text:
22/2004. (II. 16.) Korm. rendelete a felnőttképzést folytató intézmények és a felnőttképzési programok akkreditációjának szabályairól.
A Kormány a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény (a továbbiakban: Fktv.) 4. § (1) bekezdésének
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) a Felnőttképzési Akkreditáló Testületre (a továb
biakban: FAT),
b) a Nemzeti Felnőttképzési Intézetre (a továbbiak
ban: NFI),
c) az akkreditációban érintett felnőttképzést folytató
intézményre. (2) E rendelet rendelkezéseit minden olyan eljárásban
alkalmazni kell, amelynek során
a) az NFI akkreditációval kapcsolatban döntést készít
elő, nyilvántartást vezet, továbbá
b) a FAT akkreditációval kapcsolatban döntést hoz
vagy ellenőrzést végez.
A FAT jogállása és feladatai, a működésére vonatkozó
rendelkezések és a törvényességi felügyelet
2. § (1) A FAT a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) által felkért tagokból
álló, az Fktv. 13. §-ának (1) és (2) bekezdésében meghatározott feladatok ellátására létrehozott független szakmai
testület.
(2) A FAT ellátja
a) a felnőttképzési intézmény és program minősítését,
minőségének hitelesítését,
b) az akkreditált felnőttképzést folytató intézmény és
az akkreditált felnőttképzési program ellenőrzését; az
ellenőrzés tapasztalatairól tájékoztatja a minisztert.
3. § (1) A miniszter törvényességi felügyeletet gyakorol a
FAT működése felett.
(2) A miniszter törvényességi felügyeleti jogkörében
a) jóváhagyja a FAT szervezeti és működési szabályzatát,
b) ellenőrzi, hogy a FAT összetétele, szervezete, műkö
dése megfelel-e a jogszabályoknak és a FAT szervezeti és
működési szabályzatának.
4. § (1) A FAT szervezeti és működési rendjét a tagjainak
kétharmados szavazatával elfogadott szervezeti és működési szabályzat tartalmazza.
(2) A miniszter a szervezeti és működési szabályzat jóváhagyását csak akkor tagadhatja meg, ha az jogszabályt sért.
(3) A FAT szervezeti és működési szabályzatát a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium hivatalos
lapjában közzé kell tenni.
5. § (1) A FAT tagjait a miniszter kéri fel. A FAT-nak nem
lehet tagja olyan személy, aki tagja az Országos Felnőttképzési Tanácsnak.
(2) A FAT tagjainak névsorát a Foglalkoztatáspolitikai
és Munkaügyi Minisztérium honlapján vagy hivatalos lapjában közzé kell tenni.
6. § (1) A FAT tagjának megbízatása megszűnik:
a) a megbízási időtartam elteltével,
b) lemondással,
c) a tag halálával,
d) felmentéssel,
e) visszahívással.
(2) A FAT tagja akkor menthető fel, ha a tagságából
fakadó kötelezettségének önhibájából huzamosabb ideig
nem tesz eleget.
(3) Amennyiben a FAT tagjának megbízatása az (1) bekezdés b)—d) pontjaiban meghatározott ok miatt szűnik
meg, a miniszter által megbízott új tag megbízatása a FAT
megbízatásának végéig tart.
7. § Ha a miniszter a FAT működésében jogszabálysértést
észlel,
a) határidő tűzésével írásban felhívja a FAT-ot a jogszabálysértés megszüntetésére. A FAT a felhívásban fog
lalt határidőn belül tájékoztatja a minisztert a jogszabálysértés megszüntetése érdekében tett intézkedéséről,
b) a jogszabályszerű működés helyreállítása céljából
összehívhatja a FAT-ot,
c) intézkedik a FAT visszahívása iránt, amennyiben a
jogszabályszerű működés másként nem biztosítható. Ezzel
egyidejűleg — a FAT hatáskörébe tartozó feladatok elvégzésének folyamatos biztosítása érdekében — gondoskodik
új testület felállításáról.
Az intézmény- és program-akkreditáció közös szabályai 8. §
(1) Az akkreditációs eljárás a felnőttképzést folytató
intézmény kérelmére [Fktv. 12. § (1) bek., 19. § (1) bek.],
illetve bejelentésére [Fktv. 12. § (6) bek., 19. § (3) bek.]
indul. Az intézmény- és program-akkreditáció iránti kérelmet külön eljárásban kell elbírálni.
(2) A kérelmet, a bejelentést az akkreditációs eljárás és
követelményrendszer részletes szabályait megállapító miniszteri rendeletben (a továbbiakban: miniszteri rendelet)
meghatározott nyomtatványon, az ott előírt mellékletekkel együtt (a továbbiakban együtt: dokumentumok) az
NFI-hez kell benyújtani.
(3) Az NFI az akkreditációs ügyek elbírálásának előkészítése körében
a) a kérelmező intézmény felhívásával haladéktalanul
intézkedik a hiányosan előterjesztett dokumentumoknak
a kiegészítése iránt, illetve
b) az e rendeletben foglaltak szerint javaslatot tesz a
FAT elnökének a szakértő személyére vagy a szakértői
bizottság tagjaira.
(4) A hiányosságok pótlására megállapított határidőt
tartalmazó felhívásban a kérelmező intézményt tájékoztatni kell a mulasztás jogkövetkezményeiről is.
(5) A szakértőt, illetve a szakértői bizottság tagjait az
NFI javaslata alapján a FAT elnöke rendeli ki. Ha a FAT
elnöke a javaslattal nem ért egyet, maga dönt az eljáró
szakértő, illetve szakértői bizottság tagjainak személyéről.
(6) A szakértőt, illetve a szakértői bizottság tagjait a
Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium által
vezetett országos szakértői nyilvántartásba felvett szakértők közül kell kirendelni.
(7) Az akkreditációs ügyekben az Fktv.-ben előírt elintézési határidő a formai követelményeknek mindenben
megfelelő dokumentumoknak az NFI-hez történő benyújtása napjától kezdődik.
9. § (1) A kérelemre indult akkreditációs eljárás során az NFI
a) ha a kérelmező intézmény a hiánypótlásra való fel
hívásnak nem tett eleget, a rendelkezésre álló dokumentumokat, egyébként
b) a bizonyítási eljárás lefolytatásának eredményeit a
kérelmező intézmény által benyújtott dokumentumokkal
együtt
a döntés meghozatala érdekében a FAT elé terjeszti.
(2) Amennyiben a FAT a döntésre előkészített ügy iratai
alapján az akkreditáció feltételéül szabott követelmények
olyan hiányát állapítja meg, amely határidő tűzésével pótolható, a kérelmező intézményt felhívhatja e hiányok pótlására.
(3) A FAT az ügy érdemében, valamint — az e rendeletben meghatározott esetekben a FAT elnöke — az eljárás
során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
(4) A FAT az akkreditáció iránti kérelemnek helyt adó
határozat meghozatalával egyidejűleg intézmény-, illetve
program-akkreditációs tanúsítványt állít ki.
(5) A bejelentésre indult akkreditációs eljárásban a FAT
bizonyítási eljárás lefolytatása nélkül a határozat meghozatalával egyidejűleg kiadja az intézmény-, illetve a program-akkreditációs tanúsítványt.
10. § (1) A FAT az akkreditációval kapcsolatos döntését testületi ülésén hozza.
(2) A FAT ülése akkor határozatképes, ha azon tagjainak legalább kétharmada jelen van. A FAT döntését a
jelenlévő tagok több mint felének szavazatával hozza meg.
(3) A FAT intézmény- és program-akkreditációval kapcsolatos döntésében szavazati joggal nem vehet részt az a
tag, aki az adott ügyben érintett intézménnyel foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban áll.
(4) A FAT tagja a FAT elnökének köteles bejelenteni,
ha vele szemben kizárási ok áll fenn. Ha a kizárási ok a FAT
elnökével szemben merül fel, az elnök a kizárási okot a
FAT-nak jelenti be. A kizárás kérdésében a FAT a testületi
ülésén határoz.
(5) A FAT ülésén a Magyar Akkreditációs Bizottság
képviselője tanácskozási joggal részt vehet.
Az intézmény-akkreditációs eljárás 11. § (1) Intézmény-akkreditációt az a felnőttképzést folytató
intézmény kaphat,
a) amely megfelel a Fktv.-ben előírt feltételeknek,
b) amely rendelkezik a felnőttképzést folytató intézmé
nyek nyilvántartásba vételét igazoló tanúsítvánnyal,
c) amelynek szakmai tanácsadó testületében a felnőtt
képzést folytató intézménnyel foglalkoztatásra irányuló
jogviszonyban álló tagok aránya nem haladja meg az 1/3-ot,
d) amely rendelkezik a miniszteri rendeletben meghatározott, da) az intézmény hosszú távra szóló működési elveit és
az azok megvalósítását szolgáló elképzeléseket tartalmazó,
nyilvánosságra hozott minőségpolitikával,
db) az intézmény működési folyamatait meghatározó
minőségirányítási rendszerrel,
dc) a tárgyévre szóló, a minőségpolitikával összhangban álló és mérhető minőségcélokkal,
dd) az intézmény éves működésének értékelésére szolgáló önértékelési rendszerrel.
(2) A szakmai tanácsadó testület tagjait az intézmény
vezetője kéri fel a képzési tervben meghatározott képzési
irányoknak megfelelő szakmai szervezetek, a képzésben
érdekelt szervezetek, valamint a felnőttképzés elismert
szakértői közül.
12. § (1) A kérelemre indult intézmény-akkreditációs eljárás
során a FAT vizsgálata arra irányul, hogy a felnőttképzést
folytató intézmény képzési és felnőttképzési szolgáltató
tevékenysége, valamint működése megfelel-e az Fktv.-ben,
e rendeletben, valamint a miniszteri rendeletben meghatározott feltételeknek.
(2) Amennyiben az akkreditáció érvényességi ideje lejárt és az intézmény az akkreditáció újbóli megadására
irányuló kérelmet terjeszt elő, a FAT-nak — az (1) bekezdésben foglaltakon túl — vizsgálnia kell azt is, hogy az
intézmény az akkreditáció érvényességi ideje alatt eleget
tett-e az akkreditációval összefüggő, a 18. §-ban előírt kötelezettségeinek. A kérelmet legkorábban az akkreditáció
érvényességi idejének lejártát megelőző 60 napon belül
lehet előterjeszteni.
(3) A FAT akkreditációval kapcsolatos döntése előtt be
kell szerezni a kérelmező intézmény képzési tevékenysége
szerinti, legfeljebb 3 főből álló szakértői bizottság szakvéleményét.
(4) A szakértői bizottság véleményének előterjesztése
előtt a kérelmező intézmény székhelyén, illetve telephelyén szemlét tart. A szakértői bizottság a helyszíni szemle
időpontjáról a kérelmező intézményt előzetesen értesíti.
Az értesítésben a kérelmezőt fel kell hívni a szakértői
bizottsággal való együttműködésre, valamint az együttműködés hiányának jogkövetkezményeire is.
(5) A szakértői bizottság a helyszíni szemle során vizsgálja az akkreditáció feltételéül szabott követelményeknek
való megfelelést, továbbá ellenőrzi a benyújtott dokumentumokban foglaltak valóságtartalmát.
(6) A szakértői bizottság véleményét a megkeresésétől
számított 20 napon belül nyújtja be az NFI-hez.
(7) Ha a FAT az akkreditáció újbóli megadására irányuló kérelemnek határozatában helyt ad, akkor az ennek
alapján kiállított tanúsítvány 4 évig érvényes.
A feltételes intézmény-akkreditáció 13. § (1) Feltételes intézmény-akkreditáció — az Fktv.
12. §-ának (8) bekezdésében foglaltak figyelembevételével — akkor adható, ha a kérelmező intézmény
a) megfelel a Fktv.-ben meghatározott feltételeknek,
b) megfelel a 11. § (1) bekezdésének b) és c) pontjai
ban, valamint da) és dc) alpontjaiban meghatározott feltételeknek,
c) rendelkezik az intézmény-akkreditáció feltételeinek
való megfelelés eléréséhez szükséges, legfeljebb egy évre
vonatkozó intézkedési tervvel, amely tartalmazza a 11. §
(1) bekezdésének db) és dd) alpontjai alapján meghatározott célokat és feladatokat, azok teljesítésének határidejét
és módját.
(2) A FAT-nak a feltételes intézmény-akkreditációval
kapcsolatos döntése előtt a 8. § (5) bekezdésében, valamint a 12. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően
kell eljárni. A kirendelt szakértői bizottság szakvéleményét
helyszíni szemle mellőzésével, a kérelmező intézmény által
benyújtott dokumentumok vizsgálata alapján terjeszti elő.
(3) A FAT határozatában — az intézkedési tervben
meghatározott feladatok teljesítési határidejét figyelembe
véve — állapítja meg a feltételes intézmény-akkreditáció
érvényességi idejét és ennek alapján kiállítja az akkreditációs tanúsítványt.
(4) Az intézmény a feltételes intézmény-akkreditáció
érvényességi ideje alatt bármikor kérheti az intézményakkreditáció alapjául szolgáló, a 11. § (1) bekezdésében
foglalt feltételek fennállásának vizsgálatát. Ilyen esetben a
kérelemhez csak a 11. § (1) bekezdésének db) és dd) alpontjai szerinti dokumentumokat kell csatolni.
(5) Az NFI az intézmény (4) bekezdés szerinti kérelme
alapján haladéktalanul intézkedik a szakértői bizottság
kirendelésének előkészítése iránt. A szakértői bizottság
véleményét az NFI-hez a feltételes intézmény-akkreditáció
iránti kérelem előterjesztése során már benyújtott, valamint a (4) bekezdés szerinti kérelemhez csatolt dokumentumok valóságtartalmának a helyszínen történő ellenőrzése alapján készíti el.
Az egyszerűsített intézmény-akkreditációs eljárás 14. § (1) Egyszerűsített intézmény-akkreditációs eljárás folytatható le az intézmény olyan adataiban bekövetkezett
változás esetén, amely az akkreditáció alapjául szolgáló
feltételeket nem érinti.
(2) Az eljárás során a FAT a határozathozatalt követően
az adatváltozásnak megfelelő új intézmény-akkreditációs
tanúsítványt állít ki, az akkreditáció érvényességi időtartamának változatlanul hagyásával.
A program-akkreditációs eljárás 15. § (1) A felnőttképzést folytató intézmény által kidolgozott képzési program akkor akkreditálható, ha
a) az tartalmazza az Fktv. 16. § (2) bekezdésében foglaltakat,
b) az megfelel a képzési célnak,
c) tartalmi elemeinek egymásra épülése és összefüggé
sei elősegítik a képzési cél elérését,
d) alkalmas arra, hogy a képzésben résztvevő felnőtt
elsajátítsa azokat az ismereteket és birtokolja azokat a
jártasságokat, készségeket, amelyek megszerzését a program célként tűzte ki,
e) a program-akkreditáció miniszteri rendeletben szabályozott feltételei fennállnak.
(2) Program-akkreditáció iránti kérelmet kell előterjeszteni a FAT által már akkreditált program más felnőttképzést folytató intézmény általi felhasználása esetén is. A
kérelemhez csatolni kell annak igazolását, hogy az akkreditált program felhasználási jogával a kérelmező intézmény rendelkezik.
(3) A jogszabály által előírt képzésekhez kidolgozott és
a szakképesítésekért felelős miniszter által jóváhagyott
programok akkreditált programnak minősülnek.
16. § (1) A felnőttképzést folytató intézmény által kidolgozott képzési program akkreditációja iránti kérelem elbírálása során a FAT a 15. § (1) bekezdésében meghatározott
feltételek fennállását vizsgálja. A FAT a képzési program
sajátosságai alapján állapítja meg a program-akkreditáció
érvényességének időtartamát.
(2) A 15. § (2) bekezdése szerinti esetben a programakkreditációs eljárás keretében a FAT vizsgálja
a) a program felhasználásának jogszerűségét, valamint
b) azt hogy, a program megvalósításához szükséges sze
mélyi és tárgyi feltételek a kérelmező intézménynél biztosítottak-e.
(3) A (2) bekezdés szerint lefolytatott eljárás alapján
kiadott program-akkreditáció érvényességi ideje nem haladhatja meg az annak alapjául szolgáló akkreditált program érvényességi idejét.
(4) Az (1) és (2) bekezdés szerinti eljárásba a benyújtott
dokumentumok vizsgálata céljából — egymástól függetlenül — 2 szakértőt kell bevonni.
(5) Az Fktv. 19. §-ának (3) bekezdésében nevesített hatósági jogkörben engedélyezett képzési programnak különösen a más jogszabály alapján kiadott indítási engedéllyel
megvalósítható program minősül. Az ilyen képzési prog
ram NFI-hez történő bejelentése esetén a 9. § (5) bekezdése szerint kell eljárni.
(6) A program-akkreditációhoz kapcsolódó tárgyi adómentesség a tanúsítvány kiállításának napjától vehető
igénybe.
Jogorvoslat 17. § (1) A FAT által hozott határozat elleni fellebbezést a
miniszter bírálja el.
(2) Amennyiben a kérelmező intézmény a FAT határozata ellen fellebbezéssel él, és a másodfokú eljárásban
szakértő kirendelése válik indokolttá, szakértőként a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium által vezetett országos szakértői nyilvántartásba felvett szakértő rendelhető ki.
Az akkreditált intézmények és programok ellenőrzése 18. §
(1) Az akkreditált felnőttképzést folytató intézmény
a) a tárgyév december 31-ig elkészíti és jóváhagyás vé
gett szakmai tanácsadó testülete elé terjeszti a következő
évre vonatkozó éves képzési tervét,
b) a képzési terv teljesüléséről — önértékelési kritériumok alapján — a tárgyévet követő január 31. napjáig éves
jelentést készít és terjeszt a szakmai tanácsadó testülete elé.
(2) Az intézmény a képzési tervet és az éves jelentést
4 évig köteles megőrizni.
19. § (1) A FAT ellenőrzési tevékenységét a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium által vezetett országos szakértői nyilvántartásba felvett szakértők közül kijelölt szakértők bevonásával végzi.
(2) A FAT ellenőrzési jogköre
a) az intézménynek az akkreditációval összefüggő,
18. §-ban foglalt kötelezettségének teljesítésére,
b) az intézmény-akkreditáció alapjául szolgáló feltéte
lek fennállásának vizsgálatára, és
c) az akkreditált program megvalósításához szükséges
feltételek fennállásának vizsgálatára
terjed ki. (3) Ha az intézmény- és program-akkreditáció megadását követően a FAT ellenőrzése során azt állapítja meg,
hogy az intézmény, illetve a program nem felel meg az
akkreditáció alapjául szolgáló követelményeknek, a FAT
az akkreditációt visszavonja.
Az akkreditált felnőttképzési intézmények és programok
nyilvántartása 20. §
(1) Az NFI az intézmény- és program-akkreditációs tanúsítvány FAT által történő kiállítását követően — az
intézmény erre irányuló külön kérelme nélkül — az akkreditált intézményt, illetve programot haladéktalanul nyilvántartásba veszi.
(2) Az akkreditált intézmények nyilvántartása tartalmazza: a) az intézmény nevét,
b) az intézménynek a felnőttképzést folytató intézmé
nyek nyilvántartásában szereplő nyilvántartási számát,
c) az intézmény székhelyének és azon telephelyének
megnevezését, amelyen az intézmény felnőttképzési tevékenységet folytat, d) az intézmény akkreditációs lajstromszámát, valamint
e) az akkreditáció érvényességi idejét.
(3) Az akkreditált felnőttképzési programok nyilvántartása tartalmazza: a) a (2) bekezdés a)—c) pontjában meghatározott adatokat,
b) a program megnevezését,
c) az akkreditáció érvényességi idejét,
d) a program alapján megszerezhető kompetencia
megnevezését, valamint
e) a program akkreditációs lajstromszámát. 21. §
(1) Az NFI nyilvántartásba veszi az Oktatási Minisztérium által az Fktv. 12. §-ának (7) bekezdése és 19. §-ának
(4) bekezdése alapján megküldött jegyzékben szereplő
akkreditált felsőoktatási intézményeket és programokat is.
(2) A felsőoktatási intézmények jegyzéke tartalmazza:
a) a felsőoktatási intézmények nevét,
b) a felsőoktatási intézmények székhelyét, a karok
székhelyen kívüli működési helyszíneit, beleértve a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 124/E. §-ának
v) pontja szerinti székhelyen kívüli képzés helyszínét is,
c) a felsőoktatási intézménynek a felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásában szereplő nyilvántartási
számát.
(3) A felsőoktatási programok jegyzéke tartalmazza:
a) a program megnevezését,
b) a program képesítési követelményeit tartalmazó
rendelet számát,
c) az oklevélben szereplő, megszerezhető szakképesí
tés megnevezését,
d) azon felsőoktatási intézmények megnevezését, ame
lyek a program indítására jogosultak, e) a d) pont szerinti intézményeknek a felnőttképzést
folytató intézmények nyilvántartásában szereplő nyilvántartási számát.
22. § (1) Az NFI az akkreditált intézmények és programok
nyilvántartásba vételéről tájékoztatja a FAT-ot. A nyilvántartásban szereplő intézmények és programok jegyzékét a
Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium honlapján és hivatalos lapjában közzé kell tenni.
(2) Törölni kell a nyilvántartásból az intézményt, illetve
a programot abban az esetben, ha
a) az akkreditációs tanúsítványt a FAT visszavonta,
b) a tanúsítvány érvényességének ideje lejárt és az akk
reditáció újbóli megadása iránt az NFI-hez kérelem nem
érkezett.
(3) A felsőoktatási intézményt és a felsőoktatási programot törölni kell a nyilvántartásból, ha ezt az Oktatási
Minisztérium kéri.
Záró rendelkezések 23. § E rendelet alkalmazásában foglalkoztatásra irányuló jogviszonynak minősül minden olyan jogviszony, amelyben a
szolgáltatás tárgya a felnőttképzést folytató intézmény, mint
foglalkoztató részére ellenérték fejében végzett munka.
24. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel — a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba. A
rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a
felnőttképzést folytató intézmények és a felnőttképzési
programok akkreditációjának részletes szabályairól szóló
91/2002. (IV. 26.) Korm. rendelet. A kormányrendelet hatályon kívül helyezése az annak alapján kiadott akkreditációs tanúsítványokat nem érinti.
(2) A rendelet 8. §-ának (6) bekezdése, 17. §-ának
(2) bekezdése, valamint 19. §-ának (1) bekezdése 2004.
május l-jén lép hatályba.
(3) A rendelet hatálybalépésének időpontjában folyamatban levő ügyeket a kérelem beadásának időpontjában
hatályos jogszabályok alapján kell elbírálni azzal az eltéréssel, hogy a jogorvoslatra és az ügyek elintézésének határidejére az Fktv. rendelkezései irányadóak.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
303/2010. (XII. 23.) Korm. rendelete a Nemzeti Innovációs Hivatalról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a 2. § tekintetében a kutatás-fejlesztésről és a technológiai innovációról
szóló 2004. évi CXXXIV. törvény 34. § f) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) A Nemzeti Innovációs Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt működő központi hivatal.
(2) A Hivatal székhelye Budapest. 2. § A Kormány kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős szervként a Hivatalt jelöli ki.
3. § (1) A Hivatalt elnök vezeti. (2) A Hivatal elnökét és elnökhelyetteseit a miniszter nevezi ki. A miniszter a Hivatal elnökhelyetteseinek kinevezését
megelőzően meghallgatja a Hivatal elnökének véleményét. (3) A Hivatal elnöke
a) javaslatot tesz a miniszternek a Hivatal szervezeti és működési szabályzatára,
b) a Hivatal elnökhelyettesei tekintetében a kinevezés és felmentés kivételével, az alkalmazottak felett pedig
teljeskörűen gyakorolja a munkáltatói jogokat, c) évente beszámol a miniszternek a Hivatal tevékenységéről.
4. § A Hivatal alkalmazásában álló kormánytisztviselők tekintetében az illetménykiegészítés mértéke a felsőfokú iskolai
végzettségű kormánytisztviselő esetében a kormánytisztviselő alapilletményének 50%-a, középiskolai végzettségű
kormánytisztviselő esetében a kormánytisztviselő alapilletményének 15%-a. 5. § (1) A Hivatal feladatkörébe tartozik
a) a tudomány-, technológia- és innovációpolitika kidolgozásában és megvalósításában való közreműködés,
valamint az érvényesüléséhez szükséges állami intézkedések kezdeményezése, illetve végrehajtása,
b) a tudomány-, technológia- és innovációpolitika érvényesülését elősegítő kormányzati információs és elemző
tevékenység ellátása, ideértve a statisztikai, valamint a hazai kutatás-fejlesztési és innovációs infrastruktúra
adatbázisának fenntartását, c) a tudomány-, technológia- és innovációpolitika területén folyó nemzetközi, illetve európai integrációs
együttműködés szakmai feladatainak ellátása, d) a kutatás-fejlesztés területén megvalósuló magyarországi befektetések ösztönzése a Nemzeti Külgazdasági
Hivatallal együttműködésben, e) a kis- és középvállalkozások innovációs tevékenységének ösztönzése és innovációs képességének fejlesztése,
valamint a fiatal innovatív vállalkozások inkubációjának elősegítése, f) a hazai kutatás-fejlesztési eredmények nemzetközi piacra juttatásának ösztönzése a Nemzeti Külgazdasági
Hivatallal együttműködésben, különös tekintettel a kis- és középvállalkozások külpiacra lépésének segítésére,
g) a hálózatosodás és kutatási együttműködések támogatása hazai és nemzetközi szinten egyaránt,
h) az adaptív és a nem-technológiai innovációs tevékenységek ösztönzése elsősorban a kis- és középvállalkozások
körében. (2) Feladatai ellátása során a Hivatal együttműködik az ágazati kutatási, fejlesztési és innovációs tevékenységet illetően
– az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet alapján – e feladatkörükben eljáró érintett miniszterekkel, államigazgatási szervekkel, a Magyar
Tudományos Akadémiával és más köztestületekkel, valamint a regionális és társadalmi szervezetekkel.
6. § (1) A Hivatal a kutatás-fejlesztési és technológiai innovációs politika kidolgozása és megvalósítása keretében a következő
feladatokat látja el a) a kutatás-fejlesztési és technológiai innovációs politika alakítására, amelynek megalapozásához elemzéseket,
közép- és hosszú távú koncepciókat készít, technológiai előretekintési programokat indít,
b) a hazai kutatási, fejlesztési és innovációs tevékenység
ba) ösztönzését szolgáló központi állami források képzésére és felhasználására, figyelemmel kíséri továbbá
a források felhasználását, bb) közvetlen és közvetett támogatási, ösztönzési rendszerére, a támogatások szempontjainak
meghatározására, a közgazdasági eszközök, gazdasági szabályozók kialakítására, és közreműködik ezek
fejlesztésében, bc) emberi erőforrásai fejlesztésére, a kutatóképzés és a tudásközpontok erősítésére,
c) a kutatási, fejlesztési és innovációs tevékenység irányítási, finanszírozási, intézményi és szabályozási rendszerének
kialakítására, fejlesztésére, d) a kormányzati kutatás-fejlesztési és innovációs programok értékelésére, az eredmények mérésére irányuló
stratégiára és módszertanra, és alkalmazza a jóváhagyott stratégiát és módszertant.
(2) A Hivatal a) részt vesz a közép- és hosszú távú nemzetgazdasági koncepciók, stratégiák, ezen belül kiemelten a Nemzeti
Fejlesztési Terv kidolgozásában, érvényesítésében, b) részt vesz az országos és regionális fejlesztési programok kidolgozásában, módszertani segítséget nyújt
a magyarországi régiók kutatás-fejlesztési és innovációs stratégiájának kialakításához, a nemzetközi, különösen
az európai uniós források eléréséhez és innovációs fejlesztési célokra történő felhasználásához,
c) segítséget nyújt a kis- és közepes méretű vállalkozások technológiai megújulásához,
d) a hatáskörébe utalt pénzeszközök felhasználásáról évente beszámol a miniszternek,
e) közreműködik a Magyar Köztársaságnak nyújtott külföldi támogatások kutatás-fejlesztési és innovációs célú
felhasználásában, illetve e tevékenység koordinálásában, f) figyelemmel kíséri a kutatás-fejlesztési, illetve innovációs célú hazai támogatási programokat és pályázatokat
a források összehangolt és koncentrált felhasználása érdekében, valamint szükség esetén az összhang
megteremtése céljából javaslatokat dolgoz ki az érintettek számára,
g) elősegíti a kutatási eredmények hasznosítását, és közvetíti az innovációt szolgáló ismereteket (tanácsadás,
regionális szervezetek innovációs tevékenységének koordinálása, partnerkeresés), h) közreműködik az EU 2020 stratégia Innovációs Unió zászlóshajó programjának végrehajtásában.
(3) A Hivatal a rendelkezésére bocsátott pénzforrások felhasználása tekintetében
a) jogszabály, vagy nemzetközi megállapodások alapján ellátja a nemzetközi tudományos és technológiai
együttműködésből adódó feladatokat, valamint a hazai fejlesztéseket támogató, nemzetközi, illetve az Európai
Unió által társfinanszírozott intézkedések kutatás-fejlesztési és innovációs programjainak magyarországi
tervezésével és megvalósításával kapcsolatos feladatokat, b) részt vesz a tudás- és technológiaintenzív kis- és középvállalkozásokba befektető kockázati és magvető
tőkealapok működtetésében, c) az innovációs tevékenységgel közvetlenül összefüggő konferenciákat szervez, szakkiállításokat rendez,
kiadványokat, szakkönyveket készít, információs- és könyvtárakat fejleszt, innovációösztönzési célú díjakhoz járul
hozzá, d) a miniszter egyetértésével az országos kutatás-fejlesztési és innovációs támogatási programok – ideértve
a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap – programstratégiájának és tervezésének megalapozását szolgáló
elemzéseket, tanulmányokat, módszertanokat, értékeléseket, koncepciókat és stratégiákat készít, valamint
elvégzi a támogatási programok szakmai nyomon követését és értékelését,
e) közvetlen innovációs szolgáltatást nyújt az originális, illetve adaptív innovációs tevékenység, valamint
a vállalkozások hálózatosodásának ösztönzése érdekében, f) biztosítja a pályázatkezelési feladatok elvégzését a nemzetközi – ideértve az Európai Unió keretében megvalósuló
– tudományos és technológiai együttműködésből adódó feladatokra pályázati úton felhasznált pénzeszközök
tekintetében. (4) A Hivatal részt vesz a mérésüggyel és a nemzeti szabványosítással összefüggő feladatok előkészítésében és
végrehajtásában, valamint a vonatkozó jogszabályok kidolgozásában. 7. § A Hivatal a tudomány-, technológia- és innovációpolitika érvényesülését elősegítő kormányzati információs
tevékenység keretében a következő feladatokat látja el: a) elősegíti a korszerű műszaki megoldások megismertetését, elterjesztését, hasznosítását, továbbá e célok elérését
segítő programok, szervezetek, intézmények fejlesztését, előmozdítja a kutatás-fejlesztés és innováció társadalmi
elfogadottságának, elismertségének és támogatottságának fokozására irányuló tevékenységet, b) módszertani segítséget nyújt a kutatás-fejlesztési és innovációs statisztikai adatok gyűjtéséhez, mutatószámok
kidolgozásához, részt vesz ezek feldolgozásában, elemzésében, hasznosításában, a hazai és nemzetközi
intézmények számára nyújtott információszolgáltatásban, c) gondoskodik a feladatkörébe tartozó kutatás-fejlesztési programok és pályázatok értékeléséből származó
eredmények, valamint e programok és pályázatok nyerteseire vonatkozó, közérdekű adatok nyilvánosságáról,
d) működteti a tevékenységéhez kapcsolódó adatbázist és nyilvántartási rendszert.
8. § A Hivatal a tudomány-, technológia- és innovációpolitika területén folyó nemzetközi, illetve európai integrációs
együttműködés, a hazai és külföldi szervezetek és a kutatás-fejlesztési tevékenységben részt vevő személyek közötti
együttműködés kialakítása és erősítése keretében a külpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben, a következő
feladatokat látja el a) szakmailag összehangolja a Kormány nemzetközi tudomány- és technológiapolitikai tevékenységét, javaslatot
tesz a miniszternek annak irányítására, b) a miniszter útján kezdeményezi az érintett szervekkel együttműködve a két- és többoldalú kormányközi
tudományos és technológiai egyezmények megkötését, valamint részt vesz ezek előkészítésében, az ezekből
eredő feladatok ellátásának szervezésében, és koordinálja azok végrehajtását,
c) szakmailag közreműködik a tudományos és technológiai diplomáciai tevékenységek irányításában,
d) támogatja az Európai Unió Kutatási, Technológiafejlesztési és Demonstrációs Keretprogramjaiban és az Európai
Kutatási Térség fejlesztésében végzett magyar kormányzati tevékenységet, e) az európai uniós tagságból eredő jogok és kötelezettségek keretében közreműködik a kutatás-fejlesztést és
innovációt érintő kormányzati feladatok ellátásában, valamint – az érintett miniszterekkel folytatott egyeztetés
alapján – javaslatot tesz a miniszternek az Európai Unió kutatással, technológiával és innovációval foglalkozó
testületeiben képviselni kívánt álláspontra, f) a miniszter felhatalmazása alapján képviseletet lát el a nemzetközi tudományos és technológiai szervezetekben,
kezdeményezésekben, g) feladatkörében együttműködik a Magyar Köztársaság külképviseleteivel, és kapcsolatot tart a Magyarországon
működő külképviseletekkel, valamint a Magyarországon, illetve külföldön működő partnerintézményekkel,
h) a külpolitikáért felelős miniszter egyetértésével működteti a tudományos és technológiai szakdiplomata
hálózatot. 9. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 13. § 2011. január 2-án lép hatályba.
10. § (1) Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 83. § h) pontjában a „Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatalt” szövegrész helyébe a „Nemzeti
Innovációs Hivatalt” szöveg lép. (2) A Nemzeti Információs Infrastruktúra Fejlesztési Programról szóló 76/2010. (III. 25.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdés
c) pontjában a „Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal ” szövegrész helyébe a „Nemzeti Innovációs Hivatal” szöveg
lép. (3) A Magyar Köztársaság Kormánya, a Dán Királyság Kormánya, az Egyesült Királyság Kormánya, a Francia Köztársaság
Kormánya, a Görög Köztársaság Kormánya, a Lengyel Köztársaság Kormánya, a Németországi Szövetségi Köztársaság
Kormánya, az Olasz Köztársaság Kormánya, az Orosz Föderáció Kormánya, a Szlovák Köztársaság Kormánya, a Spanyol
Királyság Kormánya, a Svájci Konföderáció Kormánya és a Svéd Királyság Kormánya között az Európai
Röntgen-szabadelektronlézer Létesítmény (European X-Ray Free-Electron Laser, XFEL) építéséről és üzemeltetéséről
szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 35/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 5. § (6) bekezdésében a „Nemzeti Kutatási és
Technológiai Hivatalt” szövegrész helyébe a „Nemzeti Innovációs Hivatalt” szöveg lép.
(4) A harmadik országbeli állampolgár kutatókat fogadó kutatószervezetek akkreditációjáról, valamint a fogadási
megállapodásról a 181/2007. (VII. 6.) Korm. rendelet a) 1. § (1) bekezdés c) pontjában a „Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatalra” szövegrész helyébe a „Nemzeti
Innovációs Hivatalra” szöveg, b) 1. mellékletében a „Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatalnál” szövegrész helyébe a „Nemzeti Innovációs
Hivatalnál”, a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatallal” szövegrész helyébe a „Nemzeti Innovációs Hivatallal”
szöveg, c) 2. mellékletében a „Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal” szövegrészek helyébe a „Nemzeti Innovációs
Hivatal” szöveg lép. (5) A Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból nyújtott állami támogatások szabályairól szóló 146/2007. (VI. 26.) Korm.
rendelet 5. § (2) bekezdésében „Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal (a továbbiakban: Hivatal)” szövegrész
helyébe a „támogatást nyújtó” szöveg, a „Hivatal” szövegrész helyébe a „támogatást nyújtó” szöveg lép.
(6) Az „Ipari Park” címről és az ipari parkok fejlesztését szolgáló rendszer működéséről szóló 186/2005. (IX. 13.) Korm.
rendelet 12. § (3) bekezdés a) pont ag) alpontjában a „Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal” szövegrész helyébe
a „Nemzeti Innovációs Hivatal” szöveg lép. (7) A Központi Szolgáltatási Főigazgatóságról szóló 272/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet mellékletében a „Nemzeti Kutatási
és Technológiai Hivatal” szövegrész helyébe „a Nemzeti Innovációs Hivatal” szöveg lép.
(8) A Nemzeti Kutatás-nyilvántartási Rendszerről szóló 160/2001. (IX. 12.) Korm. rendelet 1. § (7) bekezdésében, valamint
2. § (1) és (2) bekezdésében a „Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal” helyébe „a Nemzeti Innovációs Hivatal”
szövegrész lép. 11. § (1) Hatályát veszti a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanácsról szóló 255/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet.
(2) Hatályát veszti a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatalról szóló 277/2006. (XII. 11.) Korm. rendelet.
12. § (1) A Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal elnevezése Nemzeti Innovációs Hivatal elnevezésre változik, és a Nemzeti
Kutatási és Technológiai Hivatal ezzel az elnevezéssel működik tovább.
(2) A Kutatási és Technológiai Innovációs Alap terhére e rendelet hatálybalépését megelőzően kötött támogatási
szerződések tekintetében – a nemzetközi és az európai uniós vonatkozású támogatási szerződések kivételével –
a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal jogutódja a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter által a Kutatási és
Technológiai Innovációs Alap működtetésére kijelölt szerv. 13. § (1) Hatályát veszti a 10–11. §.
(2) Ez a § 2011. január 3-án hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
118/2015. (XII. 17.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény 37.  § (8)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
dr. Onder Csaba főiskolai tanárt a Nyíregyházi Főiskolán
– a 2015. december 20-ától 2018. december 19-éig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
48/2010. (XI. 26.) KüM határozata a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 7. ülésszakán elfogadott, a foglalkozási betegségek kártalanításáról szóló 1925. 18. számú Egyezménynek a 2009. XCIII. törvényben adott felhatalmazás alapján való felmondásának hatálybalépéséről.
Az 1928. évi XXX. törvénnyel kihirdetett, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 7. ülésszakán elfogadott,
a foglalkozási betegségek kártalanításáról szóló 1925. évi 18. számú Egyezmény 8. Cikke az alábbiak szerint rendelkezik
a felmondásról:
„A jelen egyezményt megerősítő minden tag azt az egyezmény hatálybalépésének kezdő időpontjától számított ötévi
időtartam elteltével a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet főtitkárjához intézett írásbeli jegyzékkel felmondhatja, aki
a felmondást lajstromozza. A felmondás csak a titkárságnál történt lajstromozástól számított egy év elteltével válik
hatályossá.”
A felmondás lajstromozásának dátuma: 2010. május 25.
A felmondás hatálybalépésének dátuma: 2011. május 25.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2009. évi XCIII. törvény 2. § (4) bekezdésével megállapítom, hogy a Nemzetközi
Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 7. ülésszakán elfogadott, a foglalkozási betegségek kártalanításáról
 szóló 1925. évi 18. Egyezmény felmondása 2011. május 25-én, azaz kettőezer-tizenegy, május huszonötödikén
hatályba lép. Ezzel egyidejűleg az 1925. évben, Genfben tartott Nemzetközi Munkaügyi Egyetemes Értekezlet által
a foglalkozási betegségek kártalanítása tárgyában tervezet alakjában elfogadott nemzetközi egyezmény
becikkelyezéséről szóló 1928. évi XXX. törvény hatályát veszti.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
10/2006. (V. 16.) GKM utasítása a Magyar Köztársaság költségvetése Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezetének Útpénztár előirányzata tervezésének és felhasználásának részletes szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 49. §-a o) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvényben (a továbbiakban: Ktv.) a XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
(a továbbiakban: GKM) fejezet Útpénztár fejezeti keze
lésű előirányzata (a továbbiakban: Útpénztár) tervezésének és felhasználásának részletes eljárásrendjét az Útpénztár fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásának szabályozásáról, valamint az országos közúthálózattal összefüggő feladatok ellátásáról szóló 122/2005. (XII. 28.) GKM
rendelet (a továbbiakban: GKM rendelet) rendelkezéseire
figyelemmel az alábbiak szerint szabályozom.
1. § Általános rendelkezések (1) Az Útpénztár kizárólag a Ktv.-ben meghatározott
célra használható fel.
(2) Az Útpénztár cél szerinti és szabályos felhasználásáért, a szakmai kezelői feladatok – azok végrehajtása érdekében szükséges intézkedések – ellátásáért az előirányzat szakmai kezelője felelős. Az előirányzat szakmai kezelőjének/működtetőjének – mint központi költségvetési
szervezetet – az Útgazdálkodási és Koordinációs Igazgatóságot (a továbbiakban: UKIG), a szakmai felügyeletet
gyakorló állami vezetőnek a közlekedési helyettes államtitkárt jelölöm ki.
(3) Az Útpénztár felhasználása során, a közbeszerzési
törvény hatálya alá tartozó beszerzések esetében, az UKIG
által – a közreműködő szervezetek az Állami Autópályakezelő Zrt. (a továbbiakban: ÁAK Zrt.), Nemzeti Autópálya Zrt. (a továbbiakban: NA Zrt.), Magyar Közút Kht. bevonásával – kidolgozott és a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium Közbeszerzési Bizottsága egyetértésével
kiadott Közbeszerzési Szabályzat rendelkezései szerint
kell eljárni.
(4) Az Útpénztárral való gazdálkodási feladatok ellátása során biztosítani kell a számviteli alapelvek érvényesülését, a gazdálkodás átláthatóságát, a költség-hatékony és
racionális forrásfelhasználást, a célok és támogatások, valamint a gazdálkodás jogszabályokkal való összhangját.
(5) Az Útpénztár pénzügyi műveleteinek lebonyolítására a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) előirányzat-felhasználási keretszámlát vezet. A Kincstár által
felszámított számlavezetéshez kapcsolódó díjak fedezetét
az Útpénztár terhére kell biztosítani.
(6) Az Útpénztár működtetése során az UKIG intézményi működésétől való számviteli/elszámolási függetlenséget biztosítani kell.
(7) A Ktv. 51. § (3) bekezdése szerint a fejezeti kezelésű
előirányzatoknál a 2005. évivel azonos összegű előirányzat maradvány képződését kell elérni. A maradvány fejezetenkénti meghatározására a Kormány kapott felhatalmazást. A Kormány döntésében foglaltak teljesítésére – az
UKIG javaslatának kikérése mellett – a Költségvetési Főosztály készít előterjesztést, amelyet a gazdasági és közlekedési miniszter (a továbbiakban: miniszter) hagy jóvá.
2. § A költségvetési tervezés folyamata (1) A közútfejlesztés hosszú távú stratégiájára a Közúti
Közlekedési Főosztály készít javaslatot, amelyet – annak
szakmai egyeztetése (UKIG, NA Zrt., ÁAK Zrt., Magyar
Közút Kht.) után – a közlekedési helyettes államtitkár útján a minisztérium Stratégiai Előkészítő Bizottsága (a továbbiakban: SEB) elé terjeszt. A SEB javaslata alapján a
miniszter dönt az előterjesztés jóváhagyásáról.
(2) Az éves költségvetést megalapozó ágazati stratégiai
célokról és prioritásokról a Közúti Közlekedési Főosztály
készíti az előterjesztést, melyet az UKIG, az ÁAK Zrt., az
NA Zrt., a Magyar Közút Kht. részére véleményezésre
megküld. A Közúti Közlekedési Főosztály az elfogadott
vélemények átvezetése után az előterjesztést a közlekedési
helyettes államtitkárnak küldi meg, aki a javaslatot a
SEB-hez továbbítja, amelynek javaslata alapján a miniszter dönt az előterjesztés jóváhagyásáról.
(3) Az előzetes költségvetési igényre vonatkozó javaslatot – a (2) bekezdés szerinti döntés figyelembevételével – az UKIG készíti elő a Közúti Közlekedési Főosztály,
a Vagyongazdálkodási Főosztály, az ÁAK Zrt., az NA Zrt.
és a Magyar Közút Kht. közreműködésével, az utasítás
1. melléklete szerinti bontásban, majd azt megküldi a közlekedési helyettes államtitkár részére. Az UKIG előterjesztésének – az igényelt forrás nagysága szerint – részletes indokolással ellátva, több változatot kell tartalmaznia.
(4) A (3) bekezdés szerinti, a közlekedési helyettes államtitkár egyetértésével kialakított javaslaton belül az ún.
felhalmozási előirányzatra vonatkozóan, az 1. mellékletben szereplő jogcímeknek megfelelően, az UKIG prioritási sorrendbe rendezett projektlista javaslatot készít – a
2. melléklet szerinti tartalommal. A Közúti Közlekedési
Főosztály véleményezésével ellátott javaslatot az UKIG
terjeszti elő a SEB-hez, amelynek javaslata alapján a miniszter dönt a jóváhagyásról.
(5) A GKM fejezet költségvetés-tervezetének a Pénzügyminisztériummal (a továbbiakban: PM) való – keretszámok figyelembevételével történő – egyeztetését követően az Útpénztárra vonatkozó módosított javaslatot a
(3)–(4) bekezdések szerint kell kialakítani a költségvetési
törvény elfogadásáig.
(6) A PM-mel egyeztetett költségvetési törvényjavaslat
számszaki mellékleteit és szöveges indokolását az UKIG
készíti el és azt a közlekedési helyettes államtitkár hagyja
jóvá.
(7) A költségvetési törvényhez benyújtott – az Útpénztárra vonatkozó – módosító indítványokhoz kapcsolódó
GKM álláspontra vonatkozó javaslat kialakítása – a Közúti Közlekedési Főosztály közreműködésével – az UKIG
feladata.
(8) A kincstári költségvetés (előzetes, végleges) elkészítése az UKIG feladata, amelyet megküld az egyetértési
joggal rendelkező Költségvetési Főosztálynak.
(9) A költségvetési törvény elfogadását követően az Útpénztár kiadási előirányzatainak tételes felosztására az
UKIG tesz javaslatot – a közreműködő szervezetek véleményének figyelembevételével –, melyet a közlekedési
helyettes államtitkár egyetértésével a miniszter hagy jóvá.
(10) A (9) bekezdés szerint elfogadott javaslatban, az
ún. felhalmozási előirányzaton jogcímenként meghatározott keret alapján, az UKIG végleges projektlista javaslatot készít a 2. mellékletnek megfelelően, és azt a közlekedési helyettes államtitkár egyetértése esetén jóváhagyásra
a miniszter részére terjeszti elő.
(11) A miniszter által elfogadott projektlista újabb projektekkel történő bővítése, vagy szűkítése során a (10) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni.
(12) Az elemi költségvetés és költségvetési alapokmány
elkészítése az UKIG feladata. A Költségvetési Főosztály
ellenőrzését és felülvizsgálatát követően az alapokmányt a
közlekedési helyettes államtitkár hagyja jóvá.
3. § Az Útpénztár felhasználásának szabályozása (1) Az Áht. 49. §-ának o) pontja alapján az Útpénztár
felhasználására vonatkozó szabályokat a miniszter rendeletben, a részletes eljárási rendet utasításban állapítja meg.
(2) A rendelet és az utasítás szakmai tervezetét az UKIG
készíti elő a közlekedési helyettes államtitkár irányításával, az érintett GKM főosztályok közreműködésével.
A rendelet és az utasítás megalkotására a továbbiakban a
jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény és a minisztérium vonatkozó belső szabályai az irányadók.
(3) Az UKIG az Útpénztár működtetésével kapcsolatos
előírásokat Működtetési Szabályzatban rögzíti, amelynek
tartalmaznia kell a kötelezettségvállalásnak, a kötelezettségvállalás ellenjegyzésének, a teljesítés igazolásának, az
érvényesítésnek, az utalványozásnak, az utalvány ellenjegyzésének eljárási rendjét, az összeférhetetlenségre, a
bizonylatok útjára, irattározásra és a belső ellenőrzésére
vonatkozó részletes szabályokat.
(4) A kötelezettségvállalásra, ellenjegyzésre, teljesítésigazolásra, érvényesítésre, utalványozásra és utalvány ellenjegyzésére jogosult, kijelölt személyekről az UKIG a
3. melléklet szerinti nyomtatványt köteles kitölteni 2 példányban. Az aláírásminta-nyomtatvány 1 példányát az
UKIG őrzi meg, 1 példányát pedig a Költségvetési Főosztály részére kell megküldeni.
(5) Az UKIG felelős az Útpénztár számviteli politikája,
valamint mellékleteinek elkészítéséért és jóváhagyásra
történő előterjesztéséért. Ennek keretében feladatát képezi
az Útpénztár eszközeinek és forrásainak Leltárkészítési és
Leltározási Szabályzata, az Értékelési Szabályzat, a Pénzkezelési Szabályzat és az Iratkezelési Szabályzat elkészítése, továbbá az Útpénztár bizonylati rendjének és számlarendjének kialakítása, valamint minden olyan számviteli
vagy pénzügyi szabályzat elkészítése, amelynek összeállítását jogszabály előírja.
(6) A számviteli politikát, ennek keretében az eszközök
és források Értékelési Szabályzatát és a Pénzkezelési Szabályzatot, valamint a számlarendet az UKIG készíti elő,
melyet a Költségvetési Főosztály egyetértését követően a
gazdaság-koordinációs és pénzügyi helyettes államtitkár
hagy jóvá.
(7) Az UKIG a közreműködő szervezetekkel történő
szerződéskötés során köteles biztosítani az Útpénztár törvényes működéséhez szükséges előírások érvényesülését.
4. § Kötelezettségvállalás (1) A tárgyéven belül történő kötelezettségvállalásnak
az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 138/B.
§-ában meghatározott, 25. számú melléklete szerinti előirányzat-felhasználási terven kell alapulnia.
(2) Az Útpénztár terhére kötelezettség – amennyiben
jogszabály, kormányhatározat eltérően nem rendelkezik –
csak a jóváhagyott előirányzat mértékéig vállalható.
(3) Kötelezettségvállalásnak minősül minden olyan intézkedés, amely az Útpénztárból finanszírozandó célok ellátásához szükséges előfeltételek biztosítása érdekében, a
támogatási, bevételi előirányzat terhére vagy javára fizetési, illetve más teljesítési, szolgáltatási kötelezettséggel jár.
(4) Előzetes kötelezettségvállalásnak minősül az Ámr.
2. § 68. pontja alapján a közbeszerzésekről szóló 2003. évi
CXXIX. törvényben a közbeszerzés megkezdéseként a
közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény feladása,
ajánlati, ajánlattételi felhívás megküldése, továbbá a támogatási konstrukció meghirdetése (pályázati felhívások,
kiírások, támogatási programok, egyedi támogatások),
amennyiben nem kerülnek visszavonásra.
(5) A kötelezettségvállalást tartalmazó dokumentumban rögzíteni kell, hogy a kötelezettségvállalás mely évi
előirányzatot, milyen összegben terheli.
(6) Az Útpénztár terhére szerződésenként 1 milliárd
Ft-os összeghatár alatti kötelezettségvállalásra az UKIG
jogosult a miniszter által elfogadott jogcímeknek és projektlistának megfelelően. Ha a szerződés összege meghaladja az 1 milliárd Ft-ot, az UKIG javaslatára, a közlekedési helyettes államtitkár előterjesztésével, a gazdaság-koordinációs és pénzügyi helyettes államtitkár egyetértése
mellett, a miniszter jóváhagyását követően az UKIG jogosult.
(7) A GKM rendelet szerinti működési, támogatási szerződés (NA Zrt., Magyar Közút Kht.), valamint közreműködői szerződés (ÁAK Zrt. szerződés a matricák értékesítése és a hozzá kapcsolódó egyéb feladatok bizományosi
ellátásáról ) megkötése a (10) bekezdés szerint történik.
(8) A miniszter által egyedileg jóváhagyott projektek
összköltségének 5%-ot meghaladó növekedése esetén, az
UKIG a projektekre vonatkozó új előterjesztést és indoklást készít, figyelemmel arra, hogy a jogcímen szereplő elfogadott költségkeret túllépésére nincs lehetőség. A javaslatot a közlekedési helyettes államtitkár előterjesztését,
valamint a gazdaság-koordinációs és pénzügyi helyettes
államtitkár egyetértését követően a miniszter hagyja jóvá.
(9) A miniszter által egyedileg jóváhagyott projektek
összköltségének 5%-ot meg nem haladó növekedése esetén, az UKIG a projektekre vonatkozó új előterjesztést és
indoklást készít, figyelemmel arra, hogy a jogcímen szereplő elfogadott költségkeret túllépésére nincs lehetőség.
Az előterjesztést a közlekedési helyettes államtitkár
hagyja jóvá.
(10) Az ÁAK Zrt.-vel, az NA Zrt.-vel és a Magyar Közút Kht.-val kötendő szerződések tervezetére – a szerződéses partner bevonásával – az UKIG készít javaslatot.
A szerződéseket a közlekedési helyettes államtitkár és a
gazdaság-koordinációs helyettes államtitkár előzetes
egyetértését követően, a Tulajdonosi és Intézmény-felügyeleti Bizottság javaslata alapján, a miniszter hagyja jóvá. A jóváhagyott szerződéseket az UKIG köti meg a közreműködő szervezetekkel.
(11) Éven túli kötelezettségvállalásra a törvényes kereteken belül – a költségvetési törvényben vagy kormányhatározatban meghatározott összeg erejéig – kerülhet sor. Az
erre vonatkozó előterjesztést az UKIG készíti el, és azt a
gazdaság-koordinációs és pénzügyi helyettes államtitkár,
valamint a közlekedési helyettes államtitkár egyetértését
követően a miniszter hagyja jóvá.
5. § Pénzügyi, számviteli feladatok ellátása,
költségvetési beszámolás
(1) Az UKIG felelős
a) annak biztosításáért, hogy olyan kifizetések és bevé
telek kerüljenek kifizetésre és átutalásra, amelyekkel
összefüggésben a beérkező bizonylatok formailag, tartalmilag és számszakilag megfelelnek az előírásoknak és a
szerződésben meghatározottaknak;
b) a főkönyvi könyvelés és a kapcsolódó analitikus nyilvántartások vonatkozó jogszabályok szerinti vezetéséért, a
jogszabályokban előírt költségvetési beszámoló-készítési
kötelezettség teljesítéséhez a teljesség, pontosság, valódi
ság érvényesítése érdekében megfelelő belső nyilvántartási és eljárási rend kialakításáért, a döntések, szerződések,
megrendelések nyilvántartásáért;
c) az Útpénztár eszközeivel és forrásaival kapcsolatos
leltározási és leltárkészítési teendők elvégzéséért;
d) az éves és féléves beszámoló, valamint a negyedéves
mérlegjelentés elkészítéséért, a könyvvizsgálóval történő
együttműködésért;
e) a Kincstárral való folyamatos kapcsolattartás keretében a napi és havi kincstári adatszolgáltatások ellenőrzéséért és egyeztetéséért;
f) a kötelezettségvállalások, illetve azok változásával
összefüggő adatoknak a Kincstár részére történő megküldéséért;
g) az Útpénztár forrásainak terhére történő kifizetések
szabályosságáért;
h) a követelések, kötelezettségek, a pénzügyi teljesítések bizonylatokkal alátámasztott módon történő nyilvántartásáért és archiválásáért;
i) az Útpénztár könyvvizsgálatának során szolgáltatott
adatok teljességéért, valódiságáért, a vizsgálat lefolytatásában való közreműködésért.
(2) Az UKIG feladata az Útpénztárral kapcsolatos vezetői információs rendszer működtetése, havi kontrolling jelentés készítése. Az Útpénztár havi kontrolling jelentése és
vezetői információs rendszere adattartalmának meghatározása a gazdaság-koordinációs és pénzügyi helyettes államtitkár feladata.
(3) Az Útpénztár kezelésének, működtetésének, valamint az Útpénztárból a GKM rendelet szerint támogatási,
megbízási, vállalkozási szerződések alapján folyósított
pénzeszközök rendeltetésszerű és célszerinti felhasználásának belső ellenőrzését az UKIG-nál, az ÁAK Zrt.-nél, az
NA Zrt.-nél és a Magyar Közút Kht.-nál az UKIG belső ellenőrzési egysége végzi. Az Útpénztár belső ellenőrzését a
költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003.
(XI. 26.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint kell
lefolytatni.
6. § Záró rendelkezések (1) Ez az utasítás 2006. június 1. napján lép hatályba.
(2) Jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben a
Ktv., az Áht., a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény,
a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény,
az Ámr., az államháztartás szervezetei beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet, a GKM rendelet, a
Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes támogatási
programjainak részletes szabályairól szóló 19/2004.
(II. 27.) GKM rendelet és a fejezet felügyeletét ellátó szerv
vezetőinek hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról szóló
8/2006. (IV. 7.) GKM utasítás rendelkezései szerint kell
eljárni.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1389/2012. (IX. 20.) Korm. határozata a startmunka mintaprogram keretén belül a biomassza kazánprogram megvalósításához szükséges többletforrás biztosításáról, továbbá a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány 1. a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 3. §-a és
9. melléklet 2. pontja alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet,
8. Startmunka-program cím 5000,0 millió forint összeggel történő túllépését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal 2. a Kvtv. 14. § (4) bekezdése alapján dönt arról, hogy a startmunka mintaprogram keretei között megvalósításra kerülő
bio- és megújuló energiafelhasználási programra, valamint a megkezdett közfoglalkoztatási programok folytatására
biztosított forrásokból dologi és felhalmozási kiadásként legfeljebb 5000,0 millió forint kerülhet felhasználásra;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Belügyminisztérium Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság és az irányítása alá tartozó szervek által megkezdett, a katasztrófavédelemről szóló
törvényben meghatározott feladatok, valamint az önkéntes mentőszervezetek támogatásának finanszírozása
érdekében 300 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt
rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 12. Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím, valamint 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Alapítványok és társadalmi
önszerveződések támogatása alcím, 2. Társadalmi önszerveződések támogatása jogcímcsoport, 5. Önkéntes
tűzoltóegyesületek és mentőszervezetek támogatása jogcím javára a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a fel nem használt rész visszafizetésére: 2012. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
216/2014. (VIII. 28.) Korm. rendelete a központi címregiszter kialakításához szükséges adatellenőrzési feladatokról.
A Kormány a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 47. § (1b) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. cím: a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992.  évi LXVI.  törvény
(a továbbiakban: Nytv.) 28/A. § (2) bekezdés a)–e) pontjában foglalt adatok összessége,
2. központi szerv: az Nytv. 6. § (1) bekezdése szerinti központi szerv,
3. tényleges cím: a tényadatok alapján a valóságnak megfelelő cím.
2. A címellenőrzéssel kapcsolatos feladatok 2. § (1) A központi szerv az Nytv. 39. § (1) bekezdésében meghatározott feladat ellátása érdekében összeállítja az Nytv. 39. §
(3) bekezdése szerinti elektronikus adatállományt (a továbbiakban: jegyzék).
(2) A  központi szerv a  jegyzékben szereplő címeket településenkénti bontásban 2014. szeptember 1-jéig az  illetékes
jegyző rendelkezésére bocsátja.
(3) A jegyző – a központi szerv által kiadott módszertani segédlet ajánlásainak figyelembe vételével – az  illetékességi
területéhez tartozó címek tekintetében a tényleges címek meghatározása céljából az Nytv. 39. § (1) és (2) bekezdése
szerinti adatellenőrzést végez.
(4) Az  adatellenőrzés során a  jegyző a  jegyzékben szereplő cím helyességét az  Nytv. 1.  § (1)  bekezdésében
meghatározott nyilvántartásban (a  továbbiakban: nyilvántartás) szereplő adat és az  adat bejegyzése alapjául
szolgáló, a jegyző kezelésében lévő okirat tartalmának összevetésével ellenőrzi, a vizsgált adatok egyezősége esetén
a jegyzékben szereplő címet ténylegesként jelöli meg.
(5) Adategyezőség hiányában a jegyző az ellenőrzött címet a jegyzékben „felülvizsgálandó” jelzéssel látja el.
 (6) A  jegyző a  (3)–(5)  bekezdés szerint ellenőrzött adatállományt 2014. november 15-ig a  központi szerv részére
visszajuttatja.
 (7) A  központi szerv a  jegyzéket és a  (6)  bekezdés szerint visszajuttatott ellenőrzött adatállományt – az  állami és
önkormányzati nyilvántartások együttműködésének általános szabályairól szóló törvényben meghatározott
központi címregiszter létrehozásának előkészítése céljából – a  nyilvántartástól elkülönítetten kezeli, azt nem teszi
a nyilvántartás részévé.
3. Záró rendelkezés 3. § Ez a rendelet 2014. szeptember 1-jén lép hatályba és 2015. január 1-jén hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
473/2010. (VIII. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. július 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Vona Gábor, a Jobbik Magyarországért Mozgalom (1117 Budapest, Nándorfejérvári út 8/b.) képviseletében benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-795-0143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. július 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy országgyűlési képviselő ne lehessen megyei vagy települési önkormányzat választott
tisztségviselője vagy képviselője?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. A testület figyelemmel az Alkotmánybíróság 52/2001. (XI. 29.) AB határozatba foglaltakra
megállapítja, hogy önmagában az, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés több tagmondatból áll, nem sérti
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményét. Amennyiben azonban a kérdés több olyan
alkérdésből áll, amelyek ellentmondanak egymásnak, amelyek egymáshoz való viszonya nem egyértelmű, vagy
amelyek nem következnek egymásból, illetve amelyek tartalmilag egymáshoz nem kapcsolódnak, az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglaltakon túl sérül a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (2) bekezdésén alapuló népszavazáshoz való jog is.
A Testület álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés több, egymással össze nem függő alkérdést
tartalmaz. A választópolgároknak nincs lehetőségük külön véleményt nyilvánítani arról, hogy „megyei”, vagy
„települési” önkormányzat tagjai tekintetében, továbbá, „választott tisztségviselők”, vagy „képviselők” tekintetében
kívánnak-e a kérdésben szereplő összeférhetetlenségi korlátozásokat bevezetni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint nem felel meg továbbá az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének a kérdésben szereplő „választott tisztségviselő” kifejezés. A hatályos jogszabályi
rendelkezések nem határozzák meg a települési önkormányzatok tekintetében, hogy mely tisztségek betöltői
tekintendők „választott tisztségviselőknek”, ezáltal sem a választópolgár, sem a jogalkotó nem lenne tisztában azzal,
hogy mely alanyi körre vonatkozna a kérdésben foglalt tilalom.
A fent leírtak miatt az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1427/2016. (VIII. 17.) Korm. határozata a nyugellátásra jogosító szolgálati idő és nyugdíjalapot képező jövedelem szerzése céljából 2012. január 1-jét megelőzően megkötött és a megváltozott munkaképességű személyek ellátórendszerének átalakításával összefüggésben 2012. július 26-a előtt megszüntetett megállapodással rendelkező személyek helyzetének rendezéséről.
A Kormány
 1. felhívja az  érintett minisztereket, hogy terjesszék a  Kormány elé a  megváltozott munkaképességű személyek
ellátórendszerének átalakításával összefüggésben 2012. július 26-a előtt megszüntetett megállapodással rendelkező
személyek helyzetét rendező, a szükséges jogszabályok módosítását tartalmazó kormány-előterjesztést;
2. felhívja az  érintett minisztereket, hogy az  1.  pont szerinti jogszabály-módosítások személyi hatálya azokra terjedjen
ki, akik a  társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről
szóló 1997. évi LXXX. törvény 2011. december 31-én hatályos 34. §-a szerinti, a nyugellátásra jogosító szolgálati idő és
nyugdíjalapot képező jövedelem szerzése céljából kötött megállapodásukat arra tekintettel szüntették meg, hogy
a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaira való jogosultság e megállapodásuk alapján a továbbiakban nem
lesz igénybe vehető, és a megállapodás megszüntetésére 2011. november 1-je és 2012. július 25-e között került sor;
3. felhívja az  érintett minisztereket, hogy az  1.  pont szerinti jogszabály-módosítások biztosítsanak választási
lehetőséget a 2. pontban meghatározott személyek számára a tekintetben, hogy
a) részükre a megszüntetett megállapodások alapján befizetett járulékok visszafizetésre kerüljenek vagy
b) ismét megállapodást köthessenek a  megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes
törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény szerinti biztosítási idő szerzése érdekében, olyan
időtartamra, amely a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaira való jogosultság megszerzéséhez
– a megállapodás megszüntetéséig eltelt jogszerző idő figyelembevételével – még szükséges.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. december 1.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
291/2016. (VIII. 19.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(2) bekezdés b) pontja, 59. § (2) bekezdés b) pontja és 62. § (2) bekezdés b) pontja alapján – a honvédelmi miniszter
előterjesztésére – Lamos Imre dandártábornok hivatásos szolgálati viszonyát 2016. augusztus 15-ei hatállyal
felmentéssel megszüntetem.
Budapest, 2016. augusztus 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
82/2008. (HK 7.) HM HVKF intézkedése.  a NATO KFOR Nyugati Többnemzetű Alkalmi Harci Kötelékben részt vevő katonai szervezet megalakításáról és felkészítéséről
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (Hvt.) 101. § (4)–(5) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató
műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.) HM utasításra, a KFOR
Nyugati Többnemzetű Alkalmi Harci Kötelékben részt
vevő erők kijelöléséről és felkészítéséről az alábbi
intézkedést adom ki. Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a HM Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HM HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó, illetve a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek a
KFOR Nyugati Többnemzetű Alkalmi Harci Kötelékben
résztvevő állomány kijelölésében és felkészítésében érintettek.
Az ideiglenes katonai szervezet megalakítása 2. Az MH állományából a KFOR Nyugati Többnemzetű
Alkalmi Harci Kötelékben résztvevő erők szervezete HM
határozattal, mint részjogkörű költségvetési egység, az
MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban:
MH ÖHP) parancsnok közvetlen alárendeltségébe tartozó
Ideiglenes Katonai Szervezet kerül megalakításra.
3. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Magyar
Honvédség KFOR Zászlóalj. Rövidítése: MH KFOR Z.
4. Az MH KFOR Z műveleti feladatait 2008. szeptember 1-jétől hajtja végre.
5. Az MH ÖHP 2008. május 1-jéig a megalakítására,
ideiglenes befogadására, valamint pénzügyi és számviteli,
illetve logisztikai ellátására kijelölt katonai szervezet megjelölésével, kezdeményezi a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály felé a HM határozat kiadását az MH KFOR Z
megalakítására.
Az MH KFOR Z szervezete 6. Az MH KFOR Z létszáma legfeljebb 450 fő.
Dokumentumok kidolgozása 7. Az MH KFOR Z állománytáblával, felszerelési jegyzékkel valamint Szervezeti és Működési Szabályzattal
rendelkezik. Az MH ÖHP 2008. március 30-ig az elkészített állománytáblát és a felszerelési jegyzéket, valamint június 30-ig az SZMSZ-t jóváhagyásra felterjeszti.
8. A HM Haderőtervezési Főosztály az állománytáblát
és a felszerelési jegyzéket jóváhagyás után 5 munkanapon
belül megküldi a HM Védelmi Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM VTF), a HM Közgazdasági és Pénzügyi
Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ), a HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ), a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM
FLÜ), és az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi
Központ (a továbbiakban: MH HEK) részére az erőforrás-,
költségszükségleti és kiadási igénytervek összeállítása érdekében.
9. Az MH ÖHP a HM HVKF illetékességébe tartozó
terveket, intézkedéseket a HM Hadműveleti és Kiképzési
Főosztály (a továbbiakban: HM HKF), – információvédelem vonatkozásában a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály – útján terjeszti fel jóváhagyásra.
Felkészítés, nemzetközi kapcsolatok 10. Az MH ÖHP az MH KFOR Z kijelölt állományának
kiképzését két – az általános kiképzési és a küldetést megelőző közvetlen felkészítési feladatait végrehajtó – fázisban hajtja végre.
11. Az első fázis feladatait az MH ÖHP a HM HKF által
„A nemzetközi válságkezelési feladatokra kijelölt erők kiképzésére és felkészítésére” kiadott intézkedése szerint
határozza meg és intézkedik azok kiképzési feltételeinek
megteremtésére.
12. A HM HKF 2008. március 30-ig intézkedést ad ki az
MH KFOR Z küldetést megelőző közvetlen felkészítési
feladatainak követelményeiről, a nemzeti felkészítést lezáró ellenőrzés végrehajtásáról. A HM HKF és – külön felkérés alapján – a HM IIF 2008. április 15-ig együttes intézkedést ad ki az MH KFOR Z híradó, informatikai és információvédelmi támogatására.
13. Az MH MK a nemzetközi megállapodások előkészítése érdekében begyűjti és biztosítja a kért információkat
és adatokat a HM JF főosztályvezető részére.
14. Az MH MK együttműködve a HM JF-el és az MH
ÖHP-val, valamint az érintett HM szervekkel és MH szervezetekkel előkészíti az alegység tevékenységéhez szükséges nemzetközi megállapodásokat, melyek érintik a
nemzetközi együttműködés szabályait és kérdésköreit.
15. Az MH ÖHP a nemzetközi parancsnokságok igénye
szerint megadja az MH KFOR Z-ra vonatkozó adatokat.
Személyügyi, logisztikai, egészségügyi és pénzügyi
feladatok 16. Az MH ÖHP a hadfelszerelést alapvetően saját
készleteinek felhasználásával tervezi és szervezi. A meglévő készletből nem biztosítható hadfelszerelésre illetve
szolgáltatásokra vonatkozó igényét megküldi a HM FLÜ
és a HM IÜ részére.
17. Az MH ÖHP a szállító kapacitás és az engedélyek
beszerzési igényeit a szállítási feladat megkezdése előtt
legalább 60 nappal megküldi a HM FLÜ részére.
18. A költségvetési terv elkészítéséhez 2008. május
30-ig az HM ÖHP a feladat logisztikai, a HM IÜ az infrastrukturális jellegű, az MH HEK az egészségügyi jellegű
kiadási igényeit megküldi a HM KPÜ részére.
19. Az MH ÖHP – a HM FLÜ-vel és az MH Katonai
Igazgatási és Adatfeldolgozó Központtal együttműködve – beszerzi, biztosítja, illetve előkészíti a diplomáciai
engedélyeket, és mindazon úti okmányokat, személyi és
kollektív dokumentumokat (szolgálati útlevél, személyi
igazoló jegy, NATO menetparancs stb.), amelyekkel a kihelyezetteknek rendelkezniük kell.
20. Az állományilletékes parancsnokok javaslatot tesznek a kijelölt állomány biztonsági ellenőrzésének kezdeményezésére.
21. Az MH ÖHP – az MH HEK-kel egyeztetve – kezdeményezi az MH KFOR Z állományának alkalmassági vizsgálatát, megelőző egészségügyi ellátását, egészségügyi
felkészítését, egészségügyi eszközökkel és szakanyagokkal történő ellátását.
22. Az alkalmazási területre az ENSZ Világ-egészségügyi Szervezet illetve a nemzetközi szervezet által javasolt
immunizációs protokoll alapján, a védőoltásokat és az erről szóló nemzetközi oltási bizonyítványt az MH HEK biztosítja. Védőoltásban csak az alkalmas minősítéssel rendelkező, kiutazó állomány részesíthető.
23. Az MH ÖHP és az MH HEK a HM VTF kezdeményezésére összeállítja a felelősségi körébe tartozó logisztikai
feladatok erőforrás-, költségszükségleti és kiadási igényeit.
Záró rendelkezések 24. Az MH ÖHP parancsnoka 2008. július 15-ig jelent a
HM HVKF-nek a készenlét eléréséről.
25. A jövőbeni nemzetközi tárgyalások, illetve a kiadásra kerülő Kormányhatározat követelményeinek függvényében a szervezet összetétele, létszáma, felszerelése pontosításra kerül.
26. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba, s
ezzel egyidejűleg a HM Honvéd Vezérkar főnökének
121/2007. (HK 21.) HM HVKF intézkedése a KFOR Nyugati Többnemzetű Alkalmi Kötelékben részt vevő erők kijelöléséről és felkészítéséről hatályát veszti.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1501/2018. (X. 12.) Korm. határozata a Budapest MICE Turisztikai Fejlesztési Program támogatásáról.
A Kormány kiemelten fontosnak tartja, hogy Magyarország minél több üzleti találkozó, kiállítás, konferencia rendezésének
jogát szerezze meg, ezért egyetért a  Budapest MICE Turisztikai Fejlesztési Program (a továbbiakban: Program) kidolgozásának
szükségességével, amelynek előkészítése érdekében felhívja
 1. a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy a  Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztésének felelősségi körében
eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködve és a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Ügynökség) bevonásával gondoskodjon a Program megvalósításának
előkészítéséről;
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2018. december 31.
 2. a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy a  Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztésének felelősségi körében
eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködve és az  Ügynökség bevonásával gondoskodjon
az  1.  pontban meghatározott feladat megvalósítása keretében Budapesten a  Millenniumi Városközpontban egy
új, 3-4 ezer fős rendezvényközpont tekintetében egy, a  létesítmény funkcióit, elhelyezését, valamint megközelítési
és parkolási lehetőségeit bemutató tanulmányterv és részletes tervezési program elkészítéséről, amely figyelembe
veszi a Művészetek Palotájával kapcsolatos üzemeltetési szinergiákat;
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2019. május 31.
 3. a pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával – az  1. és 2.  pontban meghatározott
feladat megvalósítása érdekében − a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári
díjakkal együtt – gondoskodjon mindösszesen 150 525 000 forint központi költségvetési forrás biztosításáról
a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki
Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 13. Turisztikai fejlesztési
célelőirányzat jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
miniszterelnök kabinetfőnöke Határidő: azonnal
 4. a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy a  Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztésének felelősségi körében
eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködve készítsen előterjesztést a Kormány számára az 1. és
2. pontban meghatározott feladat elvégzéséről és a Program megvalósításához szükséges intézkedésekről;
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2019. július 1.
 5. a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy gondoskodjon támogatás nyújtásáról az  Ügynökség részére az  1. és
2. pontban meghatározott feladat megvalósítása érdekében, a 3. pontban meghatározott forrás erejéig.
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: a forrás biztosítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
267/2014. (VI. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tuzáné dr. Papp
Szilviát 2014. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1073/2013. (II. 21.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0003 azonosító számú („Nagybajom város szennyvízcsatornázása és tisztítása” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0003 azonosító számú, „Nagybajom Város
szennyvízcsatornázása és tisztítása” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi
Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1904/2017. (XII. 6.) Korm. határozata a Kisbér város külterületén fekvő földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Kisbér város külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerint 0129/7, 0129/8, 0129/10, 0129/11, 0129/13 és 0129/14 helyrajzi számú földrészleteket, valamint az  ezen
földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
184/2010. (VI. 7.) KE határozata szolgálati viszony megszűnéséről és nyugállományba helyezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére, Madarász Károly István
mérnök altábornagy szolgálati viszonyát 2010. június 5-én megszüntetem és 2010. június 6-ai hatállyal nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. június 4. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök