text:
12/2014. (II. 14.) HM utasítása a Stratégiai Légiszállítási Képesség befogadó nemzeti támogatásának biztosításához kapcsolódó egyes feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján,
figyelemmel a Stratégiai Légiszállítási Képességgel kapcsolatos kormányzati feladatokról szóló 2045/2008. (IV. 15.) Korm. határozat
4. pontjára, a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
1. HAW: Nehéz Légiszállító Ezred, a stratégiai szállító légi járművek működtetésére létrehozott, az MH Pápa
Bázisrepülőtérre (a továbbiakban: MH PBRT) települt nemzetközi katonai szervezet,
2. NAMP: NATO Légiszállítást Kezelő Program, az NSPO részét képező és annak alapító okiratában meghatározottak
szerint működő program, amely 10 NATO és 2 PfP tagállamot tömörít, közös finanszírozású költségvetéssel és a
tulajdonjoggal rendelkezik,
3. NAMPO: NATO Légiszállítást Kezelő Program Iroda, a NAMP végrehajtó szerve,
4. NAMPB: NAMP Igazgató Tanácsa, amely a NAMP végrehajtását és a HAW részére nyújtott támogatást felügyeli,
5. NAMP PFC: NAMP Elvi Előkészítő és Pénzügyi Bizottság, amely a program irányítási és pénzügyi, valamint
személyügyi kérdéseiben a NAMPB szakértői bizottsága,
6. NSPA: NATO Támogató Ügynökség, amelynek egyik programirodája a NAMPO,
7. NSPO: NATO Támogatási Szervezet, az Ügynökség működését felügyelő szervezet,
8. NSPO ASB: az NSPA Felügyelő Bizottsága, amely felsőszintű kontrollt gyakorol az Ügynökség és annak részét képező
programirodák felett,
9. NSPO FAAC: NSPO Pénzügyi Adminisztratív Ellenőrző Bizottság, az NSPO ASB pénzügyi és személyügyi kérdéseinek
szakértői bizottsága,
10. NSPO LC: NSPO Logisztikai Bizottság, az NSPO ASB logisztikai kérdésekben illetékes szakértő bizottsága,
11. NSE: Nemzeti Támogató Csoport, a HAW-ban részt vevő nemzet alárendeltségében szolgálatot teljesítő katonai
szervezet, amely a telepített erők kiszolgálásának és támogatásának végrehajtására hivatott,
12. SAC és SAC program: Stratégiai Légiszállítási Képesség és a Stratégiai Légiszállítási Képesség fenntartását és
növelését célzó, a C-17 szállító repülőgépek többnemzeti beszerzésével, üzemeltetésével és fenntartásával összefüggő
feladatok összességét jelentő program,
13. SAC SB: a SAC program műveleti kérdéseiért felelős legfelsőbb szintű nemzetközi Irányító Testülete,
14. SAC AC: SAC Tanácsadó bizottság, a SAC SB műveleti kérdésekben illetékes szakértői bizottsága,
15. SAC LWG: SAC Jogi Bizottság, a SAC SB jogi kérdésekben illetékes szakértői bizottsága,
16. SAC MoU WG: SAC Egyetértési Megállapodás munkacsoport, a SAC SB-nek a SAC MoU módosításával kapcsolatos
jogi kérdésekben illetékes szakértői bizottsága,
17. SAC SPWG: Stratégiai Tervezési Munkacsoport a SAC SB stratégiai kérdésekben illetékes szakértői bizottsága,
18. SAC PC: SAC Személyügyi Bizottság, a SAC SB szakértői bizottsága a HAW személyügyi kérdéseiben,
19. BoSE: Felsővezetői Értekezlet a NAMPO és a HAW, valamint a HM tárca illetékes vezetői között,
20. MPC: Misszióhoz kapcsolódó költségek, amelyek a vállalt repült óra felett betöltött, illetve fel nem töltött
beosztások alapján számolt pénzügyi kompenzációs mechanizmus.
2. A befogadó nemzeti támogatás koordinálásának eljárásrendje 3. § (1) A SAC Programmal kapcsolatos feladatok szakmai irányítását a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár
(a továbbiakban: HM VGHÁT) végzi a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban: HM HVF)
útján. A HM VGHÁT a védelempolitikai, védelmi tervezési kérdéseket – különösen a hosszú távú tervet vagy más
védelmi tervezési dokumentumot – érintő döntés-előkészítő folyamatokba bevonja a HM védelempolitikáért és
védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkárt (a továbbiakban: HM VPVTHÁT), illetve az alárendeltségébe tartozó
szervezeteket.
(2) Az NSPO, illetve NSPA tevékenységével kapcsolatos általános szakmai feladatok koordinálását a HM HVF végzi.
 (3) A NAMP, illetve NSPO, a NAMPO, illetve NSPA és a HAW magyarországi működéséhez szükséges befogadó nemzeti
támogatás egyes feladatainak végrehajtására, valamint teljes körű koordinálására a HM Védelemgazdasági Hivatalt
(a továbbiakban: HM VGH) jelölöm ki.
4. § (1) A HM VGH a 3. § (3) bekezdésében foglalt feladatának koordinálása és végrehajtása keretében:
a) kapcsolatot tart a NAMPO-val és a HAW-val, amelynek során:
aa) fogadja a NAMPO és a HAW megkereséseit és leveleit,
ab) koordinációt és egyeztetést kezdeményez a NAMPO és a HAW részére, és
ac) tájékoztatást nyújt a NAMPO és a HAW részére a befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos
kérdésekről,
b) tájékoztatja a SAC SB és NAMPB, valamint e testületek alárendelt munkacsoportjainak magyar képviselőit
a felmerülő problémákról, egyeztetésekről, illetve az ezekkel kapcsolatos befogadó nemzeti álláspontról,
c) a NAMP-pal kapcsolatban más minisztériumok és közigazgatási szervek hatáskörébe tartozó kérdésekben
javaslatot tesz a NAMPO részére ezen szervekkel való kapcsolat felvételére, illetve tájékoztatja az illetékes
közigazgatási szerveket, továbbá egyeztet azokkal a felmerülő problémáról,
d) javaslatokat tesz a NAMP beszerzési, működési és adminisztratív költségvetéséhez történő nemzeti
hozzájárulás, valamint adózási kérdéseket illetően,
e) részt vesz a SAC program befogadó nemzeti támogatásának végrehajtásához szükséges jogszabályok, belső
normák, illetve egyéb okmányok és dokumentumok szakmai előkészítésében,
f ) folyamatosan elemzi és értékeli a SAC programmal összefüggő nemzetközi és hazai tárcaközi tárgyalások és
munkacsoporti ülések tapasztalatait,
g) a szakmai felelőssel együttműködve a SAC programban részt vevő összes nemzet vonatkozásában figyelemmel
kíséri a beosztások feltöltését, valamint a vállalt repült óra felett biztosított állomány alapján keletkező
MPC kompenzációs elszámolásokat, illetve javaslatot készít elő azok rendezéséről, és
h) éves összefoglaló jelentést készít és terjeszt fel minden év február 28-ig a HM HVF útján a HM VGHÁT részére
a SAC program helyzetéről, amelyben jelent az elvégzett munkáról, a várható feladatokról, a felmerült
problémákról, és javaslatot tesz azok megoldására. Az éves összefoglaló jelentést tájékoztatásul meg kell
küldeni a HM VPVTHÁT-nak.
(2) A SAC programmal kapcsolatos magyar álláspontok koordinálása, kidolgozása, előkészítése és képviselete
érdekében a HM VGH:
a) az MH Intranet felületen adatbázist és közös munkafelületet működtet, és
b) a magyar résztvevők és magyar érintett szervezetekkel, valamint a 2. § 1–18. pontjában felsorolt szervezetekkel
és testületekkel folytatott levelezésről nyilvántartást vezet. 5. § A 3. § (3) bekezdésében és a 4. §-ban meghatározott, a HM hatáskörét meghaladó feladatok végrehajtása érdekében
felhatalmazást kap a HM VGH főigazgatója:
a) más minisztériumokkal és közigazgatási szervekkel önálló kapcsolatfelvételre és egyeztetések
kezdeményezésére és
b) együttműködési megállapodás megkötésének kezdeményezésére. 6. § (1) A HM VGH főigazgatója a HAW és a NAMPO által felvetett problémákkal kapcsolatban:
a) dönt a beérkező feladatok végrehajtásának menetéről,
b) meghatározza a feladat végrehajtásába bevonandók körét, fórumát, így különösen:
ba) eseti megbeszélést vagy egyeztető értekezletet hív össze, vagy
bb) szakértői munkacsoportot vagy ideiglenes albizottságot állít fel,
c) együttműködik az álláspont kialakításába bevont szervezetekkel,
d) a tárca álláspontjának kialakítása során felmerülő véleménykülönbség esetén a HM VGHÁT utasításai szerint
jár el, és e) valamennyi – különösen a szakfeladatok vonatkozásában felmerülő – kérdés megválaszolása és feladat
végrehajtása során tájékoztatja és illetékessége esetén szakmai állásfoglalás kidolgozására, illetve
végrehajtásában való közreműködésre felkéri az 1. mellékletben meghatározott SAC bizottsági struktúrában
megjelenített, valamint rajtuk kívül bármely, adott kérdésben érintett honvédelmi szervezetet.
(2) A Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó
szervezetek esetében a HM VGH által történő megkeresés, illetve felkérés esetén a szervezetek vezetői a feladat
megkezdésével egyidejűleg jelentést tesznek a HVKF részére a kapott feladatról.
(3) A HM VGH az NSPA, NAMPO és a HAW magyarországi működéséhez szükséges befogadó nemzeti támogatás feladatai
végrehajtásának egyeztetésére rendszeresen koordinációs értekezletet tart, illetve több szakterületet érintő eseti
feladatok megoldása érdekében, valamely szakmailag illetékes szervezet felkérésére a HM VGH külön egyeztető
értekezletet hívhat össze.
(4) A felkért, illetve megkeresett honvédelmi szervezetek a HM VGH főigazgatójának megkeresésére igény szerint
szakértő képviseletet biztosítanak, illetve szakmai véleményezést, állásfoglalást biztosítanak.
(5) A HM VGH főigazgatója az általános vezetési rend szerint teszi meg előterjesztését a hatáskörét meghaladó
kérdésekben, illetve jelent az utasításban foglalt feladatok végrehajtásáról.
(6) A HVKF közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek feladata:
a) az MH Logisztikai Központ és az alárendeltségében működő MH Anyagellátó Raktárbázis tervezi és végrehajtja
a SAC program befogadó nemzeti támogatás logisztikai biztosításának feladatait, kiemelt tekintettel
a repülő-hajtóanyag ellátás biztosítására,
b) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) biztosítja az MH PBRT tekintetében
a  repülésbiztonsággal kapcsolatos rendszabályoknak történő megfelelést, továbbá a közvetlen befogadó
nemzeti támogatás szervezését, végrehajtását. A HAW állománytáblájában lévő magyar beosztások feltöltésére
javaslatot tesz,
c) a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) a SAC programban részt vevő
összes nemzet vonatkozásában figyelemmel kíséri a beosztások feltöltését, az MH ÖHP-vel együttműködve
javaslatot tesz a HAW állománytábla feltöltésre,
d) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) hajtja végre a SAC program tekintetében
a stratégiai szintű logisztikai folyamatok tervezését, a befogadó nemzeti támogatás logisztikai irányelveinek
meghatározását, az ezzel kapcsolatos szabályozók kidolgozását.
3. A nemzeti képviselet rendje a SAC bizottságokban
7. § (1) A honvédelmi szervezetek SAC bizottsági képviseletét az 1. melléket határozza meg.
 (2) Az 1. mellékletben meghatározott szervezetek vezetői jogosultak a szakterületüket érintő bizottságokba a képviseletet
ellátó személy kijelölésére.
 (3) A SAC bizottságok tevékenységének rendje:
a) a kijelölt bizottságokba delegált képviselők folyamatosan figyelemmel kísérik a bizottságok tevékenységét,
feladatait, illetve a felmerülő kérdéseket, problémákat, amelyről jelentést tesznek a szakterület-vezetőknek,
b) az albizottsági értekezletre történő felkészülés érdekében az értekezlet előtt 10 munkanappal a kijelölt
képviselők egyeztetnek a többi bizottságba delegált képviselővel, a szakterületi felelősökkel, az esetlegesen
képviselendő kérdésekről, problémákról és elkészítik a szükséges mandátum tervezetet, amelyet az ülés előtt
5 munkanappal terjesztenek fel a szakterület felelős és/vagy a szolgálati elöljáró részére,
c) a főbizottsági (SAC SB, NAMPB) értekezletre történő felkészülés érdekében az értekezlet előtt 15 munkanappal
a szakterület felelős értekezletet hív össze, amelyen részt vesznek az albizottságok képviselői, illetve a szakmai
képviselettel megbízott szervezetek képviselői. Az értekezleten áttekintésre kerülnek az albizottságokban
elvégzett feladatok, a felmerült kérdések, problémák, azok helyzete, valamint a főbizottságok napirendi
pontjai. Az értekezlet alapján a főbizottságokba kijelölt személyek készítik el és terjesztik fel 5 munkanappal az
ülés előtt a szükséges mandátum tervezetet a szolgálati elöljáró részére,
d) az ülést követően a képviseletre kijelölt személyek írásos összefoglaló jelentést állítanak össze, amelyet az ülést
követő 10 munkanapon belül terjesztenek fel a szakmai, illetve szolgálati elöljáró részére, egyben tájékoztatást
nyújtanak a többi bizottság képviseletét ellátó szervezet vezetője számára.
4. A SAC rendezvények tervezése, végrehajtása és finanszírozása
8. § (1) Az 1. mellékletben meghatározott szervezetek SAC rendezvényekre, valamint az MH PBRT fejlesztésével és a SAC
feladatokkal kapcsolatos utazások, rendezvények és képzések költségigényeit a tárgyévet megelőző év július 30-ig
megküldik a HM VGH részére.
(2) A programokkal kapcsolatos utazásokat, rendezvényeket és képzéseket – a HM VGH által összeállított és a HM VGHÁT
által a tárgyévet megelőző év október 1-jéig jóváhagyott – éves utazási terv alapján a HM VGH főigazgatója
engedélyezi. Terven felüli utazások esetében a multilaterális együttműködésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(3) A SAC utazási és rendezvényi keret terhére végrehajtott szolgálati utazások
a) repülőjegy és szállásrendeléssel kapcsolatos adminisztratív feladatait az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest
Helyőrség Dandár,
b) a külföldi szolgálattal összefüggő pénzbeli járandóságok biztosítását a HM VGH ideiglenes és tartós külszolgálati
feladatok ellátásáért felelős szervezete
végzi. (4) A SAC utazások és rendezvények forrása a C-17-es üzemanyag feltöltések után felszámított központi bevételként
kezelt szolgáltatási díj terhére kerül biztosításra, amely az adott évi tervezett bevétel 10%-ban kerül maximalizálásra.
Ettől való eltérést a HM VGHÁT engedélyezhet.
5. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Stratégiai Légiszállítási Képesség befogadó nemzeti támogatásának biztosításához kapcsolódó
egyes feladatokról szóló 118/2008. (HK 1/2009.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
162/2003. (X. 16.) Korm. rendelete a kábítószer előállítására alkalmas növények termesztésének, forgalmazásának és felhasználásának rendjéről.
Az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni,
1988. december 20-án, Bécsben kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló 1998. évi L. törvény, a New Yorkban, 1961.
március 30-án kelt Egységes Kábítószer Egyezmény kihirdetéséről szóló 1965. évi 4. törvényerejű rendelet, valamint
az Egységes Kábítószer Egyezmény módosításáról és kiegészítéséről szóló, Genfben, 1972. március 25-én kelt
Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 1988. évi 17. törvényerejű rendelet végrehajtása érdekében, valamint a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 166. §-ában kapott
felhatalmazás alapján a Kormány a kábítószerek előállítására alkalmas növények termesztésének, forgalmazásának és felhasználásának szabályozására a következőket
rendeli el:
Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) ipari mák: az Országos Mezőgazdasági Minősítő In
tézet (a továbbiakban: OMMI) által a Nemzeti Fajtajegyzékben közzétett olyan magas alkaloid tartalmú Papaver
somniferum L. faj és rokon fajainak fajtái (a továbbiakban:
mákfajta), amelyben a kábítószernek minősülő ópium alkaloidok (morfin, tebain, kodein) összes hatóanyag koncentrációja a száraz mákszalmában
feletti, illetve az Európai Unió tagállamaiban ipari célra
felhasználható mákfajta;
b) étkezési mák: az OMMI által a Nemzeti Fajtajegyzékben közzétett olyan alacsony alkaloid tartalmú mákfajta,
amelyben a kábítószernek minősülő ópium alkaloidok
(morfin, tebain, kodein) összes hatóanyag koncentrációja
a száraz mákszalmában
3. 2009. december 31-ig 0,2%,
4. 2010. január 1-jétől 0,1%
vagy ez alatti, illetve az Európai Unió tagállamaiban étkezési célt szolgáló, forgalomba hozható mákfajta;
c) díszítő mák: virágkötészeti célra előállított étkezési
mákfajta mákszára és máktokja,
1. amelyet kábítószerként való felhasználást megnehezítő eljárással (festéssel, lakkozással vagy fehérítéssel) kezelnek, vagy
2. amely kábítószernek minősülő ópium alkaloidjainak (morfin, tebain, kodein) összes hatóanyag
koncentrációja a száraz mákszalmában 0,2% vagy
az alatti, 2010. január 1-jétől 0,1% vagy az alatti;
d) alacsony tetrahidrocannabinol (a továbbiakban:
THC) tartalmú kender (Cannabis sativa L.): olyan, az
OMMI által a Nemzeti Fajtajegyzékben közzétett rost- és
magkender, amelynek szabad THC tartalma a növény légszáraz állapotú, gyökérzettől és száraktól mentes homogenizált részében, a növény érettségi állapotától függetlenül
nem éri el a 0,2%-ot, illetve az Európai Unió tagállamaiban rostkender termesztésre felhasználható kenderfajta;
e) magas THC tartalmú kender: olyan kender, amelynek
szabad THC tartalma a növény légszáraz állapotú, gyökérzettől és száraktól mentes homogenizált részében, a növény érettségi állapotától függetlenül eléri vagy meghaladja a 0,2%-ot;
f) kifejtetlen ipari máktok: teljes éréskor rövid (legfeljebb 10 cm-es) szárrésszel betakarított ipari mák magot
tartalmazó tokja;
g) mákszalma: a máknövény minden része a magok
kivételével.
2. § A mákfajta alkaloid tartalmának, valamint a kenderfajta
THC tartalmának a mintavételt követő meghatározását az
OMMI akkreditált laboratóriuma végzi a Nemzeti Fajtajegyzékben történő közzététel előtt. A kenderfajta THC
tartalmának meghatározására az Európai Bizottságnak a
rostlennek és a rostkendernek a rendszerbe történő felvétele, a területpihentetésre vonatkozó szabályok, valamint
Görögország és Portugália bázisterületeinek módosítása
miatt az egyes szántóföldi növények termelői számára támogatási rendszer létrehozásáról szóló 1251/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról szóló 2316/1999/EK rendelet módosításáról szóló 2860/2000/EK rendeletében foglaltak
irányadók.
A kender termesztése 3. § (1) Szabadföldön, valamint fedett termesztő berendezésben kizárólag alacsony THC tartalmú kender termeszthető.
(2) Kender vetéséhez kizárólag fémzárolt vetőmag használható fel.
Az ipari mák termesztése 4. § (1) Ipari mák vetéséhez kizárólag ipari mákfajta fémzárolt vetőmagja használható fel.
(2) Ipari mák termesztése kizárólag a külön jogszabály
szerint az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivatala (a továbbiakban: ESZCSM EKH) által kiadott érvényes tevékenységi engedéllyel (a továbbiakban: tevékenységi engedély),
valamint évenként megújítandó eseti termesztetési engedéllyel (a továbbiakban: eseti termesztetési engedély) rendelkező gazdálkodó szervezettel (a továbbiakban: termesztető) megkötött érvényes szerződés alapján végezhető.
(3) A tevékenységi és az eseti termesztetési engedély egy
példányát az ESZCSM EKH a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumnak (a továbbiakban: Minisztérium) megküldi.
5. § (1) A termesztető köteles
a) a termőterület szerint illetékes megyei (fővárosi)
földművelésügyi hivatal (a továbbiakban: FM Hivatal) részére az 1. számú melléklet 1—7. pontja szerinti adatokat
tárgyév április 30-áig, a 8. pontja szerinti adatot pedig
november 30-áig megküldeni,
b) a nemzetközi szabályozással összhangban, az adott
év március 31-áig az eseti termesztetési engedély kiadása
érdekében a következő évi vetésterületre és a kinyerni
tervezett összes alkaloid mennyiségre vonatkozóan adatokat szolgáltatni az ESZCSM EKH-nak és a Minisztériumnak,
c) folyamatos nyilvántartást vezetni a szerződéses máktermesztőkről, azok vetőmag és ipari mák termőterületeinek helyéről és nagyságáról, az átadott és visszaszolgáltatott vetőmag, valamint az átvett mák mennyiségéről, továbbá a bejelentett különleges esetekről,
d) a vetéshez szükséges vetőmagot a termesztőnek átadni, a fel nem használt vetőmagot tőle visszavenni, és a fel
nem használt vetőmag őrzéséről annak felhasználásáig,
illetve megsemmisítéséig gondoskodni,
e) a vele szerződésben álló termesztőknél az ipari mák
termesztését ellenőrizni,
f) a megkötött szerződés alapján előállított kifejtetlen
ipari máktok teljes mennyiségét átvenni,
g) a felhasználni nem kívánt mákszalmát megsemmisíteni, h) biztosítani, hogy a mákszalma, illetve a mákmag csak
megfelelő biztonsági eljárások mellett kerüljön felhasználásra vagy megsemmisítésre,
i) a termesztésre vonatkozó jogszabályi rendelkezések
megsértése vagy visszaélés gyanúja esetén az illetékes helyi
rendőrhatóságot értesíteni.
(2) Az FM Hivatal az (1) bekezdés a) pontja szerinti
bejelentésről az illetékes helyi rendőrhatóságot tájékoztatja.
6. § (1) Az ipari mák termesztője köteles
a) a 2. számú melléklet szerinti nyilvántartást folyama
tosan vezetni,
b) a fel nem használt vetőmagot tárgyév május 10-éig a
termesztető részére visszaszolgáltatni,
c) a mákvirágzás befejezésének időszakától (zöld tokos
állapottól) a betakarításig a teljes termőterület folyamatos
őrzéséről gondoskodni,
d) a kifejtetlen ipari máktokot teljes mennyiségben a
termesztető részére átadni, a tok átmeneti őrzésére alkalmas tárolóhelyet biztosítani, és annak folyamatos őrzéséről gondoskodni,
e) a betakarítás után a kifejtetlen ipari máktoknak a
termesztető általi átvételét követően az általa a 2. számú
melléklet szerint vezetett nyilvántartást a falugazdásszal
aláíratni, annak egy példányát a falugazdásznak átadni, aki
azt továbbítja az FM Hivatalnak.
(2) A termesztő köteles továbbá minden, az általános
termesztési gyakorlattól eltérő különleges esetet, így különösen a zöld tok megkarcolását, a tokok károsítását, lopását az illetékes helyi rendőrhatóságnak, valamint a vele
szerződésben álló termesztetőnek haladéktalanul írásban
bejelenteni. Az ügyészség a nyomozás eredményéről értesíti az FM Hivatalt, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat megyei (fővárosi) intézetét (a továbbiakban: ÁNTSZ), valamint az ESZCSM EKH-t.
7. § (1) Az FM Hivatal az ipari mákot termesztők bejelentési
és nyilvántartási kötelezettségeinek betartását a falugazdászi hálózat útján, a virágzástól a betakarításig terjedő időszakban évente legalább egyszer ellenőrzi.
(2) Az ellenőrzésről a falugazdász a 3. számú melléklet
szerinti jegyzőkönyvet készíti el, és a betakarítást követően
aláírja a termesztő által vezetett nyilvántartást. Ha az ellenőrzés arra az eredményre vezet, hogy a termesztő a 6. §
(1) bekezdésében foglalt bármely kötelezettségének nem
tett eleget, a falugazdász haladéktalanul értesíti a termesztetőt, valamint visszaélés gyanúja esetén az illetékes helyi
rendőrhatóságot, egyúttal javaslatot tehet az FM Hivatal
részére a növényállománynak, illetve a termésnek a termesztő költségén történő megsemmisítésére. Az FM Hivatal a rendőrhatóság bevonásával dönt a megsemmisítésről.
(3) Az FM Hivatal az 5. § (1) bekezdésének a) pontja és
a 6. § (1) bekezdésének e) pontja szerint nyilvántartott
adatokat az érintett személyek azonosítására alkalmatlan
statisztikai adat formájában a betakarítást követő év március 31-éig az ENSZ Nemzetközi Kábítószer Ellenőrző
Szerve felé történő adatszolgáltatás érdekében megküldi a
Minisztérium részére, amely azt április 30-ig összesítve
továbbítja az ESZCSM EKH-nak.
Étkezési mák termesztése 8. § (1) Étkezési mák vetéséhez kizárólag étkezési mákfajta
fémzárolt vetőmagja használható fel. A termesztőnek a
vetőmaggal kapcsolatos bizonylatokat és számlákat legalább a tenyészidőszak végéig meg kell őriznie.
(2) A termesztő az étkezési mák kereskedelmi céllal
történő termesztése, illetve az étkezési mák 500 m2-t meghaladó termőterülete esetén köteles a 4. számú melléklet
szerinti adatokat a termesztés megkezdése előtt, de legkésőbb tárgyév április 30-áig az FM Hivatal részére bejelenteni.
(3) A termesztőnek a bejelentésről az FM Hivatal az
5. számú melléklet szerinti igazolást állítja ki. Étkezési mák
kizárólag ilyen igazolás birtokában hozható kereskedelmi
forgalomba.
(4) Az étkezési mák termesztője minden, az általános
termesztési gyakorlattól eltérő különleges esetet, így különösen a zöld tok megkarcolását, a tokok károsítását, lopását az illetékes helyi rendőrhatóságnak köteles jelenteni.
(5) Az FM Hivatal a (2) bekezdés szerinti bejelentésben
foglalt adatokat az érintett személyek azonosítására alkalmatlan statisztikai adat formájában megküldi a Minisztériumnak.
9. § (1) Az étkezési mák fel nem használt mákszalmáját a
termesztő felajánlhatja az ipari mákot termesztetőnek átvételre, aki a mákszalma elfogadása esetén az elszállításról
saját költségén gondoskodik, továbbá a nyilvántartás érdekében jegyzőkönyvvel dokumentálja az elszállítást.
(2) A fel nem ajánlott, továbbá át nem vett mákszalmát
égetéssel vagy talajba forgatással azonnal meg kell semmisíteni. A megsemmisítés időpontjáról a 8. § (2) bekezdése
szerinti bejelentésre kötelezett termesztő legalább 7 nappal korábban értesíti az FM Hivatalt, amely a megsemmisítést a helyszínen ellenőrzi, és erről jegyzőkönyvet állít ki.
Díszítő mák termesztése 10. § (1) Díszítő mák termesztéséhez kizárólag étkezési mákfajta fémzárolt vetőmagja használható fel.
(2) A díszítő mák termesztője tárgyév április 30-áig a
4. számú melléklet szerinti adatokat köteles az FM Hivatalnak megküldeni.
(3) Az FM Hivatal a (2) bekezdés szerinti bejelentésben
foglalt adatokat az érintett személyek azonosítására alkalmatlan statisztikai adat formájában megküldi a Minisztériumnak, amely azt május 31-ig összesítve továbbítja az
ESZCSM EKH-nak.
(4) Az 1. § c) pontjának 1. alpontja szerinti kezelési
eljárásnak biztosítania kell, hogy a kábítószernek minősülő ópium alkaloidok (morfin, tebain, kodein) összes hatóanyag koncentrációja a kezelt mákszalmában 0,2% vagy az
alatti, 2010. január 1-jétől 0,1% vagy az alatti legyen.
(5) Díszítő mák exportja esetén az ESZCSM EKH adja
ki az export engedélyt, külön jogszabály szerint.
(6) A díszítő mákként fel nem használt mákszalmát
égetéssel vagy talajba forgatással meg kell semmisíteni.
(7) A díszítő mák termesztője minden, az általános termesztési gyakorlattól eltérő különleges esetet, így különösen a zöld tok megkarcolását, a tokok károsítását, lopását
az illetékes helyi rendőrhatóságnak köteles jelenteni.
A forgalomba hozatal szabályai 11. § (1) Az e rendeletben és a külön jogszabályokban előírtaknak megfelelő mákmagot, illetve alacsony THC tartalmú kendermagot szabad forgalomba hozni, illetve belföldi
forgalom számára vámkezelni. A magas THC tartalmú
kender és annak vetőmagja a 13. § (1) bekezdése szerinti
engedély megléte esetén, az engedély bemutatása mellett
vámkezelhető a belföldi forgalom számára.
(2) A forgalomba hozatalra kerülő étkezési mákmagból
az illetékes megyei (fővárosi) növény- és talajvédelmi szolgálat (a továbbiakban: szolgálat) mintát vesz, és azt az
élelmiszerek vegyi szennyezettségének megengedhető
mértékéről szóló jogszabály szerinti határértékeknek való
megfelelést ellenőrző vizsgálat céljából megküldi a Fodor
József Országos Közegészségügyi Központ Országos Élelmezés- és Táplálkozástudományi Intézetnek.
(3) Ipari mák magjának étkezési célra történő forgalomba hozatala esetén az első alkalommal forgalomba hozónak alkaloid vizsgálatra akkreditált laboratóriumban be
kell vizsgáltatni a mákmagot az alkaloid tartalom meghatározása céljából.
(4) A mák, illetve az alacsony THC tartalmú kender
növény bármely része — a mák- és kendermag kivételével — kizárólag forgalomba hozatal és feldolgozás céljából
hozható be, vihető ki, illetve vihető át a Magyar Köztársaság területén.
12. § A mák és a kender termesztésére és forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok betartásának ellenőrzésére saját
hatáskörén belül az FM Hivatal, a rendőrhatóság, az
OMMI, a szolgálat, valamint az ÁNTSZ jogosult.
Ipari mákkal és magas THC tartalmú kenderrel végezhető
egyéb tevékenységek
13. § (1) Ipari mák termesztés-technológiai kutatásával, nemesítésével, fajtakísérleteinek beállításával, kísérleti termesztésével, tudományos célú termesztésével és termeltetésével, vetőmagja előállításával, genetikai alapanyagainak
tárolásával, továbbá a magas THC tartalmú kender genetikai alapanyagainak tárolásával a Minisztérium engedélyével rendelkező szervezet (a továbbiakban: engedélyes)
foglalkozhat.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységet az
az engedélyes folytathat, amely
a) alaptevékenysége körében kutatás-fejlesztési, génmegőrzési vagy fajtakísérleti tevékenységet végez,
b) kender THC tartalma, illetve mák alkaloid tartalma
meghatározására saját kémiai vizsgáló (analitikai) laboratóriummal és módszerekkel rendelkezik, vagy hatósági laboratóriumtól a vizsgálati eredményt megkéri,
c) ipari mákfajták, fajtajelöltek és kísérleti populációk
termesztése során a tenyészidő alatt a zöld tokos állapottól
kezdődően a betakarításig, illetve a magas THC tartalmú
kenderfajták és azok vetőmagjai termesztésénél mind szabadföldön, mind fedett termesztőberendezésben folyamatos őrzést képes biztosítani,
d) a magas THC tartalmú kenderfajták, ipari mákfajták, fajtajelöltek és kísérleti populációk termesztéséhez,
feldolgozásához és raktározásához saját tulajdonú vagy
bérelt területtel rendelkezik.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységekre
vonatkozó engedély (a továbbiakban: engedély) iránti kérelmet a Minisztériumhoz kell benyújtani.
(4) Az engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező nevét, címét,
b) a kérelmező alaptevékenységének meghatározását,
c) a kérelmező adószámát,
d) a kábítószer előállítására felhasználható, kutatott
növények körét és a kutatás formáját, e) a kábítószer előállítására felhasználható növényekkel kapcsolatos fajtafenntartási kötelezettségvállalást.
(5) Az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a) a kérelmező alapító okiratának másolatát, vagy gaz
dasági társaság esetén 30 napnál nem régebbi cégkivonatát,
b) a kérelmező üzemének, illetve érintett üzemrészé
nek és raktárának vázlatos tervrajzát (amelyen fel kell
tüntetni a telepített biztonságtechnikai eszközök helyét és
a biztonságtechnikai rendszer működőképességét igazoló
kivitelezői szakvéleményt), valamint az Országos Rendőrfőkapitányság Központi Kábítószerrendészet (a továbbiakban: ORFK KKR) szakhatósági hozzájárulását,
c) az ESZCSM EKH szakhatósági hozzájárulását,
d) az ÁNTSZ véleményét,
e) a kérelmezőnél kutatásokat, nemesítést vagy fajta
kísérletet végző felelős szakember felsőfokú iskolai végzettségét igazoló bizonyítvány hiteles másolatát.
(6) Az engedélyt a Minisztérium adja meg. A Minisztérium az engedély egy-egy példányát megküldi az ORFK
KKR és az ESZCSM EKH részére.
(7) Az engedélyes köteles a (4) bekezdésben meghatározott adatok bármelyikének megváltozását 15 napon belül jelenteni a Minisztériumnak.
(8) Az engedély visszavonásig érvényes, azonban azt az
engedélyesnek 3 évenként meg kell újíttatnia. Ha az engedélyes működése vagy tevékenységének gyakorlása e rendeletben foglalt feltételeknek nem felel meg, az engedélyt
a Minisztérium visszavonja. Az engedély visszavonását az
e rendelet szerint ellenőrzésre feljogosított bármelyik hatóság kezdeményezheti.
(9) Az (1) bekezdés szerinti vetőmag-előállítás során a
vetőmag tisztítási aljat zárttéri égetéssel meg kell semmisíteni.
(10) Az (1) bekezdés szerinti nemesítési és fajtafenntartási tevékenység fajtakísérletek, gyűjteményfenntartás, újraszaporítás, valamint a nemzetközi megrendelésekhez
való adatszolgáltatás céljából csak ellenőrzött körülmények között végezhető.
14. § Mák és kender kábítószernek minősülő hatóanyag tartalmának növelésére gyógyászati célú tudományos kutatási
tevékenység folytatható az ESZCSM EKH által kibocsátott kutatási engedély birtokában. Az engedélyt az
ESZCSM EKH a Minisztérium, valamint az ORFK KKR
előzetes szakhatósági hozzájárulása alapján adja ki. Az
ESZCSM EKH az engedély egy-egy példányát megküldi a
Minisztérium és az ORFK KKR részére.
15. § E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló,
Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében a megállapodást kihirdető 1994. évi
I. törvény 3. §-ával összhangban a vetőmagok piacának
közös szervezéséről szóló 2358/71/EGK rendelet módosításáról, valamint a vetőmagágazatban a 2000/2001. és
2001/2002. gazdasági évben nyújtandó támogatásról szóló
1405/1999/EK tanácsi rendelettel összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Záró rendelkezések 16. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglaltak kivételével — 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 10. § (4) bekezdése 2005. január 1-jén, az 1. §
a) pontjában az ,,illetve az Európai Unió tagállamaiban
ipari célra felhasználható mákfajta,’’, az 1. § b) pontjában
az ,,illetve az Európai Unió tagállamaiban étkezési célt
szolgáló, forgalomba hozható mákfajta,’’, valamint az 1. §
d) pontjában az ,,illetve az Európai Unió tagállamaiban
rostkender termesztésre felhasználható kenderfajta,’’
szövegrész a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz
történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a kábítószer előállítására alkalmas növények termesztésének, forgalmazásának és felhasználásának rendjéről szóló 94/1997.
(VI. 5.) Korm. rendelet és a kábítószer előállítására alkalmas növények termesztésének engedélyezési eljárásainak
szabályairól szóló 10/1998. (VIII. 7.) FVM—EüM együttes
rendelet hatályát veszti.
(4) A rendelet 1. §-a c) pontjának 1. alpontjában a ,,(festéssel, lakkozással vagy fehérítéssel)’’ szövegrész 2005. január 1-jén hatályát veszti.
(5) E rendelet hatálybalépésekor a 13. § szerinti tevékenységet folytató szervezet e rendelet hatálybalépése után
akkor folytathatja a tevékenységét, ha a hatálybalépéstől
számított 90 napon belül benyújtott kérelmére a tevékenység folytatására engedélyt kap.
(6) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az egyes
szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 110. §-át megelőző alcím, valamint 110. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,Kábítószer előállítására alkalmas növényekkel
kapcsolatos előírások megszegése 110. § (1) Aki a mák és kender termesztésére, forgalmazására, valamint az ipari mákkal és magas THC tartalmú
kenderrel végezhető egyéb tevékenységekre vonatkozó
előírásokat megszegi, százezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.’’
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
55/2012. (V. 3.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdésének c) pontja, valamint a
223. § (1) bekezdése alapján, a külügyminiszter javaslatára
dr. Hóvári Jánost, a Külügyminisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből – más fontos megbízatására tekintettel –
– 2012. július 15-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1142/2015. (III. 12.) Korm. határozata a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap terhére finanszírozott kutatás-fejlesztési, valamint innovációs pályázatok ellenőrzésével, rangsorolásával és értékelésével összefüggő személyügyi kérdések rendezéséről.
1. A  Kormány a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap terhére finanszírozott kutatás-fejlesztési, valamint
innovációs pályázatok ellenőrzésének, rangsorolásának és értékelésének független és hatékony lebonyolítása
érdekében elrendeli, hogy:
1.1. a közszférában alkalmazandó nyugdíjpolitikai elvekről szóló 1700/2012. (XII. 29.) Korm. határozat
(a továbbiakban: H.) 1.8. pontjától eltérően – a H. 1.9. pontja szerinti körülmények fennállására tekintettel –
a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap terhére finanszírozott kutatás-fejlesztési, valamint
innovációs pályázatok ellenőrzésében, rangsorolásában és értékelésében a  tudományos kutatásról,
fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 25. és 29.  §-a szerinti szakterületi kollégiumok,
az Innovációs Testület, szakértői csoportok tagjaként vagy anonim szakértőként eljáró személlyel, a Nemzeti
Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) megbízási szerződést köthet,
1.2. a szakterületi kollégiumok, az Innovációs Testület és a szakértői csoportok tagjai esetében legfeljebb három
évre; az  anonim szakértők esetében esetileg, a  pályázat elbírálására nyitva álló időtartamra létesíthető
megbízási jogviszony,
1.3. az NKFI Hivatal elnöke az  NKFI Hivatallal az  1.1–1.2.  pont szerint megbízási jogviszonyt létesített
személyekről, a  megbízás időtartamáról, továbbá arról, hogy az  adott személy a  szakterületi kollégium,
az  Innovációs Testület, vagy szakértői csoport tagjaként, illetve anonim szakértőként látja-e el a  feladatait,
folyamatosan tájékoztatja a Miniszterelnökséget vezető minisztert.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2009. (XI. 18.) ÖM rendelete az üzletszerűen végzett ingatlanközvetítői, valamint az üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői tevékenység folytatásának feltételeiről, az eljárás részletes szabályairól.
A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény
87/B. §-ában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm.
rendelet 1. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Üzletszerűen végzett ingatlanközvetítői, illetőleg üzletszerűen végzett ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői
tevékenységet (a továbbiakban: szolgáltatási tevékenység) az folytathat, aki rendelkezik az önkormányzati és
területfejlesztési miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló
miniszteri rendeletben meghatározott ingatlanközvetítői, valamint ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői szakmai
képesítéssel. (2) Szolgáltatási tevékenységet az folytathat a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó
egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Lt.) 64/C. § (2) bekezdésében foglaltakon túl, aki
a) köztartozásmentes adózó, valamint b) e rendelet szerinti feltételeket teljesítette.
2. § (1) A szolgáltatási tevékenység folytatásához szükséges engedély iránti kérelem az Lt. 64/C. § (3) bekezdésében
foglaltakon túl tartalmazza a) az ingatlanközvetítő, ingatlanvagyon-értékelő és közvetítő szolgáltató (a továbbiakban: szolgáltató)
aa) szakképesítését tanúsító bizonyítványát (oklevelét) kiállító intézmény megjelölését, a kiadás helyét és
időpontját, ab) munkáltatójának nevét és székhelyét, b) a szolgáltatás nyújtása során használni kívánt nyelv (nyelvek) megjelölését,
c) a hatósággal való kapcsolattartás módját. (2) A szolgáltató az 1. §-ban foglalt feltételek meglétét az Lt. 64/C. § (3) bekezdésében foglaltakon túl az alábbi okiratokkal
igazolja: a) harminc napnál nem régebben kiállított közokirat, amely szerint a bejelentő köztartozásmentes adózó, kivéve, ha
a bejelentő szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban, b) az eljárási illeték megfizetésének igazolása,
c) ha a szolgáltatásnyújtásra egy személyesen közreműködő tagja vagy alkalmazottja, egyéni vállalkozó esetében
egy foglalkoztatottja által jogosult – egyéni vállalkozó esetében az egyéni vállalkozók hatósági nyilvántartásba
vételéről szóló igazolás másolata, egyéb gazdálkodó szervezet esetében három hónapnál nem régebbi
cégkivonat. (3) Amennyiben a szolgáltató nem csatolja a (2) bekezdés a) és c) pontjai szerinti iratokat, az ingatlanvállalkozás-felügyeleti
hatóság (a továbbiakban: hatóság) az engedélyezés feltételeinek megállapítása érdekében adatszolgáltatási kérelemmel
fordul a nyilvántartást vezető hatósághoz. 3. § (1) A hatóság – az Lt. 64/D. § (3) bekezdésében foglaltakon túl – visszavonja az engedélyét annak a szolgáltatónak, aki
a) a hatóság számára olyan valótlan tartalmú bejelentést tett, melynek érdemi befolyása volt az engedély iránti
kérelem elbírálására, illetve a szolgáltatási tevékenység jogszerű végzésének az ellenőrzésére,
b) a hatósági ellenőrzést akadályozza. (2) A szolgáltatónál a tevékenység folytatásához szükséges adatokban bekövetkezett változást a hatóság évente legalább
egy alkalommal ellenőrzi. 4. § (1) Gazdálkodó szervezet esetében a szolgáltató bejelentése a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és
folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.) 22. § (1) bekezdésében
meghatározott adatokon túl tartalmazza a) a szolgáltató aa) cégjegyzékszámát, egyéni vállalkozó esetében a hatósági nyilvántartásba vétel számát,
ab) tevékenységi körét, b) a képviseletre jogosult személy, egyéni vállalkozó nevét, lakóhelyét,
c) a gazdálkodó szervezet személyesen közreműködő tagja vagy alkalmazottja, illetve foglalkoztatottja nevét,
a részére kiadott engedély számát, d) a hatósággal való kapcsolattartás módját,
e) a szolgáltatás nyújtása során használni kívánt nyelv (nyelvek) megjelölését.
(2) A szolgáltató gazdálkodó szervezet a bejelentésében az 1. §-ban foglalt feltételek meglétét az alábbi okiratokkal igazolja:
a) harminc napnál nem régebben kiállított közokirat, amely szerint a bejelentő köztartozásmentes adózó, kivéve, ha
a bejelentő szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban, b) gazdálkodó szervezet esetében három hónapnál nem régebbi cégkivonat, egyéni vállalkozó esetében egyéni
vállalkozók hatósági nyilvántartásba vételéről szóló igazolás másolata, c) az eljárási illeték megfizetésének igazolása.
(3) Amennyiben a gazdálkodó szervezet nem csatolja a (2) bekezdés a) és b) pontjai szerinti iratokat, a hatóság
a bejelentés feltételeinek megállapítása érdekében adatszolgáltatási kérelemmel fordul a szolgáltatásról
nyilvántartást vezető hatósághoz. 5. § (1) A hatóság törli a nyilvántartásból azt a gazdálkodó szervezetet,
a) amelyet az adott tevékenységre vonatkozó jogszabályi előírások megsértése miatt a bíróság jogerősen eltiltott
a tevékenység folytatásától, b) amely ellen a bíróság felszámolási eljárást rendelt el,
c) amelyet a cégbíróság hivatalból törölt a cégnyilvántartásból, illetve egyéni vállalkozó esetében a hatósági
nyilvántartásból. (2) A hatóság – e feltétel biztosításáig – megtiltja a szolgáltatási tevékenység végzését annak a gazdálkodó szervezetnek,
amelynek személyesen közreműködő tagja vagy alkalmazottja, illetve foglalkoztatottja a tevékenység folytatásának
feltételével már nem rendelkezik. (3) A hatóság a tiltásra okot adó körülmény megszüntetésétől számított 1 éves időtartamra megtiltja a szolgáltatási
tevékenység végzését annak a gazdálkodó szervezetnek, a) amely a hatóság számára olyan valótlan tartalmú bejelentést tett, melynek érdemi befolyása volt a bejelentés
elbírálására, illetve a szolgáltatási tevékenység jogszerű végzésének az ellenőrzésére,
b) amely a hatósági ellenőrzést akadályozza. (4) A szolgáltatónál a tevékenység folytatásához szükséges adatokban bekövetkezett változást a hatóság évente legalább
egy alkalommal ellenőrzi. 6. § A nyilvántartást szolgáltatásonként elkülönítve kell vezetni
a) az engedéllyel rendelkező ingatlanközvetítőkről és ingatlanvagyon-értékelő és közvetítőkről,
b) az üzletszerű ingatlanközvetítői, illetőleg az üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői tevékenység
folytatására jogosult gazdálkodó szervezetekről. 7. § (1) Az üzletszerű ingatlanközvetítői, valamint üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői tevékenységet folytató
szolgáltatókról vezetett nyilvántartás a Szolgtv. 26. § (2) bekezdésében és az Lt. 64/D. § (1) bekezdésében foglaltakon
túl a következő adatokat és a tevékenységgel összefüggő egyes tényeket tartalmazza:
a) a gazdálkodó szervezet (munkáltató) megnevezése, székhelye, amennyiben a gazdálkodó szervezet
a szolgáltatási tevékenység nyújtására a nyilvántartásba vett személyesen közreműködő tagja vagy alkalmazottja,
illetve foglalkoztatottja által jogosult, b) a szolgáltatás nyújtása során használni kívánt nyelv,
c) a tevékenység gyakorlására jogosító szakképesítésnek az Országos Képzési Jegyzékben szereplő azonosító
száma, d) a szakképesítést tanúsító bizonyítványt (oklevelet) kiállító intézmény megjelölése, a kiadás helye és időpontja,
e) a nyilvántartásba vétel időpontja, f) nyilvántartási szám,
g) igazgatási ügyirat ügyszáma. (2) A nyilvántartásnak az (1) bekezdés a), b), e) és f) pontjaiban említett adatai nyilvánosak.
(3) A nyilvántartás az üzletszerű ingatlanközvetítői, valamint üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői
tevékenységet folytató gazdálkodó szervezet alábbi adatait tartalmazza, amelyek nyilvánosak:
a) cégjegyzékszám, egyéni vállalkozó esetében nyilvántartási szám, b) a képviseletre jogosult személy, egyéni vállalkozó neve, lakóhelye,
c) a szolgáltatási tevékenység nyújtásának végzésére engedéllyel rendelkező személyesen közreműködő tag vagy
alkalmazott neve, a részére kiállított engedély nyilvántartási száma,
d) nyelvhasználat. 8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően benyújtott
engedély iránti kérelmekre és bejelentésekre kell alkalmazni. (2) Azon gazdálkodó szervezeteknek, amelyek a szolgáltatási tevékenység folytatásának feltételeivel rendelkeznek, és
e rendelet hatálybalépését megelőzően szolgáltatási tevékenységet folytattak – ha e tevékenységüket folytatni
kívánják –, a rendelet hatálybalépését követő 6 hónapon belül meg kell tenniük bejelentésüket a hatóság felé.
(3) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9. és 10. cikkeinek való megfelelést szolgálja.
(4) E rendelet rendelkezései nem érintik a rendelet hatálybalépését megelőzően megszerzett jogosultságok, valamint
a szakképesítést tanúsító bizonyítványok érvényességét. Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
92/2014. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a Magyarországon települt, a NATO parancsnoki struktúra részét képező NATO Híradó és Informatikai Csoport, 3. NATO Híradózászlóalj alárendeltségében lévő 5. Telepíthető Híradó és Informatikai Modul működésével kapcsolatos
feladatokról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja, valamint 11. § (3) bekezdése
alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. Az együttes intézkedés alkalmazásában
a) ADCON: Administrative Control, azaz adminisztra
tív irányítási jogkör, amely az alárendelt, vagy más szervezetek feletti hatáskör gyakorlása, vagy azok irányítása
olyan adminisztratív ügyekben, így különösen a személyügyi, ellátási és kiszolgálási, illetve további, az együttes
intézkedésben meghatározott feladatokban, melyek nem
tartoznak az alárendelt vagy más szervezetek műveleti feladatrendjébe,
b) DCM-E: a Magyarországon települt, a NATO parancsnoki struktúra részét képező NATO Híradó és Informatikai Csoport, 3. NATO Híradózászlóalj alárendeltségében lévő 5. Telepíthető Híradó és Informatikai Modul
c) GSA: Garrison Support Arrangement, azaz Helyőrségi Támogatási Megállapodás, amely a Magyarországon települt, a NATO parancsnoki struktúra részét képező
NATO Híradó és Informatikai Csoport, 3. NATO Híradózászlóalj alárendeltségében lévő 5. Telepíthető Híradó és
Informatikai Modul (a továbbiakban: DCM-E) fogadó
nemzet általi kiszolgálásáról szóló, a NATO Híradó és Informatikai Csoport (a továbbiakban: NCISG) és a HM között 2014. augusztus 28-án aláírt megállapodás,
d) GSA-t végrehajtó megállapodások: a GSA végrehajtására szolgáló, 2014. szeptember 10-én aláírt megállapodások, melyek a következők:
da) Force Protection and Security Arrangement, azaz
Őrzésvédelmi és biztonsági megállapodás (a továbbiakban: FPSA),
db) Terms of Reference of the Security Board, azaz
A biztonsági testület működési szabályzata,
dc) Local Administrative Arrangement, azaz Helyőrségi szolgáltatásokról szóló megállapodás (a továbbiakban: LAA),
dd) Terms of Reference for the Joint Coordination
Group , azaz A közös koordinációs csoport működési szabályzata,
e) MOU: Memorandum of Understanding, azaz Egyetértési Megállapodás, amely a DCM-E személyi állományának és technikai eszközeinek alkalmazására vonatkozó, a NATO Szövetséges Erők Európai Főparancsnokság
(a továbbiakban: SHAPE) és a HM között 2014. június
20-án aláírt megállapodás,
f) OPCOM: Operational Command, azaz műveleti vezetési jogkör, amely valamely parancsnok számára biztosított jogkör az alárendelt parancsnokok részére történő
feladatszabásra, az egységek bevetésére, az erők újraelosztására és ha szükséges, a hadműveleti, illetve harcászati
irányítás megtartására vagy átadására, nem foglalja magában azonban az adminisztratív feladatok végrehajtásáért
viselt felelősséget,
g) OPCON: Operational Control, azaz műveleti irányítási jogkör, amely valamely parancsnokra átruházott jogkör az alárendeltségében lévő erők olyan irányítására,
hogy a parancsnok meghatározott, általában a funkció, az
idő, vagy az elhelyezkedés által korlátozott bevetéseket
vagy feladatokat teljesíthessen, továbbá az érintett erők
bevetésére, valamint az ezen egységek harcászati irányításának megtartására vagy átadására, nem tartalmazza azonban az érintett egységek elemeinek külön alkalmazására
vonatkozó kijelölési jogkört, továbbá az adminisztratív
vagy logisztikai irányítást sem,
h) OPLAN: Operational Plan, azaz műveleti terv, amely
egy önálló vagy több egymáshoz kapcsolódó, párhuzamosan vagy egymás után végrehajtandó műveleti tevékenység végrehajtására irányul, és az elöljáró annak érdekében
adja ki, hogy lehetővé tegye az alárendelt parancsnokok
számára a támogató tervek és parancsok előkészítését. Az
OPLAN előre meghatározott időpontban vagy körülmények között lép életbe, és ettől fogva műveleti parancsnak
minősül,
i) puffer alegység: a DCM-E szervezeti mintájára, az
MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámogató
Ezred (a továbbiakban: MH 43. hír. és vt. e.) állománytáblájában létrehozásra tervezett moduláris felépítésű alegység, melynek személyi állománya a DCM-E munkaköri leírásaiban meghatározott képzési, kiképzési követelmények teljesítésével biztosítja a DCM-E beosztásainak
tartalékát,
j) SOP: Standing Operating Procedure, azaz hatályos
műveleti eljárás, amely azon műveleti tevékenységekre
vonatkozó végrehajtási utasítások összessége, amelyek a
műveletben ismétlődnek és a hatékonyság elvesztése nélkül előre meghatározhatóak. Az SOP-t mindaddig alkalmazni kell, amíg azt más rendelkezés nem módosítja.
3. A DCM-E megalakítása és rendeltetése 3. A DCM-E megalakítására a NATO tagállamok védelmi
miniszterei által „FILLING THE NCSA DEPLOYABLE
CIS STRUCTURE” címmel, MCM-0111-2009 számon
2009. június 12-én elfogadott dokumentumban foglaltak
szerint, a 2008 februárjában tett magyar nemzeti felajánlás
alapján került sor.
4. A DCM-E a NATO Parancsnoki Struktúra részét képezi, mely a NATO Szövetséges Erők Európai Legfelsőbb
Parancsnokság parancsnoka (a továbbiakban: SACEUR)
műveleti alárendeltségében, az NCISG 3. NATO Híradózászlóaljának (a továbbiakban: 3NSB) 5. „E” századaként
hajtja végre feladatait.
5. A DCM-E rendeltetése, hogy a NATO parancsnoki
struktúrában, annak végrehajtó katonai szervezeteként, a
NATO állandó híradó és informatikai hálózat szolgáltatásait a műveleti területen települt vezetési pontok számára
kiterjessze, összeköttetéseket biztosítson az alárendeltek
és az együttműködők felé a műveleti tervezési folyamat
során kidolgozásra kerülő OPLAN és SOP dokumentumokban meghatározottak szerint.
6. A DCM-E rendszeresített létszáma: 56 fő. 7. A DCM-E telephelye: Székesfehérvár, Nagysándor
József laktanya.
4. A DCM-E vezetésének és irányításának rendje 8. A DCM-E közvetlen szolgálati elöljárója a 3NSB parancsnoka.
9. Nemzeti részről a DCM-E szervezetébe vezényelt
rendelkezési állományba tartozó személyi állomány tekintetében az állományilletékes parancsnoki jogkört gyakorló
szolgálati elöljáró az MH 43. hír. és vt. e. parancsnoka.
10. A nemzeti adminisztratív irányításért, valamint a
nemzeti részről szükséges mindenoldalú biztosításért az
MH 43. hír. és vt. e. parancsnoka közvetlenül felelős. A
nemzeti adminisztratív irányítási és a nemzeti mindenoldalú biztosítási feladatokat az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnoka irányítja.
5. A DCM-E alkalmazásának szabályai 11. A DCM-E személyi állományának és technikai eszközeinek alkalmazására az MOU-ban, a GSA-ban továbbá
a GSA-t végrehajtó megállapodásokban foglalt feltételek
szerint kerül sor.
12. A DCM-E NATO általi alkalmazására NATO műveletek, nemzetközi gyakorlatok, kiképzés, tanfolyami továbbképzések, egyéb rendezvények keretében, továbbá az
alegység nemzeti alkalmazására országvédelmi, befogadó
nemzeti támogatás, katasztrófavédelmi feladatok, gyakor
latok, kiemelt rendezvények híradó-informatikai támogatása keretében kerül sor.
13. A kapcsolattartási feladatokat a NATO részéről elsődlegesen az NCISG parancsnoka, másodlagosan az
NCISG jogi tanácsadója, a HM részéről elsődlegesen az
MH Nemzeti Katonai Képviselet (a továbbiakban: MH
NKK), nemzeti katonai képviselő, másodlagosan a Honvéd Vezérkar Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HDMCSF) csoportfőnöke végzi.
14. Műveleti alkalmazás esetében a DCM-E a műveleti
területre történő kiérkezést követően az adott feladat vezetéséért felelős, műveletet irányító hadszíntéri parancsnok
alárendeltségébe kerül. A műveleti alkalmazás elrendelésére az MH NKK egyidejű tájékoztatása mellett, a 4. pont
szerinti NATO szervezetek parancsnokai jogosultak.
15.Az MH NKK nemzeti katonai képviselő a műveleti
alkalmazás elrendelését jelenti a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF) részére. Az alkalmazásra vonatkozóan kapott NATO eljárás szerinti előzetes, valamint
végrehajtandó intézkedések, továbbá a HVKF feladatszabása alapján az MH ÖHP parancsnoka parancsot ad ki a
műveleti alkalmazás mindenoldalú biztosítására, valamint a
nemzeti felelősségi körbe tartozó feladatok végrehajtására.
16. Az MH NKK nemzeti katonai képviselő a DCM-E
NATO feladatra történő kivezénylés engedélyezésére,
vagy annak elutasítására vonatkozó tájékoztatást a HVKF
feladatszabása alapján a SHAPE részére küldi meg.
17. A DCM-E nemzeti feladat végrehajtásába történő
bevonásának kategóriái az MOU 11. fejezetének vonatkozó pontjai alapján: előre tervezett és előre nem tervezett
feladatok.
18. Az előre tervezett feladatok érdekében történő nemzeti alkalmazásra az NCISG parancsnok előzetes jóváhagyásával, a hadszíntéri alkalmazástól eltérő pihenési, felkészülési, illetve kiképzési időszakban kerülhet sor. Az
igénybevételi szándékot legkésőbb 180 nappal a kívánt
rendezvény megkezdése előtt az NCISG parancsnokának
az MH NKK nemzeti katonai képviselőn keresztül kell benyújtani. Az NCISG egyetértése esetén a műveletirányítási jogkör a SACEUR által delegálásra kerül az MH ÖHP
parancsnok részére.
19.A 180 napos határidőre figyelemmel a magyar szándék benyújtását úgy kell ütemezni, hogy azt a SHAPE és
az NCISG még a 180 napos határidő előtt véleményezhesse és döntéséről a magyar felet tájékoztathassa.
20. A DCM-E előre nem tervezett nemzeti alkalmazására katasztrófa-elhárításhoz kapcsolódó feladatok ellátása
érdekében kerülhet sor. Az alkalmazásra vonatkozó nyilatkozat előterjesztésére a SACEUR irányába a HVKF fel
adatszabását követően az MH NKK nemzeti katonai képviselő jogosult.
21. Az OPCON SACEUR-tól történő átvétele után a
DCM-E a HVKF stratégiai tartalékaként kerül besorolásra. A stratégiai tartalék alkalmazására és az OPCON ideiglenes átadására a konkrét művelet kapcsán kidolgozott
NATO műveleti dokumentumban meghatározottak szerint
kerül sor.
6. A jelentések rendje 22. A DCM-E NATO alkalmazás időszakában az MH
NKK a NATO és az EU intézményeinél lévő katonai képviseletek, valamint az egyes szövetséges országok vezérkaránál lévő összekötők és a kapcsolattartásban érintett
HM és MH szervek közötti jelentési és információs rendszer működtetéséről szóló 107/2005. (HK 2/2006.) HVKF
intézkedésben (a továbbiakban: HVKF intézkedés) meghatározott jelentési rendben jelentést terjeszt fel
a) a DCM-E alkalmazásával járó NATO művelet tervezésének megindulásáról és a tervezési folyamat állásáról,
b) a SACEUR DCM-E-t érintő feladatszabásairól,
c) a DCM-E vezetés-irányítási rendjének SACEUR ál
tali megváltoztatásáról, és
d) az egyéb, DCM-E-t érintő, az MH NKK részére meg
küldött információkról. 23. A DCM-E parancsnoka
a) a nemzeti ADCON feladatokat végző szervezet igé
nyei szerint bedolgozik a rendszeres és eseti nemzeti jelentésekbe,
b) a nemzeti állományilletékes parancsnok útján, szolgálati úton jelenti a DCM-E NATO alkalmazásának előkészítésére vonatkozóan kapott feladatokat,
c) a hadműveleti ügyeleti szolgálatok jelentési rendjében az MH Központi Ügyelet (a továbbiakban: MH KÜ)
részére soron kívül jelenti a DCM-E telepítésére, készenlétének fokozására, külföldi feladatellátásra vonatkozóan
kapott intézkedéseket és parancsokat, és
d) a NATO vezetésű műveletek végrehajtása során az
együttes intézkedés 37. pontjában meghatározott MH
ÖHP intézkedés szerinti rendben és tartalommal összefoglaló jelentést terjeszt fel, valamint soron kívül, az MH
ÖHP és az MH KÜ útján jelent a művelet végrehajtása során bekövetkező, azonnali nemzeti elöljárói intézkedést
igénylő, vagy azonnali jelentésre kötelezett eseményekről.
24. Az MH ÖHP
a) meghatározza a nemzeti adminisztratív irányítási és
nemzeti biztosítási feladatok irányításához szükséges jelentési rendet, b) a Honvédelmi Minisztérium Információ Kapcsolati
Rendszerének kiadásáról szóló 38/2012. (HK10.) HM
KÁT-HVKF együttes intézkedésben meghatározott jelentési rendben összefoglaló jelentéseket terjeszt fel a
DCM-E nemzeti adminisztratív irányításával és nemzeti
biztosításának végrehajtásával kapcsolatban a jelentési
időszakban végzett tevékenységről, és
c) szükség szerint szolgálati úton eseti jelentést terjeszt
fel a HVKF részére a DCM-E NATO vagy nemzeti alkalmazását érintő eseményekről.
25. Az MH KÜ
a) soron kívül tájékoztatja a HVK HDMCSF csoportfő
nökét a DCM-E alkalmazására vonatkozó, azonnal végrehajtandó parancsok érkezéséről, a műveleti irányítási jogkör SACEUR általi delegálásáról, valamint a NATO alkalmazás keretében bekövetkezett azonnali jelentésre kötelezett eseményekről, és
b) a reggeli írásos jelentésében jelenti a DCM-E NATO
alkalmazásra vonatkozóan kapott előzetes, valamint végrehajtandó intézkedéseket, így különösen Warning Order,
Activation Order, Operational Order és Tasking Order.
26. A nemzeti alkalmazás időszakában, a műveleti irányítási jogkör HVKF részére történő delegálását követően
a DCM-E nemzeti vezetésű alkalmazása során történő
együttműködésre, jelentések rendjére a nemzeti alkalmazásra vonatkozó NATO műveleti dokumentumokban
meghatározottak irányadóak.
7. A DCM-E működésével kapcsolatos feladatok
koordinálása 27. A Magyar Honvédség Nemzeti Telepíthető Híradó
és Informatikai Század megalakításával kapcsolatos feladatokról szóló 85/2011. (HK 2/2012.) HM KÁT-HVKF
együttes intézkedésben a DCM-E megalakítása érdekében
szükséges feladatok koordinálása és ütemezett végrehajtása érdekében létrehozott nemzeti DCM előkészítő munkacsoport (a továbbiakban: munkacsoport) az együttes intézkedés hatályba lépésétől számított 5. napon megszűnik.
A munkacsoport megszűnését követően a DCM-E alegységgel kapcsolatos, az MH illetékességi körébe tartozó feladatok teljes körű koordinálásáért, felügyeletéért az MH
ÖHP parancsnoka a felelős.
28. A DCM-E teljes műveleti készenlétének eléréséhez
szükséges nemzeti támogatási feladatok végrehajtásának
folytonossága érdekében a munkacsoport az együttes intézkedés hatályba lépésétől számított 5. napig elkészíti és a
HVKF részére jóváhagyásra felterjeszti a munkacsoport és
az MH ÖHP közötti DCM-E alegység átadás-átvételi jegyzőkönyvet, melyben rögzíti az alegység jelenlegi állapotát,
továbbá azokat a feladatokat, amelyek szükségesek a teljes
műveleti készenlét eléréséhez.
8. A DCM-E működésének költségvetési tervezése 29. A DCM-E feladatainak ellátása érdekében a költségvetési tervezés az egyes évekre vonatkozóan összeállí
tott intézményi és központi költségvetési javaslatok elkészítésének és jóváhagyásának rendjére vonatkozó, a honvédelmi miniszter által kiadott eljárásrend alapján, az abban meghatározottak szerint kerül végrehajtásra.
30. A DCM-E éves költségvetési forrásainak tervezéséért, továbbá a biztosított források felhasználásának felügyeletéért az MH ÖHP parancsnoka a felelős.
9. Általános támogatási feladatok 31. A DCM-E helyőrségi logisztikai és egészségügyi támogatási feladatainak végrehajtásáért az érvényben lévő
GSA megállapodás, valamint az évente megújításra kerülő
FPSA, valamint az LAA rendelkezései alapján az MH
43. hír. és vt. e. parancsnoka a felelős.
32. A DCM-E hadfelszerelése nemzeti célra történő
igénybevételének és műveleti alkalmazásának egyes logisztikai támogatási feladatait a Magyar Honvédség Nemzeti Telepíthető Híradó és Informatikai Század megalakításáról, hadfelszerelése nemzeti célra történő igénybevételéről, műveleti készenlét eléréséről és alkalmazásának
egyes logisztikai támogatási feladatairól szóló 6/2012.
(HK 14.) HVK LCSF szakutasítás szerint kell végrehajtani.
33. Az MH ÖHP évente pontosítja és a tárgyév február
28-ig jóváhagyásra felterjeszti az MH Logisztikai Központ parancsnoka részére a DCM-E tárgyévi ellátási tervét, amelyben meghatározza a nemzeti ellátás körébe tartozó hadfelszerelés összetételét és mennyiségét.
10. A DCM-E állományának képzése és kiképzése 34. A DCM-E személyi állománya munkaköri leírásban
meghatározott követelményeknek való megfelelése érdekében szükséges képzések, kiképzések, felkészítések biztosítása és finanszírozása nemzeti felelősség. Az alegység
műveleti alkalmazásra történő felkészítése, valamint speciális híradó és informatikai tanfolyami képzettségek megszerzése nemzeti és NATO szervezetek által történő finanszírozással, az MOU-ban rögzített feltételek alapján
valósul meg.
35. A külföldi képzéseken való részvétel az éves külföldi beiskolázási terv alapján kerül végrehajtásra, melynek
összeállításáért és Honvéd Vezérkar szintű koordinálásáért a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség a felelős. A DCM-E személyi állománya számára előírt külföldi felkészítések tervezése az MH ÖHP Híradó, Informatikai és Információvédelmi Főnökség szakmai állásfoglalásának figyelembevételével és a Honvéd Vezérkar Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség
mint szakmai felelős HM szerv jóváhagyásával történik. A
külföldi képzéseken történő részvételre vonatkozó személyügyi eljárás során a honvédek jogállásáról szóló
2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendeletben meghatározottak alapján kell eljárni.
11. Záró rendelkezések 36. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba.
37. Az MH ÖHP parancsnoka 2014. december 15-ig
– az MOU-val és a kapcsolódó megállapodásokkal, így
különösen a GSA-val összhangban – intézkedést ad ki a
DCM-E nemzeti adminisztratív irányítási és nemzeti biztosítási feladatai megszervezésének és végrehajtásának
rendjéről.
38. Az MH ÖHP 2014. december 19-ig kidolgozza a
DCM-E nemzeti alkalmazásának eljárásrendjére, költségeire vonatkozó Technikai Megállapodás összeállításához
szükséges szakmai koncepciót és megállapodás-tervezetet
a Honvédelmi Minisztérium nemzetközi megállapodásaival kapcsolatos eljárásról szóló 77/2009. (IX. 11.) HM utasítás alapján.
39. A puffer alegység létrehozása érdekében az MH
ÖHP az együttes intézkedés hatályba lépésétől számított
5. napig állománytábla-javaslatot terjeszt fel a Honvéd
Vezérkar Haderőtervezési Csoportfőnökség részére.
40. Hatályát veszti
a) a Magyar Honvédség Nemzeti Telepíthető Híradó és
Informatikai Század magalakításával kapcsolatos feladatokról szóló 85/2011. (HK 2/2011.) HM KÁT–HVKF
együttes intézkedés, valamint
b) a Magyar Honvédség Nemzeti Telepíthető Híradó és
Informatikai Század magalakításával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 198/2012. (HK 9.) HVKF parancs.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár