text:
28/2012. (IV. 27.) NEFMI rendelete egyes sajátos közoktatási feladatok támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 5. melléklet 11. pontjában és az
államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) pontjában
és az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 15. pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszter,
valamint az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszter egyetértésével
– a következőket rendelem el: 1. Sajátos nevelési igényű tanulók tankönyvtámogatása
1. § (1) A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.)
a) 12. § (1) bekezdése szerinti központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény (a továbbiakban:
központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény), b) 32. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott önkormányzati fenntartó (a továbbiakban: önkormányzati
fenntartó), valamint c) 38. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott, közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartó
(a továbbiakban: közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója)
[az a)–c) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: fenntartó] a fenntartásában lévő nevelési-oktatási intézmény 1–13.
évfolyamán – szakiskola esetében a 9–10. évfolyamán – és a szakképzési évfolyamokon a nappali rendszerű iskolai
oktatásban részt vevő, a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Közokt. tv.) 121. § (1) bekezdés
29. pont a) vagy b) alpontja szerinti sajátos nevelési igényű tanulók 2012. október 1-jei becsült létszáma alapján
igényelheti a Kvt. 5. melléklet 11. pont d) alpont da) alpontja szerinti támogatást (a továbbiakban:
tankönyvtámogatás). (2) A tankönyvtámogatás felhasználható a Közokt. tv. 121. § (1) bekezdés 29. pont a) vagy b) alpont szerinti sajátos
nevelési igényű tanulók kis példányszámú tankönyveinek beszerzésére és differenciált tankönyvvásárlás
támogatására, így különösen a vak tanulók kispéldányszámú, pontírásos és hangos tankönyvei, digitalizált tananyagai
a tankönyvvé nyilvánítás, a tankönyvtámogatás, valamint az iskolai tankönyvellátás rendjéről szóló 23/2004. (VIII. 27.)
OM rendelet (a továbbiakban: OM rendelet) 22. § (13) bekezdése szerint történő beszerzésének támogatására.
(3) A tankönyvtámogatás igénylésének alapja a tankönyvrendelésben szereplő végösszegnek a tankönyvrendelésben
érintett tanulók létszáma alapján a Kvt. 8. melléklet I. pont 4. alpont b) alpontja szerinti normatív hozzájárulás fajlagos
összege alapján biztosított támogatással csökkentett különbözete. 2. § (1) A támogatási kérelmet az 1. és 2. melléklet szerinti adatlap kitöltésével 2012. július 2-áig lehet benyújtani.
A 2. mellékletet a 3. melléklet szerinti intézményi adatlap alapján kell kitölteni. A kitöltött intézményi adatlapot a
kérelem benyújtásától számított öt évig a fenntartónak meg kell őrizni. A vak és a gyengénlátó tanulók tankönyveihez
támogatást a fenntartó, valamint az OM rendelet 22. § (13) bekezdésében meghatározott Vakok Egységes
Gyógypedagógiai Módszertani Intézményének fenntartója a vak és gyengénlátó tanulók részére az 1. § (2) és
(3) bekezdésében meghatározott feltételek szerint igényelheti. (2) A Magyar Államkincstár (a továbbiakban: kincstár) a támogatási kérelmek feldolgozása alapján elkészített összesítő jelentést
2012. szeptember 20-áig önkormányzati fenntartó, közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója, valamint
központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény szerinti bontásban, megyénként külön összesítve,
nyomtatott és elektronikus formában megküldi az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére.
(3) A miniszter a tankönyvtámogatás feltételeinek megfelelő támogatási kérelmek alapul vételével, az összesítő jelentés
alapján, a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig 2012. október 5-éig dönt a tankönyvtámogatás fenntartónkénti
és intézményenkénti összegéről. A miniszter a döntését – a kincstár egyidejű értesítésével – az általa vezetett
minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) honlapján közzéteszi. A miniszter döntését a kincstár írásban közli a
fenntartóval. (4) A miniszter a támogatott önkormányzati fenntartók utaláshoz szükséges adatait – KSH-azonosítóját, településtípus
nélküli megnevezését és a tankönyvtámogatás összegét – 2012. október 19-éig elektronikus úton és papír alapon közli
a helyi önkormányzatokért felelős miniszterrel. A tankönyvtámogatást önkormányzati fenntartó esetében a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a kincstár a 2012. november havi nettó finanszírozás
keretében folyósítja. (5) A tankönyvtámogatást a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója részére a kincstár a miniszter
utalványozását követő havi normatív állami hozzájárulások és támogatások utalásával egyidejűleg folyósítja, azzal,
hogy ha az utalványozás a 2012. december havi normatív állami hozzájárulások és támogatások utalását követően
történik meg, a tankönyvtámogatást 2012. december 31-ig kell folyósítani.
2. Szakiskolai felzárkóztató oktatás támogatása 3. § (1) A Kvt. 5. melléklet 11. pont d) alpont db) alpontja szerinti támogatást (a továbbiakban: felzárkóztatási támogatás)
a fenntartó a fenntartásában lévő szakiskolában nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő, 2011/2012. tanév
január 1-jétől augusztus 31-éig és a 2012/2013. tanév szeptember 1-jétől december 31-éig tartó naptári hónapjaiban
felzárkóztató oktatásban részt vevő tanulók létszáma alapján igényelheti.
(2) A felzárkóztatási támogatás kizárólag szakiskolában, a kerettanterv alapján elkészített helyi tanterv szerint szervezett
felzárkóztató oktatásban részt vevő tanulók után igényelhető a szakképzésbe történő bekapcsolódáshoz szükséges
elméleti és gyakorlati tudáselemek (kompetenciák), a tanulói képességek fejlesztését szolgáló eszközök beszerzésére,
valamint működési jellegű kiadások – személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok, dologi kiadások, egyéb
működési célú kiadások – fedezésére. (3) A felzárkóztatási támogatás összege 8000 Ft/hó/fő.
(4) A felzárkóztatási támogatás igénylésének alapja a 2011/2012. tanévre és a 2012/2013. tanévre beiratkozott tanulók
havi létszámadatainak január 1-jétől június 30-áig és július 1-jétől december 31-éig a félévi részletre vonatkoztatott
matematikai átlaga. A tanulók átlaglétszám-számításánál törtszám esetén a létszámot (egy főre) felfelé kerekítve kell
figyelembe venni. 4. § (1) A támogatási kérelmet az 1. melléklet szerinti adatlap, és
a) a 2012. évi első részlet tekintetében a 2011/2012. tanév tárgyhónapjainak létszámadatai alapján a 4. melléklet
szerinti adatlap 2012. május 23-áig, b) a második részlet tekintetében a 2011/2012. tanév és a 2012/2013. tanév tárgyhónapjainak létszámadatai alapján
az 5. melléklet szerinti adatlap 2012. október 8-áig
történő kitöltésével lehet benyújtani. (2) A kincstár a támogatási kérelmek feldolgozása alapján elkészített összesítő jelentést az első részlet tekintetében 2012.
július 2-áig, a második részlet tekintetében 2012. november 9-éig fenntartó szerinti bontásban, nyomtatott és
elektronikus formában megküldi a miniszter részére. (3) A miniszter a felzárkóztatási támogatás feltételeinek megfelelő támogatási kérelmek alapul vételével, az összesített
jelentés alapján, a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig – az első részlet tekintetében – 2012. július 16-áig, a
második részlet tekintetében 2012. november 15-éig dönt a felzárkóztatási támogatás fenntartónkénti összegéről.
A miniszter a döntését – a kincstár egyidejű értesítésével – a minisztérium honlapján közzéteszi. A miniszter döntését
a kincstár írásban közli a fenntartóval. (4) A miniszter a felzárkóztatási támogatásban részesült szakiskolákra és a támogatási összegekre vonatkozó
– fenntartónkénti és intézményenkénti – adatokat közli az államháztartásért felelős miniszterrel.
(5) A miniszter a támogatott önkormányzati intézményfenntartók utaláshoz szükséges adatait – KSH-azonosítóját,
településtípus nélküli megnevezését és a felzárkóztatási támogatás összegét – az első részlet tekintetében 2012. július
23-áig, a második részlet tekintetében 2012. november 20-áig elektronikus úton és papír alapon közli a helyi
önkormányzatokért felelős miniszterrel. A felzárkóztatási támogatást önkormányzati intézményfenntartók esetében a
helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a kincstár az első részlet tekintetében a
2012. augusztus havi, a második részlet tekintetében a 2012. december havi nettó finanszírozás keretében folyósítja.
(6) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója részére a felzárkóztatási támogatást a kincstár a
miniszter utalványozását követő havi normatív állami hozzájárulások és támogatások utalásával egyidejűleg folyósítja,
azzal, hogy ha az utalványozás a 2012. december havi normatív állami hozzájárulások és támogatások utalását
követően történik meg, a felzárkóztatási támogatást 2012. december 31-ig kell folyósítani.
3. Szakközépiskola tizenegy–tizenkettedik évfolyamán az iskolai gyakorlati oktatás támogatása
5. § (1) A Kvt. 5. melléklet 11. pont d) alpont dc) alpontja szerinti támogatást (a továbbiakban: gyakorlati oktatás támogatása)
a fenntartó a 2011/2012. tanév január 1-jétől június 30-áig és a 2012/2013. tanév szeptember 1-jétől december 31-éig
tartó naptári hónapjaira a szakközépiskolákban vagy szakközépiskolai tevékenységet ellátó intézményegységben
nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő azon tanulók után igényelheti, akik a tizenegy–tizenkettedik
évfolyamon szervezett szakmai orientáció és szakmacsoportos gyakorlati oktatásban részt vesznek.
(2) A gyakorlati oktatás támogatása elosztásának alapja az (1) bekezdésben meghatározott intézményben,
intézményegységben a szakközépiskola pedagógiai programjában meghatározott, a tizenegy–tizenkettedik
évfolyamon nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő tanulók számára legfeljebb 12 fős csoportban, legalább
heti négy órában szervezett szakmai orientáció és szakmacsoportos gyakorlati oktatásban részt vevő, a
2011/2012. tanévre és a 2012/2013. tanévre beiratkozott, 2012. február 15-én, valamint 2012. szeptember 15-én
tanulói jogviszonyban állók létszáma. Ha a kilencedik évfolyamon nyelvi előkészítő oktatás vagy két tanítási nyelvű
oktatás folyik, a 6. mellékletben foglaltaknak megfelelően a szakközépiskola tizenkettedik–tizenharmadik évfolyamán
tanulók gyakorlati oktatásához igényelhető a gyakorlati oktatás támogatása, abban az esetben, ha az (1) bekezdésben
meghatározott intézmény, intézményegység pedagógia programja az évfolyamok számozásánál erre kitér.
(3) A gyakorlati oktatás támogatásának egy tanulóra, egy hónapra jutó összege nem haladhatja meg az 1000 Ft-ot.
(4) A támogatási kérelem kizárólag abban az esetben nyújtható be, ha a pedagógiai programban meghatározott
szakképzési évfolyamok száma a hatályos Országos Képzési Jegyzékben előírt évfolyamoknál eggyel kevesebb, tehát a
szakközépiskolák kilenc–tizenkettedik évfolyamain, illetve ahol a kilencedik évfolyamon nyelvi előkészítő oktatás vagy
két tanítási nyelvű oktatás folyik, a kilencedik–tizenharmadik évfolyamain – a Kvt. 3. melléklet 16. pont a) alpont aa)
alpontjában foglaltakra is tekintettel – végrehajtott szakmacsoportos alapozás, szakmai orientáció és
szakmacsoportos gyakorlati oktatás a szakmai képzés idejébe a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény
27. § (1) bekezdése alapján beszámításra kerül. (5) A gyakorlati oktatás támogatása
a) a szakmai orientációhoz és a szakmacsoportos gyakorlati oktatáshoz kapcsolódó működési jellegű kiadások
(személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok, dologi kiadások, egyéb működési célú kiadások)
fedezésére és b) a gyakorlati tudáselemek (kompetenciák), a tanulói képességek fejlesztését szolgáló, továbbá új vagy
a korábbinál műszaki, technikai szempontból korszerűbb tárgyi eszközök létrehozására irányuló, illetve a
nyilvántartásukban már szereplő tárgyi eszközök műszaki, technikai paramétereinek korszerűsítését megvalósító
felújításhoz, fejlesztéshez használható fel. 6. § (1) A támogatási kérelmet az 1., 7. és 8. melléklet szerinti adatlap kitöltésével
a) az első részlet tekintetében 2012. január 1-jétől 2012. június 30-áig terjedő időszakra legkésőbb 2012. május
23-áig, b) a második részlet tekintetében 2012. szeptember 1-jétől 2012. december 31-éig terjedő időszakra legkésőbb
2012. szeptember 20-áig lehet benyújtani. (2) A támogatási kérelemhez mindkét részlet tekintetében csatolni kell az intézményi nyilatkozatot az 5. §
(4) bekezdésben meghatározott feltétel teljesítésére vonatkozóan. (3) A kincstár a támogatási kérelmek feldolgozása alapján elkészített összesítő jelentést önkormányzati fenntartó,
közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény szerinti bontásban, megyénként külön összesítve, nyomtatott és elektronikus formában az
első részlet tekintetében 2012. június 28-áig, a második részlet tekintetében 2012. október 31-éig megküldi a miniszter
részére. (4) A miniszter a gyakorlati oktatás támogatása feltételeinek megfelelő támogatási kérelmek alapul vételével, az
összesített jelentés alapján, a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig dönt – az első részlet tekintetében 2012. július
16-áig, a második részlet tekintetében 2012. november 15-éig – a gyakorlati oktatás támogatásának fenntartónkénti
összegéről. A miniszter a döntését – a kincstár egyidejű értesítésével – a minisztérium honlapján közzéteszi.
A miniszter döntését a kincstár írásban közli a fenntartóval.
(5) A miniszter a támogatott önkormányzati fenntartók utaláshoz szükséges adatait – KSH-azonosítóját, településtípus
nélküli megnevezését és a gyakorlati oktatás támogatásának összegét – az első részlet tekintetében 2012. július 23-áig,
a második részlet tekintetében 2012. november 26-áig – elektronikus úton és papír alapon közli a helyi
önkormányzatokért felelős miniszterrel. A gyakorlati oktatás támogatását önkormányzati fenntartó esetében a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a kincstár az első részlet tekintetében a 2012. év augusztus
havi, a második részlet tekintetében a 2012. év december havi nettó finanszírozás keretében folyósítja.
(6) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója részére a gyakorlati oktatás támogatását a kincstár a
miniszter utalványozását követő havi normatív állami hozzájárulások és támogatások utalásával egyidejűleg folyósítja,
azzal, hogy ha az utalványozás a 2012. december havi normatív állami hozzájárulások és támogatások utalását
követően történik meg, a gyakorlati oktatás támogatását 2012. december 31-ig kell folyósítani.
4. Nem magyar állampolgár tanköteles tanulók oktatásának támogatása
7. § (1) A Kvt. 5. melléklet 11. pont d) alpont dd) alpontja szerinti támogatást (a továbbiakban: nem magyar állampolgár
tanulók támogatása) a fenntartó a fenntartásában levő iskola olyan, a nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő
tanulója után igényelheti, aki a) menedékjogot kérő, menekült, menedékes, oltalmazott vagy humanitárius tartózkodási engedéllyel rendelkezik,
feltéve hogy a tanulók nevelését, oktatását központi pedagógiai program adaptálásával szervezik meg, vagy
b) nem tartozik az a) pontban felsoroltak közé, de a nem magyar ajkú, nem magyar állampolgár tanuló közoktatási
intézményrendszerbe való belépésétől számított időtartam nem éri el az egy évet, és a közoktatási intézmény
vagy a tanuló által látogatott osztály tanítási nyelve magyar, feltéve, hogy az ilyen tanuló oktatását, nevelését
központi pedagógiai program adaptálásával szervezik meg. (2) A nem magyar állampolgár tanulók támogatásának mértéke
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti tanulók esetében nem haladhatja meg a 140 000 Ft/fő/év összeget,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti tanuló esetében nem haladhatja meg a 70 000 Ft/fő/év összeget.
(3) A fenntartó a nem magyar állampolgár tanulók támogatásának felére jogosult, ha a tanuló az adott tanítási félév
lezárulta előtt elköltözik az iskola településéről vagy elhagyja Magyarország területét, és ezáltal tanulói jogviszonya az
iskolával megszűnik. A nem magyar állampolgár tanulók támogatására való jogosultságot nem érinti, ha a tanuló egy
településen belül, azonos fenntartó fenntartásában álló másik intézménybe átiratkozik.
(4) Az a) (1) bekezdés a) pontja szerinti tanulókhoz kapcsolódóan nyújtott nem magyar állampolgár tanulók
támogatásának aa) 50%-a az iskolai, tanórán kívüli, heti rendszerességgel tartott magyar nyelvi felkészítő programok
költségeire és az azokkal összefüggő emberi erőforrások költségeire,
ab) 20%-a a célcsoport számára biztosított kulturális különbségeket áthidaló iskolai, tanórán kívüli
tevékenységekre, ac) 10%-a az oktatási-fejlesztési folyamatban vagy az ahhoz való hozzáféréshez elengedhetetlen, a célcsoport
számára biztosított eszközök beszerzésére, ad) 20%-a az iskolai gyermekvédelmi felelős, vagy az ezzel a feladattal megbízott munkatárs tanulóval és a
tanuló családjával való rendszeres kapcsolattartásával összefüggő emberi erőforrások költségeire,
b) (1) bekezdés b) pontja szerinti tanulókhoz kapcsolódóan nyújtott nem magyar állampolgár tanulók
támogatásának teljes összege az iskolai, tanórán kívüli, heti rendszerességgel tartott magyar nyelvi felkészítő
programok költségeire, valamint az azzal összefüggő emberi erőforrásokkal kapcsolatos költségekre
fordítható. 8. § (1) A támogatási kérelmet az 1. és 9. melléklet szerinti adatlap kitöltésével 2012. október 4-éig lehet benyújtani.
(2) A kincstár a támogatási kérelmek feldolgozása alapján elkészített összesítő jelentést 2012. november 5-ig
önkormányzati fenntartó, közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartó és központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézmény szerint, megyei bontásban intézményenként célcsoporttípusok, valamint
tanulói létszám szerint összesítve nyomtatott és elektronikus formában megküldi a miniszter részére.
(3) A miniszter a nem magyar állampolgár tanulók támogatása feltételeinek megfelelő támogatási kérelmek alapul
vételével, az összesítő jelentés alapján, a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig 2012. november 15-ig dönt a nem
magyar állampolgár tanulók támogatásának fenntartónkénti összegéről. A miniszter a döntést – a kincstár egyidejű
értesítésével – a minisztérium honlapján közzéteszi. A miniszter döntését a kincstár írásban közli a fenntartóval.
(4) A miniszter a támogatott önkormányzati fenntartók utaláshoz szükséges adatait – KSH-azonosítóját, településtípus
nélküli megnevezését és a nem magyar állampolgár tanulók támogatásának összegét – 2012. november 22-éig
elektronikus úton és papír alapon közli a helyi önkormányzatokért felelős miniszterrel. A nem magyar állampolgár
tanulók támogatását önkormányzati fenntartó esetében a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása
alapján a kincstár a 2012. december havi nettó finanszírozás keretében folyósítja.
(5) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója részére a nem magyar állampolgár tanulók
támogatását a kincstár a miniszter utalványozását követő havi normatív állami hozzájárulások és támogatások
utalásával egyidejűleg folyósítja, azzal, hogy ha az utalványozás a 2012. december havi normatív állami hozzájárulások
és támogatások utalását követően történik meg, a nem magyar állampolgár tanulók támogatását 2012. december
31-ig kell folyósítani. (6) A támogatási cél megvalósulásáról készített szakmai összefoglalót és a 10. melléklet szerinti összesítő adatlapot a
fenntartó a nem magyar állampolgár tanulók támogatásának felhasználását követő harminc napon belül, de
legkésőbb 2013. július 31-éig megküldi a miniszternek. Az összesítő adatlap alapját képező dokumentumokat a
benyújtástól számított öt évig meg kell őrizni. 5. Gyermekgyógyüdülőkben, egészségügyi intézményekben, rehabilitációs intézményekben
tartós gyógykezelés alatt álló tanulók oktatásának támogatása 9. § (1) A Kvt. 5. melléklet 11. pont d) alpont de) alpontja szerinti támogatást (a továbbiakban: tartós gyógykezelés alatt álló
tanulók támogatása) a fenntartó a fekvőbeteg-ellátás keretében szakellátásban vagy rehabilitációs célú ellátásban
részesülő, alap- vagy középfokú iskolai, a nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő olyan tanulók
tankötelezettségének teljesítését szolgáló közoktatási feladat ellátásának biztosításához igényelheti, akiknek
fekvőbeteg-ellátás keretében végzett tartós gyógykezelése a huszonegy naptári napot meghaladja, és a gyógykezelés
ideje alatt a) egyéni (ágy melletti) foglalkozás esetén legalább heti nyolc,
b) csoportos foglalkozás esetén legalább heti tizenöt tanóra időtartamban biztosított az ismeretek szinten tartását, az iskolai hiányzásból eredő hátrányok csökkentését
szolgáló pedagógiai foglalkoztatás, és akikre tekintettel az intézmény rendelkezik a szülő írásos hozzájárulásával a
pedagógiai foglalkoztatáshoz kapcsolódó adatok kezelésére. (2) A tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatása tekintetében a gyógykezelés folyamatosnak minősül abban az
esetben is, ha annak időtartama alatt hétvégenként a tanuló a gyermekgyógyüdülőből, az egészségügyi
intézményből, a rehabilitációs intézményből otthonába távozhat. (3) A tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatásának mértéke tanulónként nem haladhatja meg
a) a 25 000 Ft/fő/év összeget, ha a folyamatos gyógykezelés időtartama legalább huszonkét, de legfeljebb
negyvenegy naptári nap, b) az 50 000 Ft/fő/év összeget, ha a folyamatos gyógykezelés időtartama legalább negyvenkettő, de legfeljebb
nyolcvankilenc naptári nap, c) a 100 000 Ft/fő/év összeget, ha a folyamatos gyógykezelés időtartama kilencven vagy annál több naptári nap.
(4) A tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatása a feladat ellátásához kapcsolódó személyi és dologi költségekre
használható fel. (5) A tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatásának igénylése az egészségügyi intézmény tapasztalataira épülő
– a 2012. január 1-jétől 2012. december 31-éig terjedő időszakra történő – tervezés alapján történik.
10. § (1) A támogatási kérelmet az 1. és 11. melléklet szerinti adatlap kitöltésével 2012. május 14-éig lehet benyújtani.
(2) A kincstár a támogatási kérelmek feldolgozása alapján elkészített összesítő jelentést 2012. július 16-áig önkormányzati
fenntartó, közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartó és központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény szerinti bontásban, megyénként külön összesítve, nyomtatott és elektronikus formában
megküldi a miniszter részére. (3) A miniszter a tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatása feltételeinek megfelelő támogatási kérelmek alapul
vételével, az összesített jelentés alapján a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig 2012. augusztus 6-áig dönt a
tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatásának összegéről. A miniszter a döntést – a kincstár egyidejű
értesítésével – a minisztérium honlapján közzéteszi. A miniszter döntését a kincstár írásban közli a fenntartóval.
(4) A miniszter a támogatott önkormányzati fenntartók utaláshoz szükséges adatait – KSH-azonosítóját, településtípus
nélküli megnevezését, és a tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatásának összegét – 2012. augusztus 17-éig
elektronikus úton és papír alapon közli a helyi önkormányzatokért felelős miniszterrel. A tartós gyógykezelés alatt álló
tanulók támogatását önkormányzati fenntartó esetében a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása
alapján a kincstár a 2012. szeptember havi nettó finanszírozás keretében folyósítja.
(5) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója részére a tartós gyógykezelés alatt álló tanulók
támogatását a kincstár a miniszter utalványozását követő havi normatív állami hozzájárulások és támogatások
utalásával egyidejűleg folyósítja. (6) A 12. melléklet szerinti egyéni tanulói adatlapok adatai alapján elkészített 13. melléklet szerinti összesítő adatlapot a
fenntartó a tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatásának felhasználását követő harminc napon belül, de
legkésőbb 2013. július 31-éig megküldi a miniszternek. Az összesítő adatlap alapját képező tanulói adatlapokat a
benyújtástól számított öt évig meg kell őrizni. 6. Iskolapszichológusi hálózat fejlesztésének támogatása
11. § (1) A Kvt. 5. melléklet 11. pont d) alpont df) alpontja szerinti támogatást (a továbbiakban: fejlesztési támogatás) a többcélú
kistérségi társulások, mint feladatot ellátók vehetik igénybe a 2012. költségvetési évben időarányosan 4 hónapra.
(2) A többcélú kistérségi társulás az iskolapszichológusi szolgáltatás feladatát elláthatja az általa fenntartott, a nevelési
tanácsadást is ellátó intézményben, vagy – megállapodás alapján – települési önkormányzat vagy önkormányzati
társulás fenntartásában működő, a nevelési tanácsadást is ellátó intézmény vagy intézmények útján.
(3) Az iskolapszichológusi feladatok ellátása biztosítható a nevelési tanácsadó intézményében, vagy ezen intézményben
foglalkoztatott utazó szakember biztosításával abban a közoktatási intézményben, ahol az ellátott tanuló
jogviszonnyal rendelkezik. (4) A fejlesztési támogatás mértéke többcélú kistérségi társulásonként nem haladhatja meg az 1 500 000 Ft-ot, amely a
feladat ellátásához kapcsolódó, 2012 szeptemberétől induló 1 fő létszámfejlesztéssel összefüggő személyi kiadásokra
használható fel. 12. § (1) A támogatási kérelmet az 1. melléklet szerinti adatlap és a 14. melléklet I. pontjának kitöltésével 2012. május 23-áig
lehet benyújtani. (2) A támogatási kérelemhez csatolni kell
a) az iskolapszichológusi szolgáltatás jelenlegi és tervezett mutatóiról szóló 14. melléklet II. pontja szerint adatlapot,
b) a 15. melléklet I. pontja szerinti szándéknyilatkozatot,
c) az iskolapszichológusi szolgáltatást nyújtó intézmény – fenntartó által hitelesített – alapító okiratát, amelynek
tartalmaznia kell az iskolapszichológusi szolgáltatásra való jogosultságot. (3) Ha a többcélú kistérségi társulás az iskolapszichológusi szolgáltatást saját intézményében biztosítja, a támogatási
kérelemhez csatolni kell a többcélú kistérségi társulás társulási tanácsa (a továbbiakban: társulási tanács) által
meghozott olyan határozat – a társulási tanács elnöke által – hitelesített másolatát, amely tartalmazza a többcélú
kistérségi társulás kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy a nevelési tanácsadás feladatai között a többcélú
kistérségi társulás tagjai az iskolapszichológusi feladatok ellátását is vállalták.
(4) Ha a többcélú kistérségi társulás az iskolapszichológusi szolgáltatást a nevelési tanácsadást is ellátó intézmény vagy
intézmények útján települési önkormányzattal vagy önkormányzati társulással kötött megállapodás alapján látja el, a
támogatási kérelemhez csatolni kell – az igényjogosultságot megalapozó tevékenységként – az iskolapszichológusi
feladatellátásra megkötött megállapodás társulási tanács elnöke által hitelesített másolatát.
(5) Ha a többcélú kistérségi társulás által fenntartott, vagy megállapodás alapján – települési önkormányzat vagy
önkormányzati társulás fenntartásában működő – a nevelési tanácsadást is ellátó intézményben az
iskolapszichológusi feladatellátásra csak 2012. szeptember 1-jétől kezdődően kerül sor, a támogatási kérelemhez
csatolni kell a feladatellátásra jogosulttá váló intézmény alapító okiratának módosítására vonatkozó 15. melléklet
II. pontja szerinti fenntartói szándéknyilatkozatot. (6) Ha a többcélú kistérségi társulás az iskolapszichológusi szolgáltatást megállapodás alapján biztosítja, a támogatási
kérelemhez csatolni kell az iskolapszichológusi feladatellátásra jogosult intézmény fenntartójának a 15. melléklet
III. pontja szerinti szándéknyilatkozatát arról, hogy a többcélú kistérségi társulással kötött megállapodásban foglaltak
szerint 2012 szeptemberétől teljesíti az egy fő iskolapszichológusi létszámfejlesztést.
13. § (1) Az a többcélú kistérségi társulás, amelyik
a) a pedagógiai szakszolgálatok és a sajátos nevelési igényű tanulók támogatása igénylésének, folyósításának,
elszámolásának és ellenőrzésének rendjéről szóló 15/2009. (IV. 2.) OKM rendelet (a továbbiakban:
15/2009. (IV. 2.) OKM rendelet) 8. §-a, b) az egyes sajátos közoktatási feladatok támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának,
elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló 17/2010. (III. 30.) OKM rendelet (a továbbiakban:
17/2010. (III. 30.) OKM rendelet) 13. §-a, c) az egyes sajátos közoktatási feladatok támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának,
elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló 24/2011. (V. 18.) NEFMI rendelet 11–12. §-a
alapján támogatásban részesült, és a fejlesztési támogatásból biztosított iskolapszichológusi szolgáltatást ellátja,
további fejlesztési támogatást igényelhet az iskolapszichológusi tevékenységgel összefüggő személyi kiadások
fedezetéhez. (2) Az (1) bekezdés szerinti támogatással megkezdett iskolapszichológusi szolgáltatás személyi kiadásaival összefüggő
további fejlesztési támogatás mértéke többcélú kistérségi társulásonként nem haladhatja meg az 1 000 000 Ft-ot.
(3) A támogatási kérelmet az 1. melléklet és a 14. melléklet I. pontja szerinti adatlap kitöltésével 2012. május 23-áig kell
benyújtani. (4) A támogatási kérelemhez csatolni kell a) a 12. § (2) bekezdés a) és c) pontja szerinti dokumentumokat,
b) ha a többcélú kistérségi társulás ba) a 15/2009. (IV. 2.) OKM rendelet 8. §-a alapján kapott támogatással 2009. szeptemberben létesített
iskolapszichológusi álláshelyet továbbra is fenntartja, a 15/IV. és 15/VII. melléklet szerinti nyilatkozatokat,
bb) a 17/2010. (III. 30.) OKM rendelet 13. §-a alapján kapott támogatással 2010. szeptemberben létesített
iskolapszichológusi álláshelyet továbbra is fenntartja, a 15/V. és 15/VIII. melléklet szerinti nyilatkozatokat,
bc) a 24/2011. (V. 18.) NEFMI rendelet 11–12. §-a alapján kapott támogatással 2011. szeptemberben létesített
iskolapszichológusi álláshelyet továbbra is fenntartja, a 15/VI. és 15/IX. melléklet szerinti nyilatkozatokat, és
c) a 15/2009. (IV. 2.) OKM rendelet 8. §-a, a 17/2010. (III. 30.) OKM rendelet 13. §-a és a 24/2011. (V. 18.) NEFMI rendelet
11–12. §-a alapján kapott támogatásról a Wekerle Sándor Alapkezelő és jogelődje – az Oktatási és Kulturális
Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatósága – által kiadmányozott értesítő levél egy – a többcélú kistérségi
társulás elnöke által – hitelesített másolati példányát. 14. § (1) A kincstár a támogatási kérelmek egy példányát és az azok feldolgozása alapján elkészített összesítő jelentést
2012. június 20-áig többcélú kistérségi társulások szerinti bontásban, megyénként külön összesítve, nyomtatott és
elektronikus formában megküldi a miniszter részére. (2) A miniszter a fejlesztési támogatás és a további fejlesztési támogatás feltételeinek megfelelő támogatási kérelmek
alapul vételével, a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig 2012. július 12-éig dönt a fejlesztési támogatás és a
további fejlesztési támogatás többcélú kistérségi társulásonkénti összegéről. A miniszter a döntést – a kincstár
egyidejű értesítésével – a minisztérium honlapján közzéteszi. A miniszter döntését a kincstár írásban közli a többcélú
kistérségi társulással. (3) A miniszter a támogatott többcélú kistérségi társulás utaláshoz szükséges adatait – KSH-azonosítóját, településtípus
nélküli megnevezését, és a fejlesztési támogatás összegét – 2012. július 18-áig elektronikus úton és papír alapon közli a
helyi önkormányzatokért felelős miniszterrel. A fejlesztési támogatást a helyi önkormányzatokért felelős miniszter
utalványozása alapján a kincstár a 2012. augusztus havi nettó finanszírozás keretében folyósítja.
(4) A fejlesztési támogatásban és a további fejlesztési támogatásban részesülő többcélú kistérségi társulás a 16. melléklet
szerinti adatlap kitöltésével az iskolapszichológusi szolgáltatásról 2013. július 30-áig adatokat szolgáltat a kincstár
részre. Az iskolapszichológusi szolgáltatást alátámasztó adatlapokat az adatszolgáltatástól számított öt évig meg kell
őrizni. 7. A beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermekek, tanulók óvodai nevelésével,
illetve iskolai nevelésével és oktatásával kapcsolatos feladatok ellátásának támogatása
15. § (1) A Kvt. 5. melléklet 11. pont d) alpont dg) alpontja szerinti támogatást (a továbbiakban: BTM támogatás) a fenntartó a
fenntartásában lévő nevelési-oktatási intézményekben a nevelési tanácsadó érvényes szakvéleménye alapján
beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő óvodai nevelésben részesülő gyermekek és a nappali
rendszerű iskolai oktatásban részt vevő tanulók 2011/2012. tanévi nyitó, október 1-jei közoktatási statisztikai, és
a 2012/2013. tanévi becsült nyitó létszáma alapján igényelheti.
(2) A BTM támogatás kizárólag a nevelési tanácsadó szakvéleményében meghatározott fejlesztési célok
megvalósításához kapcsolódó, a képességek fejlesztését szolgáló eszközök beszerzésére, valamint a leszakadás
megakadályozását szolgáló, differenciált fejlesztést biztosító oktatásszervezési formák személyi és dologi költségeire
használható fel a 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakban.
(3) A BTM támogatás mértéke az (1) bekezdés szerint számított igénylésre jogosító létszám alapján nem haladhatja meg a
10 000 Ft/fő összeget. A BTM támogatás alapja a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermekek,
tanulók 2011. október 1-jei tényleges és a 2012. október 1-jei tényleges létszámának matematikai átlaga.
16. § (1) A támogatási kérelmet az 1. és 17. melléklet szerinti adatlap kitöltésével 2012. május 30-áig lehet benyújtani.
(2) A kincstár a támogatási kérelmek feldolgozása alapján elkészített összesítő jelentést 2012. augusztus 22-éig
önkormányzati fenntartó, közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartó és központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézmény szerinti bontásban, megyénként, intézménytípusonként, valamint tanulói
létszám szerint összesítve, nyomtatott és elektronikus formában megküldi a miniszter részére.
(3) A miniszter a BTM támogatás feltételeinek megfelelő támogatási kérelmek alapul vételével, az összesített jelentés
alapján, a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig 2012. szeptember 10-éig dönt a BTM támogatások
fenntartónkénti mértékéről. A miniszter a döntést – a kincstár egyidejű értesítésével – a minisztérium honlapján
közzéteszi. A miniszter döntését a kincstár írásban közli a fenntartóval.
(4) A miniszter a támogatott önkormányzati fenntartók utaláshoz szükséges adatait – KSH-azonosítóját, településtípus
nélküli megnevezését, és a BTM támogatás összegét 2012. szeptember 19-éig – elektronikus úton és papír alapon közli
a helyi önkormányzatokért felelős miniszterrel. A BTM támogatást önkormányzati fenntartó esetében a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a kincstár a 2012. október havi nettó finanszírozás
keretében folyósítja. (5) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója részére a BTM támogatást a kincstár a miniszter
utalványozását követő havi normatív állami hozzájárulások és támogatások utalásával egyidejűleg folyósítja.
8. Közös rendelkezések 17. § Az e rendeletben meghatározott támogatásokhoz kapcsolódó támogatási kérelemhez csatolni kell a fenntartó
18. melléklet szerinti nyilatkozatát arról, hogy rendelkezik a Közokt. tv. 105. §-ában meghatározott közoktatási
esélyegyenlőségi intézkedési tervvel. E rendelkezést önkormányzati társulás esetében azzal az eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a nyilatkozatot a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló törvényben és a
települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló törvényben az egyes társulási típusoknál
meghatározott döntéshozó szerv vagy személy adja ki. A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény
fenntartója közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési terv hiányában arról nyilatkozik, hogy nevelési programja vagy
pedagógiai programja tartalmazza az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedéseket. 18. § (1) Az e rendeletben meghatározott támogatásokhoz kapcsolódó támogatási kérelmet
a) az önkormányzati fenntartó aa) a kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül és
ab) egy eredeti példányban – a fejlesztési támogatás és a további fejlesztési támogatás esetében egy eredeti
példányban és a fenntartó által hitelesített egy másolati példányban – postai úton,
b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény az a) pont ab) alpontjában meghatározottak szerint
nyújthatja be a kincstár – fenntartó székhelye szerint – területileg illetékes szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság).
(2) Határidőben benyújtottnak kell tekinteni azt a támogatási kérelmet, amelyet a beadási határidő utolsó napján éjfélig
rögzítettek az informatikai rendszerben, és az ilyen módon rögzített igényt legkésőbb másnap postára adták.
(3) Ha a fenntartó a támogatási kérelem benyújtására nyitva álló határidőt önhibáján kívül elmulasztotta, igazolási
kérelmet nyújthat be az elmulasztott határidőtől számított öt napon belül az (1) bekezdésben meghatározott
szervhez, amely három napon belül dönt az igazolási kérelemről. Az igazolási kérelemmel együtt – az elektronikus
rendszerben történő rögzítést kivéve – az elmulasztott eljárási cselekményt is pótolni kell. Az elektronikus rendszerben
történő rögzítést az Igazgatóság felhívására haladéktalanul pótolni kell, és a rendszer által előállított adatlapokat az
Igazgatóság részére legkésőbb a rögzítést követő munkanapon meg kell küldeni. Az igazolási kérelem benyújtására
nyitva álló határidő jogvesztő. 19. § (1) A támogatásban részesülő önkormányzati fenntartó finanszírozásához a fedezetet a Kvt. Helyi önkormányzatok
támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet 4. Központosított előirányzatok cím terhére
biztosítja. (2) A támogatásban részesülő közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartójának finanszírozásához a
fedezetet a Kvt. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív
finanszírozás alcím, 3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcímcsoport biztosítja.
(3) Az e rendeletben foglalt támogatásban részesülő központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény
támogatásához a fedezetet a Kvt. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím biztosítja, a
központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény ennek terhére jogosult a miniszter döntése alapján
a költségvetési támogatás e rendeletben foglaltak szerinti felhasználására.
20. § (1) Ha a fenntartó 2012. május 31-éig az intézmény fenntartói jogának átadásával, átszervezésével, megszüntetésével
összefüggő döntést hoz, az e rendeletben foglaltakat – a felzárkóztatási támogatásra, a gyakorlati oktatás támogatása
és a nem magyar állampolgár tanulók támogatása kivételével – a (2) bekezdésben meghatározott eltérésekkel kell
alkalmazni. (2) Az intézmény jogutód nélküli megszüntetése esetén – ideértve a települési önkormányzati fenntartású intézmény
fenntartói jogának átadását közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartó, vagy központi költségvetési
szerv részére, illetve a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény, vagy központi költségvetési szerv fenntartói
jogának önkormányzati fenntartó részére történő átadását – a fenntartó az érintett intézmény vonatkozásában nem
nyújthat be támogatási kérelmet. Az intézmény jogutóddal történő megszűnése vagy átszervezése, illetve – az
intézmény jogutód nélküli megszűnésének nem minősülő – fenntartói jogának átadása esetén a támogatási kérelmet
a jogelőd intézmény fenntartója a jogutód intézmény fenntartójának egyetértésével nyújthatja be, ebben az esetben
a támogatási kérelemhez a 19. mellékletet is csatolni kell.
(3) Ha az intézmény jogutóddal történő megszűntetésről, átszervezéséről, fenntartói jogának átadásról a támogatási
kérelem benyújtását követően születik döntés, e tényről a jogelőd intézmény fenntartója tájékoztatja a kincstárt.
A támogatást a jogelőd vagy jogutód intézmény fenntartója időarányosan használhatja fel a támogatási célra, a
támogatással a jogutód intézmény fenntartója számol el. (4) A felzárkóztatási támogatásra, a gyakorlati oktatás támogatása és a nem magyar állampolgár tanulók támogatása
esetében a támogatási kérelmet az intézmény átszervezésére, megszüntetésére és fenntartói jogának átadására
tekintet nélkül a támogatási feltételeknek megfelelő fenntartó nyújthatja be. A támogatással a támogatásban
részesült fenntartó számol el. 21. § (1) Az önkormányzati fenntartó a támogatás felhasználásáról a tárgyévben december 31-ei fordulónappal a mindenkori
zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni. (2) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartó esetében a támogatás elszámolása a 2012. évi normatív
költségvetési hozzájárulás és támogatás elszámolása keretében történik. 9. Záró rendelkezések
22. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2017. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1780/2018. (XII. 21.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím előirányzatról történő átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
12.  § (1)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében eljárva a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási
Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyítómegelőző ellátás jogcímcsoport, 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím,
1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport,
a) 5. Betegszállítás és orvosi rendelvényű halottszállítás jogcím javára 2 500 000 000 forint,
b) 8. Művesekezelés jogcím javára 2 300 000 000 forint, valamint
c) 18. Összevont szakellátás jogcím javára 5 000 000 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. január 1-jét követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1110/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára, valamint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 76. §
(2) bekezdése, 153. § (2) bekezdés b) pontjának 9. alpontja, valamint 157. § (1) bekezdés a) pontjának 3. alpontja
alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 76. §
(2) bekezdésével, 153. § (2) bekezdés b) pontjának 9. alpontjával, valamint 157. § (1) bekezdés a) pontjának 3. alpontjával összefüggésben előterjesztett, mulasztás megállapítására irányuló indítványt elutasítja.
3. Az Alkotmánybíróság az alkotmányos követelmény
kimondására irányuló indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozó a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 76. § (2) bekezdése, 153. § (2) bekezdés b) pontjának 9. alpontja, valamint 157. § (1) bekezdés a) pontjának 3. alpontja alkotmányellenességének megállapítását
és keletkezésére visszaható hatályú megsemmisítését kérte
utólagos normakontroll indítvány keretében az Alkotmánybíróságtól. Emellett a fenti jogszabályi rendelkezésekkel összefüggésben mulasztás megállapítását, valamint
alkotmányos követelmény kimondását is kérte. Álláspontja szerint a Hpt. megjelölt rendelkezései az alábbi okokból
ellentétesek az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével, valamint
a 9. § (2) bekezdésével.
A Hpt. 76. § (1) bekezdése rögzíti azokat a követelményeket, amelyek alapján meghatározható, hogy egy hitelintézetnek minimálisan mekkora szavatoló tőkével kell
rendelkeznie (törvényi minimum) [Hpt. 76. (1) bekezdés
a) pont], ami nem lehet a Hpt. 9. §-ában előírt jegyzett tőke
összegénél kevesebb (törvényi számított minimum) [Hpt.
76. (1) bekezdés b) pont]. A (2) bekezdés pedig kimondja,
hogy a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) a Hpt. 153. §-ában rögzített mértékű
többlet-tőkekövetelményt írhat elő. A Felügyelet tehát a
törvényi minimumnál és a törvényi számított minimumnál
is magasabb ún. szavatoló többlet-tőke követelményt is
előírhat. A Hpt. 153. §-a azonban – érvel az indítványozó –
a többlet-tőkekövetelmény mértékére nézve nem tartalmaz
iránymutatást, pusztán a Hpt. 76. § (1) és (2) bekezdésére
utal vissza. Emiatt a „körkörös hivatkozás” miatt a többlet-tőkekövetelmény mértéke korlát nélkül marad, mely az
indítványozó szerint – mivel a szabályoknak több értelmezése lehetséges (Hpt. 76. §-ában foglaltakat nem haladhatja meg vagy legfeljebb a 76. §-ban meghatározott mérték
kétszeresét érheti el) – jogbizonytalanságot idéz elő. Az
indítványozó állítása szerint „semmilyen jogértelmezési
módszerrel nem lehet eldönteni, hogy az egyik vagy a másik értelmezés a helyes, azaz a normát milyen tartalommal
kell alkalmazni”. Utalt arra is, hogy a „pontatlan, két- vagy
többértelmű szövegezés egy pénzintézet működését lehetetleníti el és a vele szerződő betétesek vagyonát veszélyezteti”. A támadott rendelkezés az indítványozó szerint a
vállalkozáshoz való jog sérelmét [Alkotmány 9. § (2) bekezdés] is eredményezheti, ugyanis az eltúlzott mértékű
többlet tőke-követelmény az érintett hitelintézet ellehetetlenüléséhez vezethetne, azaz a Felügyeletnek „lehetősége
lenne a hitelintézetet ilyen eszközzel ellehetetleníteni”.
A Hpt. 153. § (2) bekezdés b) pont 9. alpontjával és a Hpt.
157. § (1) bekezdés a) pontjának 3. alpontjával kapcsolatban
az indítványozó a Hpt. 76. §-ával összefüggésben előadott
indokokra utalt, hangsúlyozva, hogy a Felügyelet „szabadon
alkalmazhatja és korlátozásoktól mentes tartalommal töltheti meg a többlet tőke-követelmény előírását”, ami szintén
jogbizonytalanságot eredményezhet.
Mindhárom támadott jogszabályi rendelkezéssel kapcsoltban arra mutatott rá, hogy a többlet tőke-követelmény
előírásának nincs időbeli korlátja, azaz korlátlan ideig
fenntartható.
A mulasztás megállapítása iránti indítvány arra irányult,
hogy az Alkotmánybíróság a támadott rendelkezésekkel
kapcsolatban állapítsa meg: az ellentmondások miatt a jogszabály alkalmazhatatlan, vagy legalábbis kiszámíthatatlan.
Végül az indítványozó alkotmányos követelmény kimondását is kérte, azzal a megjegyzéssel, hogy tudatában
van annak, hogy ennek kezdeményezésére nincs módja,
de kérte, hogy azt az Alkotmánybíróság mintegy amicus
curiae-ként kezelje.
Az Alkotmánybíróság beszerezte a nemzetgazdasági
miniszter véleményét. II.
1. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezései: „2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a
vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”
2. A Hpt.-nek az indítvánnyal támadott rendelkezései:
„76. § (1) A hitelintézetnek – a mindenkori fizetőképes
ség (szolvencia) fenntartása és a kötelezettségek teljesíthe tősége érdekében – az általa végzett tevékenység kockázatának fedezetét mindenkor biztosító megfelelő nagyságú
szavatoló tőkével kell rendelkeznie, amely
a) legalább
1. a 76/A. § vagy a 76/B–76/D. § szerint számított – a hi
telezésikockázat-mérséklés mértékével csökkentett – kockázattal súlyozott kitettség érték (hitelezési kockázat)
nyolc százalékának, a felhígulási kockázat tőkekövetelményének, valamint a kereskedési könyvben és a nem kereskedési könyvben nyilvántartott tételek külön jogszabályban meghatározott partnerkockázati tőkekövetelményének,
2. a külön jogszabályban meghatározottak szerint a kereskedési könyvben nyilvántartott pozíció- és nagykockázatvállalások tőkekövetelményének,
3. a tevékenység egészében meglévő devizaárfolyam
kockázat és árukockázat miatt felmerülő piaci kockázat tőkekövetelményének, valamint
4. a 76/J. § szerinti működési kockázat tőkekövetelményének
összege, és
b) nem lehet kevesebb a 9. §-ban – az engedélyezés feltételeként – előírt legkisebb jegyzett tőke összegénél.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjától eltérően a Felügyelet a
145/A. § szerinti felügyeleti felülvizsgálat keretében a hitelintézet számára – legfeljebb a 153. §-ban rögzített mértékű – többlet-tőkekövetelményt írhat elő.”
„153. § (2) A 151. § (2) és (6) bekezdése szerinti esetekben a Felügyelet a következő intézkedéseket alkalmazza:
(…)
b) kötelezheti a pénzügyi intézményt
(…)
9. a 76. § (2) bekezdése szerinti többlet-tőkekövetel
mény elérésére azzal, hogy a hitelintézetnek ez a többlet-tőkekövetelménye nem lehet magasabb, mint a 76. §
(1) bekezdés szerinti tőkekövetelmény.”
„157. § (1) A 151. § (3) bekezdése szerinti esetekben a
Felügyelet – a 153. § (2)–(3) bekezdésében megjelölt intézkedéseken túlmenően – a következő, csődeljárást helyettesítő kivételes intézkedéseket alkalmazza:
a) előírhatja
(…)
3. a pénzügyi intézmény által végzett pénzügyi szolgál
tatásokra, a pénzügyi intézmény által vállalt kockázatokra
tekintettel a 76. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott
mértéket meghaladó tőkekövetelmény elérését, amely nem
lehet magasabb, mint a 76. § (1) bekezdésében meghatározott tőkekövetelmény értéke;”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság a 26/1992. (IV. 30.) AB határozatában elvi éllel mutatott rá arra, hogy a világos, érthető
és megfelelően értelmezhető normatartalom a normaszö-
veggel szemben alkotmányos követelmény. A jogbiztonság – amely az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált
jogállamiság fontos eleme – megköveteli, hogy a jogszabály szövege értelmes és világos, a jogalkalmazás során
felismerhető normatartalmat hordozzon (ABH 1992, 135,
142.).
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint –
az Alkotmány 2. § (1) bekezdésére tekintettel – alkotmányellenessé csak az a szabály nyilvánítható, amely értelmezhetetlen voltánál fogva azáltal teremt jogbizonytalanságot, hogy a jogszabály alkalmazását kiszámíthatatlanná, a norma címzettjei számára előreláthatatlanná teszi.
Ameddig a normában fellelhető ellentmondás, vagy hiányosság megfelelő jogalkalmazói értelmezéssel feloldható
vagy kiküszöbölhető, addig alkotmányellenességről nem
lehet szó, csak a jogalkalmazás számára eleve értelmezhetetlen jogszabály sérti a jogbiztonságot. [36/1997.
(VI. 11.) AB határozat, ABH 1997, 222, 232.; 754/B/1999.
AB határozat, ABH 2002, 1050, 1054.; 219/B/2002. AB
határozat, ABH 2003, 1488, 1492.]
Alkotmánysértésnek csak az minősül – mutatott rá egy
további határozatában az Alkotmánybíróság –, ha a sérelmezett jogszabály tartalma olyan mértékben homályos,
vagy rendelkezései annyira ellentmondásosak, hogy a tisztázatlanság feloldására a jogszabály-értelmezés már nem
elegendő (1263/B/1993. AB határozat, ABH 1994,
672–674.).
Az alkotmányossági vizsgálat a jelen ügyben támadott
rendelkezésekkel kapcsolatban annak eldöntésére irányult, hogy azok tartalma – azaz maga a többlet-tőkekövetelmény mértéke – egyértelműen és pontosan megállapítható-e a jogértelmezés eszközével.
Ezt megelőzően azonban az Alkotmánybíróságnak át
kellett tekintenie a szavatoló tőkére vonatkozó Hpt.-beli
szabályokat, mivel e rendelkezések szorosan összefüggnek a többlet-tőkekövetelmény kiszámítására vonatkozó
előírásokkal.
A szavatoló tőkéről a Hpt. 74. §-a rendelkezik. Az e szakaszhoz fűzött miniszteri indokolásból kitűnően a szavatoló tőke célja „a hitelintézetek esetében a számviteli saját
tőke fogalmon túlmenően szükséges, hogy folyamatosan
rendelkezésre álljon az a tőkemennyiség, amely a hitelintézetnél bekövetkezett esetleges veszteségek számára fedezetül szolgál. Ennek meghatározása a szavatoló tőke”.
A szavatoló tőke mértékének kiszámítási módját a Hpt.
76. § (1) bekezdése tartalmazza. A Hpt. 76. § (1) bekezdésének a) pontja (az 1–4. alpontokban) – mint főszabály –
a szavatoló tőke nagyságát határozza meg. Amennyiben a
szavatoló tőke összege a jegyzett tőkénél kisebb lenne
– főszabály alóli kivétel –, akkor a Hpt. 76. § (1) bekezdésének b) pontja értelmében a szavatoló tőke mértéke legalább a Hpt. 9. §-ában tételesen behatárolt jegyzett tőke
kell, hogy legyen. A Hpt. 76. §-a tehát – a szavatoló tőke
célját és funkcióját figyelembe véve – azt garantálja, hogy
a szavatoló tőke összege a jegyzett tőkénél alacsonyabb ne
legyen.
A Hpt. 76. §-a alapján – különös figyelemmel a Hpt.
9. §-ára, valamint a szavatoló tőke kiszámítására vonatkozó 5. számú mellékletre – a szavatoló tőke összege minden
hitelintézet esetén világosan meghatározható és pontosan
kiszámítható.
A Hpt. 76. § (2) bekezdése arról rendelkezik, hogy a
Felügyelet a szavatoló tőke összegén felül többlet-tőkekövetelményt írhat elő a hitelintézet számára. Ennek maximális mértékének meghatározásakor a Hpt. 76. § (2) bekezdése a Hpt. 153. §-ára utal. Ez a rendelkezés pedig a többlet-tőkekövetelmény legmagasabb mértékének meghatározásakor visszautal a Hpt. 76. § (1) bekezdésére, azaz a
szavatoló tőkére. Ennek alapján egyértelműen megállapítható, hogy a többlet-tőkekövetelmény mértéke a szavatoló
tőkén felül még egy szavatoló tőkeösszegnyi.
Ebben a rendszerben tehát nem helytálló az indítványozó azon hivatkozása, hogy a többlet-tőkekövetelmény
mértéke pontosan nem számszerűsíthető. A szavatoló tőke
természetesen minden hitelintézetnél más-más mértékű,
azonban annak összege a jogszabály alapján minden esetben pontosan meghatározható, kiszámolható.
Tévesen utal az indítványozó arra is, hogy a támadott
rendelkezéseket a Felügyelet szabadon alkalmazhatja,
ugyanis a Hpt. 150. és 151. §-ai (intézkedések, kivételes
intézkedések és a bírság alkalmazásának közös szabályai)
tételesen meghatározzák, hogy a Felügyeletnek mikor kell
mérlegelnie a szükséges intézkedések megtételét, illetve
mely esetekben áll fenn intézkedési kötelezettsége. Emellett a Hpt. 153-168. §-ai differenciált intézkedéseket tartalmaznak, és a szabálysértések súlyához igazodóan megfelelnek a fokozatosság követelményének is. Végül a Felügyeletről szóló 2007. évi CXXXV. törvény 47. § (4) bekezdése rögzíti, hogy az intézkedések során a Felügyeletnek milyen mérlegelési szempontokra kell tekintettel lennie.
Az Alkotmánybíróság azzal a hivatkozással kapcsolatban, hogy az intézkedéseknek nincs időbeli korlátja, megjegyzi: ezek a pénzügyi stabilitást szolgáló intézkedések
éppen arra hivatottak, hogy alkalmazásukkal a hitelintézet
a prudenciális követelményeknek folyamatosan és állandóan meg tudjon felelni. Az ilyen intézkedések időbeli
korlátozása azt eredményezné, hogy a jogszabályban meghatározott határidő elteltét követően e garanciális szabályok korlátozás nélkül félre tehetők lennének, mely az
intézkedések alapvető céljával volna ellentétes.
Mivel – a fent kifejtettek szerint – a jogszabályi rendelkezések tartalma egyértelműen megállapítható, a Felügyelet jogosítványai pedig pontosan körülhatárolt keretek között szabályozottak, ezért az Alkotmánybíróság a jogbiztonság sérelmének megállapítására irányuló indítványt elutasította.
2. Az indítványozó arra is hivatkozott, hogy a többlettőkekövetelmény eltúlzott mértékű, ezért a vállalkozáshoz
való jog sérelmét eredményezi.
Az Alkotmány 9. § (2) bekezdése azt jelenti, hogy bárkinek Alkotmány biztosította joga a vállalkozás, azaz üz
leti tevékenység kifejtése. A vállalkozás joga ugyanis a
fentiek értelmében egy bizonyos, a vállalkozások számára
az állam által teremtett közgazdasági feltételrendszerbe
való belépés lehetőségének biztosítását, más szóval a vállalkozóvá válás lehetőségének – esetenként szakmai szempontok által motivált feltételekhez kötött, korlátozott –
biztosítását jelenti. A vállalkozás joga tehát nem abszolutizálható, és nem korlátozhatatlan: senkinek sincs alanyi joga meghatározott foglalkozással kapcsolatos vállalkozás,
sem pedig ennek egyfajta jogi formában való gyakorlásához. A vállalkozás joga annyit jelent – de annyit alkotmányos követelményként feltétlenül –, hogy az állam ne
akadályozza meg, ne tegye lehetetlenné a vállalkozóvá válást [54/1993. (X. 13.) AB határozat, ABH 1993, 340,
341–342.].
A többlet-tőkekövetelmény Felügyelet általi előírásának a lehetőségét az Európai Parlament és a Tanács, a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló 2006. június 14-i 2006/48/EK Irányelvének
136. cikke is tartalmazza. Eszerint „[a]z illetékes hatóságok az ezen irányelv követelményeit nem teljesítő bármely
hitelintézetnek előírhatják, hogy idejében megtegyék a
szükséges intézkedéseket és lépéseket a helyzet kezelésére.
Ennek alkalmazása céljából az illetékes hatóságok rendelkezésére álló intézkedések magukba foglalják a következőket:
a) kötelezhetik a hitelintézeteket arra, hogy a 75. cikkben meghatározott minimális szintet meghaladó szavatolótőkével rendelkezzenek;”
Erre az előírásra figyelemmel került a Hpt. támadott
szabályába a Felügyelet többlet-tőkekövetelmény előírásának lehetőségét tartalmazó hatásköre.
Önmagában az a tény, hogy a Felügyelet – a fent bemutatott szigorú korlátok között – ilyen lehetőséggel rendelkezik, még nem teszi az intézkedést alkotmányellenessé.
Különösen azért nem, mert a vállalkozáshoz való jog nem
értelmezhető akként, mint amelyből levezethető volna
ilyen garanciális jellegű szabály bevezetésének a tilalma.
A többlet-tőkekövetelmény előírása a hitelintézetek tőkemegfelelésére, prudenciális követelményeire vonatkozó
olyan szabályozás, melynek célja nem valamely hitelintézet ellehetetlenítése, hanem éppen stabilitásának megőrzése, ezen keresztül közvetett módon a betétesek védelme.
Ennek megfelelően az ilyen jellegű tartalékképzés előírása
(a tartalék összege, annak nagysága) elsősorban gazdasági, gazdaságossági, pénzügyi kockázati kérdés, mely csak
szélső esetben vizsgálható. Emiatt az Alkotmánybíróság
az indítványt ebben a tekintetben is elutasította.
3. Az indítványozó a mulasztás megállapítása iránti kérelmét arra alapította, hogy az általa vélt ellentmondások
folytán a jogszabály alkalmazhatatlan.
Tekintettel arra, hogy jelen határozat indokolásának
III.1. pontja megállapította, hogy a támadott jogszabályi
rendelkezések között az indítványozó által megjelölt ellentmondás nem állapítható meg, ezért a mulasztás megál
lapítása eleve kizárt. Emiatt az Alkotmánybíróság a mulasztás megállapítása iránti kérelmet is elutasította.
4. Az alkotmányos követelmény kimondásával összefüggésben az Alkotmánybíróság az alábbiakat állapította
meg. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény az indítványozó számára nem biztosít indítványozási
jogot alkotmányos követelmény megfogalmazására. Az
Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü határozat (ABK 2009. január, 3.) 29. § c) pontja szerint visszautasítja az indítványt,
ha megállapítható, hogy az eljárás indítványozására az indítványozónak nincs jogosultsága. [292/B/2001., ABH
2001, 1591–1592.] Ezért az Alkotmánybíróság az alkotmányos követelmény megállapítására előterjesztett indítványt visszautasította.
Budapest, 2010. december 20. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2013. CCXLVIII. törvény a Magyarország Kormánya és a Koszovói Nemzetközi Biztonsági Erő (KFOR) között a Koszovó felett kijelölt légtérben egyes léginavigációs szolgálatok nyújtásáról és egyéb kapcsolódó tevékenységek ellátásáról szóló Végrehajtási Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Koszovói Nemzetközi Biztonsági Erő
(KFOR) között a Koszovó felett kijelölt légtérben egyes léginavigációs szolgálatok nyújtásáról és egyéb kapcsolódó
tevékenységek ellátásáról szóló Végrehajtási Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 17-i ülésnapján fogadta el.
Date : Annex A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövegének melléklete jelen közlöny mellékleteként, az
MK_13_221_CCXLVIIItv_annex.pdf fájlnév alatt található. A Megállapodás ezen része jelen közlöny 88447-től
88556-ig oldalait képezi.
VÉGREHAJTÁSI MEGÁLLAPODÁS AMELY LÉTREJÖTT MAGYARORSZÁG KORMÁNYA, VALAMINT
A KOSZOVÓI NEMZETKÖZI BIZTONSÁGI ERŐ (KFOR) KÖZÖTT A KOSZOVÓ FELETT KIJELÖLT LÉGTÉRBEN
EGYES LÉGINAVIGÁCIÓS SZOLGÁLATOK NYÚJTÁSÁRÓL ÉS EGYÉB KAPCSOLÓDÓ TEVÉKENYSÉGEK
ELLÁTÁSÁRÓL
Magyarország Kormánya (a továbbiakban: Magyarország) és a NATO-t képviselő Nemzetközi Koszovói Biztonsági Erő
(a továbbiakban: KFOR), a továbbiakban együtt: “a Felek”.
Figyelemmel az 1944. december 7-én Chicagóban aláírt, a Nemzetközi Polgári Repülésről szóló Egyezmény (amely
a Chicagói Egyezmény néven is ismert) és vonatkozó módosításai által a polgári repülésben betöltött szerepére.
Tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-én elfogadott 1244 sz. határozatára
(BTH), amely (az ekkor Szerbiához – a Jugoszláv Szövetségi Köztársaságként is ismert Szerbia és Montenegró
utódállamához – tartozó) Koszovóban nemzetközi polgári és biztonsági erő jelenlétét engedélyezte (amelynek
felhatalmazása alapján a NATO később létrehozta a NATO irányítása alatt működő Koszovói Nemzetközi Biztonsági
Erőt, a KFOR-t), valamint létrehozta az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Misszióját (UNMIK).
Tekintettel a KFOR és a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság valamint a Szerb Köztársaság között 1999. június 9-én
Kumanovoban aláírt Katonai Műszaki Megállapodásra (MTA), amelyben a KFOR-ra ruházták át a Koszovó feletti
légtér kizárólagos ellenőrzési jogát.
Figyelemmel a légtér helyzetére, amely azóta a NATO Balkáni Egyesített Műveleti Területének részét képezi.
Figyelemmel arra, hogy a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (a továbbiakban: ICAO) felfüggesztette az Európai
Regionális Léginavigációs Terv egy részét és a Koszovó feletti légteret lezárta a polgári légiforgalom előtt, amely alól
kivételt képeznek egy szomszédos állam területén átvezető két megközelítési/indulási útvonalat használó Pristina
repülőterére érkező és onnan induló járatok.
Figyelemmel arra, hogy szükséges a nemzetközi polgári légi közlekedés biztonságos és szabályozott
lebonyolításának elősegítése egy külső félnek minősülő léginavigációs szolgáltató átmeneti bevonásával a légi
navigációs és egyéb szolgálatok nyújtása a kijelölt légtérben.
Figyelemmel a NATO/KFOR tevékenységéhez a Magyarország külügyminisztere által a NATO Főtitkára részére
2012. március 1-jén megküldött levél értelmében nyújtandó magyar hozzájárulásra.
Figyelemmel az Észak-atlanti Tanács (a továbbiakban: NAC) 2012. április 3-án kelt PO(2012)0133 sz. határozatára
és az azt követően 2012. április 16-án kelt PO(2012)0133-AS1 sz. Intézkedési Lapjára, amelyben megbízzák
Magyarországot és a magyar léginavigációs szolgáltatót, hogy technikai közreműködőként járjanak el a kijelölt
légtér normalizálásában.
Azzal az óhajjal, hogy olyan megállapodásokat dolgozzanak ki, amelyek lehetővé teszik a kijelölt légtérben
léginavigációs szolgálatok nyújtását és a vonatkozó szabályozási funkciók elvégzését, a lehetséges mértékig az ICAO
előírásai szerint és a vonatkozó és alkalmazható magyar jogszabályoknak megfelelően.
Figyelemmel arra a tényre, hogy Magyarország és nemzeti léginavigációs szolgáltatója kijelentették, hogy a jelen
Megállapodás alapján nyújtott szolgálatokból vagy azokkal kapcsolatban fennálló felelősségük kizárólag a szóban
forgó szolgáltatásokra vonatkozó biztosítás által fedezett károkra korlátozódik.
Alapozva a NATO/KFOR szövetségesek, illetve résztvevő nemzetek közötti szolidaritás szellemére, amely a
Megbízatás teljes időszakában érvényesül, és Magyarország azon jogának fenntartásával, hogy ebben a tekintetben
a NAC-hoz és a NATO tagállamokhoz fordulhasson.
Figyelemmel a Koszovó feletti légtér szokásostól eltérő politikai és jogi helyzetére.
A következőkben állapodtak meg:
ELSŐ CIKK
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK Jelen Megállapodás és annak későbbi módosításainak céljaira a következő meghatározások érvényesek, más
kifejezett nyilatkozat hiányában:
1.1. ”AIP” vagy Aeronautical Information Publication (Légiforgalmi Tájékoztató Kiadvány) jelenti az összes
légiforgalmi információ összegyűjtését és terjesztését a Koszovó feletti kijelölt légtérben a polgári
légiforgalom számára rendelkezésre álló légtér tekintetében.
1.2. ”ANS” vagy Air Navigation Services (Léginavigációs Szolgálatok) jelen Megállapodás céljaira magában
foglalja a légiforgalmi szolgáltatást (Air Traffic Management - ATM) és a légiforgalmi tájékoztató szolgálatot
(Aeronautical Information Aervices - AIS).
1.3. ”ANSP” vagy Air Navigation Service Provider (Léginavigációs Szolgáltató) jelenti az általános légiforgalom
(GAT) számára léginavigációs szolgálatokat nyújtó bármely állami vagy magán-szervezetet. Jelen
Megállapodás céljaira az ANSP a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat Zrt. (HungaroControl Air
Navigation Services Pte. Ltd.).
1.4. ”A megfelelő NATO CAOC” jelentése az illetékes NATO Egyesített Légi Műveleti Központ Combined Air
Operations Centre (NATO Combined Air Operations Center).
1.5. ”Megbízatás” jelenti a jelen Megállapodás alapján végrehajtott előkészítő tevékenység és a szolgálatok
nyújtását.
1.6. ”ATM” jelentése: ATS, Légtérgazdálkodás és Légiforgalmi Áramlásszervezés (Airspace Management és Air
Traffic Flow Management).
1.7. ”ATS” jelenti a Körzeti Irányító Szolgálatot, a Repüléstájékoztató szolgálatot és a riasztószolgálatot.
 1.8. A ”Kijelölt Légtér” jelentése a 3. cikkben meghatározott jelentés.
 1.9. ”FIR” jelentése a Repüléstájékoztató Körzet (Flight Information Region - FIR), meghatározott kiterjedésű
légtér, amelyben repüléstájékoztató és riasztó szolgálatot nyújtanak.
1.10. ”GAT” vagy General Air Traffic (Általános Légiforgalom) jelenti az ICAO szabályainak és rendelkezéseink
megfelelően végzett repüléseket.
1.11. ”ICAO Class C Airspace” (ICAO C osztályú légtér) jelenti, hogy légijármű üzemeltetés végezhető a Műszer
Szerinti Repülési Szabályok (Instrument Flight Rules - IFR), a Különleges Látvarepülési Szabályok (Special
Visual Flight Rules - SVFR) vagy a Látvarepülési Szabályok (Visual Flight Rules - VFR) betartásával. Az összes
légijármű Légiforgalmi Irányítói Engedély (Air Traffic Control - ATC) alapján működik. Az IFR és SVFR szerint
üzemelő légijárművek egymástól és a VFR szerint üzemelő légijárművektől el vannak különítve, de a
VFR szerinti repülések nincsenek egymástól elkülönítve. A VFR szerinti repülések megkapják a többi VFR
repüléssel kapcsolatos forgalmi tájékoztatást.
1.12. ”NSA” jelentése a Nemzeti Felügyeleti Hatóság (National Supervisory Authority). Jelen Megállapodás
értelmében az NSA Magyarország légiközlekedési hatóságát jelenti.
1.13. ”OAT” vagy Műveleti Légiforgalom (Operational Air Traffic) jelenti a GAT vonatkozásában meghatározott
rendelkezésektől eltérő repüléseket.
1.14. ”Eseményvizsgálat” a balesetek és repülőesemények megelőzése céljából az eseményvizsgálatokat végző
hatóság által végzett olyan eljárás, amely az adatok gyűjtését és elemzését, a következtetések levonását
- többek között az ok(ok) és/vagy a kiváltó tényezők meghatározását -, illetve szükség esetén biztonsági
ajánlások kidolgozását foglalja magában.
1.15. ”SPINS” jelenti a megfelelő NATO testületek által közzétett Speciális Utasításokat (Special Instructions),
amelyek nyílt minősítésű speciális utasítások vagy konkrét információk a kijelölt légtérben GAT forgalomként
repülő légijárművek számára.
1.16. ”Állami repülések” (State flights) azok a műveleti repülések, amelyeket kormányzati, katonai, vámügyi és
rendőri szervek hajtanak végre.
1.17. ”TRA” jelentése Időszakosan Korlátozott Légtér (Temporary Restricted Area), amely a kijelölt légtérben egy
olyan meghatározott kiterjedésű légtér, amelyen belül a légijárművek repülése meghatározott feltételek
szerint korlátozott.
1.18. ”SIA” jelenti az Eseményvizsgálatokat Végző Hatóságot (Safety Investigation Authority). Jelen Megállapodás
értelmében a SIA Magyarország Közlekedésbiztonsági Szervezetét jelenti.
1.19. ”UAV/RPA” jelentése pilóta nélküli légijármű / távvezérelt légijármű (Unmanned Aerial Vehicle/Remotely
Piloted Aircraft).
MÁSODIK CIKK
CÉL 2.1. Jelen Megállapodás célja, hogy szabályozza a kijelölt légtérben nyújtandó léginavigációs szolgálatok
nyújtásával kapcsolatban – a saját hatáskörrel rendelkező hatóságai és az ANSP útján eljáró –
Magyarországnak adott megbízás valamennyi aspektusát.
2.2. Továbbá, a Megállapodás a jövőben alapul szolgál Magyarország, saját hatáskörrel rendelkező hatóságai,
valamint az ANSP számára érintett szereplőkkel való tárgyalásokhoz és meghatározott léginavigációs
szolgálatoknak a kijelölt légtérben történő nyújtásával kapcsolatos meghatározott működési és műszaki
szempontokat tartalmazó későbbi megállapodások megkötéséhez.
2.3. Jelen Megállapodás a KFOR által a kijelölt légteret illetően gyakorolt átfogó ellenőrző és koordináló
tevékenységet nem érinti.
HARMADIK CIKK
A LÉGTÉR KIJELÖLÉSE, MEGHATÁROZÁSA 3.1. Az ebben a cikkben meghatározott kijelölt légtér meghatározását kizárólag a léginavigációs szolgálatok
nyújtásával kapcsolatos műszaki és működési szükségletek indokolják, és az nem érinti a jelenlegi FIR
határokat:
3.1.1. függőlegesen: a 205-ös repülési szinttől (FL) FL 660-ig;
3.1.2. vízszintesen: A kijelölt légtér vízszintes határa megegyezik a NATO/KFOR által az alábbiakban
azonosítottakkal (ld. jelen Megállapodás mellékletét): KIZÁRÓLAG LÉGI NAVIGÁCIÓS SZOLGÁLTATÁSOK CÉLJÁRA
Pontok Koordináták Eredet P1 42 15 43.51N 021 35 26.45E Közigazgatási határvonal
határvonal1
OLOTA 42 13 48N   021 37 00E ICAO megállóhely
A SKOPJE FIR-BELGRAD FIR mentén BELGRAD és SKOPJE AIP-k
41 52 37N   020 35 37E  „Hármas pont“ – SKOPJE FIR, TIRANA
FIR & BELGRAD FIR csomópont –
AIP-k alapján
P3 43 33 19.43N 020 04 44.13E A TIRANA FIR-en lévő pont a
Közigazgatási határvonalra záródik;
TIRANA AIP
P3 Plus 42 33 20.29N 020 04 44.31E Közigazgatási határvonal
A Közigazgatási határvonal mentén 42 33 20.29N 020 44 44.31E-től P1-ig Közigazgatási határvonal
P4 42 50 32.83N 020 22 24.54E Közigazgatási határvonal
A Közigazgatási határvonal mentén Közigazgatási határvonal P1 42 15 43.51N 021 35 26.45E Közigazgatási határvonal
3.2. A léginavigációs szolgálatok nyújtásának a kijelölt légtérben való megkezdésétől, a kijelölt légtér adatait
Magyarország teszi közzé a magyar AIP-ben.
3.3. Jelen Megállapodás alkalmazásában a KFOR a HungaroControl-t jelöli ki a 4. cikkben meghatározott légi
navigációs szolgálatok nyújtására a fentiekben meghatározott és a jelen Megállapodás mellékletében
meghatározott légtérben. Jelen Megállapodás alkalmazásában a KFOR az NSA-t és a SIA-t jelöli ki a vonatkozó
hatósági, felügyeleti és egyéb kapcsolódó tevékenységek ellátására.
1 A „Közigazgatási határvonal” a Nemzetközi Biztonsági Erő („KFOR“) és a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság, illetve a Szerb Köztársaság kormányai
között létrejött Katonai Műszaki Megállapodáson, valamint az ezt követően létrejött további megállapodásokon – többek között a 2001. augusztus
17-én kelt, a koszovói közigazgatási határon átnyúló együttműködéssel és egyeztetéssel kapcsolatos ideiglenes operatív eljárásokról szóló
megállapodáson (TOPA) – alapul. A KFOR és a Szerb Fegyveres Erők 2002-ben írták alá a Koszovói közigazgatási határt ábrázoló térképeket, amely
térképeken kijelölték a ma is érvényes közigazgatási határvonalat. A mellékletben található koordináták ezeken a térképeken alapulnak.
3.4. Légtér besorolása: ICAO C osztály
3.5. Tiltott/Korlátozott/Veszélyes légterek: A kijelölt légtérben jelenleg nem kerül kijelölésre tiltott/korlátozott/
veszélyes légtér. Ha és amennyiben a fenti légterek kijelölésének bármelyikére szükség lenne, az azokkal
kapcsolatos koordinációs tevékenységet az ANSP végzi el és azok megfelelően kihirdetésre kerülnek.
3.6. A KFOR műveletek támogatásához szükséges időszakosan korlátozott légterek kialakítását és a vonatkozó
aktiválási/deaktiválási eljárásokat az ANSP és a megfelelő NATO CAOC között megkötött koordinációs
megállapodásban határozzák meg.
NEGYEDIK CIKK
FELELŐSSÉG 4.1. Jelen Megállapodás rendelkezéseinek keretei között:
 A Felek összehangolják munkájukat és segítséget nyújtanak egymásnak a megvalósítható struktúrák és
megoldások kidolgozása terén, valamint az érintett nemzetközi szervezetekkel (pl. ICAO, EUROCONTROL) és
más érintettekkel folytatott tárgyalások során, illetve a szolgálatok nyújtásának szakaszában. Amennyiben
az érintett nemzetközi szereplők szükséges hozzájárulását nem sikerül megszerezni, a felek alternatív
megoldásokat igyekeznek kidolgozni a Megbízatás végrehajtása érdekében.
4.2. A KFOR:
4.2.1. nemzetközi megbízása alapján és a léginavigációs szolgálatoktól, valamint a Magyarország által
végzett más feladatoktól függetlenül továbbra is átfogó ellenőrző és összehangoló tevékenységet
végez a kijelölt légteret illetően.
4.2.2. folyamatosan fenntartja a jogot arra, hogy nemzetközi megfontolások miatt visszaállítsa
ellenőrzését a kijelölt légtér felett.
4.2.3. a NATO nem minősített SPINS utasításai révén, a megfelelő NATO CAOC-kal együttműködésben
biztosítja az AIS adatok rendelkezésre állását.
4.2.4. gondoskodik a magyar AIP tájékoztató és minden meglévő nem minősített NATO SPINS utasítás
összehangolásáról.
4.2.5. szükség esetén a KFOR műveletekben részt vevő Szövetséges Operatív Parancsnokság magasabb
szintjeivel egyeztetve, és a NATO Nemzetközi Titkárságával szoros együttműködésben továbbra
is meghozza a szükséges döntéseket és biztosítja a Megbízatás végrehajtásához szükséges
támogatást, beleértve a Megbízatás végrehajtása érdekében külső felekkel megkötendő
megállapodások kidolgozásához és az azokkal kapcsolatos tárgyalásokhoz nyújtott segítséget.
4.2.6. amennyiben a szolgálatok nyújtása érdekében határon átnyúló kérdésekben kell megállapodást
kötni, Magyarország a NATO Nemzetközi Vezérkarával szorosan együttműködve, a KFOR nevében
és a KFOR előzetes hivatalos felhatalmazásának birtokában lefolytatja a tárgyalásokat és megköti a
szükséges megállapodásokat.
4.3. Magyarország – olyan esetekben is, amikor a nevében eljáró szervezeteken (többek között az ANSP, az NSA és
az SIA) keresztül jár el:
4.3.1. az ANSP-n keresztül biztosítja az ATS-t a kijelölt légtérben és elvégzi a 4.3.2 albekezdésben
meghatározott ezzel kapcsolatos feladatokat.
4.3.2. hatósági, felügyeleti és más kapcsolódó feladatokat lát el a jelen Megállapodás 8. és 11. cikkében
meghatározottaknak megfelelően.
4.3.3. prioritásként kezelve a KFOR-ral egyeztetve végzi a KFOR légtérrel kapcsolatos igényeinek
kiszolgálását.
4.3.4. lehetőség szerint és az igényeknek megfelelően biztosítja az AIS-t a kijelölt légtérre vonatkozóan a
Chicagói Egyezmény 15. függelékében meghatározott szabványok és ajánlott gyakorlatok szerint.
4.3.5. nem minősül meteorológiai (MET) szolgáltatónak, kizárólag azért felelős, hogy a megfelelő
szerződések és együttműködési megállapodások megkötése révén biztosítsa a szükséges adatok
összegyűjtését.
4.3.6. áramlásszervezési szolgáltatásokat nyújt, szükség esetén együttműködésben az EUROCONTROL
Hálózati Vezetővel.
4.3.7. a szükséges SSR 3/A üzemmód kódokat beszerezve egyedi Másodlagos Légtérellenőrző Radar
(SSR) 3/A üzemmódú kódot biztosít a kijelölt légtérben működő Műszer Szerinti Repülési Szabály/
Általános Légiforgalmi (IFR/GAT) repüléseket végrehajtók számára.
4.3.8. a magyar AIP-ben minden lényeges tájékoztatást közzétesz, beleértve a légijárművek műszereivel és
berendezéseivel kapcsolatos követelményeket.
4.3.9. nem minősül kommunikációs, navigációs és légtérellenőrzést (CNS) ellátó szolgáltatónak,
kizárólag azért felelős, hogy biztosítsa a szükséges infrastruktúra rendelkezésre állását és a
megfelelő szerződések és együttműködési megállapodások megkötése révén a szükséges adatok
összegyűjtését.
4.3.10. a nemzetközi és magyar jogszabályokkal összhangban megfelelő biztosításról gondoskodik a
léginavigációs szolgálatok nyújtásához.
4.3.11. felhatalmazással rendelkezik, hogy egyeztessen és megkössön minden szükséges megállapodást a
szomszédos ATS egységekkel és szükség esetén más hatóságokkal jelen Megállapodás keretében és
szoros együttműködésben a KFOR-ral és a NATO Nemzetközi Titkárságával.
4.3.11.1 Jelen Megállapodásban foglaltaknak megfelelően ezek a dokumentumok határozzák
meg az egyeztetésre vonatkozó eljárásokat, illetve szabályokat és az ANSP, valamint az
érintett egység vagy hatóság között alkalmazandó szabályokat és eljárásokat.
4.3.11.2 Jelen rendelkezés értelmében kidolgozásra kerülő valamennyi dokumentum példányait
késedelem nélkül valamennyi Fél rendelkezésére kell bocsátani.
ÖTÖDIK CIKK
A LÉGTÉR IGÉNYBEVÉTELÉNEK SZABÁLYAI 5.1. A kijelölt légtér a GAT forgalom számára mindenkor nyitva áll a repülési és a légiforgalmi szolgálatokra
vonatkozó szabályoknak megfelelően.
5.2. Magyarország nem gyakorol szuverén jogokat a kijelölt légtérben és elfogadja, hogy a légtér felett Állami
légijárművek átrepülése nem engedélyezett.
5.3. A NATO és a KFOR OAT repüléseket a 3.6 bekezdésben meghatározott kijelölt TRA(ko)-n keresztül hajtják
végre.
5.4. Magyarország nem adhat mentességet a GAT járatok számára a szolgáltatási díjak megfizetése alól.
A  szolgáltatási díjak megfizetése alól mentesített vagy bármely egyéb módon mentességet élvező járatok
a kijelölt légtérbe történő berepülése nem engedélyezett. Kivétel nélkül minden GAT járat köteles a
szolgáltatási díjakat megfizetni.
HATODIK CIKK
PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK 6.1. A Magyarország és a nevében eljáró szervezetek részéről a Megbízatással kapcsolatban felmerült teljes
költség – a Megbízatásnak a jelen Megállapodás megkötését megelőző előkészítő szakasszal kapcsolatos
költségeit is beleértve – a teljes költségtérítési rendszer alapján kerül megtérítésre.
6.2. Ennek érdekében Magyarország az EUROCONTROL-lal egyeztetett alapelveknek megfelelően a KFOR
nevében útvonal díjszámítási övezetet hoz létre a kijelölt légtérben.
6.3. A kialakított díjszámítási övezetben végzett léginavigációs szolgálatok nyújtásáért felszámítható egységdíj
megállapításához az ANSP előzetesen külön erre a célra szolgáló útvonal költségalapot (a továbbiakban:
„Költségalap“) hoz létre, amely tartalmazza a léginavigációs szolgálatokkal kapcsolatban felmerülő összes
költséget.
6.4. A Költségalap létrehozásához – a léginavigációs szolgálatok kijelölt légtérben történő nyújtásának
megkezdését megelőzően – az ANSP-nek külön dokumentumot („Alapelvek“) kell kiadnia, amelyben
részletesen meghatározza a kijelölt légtérben felszámított útvonal egységdíjak megállapítására
alkalmazandó alapelveket és szabályokat. A KFOR az Alapelvekkel összhangban megbízza az ANSP-t, hogy a
Költségalapot kezelje és javaslatot tegyen a kijelölt légtérben a következő időszak során alkalmazandó éves
útvonal-díjat illetően.
6.5. A KFOR és a NATO Nemzetközi Titkárság értesítését követően – ha a KFOR, illetve a NATO Nemzetközi
Titkárság a tájékoztatás megküldésétől számított tizenöt napon belül nem emel kifogást – Magyarország
kihirdeti az Alapelveket és a kijelölt légtérre érvényes éves útvonal-díjat.
6.6. Magyarország vagy az ANSP egyeztetéseket folytat és – a KFOR és a NATO Nemzetközi Titkárság
tájékoztatását követően – a KFOR nevében megköti az EUROCONTROL-lal a díjszámítási mechanizmus
működéséhez és az útvonal-díj beszedéséhez szükséges megállapodásokat.
HETEDIK CIKK
JOGI RENDELKEZÉSEK 7.1. Alkalmazandó jog:
7.1.1. Jelen Megállapodás alkalmazásában a Megállapodás értelmében nyújtott szolgálatok és kapcsolódó
feladatok ellátása során értelemszerűen és lehetőség szerint a magyar jogszabályok, valamint az
ICAO szabványai és ajánlott gyakorlatai alkalmazandók.
7.1.2. Magyarország úgy dolgozza ki a kijelölt légtérben történő ANS szolgálatok nyújtására alkalmazandó
szabályokat, hogy azokba lehetőség szerint és értelemszerűen beépíti a vonatkozó ICAO
szabványokat és ajánlott gyakorlatokat. A szabály-tervezet megküldésre kerül a KFOR és a NATO
Nemzetközi Titkárság részére és ellenvetés hiánya esetén a szabályokat a léginavigációs szolgálatok
nyújtásának megkezdését megelőzően a magyar AIP-ben közzétételre kerül.
7.1.3. A kijelölt légtérben az ICAO szabványoktól és ajánlott gyakorlatoktól, valamint az eljárásoktól való
eltérések a magyar AIP-ben kerülnek közzétételre.
7.2. Felelősség:
7.2.1. A szolgálatok nyújtásából és a kapcsolódó feladatok ellátásából eredő kártérítési felelősség a jelen
Megállapodásban foglaltaknak megfelelően Magyarországot terheli.
7.2.2. A léginavigációs szolgálatok nyújtásából eredő kártérítési igények a 4.3.10 albekezdésben
meghatározott biztosítási eljárásnak megfelelően kezelendőek.
7.2.3. A jelen cikkben foglalt rendelkezések nem érintik a nemzetközi jog vonatkozó rendelkezéseit. Ennek
megfelelően a szolgálatok nyújtásából és a kapcsolódó feladatok ellátásából eredő bármely további
kártérítési igényt a magyar jogszabályok szerint meghatározott entitással szemben, a magyar
bíróságok előtt kell benyújtani.
7.2.4. A felelősség korlátozásával kapcsolatos bármely feltétel a magyar AIP-ben kerül kihirdetésre.
7.2.5. Olyan légiközlekedési baleset esetén, amellyel kapcsolatosan az ANSP biztosítási fedezetét
meghaladó kártérítési igények merülnek fel és a 7.2.2 albekezdésben meghatározottak sérelme
nélkül, a kérdést az érintett Felek között kell rendezni, beleértve szükség esetén a szóban forgó
kérdések diplomáciai és politikai szintű rendezését.
NYOLCADIK CIKK
TANÚSÍTÁS ÉS ENGEDÉLYEZÉS 8.1. Magyarország – az NSA-n keresztül eljárva:
8.1.1. gondoskodik az ANSP felkészültségének értékeléséről és tanúsításáról a közös előírásokban
meghatározottaknak megfelelően;
8.1.2. biztosítja az ANSP folyamatos felügyeletét és a jóváhagyott repülésbiztonsági irányítási rendszer
ellenőrzését;
8.1.3. gondoskodik az ANSP légiforgalmi irányítóinak és támogató személyzetének engedélyezéséről.
KILENCEDIK CIKK
EGYEZTETÉS A NATO SZERVEZETEKKEL 9.1. Az ANSP külön kommunikációs vonalat hoz létre a megfelelő NATO CAOC-kal és a KFOR-ral az alábbi
tevékenységekkel kapcsolatos egyeztetés céljából:
9.1.1. a TRA aktiválása/deaktiválása;
9.1.2. repülés közbeni kényszerhelyzetek, beleértve a rádióhibát, a légijármű-eltérítést és más, az ICAO
szabványainak megfelelő kényszerhelyzetet; 9.1.3. kutatási és mentési műveletek;
9.1.4. az UAV/RPA kezelésével kapcsolatos különleges eljárások;
9.1.5. valamennyi további előre nem látható rendkívüli helyzet.
9.2. A kijelölt légtér műveleti használatát érintő válsághelyzet esetén, a KFOR egyeztet az ANSP-vel a megfelelő
intézkedések végrehajtását illetően annak érdekében, hogy eleget tegyenek a KFOR légtér használatával
kapcsolatos előírásainak. Ebbe beletartozik a válsághelyzetnek az AIS rendszeren keresztül történő
közzététele.
9.3. A NATO fenntartja Magyarország és az ANSP által végzett tevékenységek teljes felügyeletét. Különösen
tájékoztatni szükséges a NATO Nemzetközi Titkárságát, a Védelmi Beruházási Főosztályt, valamint a KFOR-t
jelen Megbízatással kapcsolatos valamennyi információról és tevékenységről.
9.4. Az Egyeztetéssel kapcsolatos feltételek az illetékes NATO CAOC, a KFOR és az ANSP között létrejövő további
megállapodásban kerülnek részletesen meghatározásra.
TIZEDIK CIKK
KUTATÁS ÉS MENTÉS 10.1. Baleset, váratlan esemény vagy kutatási és mentési műveletek igényének felmerülése esetén az ANSP
szükség szerint egyeztet az illetékes NATO CAOC-kal, az Egyesített Mentés-koordináló Központtal és más
érintett léginavigációs szolgáltatókkal az ICAO szabványoknak, ajánlott gyakorlatoknak és eljárásoknak
megfelelően.
10.2. Az ANSP szóban vagy elektronikus úton biztosítja a szükséges adatokat, valamint a helyzet megoldásáig
segítséget nyújt a kutatási és mentési műveletekhez.
TIZENEGYEDIK CIKK
ESEMÉNYVIZSGÁLAT 11.1. Magyarország az SIA-n keresztül – a magyar jogszabályok megfelelő alkalmazásával – elvégzi a kijelölt
légtérben bekövetkező és ANSP tevékenységével kapcsolatos események vizsgálatát.
11.2. Az SIA a kijelölt légtérben bekövetkező eseményeket illetően jogosult eseményvizsgálatokat folytatni az
ANSP székhelyén.
11.3. Az SIA nem folytat eseményvizsgálatokat olyan balesetek vonatkozásában, amelyeknek kivizsgálása a
Chicagói Egyezmény 13. Függelékében meghatározott szabványok és ajánlott gyakorlatok értelmében más
államok hatáskörébe tartoznak.
TIZENKETTEDIK CIKK
AZ INFORMÁCIÓK BIZTONSÁGA ÉS KÖZZÉTÉTELE 12.1. A Felek gondoskodnak a jelen Megállapodás értelmében tudomásukra kerülő bizalmas információk
megfelelő kezeléséről.
12.2. A Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy semmilyen bizalmas információcsere se kerüljön
harmadik fél részére továbbadásra kivéve azt az esetet, ha a másik Fél az ilyen továbbadásához hozzájárult.
TIZENHARMADIK CIKK
A MEGÁLLAPODÁS HATÁLYBA LÉPÉSE, IDŐBELI HATÁLYA ÉS A MEGÁLLAPODÁSSAL KAPCSOLATOS
ÉRTESÍTÉSEK
13.1. Jelen Megállapodás attól a naptól számított 30. napon lép hatályba, hogy a Felek kölcsönösen értesítették
egymást arról, hogy a Megállapodás megkötéséhez szükséges követelményeket teljesítették.
13.2. Jelen Megállapodás a 13.1 bekezdésben meghatározott naptól kezdődően, a Magyarország által biztosított
léginavigációs szolgálatok nyújtásának a magyar AIP-ban közzétett kezdőnapjától számított ötödik év
elteltéig tartó kezdeti időszak során marad hatályban. Az említett kezdeti időszak során a Megállapodás
kizárólag kényszerítő okok miatt és a Felek kölcsönös megegyezésével szüntethető meg vagy függeszthető
fel. A kezdeti időszakot követően jelen Megállapodás határozatlan időre automatikusan meghosszabbodik,
kivéve, ha bármelyik Fél legalább hat hónappal a kezdeti időszak befejeződését megelőzően a Megállapodást
írásban felmondja. A kezdeti időszakot követően a Felek a Megállapodást írásban felmondhatják oly módon,
hogy a naptári év leteltét megelőzően hat hónappal diplomáciai úton, írásban értesítik erről a másik Felet.
13.3. A kezdeti időszakot követően vita esetén, rendkívüli időszakban vagy a közbiztonság érdekében vagy egyéb
kivételes körülmények között bármelyik Fél jogosult a Megállapodást a másik Fél értesítése mellett azonnali
hatállyal felfüggeszteni vagy felmondani.
13.4. Abban az esetben, ha a Megbízatást az érintett nemzetközi szereplők közötti egyeztetés hiánya vagy előre
nem látható technikai nehézségek következtében nem lehet elvégezni, Magyarország kérheti a NATO
politikai szintű beavatkozását az akadály elhárítása érdekében. Amennyiben a helyzetet megoldatlan marad,
Magyarország jogosult a Megállapodást azonnali hatállyal felmondani.
13.5. A Megállapodás felfüggesztése esetén – beleértve a 4.2.2 albekezdésben meghatározott helyzetet –
Magyarország és a nevében eljáró szervezetek által a felfüggesztés során, illetve annak következtében
elszenvedett költségek a szóban forgó időszak leteltét követően megtérítésre kerülnek, és az ANSP ismét
nyújtja a szolgáltatást. Abban az esetben, ha a felfüggesztés időtartama a 4 hetet meghaladja, Magyarország
jogosult jelen Megállapodást azonnali hatállyal felmondani.
13.6. A Megállapodás felmondása esetén a Felek a lehető legrövidebb időn belül együttesen értékelik a helyzetet
és döntéseket hoznak annak kezelése érdekében. A KFOR törekszik támogatást nyújtani Magyarországnak
abban, hogy Magyarország és a nevében eljáró szervezetek részéről felmerült és meg nem térített költségek a
következő költségalapba beemelésre és megtérítésre kerüljenek.
TIZENNEGYEDIK CIKK
MÓDOSÍTÁS ÉS ÉRTELMEZÉS 14.1. Jelen Megállapodás, valamint a Felek jogai és kötelezettségei a NAC határozatnak, valamint Magyarország
külügyminisztere levelének megfelelően értelmezendők. Jelen Megállapodás értelmezésével kapcsolatban
felmerült vitás kérdéseket a Felek tárgyalásos úton rendezik, és azok nem kerülnek nemzeti vagy nemzetközi
bíróság elé utalásra vagy alternatív vitarendezési fórum elé.
14.2. A Megállapodásnak a Felek által jóváhagyott bármely módosítása a 13.1. bekezdésben meghatározottaknak
megfelelően lép hatályba.
14.3. Abban az esetben, ha a Felek valamely vitás kérdést nem tudnak tárgyalásos úton rendezni, a vitát jogerős
döntésre a NAC elé kell terjeszteni.
14.4. Ezt a Megállapodást a Felek két eredeti példányban írták alá, amelyek angol és magyar nyelven készültek.
Bármely eltérés esetén az angol nyelvű változat az irányadó.
14.5. Az aláírást követően a Megállapodást a COMKFOR az utasítási rendszeren keresztül továbbítja a NATO
Nemzetközi Titkárságához, amely tájékoztatja az ICAO Regionális Irodáját és az ICAO Tanácsát.
A fentiek hiteléül alulírottak a jelen Végrehajtási Megállapodást aláírták:
ALÁÍRÁS
Magyarország Kormánya részéről Kelt: COMKFOR Kelt:
” Melléklet
A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövegének melléklete jelen közlöny mellékleteként, az
MK_13_221_CCXLVIIItv_melleklet.pdf fájlnév alatt található. A Megállapodás ezen része jelen közlöny 88566-tól
88675-ig oldalait képezi.
4. § (1) A  Megállapodás 4.3.1.  cikkének első fordulatában meghatározott polgári léginavigációs szolgálat ellátása
a HungaroControl Zrt. feladata.
(2) A Megállapodás 4.2.6. cikkében meghatározott feladat végrehajtása a HungaroControl Zrt. feladata.
 (3) A  Megállapodás 4.3.4., 4.3.6., 4.3.8. és 4.3.10.  cikkeiben meghatározott feladatok ellátása a  HungaroControl Zrt.
feladata.
 (4) A Megállapodás 4.3.7. cikkében meghatározott feladat végrehajtása a HungaroControl Zrt. feladata.
 (5) A  Megállapodás 4.3.5. és 4.3.9.  cikkeiben meghatározott szolgáltatásokhoz szükséges feltételek biztosítása, így
különösen a megfelelő szerződések megkötése a HungaroControl Zrt. feladata.
 (6) A  Megállapodás 4.3.11.  cikke alapján a  HungaroControl Zrt., a  légiközlekedési hatóság, és a  közlekedésbiztonsági
szerv megköthetik a feladataik ellátásához szükséges megállapodásokat.
 (7) A  Megállapodás 6.2., 6.3., 6.4., 6.5. és 6.6.  cikkeivel összefüggő feladatokat a  HungaroControl Zrt. látja el azzal,
hogy közös díjszámítási övezet vagy más rendszer működtetése esetén szükség szerint együttműködik a  NATO
Nemzetközi Titkárság és az  EUROCONTROL mellett az  abban érintett államokkal is. A  légtér igénybevételéért
fizetendő díjat a magyar AIP-ben teszik közzé.
(8) A  Megállapodás 4.1., 4.3.3. és 13.6.  cikkeiben meghatározott koordináció végrehajtása és a  KFOR, illetve a  NATO
International Staff (NATO IS) felé a  szükséges nyilatkozatok megtétele, valamint a  Megállapodás 9.4.  cikkében
meghatározott megállapodás megkötése a HungaroControl Zrt. feladata.
(9) A  Megállapodás 9.3 cikkében meghatározott feladatok végrehajtása az  összes, végrehajtásban érintett magyar
szervezet koordinált eljárásával történik. A koordináció a közlekedésért felelős miniszter feladata.
(10) A  Megállapodás 10.  cikkében meghatározott együttműködési és adatszolgáltatási feladatok ellátása
a HungaroControl Zrt. feladata.
(11) A  Megállapodás 4.3.2.  cikkében meghatározott polgári léginavigációs szolgálat ellátásával összefüggő hatósági
és felügyeleti feladatok ellátása a  Megállapodás 8.  cikkében meghatározottaknak megfelelően a  légiközlekedési
hatóság feladata.
(12) Megállapodás 4.3.2 cikkében meghatározott polgári léginavigációs szolgálat ellátásával összefüggő
közlekedésbiztonsági feladatok ellátása a  Megállapodás 11.  cikkében meghatározottaknak megfelelően
a közlekedésbiztonsági szerv feladata.
(13) A Megállapodás 7.1.2. cikkében meghatározott szabályok megállapítása és a KFOR-ral, valamint a NATO Nemzetközi
Titkársággal történő egyeztetése a  közlekedésért felelős miniszter, az  AIP-ben való közzététele a  HungaroControl
Zrt. feladata.
(14) A Megállapodás 7.1.3. cikkében meghatározott eltérések megállapítása a közlekedésért felelős miniszter, az AIP-ben
való közzététele a HungaroControl Zrt. feladata.
5. § A Megállapodás 7.2.  cikkeiben meghatározott igények elbírálására nemzetközi szerződés vagy jogszabály eltérő
rendelkezése hiányában a Fővárosi Törvényszék kizárólagosan illetékes.
6. § (1) A  Megállapodás 4.3.5. és 4.3.9.  cikkének végrehajtása érdekében a  légiközlekedési hatóság a  léginavigációs
és a  légiközlekedés biztonságát szolgáló egyéb földi berendezések, szolgáltatások műszaki (átjárhatósági)
követelményeknek való megfelelésének ellenőrzését, illetve tanúsítását, üzembe helyezésének engedélyezését
a berendezés helye, illetve a szolgáltatást nyújtó székhelye szerinti állam feladat- és hatáskörrel rendelkező hatósága
által lefolytatott engedélyezési és ellenőrzési eljárások eredményét felhasználva is elvégezheti, amennyiben ennek
alapján a repülésbiztonsági feltételek fennállása bizonyítható.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti berendezések, szolgáltatások tekintetében nem követelmény az  uniós szabályoknak
való megfelelés, és a légiközlekedési hatóság a harmadik államok feladat- és hatáskörrel rendelkező hatósága által
kiállított tanúsítványt az  (1)  bekezdés szerinti eljárásában elfogadja, akkor ezen tanúsítvány elfogadása kizárólag
a Megállapodás végrehajtását szolgálja, és a tanúsítvány nem értelmezhető európai uniós tanúsítványként.
(3) A  légiközlekedési hatóság a  Megállapodás 4.3.9.  cikkeinek végrehajtása érdekében nemzetközi szerződésnek
nem minősülő együttműködési megállapodást köthet a  Megállapodás végrehajtásával érintett állam feladat- és
hatáskörrel rendelkező hatóságaival.
(4) A  közlekedésbiztonsági szerv a  Megállapodás 11.  cikkének végrehajtása érdekében nemzetközi szerződésnek
nem minősülő együttműködési megállapodást köthet a  Megállapodás végrehajtásával érintett állam feladat- és
hatáskörrel rendelkező hatóságaival.
7. § A nemzetközi frekvenciaegyeztetési eljárásban a  jogszabály alapján feladat- és hatáskörrel rendelkező központi
államigazgatási szervek jogosultak a  Megállapodás 4.3.9.  cikkének végrehajtása érdekében – a  NATO/KFOR
nevében – lefolytatni a  szükséges nemzetközi frekvenciakoordinációt a  Koszovó felett kijelölt légteret kiszolgáló
rádióberendezések tekintetében, a HungaroControl Zrt. szakmai közreműködésével.
8. § (1) A  Megállapodás 4.3.  cikkében meghatározott feladatokkal kapcsolatos felelősség a  HungaroControl Zrt.-t
kormányrendeletben meghatározott kötelező felelősségbiztosítása által fedezett károk mértékéig terheli.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott mértéket meghaladó károkért fennálló felelősség viselésére a légiközlekedésről
szóló 1995. évi XCVII. törvény (a továbbiakban: Lt.) rendelkezései az irányadóak.
9. § (1) Az  Lt. 61.  § (5)  bekezdésében meghatározott felügyeleti díjon felül, a  HungaroControl Zrt. a  léginavigációs
szolgálatok nyújtásának idejére időarányosan köteles a Megállapodás 3. cikkében és Mellékletében meghatározott
légtér (a továbbiakban: KFOR szektor) tekintetében a légiközlekedési hatóságnak – mint a Megállapodásban kijelölt
nemzeti felügyeleti hatóságnak – felügyeleti díjat fizetni. A felügyeleti díj mértéke évi 100 millió forint.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott felügyeleti díjat negyedéves egyenlő részletekben, a negyedévet követő hónap
tizenötödik napjáig kell forintban átutalni a  légiközlekedési hatóság számlájára. A  KFOR szektorhoz kapcsolódó
költségalap-elszámolás biztosítása érdekében a légiközlekedési hatóság köteles a felmerült költségekről a tárgyévet
követő év március 15-ig kimutatatást készíteni és azt megküldeni a HungaroControl Zrt. részére. A tárgyévre fizetett
díj és a  tárgyévben ténylegesen felmerült költségek közötti eltérés esetén a  különbözetet a  tárgyévet követő
második év díjfizetése során kell a  légiközlekedési hatóságnak és a  HungaroControl Zrt.-nek rendezni azzal, hogy
az adott évi díj mértékét a különbözet összegével módosítani kell.
10. § A KFOR szektor tekintetében – a Megállapodás 7.1. pontja alapján – a magyar jogszabályokat törvényben, valamint
a 12. § szerinti felhatalmazás alapján kiadott jogszabályban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
11. § Az Lt. 6. § (5) bekezdése, valamint 7. § (1)–(2) bekezdése a KFOR szektor tekintetében nem alkalmazandó.
12. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a KFOR szektor tekintetében
a) a légtér igénybevételére;
b) a bajba jutott légijárművek megsegítésére, valamint a  katasztrófák elleni védekezéssel és a  mentéssel
összefüggő tevékenységet ellátó légi kutató-mentő szolgálat szervezetére, működésének, fenntartásának,
riasztásának és a mentéssel járó költségek viselésének rendjére, e tevékenységek engedélyezésére; valamint
c) a kötelező felelősségbiztosításra
vonatkozó különös szabályokat rendeletben állapítsa meg.
(2) Felhatalmazást kap a közlekedésért felelős miniszter, hogy a KFOR szektor tekintetében
a) a repülésmeteorológiai szolgáltatás rendjéről szóló szabályzat kiadására;
b) a repülések végrehajtására;
c) a légiforgalom irányításának szabályaira;
d) a gazdasági és közlekedési főügyeleti rendszer létrehozására, működésére, valamint egyes bejelentési
kötelezettségekre;
e) a légtér légiközlekedés céljára történő kijelölésére; valamint
f ) a léginavigációs szolgálatot és légiforgalmi szolgáltatást ellátó szakszemélyzet szakszolgálati engedélyére és
képzésére;
vonatkozó különös szabályokat rendeletben állapítsa meg. 13. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2–12. § a Megállapodás 13.1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2–12. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté
válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke