text:
76/2019. (VII. 26.) ME határozata az Emberi Találkozások és Párbeszéd Akadémiája létrehozásáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek az  Emberi Találkozások és Párbeszéd Akadémiája létrehozásáról szóló megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
6/2014. (I. 31.) EMMI utasítása a minősített adatok védelméről szóló biztonsági szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, illetve a Nemzeti
Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 58. §
(1) bekezdésében foglaltak alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma minősített adatok védelméről szóló biztonsági szabályzatát (a továbbiakban:
Szabályzat) a Mellékletben foglaltak szerint állapítom meg.
2. § A Szabályzatot az érintettek közvetlenül kapják meg.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a Nemzeti Erőforrás Minisztérium minősített adatok védelméről szóló biztonsági szabályzatáról szóló
7/2012. (III. 30.) NEFMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
117/2018. (IX. 21.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Eritrea Állam Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Eritrea Állam Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről
szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert, hogy a megállapodás létrehozását
követően a  megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1435/2014. (VII. 31.) Korm. határozata a Nemzeti Táncszínház új játszóhelyének kialakításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy – a  Nemzeti Táncszínház jelenlegi székhelyeként szolgáló Karmelita kolostor új funkciójának
kialakítását megelőzően – a  Nemzeti Táncszínháznak, mint nemzeti intézménynek méltó játszóhelyet kell
biztosítani, mely hosszú távon megfelel az intézmény magas színvonalú művészeti tevékenységének;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Nemzeti Táncszínház 2014/15-ös évadának zavartalan lefolytatása
érdekében gondoskodjon 293,0 millió forint többletforrás biztosításáról az  Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. augusztus 15. 3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a Nemzeti Táncszínház
Nonprofit Kft. közreműködésével a Nemzeti Táncszínház új játszóhelyének a Millenáris Teátrum épületében történő
műszaki kialakítása érdekében, azzal a céllal, hogy a Nemzeti Táncszínház Nonprofit Kft. az így átalakított ingatlant
a 2015/16-os évadtól kezdődően hosszú távon játszóhelyként használhassa;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a  3.  pontban foglalt feladat tervezési,
előkészítési munkálataira 150,0 millió forint forrás rendelkezésre álljon a Miniszterelnökség fejezet fejezeti kezelésű
előirányzatai között;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. augusztus 15. 5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  4.  pontban foglalt tervezési, előkészítési munkálatok
keretében készítsen megvalósíthatósági tanulmányt a  3.  pontban foglalt feladatról, és ez  alapján a  2015-ben
szükséges költségvetési források biztosításáról a nemzetgazdasági miniszter bevonásával nyújtson be előterjesztést
a Kormány részére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2013. CCXI. törvény a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a kulturális központok nyitásáról, működtetéséről és tevékenységéről szóló Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Török Köztársaság Kormánya
között a  kulturális központok nyitásáról, működtetéséről és tevékenységéről szóló Egyezmény (a  továbbiakban:
Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY
MAGYARORSZÁG ÉS A TÖRÖK KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYAI KÖZÖTT A KULTURÁLIS KÖZPONTOK
NYITÁSÁRÓL, MŰKÖDTETÉSÉRŐL ÉS TEVÉKENYSÉGÉRŐL
Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: „Felek”);
A Felek közötti barátság és együttműködés erősítésének céljából;
A kölcsönösség és viszonosság elve alapján;
A kulturális központok kölcsönös nyitása, működtetése és tevékenysége tárgyában az alábbi Egyezményt kötötte:
I. fejezet
alapvető rendelkezések 1. cikk
 (1) A  Magyar Fél kulturális központot hoz létre Isztambulban, a Török Fél kulturális központot hoz létre Budapesten
(a továbbiakban: „Kulturális Központok”).
 (2) A  Kulturális Központokat a  Török Köztársaságban a  Magyar Nagykövetség, Magyarországon pedig a  Török
Nagykövetség Kulturális Részlegeként hozzák létre.
 (3) A Kulturális Központok kulturális diplomáciai tevékenységet folytatnak a Küldő és a Fogadó Fél hatályos jogszabályai
alapján.
 (4) A Kulturális Központok nyitására, műkötetésére és tevékenységére a  jelen Egyezmény rendelkezései az  irányadók.
A jelen Egyezményben nem szabályozott kérdésekben a Fogadó Fél hatályos jogszabályai az irányadók.
 (5) A jelen Egyezmény értelmében „Fogadó Fél”: az ország, melynek a területén létrejön a Kulturális Központ, míg „Küldő
Fél”: az ország, amely a Kulturális Központot a másik ország területén létrehozza.
 (6) A  Kulturális Központok megnyitására és bezárására, az  alapszabály megalkotására, a  személyzet kiválasztására,
a  szervezet összetételére, valamint a  döntéshozatali és levelezési eljárásaira a  Küldő Fél hatályos jogszabályai
az  irányadók. A  Kulturális Központoknak az  említett ügyekben jogkörük lesz a  szabályok és eljárások
meghatározására, amelyre a  Fogadó Fél hatóságai általi engedélyezési vagy jóváhagyási követelmény nem
vonatkozik.
(7) A Kulturális Központoknak nem lehet a jelen Egyezmény 5., 13., illetve 14. cikkében rögzítettektől eltérő feladata, és
nem végezhetnek az ott rögzítettektől eltérő tevékenységet, továbbá nem végezhetnek olyan tevékenységet, amit
a Fogadó Fél hatályos jogszabályai kifejezetten tiltanak.
(8) A  Kulturális Központokra és személyzetükre – státuszuktól és állampolgárságuktól függetlenül –, amennyiben
olyan tevékenységet végeznek, vagy cselekményt követnek el, amely a  Fogadó Fél hatályos jogszabályai szerint
bűncselekménynek minősül, a  Fogadó Fél hatályos jogszabályai szerinti jogi eljárások vonatkoznak a  jelen
Egyezmény által biztosított kiváltságok és mentességek sérelme nélkül.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 4-i ülésnapján fogadta el.
2. cikk
 (1) A  Magyar Fél Kulturális Központjának megnevezése „Isztambuli Magyar Intézet”. Az  Isztambuli Magyar Intézet
irányítását és felügyeletét a Balassi Intézet látja el, amelynek adminisztratív székhelye Budapesten van.
 (2) A Török Fél Kulturális Központjának megnevezése „Yunus Emre Török Kulturális Központ”. A Yunus Emre Kulturális
Központot a „Yunus Emre Alapítvány” nyitja meg, és irányítja, amely a Török Fél joga szerint alapítványi státusszal
rendelkezik, és amelynek adminisztratív székhelye Ankarában van.
3. cikk
Diplomáciai úton megadott kölcsönös hozzájárulásuk alapján a  Felek a  jelen Egyezmény 1.  cikkében rögzítettől
eltérő településeken is engedélyezik a Kulturális Központ fiókintézeteinek létrehozását. A fiókintézetek nyitása külön
megállapodás tárgyát képezi, ami nem lehet ellentétes a  jelen Egyezményben foglaltakkal. A  Kulturális Központ
fiókintézeteire is a jelen Egyezmény Kulturális Központokra vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
4. cikk
 (1) A  Kulturális Központok a  Fogadó Fél hatályos jogszabályai szerint rendelkeznek jogi személyiséggel és
jogképességgel.
 (2) A  Kulturális Központok ennek megfelelően, feladataik ellátása érdekében, a  Fogadó Fél hatályos jogszabályaival
összhangban szerződéseket köthetnek a  Fogadó Fél állami szerveivel, helyi önkormányzataival, társadalmi
szervezeteivel, valamint jogi és természetes személyeivel.
5. cikk
A Kulturális Központok az alábbi feladatokat látják el:
1. A Felek népei közötti kölcsönös megértés és barátság elősegítése;
2. Közreműködés a  Felek közötti kapcsolatok és együttműködés fejlesztéséhez a  kultúra, az  oktatás és
a tudomány területén;
3. A Küldő Fél nyelvének, kultúrájának, történelmének és művészetének népszerűsítését célzó ismeretterjesztő
rendezvények szervezése;
4. A jelen Egyezmény, valamint a Felek közötti kulturális, oktatási és tudományos együttműködésre vonatkozó
más egyezmények, jegyzőkönyvek vagy programok/projektek végrehajtásának támogatása. 6. cikk
 (1) A  Felek a  viszonosság elve alapján felmérik annak lehetőségét, hogy a  Kulturális Központok és fiókintézeteik
számára megfelelő ingatlant biztosítsanak. Amennyiben az  ingatlanok kölcsönös biztosítása nem lehetséges,
a  Fogadó Fél minden tőle telhető támogatást megad a  Küldő Félnek a  Kulturális Központok és fiókintézeteik
számára megfelelő ingatlan felkutatásához.
(2) A  Fogadó Fél saját hatályos jogszabályainak keretei között minden tőle telhető támogatást megad a  Kulturális
Központnak és fiókintézeteinek a  szükséges engedélyek beszerzéséhez és a  jogi követelmények mielőbbi
teljesítéséhez. A  Fogadó Fél minden tőle telhető támogatást megad a  Kulturális Központ és fiókintézetei által
használandó ingatlan megvásárlásához, kibérléséhez vagy kijelöléséhez, felépítéséhez, felújításához vagy
átépítéséhez szükséges ügyintézés megkönnyítéséhez.
7. cikk
A Kulturális Központok feladataik ellátása érdekében, a  Fogadó Fél hatályos jogszabályaival összhangban
telephelyükön kívül is végezhetik tevékenységüket vagy szervezhetnek rendezvényeket.
8. cikk
A Fogadó Fél lehetőség szerint minden tőle telhető támogatást megad a  Kulturális Központ által szervezendő
kulturális rendezvényekre olyan térítésmentesen igénybe vehető helyszínek felkutatásához, amelyek a  kultúráért
felelős minisztérium, vagy más központi vagy helyi közintézmény kezelésében állnak, feltéve, hogy a  Kulturális
Központ az eseményt megelőzően legalább 3 hónappal ezirányú írásbeli kérelmet nyújt be, továbbá hogy a helyszín
az adott időpontban rendelkezésre áll.
9. cikk
 (1) A  Kulturális Központok feladataik ellátása érdekében, továbbá a  jelen Egyezményben felsorolt programok
szervezése során közvetlen kapcsolatba léphetnek a  Fogadó Fél állami szerveivel, helyi önkormányzataival,
társadalmi szervezeteivel, valamint jogi és természetes személyeivel.
(2) A Kulturális Központok feladataik ellátása érdekében, továbbá a Fogadó Fél hatályos jogszabályaival összhangban
bármely társadalmi szervezettől, természetes és jogi személytől természetbeni és pénzbeli hozzájárulást kaphatnak,
illetve számukra ilyet juttathatnak.
10. cikk
 (1) A  Fogadó Fél – biztonsági fenyegetettség fennállása kivételével – a  nyilvánosság számára szabad és akadálytalan
hozzáférést biztosít a  Kulturális Központ székhelyéhez, valamint a  Kulturális Központ által a  székhelyén kívül
szervezett rendezvényekhez. E  rendelkezés nem zárja ki a  Kulturális Központok 14.  cikkben foglalt jogainak
gyakorlását.
(2) A Kulturális Központ a Fogadó fél hatályos jogszabályaival összhangban minden rendelkezésre álló kommunikációs
csatornát és eszközt – beleértve a  tömegtájékoztatást, újságokat, folyóiratokat, rádió- és televízió-csatornákat és
az internetet – igénybe vehet a közönség tájékoztatása céljából.
11. cikk
A Kulturális Központ és fiókintézetei, valamint a  személyzet biztonságáról kérelemre a  Fogadó Fél gondoskodik.
A  Fogadó Fél megteszi továbbá a  megfelelő biztonsági intézkedéseket a  Kulturális Központ és fiókintézetei által
külső helyszínen szervezendő tevékenységek esetében is.
12. cikk
 (1) A  Fogadó Fél hatályos jogszabályainak keretei között, a  kölcsönösség és viszonosság elve alapján a  Kulturális
Központ és fiókintézetei számára a  fentieken túl minden egyéb, a  rendes működéshez és a  feladataik ellátásához
szükséges feltételt és támogatást megad.
(2) A  Fogadó Fél ennek megfelelően megkönnyíti a  Küldő Fél állampolgárai számára a  vízumok kiadását a  Kulturális
Központ által szervezett rendezvényeken való részvétel céljából.
II. fejezet
a kulturálIs közpOntOk tevékenységeI 13. cikk
 (1) A Kulturális Központok feladataik ellátása érdekében, a Fogadó Fél hatályos jogszabályaival összhangban az alábbi
tevékenységeket végezhetik:
 1. Konferenciák és egyéb találkozók, valamint kulturális események – koncertek, színházi előadások és
kiállítások – szervezése;
 2. Fórumok és fesztiválok, valamint ünnepségek szervezése, beleértve a nemzeti ünnepi megemlékezéseket is;
 3. A  Felek vagy egy harmadik ország által szervezett rendezvényeken, programokon és projektekben való
részvétel és közreműködés;
 4. Filmek és más audiovizuális anyag vetítése;
 5. A  Felek országai közötti látogatások és csereprogramok szervezése, ideértve a  művészek, írók, tudósok,
kutatók, oktatók, hallgatók, újságírók és köztisztviselők látogatásait, valamint az  egyetemi oktatók és
hallgatók csereprogramját;
6. Külföldi személyek (ideértve művészek, írók, tudósok, oktatók, újságírók és köztisztviselők) fogadása
a Kulturális Központ eseményein való részvétel céljából;
7. A  közönség tájékoztatása a  Küldő Fél országának különböző aspektusairól (ideértve népét, kultúráját,
történelmét, nyelvét és képzőművészetét);
8. Kulturális adatbázisok létrehozása információ-megosztási céllal;
 9. Közhasználatú könyvtárak, film- és audiovizuális forrástárak, vetítőtermek és információs pultok kialakítása;
10. Nyomtatott és audiovizuális anyagok (ideértve könyvek, brosúrák, katalógusok, újságok, folyóiratok és
digitális médiaeszközök) térítésmentes terjesztése és kölcsönzése; 11. Nyomtatott, audiovizuális és digitális anyagok, kulturális, oktatási és tudományos jellegű tartalmak (ideértve
könyvek, brosúrák, katalógusok, újságok, folyóiratok, digitális médiaeszközök, televízió- és rádióprogramok,
internetes tartalom) létrehozása, kiadása, vagy a létrehozásban, illetve a kiadásban való közreműködés;
12. Nyelvtanfolyamok, szemináriumok, versenyek szervezése, a Küldő Fél nyelvéből nyelvvizsga-bizonyítványok
kiállítása, nyelvvizsgák szervezése;
13. Tanfolyamok, szemináriumok, versenyek szervezése a  Küldő Fél országának különböző aspektusairól
(ideértve a  nyelvet, az  irodalmat, a  kultúrát, a  történelmet, a  gasztronómiát és a  kézművességet), továbbá
oklevelek és díjak kiadása a szervezett tanfolyamok, szemináriumok és versenyek kapcsán;
14. A Küldő Félnek a Fogadó Fél országában található kulturális öröksége védelmét, kutatását és népszerűsítését
célzó munka és tevékenységek végzése, vagy ennek támogatása, kiemelve, hogy a  Kulturális Központok
a  Felek kultúrája, nemzetközi kulturális kapcsolatai és a  kapcsolattörténete tárgykörében tudományos
kutatásokat és tanulmányokat folytathatnak és koordinálhatnak;
15. A  Kulturális Központok programjain keresztül ösztöndíjak odaítélése és tanulmányutak szervezése; anyagi
támogatás, tanárok, könyvek és egyéb oktatási anyagok biztosítása a  Fogadó Fél országa iskoláinak,
egyetemeinek és kutatóintézeteinek szervezeti egységei és programjai részére, amelyek célja a  Küldő
Fél országa különböző aspektusainak (ideértve kultúráját, történelmét, nyelvét és irodalmát) oktatása és
kutatása;
16. A  Fogadó Fél diplomáciai úton megadott előzetes hozzájárulásának függvényében a  Kulturális Központ
feladataival összhangban álló más jellegű tevékenységek és rendezvények szervezése;
17. A  Felek általános történelme, művelődés- és tudománytörténete szempontjából releváns, a  Fogadó Fél
országában található levéltári, könyvtári és közgyűjteményi adatok felkutatásának támogatása.
(2) A  Kulturális Központok fenti oktatási tevékenységeinek tartalma, programja és időtartama, valamint
az  alkalmazandó oktatók szakmai képesítése és az  ezekhez a  tevékenységekhez felhasznált tananyag
vonatkozásában a Küldő Fél hatályos jogszabályai az irányadók.
14. cikk
 (1) A Kulturális Központok nem végezhetnek profitorientált tevékenységet.
 (2) A  Kulturális Központok ugyanakkor, feladataik ellátása érdekében, és a  Fogadó Fél hatályos jogszabályaival
összhangban nonprofit alapon bevételszerző tevékenységet folytathatnak az alábbi területeken:
1. díjak szedése a  tevékenységeiken és rendezvényeiken résztvevőktől vagy a  szolgáltatásaik
kedvezményezettjeitől (jegyeladás a kulturális rendezvényeikre, díjak felszámítása a könyvtári és információs
pulti szolgáltatásokért), és díjak szedése a tanfolyamokért és a vizsgákért;
2. bármilyen nyomtatott vagy audiovizuális anyag, valamint kulturális és folklórcikkek (könyvek, katalógusok,
folyóiratok, CD/CD-ROM, oktatási anyagok, poszterek és kézműves termékek) forgalmazása, feltéve, hogy
az értékesítést maga a Kulturális Központ végzi;
3. a  tevékenységek és rendezvények résztvevőinek és látogatóinak kiszolgálása céljából az  adott ország
hagyományos kultúráját és életmódját képviselő teázó vagy kávézó létrehozása és üzemeltetése, illetve
természetes személy vagy jogi személy üzemeltetésébe adása a saját helyiségekben vagy ezeken kívül;
4. jótékonysági vásárok és hasonló jótékonysági események szervezése saját helyiségeikben vagy azokon kívül.
III. fejezet
a kulturálIs közpOntOk személyzete 15. cikk
Mindkét Szerződő Fél maga választja saját Kulturális Központja személyzetének tagjait (a  továbbiakban:
„Személyzet”). A  Személyzet kizárólag a  Küldő Fél, a  Fogadó Fél és – a  Fogadó Fél diplomáciai úton megadott
előzetes jóváhagyásával – harmadik országok állampolgáraiból állhat.
16. cikk
 (1) Mindkét Szerződő Fél maga gondoskodik saját Kulturális Központja személyzetének alkalmazásáról.
 (2) A  kinevezést a  Felek kötelesek egyeztetni a  Fogadó Fél illetékes hatóságaival és a  kinevezésre vonatkozóan
kötelesek betartani a lakóhely szerinti országban hatályos munkajogi rendelkezéseket.
(3) A  Kulturális Központok Igazgatóját és Igazgatóhelyettesét a  Küldő Fél illetékes hatóságai nevezik ki. Az  Igazgató
és az Igazgatóhelyettes viszonossági alapon diplomata státuszt kap, feltéve, hogy nem a Fogadó Fél állampolgára.
A Felek a kinevezésekről és a státuszról diplomáciai levélváltás útján értesítik egymást.
17. cikk
A Küldő Fél diplomáciai úton tájékoztatja a  Fogadó Felet a  Személyzet valamennyi tagjának a  Fogadó Fél
országában való munkavállalásának kezdő és záró időpontjáról, valamint az országba való első belépése és végleges
távozása időpontjáról, állampolgárságtól függetlenül.
18. cikk
 (1) A Fogadó Fél országa hatályos jogszabályainak keretei között a lehető legrövidebb idő alatt, díjmentesen többszöri
be- és kiutazásra jogosító vízumot és tartózkodási engedélyt állít ki a kinevezés időtartamára a Küldő Fél, valamint
az  előzetesen jóváhagyott harmadik ország állampolgárságával rendelkező kinevezett személyzet és eltartott
családtagjaik részére.
(2) A  Fogadó Fél mentesíti a  munkavállalási engedély követelménye alól a  Küldő Fél, valamint az  előzetesen
jóváhagyott harmadik ország állampolgárságával rendelkező személyzetet, feltéve, hogy őt a  Kulturális Központ
adminisztratív részlege alkalmazza, vagy a jelen Egyezmény 13. cikkében meghatározott tevékenységeket végzi.
(3) A  jelen Egyezmény 13.  cikkében meghatározott tevékenységekhez megadott mentesség a  munkavállalással
összefüggő tevékenységek időtartamára korlátozódik.
19. cikk
 (1) Amennyiben a  Felek között nincs hatályban munkaügyi és társadalombiztosítási megállapodás, a  Küldő Fél
állampolgárságával rendelkező Személyzetre és eltartott családtagjaikra a  Küldő Fél hatályos munkaügyi és
társadalombiztosítási jogszabályai vonatkoznak, feltéve, hogy nem rendelkeznek egyidejűleg a  Fogadó Fél
állampolgárságával is, és a  Kulturális Központban való alkalmazásukat megelőzően nem tartózkodtak állandó
jelleggel a Fogadó Fél országában.
(2) Amennyiben a  Felek között hatályban van munkaügyi és társadalombiztosítási megállapodás, úgy e  cikk
alkalmazásában ennek a  megállapodásnak a  rendelkezései irányadók a  Személyzet tagjaira és eltartott
családtagjaikra.
20. cikk
 (1) A  Személyzetre a  Felek között hatályban lévő, „A Magyar Köztársaság és a  Török Köztársaság között a  kettős
adóztatás elkerülésére a  jövedelemadók területén” Budapesten, 1993. március 10-én aláírt Egyezmény
rendelkezéseit kell alkalmazni a jövedelemadó és a tőkejövedelmek tekintetében.
(2) A  Központ harmadik országbeli illetőséggel bíró Személyzetének jövedelemadójára vonatkozóan a  Fogadó Fél és
a harmadik ország között a jövedelem- és vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről kötött egyezmény
rendelkezései az irányadók.
21. cikk
A Kulturális Központok kötelesek a  Fogadó Fél illetékes hatóságainak megadni az  általuk a  Fogadó Fél adóztatási
gyakorlatának keretében kért szükséges tájékoztatást.
22. cikk
A Személyzet eltartott családtagjai közé tartozik a  házastárs, a  18 év alatti egyedülálló gyermek, a  középfokú
vagy szakiskolában tanulmányokat folytató / programban résztvevő 20 év alatti egyedülálló gyermek, felsőfokú
tanulmányokat folytató 25 év alatti egyedülálló gyermek, fogyatékkal élő, bármilyen életkorú egyedülálló gyermek,
valamint a Személyzet tagja által eltartott szülő.
Iv. fejezet
a kulturálIs közpOntOk adómentessége 23. cikk
 (1) A  Fogadó Fél – hatályos jogszabályainak keretein belül – engedélyezi a  Kulturális Központ működtetéséhez és
felszereléséhez szükséges valamennyi berendezés, bútor és anyag vámterhektől, egyéb adóktól és a vámterhekhez
hasonló hatályú pénzügyi terhektől mentes behozatalát, ideértve a  jelen Egyezmény 13. és 14.  cikke szerinti
tevékenységek végzéséhez szükséges valamennyi írásos és digitális médiaeszközt is.
(2) A fent említett ingóságok kizárólag a Fogadó Fél illetékes hatóságai által meghatározott feltételekkel értékesíthetők,
adhatók bérbe, adhatók térítésmentesen kölcsön, adhatók ingyenesen át és zálogosíthatók el.
(3) A  Fogadó Fél – hatályos jogszabályainak keretein belül – engedélyezi a  Kulturális Központok számára
a konferenciákhoz és hasonló rendezvényekhez, illetve kulturális tevékenységekhez (nevezetesen: színházi előadás,
fesztivál és kiállítás, tudományos kutatási projektek és sporttevékenységek) szükséges ingóságok vámterhektől,
egyéb adóktól és a vámterhekhez hasonló hatályú pénzügyi terhektől mentes ideiglenes behozatalát.
24. cikk
 (1) A Kulturális Központok mentesek valamennyi adó alól, beleértve az alábbiakat:
a. A  Kulturális Központ tulajdonában álló és általa a  tevékenységi körében használt földtulajdonra, építési
telkekre és épületekre kivetett ingatlanadó;
b. Földterület, építési telek vagy épületek Kulturális Központok általi visszterhes megvásárlásához,
térítésmentes megszerzéséhez vagy eladásához kapcsolódó illetékek, díjak és más hasonló adók.
(2) A 14. cikkben említett tevékenységek esetében az  (1) bekezdésben foglalt mentesség az általános forgalmi adóra
nem vonatkozik.
v. fejezet
záró rendelkezések 25. cikk
A jelen Egyezmény értelmezésével és végrehajtásával kapcsolatos nézeteltéréseket a  Felek diplomáciai úton
rendezik.
26. cikk
A jelen Egyezmény azon utolsó írásbeli értesítés kézhezvételét követő harmincadik napon lép hatályba, amelyben
a Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást, hogy lefolytatták a ratifikációhoz szükséges nemzeti jogi eljárásokat.
Az Egyezmény attól a naptól számított 6 hónapig marad hatályban, amikor valamelyik Fél írásban értesíti a másik
Felet felmondási szándékáról.
27. cikk
A jelen Egyezmény rendelkezései a  megszűnésének időpontjában még folyamatban lévő projektekre és
tevékenységekre külön megállapodás megkötését követően érvényesek maradnak.
28. cikk
 (1) A jelen Egyezmény nem befolyásolja Magyarország Európai Uniós tagságából fakadó kötelezettségeket.
 (2) Magyarország az Európai Unió tagállamaként kizárólag az uniós joggal összhangban biztosíthat vámpreferenciákat.
 (3) Törökország az  ezen Egyezmény preambulumában megfogalmazott reciprocitás elve alapján alkalmazza ezen
Egyezmény cikkelyeit. 29. cikk
 (1) A  jelen Egyezmény a  Felek közös megállapodása alapján bármikor módosítható. A  módosítások az  Egyezmény
26. cikkében rögzített eljárás szerint lépnek hatályba.
 (2) A  jelen Egyezmény Isztambulban, 2013. november 15-én került aláírásra két példányban, magyar, török és angol
nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles. A  jelen Egyezmény értelmezésével kapcsolatos eltérések
esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya részéről: A Török Köztársaság Kormánya részéről:
 Navracsics Tibor Bekir Bozdağ
 Miniszterelnök-helyettes Miniszterelnök-helyettes
4. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 26. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős
miniszter gondoskodik. áder jános s. k., kövér lászló s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
24/2018. (VII. 19.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek békeidőszakban történő elhelyezéséhez szükséges objektumok kialakításának elveiről és követelményeiről, valamint a honvédelmi feladatok ellátásához szükséges ingatlanok, gyakorlatok és rendezvények infrastrukturális és élőerős őrzés-védelmi biztosításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdés i) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya
a) a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  miniszter fenntartói irányítása alá tartozó
köznevelési intézményre, továbbá a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek),
b) a  2. és 3.  §-ban foglaltak kivételével a  Magyar Állam (a továbbiakban: állam) tulajdonában és a  HM
vagyonkezelésében lévő
ba) katonai ingatlanokra, azok folyamatos üzemeltetésére, fenntartására és élőerős őrzés-védelmére,
bb) lakóépületek, lakások, helyőrségi szállók – ideértve a  szálló céljára hasznosított lakásokat is –
személygépkocsi tárolók és személygépkocsi állóhelyek, továbbá a lakóingatlanban nem lakás céljára
szolgáló helyiségek üzemeltetésére, fenntartására, valamint lakóház- és helyőrségi szálló kezelésére,
c) a  katonai szervezetek által Magyarország területén végrehajtott kiképzési rendezvények és gyakorlatok
(a továbbiakban együtt: gyakorlatok) infrastrukturális biztosítására,
d) a  HM által szervezett központi és a  honvédelmi szervezetek által szervezett intézményi rendezvények
infrastrukturális biztosítására,
e) a katasztrófavédelmi feladatok infrastrukturális és élőerős őrzés-védelmi biztosítására,
f ) a  tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetben (a továbbiakban: válsághelyzetben) vagy a  különleges
jogrendben az MH által végrehajtott feladatok infrastrukturális és élőerős őrzés-védelmi biztosítására, és
g) a honvédelmi célból ideiglenesen használatba vett, nem a HM vagyonkezelésébe tartozó ingatlanok ideiglenes
üzemeltetésére, fenntartására és élőerős őrzés-védelmi biztosítására
terjed ki.
2. § A  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatója a  vagyonkezelésében lévő katonai ingatlanok üzemeltetésére,
fenntartására és élőerős őrzés-védelmére saját hatáskörben intézkedik.
3. § Az utasítás hatálya nem terjed ki az állam tulajdonában és a HM vagyonkezelésében lévő
a) azon katonai ingatlanokra, melyek üzemeltetése, fenntartása és élőerős őrzés-védelme külön intézkedés
szerint történik és
b) a honvédelmi szervezetek által nem használt azon ingatlanokra, melyekre vonatkozóan a HM vagyonkezelői
jogának megszüntetése tervezett, kivéve a  közigazgatási hatósági döntésekben a  vagyonkezelő részére
meghatározott feladatokat.
4. § Az utasítás alkalmazásában
a) építmény: az épület és műtárgy gyűjtőfogalma, az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény 2. § 8. pontja szerinti műszaki alkotás,
b) infrastrukturális biztosítás: a  honvédelmi szervezetek alaptevékenysége és feladatai ellátásához szükséges
elhelyezési hálózatok, létesítmények és szervezetek összességének megteremtése, így különösen az ingatlanok
megszerzése, létesítése, az objektumok és létesítmények folyamatos fenntartása, üzemeltetése, illetve ezen
tevékenységekkel kapcsolatos támogatási feladatok ellátása,
c) fenntartás: a létesítmény állagának megóvása és rendeltetésszerű használhatóságának biztosítása érdekében
szükséges megelőző karbantartási feladatok, valamint felújításnak nem minősülő javítási munkák elvégzése,
illetve egyes alkatrészek cseréje,
d) katonai objektum: a honvédelmi szervezetek személyi állományának, haditechnikai eszközeinek és anyagainak
elhelyezését, a  rendeltetésszerű működés minden oldalú biztosítását, valamint a  kiképzést szolgáló
létesítmények a hozzájuk tartozó területtel,
e) lakóingatlanban nem lakás céljára szolgáló helyiségek:
ea) azok a  személygépkocsi-tároló helyiségek, melyek bérbeadására a  honvédségi lakásgazdálkodási
rendszer keretén belül kerül sor, de a természetben önálló ingatlanban helyezkednek el,
eb) a lakóingatlanban, lakóépületben lévő, korábban közös használatot szolgáló helyiségek,
f ) laktanya- vagy objektumparancsnok (a továbbiakban együtt: laktanyaparancsnok): a  Magyar Honvédség
Szolgálati Szabályzatának kiadásáról szóló 24/2005. (VI. 30.) HM rendelet Mellékletének (a továbbiakban:
MH  Szolgálati Szabályzata) 130.2.  pontja szerint kijelölt és 130.1.  pontja szerinti hatáskörrel rendelkező
személy és
g) üzemeltetés: a  létesítmény rendeltetésszerű használatához folyamatosan szükséges szolgáltatások és
a központi berendezések üzemben tartói feladatainak biztosítása.
5. § (1) Az ingatlangazdálkodást, az ingatlan-nyilvántartást, az elhelyezési szakanyag-gazdálkodás és ellátás rendjét, továbbá
az  elhelyezési ellenőrzés szabályait a  kiadásra kerülő, a  Magyar Honvédség építmény-fenntartási és elhelyezési
szabályzat I. rész kiadásáról szóló HM KÁT-HVKF együttes intézkedés (a továbbiakban: Elhelyezési szabályzat I. rész)
tartalmazza.
(2) Az ingatlangazdálkodás egyes feladataira az Elhelyezési szabályzat I. rész mellett a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.
és a  Honvédelmi Minisztérium között 2008. május 29-én megkötött Vagyonkezelési Szerződés ingatlanvagyonra
vonatkozó rendelkezései végrehajtásának egyes szabályairól szóló 11/2010. (I. 27.) HM utasítás rendelkezik.
6. § A  honvédelmi szervezetek személyi állománya lakhatásának támogatását a  HM által nyújtott lakhatási
támogatásokról szóló HM rendelet szabályozza.
2. A katonai objektumok 7. § Funkciójuk szerint a katonai objektumok lehetnek
a) a katonai szervezetek elhelyezését szolgáló
aa) laktanyák,
ab) állandó és ideiglenes jellegű táborok,
ac) nem a HM vagyonkezelésében lévő, lakott helyiségekben elszállásolásra kijelölt ingatlanok és
ad) külföldön, műveleti területen – a műveletet szervező, irányító külföldi szervezet vagy az MH által –
biztosított elhelyezési körletek;
b) az a) pontba nem tartozó, a honvédelmi szervezetek elhelyezésére szolgáló épületek és a hozzájuk tartozó
területek, így különösen a  minisztériumi objektumok, intézetek, köznevelési intézmények, kórházak,
művelődési és rekreációs létesítmények.
8. § A 7. § a) pont
a) ab) alpontja szerinti tábori elhelyezés kialakításának követelményeit és szabályait a kiadásra kerülő, Magyar
Honvédség építmény-fenntartási és elhelyezési szabályzat II. rész kiadásáról szóló HM KÁT-HVKF együttes
intézkedés (a továbbiakban: Elhelyezési szabályzat II. rész) tartalmazza, és
b) ad)  alpontja szerinti külföldön, műveleti területen létrehozásra kerülő elhelyezési körletekre vonatkozó
követelményeket, a külföldön végrehajtásra kerülő feladatra kiadott közjogi szervezetszabályozó eszköz vagy
belső rendelkezés határozza meg.
3. A laktanyák kialakításának elvei és követelményei 9. § (1) A laktanyában
a) önálló elhelyezés esetén egy és
b) összevont elhelyezés esetén több, szervezetileg egymáshoz nem tartozó katonai szervezet helyezhető el.
(2) Egy katonai szervezet több laktanyában is elhelyezhető.
10. § (1) A laktanyák funkcionális kialakítása, szerkezeti rendszere és nagysága a létrehozáskor oda tervezett katonai szervezet
vagy szervezetek alaprendeltetésétől, személyi állományának létszámától, technikai eszközeinek mennyiségétől és
típusától függ.
(2) A rendeltetésük szerint összetartozó épületeket, építményeket egy területi egységen, az övezeten belül kell elhelyezni.
Az  övezetek egymáshoz való kapcsolásának rendjét a  kiképzési követelmények, a  készenléti előírások és az  MH
Szolgálati Szabályzatában előírt napirend szerinti élet határozza meg. Az  övezetek épületeinek telepítésénél
az előírásoknak megfelelő telepítési távolságot be kell tartani. A laktanyák kialakítása során a következő övezeteket
kell létrehozni:
a) parancsnoki és szolgálati övezet, amely magába foglalja a parancsnoki és iroda jellegű épületeket, az őrség
és a híradó központok épületét vagy helyiségeit, a központi fegyvertárolót, a tűzoltó szertárat, a személyi és
gépjárműforgalmi létesítményeket és a gépkocsi parkolót,
b) elhelyezési övezet, melyben a  legénységi épületek, a  nőtlen szálló, a  konyha és éttermi épületek és
az egészségügyi blokk kerülhetnek kialakításra,
c) kiképzési övezet, melyhez a  tantermek, a  laktanyai zárt lőtér, az  őrség felkészítési, a  vegyi és tűzvédelmi
létesítmények, a  víz alatti gyakorló-, a  vezetési gyakorló- és a  harcászati akadálypálya, valamint az  egyéb,
sajátos kiképzési létesítmények tartozhatnak,
d) technikai, telephely övezet, amelyben az  ellenőrző és ügyeleti épületek, az  üzemanyagtöltő és kiadó
létesítmények, a karbantartó és javító létesítmények, a gépjármű- és harcjárműmosók, a technikai eszközök
tároló helyei, egyéb, a  technikai eszközökhöz kapcsolódó létesítmények, a  speciális szaktantermek,
akkumulátortöltők és tárolók, valamint a műhelyeket közvetlenül kiszolgáló raktárak kerülhetnek kialakításra,
e) sport és szabadidő övezet, amely tartalmazhatja a  kondicionáló termet, a  sportlőteret, az  akadálypályát,
a  tornatermet, az  uszodát, a  sportkombinátot, a  teniszpályát, az  egyéb sportlétesítményeket a  szükséges
kapcsolódó helyiségekkel, valamint a női és férfiöltözőkkel,
f ) raktárövezet és
g) övezetbe nem sorolható létesítmények, amelybe tartoznak az őrzésvédelmi létesítmények, kerítések, kapuk
kazánház vagy hőközpont, a  víz- és energiaellátási, szennyvízkezelési létesítmények, az  úthálózat,
a nyomvonalas létesítmények és a hulladékgyűjtők, tárolók.
11. § (1) A laktanyai elhelyezést a rendeltetésnek megfelelő sajátosságok figyelembevételével úgy kell kialakítani, hogy
a) biztosítsa a  készenléti és a  biztonsági követelményeknek, valamint a  működéshez szükséges műszaki
előírásoknak való megfelelést, továbbá a  honvédelmi szervezet személyi állományának kiképzéséhez
szükséges létesítmények létrehozását,
b) biztosítsa a  tudományos, technikai színvonal mellett elvárható követelményeknek megfelelő szolgálati,
munka- és életfeltételeket, ideértve a laktanya helyiségeinek megfelelő hőmérsékletét is,
c) épületei és építményei feleljenek meg az  építészeti, tűzvédelmi környezetvédelmi, közegészségügyi,
járványügyi, munkavédelmi és munkaegészségügyi szabályoknak,
d) biztosítsa – a  lakhatási támogatás körébe nem tartozó – a  személyi állomány állománycsoportonkénti és
nemenkénti, – nőtlen szálló laktanyán belüli megléte esetén laktanyaparancsnoki külön engedéllyel
a  katonaházastársak és a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet 18/A. §-a szerint igazolt élettársak – laktanyán belüli, önálló
épületben vagy épületrészben, történő elszállásolását,
e) biztosítsa a  szálláshelyiségek megfelelő berendezettségét, továbbá a  tisztálkodáshoz és az  elszállásoláshoz
kapcsolódó egyéb kiszolgáló helyiségeket,
f ) a munkahelyek berendezése vagy külön helyiség biztosítsa a naponta bejáró katonaállomány átöltözéséhez és
személyes felszerelése biztonságos elzárásához szükséges feltételeket,
g) az épületek bejáratainak megvilágítása biztosítsa azok felismerhetőségét és a külső térvilágítás a balesetmentes
közlekedést,
h) a helyiségek világítása biztosítsa a balesetmentes, illetve az egészség károsodása nélküli szolgálatellátást és
munkát,
i) a katonák elhelyezését szolgáló épületekben a hálótermek, a folyosók és a lépcsőházak éjszaka csökkentett,
ügyeleti világítása biztosított legyen,
j) a  személyi állomány létszámától és mindennapi igényeitől függően, megfelelő helyiségek biztosításával
szolgáltató létesítmények – így különösen fodrászat és kantin vagy büfé – üzemelhessenek,
k) a  laktanyában elhelyezett honvédelmi szervezetek, illetve felhasználók infokommunikációs igényeinek
kiszolgálása érdekében biztosítsa
ka) a  híradó, informatikai és információvédelmi eszközök telepítéséhez szükséges alapterületű és
az információbiztonsági feltételeknek megfelelő helyiségeket (a továbbiakban: hírközpontokat),
kb) a hírközpontok távközlő hálózatokhoz történő csatlakozási lehetőségét,
kc) a  szolgáltatások objektumon belüli végződtetéséhez szükséges alépítményeket és csőhálózatot,
illetve az infokommunikációs eszközök folyamatos működési feltételeit,
l) telephely létrehozásával biztosítsa
la) a  haditechnikai eszközök, egyéb gépek, eszközök és berendezések biztonságos elhelyezését,
szabályos tárolását és gyors menetkész állapotba helyezését,
lb) a technikai kiszolgálások, javítások végrehajtásának szükséges és előírt feltételeit,
lc) a  helyi adottságok figyelembevételével, a  belső rendelkezésekben előírt telephely elemek
technológiai sorrendnek megfelelő elhelyezését,
ld) a  haditechnikai eszközök és egyéb gépjárművek telephelyen belüli használata és tárolása során
az előírt tűz-, vagyon-, baleset-, munka- és környezetvédelmi szabályok betartásának feltételeit, és
le) szükség esetén a haditechnikai eszközök és egyéb gépjárművek szervezett, gyors kivonását.
(2) A telephelyet
a) a megbízható őrzés céljából be kell keríteni, ki kell világítani, és annyi kaput kell létesíteni, amennyi biztosítja
annak gyors elhagyását, és
b) a gép- és harcjárművek ellenőrzésére kijelölt helyet úgy kell megvilágítani, hogy azon a (3) bekezdés szerinti
ellenőrzést sötétedés után is végre lehessen hajtani.
 (3) Azoknál a katonai szervezeteknél, ahol a rendszeresen üzemeltetett gép- és harcjárművek mennyisége a 25 darabot
meghaladja, a  telephely állandó használatra kijelölt kapujánál műszaki ellenőrző állomást kell létrehozni és
működtetni, melynek rendeltetése a gép- és harcjárművek igénybevétel előtti, valamint igénybevétel utáni műszaki
ellenőrzése, a  menetokmányok meglétének és érvényességének, a  vezető vagy kezelő igénybevételre való
alkalmasságának ellenőrzése.
12. § A 7. § b) pontja szerinti új katonai objektumok kialakításának elvei és követelményei az azok rendeltetésére vonatkozó
ágazati és szakmai követelmények, valamint a rendelkezésre álló költségvetési források figyelembevételével, egyedi
döntéssel kerülnek meghatározásra.
4. A laktanya használatával kapcsolatos szabályok 13. § (1) A laktanya építményeinek és elhelyezési infrastruktúrájának használatát a laktanyaparancsnok szabályozza, melynek
során a következő követelményeket kell figyelembe venni:
a) a  HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) vagyonkezelői engedélye nélkül nem lehet új
épületeket és építményeket létesíteni, a meglévők eredeti rendeltetését módosítani, szerkezetileg átalakítani,
áthelyezni, lebontani, illetve használatba venni,
b) a elektromos-, gáz-, fűtési, gőz-, vízvezeték- és csatornahálózat szerelésével, javításával, üzemeltetésével csak
a  helyi üzemeltetési szervezet vagy a  vele szerződésben álló, illetve az  általa felhatalmazott, megbízott
személyek foglalkozhatnak,
c) a laktanya épületeinek és egyéb létesítményeinek használata során be kell tartani mindazokat a szabályokat,
amelyek az  épületek, azok felszerelései és berendezései állapotának megőrzésére, valamint a  bennük
szolgálatot teljesítő vagy dolgozó személyek biztonságának, egészségének megóvására irányulnak,
d) fűtési időszakban a laktanya épületeit és egyéb helyiségeit a rendeltetésüknek megfelelően fűteni kell,
e) az utasítás hatálya alá tartozó ingatlanok, gyakorlatok és rendezvények infrastrukturális és élőerős őrzés-védelmi
feladatainak ellátására a  HM mint megrendelő, valamint a  HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő
Zártkörűen Működő Részvénytársaság mint szolgáltató között – 2001. évben a  21520/01/44/10-01-03
nyilvántartási számon – határozatlan időtartamra kötött szolgáltatási szerződésben (a továbbiakban:
Szolgáltatási szerződés) foglaltakra figyelemmel, télen kiemelt feladatként kell kezelni a külső körletek hó- és
síkosságmentesítését,
f ) a  laktanya épületeinek, létesítményeinek rendben tartása érdekében a  laktanya minden épülethez és
létesítményhez felelős személyt kell kijelölni, aki az  építmény működtetésére előírt szabályok betartásáért,
a használaton kívüli ajtók lezárásáért és az építmény balesetmentes, biztonságos használatáért felel,
g) laktanyában elhelyezett katonai szervezetek körleteit, a  hozzájuk tartozó utcarészekkel együtt állandóan
rendben kell tartani. A  takarítási körleteket – a  Szolgáltatási szerződésben foglaltak figyelembevételével –
ki kell jelölni, és
h) a 11. § (1) bekezdés j) pontja szerinti létesítményekbe történő áruszállítás rendjét, valamint a létesítmények
nyitvatartási idejét úgy kell meghatározni, hogy a  személyi állomány azok szolgáltatásait a  kiképzési vagy
munkanap kezdete előtt is igénybe vehesse.
(2) A  laktanya építményei fűtésének kezdetét és befejezését, a  fűtésére alkalmazható fűtőberendezéseket, és azok
üzemeltetésének rendjét az Elhelyezési szabályzat I. rész tartalmazza.
(3) A repülőterek üzemi területeinek jégmentesítését az érintett katonai szervezet parancsnoka szabályozza.
14. § A laktanyaparancsnok a laktanya építményeinek és elhelyezési infrastruktúrájának használatával kapcsolatban
a) a  külső szolgáltatókkal szemben igényt támaszt, és engedély alapján adatokat szolgáltat a  közbeszerzés
tárgyát képező szolgáltatás műszaki-technikai megvalósíthatósági követelményeihez,
b) a  beszerzési eljárás keretében – a  beszerzést végző honvédelmi szervezet vezetőjének igénye szerint –
biztosítja, hogy a  vállalkozók a  helyszínen megismerjék a  beszerzés tárgyát képező konkrét helyi
követelményeket,
c) igazolja a szolgáltatók által elvégzett feladatokat,
d) biztosítja a  katonai szervezetre háruló – a  Szolgáltatási szerződésben előírt – a  szolgáltatás ellátásához
szükséges feltételeket,
e) gondoskodik a  Szolgáltatási szerződésben foglaltak folyamatos és maradéktalan betarthatóságáról és
betartásáról,
f ) együttműködik a  laktanyát kezelő és üzemeltető szervezettel, illetve a  tisztek és altisztek elhelyezése
tekintetében a területileg illetékes helyi lakásgazdálkodási szervvel,
g) irányítja a  laktanya elhelyezési gazdálkodását, ideértve a  személyi állomány laktanyai szálláson történő
elhelyezését, a szálláshelyek el-, illetve beosztását is. 5. A lakott helyiségekben a nem a HM vagyonkezelésében lévő, elszállásolásra kijelölt ingatlanok
használatával kapcsolatos szabályok
15. § Katonai szervezetek kivételes esetekben, így különösen katasztrófahelyzetben, válsághelyzetben, valamint különleges
jogrendben és csak az  elöljáró parancsnok parancsára szállásolhatók el lakott helyiségekben a  nem a  HM
vagyonkezelésében lévő, kijelölt ingatlanokban. Erre a  célra elsősorban az  állam vagy a  helyi önkormányzat
tulajdonosi joggyakorlásában vagy vagyonkezelésében, továbbá a többségi állami tulajdonban vagy önkormányzati
tulajdonban álló gazdasági társaságok tulajdonában álló ingatlanok használhatók fel, ha arra a HM rendelkezési jogot,
így különösen vagyonkezelési, bérleti, térítésmentes használatba vételi, bérlőkijelölési vagy bérlőkiválasztási jogot
szerzett.
16. § Az elszállásolásra kijelölt ingatlanokban
a) katonai szervezeteket elhelyezni csak közegészségügyi-járványügyi szempontból átvizsgált és megfelelőre
minősített helyiségekben lehet,
b) a személyi állományt század-, szakasztagozódásban, nemek szerint elkülönítve kell elhelyezni,
c) a tiszteket és altiszteket külön helyiségekben, a nekik alárendelt alegység körletében vagy annak közelében
kell elhelyezni,
d) az  elszállásolás ideje alatt a  helyiségek tulajdonosainak berendezési tárgyait azok írásos engedélye nélkül
használni nem lehet,
e) ivásra és főzésre vízvételi helyeket kell kijelölni,
f ) ha a kijelölt vízvételi hely önálló víznyerőhely, akkor azt meg kell óvni a szennyeződéstől, őrizni kell, és
g) különös gondot kell fordítani a  kialakítandó szálláshelyek, valamint a  kapcsolódó kiszolgáló és ellátó
objektumokkal szemben támasztott közegészségügyi követelmények betartására, valamint a  környezet- és
tűzvédelemre.
6. A honvédelmi szervezetek állandó elhelyezését és feladataik végrehajtását biztosító ingatlanok
használatba adása
17. § (1) Az ingatlanok honvédelmi szervezetekhez történő elhelyezési utalására és a honvédelmi szervezetek részére történő
használatba adására a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló HM
utasítás rendelkezik.
(2) A  honvédelmi szervezetek a  használatba kapott ingatlanokat és létesítményeket kötelesek rendeltetésüknek
megfelelően, feladatuk teljesítése érdekében használni.
(3) A honvédelmi szervezet vezetője
a) feladatbővülés vagy feladatváltozás miatt szükségessé váló ingatlanfejlesztési igényeit közjogi
szervezetszabályozó eszközben vagy belső rendelkezésben meghatározottak szerint, azok hiánya estén soron
kívül kezdeményezi a HM VGH-nál,
b) a  honvédelmi szervezet feladatai ellátásához átmenetileg felesleges ingatlanok időszakos hasznosításáról
a hatályos belső szabályozók figyelembevételével gondoskodik, és
c) a honvédelmi szervezet feladatai ellátásához véglegesen felesleges ingatlanok, ingatlanrészek hasznosítása
érdekében az  állam tulajdonában és a  HM vagyonkezelésében lévő, honvédelmi célra feleslegessé vált
ingatlanok értékesítésének, és az  értékesítésre nem tervezett felesleges ingatlanok vagyonkezelői jogának
vagyonkezelésre jogosult más szervek részére történő átadása, valamint a  tulajdonjog ingyenes átruházása
előkészítésének szabályait tartalmazó HM utasításban meghatározottak szerint jár el.
7. Az ingatlanok üzemeltetése, fenntartása és élőerős őrzés-védelme,
valamint a gyakorlatok és rendezvények infrastrukturális ellátása
18. § Az  utasítás hatálya alá tartozó ingatlanok, gyakorlatok és rendezvények infrastrukturális és élőerős őrzés-védelmi
feladatainak ellátására a Szolgáltatási szerződés alapján kerül sor.
19. § A Szolgáltatási szerződés
a) az ingatlanokhoz és az intézményi rendezvényekhez kapcsolódó átalánydíjas térítésű és tételes elszámolású
szolgáltatásokat részletesen és
b) a gyakorlatokhoz, valamint a központi rendezvényekhez kapcsolódó, eseti térítésű szolgáltatásokat felsorolás
jelleggel
tartalmazza. 20. § A Szolgáltatási szerződéssel kapcsolatos megrendelői jogokat és kötelezettségeket a HM védelemgazdaságért felelős
helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT) gyakorolja.
21. § A HM VGHÁT az 1. § b) pontja szerinti ingatlanállományban bekövetkezett változás vagy a 24. § szerinti átalánydíjas
szolgáltatási igények változása esetén szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal – a tárgyévet követő évre
vonatkozóan – kezdeményezi a szolgáltató felé a Szolgáltatási szerződés felülvizsgálatát és módosítását.
22. § (1) HM VGH
a) vezeti a Szolgáltatási szerződés ártárgyalásait,
b) az ártárgyalások befejezését követő 10. munkanapig összefoglaló jelentést terjeszt fel a HM VGHÁT részére,
amely a Szolgáltatási szerződés tervezett összegét és költségvetési előirányzat-igényét is tartalmazza,
c) előkészíti a  Szolgáltatási szerződés módosítására irányuló kezdeményezést és azt a  HM VGHÁT részére
felterjeszti, d) folyamatosan aktualizálja az  1.  § b)  pontja szerinti ingatlanok listáját és a  változásokat – szükség szerint –
jóváhagyásra felterjeszti a HM VGHÁT részére,
e) végrehajtja a Szolgáltatási szerződés műszaki felügyeletével és pénzügyi teljesítésével kapcsolatos feladatokat
és kötelezettségeket,
f ) gyakorolja a költségviselői jogokat és teljesíti a kötelezettségeket, és
g) megrendeli a 26. § szerint nem átalánydíjas eseti szolgáltatásokat.
(2) Az ártárgyalásokon
a) a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály,
b) a lakóház- és honvédszálló-kezelési szolgáltatások tekintetében a HM Vagyonfelügyeleti Főosztály és
c) az élőerős őrzés-védelmi szolgáltatás vonatkozásában a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK HDMCSF), a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) mint követelménytámasztó képviselőjeként
vesz részt.
(3) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti lista az ingatlanok pontos címét – így különösen a település és utca megnevezését,
valamint a házszámot – vagy helyrajzi számát tartalmazza.
23. § A 24. és 25. § szerinti ingatlanüzemeltetési és -fenntartási feladatokat a Szolgáltatási szerződés hatálya alá nem vagy
csak részlegesen tartozó katonai objektumok esetében az  ingatlanüzemeltetési feladatokat ellátó állománnyal
rendelkező honvédelmi szervezet saját szakállománya végzi.
8. Az átalánydíjas szolgáltatások 24. § A Szolgáltatási szerződés átalánydíjas térítésű szolgáltatásai a következők:
a) az ingatlan üzemeltetési szolgáltatások közül
aa) a lég- és klímatechnikai berendezések üzemeltetése,
ab) a kéményseprés,
ac) az épülettakarítás,
ad) a rovar- és rágcsálóirtás,
ae) a parkápolás, kaszálás, hóeltakarítás és síkosságmentesítés,
af ) a vezetői karbantartási keret biztosítása,
ag) a bútorjavítás,
ah) az intézményi rendezvények biztosítása és
ai) az  ingatlankezelés, így különösen a  nyilvántartások vezetése és a  hatósági felülvizsgálatok
végrehajtása,
b) az ingatlan-fenntartási szolgáltatások közül ba) a központi szerviz,
bb) a hibaelhárítás és
bc) a karbantartás,
c) a lakóház- és helyőrségi szálló kezelési szolgáltatások közül
ca) az üzemeltetés,
cb) a fenntartás,
cc) a szabályozás,
cd) az igazgatás és
ce) az adatszolgáltatás,
d) az egyéb szolgáltatások közül
da) a tisztogató, takarító és berendezés kiegészítő anyag-biztosítás,
db) a technikai őrzés-védelmi nyomsáv karbantartás,
dc) a mélyfúrású kút létesítése és karbantartása,
dd) a csatornatisztítás és
de) a gépjavítás,
e) az élőerős őrzés-védelmi szolgáltatások közül
ea) a fegyveres biztonsági őrség,
eb) a fegyveres vagyonőrség,
ec) a fegyver nélküli vagyonőrség és
ed) az igény szerinti, őr- vagy jelzőkutyával történő kutyás őrzés
biztosítása. 9. A tételes elszámolású szolgáltatások 25. § A Szolgáltatási szerződés tételes térítésű szolgáltatásai
a) a fűtés- és melegvíz-ellátás és vételezés,
b) a közüzemi vízellátás és vételezés,
c) a közüzemi szennyvízelvezetés,
d) a közüzemi gázellátás és vételezés,
e) az elektromos energiaellátás és vételezés és
f ) a települési szilárd hulladék elszállítás.
10. Az eseti térítésű szolgáltatások 26. § A Szolgáltatási szerződés eseti térítésű szolgáltatásai
a) az ingatlanokat érintő
aa) a mindenkori hibajavítási értékhatárt meghaladó azonnali és halasztható hibajavítási feladatok,
ab) anyagmozgatási szolgáltatások,
ac) egyes kötelező, időszakos biztonságtechnikai felülvizsgálatok,
ad) légszennyező pontforrások időszakos emisszió mérése és hatásterület lehatárolás-számítása,
ae) liftek- és emelőgépek külön program szerinti karbantartása,
af ) hőtermelő berendezések és nyomástartó edények külön program szerinti karbantartása,
b) a gyakorlatok, és központi rendezvények infrastrukturális, valamint élőerős őrzés-védelmi biztosítása,
c) a 3. § b) pontja szerinti feladatok végrehajtása, ideértve a parlagfűirtást is és
d) a HM vagyonkezelésű adótornyok külön program szerinti karbantartása.
11. A hazai és nemzetközi résztvevőkkel végrehajtott gyakorlatok és egyéb feladatok
infrastrukturális biztosítása
27. § A  honvédelmi szervezetek részvételével végrehajtott (a továbbiakban: hazai) és a  Magyarországon nemzetközi
résztvevőkkel végrehajtott (a továbbiakban: nemzetközi) gyakorlatok, valamint katasztrófavédelem során, illetve
válsághelyzetben, vagy különleges jogrendben az  MH által végrehajtott feladatok (a továbbiakban együtt: egyéb
feladatok) infrastrukturális biztosítása a  Szolgáltatási szerződés alapján, valamint a  központi természetbeni ellátás
körébe tartozó eszközök és szolgáltatások igénybevételével történik.
12. A hazai gyakorlatok infrastrukturális biztosításának elvei 28. § (1) A gyakorlatok
a) tervezése során törekedni kell arra, hogy azok laktanyában, illetve helyőrségi vagy helyőrség közeli HM
vagyonkezelésű területen kerüljenek végrehajtásra,
b) infrastrukturális igényeinek összeállítása során figyelemmel kell lenni a  hatályos közegészségügyi, munka-,
baleset-, tűz- és környezetvédelmi szabályokra, azokat a végrehajtás során be kell tartatni,
c) végrehajtásához igényelt infrastrukturális szolgáltatások kiépítése után, a  tábor használatba vétele előtt
biztonságtechnikai – közegészségügyi, munka-, baleset-, tűz- és környezetvédelmi – bejárást kell tartani,
melynek felelőse a kijelölt katonai szervezet,
d) befejezése után a  terület megfelelő hátrahagyásának érdekében a  c)  pontban meghatározott feladatokat
ismételten végre kell hajtani, és
e) tábori bútorzattal történő ellátását az Elhelyezési szabályzat II. rész tartalmazza.
 (2) Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti biztonságtechnikai bejárás során jegyzőkönyvben kell rögzíteni a  helyszín
állapotfelmérését, a feltárt hiányosságokat és a terület használatba vétele alkalmasságának igazolását. A jegyzőkönyvet
meg kell küldeni a HVK Kiképzési és Oktatási Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK KIKOCSF) és a HM VGH részére is.
Csak a biztonságtechnika bejárást követően vehető használatba az adott helyszín, épület és terület.
13. A hazai gyakorlatok infrastrukturális biztosításával kapcsolatos költségvetés tervezése és jóváhagyása
29. § (1) A  tárgyévre tervezett, infrastrukturális biztosítási igénnyel járó gyakorlatok jegyzékét az  MH Hadkiegészítő,
Felkészítő és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP) a tárgyévet megelőző év szeptember 15-ig megküldi
a HM VGH részére.
(2) A jegyzék gyakorlatonként tartalmazza
a) a helyszínt,
b) a gyakorlat kezdetének és befejezésének vagy a gyakorlatra történő kitelepülés és elvonulás tervezett dátumát,
ezek hiányában a tervezett időtartamát és
c) a  gyakorlatot előkészítő, az  azon részt vevő és a  gyakorlat bontását végző állomány tervezett létszámát,
időbeni ütemezéssel.
 (3) A HM VGH a) a jegyzék szerinti gyakorlatok infrastrukturális költségvetési előirányzat-igényének megállapítása érdekében,
a (2) bekezdés szerinti adatok alapján – a tárgyévet megelőző évek elszámolási adatai alapján meghatározott
fajlagos tervezési egységár alkalmazásával – kiszámítja az egyes helyszíneken végrehajtásra kerülő gyakorlatok
költségigényét, és
b) a tárgyévet megelőző év október 31-ig tájékoztatja az MH HFKP-t
ba) a  gyakorlatok infrastrukturális biztosítására rendelkezésére álló tárgyévi költségvetési előirányzat
– vagy előirányzat-keret – összegéről, és
bb) a  gyakorlatonként, valamint összesen beárazva összeállított infrastrukturális költségvetési
előirányzat-igényről.
 (4) Ha a  gyakorlatok infrastrukturális biztosítására rendelkezésre álló költségvetési előirányzat vagy előirányzat-keret
összegét a gyakorlatok infrastrukturális előirányzat-igényének összege meghaladja, az MH HFKP javaslatot terjeszt fel
a HVK KIKOCSF útján a HVKF részére és annak döntése szerint
a) végrehajtja a gyakorlatok visszatervezését, vagy
b) a gyakorlatok infrastrukturális biztosításához szükséges előirányzat-átcsoportosítást kezdeményez, vagy
c) pótelőirányzatot igényel.
(5) Az MH HFKP a pontosított vagy visszatervezett jegyzéket – a (4) bekezdés b) és c) pontja szerinti esetben előirányzatátcsoportosítási javaslatával vagy pótigénylésével együtt – a  tárgyévet megelőző év december 10-ig megküldi
a HM VGH részére.
30. § Ha a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat előkészítése és az Országgyűlés részére történő
beterjesztése az  általános gyakorlattól eltérően nem a  tárgyévet megelőző év júniusában és októberében kerül
végrehajtásra, úgy a gyakorlatok jegyzéke megküldésének határideje a 29. § szerinti határidőtől eltérően, az évente
kiadásra kerülő, a HM fejezet költségvetési javaslatának összeállításához szükséges adatszolgáltatás rendjét tartalmazó
eljárásrendben kerül meghatározásra.
14. A hazai gyakorlatok infrastrukturális ellátása igénylésének rendje
31. § A gyakorlatok infrastrukturális igénylése – a 29. § (2) bekezdése szerinti kötelező tartalmi elemeken és a szolgáltatások
teljesítésének helyszínen történő igazolásával megbízott személy nevén, rendfokozatán és mobiltelefonszámán
kívül – a következő, központi természetbeni ellátás körébe tartozó szolgáltatásokat tartalmazhatja:
1. az időszakosan használt épületek és helyiségek takarítását
a) a közös használatú helyiségek, konténerek – így különösen folyosók, vizesblokkok –, a gyengélkedő
és a szolgálati helyiségek esetében naponta egyszer,
b) az étkezdék vonatkozásában az étkezések számának megfelelően,
c) a tantermek és irodák esetében heti 3 alkalommal,
2. a  kitelepülő szaktechnikai eszközök – így különösen a  hűtő- és műhelykocsik, a  lakó- és irodakonténerek,
valamint a hűtőkonténer – elektromos hálózatba kötését,
3. a kitelepülő szaktechnikai berendezések – így különösen a konyhai kisgépek, a toronysütők és az elektromos
szerszámok – elektromos hálózatba kötését,
4. a használati meleg víz biztosítását,
5. fűtési időszakban a fűtés biztosítását,
6. fűtési időszakban az üzemeltetni tervezett sátorfűtő olajkályhák és hőlégbefúvók mennyiségét,
7. a hulladéktárolók mennyiségének, és térfogatának megjelölésével a települési szilárd hulladék elszállítását,
8. a szennyvízszippantást és elszállítást,
9. a mobil WC-k tervezett helyét, mennyiségét és ürítési gyakoriságát,
10. a kitelepítendő mosdó-, fürdő-, WC- és a használati melegvíz-termelő konténerek mennyiségét és telepítési
helyét,
11. a mozgókonyhák üzemeltetéséhez szükséges tűzifaigényt tonnában,
12. az ideiglenes jelleggel kiépítendő elektromos energia, víz- és szennyvízvezetékek helyét, illetve a csatlakozási
pontok – így különösen a térvilágító reflektorok és az oszlopok helyének – megjelölését,
13. a szükséges sátortartozékok – sátorpadozat és világítókészlet – mennyiségét,
14. a települési körlet területének kaszálási vagy hóeltakarítási és síkosságmentesítési igényét négyzetméterben,
15. a cserélendő PB-gázpalackok mennyiségét,
16. az  MH Bakony Harckiképző Központ Újdörögd Bázisán az  étkezdeépület időszakos jelleggel történő
beüzemelését és üzemeltetését,
17. a kitelepülés területén rágcsálóirtás végrehajtását,
18. a táborüzemeltető ügyeleti szolgáltatás iránti igényt,
19. a HM EI Zrt. Újmajor Bázis igénybevételét, az igénybevételre tervezett helyiségek, épületek és az igénybevétel
idejének megjelölésével,
20. a takarító és tisztogató anyag biztosítását és
21. az egyéb igényeket, így különösen a homok biztosítását és az olajkályha bevizsgálását, valamint az élőerős
őrzés-védelmi szolgáltatás iránti igényt. 32. § (1) Az  egyes gyakorlatok infrastrukturális ellátásához szükséges szolgáltatások igénylését – a  31.  §-ban foglaltakra
figyelemmel – a gyakorlatot végrehajtó honvédelmi szervezet vagy azokban a katonai objektumokban, amelyekben
több honvédelmi szervezet települ, az elhelyezési ellátást biztosító katonai szervezet, a kitelepülés megkezdése előtt
legalább 45 nappal
a) a b) és c) pontban foglaltak kivételével közvetlenül az MH HFKP,
b) az  MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) szolgálati alárendeltségébe tartozó
szervezetek vonatkozásában az MH ÖHP,
c) az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) szolgálati alárendeltségébe tartozó szervezetek esetében
az MH LK és
d) az élőerős őrzés-védelmi szolgáltatás vonatkozásában a HVK HDMCSF
részére küldi meg, terjeszti fel.
(2) Az  (1)  bekezdés b)–c)  pontja szerinti szolgálati elöljárók a  katonai szervezetek által megküldött infrastrukturális
igényeket összegyűjtik, szakmailag felülvizsgálják, az  ugyanazon gyakorlatra felterjesztett igényeket összesítik és
a  felülvizsgált, összesített igényeket – a  gyakorlatok logisztikai keretgazdája – az  MH HFKP részére, javaslatukkal
ellátva a kitelepülés megkezdése előtt legalább 35 nappal megküldik.
(3) Az MH HFKP az (1) bekezdés a) pontja, valamint a (2) bekezdés szerint megküldött és általa ellenőrzött igényléseket
a kitelepülés megkezdése előtt legalább 30 nappal a HM VGH részére megküldi.
(4) A HVK HDMCSF az élőerős őrzés-védelmi szolgáltatás iránti igényt felülvizsgálja, elkészíti a véglegesített igényt és azt
a kitelepülés megkezdése előtt legalább 30 nappal megküldi a HM VGH részére. Fegyveres Biztonsági Őrség esetén
elkészíti a  miniszter által kiadásra kerülő hatósági határozatot a  létrehozásról vagy annak szükség szerinti
módosításáról.
33. § (1) A gyakorlatok és egyéb feladatok végrehajtása során felmerülő
a) a gyakorlat és egyéb feladat létszámának, helyének és idejének változásából vagy egyéb okokból felmerülő
többlet igényeket vagy lemondást közvetlenül a HM VGH-tól kell igényelni, illetve a részére bejelenteni,
b) az  élet- és balesetveszélyt előidéző valamint a  feladat végrehajtását súlyosan akadályozó szolgáltatáshiány
pótlását, vagy jelentős költségmegtakarítást eredményező szolgáltatás lemondását haladéktalanul telefonon,
majd azt követően írásban igényelni kell a HM VGH-tól.
(2) Az (1) bekezdés szerinti pótigénylésről vagy lemondásról szóló jelentést az MH HFKP részére is meg kell küldeni.
15. A nemzetközi gyakorlatok infrastrukturális ellátása 34. § A nemzetközi gyakorlatok infrastrukturális ellátása kérdéseiben a gyakorlatra vonatkozó nemzetközi megállapodás
az irányadó, mely szerint
a) a magyar fél, mint befogadó nemzet
aa) a 35. § szerinti alapvető vagy
ab) a 31. §-nak megfelelő, igény szerinti teljes körű
infrastrukturális ellátást biztosít, vagy
b) a  külföldi fél – az  egyes közüzemi szolgáltatások kivételével – az  infrastrukturális ellátását saját eszközeivel
biztosítja.
35. § Az alapvető infrastrukturális ellátás magába foglalja
a) a személyi és technikai állomány elhelyezéséhez szükséges HM vagyonkezelésű táborhelyet és vagy épületet,
és
b) az ideiglenes közmű hálózat kiépítését, valamint a többlet kommunális szolgáltatást nem igénylő ellátásokat,
így
ba) a közcélú hálózatról az elektromos energiaellátást,
bb) a közcélú hálózatról vagy HM vagyonkezelésű kútról az ivóvízellátást,
bc) a ~70L/fő/nap szennyvízelvezetést vagy -elszállítást,
bd) az ~50L/fő/nap települési szilárd hulladék gyűjtését és elszállítását,
be) a létszámnak megfelelő számú WC-, zuhany- és mosdóállás biztosítását, ~20 fő/eszközzel számolva,
bf ) a biztosított zuhanyokhoz és mosdókhoz ~50L/fő/nap használati melegvíz-ellátást, és
bg) a biztosított vizesblokkokban a napi egyszeri takarítást és a higiéniai készletekkel történő feltöltést.
36. § A nemzetközi gyakorlat koordinálására vagy biztosítására kijelölt katonai szervezet az infrastrukturális ellátási forma
valamelyikének kiválasztásához és a  kiválasztott ellátási formán belül kínált szolgáltatások igényléséhez – a  34.  §
szerinti szolgáltatásokról külön-külön – angol nyelvű igényjegyzéket küld a  külföldi fél részére, amelyhez kéri
a kiválasztott szolgáltatások mennyiségének és időtartamának megjelölését is.
37. § Ha a  magyar fél, mint befogadó nemzet vesz részt a  nemzetközi gyakorlaton, a  részt vevő külföldi felek – a  31.  §
figyelembevételével összeállított – infrastrukturális igényeit a gyakorlat biztosítására kijelölt katonai szervezet gyűjti
össze, vizsgálja felül és terjeszti fel a 32. § szerinti eljárásrendben.
38. § Ha a nemzetközi gyakorlat a hazai gyakorló- és lőterek külföldiek által, térítés ellenében történő igénybevételéről
szóló 83/2001. (V. 18.) Korm. rendelet szerint kerül lebonyolításra, a gyakorlatot végrehajtó külföldi fél HM-től igényelt,
31.  § szerinti infrastrukturális ellátási szükségleteit hazai koordinációra az  MH-ból kijelölt katonai szervezet gyűjti
össze, vizsgálja felül és terjeszti fel a 32. § szerinti eljárásrendben.
39. § A HM VGH a nemzetközi gyakorlatok során a HM által biztosított és a részt vevő külföldi fél által térítés ellenében
igénybe vett infrastrukturális szolgáltatások közül
a) a 34. § a) pont aa) alpontja szerinti alapvető,
b) a 34. § b) pontja szerinti közüzemi – közcélú hálózatról elektromos energia ellátás, közcélú hálózatról vagy HM
vagyonkezelésű kútról ivóvízellátás és szennyvízelvezetés vagy elszállítás –
 szolgáltatási egységcsomag egységárát a  nemzetközi gyakorlat koordinálására vagy biztosítására kijelölt
katonai szervezet 36. § szerinti igényjegyzékéhez biztosítja, és
c) a 34. § a) pont ab) alpontja szerinti szolgáltatások esetében a hazai gyakorlatokra alkalmazott egységárakat
alkalmazza. 40. § A nemzetközi gyakorlatok során a HM által biztosított és a részt vevő külföldi fél által térítés ellenében igénybe vett
infrastrukturális szolgáltatások költségeinek térítési módját a 34. § szerinti nemzetközi megállapodásban kell rögzíteni.
41. § (1) A  34.  § b)  pontja szerinti esetben a  nemzetközi megállapodásban rögzíteni kell, annak előkészítése során pedig
tájékoztatni kell a külföldi felet arról, hogy
a) az  általa megbízott polgári szolgáltató kitelepülési területre történő beléptetéséhez az  MH kijelölt katonai
szervezetének engedélye szükséges, és
b) a külföldi fél által megbízott polgári szolgáltató a HM vagyonkezelésű ingatlanon meglévő közműhálózatokra
kizárólag a HM EI Zrt. területileg illetékes alvállalkozója engedélyével és jelenlétében csatlakozhat.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti engedélyek beszerzését – a külföldi féllel egyeztetve – a nemzetközi gyakorlat koordinálására
vagy biztosítására kijelölt katonai szervezet végzi. 16. A hazai és nemzetközi gyakorlatokkal kapcsolatos egyéb rendelkezések
42. § A HM VGH állományából kijelölt ügyintéző
a) a gyakorlat tervezési fázisában meghívás esetén képviseli a HM VGH-t a gyakorlatindító tervező konferencián,
a  fő tervező konferencián és végső koordinációs konferencián, illetve részt vesz gyakorlat központi tervező
csoportjának munkájában,
b) felülvizsgálja a HM VGH részére megküldött igényeket, szükség esetén javaslatot tesz azok módosításra,
c) az  elfogadott igényeket összesíti, majd a  szolgáltatások HM EI Zrt.-től történő megrendelését aláírásra
előkészíti,
d) a  benyújtott elszámolások alapján végrehajtja a  megrendelt szolgáltatások kifizetéséhez szükséges – a  HM
Egységes Számviteli Politikája szerinti – utalványrendelet szakmai ellenőrzését, és
e) végzi a megrendelt szolgáltatás megfelelő teljesítésének ellenőrzését, mely
ea) a  31.  § szerint a  helyszíni teljesítésigazolással megbízott személy által aláírt igazoló bizonylaton
–  így  különösen a  szerviznaplón, a  számlamásolaton vagy a  munkalapon – szereplő mennyiségek
számvetésével,
eb) a végrehajtás időszakában történő célellenőrzésekkel, és
ec) a  megrendelt és számlázott tételek – előzetesen elfogadott kalkulációs lapok szerinti  –
összevetésével
történik, f ) a gyakorlat ideje alatt kapcsolatot tart a HM EI Zrt. kijelölt képviselőjével, és
g) kapcsolatot tart a gyakorlatot végrehajtó katonai szervezet által a teljesítések helyszínen történő igazolására
kijelölt személlyel. 43. § A gyakorlatot végrehajtó honvédelmi szervezet vezetője által a teljesítés igazolására kijelölt személy feladata
a) a megrendelt szolgáltatások teljesítésének igazolása, így különösen a szennyvízszállítások, a települési szilárd
hulladék elszállításának, a  tüzelőanyag felhasználás, a  PB-gázpalack töltésének, a  mobil WC biztosítás,
a szerviznaplók és a takarítási feladatok végrehajtásának, valamint a tisztítószer és egyéb anyagok átvételének
igazolása és
b) a gyakorlat ideje alatt a HM EI Zrt. szolgáltatást végző alvállalkozójának kijelölt képviselőjével és a HM VGH
kijelölt ügyintézőjével történő kapcsolattartás.
17. Záró rendelkezések 44. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
45. § A Magyar Állam tulajdonában és a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő, honvédelmi célra feleslegessé
vált ingatlanok értékesítésének, és az  értékesítésre nem tervezett felesleges ingatlanok vagyonkezelői jogának
vagyonkezelésre jogosult más szervek részére történő átadása, valamint a  tulajdonjog ingyenes átruházása
előkészítésének rendjéről szóló 139/2011. (XII. 27.) HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) 1. § (4) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(4) A  honvédelmi szervezetek működésének az  államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló
346/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet 29/A. § (1) bekezdésére figyelemmel, az utasítás hatálya nem terjed ki a Katonai
Nemzetbiztonsági Szolgálatnak az alaptevékenysége ellátásához szükséges, speciális kezelésű vagyonelemeire.”
46. § Az Utasítás 2. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az utasítás alkalmazásában
a) HM vagyonfelügyeleti feladatokat ellátó szerv: HM Vagyonfelügyeleti Főosztály,
b) HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv: HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH),
c) HM közgazdasági és pénzügyi feladatokat ellátó szerv: HM VGH és
d) HM védelmi tervezési, gazdasági tervezési és szabályozási feladatokat ellátó szerv: HM Gazdasági Tervezési és
Szabályozási Főosztály.”
47. § Az  Utasítás 18.  § (4)  bekezdésében az „a HM védelmi tervezési feladatokat ellátó szerv, valamint a  HM gazdasági
tervezési és szabályozási” szövegrész helyébe a „valamint a HM védelmi tervezési, gazdasági tervezési és szabályozási”
szöveg lép.
48. § Hatályát veszti
a) a  Honvédelmi feladatok ellátásához szükséges infrastrukturális és élőerős őrzés-védelmi feladatok
végrehajtásáról szóló 36/2017. (VII. 19) HM utasítás és
b) a  hazai és nemzetközi résztvevőkkel Magyarországon végrehajtott kiképzési rendezvények és gyakorlatok
infrastrukturális biztosításának rendjéről szóló 14/2017. (HK 8.) HM VGHÁT szakutasítás.
49. § A  HM VGH főigazgatója az  5.  § szerinti Elhelyezési szabályzat I. részt az  utasítás hatálybalépését követő 30. napig
aláírásra előkészíti.
50. § Az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság parancsnoka a 8. § a) pontja szerinti Elhelyezési szabályzat
II. részt az utasítás hatálybalépését követő 150. napig aláírásra előkészíti.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1023/2016. (II. 9.) Korm. határozata a Világélelmezési Program Szolgáltató Központjának lehetséges budapesti elhelyezéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  Világélelmezési Program (a továbbiakban: WFP) Szolgáltató Központjának Budapestre történő
telepítése érdekében készült részletes pályázati anyagot és egyetért annak a  WFP ügyvezető igazgatója részére
a Külgazdasági és Külügyminisztérium útján történő benyújtásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2016. február 15.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy sikeres pályázat esetén gondoskodjon a  WFP-vel megkötésre
kerülő megállapodás tartalma és időbeli hatálya szerint a  WFP Szolgáltató Központ budapesti elhelyezéséhez és
működéséhez szükséges források költségvetési tervezéséről.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a WFP-vel megkötésre kerülő megállapodás szerint, a központi költségvetés tervezése
keretében a 2017. évtől folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2011. (II. 15.) NGM rendelete a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagjait megillető nyugellátással kapcsolatos egyes eljárási szabályokról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés
16. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában nyugdíjmegállapító szerv a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) Központi
Hivatala.
2. § (1) A pénzügyőr szolgálati nyugdíjának megállapítására kérelemre vagy hivatalból kerülhet sor. Ehhez kapcsolódóan
a szolgálati viszony megszűnését parancsban kell elrendelni.
(2) A szolgálati viszony nyugállományba helyezéssel történő megszűnésére kiadott szolgálati parancs tartalmazza
a hivatásos szolgálati viszonyban eltöltött időt.
3. § (1) A hivatásos állomány tagjának rokkantsági nyugdíjra való jogosultsága a szolgálati viszony megszűnését követő
naptári nappal kezdődik.
(2) A magasabb fokozatú baleseti járadék az állapotrosszabbodás orvosilag megállapított időpontjától, de legkorábban
az igénybejelentést követő hónap első napjától jár.
(3) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban:
Hszt.), valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény hatálya alá tartozó szervtől áthelyezett pénzügyőrnek a nyugdíj alapját képező jövedelemről,
amennyiben az nem a NAV-tól vagy jogelőd szervétől, a Vám- és Pénzügyőrségtől származik, az előző munkáltató által
kiállított igazolást kell benyújtania a nyugdíjmegállapító szerv részére. Az igazolás tartalmazza az előző munkáltatótól
megszerzett jövedelem összegét havonkénti és jogcím szerinti bontásban.
4. § (1) A csökkentett mértékben folyósított szolgálati nyugdíj helyett a teljes összegű szolgálati nyugdíjat az 50. életév
betöltése hónapjának 1. napjától vagy a 40%-os egészségkárosodás megállapítása hónapjának 1. napjától – de
legkorábban az igénybejelentést megelőző 6. hónap 1. napjától – kell folyósítani.
(2) A baleset alapján megállapított baleseti járadékot a baleset napjától, a szolgálatból eredő betegség alapján
megállapított baleseti járadékot pedig az ebből származó egészségkárosodás fennállásának rehabilitációs szakértői
szerv szakhatósági állásfoglalásában megállapított hónapjának 1. napjától kell folyósítani.
(3) Az özvegyi nyugdíjat és az árvaellátást a pénzügyőr elhalálozása hónapját követő 2. hónap adott napjától, vagy ha
az elhunyt hozzátartozói számára az kedvezőbb, akkor az elhalálozás napjától kell folyósítani.
(4) A pénzügyőrrel közös háztartásban nem élt, de nyugellátásra jogosult családtagjainak nyugdíját az elhalálozás
napjától, a jogosultság későbbi keletkezése esetén pedig az utóbbi időponttól kell megállapítani és folyósítani.
5. § (1) A Hszt. alapján járó nyugellátásokat a nyugdíjmegállapító szerv határozattal állapítja meg.
(2) A nyugdíjmegállapító szerv hivatalból jár el
a) a szolgálati nyugdíjigény,
b) a rokkantsági nyugdíjigény,
c) az elhunyt pénzügyőr együttélő özvegye (élettársa) és árváinak nyugellátási igénye,
d) a szolgálati, rokkantsági, özvegyi nyugdíjigény megnyílásakor érvényesíthető családi és házastársi pótlék
tárgyában.
(3) A nyugdíjmegállapító szerv kérelemre jár el minden egyéb nyugdíjigény tárgyában, így különösen:
a) a baleseti járadékigény,
b) a szülői nyugdíjigény,
c) az elvált vagy különélő házastárs özvegyi nyugdíjigénye,
d) a rehabilitációs szakértői szerv által adott szakvélemény alapján a rokkantsági nyugdíj és a baleseti járadék
összegének módosítása, vagy azok folyósításának beszüntetése, e) a nem folyósított vagy csökkentett mértékben folyósított szolgálati nyugdíj teljes összegben való folyósítására
irányuló igény,
f) a feltételek hiányában megszüntetett rokkantsági nyugdíj és baleseti járadék ismételt megállapítására irányuló
igények,
g) az 50. életév betöltésekor a teljes összegű szolgálati nyugdíj folyósításának megkezdése
tárgyában.
6. § Az állományilletékes parancsnok köteles gondoskodni arról, hogy a pénzügyőrt, vagy elhalálozása esetén a jogosult
családtagját megillető ellátás elbírálásához szükséges okmányok és egyéb adatok a szolgálati viszony megszűnéséről
 szóló parancs megjelenésétől számított legkésőbb 15 napon belül a nyugdíjmegállapító szervhez kerüljenek.
7. § A nyugdíjat helyettesítő 2 havi illetményt a nyugdíjmegállapító szerv a nyugdíjazást követő hónapban hivatalból
utalja.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2011. március 1-jén hatályát veszti.
9. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban a hatálybalépését megelőzően
megkezdett eljárási cselekményekre is alkalmazni kell.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
1022/B/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a „King’s City” nevű komplex
turisztikai projekt Sukoró község külterületen megvalósuló nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági
ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló
83/2009. (IV. 10.) Korm. rendelet alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó a „King’s City” nevű komplex turisztikai projekt Sukoró község külterületen megvalósuló
nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági
ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló
83/2009. (IV. 10.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól. Indokolása szerint a jogalkotó az R. megalkotásakor nem tartotta be
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Tv.)
1. § (1) bekezdés c)–d) pontjaiban foglaltakat. A Tv. rendelkezéseiből megállapíthatóan csak (koncessziós pályázatot követően megkötött) koncessziós szerződés alapján
[1. § (1) bekezdés c) pont], illetve azt követően lehet kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítani egy beruházást, miután döntés született az adott beruházás kormány általi
anyagi támogatásáról [1. § (1) bekezdés d) pont]. A kifogásolt R. 2009. április 15-én lépett hatályba, de a King’s
City beruházás kapcsán a jogszabály hatálybalépését megelőzően „egyetlen hivatalos, legális és legitim közjogi
döntés, vagy szerződés sem született”. Az R. tehát – az indítványozó megítélése szerint – idő előtt, a Tv. rendelkezéseinek be nem tartásával született meg, s mindez sérti az
Alkotmány 2. § (1) bekezdését, 7. § (2) bekezdését, 9. §
(2) bekezdését és 35. § (1) bekezdését.
2. Az Alkotmánybíróság eljárása során a 240/2010.
(IX. 23.) Korm. rendelet [kihirdetésre került a Magyar
Közlöny 2010. szeptember 23-án megjelent 149. számában, hatálybalépés időpontja a 2. § szerint a kihirdetést követő nap] hatályon kívül helyezte az R.-t. Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként csak hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetőleg módosított jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának vizsgálatára
csak a konkrét normakontroll két esetében [az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és a 48. §
szerinti alkotmányjogi panasz alapján] van lehetőség,
ilyenkor ugyanis a támadott jogszabályi rendelkezés alkalmazhatósága is eldöntendő kérdés. Jelen ügy nem tartozik
ebbe a körbe, ezért az R. vonatkozásában benyújtott utólagos normakontroll indítvány tárgyában indult eljárást az
Alkotmánybíróság az ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján (az indítvány benyújtása után a vizsgálat alá vont jogszabály hatályát vesztette és ezzel az indítvány tárgytalanná vált) megszüntette.
Budapest, 2010. október 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2/2011. (II. 18.) OGY határozata Arnóth Sándor országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Arnóth Sándor országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Hajdúböszörményi
Városi Bíróság 1.B.50/2009/10. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1036/2016. (II. 9.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet címrendjének a  20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 47. 2024. évi olimpiai pályázat finanszírozása alcímmel történő kiegészítését;
2. az Áht. 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 3300,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1914/2013. (XII. 11.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és
kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a közigazgatási és igazságügyi minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök