type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2011. CXLII. törvény az Országos Rádió és Televízió Testület, valamint jogutódja a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2010. költségvetésének végrehajtásáról.
Az Országgyűlés az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: ORTT), valamint jogutódja a Nemzeti Média- és Hírközlési
Hatóság Médiatanácsa (a továbbiakban: Médiatanács) 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXXVII. törvényben
meghatározott költségvetése végrehajtásáról a következő törvényt alkotja. A főösszegek alakulása
1. § (1) A Médiatanács 2010. évi költségvetése végrehajtását 1609,584 M Ft, azaz egymilliárd-hatszázkilencmillió-ötszáz
nyolcvannégyezer forint bevétellel és 1325,916 M Ft, azaz egymilliárd-háromszázhuszonötmillió-kilencszáz
tizenhatezer forint kiadással jóváhagyja. (2) A Médiatanács 2010. évi költségvetése végrehajtásának mérlegét e törvény 1. és 2. melléklete tartalmazza.
A bevételek részletezése 2. § (1) A Médiatanács általános működési és felhalmozási kiadásainak fedezetére a Műsorszolgáltatás Támogató és
Vagyonkezelő Alap (a továbbiakban: Alap) által – a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény
(a továbbiakban: Rttv.) 84. § (2) és (3) bekezdése alapján – átutalt összes támogatás 1031,028 M Ft, azaz egymilliárd
harmincegymillió-huszonnyolcezer forint. (2) Az Alaptól kapott rendkívüli finanszírozás 467,072 M Ft, azaz négyszázhatvanhétmillió-hetvenkétezer forint.
(3) A Médiatanács intézményi működési és felhalmozási bevétele 13,996 M Ft, azaz tizenhárommillió
kilencszázkilencvenhatezer forint. (4) Az előző években képzett pénzmaradvány elszámolt bevétele 96,988 M Ft, azaz kilencvenhatmillió
kilencszáznyolcvannyolcezer forint. (5) A lakásépítési kölcsön visszatérülése miatt elszámolt bevétel 0,500 M Ft, azaz ötszázezer forint.
A kiadások részletezése 3. § (1) A Médiatanács általános működési kiadásai összesen 1310,691 M Ft, azaz egymilliárd-háromszáztízmillió-hatszáz
kilencvenegyezer forint, a felhalmozási kiadás 15,225 M Ft, azaz tizenötmillió-kettőszázhuszonötezer forint.
(2) A működési kiadásokból 815,659 M Ft, azaz nyolcszáztizenötmillió-hatszázötvenkilencezer forint a személyi juttatás,
214,650 M Ft, azaz kettőszáztizennégymillió-hatszázötvenezer forint a munkaadókat terhelő járulék és 280,382 M Ft,
azaz kettőszáznyolcvanmillió-háromszáznyolcvankétezer forint a dologi kiadás. A pénzmaradvány elfogadása
4.§ (1) Az Országgyűlés a Médiatanács 2010. évi módosított pénzmaradványát az éves mérleg források oldalán szereplő
összegével egyezően 283,668 M Ft, azaz kettőszáznyolcvanhárommillió-hatszázhatvannyolcezer forint értékben
fogadja el. (2) A pénzmaradvány összege a 2010. évi kötelezettségvállalások 2011. évre áthúzódó pénzügyi teljesítésének
fedezetére, a kötelezettségvállalással nem terhelt része pedig a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról
szóló 2010. évi CLXXXV. törvény szerinti tartalékképzésre használható fel.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. október 24-i ülésnapján fogata el.
Költségvetésen kívüli Médiatanács kezelésű bevételek és kiadások alakulása
5. § (1) A költségvetésen kívüli Médiatanács kezelésű 2010. évi bevétel összege 6109,438 M Ft, azaz hatmilliárd-egyszáz
kilencmillió-négyszázharmincnyolcezer forint. (2) A költségvetésen kívüli Médiatanács kezelésű 2010. évi kiadás 6080,335 M Ft, azaz hatmilliárd-nyolcvan
millió-háromszázharmincötezer forint. (3) Az (1) bekezdésben megállapított bevételek és a (2) bekezdésben megállapított kiadások részletezését e törvény 3. és
4. melléklete tartalmazza. A Műsorszolgáltatás Támogató és Vagyonkezelő Alap költségvetésének végrehajtása
6. § Az Országgyűlés az Rttv. 32. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a Médiatanács zárszámadásának
mellékleteként jóváhagyja az Alap 2010. évi költségvetése végrehajtásának mérlegét (5. melléklet).
Záró rendelkezés 7. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Schmitt Pál s. k., Lezsák Sándor s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
110/2017. (X. 31.) ME határozata állami felsőoktatási intézmények kancellárjainak megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere előterjesztésére
a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetemen Barta-Eke Gyulát,
a Dunaújvárosi Egyetemen Kiss Ádámot,
a Kaposvári Egyetemen dr. Borbás Zoltánt,
a Magyar Képzőművészeti Egyetemen Antal Józsefet,
a Semmelweis Egyetemen dr. Szász Károlyt,
a Szent István Egyetemen Magyar Ferencet
– a 2017. november 16-ától 2020. november 15-éig terjedő időtartamra –;
a Testnevelési Egyetemen dr. Genzwein Ferencet – a 2017. november 16-ától 2021. március 19-éig terjedő időtartamra –;
a Budapesti Corvinus Egyetemen dr. Pavlik Líviát,
a Budapesti Gazdasági Egyetemen dr. Dietz Ferencet,
a Debreceni Egyetemen dr. Bács Zoltánt,
a Miskolci Egyetemen dr. Deák Csaba Tamást,
a Moholy-Nagy Művészeti Egyetemen dr. Nagy Zsombort,
a Nyíregyházi Egyetemen dr. Kvancz Józsefet,
a Széchenyi István Egyetemen dr. Filep Bálintot
– a 2017. november 16-ától 2022. november 15-éig terjedő időtartamra –;
a Pannon Egyetemen dr. Kovács Gyulát – a 2018. január 1-jétől 2019. augusztus 19-éig terjedő időtartamra –;
a Magyar Táncművészeti Egyetemen dr. Győri Juditot,
a Színház- és Filmművészeti Egyetemen dr. Vonderviszt Lajost
– a 2018. január 1-jétől 2020. december 31-éig terjedő időtartamra –;
az Eötvös Loránd Tudományegyetemen dr. Scheuer Gyulát,
a Pécsi Tudományegyetemen Jenei Zoltánt
– a 2018. január 1-jétől 2022. december 31-éig terjedő időtartamra –
a kancellári teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2017. (VIII. 25.) KKM utasítása rendkívüli esemény bekövetkezése esetén a Külgazdasági és Külügyminisztériumban követendő értesítési és eljárási rendről, valamint az ügyeletről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás célja, hogy a fogadó államban vagy olyan államban történt rendkívüli esemény bekövetkezése esetén,
ahova a misszióvezető akkreditálva van, a külképviseletek megfelelő előzetes felkészülés mellett mielőbb reagálni
tudjanak a kialakult rendkívüli eseményre, továbbá hogy képesek legyenek a Külgazdasági és Külügyminisztérium
központi igazgatásának (a továbbiakban: Központ) megfelelő szintű tájékoztatására és a rendkívüli esemény
következményeinek kezelésére.
(2) A Központ tekintetében az utasítás célja, hogy a rendkívüli eseménnyel kapcsolatos információk minél hamarabb
eljussanak a megfelelő döntéshozói szintre, és a szükséges intézkedésekre a lehető leghamarabb sor kerüljön.
2. § Az utasítás személyi hatálya kiterjed a Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: KKM) minden
foglalkoztatottjára: minden, a Központban és a külképviseleteken dolgozó kormánytisztviselőre és kormányzati
ügykezelőre, valamint munkavállalóra és megbízási szerződés alapján foglalkoztatottra, valamint külképviselet által
foglalkoztatott munkavállalóra és házastársra. A KKM foglalkoztatottjai a rendkívüli eseménnyel összefüggésben
hozzájuk beérkező információkat, kérdéseket, felajánlásokat kötelesek az utasításban foglalt rendelkezéseknek
megfelelően kezelni és továbbítani.
3. § (1) Rendkívüli eseménynek minősül minden olyan, külföldön bekövetkezett esemény (tömegbaleset, nukleáris baleset,
természeti vagy ipari katasztrófa, terrortámadás, fogadó államban rendkívüli állapot, hadiállapot bevezetése, fogadó
államban történt erőszakos hatalomátvétel), amely során magyar állampolgárok életének és testi épségének
veszélyeztetettsége felmerülhet.
(2) A kormányzati intézkedést igénylő és ezáltal a Kormányügyelet tájékoztatását szükségessé tevő rendkívüli események
körét az utasítás 1. melléklete tartalmazza.
2. Rendkívüli eseményre történő előzetes felkészülés a külképviseleteken
4. § Különösen veszélyeztetett, háborús vagy polgárháborús helyzetben lévő államban vagy mindennapi és közvetlen
terrorfenyegetés alatt működő külképviseleteken vészhelyzeti egységcsomagot kell összeállítani. A vészhelyzeti
egységcsomag tartalmát a körülményekre tekintettel a misszióvezető határozza meg.
5. § A külképviseleteken értesítési tervet kell készíteni. Az értesítési terv tartalmazza a főkiküldöttek és a velük egy
háztartásban élő nagykorú hozzátartozók, illetve a külképviselet által foglalkoztatott munkavállalók és házastársak
telefonszámát és egyéb elérhetőségeit. Az értesítési tervet az abban foglalt elérhetőségek változása esetén
haladéktalanul, egyébként évente felül kell vizsgálni.
6. § A külképviseleteken a konzuli válságkezelés érdekében vészhelyzeti telefonkönyvet kell vezetni. A vészhelyzeti
telefonkönyv tartalmazza a misszióvezető által a helyi viszonyoknak megfelelően meghatározott legfontosabb
elérhetőségeket, pl. a fogadó állam rendőrségének, egyéb rendvédelmi szerveinek, a fogadó állam
külügyminisztériumának, a konzuli kerületben működő kórházak, nagyobb utazási irodák, a fogadó államban működő
légitársaságok és segélyszerveztek, valamint a fogadó államban működő magyar tiszteletbeli konzulok telefonszámát
és egyéb elérhetőségeit. A vészhelyzeti telefonkönyvet az abban foglalt adatok változása, a fogadó ország/régió
biztonsági helyzetének érzékelhető romlása vagy rendkívüli esemény bekövetkezésének valószínűsíthetősége esetén
haladéktalanul, egyébként évente felül kell vizsgálni. A telefonkönyvet a külképviselet valamennyi munkatársa
számára könnyen elérhetővé kell tenni.
7. § A Közigazgatási Államtitkári Titkárság (a továbbiakban: KÁT Titkárság) minden év március 31-ig megküldi
a  külképviseleteknek az állami vezetők telefonos elérhetőségeit tartalmazó aktualizált telefonkönyvet.
A  telefonkönyvet az abban foglalt közvetlen elérhetőségek változása esetén a KÁT Titkárság haladéktalanul,
egyébként  évente felülvizsgálja. A telefonkönyv egy-egy példányát a külképviselet vezetője és az első beosztott
diplomata őrzi.
8. § A külképviselet köteles a rendkívüli esemény bekövetkezése esetére a külképviselet honlapján, illetve közösségi
média oldalán azonnal közzétehető – 30. § a)–b) pontja szerinti – tájékoztatást előkészíteni.
9. § A külképviselet köteles évente valamennyi munkatárssal átismételtetni a rendkívüli esemény bekövetkezése esetén
érvényes szabályokat.
10. § A külképviselet köteles a bankszámláján megfelelő tartalék összeget képezni és azt folyamatosan rendelkezésre
tartani, továbbá a bankkártyájához kapcsolódó napi készpénzfelvételi limitet – egy esetleges rendkívüli helyzet
lehetőségére tekintettel – körültekintően meghatározni.
11. § A külképviselet köteles házipénztárában biztonsági készpénztartalékot képezni és azt folyamatosan rendelkezésre
tartani. A biztonsági készpénztartalék felhasználása a külképviselet-vezető engedélyével történhet. A rendkívüli
esemény elmúltával a külképviselet köteles a biztonsági készpénztartalékot haladéktalanul visszapótolni. A biztonsági
készpénztartalék összegét a külképviselet vezetője utasításban határozza meg. A biztonsági készpénztartalék összege
a külképviselet méretétől, valamint a kihelyezettek létszámától függően legalább 5 ezer és legfeljebb 10 ezer euró.
Ennél magasabb összegű biztonsági készpénztartalék meghatározásához a KKM gazdasági ügyekért felelős helyettes
államtitkárának engedélye szükséges.
3. Rendkívüli esemény bekövetkezése esetén foganatosítandó kezdeti intézkedések
12. § A külképviselet bármely tagjához beérkező rendkívüli eseményről szóló értesülés esetén a külképviselet tagja köteles
haladéktalanul tájékoztatni a külképviselet-vezetőt, illetve helyettesét, – amennyiben van – a vezető konzult, illetve
a külképviselet ügyeletes konzuli tisztviselőjét. A külképviselet-vezető továbbítja az információt a fogadó országban
esetleg működő más magyar külképviseletek vezetőinek.
13. § A külképviselet köteles a vészhelyzeti telefonkönyvben megadott elérhetőségeken, illetve diplomáciai
kapcsolatrendszerén keresztül a helyi hatóságoknál és a diplomáciai testületben (DT) tájékozódni a kialakult
helyzetről, valamint arról, hogy van-e a rendkívüli eseményben érintett magyar állampolgár.
14. § Rendkívüli esemény bekövetkezése esetén a külképviselet-vezető saját hatáskörben dönt a szükséges intézkedésekről,
az emberi és anyagi erőforrások felhasználásáról, valamint amennyiben indokoltnak tartja, az értesítési terv alapján
berendeli a külképviselet tagjait.
15. § A külképviselet vezetője a rendkívüli eseményről telefonon haladéktalanul tájékoztatja a Központi Ügyeletet, valamint
„azonnali” jelzésű jelentést küld a Központi Ügyelet részére.
16. § A 15. § szerinti jelentés tartalmazza:
a) a rendkívüli esemény rövid leírását, helyét, időpontját;
b) a jelentés elkészítéséig megtett, illetve tervezett intézkedéseket;
c) megelőzéshez, elhárításhoz vagy a védekezéshez szükséges feltételek rendelkezésre állását vagy azok hiányát;
d) tájékoztatást arról, hogy szükséges-e azonnali központi beavatkozás vagy egyéb intézkedés.
17. § A külképviselet vezetője a rendkívüli eseményről telefonon haladéktalanul tájékoztatja az őt irányító helyettes
államtitkárt, és javaslatot tesz a szükséges beavatkozás mértékére, továbbá megküldi részére a 15. § szerinti jelentést.
4. Ügyelet, Válságstáb 18. § A Központban az ügyeletet munkaidőben a Biztonsági, Informatikai és Távközlési Főosztály (a továbbiakban: BITÁF),
munkaidőn kívül a Központi Ügyelet látja el (a továbbiakban együtt: Ügyelet).
19. § A BITÁF naprakész nyilvántartást vezet a Válságstáb tagjaként az ügyeleti rendbe beosztott kormánytisztviselőkről.
A Válságstáb tagjaként érintett szervezeti egységek az általuk Válságstábba beosztott kormánytisztviselők nevét és
elérhetőségét táblázat formájában havonta előre megküldik a KÁT Titkárságnak, amely azt jóváhagyást követően
továbbítja az Ügyelet részére.
20. § A Válságstáb tagja:
a) a KKM ügyeletes állami vezetője;
b) a közigazgatási államtitkár;
c) a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár; valamint
ca) a Konzuli és Állampolgársági Főosztály (a továbbiakban: KONZ),
cb) a Sajtó Főosztály és
cc) a BITÁF
vezetője által a 19. § szerinti ügyeleti rendben előzetesen beosztott vezető.
21. § A Válságstáb vezetője a 20. § a) pontjában meghatározott ügyeletes állami vezető. A közigazgatási államtitkár szükség
esetén jogosult magához vonni a Válságstáb vezetését.
22. § (1) Az Ügyelet a rendkívüli eseménynek minősülhető eseményről beérkező értesülés esetén haladéktalanul telefonon
értesíti az ügyeletes állami vezetőt, aki dönt arról, hogy az esemény rendkívüli eseménynek minősül-e, és indokolt-e
a Válságstáb összehívása, valamint rendkívüli helyzet elrendelése.
(2) Amennyiben az Ügyelet nem az érintett külképviselettől értesült a rendkívüli esemény bekövetkezéséről
– az ügyeletes állami vezető értesítését megelőzően – haladéktalanul értesíti az érintett külképviseletet.
(3) A rendkívüli eseménynek minősülhető esemény ügyeletes állami vezető által rendkívüli eseménnyé történő
minősítése és rendkívüli helyzet elrendelése esetén az Ügyelet haladéktalanul értesíti telefonon és e-mail útján
a Válságstáb tagjait, továbbá a KKM garázsmesterét, valamint az érintett területi főosztály vezetőjét. Az e-mail útján
küldött értesítés tartalmazza az esemény tényszerű, rövid leírását, valamint az érintett külképviselet és annak
vezetőjének mobiltelefonszámát, a Válságstáb tagjainak nevét és elérhetőségét. Az e-mailt másolatban meg kell
küldeni a miniszternek, a KKM államtitkárainak, az érintett külképviseletnek, a külképviselet vezetőjének és
helyettesének, az érintett területi főosztály vezetőjének, továbbá a KONZ valamennyi vezetőjének.
23. § Az ügyeletes állami vezető értesítésének sikertelensége esetén az Ügyelet haladéktalanul telefonon értesíti a KONZ és
a BITÁF Válságstábba beosztott tagjait, akik döntenek arról, hogy az adott esemény rendkívüli eseménynek minősül-e,
és szükséges-e rendkívüli helyzet elrendelése. Az adott esemény rendkívüli eseménnyé történő minősítése és
rendkívüli helyzet elrendelése esetén a válságstáb értesíti a közigazgatási államtitkárt. A Válságstáb vezetője
az ügyeletes állami vezető elérhetetlensége esetén a 21. §-tól eltérően a közigazgatási államtitkár.
24. § (1) Az Ügyelet a beérkezett információkat rögzítve, elektronikus dokumentumban írásvédett formában jelentést készít,
amelyet az ügyeletes állami vezető jóváhagyását követően e-mailben továbbít a Kormányügyelet részére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jelentés tartalmazza:
a) az ügyelet megnevezését, a jelentést tevő nevét, beosztását, telefonszámát;
b) a rendkívüli eseménynek az utasítás 1. mellékletében szereplő megjelölését vagy szükség esetén egyéb
meghatározását;
c) a rendkívüli esemény rövid leírását, helyét, időpontját;
d) a megtett intézkedéseket;
e) az életben, testi épségben, vagyonban bekövetkezett veszteségek felmérését;
f ) a megelőzéshez, elhárításhoz vagy a védekezéshez szükséges feltételek rendelkezésre állását vagy azok
hiányát;
g) tájékoztatást arról, hogy szükséges-e azonnali kormányzati beavatkozás vagy kommunikációs intézkedés.
25. § Az Ügyelet a Kormányügyelet értesítését követően gondoskodik a megfelelő információk eljuttatásáról a Sajtó
Főosztályhoz, mely információk alapján a Sajtó Főosztály a KKM belső honlapján rövid tájékoztatást tesz közzé arról,
hogy az ügyeletes állami vezető az eseményt rendkívüli eseménynek minősítette, és rendkívüli helyzetet rendelt el,
továbbá közzéteszi a Válságstábba aznapra kijelölt ügyeletes személyek névsorát és elérhetőségét.
26. § (1) A Válságstáb vezetője dönt arról, hogy szükséges-e a Válságstáb tagjainak berendelése a Központba. Amennyiben
a Központba történő berendelés szükséges, a KKM a Válságstáb tagjainak utazási költségét utólag megtéríti.
(2) A Válságstáb tagjai részére a KKM megtéríti a rendkívüli helyzet elrendelésével összefüggésben keletkezett, az adott
foglalkoztatott részére meghatározott költségkeretet meghaladó telefonköltségeket.
(3) Amennyiben a külképviselet-vezető nem tartózkodik az állomáshelyén, azonban a rendkívüli helyzet súlyosságára
tekintettel vissza kíván térni az állomáshelyre, a KKM az útiköltségét megtéríti, valamint a rendkívüli helyzet miatt
munkával töltött szabadnapokat részére jóváírja.
27. § Nukleáris balesetek, gyakorlatok esetén az ezekkel összefüggésben a keletkezett iratokat az Ügyelet haladéktalanul
továbbítja a Belügyminisztériumnak (a továbbiakban: BM) vagy a Kormányügyeletnek, illetve az Országos
Atomenergia Hivatalnak (a továbbiakban: OAH). A bécsi székhelyű Nemzetközi Atomenergia Ügynökségtől érkezett
iratok vételét – amennyiben kérik – harminc percen belül visszaigazolja a feladónak.
28. § Amennyiben az ügyeletre kijelölt állami vezető bármely okból nem tudja ellátni az ügyeletet, köteles ezt haladéktalanul
jelezni a KÁT Titkárságnak. A KÁT Titkárság intézkedik a helyettesítő állami vezető kijelöléséről.
29. § A Válságstáb vezetője dönt
a) arról, hogy a rendkívüli helyzet meddig indokolja a Válságstáb működését, illetve
b) a rendkívüli helyzet megszüntetéséről.
5. Kommunikáció 30. § A külképviselet rendkívüli eseményről beérkező, ellenőrzött értesülés esetén haladéktalanul közzéteszi honlapján,
valamint – amennyiben rendelkezik ilyennel – közösségi média oldalán
a) a bekövetkezett eseményről szóló tényszerű, rövid tájékoztatást,
b) a külképviselet ügyeleti telefonszámát, amelyen a konzuli segítséget igénylő személyek és az érintettek
hozzátartozói érdeklődhetnek,
c) felhívást a sajtó képviselőinek, hogy az esettel kapcsolatosan a közvélemény tájékoztatását a Sajtó Főosztály
végzi, amely a sajto @ mfa.go v.h u e-mail címen érhető el,
d) felhívást arra vonatkozóan, hogy az eseménnyel kapcsolatos közérdekű információkat a honlapon megjelölt
csatornákon keresztül várja a külképviselet, valamint
e) a külképviselet-vezető belátása szerinti egyéb hasznos információkat.
31. § A külképviselet a 30. § szerint közzétett adatokat és tényeket haladéktalanul megküldi a Központnak a Konzuli
Tájékoztatás honlap „Kiemelt utazási tanácsok” pont alatt történő közlésre.
32. § A 30. § szerinti közösségi média oldalon közzétett információknak meg kell egyezniük a külképviselet honlapján
közzétett információkkal, vagy arra történő átirányításra (link) alkalmasnak kell lenniük. A közösségi média oldalon
az esemény vonatkozásában hozzászólás lehetősége nem engedélyezhető.
33. § Rendkívüli eseménnyel kapcsolatban érdemben először a miniszter, illetve az általa kijelölt személy jogosult a sajtónak
nyilatkozatot tenni.
34. § A rendkívüli eseményről készült, a korma ny.h u honlapon megjelent hírt a külképviselet honlapján és közösségi média
oldalán is fel kell tüntetni.
35. § A külképviselet köteles a korm any.h u és a konz uliszolgalat . kormany.h u oldalakon található információk alapján
lehetőség szerint folyamatosan frissíteni a közösségi média oldalán és a honlapján elérhető tájékoztatást.
36. § A rendkívüli eseménnyel kapcsolatos új tények, fejlemények esetén a külképviselet a 30. § és a 31. § szerint jár el.
37. § A külképviselet-vezető a rendkívüli eseménnyel összefüggő új tényekről, információkról folyamatosan tájékoztatja
e-mailen a 20. § szerinti személyeket.
38. § A 30. § szerinti tájékoztatás alapján a KONZ aktualizálja a konzulis zolgalat .kor many.h u honlapon található utazási
tanácsokat. A külképviselet-vezető a 30. § szerinti tájékoztatást és az ezzel kapcsolatos utazási tanácsokat a kiemelt
érdeklődésre számot tartó ügyekben történő kommunikációról szóló konzuli utasításban megadott szempontok
szerint állítja össze.
39. § A KKM valamennyi foglalkoztatottja köteles az általa észlelt vagy az ismeretségi köréből közvetlenül hozzá beérkezett
és a rendkívüli esemény kezelése szempontjából lényeges tényeket és információkat haladéktalanul a Központi
Ügyelet tudomására hozni.
6. Állampolgári felajánlások 40. § Az állampolgári felajánlásokat (pl. tolmácsolás, szállítás, pénz) – az érintett külképviselettel együttműködve –
a  KÁT Titkárság koordinálja, összehangolva a KKM-től és az egyéb tárcáktól, intézményektől (pl. kórház) beérkező
felajánlásokkal.
41. § A külképviselet a honlapján, illetve közösségi média oldalán a 30. § és a 31. § szerinti eljárást követően – lehetőség
szerint – haladéktalanul felhívást tesz közzé, hogy az állampolgári felajánlásokat a felaja nlas @ mfa.go v.h u címre
küldött e-mailben várja. A felhívásban fel kell hívni a felajánlók figyelmet arra, hogy a felajánlással együtt jelöljék meg
telefonos elérhetőségüket és e-mail címüket.
42. § A KKM bármely foglalkoztatottja a közvetlenül hozzá beérkezett állampolgári, szervezeti, illetve intézményi felajánlást
köteles haladéktalanul továbbítani a felajan las @ mfa.g ov.h u címre.
7. A külképviselet által foganatosítandó intézkedések magyar állampolgárok érintettsége esetén
43. § A konzuli tisztviselő a konzuli védelemről szóló 2001. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Konz. tv.) szerinti feladatkörében
eljárva a válsághelyzeti adatfelvételi ívről rendelkező konzuli utasításban meghatározottak szerint rögzíti azon magyar
állampolgárok és hozzátartozóik nevét és személyes adatait, akik esetlegesen segítségre szorulhatnak.
44. § A Konz. tv. 6. § (2) bekezdése szerinti rendkívüli esemény bekövetkezésekor a Válságstáb vezetőjének döntése, illetve
a rendkívüli esemény súlyossága alapján a külképviselet-vezető, illetve az által kijelölt tartós külszolgálatot teljesítő
kormánytisztviselő a helyszínen történő tájékozódás érdekében – lehetőség szerint – a rendkívüli esemény helyszínére
utazik.
45. § Rendkívüli esemény bekövetkezésekor a külképviselet lehetőség szerint ellenőrzi az illetékességi területén rögzített
magyar állampolgárok névsorát.
46. § A rendkívüli eseményben érintett magyar állampolgárok hozzátartozóit a külföldön elhalálozott/súlyos balesetet
szenvedett/sürgős egészségügyi ellátást igénylő magyar állampolgárok hozzátartozóinak értesítési rendjéről szóló
konzuli utasítás szerint kell értesíteni. Az értesítési eljárástól – az érintettek számának és a külképviselet kapacitásának
függvényében – a külképviselet a KONZ vezetőjének engedélyével eltérhet.
47. § A külképviselet a magyar állampolgárok részére külföldön történt rendkívüli esemény esetén nyújtandó anyagi
támogatás igényének felmerülésekor a magyar állampolgárnak külföldön válsághelyzetben nyújtható anyagi
támogatással kapcsolatban alkalmazandó eljárás rendjéről szóló közigazgatási államtitkári ügyviteli szabályzat szerint
jár el.
48. § A konzulátus vezetője a nyomtatványfelelős, illetve a nyomtatványfelelős-helyettes tájékoztatása alapján felméri
a  rendelkezésre álló ideiglenes magánútlevelek és címkék, valamint vízumbélyegek számát, szükség esetén jelzi
tartalékigényét.
49. § A külképviselet-vezető felméri a külképviselet készpénzkészletét, és azt jelenti a Költségvetési Főosztálynak
a tartalékigény megjelölése mellett.
50. § A külképviselet-vezető felülvizsgálja az eredeti szabadságolási és futárfogadási terveket, és szükség esetén
a szabadságok kiadását felfüggeszti, illetve a megkezdett szabadságokat megszakítja.
51. § A külképviselet-vezető szükség esetén operatív csoportot jelöl ki, amely a helyszínre utazik, és ott a rendkívüli helyzet
megszűnéséig tartós jelenlétet tart fenn.
52. § A külképviselet-vezető indokolt esetben utasítást ad a szükséges mennyiségű vészhelyzeti tartalék felhalmozására.
53. § A külképviselet-vezető indokolt esetben, megfelelő helyiségek, tartalékok és kapacitás rendelkezésre állása esetén,
megnyithatja a külképviseletet a veszélyhelyzetben menedéket kereső magyar állampolgárok számára.
8. Kiutazó központi és társszervi foglalkoztatottak fogadása esetén foganatosítandó intézkedések
54. § A külképviselet előkészíti a Központból, valamint a társszervektől kiutazók fogadását. Az előkészítés keretében
a külképviselet:
a) szállást foglal,
b) megszervezi a reptéri transzfert,
c) szükség esetén gépjárművet bérel,
d) szükség esetén tolmácsot biztosít,
e) helyi SIM kártyát vásárol, valamint azzal kompatibilis mobiltelefon-készüléket biztosít,
f ) tájékoztatást ad a vészhelyzet estén hívható telefonszámokról
a kiutazók részére.
55. § A külképviselet a társszervektől kiutazók fogadásának előkészítése során tisztázza a Központtal, hogy a felmerülő
költségeket a KKM vagy az érintett társszerv viseli.
9. Rendkívüli kiutazás esetén foganatosítandó intézkedések 56. § (1) A közigazgatási államtitkár vagy a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár utasítására a Pénzügyi és Számviteli
Főosztály (a továbbiakban: PSZF) a lehető legrövidebb időn belül biztosítja a bekövetkezett rendkívüli eseménnyel
összefüggésben indokolttá váló esetleges ideiglenes kiutazás költségeinek fedezéséhez szükséges készpénzt.
(2) Készpénz egyéb módon történő biztosítását a készpénzfelvételi lehetőséggel rendelkező kincstári VIP kártya szolgálja,
a kincstári VIP kártya kiadásáról és használati rendjéről szóló KKM utasítás szerint.
57. § Rendkívüli eseménnyel összefüggő kiutazás esetén amennyiben azonnali repülőjegy vásárlására van szükség, a PSZF
haladéktalanul megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy a rendkívüli kiutazásra a leghamarabb sor kerüljön.
58. § (1) Célszerűen gépkocsival megközelíthető helyszínen történt rendkívüli eseménnyel összefüggő kiutazás esetén
a Létesítménygazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: LFO) haladéktalanul intézkedik, hogy egy kiutazásra alkalmas
gépkocsi, illetve gépkocsivezető a lehető legrövidebb időn belül indulásra készen rendelkezésre álljon.
(2) A rendkívüli eseménnyel összefüggő gépkocsiigény elsőbbséget élvez minden más gépkocsiigénnyel szemben.
10. Ügyeleti rendet ellátó szervezeti egységek, az állami vezetői ügyelet és a Központi Ügyelet
59. § Az állami vezetői ügyelet feladata a kormányzati intézkedést igénylő rendkívüli esemény bekövetkezése esetén
a  biztonsági ügyelet irányítása és felügyelete, valamint a jelentéstételi kötelezettség teljesítése a Kormányügyelet
felé.
60. § Az állami vezetői ügyelet feladatait a KKM helyettes államtitkárai havonta, előre meghatározott beosztás szerint
látják el.
61. § Az állami vezetői ügyelet havi beosztását a KÁT Titkárság készíti el és a közigazgatási államtitkár hagyja jóvá.
62. § Az állami vezetői ügyeleti beosztást a KÁT Titkárság megküldi a Kormányügyelet és a BITÁF részére. A BITÁF tájékoztatja
a Központi Ügyeletet az állami vezetői ügyeleti beosztásról.
63. § (1) A Központi Ügyeletet ellátó foglalkoztatott köteles a részére meghatározott időpontban az ügyeleten megjelenni
és ellenőrizni a szükséges technikai eszközök rendelkezésre állását és működését.
(2) A Központi Ügyeletet ellátó foglalkoztatott átveszi az érkező hivatalos küldeményeket, a futárpostát, megteszi a nyílt
és rejtjeltáviratokkal kapcsolatos intézkedéseket, továbbá értékeli a beérkező iratokat, a fontosabb ügyekről,
eseményekről tájékoztatja a BITÁF vezetőjét.
64. § (1) A Központi Ügyelet az ügyeleti eseményekről elektronikus naplót vezet. A Központi Ügyelet részére utasítást csak
a KKM állami vezetői és – hatáskörük keretein belül – az önálló szervezeti egységek vezetői adhatnak.
(2) A Központi Ügyelet ellátja a magyar és a külföldi légtér használatát igénylő szervek kérésével kapcsolatos adminisztratív
feladatokat. Soron kívüli diplomáciai repülési engedély beszerzése ügyében egyeztet a vonatkozó eljárásrend szerint
illetékes szervezeti egység vezetőjével, valamint a BITÁF vezetőjével.
65. § A Központi Ügyelet jogosult a Magyarországon működő külképviseletek jegyzékeit átvenni, felbontani és – a szükséges
egyeztetéseket követően – az abban foglaltak szerint eljárni.
66. § A Központi Ügyelet a KKM épületeiben keletkezett üzemzavar, elemi kár, egyéb riasztás esetén tájékoztatja
a  Készenléti  Rendőrség Személy- és Objektumvédelmi Igazgatóság Objektumvédelmi Főosztály I. Őrségi Osztály
Külügyminisztériumi Őrségi Alosztály Parancsnokát, a BITÁF és az LFO vezetőjét.
67. § A központi ügyeleti szolgálatot megfelelő felkészültséggel rendelkező, a BITÁF és a Személyügyi és Képzési Főosztály
vezetői által közösen kijelölt KKM foglalkoztatott látja el. A központi ügyeleti szolgálatot szükség esetén az erre kijelölt
nyugállományú foglalkoztatott is elláthatja.
68. § A Központi Ügyelet budapesti helyi idő szerint, hétfőtől csütörtökig 16 órától, pénteken 14 órától kezdődik, és
a következő nap 8 óráig, illetve szombat, vasárnap és munkaszüneti napokon 8 órától a következő nap 8 óráig tart.
11. Távközlési ügyelet 69. § (1) A távközlési ügyelet feladata a Központ és a külképviseletek közötti nyílt és minősített összeköttetési rendszerek és
a rejtjelezéssel összefüggő feltételek biztosítása, valamint a sürgős vagy azonnali jelzéssel érkezett iratok haladéktalan
továbbítása a Központi Ügyelet részére.
(2) A távközlési ügyelet feladata a nukleáris baleseti éles vagy gyakorló ún. “EMERCON TEST” információt eljuttatni
munkaidőben a BM, a Kormányügyelet, az OAH, a BITÁF és a Központi Ügyelet részére.
(3) A távközlési ügyelet a munkanapokon, de munkaidőn kívül érkezett telefaxüzenetről tájékoztatja a Központi
Ügyeletet.
(4) A távközlési ügyelet folyamatosan felügyeli a monitoringrendszereket (e-mail, fax).
 (5) A távközlési ügyelet ellátja az EU VIS központi rendszer műszaki felügyeletét.
70. § A távközlési ügyeletet a BITÁF munkatársa látja el. A távközlési ügyeleti szolgálatot szükség esetén az erre kijelölt
nyugállományú foglalkoztatott is elláthatja.
71. § A távközlési ügyelet budapesti helyi idő szerint, hétfőtől csütörtökig 16 órától, pénteken 14 órától kezdődik, és
a következő nap 8 óráig, illetve szombat, vasárnap és munkaszüneti napokon 8 órától a következő nap 8 óráig tart.
12. Záró rendelkezések 72. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
73. § Hatályát veszti az ügyelet rendjéről szóló 1/2012. (II. 16.) KüM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1433/2018. (IX. 11.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program keretében benyújtott, TOP-6.1.5-16-TB1-2017-00002 azonosító számú, hárommilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat támogatásához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért a TOP-6.1.5-16-TB1-2017-00002 azonosító számú, „Bánhida és Sárberek városrészek összekötését biztosító
útfejlesztés” című, hárommilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat (a  továbbiakban: projekt)
1. melléklet szerinti támogatásával;
2. egyetért a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti megkötésével.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2010. (X. 11.) Tü. hat. Határozat az állandó bizottságok összetételéről.
A teljes ülés határozata értelmében az állandó bizottságok 2010. október 11-től az alábbi összetételben működnek:
Az állandó bizottságok összetétele:
A. az Ügyrendi Bizottság:
Elnök: dr. Holló András, tagok: dr. Balogh Elemér, dr. Stumpf István
Póttag: dr. Lenkovics Barnabás
B. a Gazdasági és Személyügyi Bizottság:
Elnök: dr. Bihari Mihály, tagok: dr. Kiss László, dr. Lenkovics Barnabás
Póttag: dr. Bragyova András
C. a Nemzetközi és Tudományos Bizottság:
Elnök: dr. Kovács Péter, tagok: dr. Bragyova András, dr. Lévay Miklós
Póttag: dr. Balogh Elemér
A teljes ülés e határozatát az Alkotmánybíróság Hivatalos Lapjában közzéteszi.
Budapest. 2010. október 11. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1/2016. (X. 26.) MK KÁT utasítása a Miniszterelnöki Kabinetiroda Közszolgálati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés f ) pontjában foglaltak alapján, a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 75. § (5) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a melléklet IV. Fejezete tekintetében
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 151. § (3) bekezdésére, a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I.  törvény 17.  § (1)  bekezdésére, a  közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló
249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 9. §-ára és a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71. §-ára figyelemmel –
a következő utasítást adom ki:
1. A Miniszterelnöki Kabinetiroda (a továbbiakban: MK) Közszolgálati Szabályzatát (a továbbiakban: KSz) jelen utasítás
melléklete tartalmazza.
2. A KSz hatálya a mellékletben meghatározott módon kiterjed
a) az  MK-val kormányzati szolgálati jogviszonyban álló szakmai vezetőre, kormánytisztviselőre és kormányzati
ügykezelőre (a továbbiakban együtt: kormánytisztviselő),
b) a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) ötödik része alapján
az MK-val munkaviszonyban álló munkavállalóra [a továbbiakban a) és b) pont együtt: foglalkoztatott],
c) az MK állományába tartozó politikai vezetőre,
d) az MK-val kormányzati szolgálati jogviszonyt létesíteni kívánó személyre (a továbbiakban ideértve a pályázati
eljárásban részt vevő személyeket is),
e) az MK-ban kötelező szakmai gyakorlatot teljesítő felsőoktatási hallgatóra,
f ) elismerésben vagy juttatásban részesített személyre, szervre, valamint szervezeti egységre.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
4. Hatályát veszti a Miniszterelnöki Kabinetiroda Közszolgálati Szabályzatáról szóló 1/2015. (XII. 23.) MK KÁT utasítás.
5. A KSz-t a hatálybalépését követően az MK belső számítógépes hálózatán is közzé kell tenni, és a közzétételről az MK
munkatársait tájékoztatni kell, illetve azt az érintett személy számára kinevezésekor megismerhetővé kell tenni.
6. Jelen utasítás hatálybalépése nem érinti a  már meghozott munkáltatói intézkedéseket, és a  rendelkezéseit
a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell, ha az a munkatárs számára kedvezőbb a kérelem
benyújtásakor hatályban lévő szabályzatban foglalt rendelkezésekhez képest.
7. Az  MK visszatérítendő támogatásban vagy illetmény-, illetve munkabérelőlegben részesült munkatársa az  eredeti
– a folyósítás megkezdésekor hatályos szabályok, illetve a vonatkozó szerződésben foglalt – feltételek mellett köteles
visszafizetni a támogatást.
Dr. Biró Marcell s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
2013. CLXXXI. törvény a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2014. egységes költségvetéséről.
1. § (1) Az  Országgyűlés a  médiaszolgáltatásokról és tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény
(a továbbiakban: Mttv.) 134. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
(a továbbiakban: Hatóság) 2014. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 32  432,8  M  Ft-ban, azaz harminckettőmilliárd-négyszázharminckettőmillió-nyolcszázezer
forintban,
b) bevételi főösszegét 32 432,8 M Ft-ban, azaz harminckettőmilliárd-négyszázharminckettőmillió-nyolcszázezer
forintban hagyja jóvá.
 (2) Az  Mttv. 134.  § (10)  bekezdésében foglalt zárszámadási törvényjavaslat keretében a  Hatóság számot ad 2014. évi
költségvetésének végrehajtásáról. Az  Országgyűlés az  Mttv. 134.  § (2)  bekezdése alapján a  2014. évi zárszámadás
jóváhagyásakor dönt a 2014. évi költségvetés során képződött maradvány felhasználásáról.
2. § (1) Az  Országgyűlés az  Mttv. 135.  § (2)  bekezdésében leírtak alapján a  Hatóság Médiatanácsa (a továbbiakban:
Médiatanács) 2014. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 173,9 M Ft-ban, azaz egyszázhetvenhárommillió- kilencszázezer forintban,
b) bevételi főösszegét 173,9 M Ft-ban, azaz egyszázhetvenhárommillió-kilencszázezer forintban,
c) a Médiatanács kezelésű költségvetésen kívüli 2014. évi kiadási előirányzatát 1528,1  M  Ft-ban, azaz
egymilliárd-ötszázhuszonnyolcmillió-egyszázezer forintban,
d) a Médiatanács kezelésű költségvetésen kívüli 2014. évi bevételi előirányzatát 1528,1  M  Ft-ban, azaz
egymilliárd-ötszázhuszonnyolcmillió-egyszázezer forintban hagyja jóvá.
 (2) Az 1.  § (1)  bekezdés a)  pontjában és a  2.  § (1)  bekezdés a)  pontjában megállapított kiadási főösszegek, valamint
a  2.  § (1)  bekezdés c)  pontjában megállapított költségvetésen kívüli kiadási előirányzat részletezését e  törvény
1.  melléklete, az  1.  § (1)  bekezdés b)  pontjában és a  2.  § (1)  bekezdés b)  pontjában megállapított bevételi
főösszegek, valamint a  2.  § (1)  bekezdés d)  pontjában megállapított költségvetésen kívüli bevételi előirányzat
részletezését e törvény 2. melléklete tartalmazza.
3. § A Médiatanács felhatalmazást kap arra, hogy a 2. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott bevételi főösszegen
belül indokolt esetben az időarányos finanszírozástól eltérjen.
4. § A Médiatanács a  2014. évi költségvetésének végrehajtásáról az  Mttv. 134.  § (10)  bekezdése szerint zárszámadási
törvényjavaslatot készít, melyet a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap (a továbbiakban: Alap)
2014. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló beszámolót tartalmazó melléklettel együtt 2015.  május 31-ig
terjeszt az Országgyűlés költségvetési ügyekben illetékes bizottsága elé.
5. § (1) Az  Országgyűlés az  Mttv. 134.  § (2)  bekezdésében és a  136.  § (15)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően
a 3. melléklet szerint fogadja el az Alap költségvetését.
(2) Az Országgyűlés az Alap 2014. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 77  945,4  M  Ft-ban, azaz hetvenhétmilliárd-kilencszáznegyvenötmillió-négyszázezer
forintban,
b) bevételi főösszegét 77  945,4  M  Ft-ban, azaz hetvenhétmilliárd-kilencszáznegyvenötmillió-négyszázezer
forintban hagyja jóvá. 6. § A digitális műsorterjesztés fejlesztésére és a digitális átállás költségeire az Alapban elkülönített forrást e célra vagy
az  Mttv. 136.  § (1)  bekezdés szerinti támogatási tevékenységek ellátásának finanszírozására lehet felhasználni
a Médiatanács döntésében foglaltak szerint.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. október 28-i ülésnapján fogadta el.
7. § Ez a törvény 2014. január 1-jén lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
3/2013. (I. 14.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Nemzeti Színház Kiemelten Közhasznú Nonprofit
Zrt. (a továbbiakban: Társaság) vezérigazgatók közti feladatátadás-átvételének (a továbbiakban: átadás-átvételi
eljárás) előkészítéséből adódó feladatok ellátására Fekete Pétert 2013. január 15. napjától 2013. június 30. napjáig
bezárólag miniszteri biztossá nevezem ki. 2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott tevékenysége körében:
– a Társaság jelenlegi és a 2013. július 1-jétől kinevezett vezérigazgatójának együttműködését segíti elő, különös
tekintettel az átadás-átvételi eljárásra; – együttműködik a Társaság Felügyelő Bizottságával, a felügyelő bizottsági üléseken való részvételre irányuló
esetleges meghívásnak minden esetben eleget tesz; – figyelemmel kíséri a jelenlegi igazgató mandátumán túlnyúló szerződéseket, kötelezettségvállalásokat, különös
tekintettel a lejáró szerződések esetleges meghosszabbítására; – előkészíti az új igazgatóval együttműködve a 2013/2014-es színházi évadot, annak produkcióival kapcsolatos,
a Társaság és harmadik személy(ek) között létrejövő szerződéseit.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az Emberi Erőforrások Minisztérium Kultúráért Felelős Államtitkári Kabinet
titkársága segíti. A Nemzeti Színház hozzájárul a miniszteri biztos munkafeltételeinek biztosításához.
5. § A miniszteri biztos tevékenységéről 2013. június 30-ai zárónappal írásbeli beszámolót készít, melyet az emberi
erőforrások miniszteréhez nyújt be. 6. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdés szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra és
juttatásokra jogosult. Díjazását az Emberi Erőforrások Minisztériuma biztosítja.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
49/2014. (XII. 11.) NFM rendelete a Millenáris Kulturális Tudományos Nonprofit Kft. és a Millenáris Széllkapu Beruházó, Fejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Kft. felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Millenáris Kulturális Tudományos Nonprofit Kft. és a  Millenáris Széllkapu Beruházó, Fejlesztő és Üzemeltető
Nonprofit Kft. felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának
2018. december 31-ig a Miniszterelnökséget jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
2034/2015. (XII. 30.) Korm. határozata költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva – a központi
költségvetés egyes előirányzatain keletkezett megtakarításokra tekintettel – 2155,7 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli,
hogy a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő forrásbiztosításról és egyéb előirányzatátcsoportosításokról, valamint egyes kormányhatározatok módosításáról, továbbá a  2014.  évi költségvetési
maradványok egy részének felhasználásáról szóló 1980/2015. (XII. 23.) Korm. határozat 1.  pont c)  alpontjától és
2. mellékletétől eltérően a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 1. Nemzetgazdasági Minisztérium igazgatása
cím javára átcsoportosítandó 250,0 millió forint a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 7. Egyéb fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, 4. Nemzetgazdasági programok jogcímcsoport
K5. Egyéb működési célú kiadások kiemelt előirányzat javára kerüljön átcsoportosításra.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1788/2013. (XI. 4.) Korm. határozata a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2. prioritásának egészségügyi infrastrukturális beruházások megvalósításához szükséges többletforrások támogathatóságáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerinti projektek
a) elszámolható közkiadásának a  Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program terhére elszámolható
1  257  720  633 forinttal és az  ehhez kapcsolódó 167  052  880 forint önerővel, összesen legfeljebb
1 424 773 513 forinttal történő megnövelését, valamint
b) el nem számolható költségnövekményeik fedezésére összesen 640 362 881 forint biztosítását
Magyarország központi költségvetése XIX. Uniós fejlesztések fejezet, Állami költségvetési kedvezményezettek
sajáterő támogatása előirányzatából,
2. felhatalmazza a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az emberi erőforrások miniszterének egyetértésével
a  2.  melléklet szerinti projektek által benyújtott többlet költségigények részletes vizsgálatát követően
legfeljebb 4  661  985  351 forint összegig tegyen javaslatot a  projektek sikeres lezárásához nélkülözhetetlen
költségnövekményekre,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  2013. szeptember 30-ig 10%-os pénzügyi előrehaladást
el nem ért, illetve kivitelezési szerződéssel nem rendelkező projektek esetében vizsgálja meg a  projektek
támogathatóságának lehetőségét az előkészítés alatt lévő Emberi Erőforrás Operatív Program (2014–2020) keretei
között,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. november 15.
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy – a  3.  pontban meghatározott projektek kivételével –
a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján járjon el az  1.  melléklet szerinti projektek támogatási szerződéseinek
módosítása érdekében,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 5. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy
a) a 2013. szeptember 30-ig 10%-os pénzügyi előrehaladást el nem ért, illetve
b) a legkésőbb 2014. január 15-éig eredményes közbeszerzési eljárással nem rendelkező
projektek esetében vizsgálja meg a  támogatási szerződéstől való elállás lehetőségét és költségeit, és annak
eredményéről készítsen előterjesztést a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság részére,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: az a) alpont tekintetében: 2013. november 30.
 a b) alpont tekintetében: 2014. január 31.
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak
a  regionális operatív programok, a  Környezet és Energia Operatív Program, valamint az  Európai Területi
Együttműködési Program keretében többletköltség-igényt benyújtó és a  2.  mellékletben felsorolt egészségügyi
projektekkel összefüggő többletforrás-igények megvizsgálásáról és a tárgyban készített előterjesztésnek a Nemzeti
Fejlesztési Kormánybizottság részére történő benyújtásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök