a tárgyévet követő év
március 31-éig dönt és intézkedik a kárenyhítő juttatás kifizetéséről.
3. Időjárási kockázatokra kötött mezőgazdasági biztosítás díjának támogatása
16. § (1) A mezőgazdasági termelő uniós jogi aktusban foglaltak szerint az időjárási kockázatokra kötött, és e törvényben,
valamint az e törvény végrehajtásáról szóló rendeletben foglaltaknak megfelelő mezőgazdasági biztosítási szerződés
díjához támogatást vehet igénybe.
(2) A miniszter a biztosító kérelmére – az uniós jogi aktusban foglalt előírások teljesítésének vizsgálatát követően –
előzetesen jóváhagyja a biztosító által alkalmazott mezőgazdasági biztosításra vonatkozó, (1) bekezdés szerinti
szerződés általános szerződési feltételeinek megfelelőségét. A jóváhagyás csak abban az esetben tagadható meg,
ha a mezőgazdasági biztosítási szerződés ellentétes az e törvényben, valamint az e törvény végrehajtásáról szóló
rendeletben meghatározottakkal.
(3) A (2) bekezdésben foglalt előzetes jóváhagyás hiánya esetén a mezőgazdasági biztosítási szerződésnek e törvényben,
valamint az e törvény végrehajtásáról szóló rendeletben meghatározottakkal való összhangját az agrárkár-enyhítési
szerv a mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatási kérelemmel egyidejűleg vizsgálja.
(4) A mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás kifizetése iránti kérelmet el kell utasítani, ha a mezőgazdasági
biztosítási szerződés ellentétes az e törvényben, valamint az e törvény végrehajtásáról szóló rendeletben
meghatározottakkal.
(5) A mezőgazdasági biztosítás díjtámogatása igénybevételének alapjául szolgáló szerződésben:
a) a kockázatviselés helyét a MePAR kötelező alkalmazásával is meg kell határozni, és
b) a mezőgazdasági termelő regisztrációs számát is fel kell tüntetni.
4. A mezőgazdasági időjárási kockázatok kezelése során keletkezett adatok szolgáltatása,
kezelése, nyilvánossága
17. § (1) A biztosító köteles a mezőgazdasági biztosítási szerződés alapján díjtámogatás iránti kérelmet benyújtó
mezőgazdasági termelő használatában lévő területre kötött mezőgazdasági biztosítási szerződés adatai közül
a) a biztosított mezőgazdasági termelő azonosítására (név, székhely vagy lakcím, eljárási tv. szerinti regisztrációs
szám),
b) a biztosított növénykultúra megnevezésére,
c) a kockázatviselés helyére, valamint
d) a biztosítási díj mértékére
vonatkozó adatokat az a) és b) pont szerinti adatok esetében június 8-áig, a c) és d) pont szerinti adatok esetében
július 15-éig átadni az agrárkár-enyhítési szerv részére.
(2) A biztosító köteles:
a) a mezőgazdasági biztosítási szerződés alapján díjtámogatás iránti kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelő
által kötött mezőgazdasági biztosítási szerződés adatai alapján a mezőgazdasági termelő azonosítására szolgáló
adatokról (név, székhely vagy lakcím, eljárási tv. szerinti regisztrációs szám),
b) a kockázatviselés helye szerinti bontásban a biztosítónak bejelentett mezőgazdasági káreseményről, valamint
c) a mezőgazdasági termelő részére a mezőgazdasági biztosítási szerződés alapján kifizetendő kártérítés összegéről
a kár lezárását követően harminc napon belül, de legkésőbb a tárgyév november 20-ig
tájékoztatni az agrárkár-enyhítési szervet és a mezőgazdasági igazgatási szervet, amely ezen információkat továbbítja
az agrárkár-megállapító szervhez.
(3) A biztosító köteles a mezőgazdasági biztosítás díjtámogatása iránti kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők által
kötött mezőgazdasági biztosítási szerződések alapján kockázatviselés helyenkénti bontásban:
a) a károsodott kultúra nevéről,
b) a károsodott kultúra üzemi szintű területéről,
c) a biztosítási érték hektáronkénti mértékéről,
d) a kárt vagy károkat okozó kárnemekről,
e) a kár forintosított értékéről, valamint
f) a káresemény helyéről
évente egy alkalommal a miniszter által vezetett minisztérium irányítása alatt álló és gazdasági elemzésekkel
foglalkozó intézményt tájékoztatni.
(4) A (3) bekezdés szerinti, a biztosító által átadott adatokat a miniszter által vezetett minisztérium irányítása alatt álló,
gazdasági elemzésekkel foglalkozó intézmény csak statisztikai, gazdaságelemzési és rendszerfejlesztési célból
kezelheti.
18. § (1) Az agrárkár-enyhítési szerv a kárenyhítési hozzájárulás-fizetési kötelezettség teljesítésével, a kárenyhítő juttatás
megállapításával, valamint a mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás nyújtásával, ellenőrzésével
összefüggő feladatai ellátásához mezőgazdasági kockázatkezelési adatbázist működtet.
(2) A mezőgazdasági kockázatkezelési adatbázis mezőgazdasági termelőnként tartalmazza:
a) a mezőgazdasági termelő azonosítására szolgáló (név, székhely vagy lakcím, eljárási tv. szerinti regisztrációs
szám),
b) a kárenyhítési hozzájárulás megfizetésével kapcsolatos,
c) a kárenyhítő juttatásra vonatkozó,
d) a mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás megállapításáról rendelkező határozatban szereplő,
valamint
e) a (3) bekezdésben foglaltak szerinti
adatokat. (3) A mezőgazdasági termelőnek az egységes kérelem benyújtásával egyidejűleg kárenyhítő juttatásra, illetve
mezőgazdasági biztosítási díjtámogatásra jogosító termények szerinti bontásban nyilatkoznia kell a tárgyévet
megelőző évben használatában lévő összes termőterület nagyságáról, valamint e termőterületen megtermelt összes
termény mennyiségéről.
(4) A mezőgazdasági kockázatkezelési adatbázisból egyedi azonosításra alkalmas adat az eljárási tv. 25. §
(4) bekezdésében foglaltakon túl a külön törvényben meghatározott feltételek megléte esetén a titkosszolgálati
eszközök alkalmazására, titkos információgyűjtésre és titkos adatszerzésre felhatalmazott szerv megkeresése alapján
adható ki, feltéve, ha a folyamatban levő eljárásban a döntés meghozatalához ez szükséges, és e körülményről
a megkereső bíróság vagy más hatóság nyilatkozik.
(5) Az agrárkár-enyhítési szerv ellenőrzési feladatai ellátása érdekében a kárenyhítési hozzájárulás megfizetésével
összefüggő adatokat a fizetési kötelezettség megszűnését követő nyolc évig, kárenyhítő juttatás, mezőgazdasági
biztosítás díjához nyújtott támogatás igénybevétele esetén pedig a (2) bekezdés szerinti adatokat az igénybevételt
követő nyolc évig, vagy az igény érvényesítésével kapcsolatos eljárások befejeződéséig kezelheti.
(6) Az agrárkár-enyhítési szerv a tárgyév július 1-ig az érintett biztosítót tájékoztatja az egységes kérelemben
mezőgazdasági biztosítási díjtámogatás igénybevételi igényt bejelentő ügyfelek
a) nevéről, eljárási tv. szerinti regisztrációs számáról,
b) az egységes kérelemben rögzített terület nagyságáról, és azok MePAR azonosítóiról,
c) a bejelentett kultúrákról.
19. § Közérdekből nyilvános adat a mezőgazdasági termelő:
a) családi és utóneve (elnevezése), lakcíme vagy székhelye;
b) a részére kifizetett kárenyhítő juttatás összege;
c) a részére kifizetett mezőgazdasági biztosítási díjtámogatás összege;
d) a jogosulatlanul igénybe vett kárenyhítő juttatás, valamint mezőgazdasági biztosítási díjtámogatás összege.
III. FEJEZET
A MEZŐ-, ÉS ERDŐGAZDASÁGOT SÚJTÓ IDŐJÁRÁSI ÉS MÁS TERMÉSZETI JELLEGŰ ELHÁRÍTHATATLAN
KÜLSŐ OK (VIS MAIOR) MIATTI KÁRESEMÉNYEK KEZELÉSE
20. § E fejezet rendelkezéseit – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a szerződő felek közötti megállapodáson
alapuló teljesítéssel összefüggésben kell alkalmazni.
21. § (1) Semmis az olyan szerződéses kikötés, amely szerint a maga termelte mezőgazdasági termény szolgáltatására
e törvény szerinti elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatt egészben vagy részben nem képes termelő a hiányzó
mezőgazdasági terményt teljesítés céljára pótolni, mástól beszerezni, helyette más szolgáltatást vagy biztosítékot
nyújtani köteles. E kikötés semmissége a szerződés egyéb rendelkezéseinek érvényességét akkor sem érinti, ha a felek
e nélkül nem szerződtek volna.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell a mezőgazdasági termény harmadik személy javára
történő termeltetése esetén is.
22. § Ha a haszonbérlő e törvény szerinti elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatt legalább 30%-os mértékű
hozamcsökkenést szenved, és ezt az agrárkár-megállapító szerv igazolja, akkor őt a termőföldről szóló törvényben
foglaltak alapján haszonbér-mérséklés illeti meg.
23. § (1) A mező- és erdőgazdaságot sújtó időjárási és más természeti jellegű elháríthatatlan külső oknak (vis maior) minősül:
a) a mezőgazdasági káresemény,
b) a természeti csapás,
c) a homokverés,
d) erdőgazdaság esetében:
da) a hó-, jég- és széltörés,
db) zúzmara,
dc) villámlás és más természeti esemény miatt keletkezett tűz, ideértve az öngyulladást is.
(2) A mező- és erdőgazdaságot sújtó időjárási és más természeti jellegű elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatti
káreseményt, valamint annak mértékét, és az emiatt bekövetkezett hozamérték-csökkenést kérelemre az
agrárkár-megállapító szerv igazolja.
(3) A szerződő felek eltérő megállapodása hiányában az elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatt bekövetkezett kár
mértékét e törvény hozamérték-csökkenésre vonatkozó szabályai szerint azzal az eltéréssel kell megállapítani, hogy a
közösségi pénzforrásból, illetve a központi költségvetésből nyújtott, föld használatához kötött támogatást
bevételként kell figyelembe venni.
(4) A szerződő felek eltérő megállapodása hiányában a hozamérték-csökkenés mértékét azon termékeknél, ahol a
hozamérték-csökkenés mértékének számítását jogszabály nem állapítja meg, kalkulált áron kell számítani, amelynek
alapja
a) a tárgyévi tényleges értékesítési átlagár,
b) az a) pontban foglaltak hiányában a tárgyévi szerződéses felvásárlási ár,
c) az a) és b) pontban foglaltak hiányában az összehasonlító ár,
amelyek összegéről – a Magyar Agrárkamara és a mezőgazdasági termelők érdekképviseletét ellátó szervek
véleményének figyelembevételével – a területileg illetékes agrárkár-megállapító szerv ad tájékoztatást.
(5) A szerződő felek eltérő megállapodása hiányában erdő esetében a kárt szenvedett terület hozamcsökkenése
megegyezik
a) árvízkár, belvízkár, tűzkár esetében az erdőértékbecsléssel meghatározott erdőállomány értékével,
b) hó-, jég- és széltörés esetén az erdőértékbecsléssel meghatározott erdőállomány értéke növelve a kárfelszámolás
költségeivel, csökkentve a károsodott, kényszerkitermelt faállomány értékesítéséből származó árbevétellel.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 24. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az agrárkár-megállapító szervet, az agrárkár-enyhítési szervet, valamint a
mezőgazdasági igazgatási szervet rendeletben jelölje ki.
(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy:
a) a hozamérték-csökkenés kiszámításának módját,
b) a mezőgazdasági káresemények körét, azok bejelentésének, igazolásának módját,
c) a kárenyhítő juttatás iránti kérelem benyújtásának részletes feltételeit,
d) a kárenyhítő juttatás megállapításának részletes feltételeit,
e) a központi költségvetésből kárenyhítés céljára nyújtott többletforrás igénybevételéhez szükséges feltételeket és
a feltételek teljesítése igazolásának módját,
f) az egyes káreseményekre kötött mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás igénybevételének
részletes feltételeit, a káresemények körét, és az igazolás módját,
g) az e törvény szerinti kockázatközösségben nem tag mezőgazdasági termelő részére nyújtandó kárenyhítési
támogatás igénybevételének részletes szabályait,
h) a mezőgazdasági termelőket ért természeti katasztrófa által okozott károk enyhítésére nyújtott támogatás
igénybevételének részletes szabályait,
i) természeti esemény miatt egyes mezőgazdasági terményekben keletkezett károk enyhítése érdekében igénybe
vehető támogatás igénybevételének részletes szabályait,
j) a kárenyhítési hozzájárulás megfizetésének részletes szabályait,
k) a kárenyhítő juttatások kifizetési terve elkészítésének határidejét,
rendeletben állapítsa meg.
(3) Felhatalmazást kap a miniszter arra, hogy rendeletben kijelölje azt a gazdasági elemzésekkel foglalkozó intézményt,
amely felé a biztosító e törvény szerint fennálló adatszolgáltatási kötelezettségét köteles teljesíteni.
25. § Ez a törvény 2012. január 1-jén lép hatályba.
26. § (1) A nemzeti agrárkár-enyhítési rendszerről és a kárenyhítési hozzájárulásról szóló 2008. évi CI. törvény (a továbbiakban:
Krt.) alapján képzett előirányzat 2011. december 31-ei pénzmaradványa a mezőgazdasági kockázatkezelési
pénzeszköz bevételét képezi.
(2) A Krt. alapján járó, de még ki nem fizetett kárenyhítő juttatást a mezőgazdasági kockázatkezelési pénzeszköz terhére
kell teljesíteni.
(3) A Krt. alapján nyilatkozattal létrejött tagsági jogviszony e törvény hatálybalépésével egyidejűleg megszűnik.
27. § Ez a törvény a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és
középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról
szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet 11. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapít meg, és a kárenyhítő juttatás feltételei megfelelnek e bizottsági rendelet 11. cikke szerinti kedvezőtlen éghajlati
jelenségek folytán járó támogatás igénybevétele valamennyi feltételének, továbbá ez a törvény
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendelet 70. cikke,
b) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási
rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2009. október 29-i 1120/2009/EK
bizottsági rendelet,
c) 2006/C 319/01 az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások,
2007–2013
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 28. § A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 17. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„17. § (1) A haszonbérlőt – a (3) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – arra az évre, amelyben a mezőgazdasági
termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló törvényben foglaltak szerinti mezőgazdasági
káresemény vagy időjárási és más természeti jellegű elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatt legalább 30%-os
mértékű hozamcsökkenést szenved, és ezt az agrárkár-megállapító szerv igazolja, a hozamcsökkenéssel arányos
haszonbérletidíj-mérséklés illeti meg.
(2) A haszonbérlő a haszonbérfizetési kedvezmény igénybevételét és mértékét a mezőgazdasági termelést érintő
időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény 14. § (2) bekezdése szerinti hatósági
bizonyítvány kézhezvételét követően, nyolc napon belül, írásban köteles közölni a haszonbérbe adóval.
(3) Eltérő megállapodás hiányában az (1) bekezdésben foglaltak szerinti kedvezmény csak a legalább helyben
szokásos mértékű haszonbérleti díjat fizető haszonbérlőt illeti meg.
(4) Semmis az a megállapodás, amely az (1) bekezdés szerint járó kedvezmény igénybevétele miatt ki nem fizetett
haszonbérleti díj pótlására vállal kötelezettséget.”
29. § (1) A biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény (a továbbiakban: Bit.) 157. § (1) bekezdése
a következő t) ponttal egészül ki:
[A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn]
„t) a mezőgazdasági biztosítási szerződés díjához nyújtott támogatást igénybe vevő biztosítottak esetében az
agrárkár-megállapító szervvel, a mezőgazdasági igazgatási szervvel, az agrárkár-enyhítési szervvel, valamint az
agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium irányítása alatt álló, gazdasági elemzésekkel foglalkozó
intézménnyel”
[szemben, ha az a)–j), n) és s) pontban megjelölt szerv vagy személy írásbeli megkereséssel fordul hozzá, amely tartalmazza
az ügyfél nevét vagy a biztosítási szerződés megjelölését, a kért adatok fajtáját, az adatkérés célját és jogalapját azzal, hogy
a k), l), m), p) és q) pontban megjelölt szerv vagy személy kizárólag a kért adatok fajtáját, az adatkérés célját és jogalapját
köteles megjelölni. A cél és a jogalap igazolásának minősül az adat megismerésére jogosító jogszabályi rendelkezés
megjelölése is.]
(2) A Bit. 163. § (1) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
[A 162. §-ban előírt titoktartási kötelezettség nem áll fenn a feladatkörében eljáró]
„i) , – a mezőgazdasági biztosítási szerződés díjához nyújtott támogatást igénybe vevő biztosítottak esetében –
az agrárkár-megállapító szervvel, agrárkár-enyhítési szervvel, mezőgazdasági igazgatási szervvel, valamint
az agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium irányítása alatt álló, gazdasági elemzésekkel foglalkozó
intézménnyel”
[szemben.]
30. § (1) Az eljárási tv. 26. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv a kedvezőtlen éghajlati jelenségekre és más
káreseményekre kötött mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatással összefüggő biztosítási díj, illetve kár
megállapítása érdekében a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló
törvény szerint mezőgazdasági biztosítási szerződést kötő biztosító (a továbbiakban: biztosító) részére,
a mezőgazdasági termelő hozzájárulása esetén, a biztosító kérelmére adatot szolgáltat a mezőgazdasági termelő által
a tárgyévben benyújtott egységes kérelemben megjelölt területekről, valamint azok növénykultúrák szerinti
hasznosításáról és MePAR szerinti azonosítóiról.”
(2) Az eljárási tv. 38. §-ának (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) Az agrárkár-enyhítési eljárás kivételével az intézkedésben való részvételre vonatkozó kérelemben az ügyfélnek
nyilatkoznia kell arról, hogy tudomásul veszi, hogy amennyiben az intézkedésekkel kapcsolatos lejárt tartozását nem
egyenlíti ki, a fizetési számláját vezető pénzforgalmi szolgáltató a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv
hatósági átutalási megbízását a végrehajtható okirat csatolása nélkül köteles teljesíteni.”
(3) Az eljárási tv. 56. §-a (2) bekezdésének k) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A kérelmet érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha:]
„k) az ügyfél – az agrárkár-enyhítési eljárás kivételével – az intézkedésben való részvételre vonatkozó kérelemben nem
nyilatkozik arról, hogy tudomásul veszi, hogy a fizetési számlát vezető pénzforgalmi szolgáltató a mezőgazdasági
és vidékfejlesztési támogatási szerv hatósági átutalási megbízását a végrehajtható okirat csatolása nélkül köteles
teljesíteni.”
(4) Az eljárási tv. 73/A. § helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„73/A. § (1) A közvetlen támogatási rendszer keretében közösségi jogi aktus felhatalmazása alapján egyes,
jogszabályban meghatározott szerkezetátalakítási intézkedésekben való részvétel feltétele az ügyfél
kötelezettségvállalása, hogy a jogszabályban meghatározottak szerinti mértékben élőmunka-ráfordítást biztosítson,
továbbá az előírt elismert tevékenységből származó árbevételi, képzési és beruházási kötelezettségét teljesítse.
(2) Az (1) bekezdésben vállalt kötelezettség megszegése esetén az ügyfelet – a (6)–(7) bekezdésében foglaltakra is
figyelemmel – a mulasztással arányos, euróban megállapított nem teljesítési bírsággal kell sújtani. Az átváltásra
a közösségi forrásból nyújtandó támogatásra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(3) A jogszabályban meghatározott élőmunka-ráfordítás nem vagy hiányos teljesítése esetén, a bírság mértékének
megállapításánál jogszabályban meghatározottak szerint munkaóránként és támogatási évenként legfeljebb
4,5 eurónak megfelelő forintösszeg vehető figyelembe.
(4) A jogszabályban meghatározott elismert tevékenységből származó árbevétel nem vagy hiányos teljesítése esetén,
a bírság mértékének megállapításánál jogszabályban meghatározottak szerint az árbevétel nem teljesített
300 forintos egységértékei esetében támogatási évenként legfeljebb 4 eurónak megfelelő forintösszeg vehető
figyelembe.
(5) Az állattenyésztéshez kapcsolódó intézkedések esetében a jogszabályban meghatározott élőmunka-ráfordítás,
beruházási kötelezettség, illetőleg képzési kötelezettség nem vagy hiányos teljesítése esetén jogszabályban
meghatározottak szerint a támogatás alapjául szolgáló állategységenként évenként legfeljebb 100 eurónak megfelelő
forintösszeg vehető figyelembe.
(6) A nem teljesítési bírság kiszabásánál a 71. § (5) bekezdésében foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(7) A nem teljesítési bírság mértéke hivatalból vagy kérelemre a jogszabályban meghatározottak szerint mérsékelhető,
illetőleg kiszabása mellőzhető, ha az ügyfél mulasztását elháríthatatlan külső ok idézte elő és e körülmény fennállását
a jogszabályban meghatározottak szerint igazolta.
(8) A nem teljesítési bírság megállapítása nem érinti a késedelmi pótlékfizetési kötelezettséget.
(9) Az (1) bekezdésben vállalt kötelezettségek ismételt megszegése esetén a bírság mértékének megállapításánál
jogszabályban meghatározottak szerint a (3)–(5) bekezdésekben szereplő összegek legfeljebb kétszerese vehető
figyelembe.”
31. § Hatályát veszti
a) a földadóról szóló 1991. évi LXXIX. törvény,
b) a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 15–16. §-a,
c) az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény 8/A. §-a és
d) a Krt.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1094/2006. (IX. 29.) Korm. határozata az Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgatójának kinevezéséről.
A Kormány a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak
és a társadalombiztosítás szerveinek állami felügyeletéről
szóló 1998. évi XXXIX. törvény 2. §-ának (2) bekezdése
alapján Major Zoltánt az Országos Egészségbiztosítási
Pénztár főigazgatójává 2006. október 1-jei hatállyal kinevezi.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
374/2013. (VIII. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Klémán Anna
enikőt 2013. szeptember 1. napjától 2016. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. augusztus 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2016. (IV. 29.) KKB határozata az Országos Nukleárisbaleset-elhárítási Intézkedési Terv V2. 3 változatáról szóló tájékoztató elfogadásáról.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a jelen határozat mellékletét képző,
az  Országos Nukleárisbaleset-elhárítási Intézkedési Terv V2. 3 változatáról szóló tájékoztatót, valamint annak
függelékét1 képező intézkedési tervet megtárgyalta, és az abban foglaltakat elfogadja.
2. A KKB felhívja a BM OKF főigazgatóját, mint a KKB adminisztratív feladatait ellátó szervezet vezetőjét, hogy a KKB
Ügyrend 36. pont j) alpontjának megfelelően gondoskodjon a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 KKB elnök


text:
120/2015. (III. 3.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Tiszlavicz Lászlót 2015. március 1.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. február 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
455/2016. (XII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Rózsavölgyi Bencét
a 2016. december 1. napjától 2019. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
33/2008. (II. 21.) Korm. rendelete a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. C. törvény hatálya alá tartozó ügyekben eljáró hatóságok kijelöléséről, valamint a nyilatkozattételi kötelezettség alá eső szolgáltatások felsorolásáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
szóló 1949. évi XX. törvény 35. § (1) bekezdésének
b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva, a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi
C. törvény 67. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás
alapján a következő rendeletet alkotja:
1. § (1) A Kormány a külföldi bizonyítványok és oklevelek
elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény (a továbbiakban:
Etv.) 4/A. §-ában meghatározott információs szolgálatként, továbbá – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – a
külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséért felelős
hatóságként első fokon az Oktatási Hivatalt, másodfokon
az oktatási és kulturális minisztert jelöli ki.
(2) Az Etv. Harmadik része hatálya alá tartozó hatósági
eljárásokban a Kormány a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismerésért felelős hatóságként
a) az egészségügyi miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében első fokon az Egészségügyi
Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalt, másodfokon az
Egészségbiztosítási Felügyeletet,
b) a szociális és munkaügyi miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében első fokon a Nemzeti
Szakképzési és Felnőttképzési Intézetet, másodfokon a
szociális és munkaügyi minisztert,
c) a gazdasági és közlekedési miniszter hatáskörébe
tartozó szabályozott szakmák esetében
ca) kereskedelmi és ipari szakterületen első fokon a
Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalt,
cb) közlekedési szakterületen első fokon a Nemzeti
Közlekedési Hatóságot,
cc) informatikai, hírközlési és postaügyi szakterületen
első fokon a Nemzeti Hírközlési Hatóságot,
cd) másodfokon a gazdasági és közlekedési minisztert,
d) az önkormányzati és területfejlesztési miniszter ha
táskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében
da) külön jogszabályban meghatározott, a mérnöki ka
marák hatáskörébe tartozó építészeti-műszaki tervezési
szakterületen, területrendezési- és településtervezési szakági tervezési, valamint építésügyi szakterületen (építésügyi műszaki szakértő, építési műszaki ellenőr, felelős
műszaki vezető) – a db) pontban meghatározott kivétel
lel – első fokon a Budapesti és Pest megyei Mérnöki
Kamarát, másodfokon a Magyar Mérnöki Kamarát,
db) külön jogszabályban meghatározott, az építész kamarák hatáskörébe tartozó építészeti-műszaki tervezési
szakterületen, területrendezési- és településtervezési, valamint építésügyi szakterületen (építésügyi műszaki szakértő, építési műszaki ellenőr, felelős műszaki vezető) első
fokon a Budapesti Építész Kamarát, másodfokon a Magyar Építész Kamarát,
dc) felvonó- és mozgólépcső karbantartó-szerelő, valamint felvonó és mozgólépcső ellenőri tevékenység esetén
első fokon a Budapesti és Pest megyei Mérnöki Kamarát,
másodfokon a Magyar Mérnöki Kamarát,
dd) katasztrófavédelem, tűzoltóság, valamint polgári
védelem szakterületen első fokon az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot, másodfokon az önkormányzati és területfejlesztési minisztert,
e) a környezetvédelmi és vízügyi miniszter hatáskörébe tartozó szabályozott szakmák esetében első fokon az
Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget, másodfokon a környezetvédelmi
és vízügyi minisztert
jelöli ki.
(3) A Kormány az Etv. IV. fejezete hatálya alá tartozó
hatósági eljárásokban azon szakmák tekintetében, amelyek esetében a szakmai és vizsgakövetelmények meghatározása
a) az egészségügyi miniszter hatáskörébe tartozik, első
fokon az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási
Hivatalt, másodfokon az Egészségbiztosítási Felügyeletet;
b) a szociális és munkaügyi miniszter hatáskörébe tartozik, első fokon a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési
Intézetet, másodfokon a szociális és munkaügyi minisztert;
c) a gazdasági és közlekedési miniszter hatáskörébe
tartozik
ca) kereskedelmi és ipari szakterületen első fokon a
Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalt,
cb) közlekedési szakterületen első fokon a Nemzeti
Közlekedési Hatóságot,
cc) informatikai, hírközlési és postaügyi szakterületen
első fokon a Nemzeti Hírközlési Hatóságot,
cd) másodfokon a gazdasági és közlekedési minisztert
jelöli ki a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséért felelős hatóságként.
(4) A Kormány a hazai bizonyítványokról, oklevelekről
és a hazai szakmai gyakorlatról szóló hatósági bizonyítvány kiállításáért felelős hatóságként
a) az Etv. 60/A. § és – a b) pontban foglalt kivétellel – a
60/B. § hatálya alá tartozó eljárásokban első fokon az Oktatási Hivatalt, másodfokon az oktatási és kulturális miniszter,
b) az Etv. 60/B. § és 60/C. § hatálya alá tartozó eljárásokban
ba) a (2) bekezdés a) pontja, valamint a (3) bekezdés
a) pontja alapján elismerendő szakmák tekintetében első
fokon az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási
Hivatalt, másodfokon az Egészségbiztosítási Felügyeletet,
bb) okleveles építészmérnök és okleveles építész tervező művész szakképzettség esetén első fokon a Budapesti
Építész Kamarát, másodfokon a Magyar Építész Kamarát
jelöli ki.
2. § (1) E rendelet melléklete határozza meg azon szolgáltatásnyújtások körét, amelyek esetében a szolgáltatásnyújtó
az Etv. 40. § (1) bekezdése alapján a szolgáltatásnyújtást
megelőzően írásbeli nyilatkozattételre kötelezett, továbbá
amelyek az Etv. 41. § (1) bekezdése szerinti előzetes ellenőrzés alá tartoznak, valamint – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – kijelöli az előzetes ellenőrzést végző hatóságokat.
(2) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter hatáskörébe tartozó – a mellékletben felsorolt – szabályozott
szakmák esetében a Kormány előzetes ellenőrzést végző
hatóságként
a) a külön jogszabályban meghatározott, a mérnöki kamarák hatáskörébe tartozó építészeti-műszaki tervezési
szakterületen, területrendezési- és településtervezési szakági tervezési szakterületen, valamint építésügyi szakterületen (építésügyi műszaki szakértő, építési műszaki ellenőr, felelős műszaki vezető) első fokon a Budapesti és Pest
megyei Mérnöki Kamarát, másodfokon a Magyar Mérnöki
Kamarát,
b) a külön jogszabályban meghatározott, az építész kamarák hatáskörébe tartozó építészeti-műszaki tervezési
szakterületen, területrendezési- és településtervezési szakterületen, valamint építésügyi szakterületen (építésügyi
műszaki szakértő, építési műszaki ellenőr, felelős műszaki
vezető) első fokon a Budapesti Építész Kamarát, másodfokon a Magyar Építész Kamarát
jelöli ki.
(3) Az (1) bekezdés szerint előzetes bejelentési kötelezettség hatálya alá tartoznak az egészségügyről szóló
1997. évi CLIV. tv. 3. § e) pontja szerinti egészségügyi
szolgáltatások. Ezen szolgáltatások esetében a Kormány
előzetes ellenőrzést végző hatóságként első fokon az
Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalt,
másodfokon az Egészségbiztosítási Felügyeletet jelöli ki.
Az eljárásban szakhatóságként közreműködik az Országos
Tisztifőorvosi Hivatal.
3. § Az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalról szóló 295/2004. (X. 28.) Korm. rendelet (a továb
biakban: R.) 2. § (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(Külön jogszabályban foglaltak szerint a Hivatal feladatkörébe tartozik különösen)
„e) egyes, külön jogszabályban meghatározott egészségügyi tevékenység végzésére jogosító bizonyítványoknak és okleveleknek a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény szerinti elismerése, valamint a törvény alapján hatósági bizonyítványok kiállítása és előzetes ellenőrzés végzése.”
4. § A Vám- és Pénzügyőrség szervezetéről, valamint egyes
szervek kijelöléséről szóló 314/2006. (XII. 23.) Korm.
rendelet 3. § (3) bekezdése a következő h) ponttal egészül
ki:
(Az országos parancsnokság feladata és hatásköre:)
„h) egyes, külön jogszabályban meghatározott tevé
kenységek esetében a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény szerinti előzetes ellenőrzést végzi.”
5. § A felvonók és a mozgólépcsők építésügyi hatósági engedélyezéséről, üzemeltetéséről, ellenőrzéséről és az ellenőrökről szóló 113/1998. (VI. 10.) Korm. rendelet 6. §
(2) bekezdésének harmadik mondata helyébe az alábbi
rendelkezés lép:
„Külön törvény szerint a szabad mozgás és tartózkodás
jogával rendelkező személy (a továbbiakban: a szabad
mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy), illetve a letelepedett jogállású személy szakképzettségének elismerését a külön jogszabályban meghatározott szerv végzi, a kérelemhez a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény VI. fejezete előírásainak megfelelő, a küldő vagy származási állam illetékes hatósága által kiállított oklevél magyar nyelvű fordítását kell mellékelni.”
6. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg
a) az Oktatási Hivatalról szóló 307/2006. (XII. 23.)
Korm. rendelet 4/A. §-ában „A külföldi bizonyítványok és
oklevelek elismeréséért felelős hatóságként, oktatási hivatalként” szövegrész helyébe az „Oktatási Hivatalként”
szövegrész, az R. 2/C. §-ában a „(2)” szövegrész helyébe
„(1) bekezdésének e) pontja” szövegrész lép,
b) az R. 2. § (2) bekezdése hatályát veszti,
c) hatályát veszti az Állami Népegészségügyi és Tiszti
orvosi Szolgálatról és a gyógyszerészeti államigazgatási
szerv kijelöléséről szóló 362/2006. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (4) bekezdésének b) pontja.
(3) E rendelet kihirdetését követő 30. napon hatályát
veszti a 3–5. §, valamint a 6. § (2) bekezdése. E bekezdés a
kihirdetést követő 31. napon hatályát veszti.
(4) E rendelet – az Etv. rendelkezéseivel együtt – a szakmai képesítések elismeréséről szóló, az Európai Parlament
és a Tanács 2005/36/EK irányelve 7. cikk (1) és (4) bekezdésének, valamint 56. cikke (3) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1180/2016. (IV. 11.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva 548 373 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az  1.  melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, nemzeti fejlesztési miniszter, emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2007. (OK 17.) OKM utasítás az Oktatási és Kulturális Minisztériumot érintő lobbitevékenység szabályairól.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás mellékletében foglalt szabályzatot kiadom.
2. § Az utasítás mellékletét az Oktatási és Kulturális Minisztérium intranetes portálján, valamint internetes oldalán, továbbá
az Oktatási Közlönyben közzé kell tenni azzal, hogy a közzétételt követően a Kulturális Közlönyben is meg kell
jelentetni.
3. § (1) Ez az utasítás a miniszteri aláírás napján lép hatályba.
Budapest, 2007. május 30. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1643/2018. (XII. 5.) Korm. határozata a veszprémi uszoda beruházás megvalósítása érdekében szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány – figyelemmel a  veszprémi uszoda megvalósításához szükséges intézkedésekről szóló 1523/2017. (VIII. 14.)
Korm. határozatban (a továbbiakban: Korm. határozat) foglaltakra –
 1. egyetért a  veszprémi uszoda – a  Nemzeti Sportközpontok (a  továbbiakban: NSK) mint építtető és vagyonkezelő
bevonásával történő – megvalósításával (a  továbbiakban: Beruházás), és azzal, hogy a  Beruházás – a  Korm.
határozatban biztosított támogatáson túlmenően – további, legfeljebb 4 975 000 000 forint összegű költségvetési
támogatással valósuljon meg, az alábbi, költségvetési évek szerinti bontásban:
a) a 2019. évben 2 875 000 000 forint,
b) a 2020. évben 2 100 000 000 forint;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon a  2019. évben
szükséges legfeljebb 2 875 000 000 forint központi költségvetési többletforrás biztosításáról a  Magyarország
2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelési előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 38. Veszprémi
uszoda beruházás jogcímcsoporton;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon a  2020. évben
szükséges legfeljebb 2 100 000 000 forint központi költségvetési forrás biztosításáról a  2020. évi központi
költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Beruházás megvalósításának támogatása érdekében megkötött
támogatási szerződést az 1. pont szerinti költségvetési többlettámogatás biztosítása érdekében módosítsa;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva
– a  Beruházás megvalósítása érdekében – a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 38. Veszprémi uszoda
beruházás jogcímcsoport kiadási előirányzatai terhére vállalható kötelezettségek 2019–2020. évekre vonatkozó
felső korlátját
a) a 2019. évben 4 652 800 000 forintban,
b) a 2020. évben 2 100 000 000 forintban
állapítja meg;
6. egyetért azzal, hogy a  Beruházás megvalósítása tekintetében a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell
alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1396/2015. (VI. 12.) Korm. határozata a KEOP-2.1.1/2F/09-2009-0006 azonosító számú („Tisza hullámtér: Nagyvízi meder vízszállító képességének helyreállítása a Szolnoki vasúti híd és Kisköre közötti szakaszon” című) projekt közbeszerzési eljárása megindításához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  KEOP-2.1.1/2F/09-2009-0006 azonosító számú, „Tisza hullámtér: Nagyvízi meder vízszállító
képességének helyreállítása a Szolnoki vasúti híd és Kisköre közötti szakaszon” című projekt „Vállalkozói szerződés
keretében a  „Tisza hullámtér: Nagyvízi meder vízszállító képességének helyreállítása a  szolnoki vasúti híd és
Kisköre közötti szakaszon” tárgyú projekt építési munkáinak FIDIC Sárga Könyv szerinti megvalósítása és a  kiviteli
tervek elkészítése a  191/2009. (IX. 15.) Korm. rendeletnek és a  hatályos jogszabályoknak megfelelő tartalommal,
a projekt által érintett árvízi levezető sáv rehabilitációjának megvalósítása, rehabilitációs és kiviteli terv elkészítése,
engedélyeztetése, az  árvizek levezetésének megfelelő állapot, művelési ágak helyreállítása az  akadályt jelentő
növényzet eltávolításával az  engedélyeknek és a  hatályos jogszabályoknak megfelelően, továbbá hullámvédő
erdő és egyéb növényzettelepítés kiviteli terveinek elkészítése és engedélyeztetése, valamint az  engedélyeknek
és a  hatályos jogszabályoknak megfelelő kivitelezése” tárgyú közbeszerzési eljárás (a továbbiakban: közbeszerzési
eljárás) megindításához a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 114/B. § (1) bekezdés alapján;
2. tudomásul veszi, hogy a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítésének várható
határideje 2015. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2017. (XII. 7.) NGM utasítása a protokollhoz, reprezentációhoz kapcsolódó szolgáltatások, valamint a fordítás és a tolmácsolás igénylésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában foglaltakra figyelemmel a  következő utasítást
adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed a Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) igazgatás költségvetése
terhére elszámolható protokollhoz és protokollkonyhához kapcsolódó szolgáltatásokra, személyi reprezentációs
keret megállapítására és elszámolására, hivatali célú ajándékozásra, valamint fordítási és tolmácsolási feladatok
ellátására, a Minisztérium valamennyi foglalkoztatottjára.
(2) A Minisztérium protokollal kapcsolatos hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége a Protokoll Titkárság.
2. A reprezentáció fogalma, esetei 2. § Az utasítás alkalmazásában reprezentációnak és protokollnak minősül
a) a  miniszter, a  közigazgatási államtitkár, az  államtitkárok, a  helyettes államtitkárok (a továbbiakban együtt:
állami vezetők), a  miniszteri kabinetfőnök, a  főosztályvezetők, a  főosztályvezető-helyettesek és
az  osztályvezetők  (a továbbiakban együtt: jogosultak) vendégeinek fogadásával, szakmai tárgyalásokkal
kapcsolatos tevékenységek,
b) az  egyes rendezvények, így különösen az  üzleti, hivatali, szakmai, diplomáciai vagy hitéleti rendezvény,
esemény keretében, továbbá az állami, egyházi ünnepek alkalmával nyújtott vendéglátás, valamint az azokhoz
kapcsolódó szolgáltatás, így különösen, de nem kizárólagosan a gépkocsi bérlése, szállás foglalása, kulturális
eseményre belépőjegy vásárlása,
c) a protokollkonyha szolgáltatása, valamint
d) a hivatali célú ajándékozás.
3. Protokoll- és reprezentációs szolgáltatás igénylése 3. § (1) A  protokoll- és reprezentációs szolgáltatás (például: gépkocsi bérlése, szállás, kulturális eseményre belépő,
kormányváró, rendezvényszervezés) igénylése az  1.  mellékletben meghatározott igénylőlap (a továbbiakban:
protokoll igénylőlap) aláírt, papíralapú példányának a  Protokoll Titkárság részére történő megküldésével,
az igénybevételt legalább öt munkanappal megelőzően történhet.
(2) A  protokollszolgáltatások igénybevételét az  állami vezetők, a  kabinetfőnök és a  főosztályvezető jogosult
kezdeményezni. Amennyiben a  főosztályvezetői munkakör nincs betöltve, az  igénylőlapot a  főosztályvezetői
jogkörben eljáró főosztályvezető-helyettes jogosult aláírni. Ebben az  esetben ezt a  tényt aláírása mellett köteles
feltüntetni.
(3) A  miniszter részvételével vagy kezdeményezésével rendezett protokoll rendezvények helyszínbiztosítása,
vendéglátása elsőbbséget élvez a Minisztérium egyéb protokoll eseményeivel szemben.
4. Protokollhoz és reprezentációhoz kapcsolódó szolgáltatások 4. § (1) A  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) által üzemeltetett Protokollkonyha működik
a Minisztérium József nádor téri, Honvéd utcai, Kálmán Imre utcai és Váci úti épületében. A Protokollkonyha szakmai
felügyeletét a  Protokoll Titkárság vezetője látja el. A  Protokollkonyha működését jelen utasítás mellett a  KEF ide
vonatkozó utasítása szabályozza.
(2) A  Protokollkonyha szolgáltatásait – ásványvíz, kávé, tea felszolgálása – a  tárgyalótermekben tartott hivatalos
tárgyalásaik alkalmával az  állami vezetők, a  kabinetfőnökök és a  Miniszteri Titkárság vezetője létszámkorlátozás
nélkül, a főosztályvezetők legalább 10 fő vendég részvétele esetén, kizárólag a tárgyalótermekben vehetik igénybe,
a protokoll igénylőlap Protokoll Titkárság részére történő megküldésével.
(3) Főosztályvezetők esetében 10 fő vendéglétszám alatt a személyi reprezentációs keret terhére történik a vendéglátás.
 (4) Pogácsa, édes-sós aprósütemény, szendvics, illetve ünnepélyes alkalmakkor pezsgő és gyümölcslé csak az  állami
vezetők, a kabinetfőnökök vagy a Miniszteri Titkárság vezetője által igényelhető.
5. § (1) Magyarországon a kormányvárót az állami vezetők, valamint a kíséretükben utazó delegáció tagjai vehetik igénybe.
 (2) Külföldön kormány- vagy VIP-várót csak a miniszter, a miniszteri rangban utazó államtitkár, illetve külföldi hivatalos
kiküldetésben a miniszterrel, a miniszteri rangban utazó államtitkárral együtt érkező magyar delegáció tagjai részére
lehet igényelni.
(3) A  kormány- vagy VIP-váróban igénybe vehető alapszolgáltatáson – kávé, tea, ásványvíz – felüli fogyasztás csak
a külföldi vendégeknek számolható el a Minisztérium költségvetésének terhére.
(4) Kiemelt és szakmailag indokolt esetben a Protokoll Titkárság vezetőjének engedélyével a Minisztérium képviselőihez
hivatalos látogatásra érkező delegációk fogadásakor és elutazásakor kormányváró vehető igénybe.
6. § (1) A Protokoll Titkárság bonyolítja a Minisztériumhoz hivatalos látogatásra érkező külföldi delegációk tagjainak gépkocsi
igényeinek teljesítését. A Protokoll Titkárság a programokon részt vevő magyar delegációs tagok személygépkocsiigényeit – a  rendezvényt szakmailag gondozó szervezeti egység előzetes, szakmailag indokolt kérése alapján –
megrendeli a KEF Gépjármű Csoportjától.
(2) Külföldi vendégek magyarországi programjainak szervezésénél elsősorban a KEF rendelkezésére álló gépjárműveket
szükséges igénybe venni. Ha gépjármű ilyen módon nem biztosítható, a  Protokoll Titkárság vezetője javasolhatja
bérelt gépjármű igénybevételét.
7. § A Minisztérium szállásköltséget elsősorban külföldi vendégei részére számolhat el. A szállásköltségen kívüli egyéb
költségek – telefon, fax, internet használatával és más egyéb külön szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos
költségek – elszámolását indokolt esetben a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár vagy az általa kijelölt személy
engedélyezheti.
5. Rendezvények, ünnepségek szervezése 8. § (1) Az  1 millió forintot meghaladó keretösszegű protokollrendezvények szervezési munkálatainak megkezdése előtt
a  rendezvényt szakmailag gondozó szervezeti egységnek előzetes jóváhagyás céljából feljegyzésben szükséges
a  20.  § (2)  bekezdésében foglalt jóváhagyó engedélyét kérnie a  rendezvény megtartásához, melynek kötelező
melléklete a  költségekre bontott protokoll igénylőlap. A  feljegyzésnek tartalmaznia kell a  rendezvény
megszervezésének célját és előzményét, időpontját, helyszínét, a részletes szakmai programot, a tervezett létszámot
és a meghívottak körét. A protokoll igénylőlapot a szakmai szervezeti egység állítja össze a Protokoll Titkárság, illetve
az Intézményi Gazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: IGF) bevonásával.
(2) A  rendezvény előzetes jóváhagyását követően történhetnek a  rendezvény szervezési munkálatai. A  helyszín
és a terem lefoglalása, a hivatalos megrendelés megküldése kizárólag a Protokoll Titkárság feladata a rendezvényt
szakmailag gondozó minisztériumi szervezeti egység helyszínre vonatkozó igényeinek lehetőség szerinti
figyelembevételével. Szükség esetén a  Protokoll Titkárság protokoll forgatókönyv-tervezetet készít. Az  elkészült
forgatókönyv-tervezetet a  Protokoll Titkárság az  esemény előtt egyezteti a  rendezvényt szakmailag gondozó
szervezeti egységgel.
6. A személyi reprezentációs kiadások 9. § (1) Személyi reprezentációs keretre jogosultak az állami vezetők, a kabinetfőnökök, a főosztályvezetők, a főosztályvezetőhelyettesek, az  osztályvezetők, valamint az  állami vezetők titkárságát vezető titkárságvezetők az  irányításuk alá
tartozó szervezeti egységek reprezentációs kiadásainak fedezetére.
(2) Amennyiben a  személyi reprezentáció igénybevételére jogosult vezető kinevezésére hó közben kerül sor, úgy
a  személyi reprezentációs keretre a  kinevezést követő teljes hónaptól időarányosan jogosult. Visszamenőlegesen
személyi reprezentáció nem igényelhető.
(3) A Minisztérium vezetői részére havonta engedélyezett személyi reprezentációs keretösszeg:
a) miniszter esetében bruttó 15 ezer forint,
b) közigazgatási államtitkár és államtitkár esetében bruttó 12 ezer forint,
c) helyettes államtitkár és kabinetfőnök esetében bruttó 10 ezer forint,
d) miniszteri biztos esetében bruttó 8 ezer forint,
e) főosztályvezető esetében bruttó 6 ezer forint,
f ) főosztályvezető-helyettes esetében bruttó 4 ezer forint,
g) osztályvezető esetében bruttó 3 ezer forint.
(4) Amennyiben a szervezeti egységet (főosztály, titkárság) főosztályvezetőnél alacsonyabb beosztású vezető irányítja,
jogosult a főosztályvezetőt megillető személyi reprezentációs keret igénybevételére.
10. § (1) A  személyi reprezentációs keretet a  jogosultak feladataik ellátásával összefüggő, szűkebb körű, hivatalos célú
tárgyalások, értekezletek alkalmával felmerülő vendéglátási kiadásaik finanszírozására használhatják fel. E kiadások
között ásványvíz, alkoholmentes üdítőital, kávé, tea, tej, tejszín, cukor és édesítőszer, pogácsa és sütemény
megnevezésű cukrászipari termékek, szendvics, friss gyümölcs, papírszalvéta és virág vásárlása számolható el.
(2) A  személyi reprezentáció terhére az  IGF kizárólag olyan számlát fogadhat be, melyen a  jelen utasításban felsorolt
termékek szerepelnek.
(3) A kiadásokat minden esetben a Minisztérium nevére és számlázási címére kiállított számlával kell igazolni. Számlaként
csak az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 169. §-a szerinti adattartalommal kiállított bizonylat
fogadható el, melyet az IGF köteles tartalmi és alaki szempontból ellenőrizni.
11. § Az állami vezetők részére a személyi reprezentációs kiadások fedezetére a Házipénztárban – pénztári időben – előleg
felvételére van lehetőség a  9.  § (3)  bekezdésében meghatározott jogosult vagy az  általa írásban meghatalmazott
személy által. A  keretösszeget negyedévente előre, egy összegben, utólagos elszámolás terhe mellett bocsátja
rendelkezésre az IGF. Az előleg elszámolásának határideje 30 nap. Az elszámolási kötelezettség elmulasztása esetén
az előleget igénybe vevő a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 72. § (1) bekezdésében számított
kamatkedvezmény összege után az  ott meghatározott mértékű személyi jövedelemadót, illetve az  egészségügyi
hozzájárulásról szóló 1998. évi LXVI. törvény 3. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja alapján egészségügyi hozzájárulást
köteles fizetni. A személyi reprezentációs keret felvételének feltétele a megelőző negyedévi személyi reprezentációs
kerettel való elszámolás és annak elfogadása.
12. § (1) A jogosult a 2. melléklet szerinti kitöltött negyedéves elszámolást és a számlákat az IGF Titkárságára köteles leadni
legkésőbb az  adott negyedévet követő hónap 10. napjáig. Az  adott negyedéven belül megszűnt jogosultság
időarányos része számolható el.
(2) A személyi reprezentációs keret fel nem használt része a következő negyedévre nem vihető át.
7. Kül- és belföldi tárgyalópartnerek vendéglátása 13. § (1) A 3. § (2) bekezdése értelmében a minisztériumi vezetőknek lehetőségük van külföldi és belföldi tárgyalópartnerüket
– vendéglátóhelyen vagy a  Minisztérium épületében külső catering cég által történő – hivatalos, tárgyalási célú
vendégül látásra az alábbi keretösszeg mértékéig:
a) miniszter esetében bruttó 15 ezer forint/alkalom/fő,
b) közigazgatási államtitkár és államtitkár esetében bruttó 12 ezer forint/alkalom/fő,
c) helyettes államtitkár és kabinetfőnök esetében bruttó 10 ezer forint/alkalom/fő,
d) miniszteri biztos esetében bruttó 8 ezer forint/alkalom/fő,
e) főosztályvezető esetében bruttó 6 ezer forint/alkalom/fő.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott keretösszegek megnövelését a  Protokoll Titkárság vezetője kezdeményezheti
a közigazgatási államtitkárnál.
(3) Főosztályvezetői igényléshez minden esetben közigazgatási államtitkári engedély szükséges.
 (4) Az  (1)  bekezdésben meghatározott keretösszegbe nem tartozik bele az  étkezéshez szorosan kapcsolódó
többletszolgáltatások (bútorbérlés, felszolgáló személyzet stb.) költsége. 14. § (1) A  hivatalos, tárgyalási célú vendégül látásról a  protokoll igénylőlapok alapján a  Protokoll Titkárság köteles
nyilvántartást vezetni.
(2) A  hivatalos, tárgyalási célú vendéglátások alkalmával éttermi menüajánlat bekérését, illetve az  éttermi ellátás
megrendelését minden esetben kizárólag a Protokoll Titkárság végzi a kezdeményező szervezeti egység javaslatainak
lehetőség szerinti figyelembevételével.
(3) A  hivatalos vendéglátás keretében bonyolított rendezvényeken, fogadásokon, kulturális és egyéb programokon
a minisztériumi résztvevők és kísérőik létszáma kizárólag a Protokoll Titkárság vezetőjének engedélyével haladhatja
meg a vendégek létszámát. A létszám meghatározása során a tolmács nem sorolandó a vendégek közé.
8. A protokoll, személyi reprezentáció és a tárgyalópartnerek vendéglátásának pénzgazdálkodási előírásai
15. § (1) A Minisztérium rendezvényeivel kapcsolatos protokoll igénylőlapok nyilvántartását az IGF vezeti.
 (2) A protokollszolgáltatások számláinak teljesítés igazolására és a kifizetés engedélyezésére – bélyegző használatával –
a Protokoll Titkárság vezetője, akadályoztatása, illetve távolléte esetében az általa írásban kijelölt személy jogosult.
 (3) Bruttó 100 ezer forint feletti megrendelés esetén a  Protokoll Titkárság köteles írásbeli árajánlatot, valamint
a megrendelés vonatkozásában írásbeli visszaigazolást kérni a szállító partnertől.
 (4) A  Protokoll Titkárság vezetője egyéb folyó reprezentációs kiadásokra 100 ezer forint készpénzelőleg felvételére
jogosult. A felvett előleggel a Protokoll Titkárság vezetője, akadályoztatása, illetve távolléte esetében az általa írásban
kijelölt személy harminc napon belül köteles elszámolni az  IGF felé, a 3. melléklet szerinti elszámoló nyomtatvány
alkalmazásával. Amennyiben az  előleggel történő elszámolás határidőben nem történik meg, az  IGF köteles
a 11. §-ban leírtak szerint eljárni.
(5) A  nettó 5 ezer forint alatti, készpénzfizetéssel teljesített számlák esetében nem szükséges a  protokoll igénylőlap
csatolása, de a  Protokoll Titkárság vezetője az  IGF részére küldött feljegyzésben köteles indokolni a  felhasználást
és számlával igazolni a kifizetés jogosságát.
(6) A Protokoll Titkárság vezetője részére biztosított VIP bankkártya kivételes esetben, delegációk fogadása alkalmából
felmerült költségek rendezésére a  Minisztérium, vezető tisztségviselői részére biztosított VIP bankkártya pedig
indokolt esetben, protokoll és reprezentációs kiadások finanszírozására használható.
(7) A VIP bankkártya használata esetén öt munkanapon belül szükséges a 4. melléklet szerinti elszámoló lapot a Protokoll
Titkárság útján jóváhagyás céljából a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár részére megküldeni.
(8) A minisztériumi VIP bankkártya használata előlegfelvételnek minősül, amellyel szemben a 11. § szerinti elszámolási
kötelezettség keletkezik.
9. Hivatalos, protokolláris célú ajándékozás 16. § (1) Külföldi állami vezető, vendég vagy vendéglátó részére ajándék a  szokásoknak, illetve a  nemzetközi
protokollgyakorlatnak megfelelően, a viszonosság figyelembevételével adható.
(2) Hivatalos, reprezentációs ajándékozásra kizárólag a  Protokoll Titkárság vezetőjének jóváhagyását követően,
alkalmanként és személyenként az alábbi keretösszegek figyelembevételével kerülhet sor:
a) miniszter esetében bruttó 80 ezer forint,
b) közigazgatási államtitkár és államtitkár esetében bruttó 25 ezer forint,
c) helyettes államtitkár és kabinetfőnök esetében bruttó 15 ezer forint,
d) miniszteri biztos esetében bruttó 10 ezer forint.
(3) A  (2)  bekezdésben foglalt keretösszegek túllépésére kizárólag indokolt esetben, a  Protokoll Titkárság vezetőjének
engedélyével kerülhet sor.
(4) Ajándékozás igénylések esetén a  Protokoll Titkárság vezetőjének jóváhagyását tartalmazó protokoll igénylőlapot
pénzügyi ellenjegyzés céljából az  IGF részére szükséges megküldeni. Amennyiben az  eseményhez kapcsolódó
ajándékozás összesített összege eléri vagy meghaladja a  bruttó 100 ezer forintot, úgy azt jóváhagyás céljából
a miniszteri kabinetfőnök vagy a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár, utóbbi akadályoztatása vagy távolléte
esetében az általa írásban kijelölt személy részére szükséges megküldeni.
(5) Ajándékozási igények benyújtásánál pontosan fel kell tüntetni az ajándékozott nevét, nemét és beosztását. Ajándékra
a  Protokoll Titkárság tehet javaslatot az  igénylő minisztériumi egység kérésének figyelembevételével, tekintettel
az ajándékozásra fordítható minisztériumi költségkeretre, valamint a vendég személyére és rangjára.
(6) Ajándékok – a  nemzetközi szokásoknak, illetve a  protokollgyakorlatnak megfelelő – kiválasztására és kiadására
kizárólag a Protokoll Titkárság jogosult.
(7) A  KEF Ajándékraktárból történő igénylésre a  Protokoll Titkárság vezetője vagy az  általa írásban kijelölt személy
jogosult. Az ajándékozásról szóló nyilvántartást a Protokoll Titkárság vezeti.
10. A fordítási és tolmácsolási szolgáltatás általános szabályai
17. § (1) A  fordítási és tolmácsolási – konszekutív és szinkrontolmácsolási – tevékenységgel kapcsolatos ügyintézési és
koordinációs feladatok ellátása, szolgáltatás megrendelése, előirányzatok tervezéséhez szükséges javaslat elkészítése,
az előirányzattal való gazdálkodás a Protokoll Titkárság feladatkörébe tartozik.
(2) A Protokoll Titkárság feladata a fordítással és tolmácsolással kapcsolatos nyilvántartás vezetése, amely tartalmazza
legalább
a) az igénylő szervezeti egység megjelölését,
b) az igénylés időpontját,
c) a teljesítés dátumát,
d) az ellátott tevékenység megjelölését.
(3) Az  IGF feladata a  fordításokra és tolmácsolásokra vonatkozó eredeti igénylőlapok, szerződések, megrendelések,
számlák és egyéb kapcsolódó dokumentumok megőrzése, valamint az azokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalások
nyilvántartása.
(4) Amennyiben az igényelt fordítási és tolmácsolási szolgáltatás értéke várhatóan meghaladja a nettó 1 millió forintot,
úgy az 5. mellékletben foglalt igénylőlap, valamint a protokoll igénylőlap kitöltésén túlmenően a Protokoll Titkárság
részére feljegyzés csatolása szükséges, amelyben a fordítás, tolmácsolás előzménye, célja, valamint költsége és annak
pénzügyi forrása szerepel.
11. A fordítási szolgáltatás igénylésének rendje 18. § (1) A fordítási szolgáltatást a 3. § (2) bekezdése szerinti minisztériumi vezetők írásban igényelhetik a Protokoll Titkárságtól
az 5. mellékletben meghatározott fordítási igénylőlap kitöltésével.
(2) Külső szervezetet, személyt, irodát fordítási feladatok ellátásával kizárólag a Protokoll Titkárság bízhat meg. A fordítási
megbízás kiadását, a fordítandó dokumentum fordítóval vagy fordító irodával történő lefordíttatását, ezt követően
az elkészült fordításnak az azt igénylő szervezeti egység részére történő átadását, megküldését a Protokoll Titkárság
végzi.
(3) A  fordítást igénylő szervezeti egység vezetőjének az  aláírásával ellátott fordítási igénylőlapot, valamint ezzel
egyidejűleg a  fordítandó anyagot a  Protokoll Titkárság részére kell megküldeni előzetesen elektronikus úton,
a protokoll @ ngm . gov . hu e-mail-címre, illetve a Protokoll Titkárságon kapcsolattartó munkatárs e-mail-címére, majd
papíralapúan is a Protokoll Titkárság részére.
(4) A  fordítási határidő megállapítása érdekében a  fordítást igénylő szervezeti egység köteles előzetes egyeztetést
kezdeményezni a Protokoll Titkársággal.
(5) A  Protokoll Titkárság a  beérkezett, kész fordítást elektronikus úton haladéktalanul megküldi az  igénylő szervezeti
egység vezetője részére. A fordítást igénylő szervezeti egység vezetője az átvett, lefordított dokumentumot szakmailag
véleményezi. A  fordítás minőségével kapcsolatos esetleges észrevételeit 5 napon belül teheti meg a  Protokoll
Titkárság felé.
12. A tolmácsolási szolgáltatások igénylésének rendje 19. § (1) A tolmácsolási szolgáltatást a 3. § (2) bekezdése szerinti minisztériumi vezetők igényelhetik a Protokoll Titkárságtól
írásban, a protokoll igénylőlap kitöltésével, legkésőbb a szolgáltatás napját 5 munkanappal megelőzően.
(2) Külső szervezetet, személyt, irodát tolmácsolási feladat ellátásával kizárólag a Protokoll Titkárság bízhat meg.
 (3) A  fél óránál rövidebb időtartamú és speciális szaknyelvi tudást nem igénylő, követő tolmácsolási feladatok esetén
–  a  költséghatékonyság érdekében – a  Protokoll Titkárság megvizsgálja, hogy a  Minisztériumban van-e olyan
munkatárs, aki a tolmácsolási feladattal megbízható.
(4) A hatékony, pontos tolmácsolás érdekében, az igénylő szervezeti egység a tolmácsolás témájával kapcsolatos szakmai
háttéranyagot a  tolmácsolás időpontja előtt legalább 2 munkanappal elektronikus formában köteles megküldeni
a  Protokoll Titkárság részére, a  protokoll @ ngm . gov . hu e-mail-címre, illetve a  Protokoll Titkárságon kapcsolattartó
munkatárs e-mail-címére. A  háttéranyagot a  Protokoll Titkárság továbbítja az  érintett tolmács vagy tolmácsiroda
részére.
(5) A  Protokoll Titkárság a  tolmácsolási tevékenység megkezdése előtt legalább 2 munkanappal értesíti az  igénylő
szervezeti egységet a  megbízott tolmács személyéről, nevének, telefonszámának, elektronikus elérhetőségének
egyidejű megjelölésével.
(6) Az elvégzett tolmácsolást követően annak megtörténtéről vagy esetleges elmaradásáról a szolgáltatást igénybe vevő
szervezeti egység vezetője tájékoztatja a  Protokoll Titkárság vezetőjét. Az  elvégzett tolmácsolás minőségével
kapcsolatos esetleges észrevételek a szolgáltatást követő 2 munkanapon belül tehetők meg a Protokoll Titkárság felé.
13. A protokollszolgáltatás, a fordítás és a tolmácsolási szolgáltatás megrendelése, a szerződés megkötése
20. § (1) A  protokollszolgáltatási, fordítási és tolmácsolási feladatokhoz kapcsolódó igénylések esetén a  szakmai szervezeti
egység jóváhagyás céljából megküldi az igénylőlapot az IGF-en keresztül a Protokoll Titkárság részére.
(2) A bruttó 300 ezer forintot elérő vagy azt meghaladó összegű igénylések esetében – az (1) bekezdésben foglaltakon
túl –
a) nettó 1 millió forint összeghatárig a  gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár, akadályoztatása, távolléte
esetén az IGF vezetője, illetve a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár által írásban kijelölt személy,
b) nettó 1 millió forintot elérő, vagy azt meghaladó összegű igénylések esetén a gazdálkodásért felelős helyettes
államtitkár jóváhagyása mellett a  közigazgatási államtitkár, akadályoztatása, illetve távolléte esetén a  jogi
és koordinációs ügyekért felelős helyettes államtitkár jóváhagyása is szükséges.
(3) A  protokollszolgáltatási, fordítási és tolmácsolási feladatokhoz kapcsolódó beszerzések lebonyolítását
– a (4) bekezdésben foglalt eltérésekkel – a Protokoll Titkárság végzi.
(4) Az európai uniós források terhére tervezett – protokollszolgáltatási, fordítási és tolmácsolási feladatokhoz kapcsolódó
– beszerzés lebonyolításának előkészítése, ezáltal pedig az  uniós elszámolási szabályoknak való megfelelőség
biztosítása a szakmai kezelő szervezeti egység feladata.
(5) A protokollszolgáltatási, fordítási és tolmácsolási feladatokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalásra
a) nettó 1 millió forint értékhatár alatt a Protokoll Titkárság vezetője, akadályoztatása, illetve távolléte esetében
az általa írásban kijelölt személy,
b) nettó 1 millió forint értékhatárt elérő vagy azt meghaladó összeg felett a  gazdálkodásért felelős helyettes
államtitkár, akadályoztatása esetén a közigazgatási államtitkár jogosult.
 (6) A  protokollszolgáltatási, fordítási és tolmácsolási feladatokhoz kapcsolódó teljesítés igazolás és a  kifizetés
engedélyezése a teljesítési igazolás aláírásával és annak bélyegzővel történő ellátásával a Protokoll Titkárság vezetője
vagy az általa írásban kijelölt személy által végezhető. Alaki, formai számlakorrekciós problémák esetén az IGF jogosult
a számla kibocsátója felé eljárni.
(7) A  reprezentációs és protokoll kiadásokhoz, valamint a  fordításokhoz, tolmácsolásokhoz kapcsolódó előirányzatok
lekötéséről az IGF negyedévente írásos kimutatást küld a Protokoll Titkárság vezetője részére.
14. Záró rendelkezések 21. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
22. § Hatályát veszti a protokoll, a reprezentáció, a  fordítás és a tolmácsolás igénylésének rendjéről szóló 2/2015.  (I. 30.)
NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1223/2016. (V. 2.) Korm. határozata a 2016. honvédelmi igazgatási feladatok végrehajtásához szükséges költségvetési források átcsoportosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  védelmi felkészítés 2016.  évi feladatainak végrehajtásához a  Magyarország 2016.  évi központi
költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen
bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés
előirányzatai jogcímcsoport, 1. Honvédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai jogcímen rendelkezésre álló
497,0 millió forint 1. melléklet szerinti felhasználásával;
2. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011.  évi CXIII.  törvény 21.  § (1)  bekezdés f ) és g)  pontjában, 21.  § (3)  bekezdés b)  pontjában, továbbá
a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011.  évi CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Hvt. Vhr.) 41. § (3) bekezdésében foglalt feladatainak végrehajtása érdekében
a) elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb
költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés előirányzatai jogcímcsoport,
1.  Honvédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai jogcím terhére az  ezen jogcímen rendelkezésre
álló 497,0 millió forintból a Kvtv. 1. melléklet
aa) XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím javára 2,0 millió forint, 12. Fővárosi, megyei
kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára 161,0 millió forint,
ab) XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 1. Földművelésügyi Minisztérium igazgatása cím javára
3,0 millió forint,
ac) XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek
alcím javára 137,0 millió forint,
ad) XIV. Belügyminisztérium fejezet, 4. Terrorelhárítási Központ cím javára 12,0 millió forint, 5. Büntetés
végrehajtás cím javára 5,0 millió Ft, 7. Rendőrség cím javára 15,0 millió forint, 8. Alkotmányvédelmi
Hivatal cím javára 10,0 millió forint, 9. Nemzetbiztonsági Szakszolgálat cím javára 10,0 millió forint,
12. BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím javára 50,0 millió forint,
ae) XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Belgazdasági
feladatok alcím, 4. Az ágazat védelmi felkészítésének állami feladatai a honvédelmi törvény alapján
jogcímcsoport javára 30,0 millió forint,
af ) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím
javára 6,0 millió forint,
ag) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 16. Országos Tisztifőorvosi Hivatal és intézményei,
valamint egyéb népegészségügyi intézetek cím javára 16,0 millió forint,
ah) I. Országgyűlés fejezet, 10. Közszolgálati médiaszolgáltatás támogatása cím, 1. Közszolgálati
hozzájárulás alcím javára 35,0 millió forint,
ai) VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok cím javára 5,0 millió forint,
 egyszeri átcsoportosítását a 2. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
miniszterek Határidő: azonnal
b) elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb
költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés előirányzatai jogcímcsoport,
2. Honvédelmi Tanács és a  Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása jogcím terhére az  ezen
jogcímen rendelkezésre álló 1200,0 millió forintból a Kvtv. 1. melléklet
ba) XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek
alcím javára 995,0 millió forint,
bb) XIV. Belügyminisztérium fejezet, 21. K-600 hírrendszer működtetésére cím javára 205,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását a 3. melléklet szerint. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
387/2015. (IX. 10.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/14279-2/2015. számú előterjesztésére – Lukács Miroszláva (névmódosítás előtti
neve: Lukács Miroszláva Mihájlivna; más átírással: Lukach Myroslava; születési hely, idő: Száldobos [Szovjetunió],
1985. november 8.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1844/2015. (XI. 24.) Korm. határozata az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretét
az 1. melléklet szerint,
b) elfogadja a 2. melléklet szerint az ott felsorolt projektek kiemelt projektként történő nevesítését,
c) hozzájárul az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program vonatkozásában tervezett eredményességi
tartalék tekintetében felhívás meghirdetéséhez,
d) jóváhagyja, hogy az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési
keretének pénzügyi kerete meghaladja az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program pénzügyi keretét
azzal, hogy ezen alpontban meghatározott pénzügyi keretek közötti különbözetre kötelezettség nem
vállalható,
e) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy az  Integrált Közlekedésfejlesztési
Operatív Program egyes prioritásai keretének 90%-át meghaladó összegre vonatkozó kötelezettség
vállalására csak annak a Kormány egyedi ügyben hozott nyilvános határozatával történő jóváhagyása alapján
kerüljön sor.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1135/2013. (III. 14.) Korm. határozata a Budapesti Music Center fejlesztési célú kiadásaihoz a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Budapesti Music Center
fejlesztési célú kiadásaihoz 100,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről
szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb
fejezeti feladatok támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére. Az átcsoportosítás tekintetében Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: 2013. december 20.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
422/2009. (X. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 21-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. G. K. és a dr. F. J.
magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozók 2009. szeptember 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy az Alkotmánybíróság előtti eljárásban az
indítványozót megilleti a saját ügyének irataiba történő betekintés és a másolatkérés joga?”
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése alapján a népszavazásra feltenni kívánt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés megfogalmazása nem felel
meg a választópolgári egyértelműség követelményének, mivel nem állapítható meg, hogy beadványozó mit ért
a „saját ügy” fogalma alatt, tekintettel arra, hogy a beadványozó személyétől függetlenül az Alkotmánybíróság
döntése – annak közhatalmi jellegéből következően – mindenkire nézve kötelező.
A Bizottság megítélése szerint az alkotmánybírósági eljárások jogszabályok alkotmányosságának elbírálására
irányulnak, és nem konkrét ügy elbírálásárára, ezért a saját ügy fogalma nem értelmezhető.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a
Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke