type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
133/2011. (XII. 22.) VM rendelete a 2011 májusában fagykárt szenvedett mezőgazdasági termelők hitelhez jutási lehetőségéről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a
Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. § E rendelet alkalmazásában
1. EURIBOR: Európai Irányadó Bankközi Kamatláb; 2. hitelprogram: a 2011 májusában bekövetkezett fagykárok enyhítését szolgáló intézkedésekről szóló 1252/2011.
(VII. 21.) Korm. határozat 2. pontjában meghatározott MFB Fagykár 2011. Forgóeszköz Hitelprogram;
3. hozamérték-csökkenés: a nemzeti agrárkár-enyhítési rendszerről és a kárenyhítési hozzájárulásról szóló 2008. évi
CI. törvény 3. § l) pontja szerinti mérték;
4. kárenyhítő juttatás: az agrárkár-enyhítési eljárásról szóló 32/2009. (III. 31.) FVM rendelet 11. §-a alapján folyósított
összeg; 5. kedvezőtlen adottságú terület: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló
támogatások esetében a kedvezőtlen adottságú területek és az azokhoz tartozó települések megállapításáról
szóló 24/2007. (IV. 17.) FVM rendelet 1. § (1) bekezdése b) pontja alapján közleményben közzétett listán szereplő
terület; 6. kezességvállaló intézmény: Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány; 7. köztartozás: az adózás rendjéről szóló törvényben foglaltak szerinti fizetési kötelezettség;
8. mezőgazdasági biztosítási szerződés: üzemi szintű referencia hozamértéknek legalább a felére – a mezőgazdasági
káresemények közül az adott ültetvényre jellemző káreseményre – kiterjedő hatályú, üzleti alapon kötött
vagyonbiztosítási szerződés; 9. mezőgazdasági csoportmentességi rendelet: a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek
előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a
70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet;
10. mezőgazdasági termelő: a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös
piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet
(általános csoportmentességi rendelet) I. mellékletében meghatározott KKV-kritériumoknak megfelelő,
mezőgazdasági termékek elsődleges előállításával foglalkozó vállalkozások, ideértve a mezőgazdasági
őstermelőket, családi gazdálkodókat, egyéni vállalkozókat is; 11. pénzügyi intézmény: MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság;
12. referencia hozamérték: a tárgyévet megelőző – a nemzeti agrárkár-enyhítési rendszerről és a kárenyhítési
hozzájárulásról szóló 2008. évi CI. törvény 3. § m) pontja szerinti elemi csapástól mentes – három év hozamaiból
számított átlagtermés az agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium internetes honlapján
közzétett közleményben meghatározott áron számított, üzemi szintű értéke;
13. támogatástartalom: a mezőgazdasági termelő számára nyújtott állami támogatás forint fizetőeszközben számolt
támogatási egyenértéke; 14. támogatási intenzitás: a támogatástartalom és a hozamérték-csökkenés értékének hányadosa, százalékos
formában kifejezve; 15. támogatástartalomról szóló igazolás: a hitelkamat és egyéb költségek támogatástartalmáról a pénzügyi
intézmény által kiállított igazolás, valamint a kezességvállalás támogatástartalmáról a kezességvállaló intézmény
által kiállított igazolás, amelyek a támogatási kategóriát is megjelölik;
16. tavaszi fagykár: az agrárkár-enyhítési eljárásról szóló 32/2009. (III. 31.) FVM rendelet 1. § b) pontja szerinti – 2011
májusában bekövetkezett fagy okozta – kár. 2. § (1) E rendelet alapján a hitelprogram keretében 2012. augusztus 31-éig megkötött hitelszerződéséhez kapcsolódóan
kamat- és költségtámogatás, valamint kedvezményes díjú kezességvállalás igénybevételére jogosult az a
mezőgazdasági termelő, aki ezen tevékenysége vonatkozásában az ültetvényeiben elszenvedett tavaszi fagykárát az
5. § (1) bekezdés da)–dc) pontjaiban foglaltaknak megfelelő módon igazolja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hitel és kedvezményes díjú kezességvállalás számított támogatástartalma
a) legfeljebb az agrár- és vidékfejlesztési állami támogatások Európai Bizottság részére történő bejelentési rendjéről
szóló 4/2009. (I. 10.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 4/2009. (I. 10.) Korm. rendelet] 1. §-ának 8. pontja szerinti
egyéni referencia kamatláb (a továbbiakban: egyéni referencia kamatláb) mértékéig terjedő kamattámogatásból,
b) költségtámogatásból és c) kedvezményes intézményi kezességvállalási díjból származó támogatásból (a továbbiakban együtt: támogatás)
állhat. (3) Amennyiben az egyéni referencia kamatláb magasabb, mint a 4. § (1) bekezdés d) pontja szerinti kamat, úgy a (2)
bekezdés a) pontja szerinti kamattámogatásban a pénzügyi intézmény által alkalmazott kamatlábból származó,
pénzügyi intézmény által nyújtott támogatás is beleértendő. (4) A támogatás nem haladhatja meg az 1. melléklet szerint, a mezőgazdasági termelő vonatkozásában kiszámított
maximális támogatási összeget. 3. § (1) A támogatást tartalmazó hitel a mezőgazdasági termelő tavaszi fagykár miatti forgóeszköz beszerzésére és
kapcsolódó működési költsége finanszírozására fordítható; továbbá a hitel nyújtható éven belüli és éven túli lejáratú,
90 napot meg nem haladó mértékben lejárt mezőgazdasági célú hitel kiváltására is.
(2) A hitelhez a kezességvállaló intézmény által nyújtott, külön jogszabályban meghatározott – a hitel mindenkori
tőkeösszege 80%-ának megfelelő mértékű – kedvezményes díjú kezességvállalás kapcsolódhat.
(3) Amennyiben a pénzügyi intézmény a hitel nem rendeltetésszerű felhasználását állapítja meg, úgy arról tizenöt napon
belül tájékoztatja a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalt (a továbbiakban: MVH).
(4) A hitel nem rendeltetésszerű felhasználása a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a
továbbiakban: eljárási törvény) 69. § szerint intézkedésben való jogosulatlan részvételnek minősül.
(5) Az MVH a 4. § (2) bekezdés alapján már igénybe vett támogatás nem rendeltetésszerű felhasználása esetén a
mezőgazdasági termelővel szemben – a pénzügyi intézmény (3) bekezdés szerinti tájékoztatása alapján – az eljárási
törvény 69. §-a alapján jár el. A mezőgazdasági termelő a jogosulatlanul igénybe vett támogatás kamatokkal növelt
összegét – a hitelkérelem aláírásával tett kötelezettségvállalásának megfelelően – köteles megfizetni az MVH részére.
4. § (1) A hitelprogram keretében felvett azon hitelhez kapcsolódhat támogatás, amely hitel
a) összege hitelfelvevőnként minimum 500 ezer forint, maximum 10 millió forint;
b) összege a károsodás mértékével arányosan kerül meghatározásra, 100%-os károsodás esetén
1 600 ezer forint/hektár, figyelemmel az 5. § (1) bekezdés da)–dd) pontjai szerint csatolt dokumentumokra;
c) futamideje maximum 20 év, azon belül 3 év tőketörlesztési türelmi idővel;
d) kamata, beleértve a pénzügyi intézmény által felszámított forrásköltséget, működési költséget és kockázati felárat
da) a 2012. év vonatkozásában nem haladhatja meg a mindenkori kamatmegállapítás időpontjában érvényes
háromhavi EURIBOR + 6,14 százalékpontot, db) a 2012. évet követően a pénzügyi intézmény által minden év november 30-áig megállapított és
közleményében közzétett mértékű; e) vonatkozásában rendelkezésre tartási jutalék és folyósítási jutalék nem kerül felszámításra.
(2) Amennyiben a hitel megfelel az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek, úgy a hitelszerződés alapján a pénzügyi
intézmény által felszámított (1) bekezdés d) pontja szerinti ügyleti kamathoz és függetlenül a hitelszerződés
létrejöttétől a hitelnyújtással kapcsolatban felmerülő egyéb költségekhez – így különösen a megyei kormányhivatal
mezőgazdasági szakigazgatási szerve által kiállított hatósági bizonyítvány díja, az értékbecslés költségei, a kezelési
költség, hitel futamideje alatt felmerülő egyéb költségek, a zálogbejegyzés költségei, a köztartozás-mentesség
igazolásának költségei, a közjegyzői eljárási díjak – az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a
hitel teljes futamidejére 100%-os mértékű támogatást nyújt. (3) A kezességvállaló intézmény készfizető kezességvállalásának kedvezményes díja a mezőgazdasági termelőt terheli.
5. § (1) A támogatás igénybevételére az a mezőgazdasági termelő jogosult, aki
a) az eljárási törvény szerinti regisztrációs kötelezettségének eleget tett vagy a hitelkérelmének benyújtásával egy
időben igazolja, hogy az erre vonatkozó kérelmét benyújtotta, és
b) nyilatkozik arról, hogy ba) a hitelkérelem benyújtásának időpontjában nincs adók módjára behajtható köztartozása vagy lejárt
esedékességű adótartozása, kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést
engedélyezett, bb) a hitelkérelem benyújtásának időpontjában nem áll csőd-, felszámolási, adósságrendezési, végrehajtási
vagy végelszámolási eljárás alatt, bc) a 2011 májusában bekövetkezett fagy következtében a károsodással érintett ültetvényterület tekintetében
a károsodás mértéke meghaladta az előző három év hozamai átlagának, vagy az előző években az
agrárkár-enyhítési eljárásról szóló 32/2009. (III. 31.) FVM rendelet [a továbbiakban: 32/2009. (III. 31.) FVM
rendelet] alapján benyújtott kárenyhítő juttatás iránti kérelmekben szereplő referenciahozamoknak a
30%-át, bd) a 2011 májusában bekövetkezett fagy következtében üzemi szinten, valamint a károsodással érintett
ültetvényterület tekintetében a hozamérték-csökkenés több mint 30%-os mértékű,
be) tudomásul veszi, hogy a támogatás, az ültetvényekben 2011 májusában bekövetkezett fagykárok
enyhítését szolgáló egyszeri csekély összegű (de minimis) támogatásról szóló 73/2011. (VII. 29.) VM rendelet
[a továbbiakban: 73/2011. (VII. 29.) VM rendelet] szerinti támogatás, a kárenyhítő juttatás, valamint az Agrár
Forgóeszköz Vis Maior Hitelprogram szerinti mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatás
együttes összege nem haladhatja meg a 32/2009. (III. 31.) FVM rendeletben meghatározott, adott
mezőgazdasági termelőre vonatkozó üzemszintű hozamérték-csökkenés 80%-át, kedvezőtlen adottságú
területeken annak 90%-át, bf) amennyiben kárenyhítő juttatás iránti kérelmet nyújtott be a megyei kormányhivatal mezőgazdasági
szakigazgatási szervéhez, úgy hozzájárul ahhoz, hogy a pénzügyi intézmény lekérje a nemzeti
agrárkár-enyhítési rendszerről és a kárenyhítési hozzájárulásról szóló 2008. évi CI. törvény alapján az MVH
által elkészített kifizetési tervben előirányzott, a kárenyhítő juttatásban részesülő mezőgazdasági termelőre
vonatkozó támogatási adatokat, bg) a hitelkérelem benyújtásával egyidejűleg meghatalmazza a pénzügyi intézményt arra vonatkozóan, hogy a
4. § (2) bekezdés szerinti támogatás lehívásával kapcsolatosan az MVH előtt eljárjon,
bh) kötelezettséget vállal arra vonatkozóan, hogy a hitel nem rendeltetésszerű felhasználása esetén a 4. § (2)
bekezdés alapján már igénybe vett támogatás összegét az MVH részére megfizeti,
bi) a hitelkérelem benyújtásával egyidejűleg tudomásul veszi, hogy amennyiben az intézkedéssel kapcsolatos
lejárt tartozását nem egyenlíti ki, úgy az eljárási törvény 38. § (9) bekezdése alapján a fizetési számláját
vezető pénzforgalmi szolgáltató az MVH hatósági átutalási megbízását a végrehajtható okirat csatolása
nélkül köteles teljesíteni, c) a tavaszi fagykárt a mezőgazdasági termelő lakóhelye vagy székhelye szerint területileg illetékes megyei
kormányhivatal mezőgazdasági szakigazgatási szervéhez legkésőbb 2011. július 30-áig bejelentette és
d) a hitelkérelemhez mellékeli da) a 32/2009. (III. 31.) FVM rendelet 8. § (6) bekezdése alapján mezőgazdasági termelőnek visszaküldött
záradékolt kérelem másolatát, vagy db) a 32/2009. (III. 31.) FVM rendelet 6. számú melléklete szerinti adattartalmú, a mezőgazdasági termelő
lakóhelye vagy székhelye szerint területileg illetékes megyei kormányhivatal mezőgazdasági
szakigazgatási szerve által kiállított hatósági bizonyítvány másolatát, és
dc) a 73/2011. (VII. 29.) VM rendelet 5. § (3) bekezdése szerinti, záradékolt támogatási kérelem másolatát, vagy
ennek hiányában a 32/2009. (III. 31.) FVM rendelet 5. § (3) bekezdése szerinti jegyzőkönyv másolatát,
dd) amennyiben rendelkezik mezőgazdasági biztosítási szerződéssel, úgy az ennek meglétét igazoló,
mezőgazdasági termelő lakóhelye vagy székhelye szerint területileg illetékes megyei kormányhivatal
mezőgazdasági szakigazgatási szerve által – a mezőgazdasági termelő kérelmére és megfelelő előzetes
adatszolgáltatása alapján – kiállított dokumentum másolatát, de) amennyiben részesült a 73/2011. (VII. 29.) VM rendelet alapján igényelhető támogatásban, úgy a
támogatási határozat másolatát, df) amennyiben részesült kárenyhítő juttatásban, úgy a kárenyhítő juttatás kifizetéséről rendelkező határozat
másolatát. (2) A mezőgazdasági biztosítási szerződésről kiállított dokumentum hitelkérelemhez való csatolása hiányában úgy kell
tekinteni, hogy a mezőgazdasági termelő nem rendelkezik mezőgazdasági biztosítási szerződéssel.
(3) A kárenyhítő juttatás kifizetéséről rendelkező határozat kézhezvétele előtt benyújtott hitelkérelmek vonatkozásában a
kárenyhítő juttatásban részesülő mezőgazdasági termelő részére előírt, az (1) bekezdés df) pontja szerinti feltétel a
32/2009. (III. 31.) FVM rendelet 9. § (2) bekezdésében megjelölt kifizetési terv alapján 2011. december 10-ére
rendelkezésre álló – mezőgazdasági termelőnkénti bontású – előzetes kárenyhítő juttatási adatok pénzügyi
intézmény számára történő MVH általi haladéktalan megküldésével teljesül.
(4) Ugyanazon károsodott ültetvényterületre csak egy hitelkérelem nyújtható be.
6. § (1) A hitelkérelmeket a pénzügyi intézmény honlapján közzétett terméktájékoztatóban megjelölt időponttól 2012. június
30-ig folyamatosan lehet benyújtani a pénzügyi intézmény által megjelölt hitelintézethez.
(2) A mezőgazdasági termelő az odaítélhető támogatás felére jogosult, amennyiben a hitelkérelme benyújtásakor nem
rendelkezik mezőgazdasági biztosítási szerződéssel. (3) A 4. § (1) bekezdés d) pontja szerinti kamattámogatást és a 2. § (2) bekezdés b) pontja szerinti költségtámogatást a
mezőgazdasági termelő a pénzügyi intézménytől való hitelfelvétel útján, a pénzügyi intézmény általi megelőlegezése
formájában veszi igénybe. (4) Az a mezőgazdasági termelő részesül támogatásban, aki az 5. § (1) bekezdés szerint támogatás igénybevételére
jogosult, majd a pénzügyi intézmény hitelbírálati eljárásában hitelképesnek bizonyul.
7. § (1) A pénzügyi intézmény az általa megelőlegezett 4. § (1) bekezdés d) pontja szerinti kamattámogatást és a 2. § (2)
bekezdés b) pontja szerinti költségtámogatást magában foglaló támogatáslehívási kérelmet – a mezőgazdasági
termelő meghatalmazása alapján – a támogatás jogosságát igazoló, az ügyleti kamatot, a megyei kormányhivatal
mezőgazdasági szakigazgatási szerve által kiállított hatósági bizonyítvány díját, az értékbecslés költségeit, a kezelési
költséget, a hitel futamideje alatt felmerülő egyéb költségeket, a zálogbejegyzés költségeit, a fedezet felülvizsgálatot,
a köztartozás-mentesség igazolásának költségeit, a közjegyzői eljárási díjat, a tulajdoni lap lekérésével kapcsolatos
költségeket, valamint a mezőgazdasági termelőnek fel nem róható ok miatt történő szerződésmódosítás költségeit
alátámasztó számlák és bizonylatok másolatának egyidejű megküldésével a hitelkérelmek és a hitelszerződések
vonatkozásában naptári negyedévente a tárgynegyedévet követő hónap végéig, első alkalommal 2012 első
negyedévét követő hónap végéig nyújtja be az MVH által rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon.
(2) Az MVH az (1) bekezdés szerinti kérelemről, annak beérkezését követő harminc napon belül döntést hoz. A forrás
rendelkezésre állása esetén az MVH a döntést követően tizenöt napon belül, ellenkező esetben a forrás rendelkezésre
állását követő harminc napon belül folyósítja a hitelösszeghez kapcsolódó 4. § (2) bekezdés szerinti támogatást a
pénzügyi intézmény részére. (3) A mezőgazdasági termelő felróható magatartásából eredő költségek – különösen a hitel késedelmi kamata –
vonatkozásában támogatás nem vehető igénybe, azok a mezőgazdasági termelőt terhelik.
8. § (1) A támogatás a mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 11. cikke szerinti kedvezőtlen éghajlati jelenségek folytán
járó támogatásnak minősül. (2) A 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti kamattámogatásból és a 2. § (2) bekezdés b) pontja szerinti költségtámogatásból
származó támogatástartalmat a pénzügyi intézmény a 2. mellékletben meghatározott módszertan szerint számolja ki,
amelyről a támogatástartalomról szóló igazolások megküldésével tájékoztatja a mezőgazdasági termelőt, amely
támogatástartalomról szóló igazolásokat azok kiállítója és a mezőgazdasági termelő 10 évig köteles megőrizni.
(3) A kezességvállalás támogatástartalmát – az Európai Bizottság által korábbiakban már jóváhagyott
támogatástartalom-számítási módszertannak megfelelő – a kezességvállaló intézmény a mezőgazdasági
vállalkozások által de minimis támogatásként igénybe vehető intézményi kezességvállalásról szóló 50/2007. (VI. 27.)
FVM rendelet alapján számolja ki és a támogatástartalomról szóló igazolást megküldi a pénzügyi intézmény számára.
(4) A (2) és (3) bekezdések szerinti támogatástartalomról szóló igazolásokat a pénzügyi intézmény küldi meg a
mezőgazdasági termelő részére. A kárenyhítő juttatás kifizetéséről rendelkező határozat kézhezvétele előtt benyújtott
hitelkérelmek vonatkozásában a pénzügyi intézmény a támogatástartalomról szóló igazolásokat – a megkötött
hitelszerződést követően – az MVH részére is megküldi, továbbá azon mezőgazdasági termelők vonatkozásában, akik
részesültek Agrár Forgóeszköz Vis Maior Hitelprogram szerinti mezőgazdasági csekély összegű (de minimis)
támogatásban is, az erre vonatkozó támogatástartalomról szóló igazolásokat is továbbítja az MVH részére.
(5) A mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 20. cikk (2) bekezdésében foglaltak alapján a pénzügyi intézmény,
valamint a kezességvállaló intézmény a támogatástartalomról szóló igazolások adatairól nyilvántartást vezet.
9. § (1) Egy mezőgazdasági termelő vonatkozásában a támogatás, a 73/2011. (VII. 29.) VM rendelet alapján igénybe vett
támogatás, a kárenyhítő juttatás, valamint az Agrár Forgóeszköz Vis Maior Hitelprogram szerinti mezőgazdasági
csekély összegű (de minimis) támogatás támogatási intenzitása együttesen is legfeljebb a 32/2009. (III. 31.) FVM
rendelet szerint meghatározott üzemszintű hozamérték-csökkenés 80%-a, kedvezőtlen adottságú területeken annak
90%-a lehet, a 32/2009. (III. 31.) FVM rendelet 7. § (4) bekezdésében foglaltak betartása mellett.
(2) A kárenyhítő juttatás kifizetéséről rendelkező határozat kézhezvétele előtt benyújtott hitelkérelmek vonatkozásában
az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás maximumának túllépését az MVH a pénzügyi intézmény által a
rendelkezésére bocsátott nyilvántartási adatok, valamint a támogatástartalomról szóló igazolások adatai alapján
állapítja meg. (3) A támogatási intenzitás maximumának túllépése esetén a túllépés összegével megegyező visszafizetési kötelezettség
terheli a mezőgazdasági termelőt. A túllépés mértékéről az MVH írásban értesíti a mezőgazdasági termelőt.
(4) A kárenyhítő juttatás kifizetéséről rendelkező határozat kézhezvételét követően benyújtott hitelkérelmek
vonatkozásában az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás maximumának betartásáról a pénzügyi intézmény
gondoskodik. 10. § A miniszter éves jelentést állít össze a hitelprogramról a pénzügyi intézmény, valamint a kezességvállaló intézmény a
2012. évben negyedévenkénti, azt követően évenkénti adatszolgáltatása alapján, amely jelentést az Európai Bizottság
részére továbbít a mezőgazdasági csoportmentességi rendelet II. mellékletében foglalt formában.
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § Ez a rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és
középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatások alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló
2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006. 12. 16., 3. o.) hatálya alá tartozó támogatást
tartalmaz. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1164/2010. (VIII. 4.) Korm. határozata a májusi és júniusi árvizek, illetve a rendkívüli csapadékmennyiség következtében a közlekedési infrastruktúrában keletkezett károsodásokról.
1. A Kormány megtárgyalta a májusi és júniusi árvizek, illetve a rendkívüli csapadékmennyiség következtében
a közlekedési infrastruktúrában keletkezett károsodásokról szóló előterjesztést.
2. A Kormány felkéri a belügyminisztert, hogy az árvíz következtében a közlekedési és egyéb infrastruktúrában
keletkezett károk – a vis maior tartalék felhasználásának részletes szabályairól szóló 8/2010. (I. 28.) Korm. rendeletben
foglaltak szerinti – enyhítéséhez szükséges forrásigényt állapítsa meg.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2010. szeptember 15. 3. A Kormány felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az állami és önkormányzati tulajdonú közlekedési
infrastruktúrában keletkezett károk felmérését véglegesítse, valamint azok finanszírozására és a helyreállítás
ütemezésére vonatkozóan prioritási listát készítsen, és ismételten terjessze a Kormány elé javaslatát.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2010. szeptember 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
143/2014. (IV. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország elkötelezett barátjaként és ismerőjeként hazánk franciaországi és európai megismertetése érdekében
végzett munkája elismeréseként
Jean-Dominique Giuliani, a Robert Schuman Alapítvány elnöke részére,
a pozitív Magyarország-kép franciaországi kialakításához, valamint az  új magyar Alaptörvény európai szintű
elfogadtatásához való hozzájárulása elismeréseként
Pierre Delvolvé, a Francia Tudományos Akadémia tagja, az Université de Paris II – Panthéon-Assas professor emeritusa
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. április 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
379/2010. (V. 19.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. április 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy az Alkotmánybíróság előtti eljárásban bármely
magyar állampolgár jogosult valamennyi indítványozó által kezdeményezett eljárás irataiba betekinteni, és az iratról –
a személyes adatok kivételével – másolat kiadását igényelni?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
425/2014. (XI. 3.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Giró-Szász Andrást 2014. november 1-jei hatállyal a Miniszterelnökség államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2014. október 31. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1185/2017. (IV. 10.) Korm. határozata az Élvonal – Kutatási Kiválósági Programról.
A Kormány
 1. egyetértve a  magyar kutatási kiválóságok támogatásának szükségességével, jóváhagyja a  Nemzeti Kutatási,
Fejlesztési és Innovációs Alapból (a  továbbiakban: NKFI Alap) finanszírozott Élvonal – Kutatási Kiválósági Program
(a továbbiakban: Élvonal Program) általános koncepcióját;
2. felhívja az  államháztartásért felelős minisztert és a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
(a  továbbiakban: NKFI Hivatal) elnökét, hogy az  1.  melléklet szerint gondoskodjanak az  Élvonal Programhoz
szükséges költségvetési forrás NKFI Alap költségvetésében való biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 NKFI Hivatal elnöke
Határidő: a központi költségvetés tervezése során
3. felhívja az  NKFI Hivatal elnökét, hogy dolgozza ki az  Élvonal Program pályázati feltételeit, és gondoskodjon
az Élvonal Program pályázati felhívásának kihirdetéséről.
Felelős: NKFI Hivatal elnöke
Határidő: a pályázati feltételek kidolgozása tekintetében tárgyévet megelőző év május 31.
 a pályázati felhívás kihirdetése tekintetében tárgyévet megelőző év szeptember 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
95/2003. (VIII. 14.) FVM rendelete a növényi genetikai anyagok megőrzéséről és felhasználásáról.
A növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló
2003. évi LII. törvény 30. §-a (2) bekezdésének i) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) valamennyi olyan természetes és jogi személyre,
valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaságra,
amely a genetikai anyagoknak a Növényi Génbank Tanács
(a továbbiakban: Génbank Tanács) által elfogadott, illetve
regisztrált gyűjteményével rendelkezik, és azt a szántóföldi
növénytermesztés, a kertészet, az ökológiai gazdálkodás,
az erdészet és az élelmiszer-termelés megalapozása, valamint a biológiai sokféleség megőrzése és hasznosítása céljából tartja fenn, illetve részt vesz azok eredeti termőhelyen történő fenntartásában, különböző célú felhasználásában és hasznosításában, továbbá
b) valamennyi mezőgazdasági és kertészeti genetikai
anyagra (növényi génforrásra) (a továbbiakban: genetikai
anyagok), beleértve a szőlőt, a takarmány-, zöldség-, dísz-,
gyógy- és fűszernövényeket, gyümölcstermő és erdészeti
fajokat, gombákat, mikroorganizmusokat és a természetes
flóra elemeit, amelyek a magyar mezőgazdaságban hasznosíthatók vagy hasznosíthatók lehetnek.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) nemzeti gyűjtemény: genetikai anyagoknak a szakági
Génbank Tanács munkabizottság által meghatározott feltételrendszernek megfelelő, a Génbank Tanács által elfogadott gyűjteménye,
b) aktív gyűjtemény: genetikai anyagok felszaporítását,
értékelő vizsgálatát, közreadását és hasznosítását szolgáló
gyűjtemény,
c) bázisgyűjtemény: a genetikai anyagok hosszú távú változásmentes megőrzését biztosító gyűjtemény,
d) génbank ültetvény: kiválasztott növényanyag (pl. klónok, törzsfák, klónfajták utódnemzedékek) megőrzésére,
nemesítői megfigyelések és leíró vizsgálatok céljára alkalmas gyűjtemény (növényállomány),
e) ex situ megőrzés: az eredeti termőhelyen kívül, gyűjteményekben vagy ültetvényekben történő fenntartás,
f) in situ megőrzés: a fajok és változatok életképes állományainak természetes környezetükben történő fenntartása és helyreállítása, kultúr- vagy haszonnövények esetében pedig az olyan környezetben történő fenntartás, ahol
jellegzetes tulajdonságaik kialakultak,
g) on farm megőrzés: a helyi körülményekhez alkalmazkodott tájfajták, hagyományőrző fajták eredeti termőhelyükön, termesztés útján történő fenntartása,
h) in vitro megőrzés: szövet-, szerv vagy sejttenyészet
formájában történő fenntartás,
i) UPOV: az új növényfajták oltalmára létesült Nemzetközi Egyezmény.
3. § (1) A génerózió, a genetikai sebezhetőség káros hatásainak csökkentése, valamint a növénynemesítés, növénytermesztés, tájtermesztés, ökológiai gazdálkodás, mezőgazdasági, biológiai alapkutatás és oktatás alapanyagokkal
történő ellátása, valamint a genetikai anyagok fenntartható hasznosítása érdekében a haszonnövények és rokonfajaik genetikai változatait fel kell kutatni, és meg kell őrizni.
(2) A genetikai anyagok megőrzésére irányuló tevékenységek során, a nemzetközi együttműködés feltételeinek
biztosítása érdekében az ENSZ Biológiai Sokféleség
Egyezményben és a FAO Élelmezési és Mezőgazdasági
Célú Növényi Génforrásokról szóló Nemzetközi Egyezményben (a továbbiakban: FAO Egyezmény) foglaltakat,
valamint a Növényi Genetikai Erőforrások Nemzetközi
Intézete (a továbbiakban: IPGRI) és az Európai Génforrások Együttműködési Program (a továbbiakban:
ECP/GR), valamint az Európai Erdészeti Génforrások
Program (a továbbiakban: EUFORGEN) által nemzetközileg egyeztetett, standard módszertani ajánlásokat és
előírásokat kell alkalmazni.
4. § (1) A haszonnövények körében a következő génforrásokat kell ex situ gyűjteményekben megőrizni:
a) a magyar származású fajtákat, a magyar tájfajták
helyi változatait és az ökotípusokat,
b) a belföldi flóra mezőgazdasági, kertészeti és erdészeti szempontból jelentős fajainak (haszonnövény rokonfajok, takarmányértékű fajok, gyógy-, fűszer- és dísznövényfajok, gyümölcs és szőlő, valamint erdészeti hasznosítású
fajok) veszélyeztetett állományait,
c) a Magyarországon termeszthető haszonnövények
vad rokonfajait, amelyekből a génátvitel hagyományos és
géntechnológiai módszerekkel lehetséges,
d) a magyar növénytermesztés, növénynemesítés, oktatás, illetve a magyar haszonnövény-alapkutatás és alkalmazott kutatás számára értékes tulajdonságokat hordozó fajtákat, törzseket, vonalakat és klónokat,
e) a termesztésbe vonás, a növénynemesítés, az oktatás,
a kutatás és a választékbővítés céljából jelentős, a nemzetközi génbank-együttműködési rendszer keretében be nem
szerezhető külföldi eredetű génforrásokat,
f) az erdészeti fajokat, amelyekből állami elismerésben
részesített vagy állami elismerésre bejelentett fajta van.
(2) A genetikai anyagokat in situ, on farm, ex situ és
in vitro módszerekkel lehet fenntartani.
5. § (1) A génbankokban alkalmazott módszerek egységesítése, a megőrzendő genetikai anyagok körének kijelölése
és a gyűjteményekkel kapcsolatos szakmai kérdések egyeztetése céljából Génbank Tanácsot kell működtetni. A Génbank Tanács keretén belül szakági munkabizottságokat
kell létrehozni a szántóföldi növények, a zöldségfélék, a
gyógy-, fűszer- és illóolajos növények, a gyümölcstermő
növények, a szőlő, a dísznövények, az erdészeti növények
és a mikroorganizmusok szakterületei képviselőinek részvételével. A Génbank Tanács elnökét és tagjait a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter, a szakági munkabizottságok tagjait a Génbank Tanács elnöke nevezi ki.
A Génbank Tanács tevékenységét a mellékletben meghatározott ügyrend alapján végzi.
(2) A nemzeti jelentőségű genetikai anyagok nyilvántartásba vétele érdekében a Génbank Tanács irányításával, a
munkabizottságok közreműködésével a haszonnövények
belföldi genetikai anyagait fel kell mérni. A nemzeti nyilvántartásba vett genetikai anyagok megőrzéséről az eredeti
termőhelyen, illetve génbanki gyűjteményekben vagy
ültetvényekben kell gondoskodni.
(3) A Génbank Tanácsban a szakági munkabizottságok
szakértőin kívül képviseletet kell biztosítani a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium szakembereinek, valamint az agrár-környezetvédelem és vidékfejlesztés szakértőinek is.
6. § (1) A belföldi haszonnövények genetikai anyagait a
FAO, IPGRI, EUFORGEN és az ECP/GR által egyeztetett és egységesített módszerekkel kell megőrizni.
(2) A belföldi természetes flóra szántóföldi növénytermesztési, kertészeti és erdészeti szempontból jelentős fajainak, illetve ezek állományainak védelmét a természetvédelmi hatóságokkal és a terület tulajdonosával, illetve használójával, hasznosítójával, a vagyon kezelőjével
együttműködve, elsősorban in situ körülmények között
kell biztosítani. E fajok tekintetében a genetikai anyagokat
a hasznosítás feltételeinek megteremtése érdekében, a nemesítés, oktatás, illetve a kutatás igényeit kielégítő mértékben, az eredeti állományok fennmaradásának veszélyezte
tése nélkül, és a külön jogszabályok rendelkezéseinek betartásával, ex situ körülmények között is meg kell őrizni.
(3) A nemzeti genetikai anyagként regisztrált genetikai
anyagoknak a nemzetközi előírásoknak megfelelő mintáit
bázisgyűjteményekben, illetve génbank ültetvényekben
hosszú távon, változatlan állapotban kell megőrizni.
(4) A gyűjtemények leírása, értékelő vizsgálata és a felhasználóknak való közreadása céljából a maggal szaporított növények esetében aktív gyűjteményeket kell működtetni. Aktív gyűjtemények létesíthetők a bázisgyűjteményhez kapcsolódóan vagy a Génbank Tanács javaslata alapján
más intézményekben.
(5) A megőrzési módszereket, a növényegészségügyi,
vizsgálati, felvételezési szempontokat, illetve módszereket
aktív és bázisgyűjteményekben a FAO és az IPGRI előírásainak megfelelően kell megállapítani és alkalmazni.
A növényi genetikai anyagokra vonatkozó adatokat magas
technikai színvonalon, a FAO és az IPGRI előírásainak
megfelelően kell feldolgozni és nyilvántartani, így
a) a gyűjtés, beszerzés, megőrzés és felszaporítás során
az eredeti genetikai anyag genetikai változatosságát képviselő minta létrehozására kell törekedni,
b) a maggal szaporított, szárítást tűrő (ortodox) fajok,
illetve tételek megőrzését kondicionált magtárolással kell
biztosítani; az aktív gyűjtemények magmintáit 15—20%-os
relatív páratartalmú légtérben az egyensúlyi magnedvesség-tartalom (4—8%-os magnedvesség-tartalom) eléréséig kell szárítani, és párabiztos tárolóedényekben vagy
szabályozott, 30%-nál nem magasabb relatív páratartalmú,
+4 ˚C-nál alacsonyabb hőmérsékletű hűtött tárolókban
kell elhelyezni,
c) a bázisgyűjtemény magmintáit a b) pontban meghatározott mértékű szárítás után, párabiztos tárolóedényekben, —18 ˚C-nál alacsonyabb hőmérsékleten kell tárolni,
d) a választott tárolási módszerekkel az aktív gyűjteményeket legalább húsz évig, a bázisgyűjteményeket legalább
ötven évig kell tárolni úgy, hogy a magminták életképessége jelentősen (10%-ot meghaladó mértékben) ne csökkenjen,
e) a vegetatív szaporítású gyűjteményeket génbank
ültetvényekben, vagy az eredeti genotípusok változatlan
fenntartását és regenerálását biztosító in vitro tenyésztési
módszerekkel — beleértve a tartós mélyhűtést (krioprezervációt) és a fagyasztva szárítást (liofilizálást) is — kell
megőrizni,
f) a helyi körülményekhez alkalmazkodott tájfajták és
hagyományőrző fajták fenntartását az eredeti termőhelyükön való (on farm) termesztés útján is biztosítani szükséges; a hagyományőrző fajták szaporítását a szaporítóanyagok előállítására és forgalmazására vonatkozó jogszabályok szerint kell végezni,
g) a gyűjtemények vizsgálata során nemzetközileg
egyeztetett tulajdonságleíró (deszkriptor) listákat kell alkalmazni.
7. § (1) Az erdészeti genetikai erőforrásokat hosszú távon,
génrezervátum erdőállományokban kell megőrizni. Ennek
célja a génkészlet minél teljesebb körű megőrzése, a genetikai sokféleség fenntartása, a természetes rekombináció
lehetőségének megteremtése és a begyűjtött magból olyan
utódállományok létrejöttének elősegítése, melyek evolúciós képességüket megtartva a változó környezeti feltételekhez várhatóan jobban alkalmazkodnak.
(2) Erdészeti génrezervátumot a jelenleg, illetve a belátható jövőben erdészeti jelentőséggel bíró fajok esetében
lehet kijelölni a Génbank Tanács Erdészeti Munkabizottsága által indokoltnak tartott területeken és mértékben.
(3) A génrezervátum kijelölésére javaslatot tehet az
erdőgazdálkodó, az erdészeti és a természetvédelmi hatóság és a szakmai szervezetek. A javaslatokat az Országos
Mezőgazdasági Minősítő Intézet (a továbbiakban: minősítő intézet) a Génbank Tanács bevonásával bírálja el.
A javaslatokat a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) hagyja jóvá az
illetékes természetvédelmi hatóság egyetértésével.
(4) A génrezervátumok kijelölését, nyilvántartását, az
általános kezelési irányelvek kidolgozását, valamint a
fajokra lebontott genetikai állapotleltár elkészítését és aktualizálását a minősítő intézet végzi, a Génbank Tanács
Erdészeti Munkabizottságának szakmai útmutatásával.
(5) A génrezervátumok egyedi kezelési utasítását a Génbank Tanács Erdészeti Munkabizottsága által készített útmutató alapján erdészeti genetikai, génökológiai ismeretekkel rendelkező szervezetnek kell elkészítenie. A kezelési utasítást a hatályos üzemtervhez kell csatolni. A génrezervátum elsődleges rendeltetést az Állami Erdészeti
Szolgálat bejegyzi az Üzemtervbe, engedélyezi és nyilvántartja az elsődleges rendeltetésnek megfelelő erdőművelési beavatkozásokat. A kezelési utasításban foglalt kötelezettségek betartását a minősítő intézet mint kijelölt hatóság ellenőrzi.
(6) Az in situ módszerrel nem, vagy nem kielégítő biztonsággal megőrizhető fajok, illetve populációk genetikai
anyagát az EUFORGEN/IPGRI által meghatározott és a
Génbank Tanács Erdészeti Munkabizottságának hazai
viszonyokra aktualizált prioritásai és módszerei szerint
létesített génbank ültetvényben kell megőrizni.
8. § (1) A génbanki nemzeti gyűjteményeket, országos bázisgyűjteményeket és génbank ültetvényeket a Génbank
Tanács javaslata alapján a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter jelöli ki.
(2) Az országos bázisgyűjteményekben tartós megőrzésre biztonsági tartalékként elhelyezett genetikai anyag kizá
rólag az elhelyező részére, felszaporítási célra adható ki
abban az esetben, ha az adott genetikai anyag tétel más
forrásból nem szerezhető be.
(3) Az aktív gyűjteményeket a Génbank Tanács javaslata
alapján a nemzetközi normák figyelembevételével a minisztérium jelöli ki. A kijelölt természetes személyeknek
és szervezeteknek a genetikai anyagok megőrzése során be
kell tartaniuk az IPGRI Génbank Szabványokat.
9. § A Génbank Tanács által elfogadott és regisztrált génbankok közcélú gyűjtemények. A génbank gyűjteményeket
nem lehet értékesíteni, az azokat fenntartó intézmények
megszűnése vagy privatizálása esetén a gyűjteményeket
további megőrzésre a szakági bázisgyűjteménynek vagy
génbank ültetvénynek kell átadni.
10. § A Génbank Tanács által elfogadott és állami forrásból
támogatott génbankokban lévő gyűjtemények a felhasználók részére szabadon hozzáférhetőek. A felhasználóknak a
génbankban lévő anyagokat a FAO Egyezmény előírásainak megfelelően lehet átadni. A genetikai anyagokat
felhasználó az átvett tételeket közvetlenül nem szabadalmaztathatja, nem oltalmazhatja és más módon sem korlátozhatja azok további felhasználását. A felhasználó hasznosítás esetén köteles a genetikai anyag származását feltüntetni és vizsgálati eredményeiről, illetve a felhasználás
során szerzett tapasztalatairól a tételt fenntartó génbankot
tájékoztatni. A közvetlen hasznosítás gazdasági hasznának
méltányos elosztásáról az Egyezmény hatálya alá tartozó
fajok esetében a FAO Egyezményben foglaltak szerint kell
gondoskodni. Az Egyezmény hatálya alá nem tartozó fajok
esetében a génbankban tárolt anyagok átadását, illetve
rendelkezésre bocsátását, felhasználását a felek szerződésben szabályozzák.
11. § (1) Az állami elismerésben részesített, illetve fajtaoltalommal védett növényfajtáknak, valamint a referencia és
példafajtáknak, mint potenciális genetikai erőforrásoknak
tartós tárolóban vagy vegetatív szaporítású növényeknél
fajtagyűjteményben, illetve klóngyűjteményben való ültetése és megőrzése állami feladat.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott gyűjtemények
fenntartása és működtetése a minősítő intézet feladata.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott fajták állami elismerésének megszűnése esetén e fajták szaporítóanyagait
az azokra vonatkozó információval együtt a Génbank
Tanács szakági munkabizottságának véleménye alapján a
minisztérium által kijelölt bázisgyűjteményben kell elhelyezni.
(4) Az időleges korlátozás alá eső génforrások felhasználására az UPOV-egyezmény előírásai vonatkoznak.
A rendelkezési jog a fajtajogosultat, illetve a szabadalmast
illeti meg.
12. § (1) A Tápiószelei Agrobotanikai Intézet (a továbbiakban: TABI) a haszonnövény genetikai anyagok hazai bázisintézménye. A szántóföldi és zöldségnövény genetikai
anyag gyűjtemények fenntartása mellett feladata a magról
szaporított növények országos bázisgyűjteményének és a
nemzeti növényi genetikai anyag-gyűjteményekkel kapcsolatos információk nyilvántartására szolgáló országos számítógépes génbank-adatbázis és információs rendszer
(a továbbiakban: országos adatbázis) működtetése, és az
Európai Génbank Információs Rendszerekhez (EPGRIS,
EURISCO) történő kapcsolódás biztosítása. A minősítő
intézet a dísznövény és erdészeti génbank ültetvényekkel
kapcsolatban lát el koordináló és nyilvántartási feladatokat.
(2) A TABI az országos adatbázist folyamatosan megújítja, illetve a belföldön génbank ültetvényt, bázisgyűjteményt vagy aktív gyűjteményt fenntartók adatbázisai és a
nemzetközi génbank-információs rendszerek közötti összhangot biztosítja. Az adatbázisok a nemzetközileg egyeztetett származási (paszport és gyűjtési) adatokat, illetve az
ECP/GR és a Génbank Tanács szakági munkabizottságai
által meghatározott tulajdonságokra vonatkozó vizsgálati
adatokat tartalmazzák.
13. § (1) A génbankok hasznosítását a gyűjtemények értékelő
vizsgálatának kiterjesztésével, a vonatkozó adatok közreadásával és a genetikai anyagok ajánlásával, valamint a
termőhelyen történő dinamikus fenntartás és használat
lehetőségeinek felkutatásával segíteni kell.
(2) A génbanki gyűjteményekkel kapcsolatos tevékenységek szakmai ellenőrzése a Génbank Tanács és a szakági
munkabizottságok feladata.
Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép
hatályba, egyidejűleg a növényi genetikai anyagok megőrzéséről és fenntartásáról szóló 92/1997. (XI. 28.) FM
rendelet hatályát veszti.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
8/2013. (I. 25.) HM utasítása a protokoll, rekreációs, kulturális és nemzetközi utazásszervezési feladatokat ellátó szervezetek átalakításával összefüggő feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján a
következő utasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire terjed ki. 2. § A HM Protokoll Rekreációs és Kulturális Főigazgatóság (a továbbiakban: HM PRKF), mint önálló költségvetési szerv
2013. február 28-ai hatállyal jogutódlással megszűnik. A megszűnő költségvetési szerv feladatainak és az azok
ellátásához szükséges személyi állomány átadására az utasítás 3. §-a alapján kerül sor.
2. A feladatátadás rendje 3. § (1) A HM PRKF protokoll, kulturális, rekreációs és nemzetközi utazásszervezési feladatai a HM PRKF által végzett támogató
tevékenységgel és objektumokkal együtt – a (2) bekezdésben meghatározottak kivételével – egy igazgatóság-szintű
szervezeti elem létrehozásával az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD)
részére kerülnek átadásra. (2) Az MH hadrendjébe és a Honvéd Vezérkar főnökének (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartózó új
költségvetési szervként 2013. március 1-jei hatállyal létrehozásra kerülő MH Balatonkenesei Rekreációs Központ
(a továbbiakban: MH BRK) átveszi a Balatonkenese 3633/1, 3633/2 és 3657 helyrajzi számú ingatlanokat – a korábbi
Balatonkenesei Honvéd Rekreációs Központot (a továbbiakban: BHRK) – és honvédüdülőként működteti tovább.
(3) Az MH BHD a HM és a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: HM EI Zrt.) között 2012. április 20-án megkötött, 56/2012/IÜI nyilvántartási számú ingatlan
használatba adási szerződésnek a Buják 0164/17 helyrajzi számú ingatlan (a továbbiakban: bujáki Borbála Vadászház)
vonatkozásában történő megszüntetését követő 30. napig átveszi a HM EI Zrt. részére korábban átadott bujáki Borbála
Vadászház működtetését. (4) Az MH BHD a Mátraházai Honvéd Rekreációs Központot 2013. március 1-jétől és a (3) bekezdés szerint átvett bujáki
Borbála Vadászházat is a kiképzési-oktatási és regeneráló központok működési rendjéről szóló 21/2008. (HK 6.) HM
utasítás rendelkezéseinek megfelelően, kiképzési-oktatási és regeneráló központként üzemelteti és működteti
tovább. (5) Az (1), a (2) és a (4) bekezdés szerint átvételre kerülő feladatok végrehajtásához szükséges intézményi, központi és
nemzetközi előirányzatok a 2013. évi intézményi és központi költségvetési javaslatok elkészítésének és jóváhagyásának
rendjéről szóló miniszteri körlevélben meghatározottak szerint pótelőirányzatként kerülnek biztosításra.
(6) A (3) bekezdés alapján átvett és Bujáki Kiképzési-Oktatási és Regeneráló Központként működő szervezeti egység
működéséhez szükséges előirányzatok pótelőirányzat-igényét az MH BHD állítja össze, melyet 2013. április 30-ig a HM
Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) útján terjeszt fel a miniszter részére. A pótelőirányzat
kiadásáig a szervezeti egység működtetését az MH BHD saját előirányzatai terhére biztosítja.
(7) A hazai és nemzetközi üdültetéssel és az üdültetést felváltó rekreációval kapcsolatos feladatokat 2013. március 1-jétől
– a BHRK tekintetében az MH BRK-val együttműködve – az MH BHD látja el.
(8) A HM parlamenti államtitkár (a továbbiakban: HM PÁT) feladatkörébe kerül
a) a HM tárca éves kulturális program terve összeállításának, valamint központi, országos és regionális kulturális
programok szervezésének,
b) a tárca nemzetközi kulturális szerepvállalásával összefüggő feladatok,
c) a HM kulturális mecenatúra és a miniszter által alapított kulturális szakmai díjakkal összefüggő feladatok
ellátásának,
d) a katonazenekarok, a közművelődési könyvtárak, az MH katonai szervezetei közművelődéssel összefüggő
szakmai tevékenysége segítésének, a Honvéd Együttes fellépései HM tárca szintű koordinálásának, valamint
e) a kulturális ágazat országos, megyei és helyi szervezeteivel történő szakmai együttműködés fenntartásának
felügyelete.
(9) A Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) feladatkörébe
kerülnek
a) a katonai kiképzési, oktatási célú rendezvények,
b) a repülőhajózó, a helikopter-hajózó, az ejtőernyős, a búvár és az arra jogosult állomány részére történő kondicionáló
kiképzést szolgáló ellátás, valamint
c) a misszióból hazatérő állomány és az utasítás hatálya alá tartozó aktív személyi állomány regeneráló pihentetése
biztosításának feladatai. A HVK SZCSF az a) és b) pontokban meghatározott feladatokat a HVK Kiképzési
Csoportfőnökséggel együttműködve végzi.
4. § (1) A szervezési tevékenység:
a) kezdete:
az utasítás hatálybalépését követő nap;
b) befejezése: 2013. július 31.
(2) Az új szervezeti rend szerinti működés kezdőnapja: 2013. március 1.
(3) A HM PRKF megszűnése következtében a szervezetéből kiválók felmentésének:
a) legkorábbi időpontja: 2013. február 28.;
b) legkésőbbi időpontja: a szervezési időszak utolsó napja.
3. Működési alapokmányok előkészítése 5. § (1) A protokoll, rekreációs, kulturális és nemzetközi utazásszervezési feladatokat ellátó szervezetek átalakításával
összefüggő feladatok és határidők vonatkozásában a honvédelmi szervezetek alapításáról, tevékenységéről és
szabályzatairól szóló 80/2011. (VII. 29.) HM utasítás vonatkozó rendelkezései az irányadóak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti HM utasítás rendelkezésein felül, a HVKF feladatszabása alapján az MH BHD állománytáblájának
módosítását és az MH BRK állománytábláját – a munkaköri jegyzékekről és az állománytáblákról szóló 138/2006.
(HK 1/2007.) HM utasítás szerint – a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HTCSF) készíti elő a
következő határidők betartásával:
a) a szervezet állománytáblájára vonatkozó javaslat összeállítása és megküldése a HVK HTCSF részére, a tervezet
egyeztetése, véglegesítése és jóváhagyásra történő előkészítése: 2013. január 28-ig;
b) az okmány jóváhagyása: 2013. január 29-ig;
c) a jóváhagyott okmány kiadása: 2013. január 30-ig.
(3) A (2) bekezdés a) pontja szerinti javaslat megküldését megelőzően az MH BHD parancsnoka, valamint a HVKF által
előzetesen kijelölt MH BRK létrehozásáért felelős vezető (a továbbiakban: MH BRK kijelölt vezető) a HM PRKF
főigazgatójával együttműködve – a követelményeknek megfelelő képzettséggel rendelkező személyi állomány
megtartására tekintettel – meghatározza az utasításban rögzített feladatok végrehajtásához szükséges optimális
humánerőforrás létszámát.
(4) A (2) bekezdés szerinti okmány hatályba lépésének időpontja 2013. március 1.
4. Az ingó és az ingatlan vagyon átadás-átvételével kapcsolatos feladatok
6. § (1) A HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT) feladatszabása alapján a HM
Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) főigazgatója 2013. március 1-jéig intézkedik a HM PRKF
által használt és az MH BHD, valamint az MH BRK részére átadásra, vagy a HM EI Zrt. részéről visszaadásra kerülő
ingatlanok használatba adásával összefüggő feladatok végrehajtásáról. A használatba adásra kerülő ingatlanokról – az
átadást megelőzően – a HM FHH egyeztet a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztállyal (a továbbiakban: HM
HVF).
(2) Az ingatlan érintett szervezetek részére történő használatba adását a HM FHH, az ingatlanhoz tartozó elhelyezési
anyagok érintett szervezetek részére történő használatba adását az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP) koordinálja. A HM PRKF számviteli nyilvántartásába tartozó ingóságok átadás-átvételére
tételes leltárral kerül sor, melyet az MH ÖHP – az egészségügyi ingó vagyoni elemek kivételével, melyeket az MH
Egészségügyi Központ – felügyel.
(3) Az MH BHD és az MH BRK a HM Bessenyei György Kulturális és Üdültetési Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság „v.a.” (a továbbiakban: HM Bessenyei NKft. „v.a.”) tulajdonában lévő, a HM PRKF által korábban bérbe vett és
az utasításban részére meghatározott rekreációs és kulturális feladatok ellátásához szükséges ingó vagyonelemeket a
végelszámolóval kötött bérleti szerződés keretében használhatja tovább.
(4) A HM FHH főigazgatója 2013. január 30-ig intézkedik az ingatlan-állomány üzemeltetési és karbantartási feladatait
szabályozó, a HM és a HM EI Zrt. részéről megkötött Szolgáltatási Szerződés (a továbbiakban: Szolgáltatási Szerződés)
módosításának – beleértve a Mátraházai Honvéd Rekreációs Központ annak hatálya alól történő kivonását is –
előkészítésére.
(5) Az MH BHD által átvett, a protokoll, rekreációs, kulturális, és nemzetközi utazásszervezési feladatokkal összefüggésben
működtetett – Honvéd Kulturális Központ, annak részét képező Stefánia Palota, Hotel Hadik, Istenhegyi úti Vendégház
megnevezésű –, valamint az MH BRK által átvett ingatlanokat a (4) bekezdés szerint módosított ingatlan-állomány
üzemeltetési és karbantartási feladatokat szabályozó Szolgáltatási Szerződés alapján a HM EI Zrt. üzemelteti tovább.
(6) A BHRK működtetése érdekében a HM PRKF költségvetése terhére beszerzett, vagy térítés ellenében átvett tárgyi
eszközök és készletek az MH BRK részére kerülnek átadásra.
(7) A HM PRKF Budapest XIV. kerület, Jávor utca 9/A szám alatti objektuma üres, csökkentett gondnoki szolgáltatással
biztosított objektumként az MH BHD utaltságába kerül.
(8) A Balatonkenese 4837/2 helyrajzi számú balatonkenesei kemping – eltérő hasznosítási döntésig – az MH BRK
utaltságába kerül.
5. Az átalakítással összefüggő egyéb feladatok 7. § (1) A HM PRKF által megindított és az átvételre kerülő feladatokhoz kapcsolódó beszerzési eljárások kedvezményezettje,
vagy kötelezettségvállalója 2013. március 1-jétől az MH BHD, a BHRK vonatkozásában az MH BRK. A HM PRKF a
működés folyamatosságának biztosítása érdekében haladéktalanul intézkedik a hatáskörébe tartozó beszerzési,
közbeszerzési eljárások megindításáról.
(2) Az utasítás 3. § (1) bekezdése alapján létrehozásra kerülő igazgatóság és az MH BRK katonai vezetés-irányítás
érdekében szükséges híradó-informatikai rendszerek kialakításával, távközlési szolgáltatások biztosításával, valamint
az utasítás 3. § (4) bekezdése szerinti kiképzési-oktatási és regeneráló központok híradó-informatikai rendszereinek
üzemeltetésével kapcsolatos feladatait 2013. március 1-jétől az MH BHD végzi. A BHRK-t illetően az üdültetési
feladatok érdekében szükséges bérelt távközlési, informatikai és postai szolgáltatások költségei 2013. március 1-jétől
az MH BRK-t terhelik.
(3) A HM PRKF, mint átadó, az MH BHD és az MH BRK, mint átvevők, valamint az érintett szervezetek közötti átadás-átvétel
előkészítése, koordinálása, és végrehajtása érdekében a HVKF munkacsoportot jelöl ki. A munkacsoport munkájában
a 8. § (2) bekezdése szerinti HM közigazgatási államtitkári (a továbbiakban: HM KÁT) és HVKF együttes intézkedésben
nevesített szervezetek képviselői vesznek részt.
6. Záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) A költségvetési előirányzatok, valamint az önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szervként működő MH BRK
gazdálkodási feltételeinek biztosításával, továbbá a HM PRKF megszűnése következtében áthelyezésre kerülő, vagy
kiválni kényszerülő állomány járandóságaival kapcsolatos szabályokat, valamint az utasítás hatálya alá tartozó
szervezetek utasítás rendelkezéseihez kapcsolódó további szakfeladatait HM KÁT-HVKF együttes intézkedés
szabályozza. Az együttes intézkedés tervezetét a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztályvezetője 2013.
január 31-ig készíti elő.
(3) A HVKF 2013. január 31-ig intézkedik a szolgálati alárendeltségébe tartozó, az utasításban meghatározott feladatok
végrehajtásában érintett MH katonai szervezetek részletes feladatainak szabályozására és a hadrenden kívüli
szervezetek jegyzékének módosítására.
9. § (1) A HM Védelmi Hivatal főigazgatója a HVKF-fel együttműködve az egyes kiemelt védelmet igénylő speciális
létesítmények működésének végrehajtásában részt vevő szervezetek feladatainak szabályozásáról szóló M/3/2012.
HM utasításban foglalt feladatokkal összhangban az érintett ingatlanok speciális területének további működtetésével,
esetleges hasznosításával, az ott elhelyezett ingó vagyon átcsoportosításának lehetőségével összefüggésben
2013. február 15-ig javaslatot terjeszt fel a miniszter részére.
(2) A HM PÁT, a HVKF helyettese és a HM kabinetfőnöke a tárca szintű üdültetés rendszerét felváltó, a rekreációs és
pihentetési feladatokra vonatkozó közös koncepciót készít, melyet 2013. január 31-ig felterjeszt a miniszter részére.
10. § (1) Az utasításban meghatározott feladatokkal összhangban az illetékes szakmai szervek és szervezetek vezetői
felülvizsgálják a költségvetési gazdálkodásra, valamint az ahhoz kapcsolódó egyéb szakfeladatokra vonatkozó
szabályozókat.
(2) A protokoll, rekreációs, honvédelmi üdültetési, nemzetközi utazásszervezési, és kulturális ellátás rendszerének
átalakítása következtében szükségessé váló új jogszabály- és közjogi szervezetszabályozó eszköz-tervezeteket,
valamint jogszabály- és közjogi szervezetszabályozó eszköz-módosítások tervezeteit az azok kidolgozásáért felelős
HM szervek készítik elő és küldik meg a HM Jogi Főosztály részére. Az új működési rendre történő áttérésig a
gazdálkodási feladatok zökkenőmentes végrehajtását a HM KPH-val, az MH BHD-vel és az MH BRK kijelölt vezetőjével
együttműködve a HM PRKF biztosítja.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter