text:
21/2010. (V. 13.) OKM rendelete az informatikai fejlesztési feladatok támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 5. számú melléklet 14. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró önkormányzati miniszterrel egyetértésben, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszter véleményének
kikérésével, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a helyi önkormányzatokra és azok jogi személyiségű társulásaira (a továbbiakban: helyi önkormányzati
intézményfenntartó),
b) az egyházi jogi személyre, a társadalmi szervezetre, az alapítványra, a közalapítványra, az országos kisebbségi
önkormányzatra, a jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaságra, a közoktatási feladatot
alaptevékenységként végző, a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozóra,
a nem állami felsőoktatási intézményekre (a továbbiakban: nem állami intézményfenntartó),
c) a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményekre (a továbbiakban: állami felsőoktatási
intézményfenntartó; a b)–c) pont alattiak a továbbiakban együtt: nem helyi önkormányzati intézményfenntartó),
valamint
d) az a)–c) pont alatt felsoroltak (a továbbiakban együtt: fenntartó) által fenntartott nappali rendszerű, általános
műveltséget megalapozó általános iskolai, gimnáziumi, szakközépiskolai, szakiskolai, speciális szakiskolai
(a továbbiakban: iskolai oktatás), óvodai, kollégiumi feladatot; nevelési tanácsadást, tanulási képességet vizsgáló
szakértői és rehabilitációs tevékenységet, országos szakértői és rehabilitációs tevékenységet ellátó közoktatási
intézményekre.
1. Informatikai fejlesztések támogatása 2. § (1) A fenntartó az 1. melléklet A) pontja szerinti adattartalommal új informatikai eszközökre, informatikai eszközök
működtetéséhez szükséges új eszközökre, valamint – a szakmai és informatikai fejlesztési feladatok támogatása
igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló
28/2009. (VIII. 19.) OKM rendelet 2. § 7. pontja és a 3–4. § szerinti – akkreditált szoftverekre támogatási igényt nyújthat
be a közoktatási intézménnyel 2009. október 1-jén jogviszonyban álló és iskolai oktatásban részt vevő tanulók, óvodás
gyermekek vagy kollégiumi nevelésben részesülő tanulók száma alapján.
(2) A támogatási igény összege közoktatási intézményenként legfeljebb
a) 4 millió Ft, ha az iskolai oktatásban részt vevő tanulók száma legalább 1000 fő,
b) 3 millió Ft, ha az iskolai oktatásban részt vevő tanulók száma 700–999 fő,
c) 2 millió Ft, ha az iskolai oktatásban részt vevő tanulók száma 500–699 fő,
d) 1 millió Ft, ha az iskolai oktatásban részt vevő tanulók száma 110–499 fő,
e) 1 millió Ft, ha a gyermekek vagy a kollégiummal jogviszonyban álló tanulók száma legalább 200 fő.
(3) Tanuló az, aki nappali rendszerű, általános műveltséget megalapozó iskolai oktatásban vesz részt. Gyermek az, aki
óvodai nevelésben vesz részt.
(4) Az iskolai oktatásban részt vevő intézményben az (2) bekezdés szerinti támogatási igény összegének 30%-ából
biztosítani kell az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által akkreditált adminisztrációs és ügyviteli
szoftver működését. Ha a közoktatási intézmény akkreditált szoftvert első alkalommal vezet be, vagy a meglévőt
szeretné lecserélni, a fenntartó – a közoktatási intézmény képviselőjével egyeztetve – választja ki a megfelelő szoftvert.
3. § (1) A fenntartó az 1. melléklet B) pontja szerinti adattartalommal új informatikai eszközökre, informatikai eszközök
működtetéséhez szükséges új eszközökre, valamint akkreditált szoftverekre támogatási igényt nyújthat be az általa
fenntartott pedagógiai szakszolgálatot ellátó közoktatási intézmény részére az alábbi feltételek megléte esetén:
a) a pedagógiai szakszolgálat a következő feladatok valamelyikét jogszabályban meghatározottak szerint ellátja:
aa) tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs tevékenység, országos szakértői és rehabilitációs
tevékenység, illetve
ab) nevelési tanácsadás, és b) az a) pontban meghatározott feladatok ellátása szakmailag és szervezetileg önálló intézmény vagy intézményegység keretében történik.
(2) A fenntartó – a (4) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – az (1) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti feladat
ellátásakor közoktatási intézményenként legfeljebb 160 000 Ft/pedagógus támogatást igényelhet.
(3) A fenntartó – a (4) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – az (1) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti feladat
ellátásakor közoktatási intézményenként legfeljebb 80 000 Ft/pedagógus támogatást igényelhet.
(4) Pedagógus az, akit a közoktatási intézményben a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs tevékenység,
az országos szakértői és rehabilitációs tevékenység, a nevelési tanácsadás feladatainak ellátására 2009. október 1-jén
pedagógus-munkakörben közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban foglalkoztattak.
2. A támogatás igénylése, bírálata, döntése és folyósítása
4. § (1) A fenntartó a támogatás igénylésére szolgáló igénylőlapot az 1. melléklet A), illetve B) pontja szerinti tartalommal
az Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatósága (a továbbiakban: OKM Támogatáskezelő)
honlapján az erre a célra kialakított rendszeren keresztül állíthatja elő. Az igénylőlapot két eredeti példányban postai
úton 2010. június 4-ig küldi meg
a) a helyi önkormányzati intézményfenntartó a Magyar Államkincstár Regionális Igazgatóságához (a továbbiakban:
Igazgatóság),
b) a nem helyi önkormányzati intézményfenntartó az OKM Támogatáskezelő részére.
(2) A fenntartó az igénylőlaphoz két eredeti példányban csatolja
a) az 1. melléklet C) pontja szerinti szempontsort és pontrendszert tartalmazó adatlapot, amelyet az (1) bekezdés
szerinti rendszerben elektronikusan is rögzít,
b) az 1. melléklet D) pontja alapján a fenntartói nyilatkozatot,
c) az 1. melléklet E) pontja szerinti nyilatkozatot arról, hogy a közoktatási intézmény rendezett munkaügyi
kapcsolatokkal rendelkezik, továbbá
d) közoktatási intézményenként az a01t01 számú OSAP adatlapot, továbbá
e) a nem állami intézményfenntartó esetén a fenntartói felhatalmazást az Igazgatóság számára a beszedési
megbízás benyújtásához.
(3) A támogatási igényt közoktatási intézményenként úgy kell összeállítani, hogy minden eszköz támogatási igénye
legalább tízezer forint értékű és ezer forintra kerekített legyen. Ha a fenntartó az igénylési határidőt önhibáján kívül
elmulasztotta, igazolási kérelmet nyújthat be az Igazgatósághoz vagy az OKM Támogatáskezelőhöz, az elmulasztott
határidőtől számított öt munkanapon belül. Az igazolási kérelemmel együtt az elmulasztott igénylést is pótolni kell.
(4) Az Igazgatóság vagy az OKM Támogatáskezelő az e rendeletnek való megfelelés szempontjából a határidőben
benyújtott támogatási igényt megvizsgálja, és szükség esetén legfeljebb öt munkanapos határidővel hiánypótlásra,
módosításra hívja fel a fenntartót. Amennyiben a fenntartó a felhívásnak nem tesz eleget, vagy nem megfelelően
teljesíti azt, az Igazgatóság vagy az OKM Támogatáskezelő a támogatási igényt nem továbbítja, és erről öt munkanapon belül írásban értesíti a fenntartót.
(5) A nem továbbított igényekről az Igazgatóság a 2. melléklet alapján összesítő adatlapot készít, amelyet 2010. július 5-ig
megküld az OKM Támogatáskezelő részére. Az összesített adatokat, ideértve a nem helyi önkormányzati intézményfenntartók adatait is, az OKM Támogatáskezelő elektronikus úton megküldi a miniszter részére.
(6) Az Igazgatóság a fenntartói igénylőlapok adatait, beleértve az igazolási kérelemmel megküldött igényléseket is,
a 2. melléklet alapján összesíti és 2010. július 5-ig papír alapon megküldi az OKM Támogatáskezelő részére, egyúttal
az igénylőlapokat, valamennyi melléklettel együtt egy eredeti példányban mellékeli.
5. § (1) Az OKM Támogatáskezelő a feldolgozott igénybejelentéseket az 1. § szerinti fenntartói bontásban, nem állami
intézményfenntartók esetében fenntartói típusonként is, intézmény és jogcím szerint, valamennyi adattal elektronikus formában 2010. július 23-ig átadja a miniszter részére.
(2) Az egy közoktatási intézményre jutó támogatás összegére és a támogatásban részesíthető fenntartóra vonatkozóan
a miniszter, a helyi önkormányzatokért felelős miniszter, továbbá a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter
által felkért szakértőkből álló öttagú döntéselőkészítő bizottság (a továbbiakban: bizottság) – az OKM Támogatáskezelő, mint lebonyolító szervezet közreműködésével – az e rendeletben foglaltak figyelembevételével tizenöt
munkanapon belül javaslatot tesz a miniszternek. A bizottságba három tagot a miniszter, egy-egy tagot a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter, valamint a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter delegál.
(3) A támogatási igények bírálata az igénylőlapon, az 1. melléklet C) pontja szerinti pontrendszer, a közoktatási információs rendszerben nyilvántartott adatok alapján és a jogszabályban meghatározott feltételeknek való megfelelés
alapján történik. A bírálat során előnyt jelenthet az, ha
a) a kiválasztott eszközt
aa) a tanórán, az óvodai, iskolai foglakozásokon (a továbbiakban együtt: foglalkozás) gyermek, tanuló, vagy
ab) az adminisztrációs feladatok ellátásához, a foglalkozásokra való felkészüléshez, az e rendelet szerinti
pedagógiai szakszolgálati feladatok ellátáshoz a pedagógus használja, vagy
b) a kiválasztott eszköz a nyelvi labor kialakítása miatt szükséges.
(4) A támogatás ezer forintra kerekített támogatási összegének odaítéléséről, valamint az igazolási kérelmek elfogadásáról a bizottság javaslatát követően a miniszter nyolc napon belül dönt. A döntés eredményét a miniszter az Oktatási
és Kulturális Minisztérium honlapján közzéteszi, valamint az OKM Támogatáskezelő a miniszteri döntést követő nyolc
napon belül postai úton megküldi a fenntartónak.
6. § (1) A miniszter a döntést követő nyolc napon belül a támogatásra jogosult helyi önkormányzati intézményfenntartók
3. melléklet alapján összesített adatait utalványozás céljából az önkormányzat KSH kódjának, (településtípus nélküli)
megnevezésének, a közoktatási intézmény nevének és OM azonosítójával és a támogatási összegnek a feltüntetésével, papír alapon és elektronikus formában, az ebr42 rendszerben is megküldi a helyi önkormányzatokért felelős
miniszter részére. A támogatást a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény
(a továbbiakban: költségvetésről szóló törvény) 5. mellékletének 14. pontja szerint kell biztosítani. A támogatást
a miniszteri döntést követő tizenöt napon belül a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján
a Magyar Államkincstár egy összegben folyósítja.
(2) Az Igazgatóság 2010. október 15-ig utalványozás céljából megkapja a nem állami fenntartó adószámát, a nevét,
a közoktatási intézményének nevét és OM azonosítóját és a támogatás összegét. A nem állami intézményfenntartók
esetén a támogatást az Igazgatóság a költségvetésről szóló törvény 1. számú melléklet XX. Fejezet, 11. cím, 2. alcím,
3. jogcímcsoport, 1. előirányzat-csoportszám „Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás” előirányzat terhére a miniszter utalványozását követő tizenöt napon belül folyósítja. A folyósítás feltétele, hogy a nem állami
intézményfenntartónak ne legyen köztartozása.
(3) Az állami felsőoktatási intézményfenntartók részére a miniszter év végén, pótelőirányzatként intézkedik a költségvetésről szóló törvény 1. számú melléklet XX. fejezet 11. cím 2. alcím 17. jogcímcsoport „Gyakorlóiskolák normatív
támogatása” előirányzat terhére történő előirányzatok átcsoportosításáról és folyósításáról.
3. Az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések 7. § A fenntartó a támogatási igényéhez csatolja a nyilatkozatát arról, hogy rendelkezik a közoktatásról szóló törvény
105. §-ában meghatározott közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési tervvel. E rendelkezéseket a társulások tekintetében azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a nyilatkozatot az egyes társulási típusoknál meghatározott döntéshozó
szerv vagy személy adja ki.
4. A támogatás felhasználása és elszámolása 8. § (1) A 2. § és a 3. § alapján elnyert támogatási összeget egymással, egyéb állami támogatással, pályázattal nem lehet
összevonni. Az elnyert támogatást a miniszteri döntést követően lehet felhasználni. A miniszteri döntés napját az 5. §
(4) bekezdése szerinti közzététel tartalmazza.
(2) A fenntartó a támogatási összeget a miniszteri döntés alapján és az e bekezdésben foglaltakra figyelemmel köteles
felhasználni, és csak arra a közoktatási intézményére fordíthatja, amelyre a támogatást elnyerte. A fenntartó döntése
alapján az eszközöket a közoktatási intézmény is beszerezheti. Felhasználáskor a beszerzési mennyiség, illetve a támogatott eszközök száma változtatható, azzal, hogy a miniszteri döntésben nem szereplő eszközre nem lehet
a támogatást fordítani.
9. § (1) Ha a fenntartó 2010. május 15-ig a közoktatási intézmény átszervezésével, fenntartói jogának átadásával, megszüntetésével összefüggő döntést hozott, akkor az e rendeletben foglaltakat a következő eltérésekkel kell alkalmazni.
Ha a közoktatási intézmény jogutód nélküli szűnik meg vagy a helyi önkormányzat a fenntartói jogát nem állami
intézményfenntartónak adja át vagy fordítva, a fenntartó az érintett közoktatási intézmény vonatkozásában nem
nyújthat be támogatási igényt. A közoktatási intézmény jogutóddal történő megszűnése, illetve átszervezése,
fenntartói jogának átadása esetében a támogatási igényt a jogutód közoktatási intézmény fenntartója a jogelőd
közoktatási intézmény fenntartójának egyetértésével nyújthatja be, az elnyert támogatást a jogutód közoktatási
intézmény fenntartója, illetve a támogatott közoktatási intézmény használhatja fel az e rendeletben meghatározott
támogatási célra, ebben az esetben a támogatással a jogutód közoktatási intézmény fenntartójának kell elszámolnia.
(2) Az (1) bekezdés szerinti változás esetén a fenntartónak csatolnia kell a fenntartói döntésről szóló határozatot,
a közoktatási intézmény hatályos és egységes szerkezetű alapító okiratát, valamint a megszüntető vagy átalakító
okiratát.
(3) Ha a fenntartó 2010/2011-es tanévben, nevelési évben szünetelteti a támogatást nyert közoktatási intézmény
működését, a kapott támogatás teljes összegét haladéktalanul vissza kell fizetnie.
(4) A támogatás 2010. december 31-ig kötelezettségvállalással terhelt maradványát 2011. június 30-ig lehet jogszerűen
felhasználni. Kötelezettségvállalásnak minősül különösen a szerződés, a megállapodás megkötése, a visszaigazolt
megrendelés. Kötelezettségvállalásnak kell elfogadni a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvényben leírtak
alapján a közbeszerzés megkezdéseként a közbeszerzési eljárást megindító feladott hirdetményt, megküldött ajánlati,
ajánlattételi felhívást.
(5) A teljes támogatás felhasználását követő harminc napon belül a fenntartó szakmai beszámolót és pénzügyi
elszámolást küld az OKM Támogatáskezelő részére. A szakmai beszámolót és pénzügyi elszámolást a 4. melléklet
szerinti adattartalommal kell az OKM Támogatáskezelő honlapján előállítani és az onnan kinyomtatott adatlapot
postai úton – két eredeti példányban – megküldeni az OKM Támogatáskezelő részére. Az adatlaphoz másolatban,
fenntartó által hitelesítve és két példányban csatolni kell a kötelezettségvállalásról szóló bizonylatot, a számlamásolatot, hozzáfűzve a kifizetést igazoló dokumentumot.
(6) Ha a fenntartó a beszámolási és elszámolási kötelezettségének nem tesz eleget, a kapott támogatást haladéktalanul
– kamattal terhelten – vissza kell fizetnie. Az adatszolgáltatás elmulasztásáról az OKM Támogatáskezelő írásban 2011.
augusztus 15-ig értesíti a támogatást folyósító szervet.
10. § (1) Az OKM Támogatáskezelő a 9. § (5) bekezdés alapján közölt adatokat összeveti a miniszteri döntéssel, szükség szerint
egy alkalommal legfeljebb öt munkanapos hiánypótlásra hívja fel a fenntartót, majd írásban nyilatkozik arról, hogy
közoktatási intézményenként a szakmai beszámoló elfogadható-e, továbbá jelzi az eltérések okát. Az OKM
Támogatáskezelő a szakmai beszámolót és pénzügyi elszámolást, valamennyi melléklettel és a kialakított szakmai
véleményével együtt, egy példányban elektronikus és papír formában megküldi a helyi önkormányzati és a nem állami
intézményfenntartó esetében az Igazgatóságnak, az állami felsőoktatási intézményfenntartó esetében a miniszternek.
(2) Az Igazgatóság az OKM Támogatáskezelő által megküldött adatok és okiratok alapján, a pénzügyi adatok ellenőrzése
után az 5. melléklet szerinti adattartalommal – elektronikusan és postai úton – összesítő jelentést küld a miniszternek.
Az Igazgatóság a pénzügyi adatok ellenőrzése és az elszámolás során a helyi önkormányzati intézményfenntartók
esetében az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény rendelkezéseit alkalmazza.
(3) Ha a nem állami intézményfenntartó a támogatást vagy annak egy részét jogosulatlanul vette igénybe, azt nem
megfelelően használta fel, vagy a támogatások igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, akkor a támogatásról, vagy
annak meghatározott részéről haladéktalanul köteles lemondani, és a lemondással egyidejűleg a támogatást vagy
annak meghatározott részét vissza kell fizetnie.
(4) A nem helyi önkormányzati intézményfenntartó visszafizetési kötelezettség esetén a támogatást kamattal terhelten
fizeti vissza. Ha a nem helyi önkormányzati intézményfenntartó visszafizetési kötelezettségének határidőben nem tesz
eleget, a visszafizetési kötelezettség teljesítésének napjáig további késedelmi kamatot kell fizetnie. Az ellenőrzéssel és
az elszámolással kapcsolatban e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a közoktatásról szóló 1993. évi
LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997. (II. 13.) Korm. rendeletben foglaltakra figyelemmel kell eljárni.
(5) Ha a visszafizetendő támogatás együttes összege, illetve a késedelmi kamat és a jogtalan igénybevétel miatti kamat
együttes összege az ezer forintot nem éri el, azt a nem helyi önkormányzati intézményfenntartónak nem kell
visszafizetnie.
5. Helyszíni ellenőrzés, monitoring 11. § (1) A szakmai beszámoló valódiságát az OKM Támogatáskezelő, a pénzeszközök jogszerű felhasználását az Igazgatóság
ellenőrzi, illetve a helyszínen ellenőrizheti. Az állami felsőoktatási intézményfenntartó esetében az e bekezdés szerinti
ellenőrzéseket a miniszter végzi el.
(2) A fenntartó és a közoktatási intézmény köteles a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást
megadni, a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, a helyszíni ellenőrzést lehetővé tenni. Az adatok
valódiságát a fenntartónál és a közoktatási intézménynél megfelelő nyilvántartással, szakmai dokumentációval,
az elszámolást megalapozó könyvelési rendszer kialakításával is alá kell támasztani.
(3) Az OKM Támogatáskezelő 2010. november végéig statisztikai célú jelentést készít a 2009. évi támogatás felhasználásának eredményességéről, illetve a támogatott eszközök típusa alapján általános jellemzést ad a megvásárolt
eszközök alapján.
6. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
371/2011. (XII. 31.) Korm. rendelete a költségvetési szerveknél és az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél foglalkoztatottak 2012. kompenzációjáról.
A Kormány a Magyarország 2012. évi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 4. § (6) bekezdésében, és a 78. §
(1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 35. cikk (3) bekezdésében megállapított feladatkörében
eljárva a következő rendeletet alkotja: 1. § A rendelet hatálya
a) a költségvetési szervekre és a velük aa) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.),
ab) a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.),
ac) a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Ktjv.),
ad) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.), ae) a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú tagjainak jogállásáról szóló 2001. évi XCV.
törvény (a továbbiakban: Hjt.), af) az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban:
Iasz.), ag) a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjv.), ah) a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) Harmadik Része XII. fejezete,
valamint ai) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.)
66/G. §-a szerinti hivatásos nevelőszülői jogviszonyban álló hivatásos nevelőszülőkre és
b) az egyházak közcélú – egészségügyi, oktatási, szociális, közművelődési, sport és karitatív – tevékenységet
folytató, nem költségvetési szervként működő intézményeire (a továbbiakban: egyházi foglalkoztatóra), és a
velük ba) az Mt. szerinti munkaviszonyban állókra, valamint
bb) a Gyvt. 66/G. §-a szerinti hivatásos nevelőszülői jogviszonyban álló hivatásos nevelőszülőkre
terjed ki, (a továbbiakban együtt: foglalkoztatott). 2. § (1) A foglalkoztatott a 2011–2012. évi adó- és járulékváltozások ellentételezésére szolgáló kompenzációra
(a továbbiakban: kompenzáció) a 2012. év hónapjaira járó illetményének kifizetésével egyidejűleg, a 2011. december
31-én fennálló – 1. § szerinti – jogviszonya alapján havonta a (2)–(14) bekezdésben foglalt feltételekkel jogosult.
(2) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével az 1. melléklet szerinti kompenzációra jogosult az
a foglalkoztatott, aki a 9. § szerinti nyilatkozata alapján a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
(a továbbiakban: Szja tv.) 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre nem jogosult és jogviszonya 2010. december
31-én a rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval fennállt és azóta munkavégzésre irányuló jogviszonyt kizárólag
e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval létesített. (3) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet szerinti kompenzációra jogosult az
a foglalkoztatott, aki a 9. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre nem
jogosult és jogviszonya 2010. december 31-én a rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval nem állt fenn és 2012-ben
munkavégzésre irányuló jogviszonyt kizárólag e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval létesített.
(4) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 3. melléklet szerinti kompenzációra jogosult az
a foglalkoztatott, aki a 9. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre egy
kedvezményezett eltartott után jogosult, az eltartottak száma három főnél kevesebb, továbbá házas-, vagy élettársa
nem e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval áll jogviszonyban.
(5) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 4. melléklet szerinti kompenzációra jogosult az
a foglalkoztatott, aki a 9. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre két
kedvezményezett eltartott után jogosult, az eltartottak száma három főnél kevesebb, és házas-, vagy élettársa nem e
rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval áll jogviszonyban. (6) Azon házas- vagy élettársak esetében, akik a 9. § szerinti nyilatkozatuk alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint
családi kedvezményre egy kedvezményezett eltartott után jogosultak, az eltartottak száma három főnél kevesebb, és
mindketten e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval állnak jogviszonyban
a) az a foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye alacsonyabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi illetménye a
tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet,
b) az a foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye magasabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi illetménye a
tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 3. melléklet
szerinti kompenzációra jogosult. (7) Azon házas- vagy élettársak esetében, akik a 9. § szerinti nyilatkozatuk alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint
családi kedvezményre két kedvezményezett eltartott után jogosultak, az eltartottak száma három főnél kevesebb, és
mindketten e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval állnak jogviszonyban és
a) legalább egyikük tárgyhavi illetménye alacsonyabb, mint 109 000 forint és kettejük tárgyhavi illetménye közötti
különbség nagyobb vagy egyenlő, mint 50 000 forint,
aa) az a foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye alacsonyabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi
illetménye a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet,
ab) az a foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye magasabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi illetménye
a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 4. melléklet
szerinti kompenzációra jogosult, b) mindkettőjük tárgyhavi illetménye magasabb vagy egyenlő, mint 109 000 forint a tárgyhónap első napján
érvényes illetménye figyelembevételével a 3. melléklet szerinti, c) kettejük tárgyhavi illetménye közötti különbség kisebb, mint 50 000 forint – függetlenül a tárgyhavi
illetményüktől –, a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 3. melléklet szerinti
kompenzációra jogosult. (8) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye 2,29%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű –
kompenzációra jogosult az a foglalkoztatott, akinek a jogviszonya 2010. december 31-én a rendelet hatálya alá tartozó
munkáltatóval fennállt, azóta munkavégzésre irányuló jogviszonyt kizárólag e rendelet hatálya alá tartozó
munkáltatóval létesített, és aki a 9. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi
kedvezményre a) egy vagy két kedvezményezett eltartott után jogosult, az eltartottak száma eléri vagy meghaladja a három főt és a
tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem éri el a 135 000 forintot,
b) négy vagy több gyermek után jogosult és a tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem éri el a 135 000
forintnak a három feletti gyermekszám és a 20 000 forint szorzatával növelt összegét.
(9) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye 1,53%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű –
kompenzációra jogosult az a foglalkoztatott, akinek jogviszonya 2010. december 31-én a rendelet hatálya alá tartozó
munkáltatóval nem állt fenn és 2012-ben munkavégzésre irányuló jogviszonyt kizárólag e rendelet hatálya alá tartozó
munkáltatóval létesített, és aki a 9. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi
kedvezményre egy vagy több kedvezményezett eltartott után jogosult úgy, hogy az eltartottak száma eléri vagy
meghaladja a három főt, és a tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem haladja meg a 216 700 forintot.
(10) A (2)–(9) bekezdés szerinti kompenzáció összegét legfeljebb nulla összegig csökkenteni kell a kötelező legkisebb
munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról szóló 337/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet,
valamint a 298/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet szerinti minimálbér és garantált bérminimum elérése érdekében
végrehajtott illetményemelés 100 forintra kerekített összegével. (11) Az 1. § szerinti jogviszony hóközi létesítése, illetve megszűnése esetén a foglalkoztatott a törthónapra a (2)–(9)
bekezdés szerinti kompenzáció 100 forintra kerekített időarányos részére jogosult.
(12) Az 1. § szerinti jogviszonyok közül egyidejűleg több jogviszonyban álló foglalkoztatott a teljes munkaidős
jogviszonyában jogosult a kompenzációra. Az 1. § szerinti teljes munkaidős jogviszony hiányában az időben
legkorábban keletkezett jogviszonyban jár a kompenzáció. (13) Nem jogosult kompenzációra a foglalkoztatott a fizetés nélküli szabadság, valamint az egész napos igazolatlan távollét
időtartamára. A kompenzáció emiatt kieső összegét a tárgyhónapban kieső munkanapok számának a foglalkoztatott
munkarendje szerinti, a tárgyhónap egészére megállapított munkanapok számához viszonyított arányában, 100
forintra kerekítve kell megállapítani. A munkanapok számába be kell számítani a fizetett munkaszüneti napokat is.
(14) Az a foglalkoztatott, akinek az 1. § szerinti jogviszonya 2012. évben keletkezett és 2012. január 1-je és e jogviszony
létrejötte között kizárólag e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval állt munkavégzésre irányuló jogviszonyban, a
(2)–(13) bekezdés alkalmazásával jogosult a kompenzációra. 3. § (1) A 2. § vonatkozásában illetményként kell figyelembe venni:
a) a Kjt. 66. és 79/E. §-a szerinti illetményt (beleértve a garantált illetmény feletti, a munkáltató döntése alapján
megállapított illetményrészt is), továbbá a közalkalmazott számára a Kjt. 70–75. §-a alapján megállapított
illetménypótlékot, b) a köztisztviselők és kormánytisztviselők esetében a Ktv. 42. § (2) bekezdése szerinti – a 43. § (4) bekezdése szerinti
illetményeltérítés figyelembevételével számított – illetményt, c) a kormánytisztviselők esetén – a b) pontban foglaltakon túlmenően – a Ktjv. 18. § (2) bekezdése alapján
megállapított illetményt, d) a Hszt. 112. §-a szerinti távolléti díj alapját képező illetményt,
e) a Hjt. 123. §-a szerinti távolléti díj alapját képező illetményt,
f) az Iasz. 96. § (1) bekezdése szerinti – a 102. § (2) bekezdése szerinti illetményeltérítés figyelembevételével
számított – illetményt, g) az Üjv. 59. § (2) bekezdése, 114. § (1) bekezdése és a 135. § (1) bekezdése szerinti – a 116. § és a 139. § (2) bekezdése
szerinti illetményeltérítés figyelembevételével számított – illetményt, h) az Mt. hatálya alá tartozó, az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél, és az országos nemzetiségi
önkormányzat hivatalánál és költségvetési szerveinél foglalkoztatott munkavállalók személyi alapbérét és
rendszeres bérpótlékait, i) a Gyvt. 66/L. §-a szerinti hivatásos nevelőszülői díjat,
j) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény 4. §
(4) bekezdés szerinti juttatást. (2) A kompenzáció a személyi jövedelemadó-előleg megállapításánál nem rendszeres jövedelemnek minősül, és a
költségvetési rend szerint egyéb munkavégzéshez kapcsolódó juttatásként kell elszámolni. A kifizetés a statisztikai
elszámolásokban a szociális költségek között kerül figyelembe vételre.
4. § (1) A központi költségvetés a Magyarország 2012. évi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 4. § (1)
bekezdésében megjelölt céltartalék terhére az e rendeletben meghatározottak szerint biztosít fedezetet (a
továbbiakban: támogatás) a) a (3) bekezdés szerinti kivétellel a központi, a társadalombiztosítási, a köztestületi, az országos nemzetiségi
önkormányzat hivatala, és költségvetési szervei (a továbbiakban együtt: központi költségvetési szerv),
b) a helyi önkormányzatok, a helyi nemzetiségi önkormányzatok, valamint a többcélú kistérségi társulások
(a továbbiakban együtt: helyi önkormányzat), valamint c) az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményei
részére az e rendelet alapján járó kompenzáció és annak járulékai kifizetéséhez.
(2) Az országos nemzetiségi önkormányzatot megillető támogatásról a Nemzeti Erőforrás Minisztérium szolgáltat adatot.
(3) A központi költségvetési szervek esetében nem vehető igénybe a támogatás a részben vagy egészben külön – ide nem
értve az európai uniós forrás terhére finanszírozott – feladat ellátására kötött szerződésből származó bevétel terhére
foglalkoztatottak után. (4) Az e rendelet alapján igénybe vett támogatás kizárólag a foglalkoztatottak 2012. évi kompenzációjára használható fel,
más jogcímen kifizetés nem teljesíthető. 5. § (1) A központi költségvetési szerveknél a támogatás megállapítása a költségvetési szerv által várhatóan ténylegesen
kifizetésre kerülő – a Nemzetgazdasági Minisztérium által február hónapban felmért – összeg alapján történik. A
támogatás rendelkezésre bocsátásáról a Kormány határozatban intézkedik. (2) Az (1) bekezdés alapján igénybe vett támogatással 2012. november 30-ig el kell számolni, mely intézkedést a
nemzetgazdasági miniszter készíti elő. (3) Amennyiben a költségvetési szerv az elszámolást követően állapít meg visszafizetési kötelezettséget, azt a 2012. évi
előirányzat-maradvány elszámolás keretében kell teljesíteni. (4) A támogatás folyósítása és elszámolása tekintetében az országos nemzetiségi önkormányzat és a Nemzeti Erőforrás
Minisztérium támogatási szerződést köt az országos nemzetiségi önkormányzat hivatalánál és költségvetési
szerveinél foglalkoztatottakat megillető kompenzáció biztosításáról. 6. § (1) A Belügyminisztérium utalványozása alapján a Magyar Államkincstár a helyi önkormányzatok részére – a IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet terhére – a nettó finanszírozás
keretében a kifizetés hónapjában, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 5. melléklete szerinti napon elszámolja a kifizetett havi kompenzációnak
a munkáltatót terhelő, közterheket magában foglaló bruttó összegét
a) az OEP által finanszírozott helyi önkormányzati költségvetési szervek,
b) az a) pontba nem tartozó helyi önkormányzati költségvetési szervek
foglalkoztatottjaira vonatkozóan. (2) A Belügyminisztérium utalványozása alapján a Magyar Államkincstár a helyi önkormányzatok részére a nettó
finanszírozás keretében a 2012. január hónap után járó kompenzáció kifizetéséhez január 31-én előleget számol el. Az
előleg elszámolására a 2012. december havi nettó finanszírozás keretében kerül sor.
(3) A 2012. december hónap után járó kompenzáció a 2013. évi január havi nettó finanszírozás keretében kerül
elszámolásra a 2013. évi költségvetés terhére. (4) Az Ávr. 139. § (1) bekezdése szerinti egészségügyi szolgáltatónak minősülő költségvetési szervek részére
megállapított kompenzációt a helyi önkormányzat soron kívül továbbítja.
(5) A helyi önkormányzat az általa fenntartott, központosított illetményszámfejtést nem igénylő költségvetési szervére és
munkavállalóira vonatkozóan a 6. melléklet szerint szolgáltat adatot
a) a január havi előleg folyósításához a decemberi illetmény alapján számított kompenzációról január 5-éig,
b) a kifizetés hónapjának 4-éig a kifizetett havi kompenzáció összegéről.
(6) A helyi önkormányzat által fenntartott központosított illetményszámfejtést igénylő költségvetési szervére és
munkavállalóira vonatkozóan a központosított illetmény-számfejtési rendszer szolgáltat adatot az előleg és a
támogatás kifizetéséhez. (7) A Magyar Államkincstár Igazgatósága a kifizetés hónapjának 5-éig a Belügyminisztérium részére a 7. melléklet szerint,
az (1) bekezdés szerinti elszámoláshoz – a nettó finanszírozással egyidejűleg – a helyi önkormányzat részére a
8. melléklet szerint szolgáltat adatot. 7. § (1) Támogatásra az 1. § b) pontjában meghatározott egyházi fenntartású intézmény az egyházon és az egyházi fenntartón
keresztül jogosult. A támogatás folyósítása és elszámolása tekintetében a Nemzeti Erőforrás Minisztérium támogatási
szerződést köt az egyházak közcélú tevékenységet ellátó intézményeit fenntartó egyházakkal. A támogatási összeget
a Nemzeti Erőforrás Minisztérium a nyilvántartott egyházak által benyújtott igények arányában osztja fel.
(2) Az 1. § b) pontjában meghatározott egyházak részére a 2012. évi bérkompenzáció összegéből előzetes
hozzájárulásként 4000,0 millió Ft kerül átadásra, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium által februárban felmért
és elfogadott igények alapján, amely összeget a Nemzeti Erőforrás Minisztérium a nyilvántartott egyházak között oszt
fel. (3) Az e rendelet alapján járó 2012. évi kompenzáció és annak járulékai kifizetéséhez a Nemzeti Erőforrás Minisztérium –
előzetes hozzájárulásként – 4000,0 millió Ft támogatást nyújt a kompenzáció kifizetésében érintett egyházak részére.
A támogatás nyújtásának feltétele az egyházi fenntartású közfeladatot ellátó egészségügyi, oktatási, szociális,
valamint közgyűjteményi és közművelődési szolgáltatást nyújtó intézményeknél foglalkoztatottak 2011. évi
kompenzációjáról szóló 164/2011. (VIII. 24.) Korm. rendelet alapján kapott támogatással történő elszámolás és annak
elfogadása. (4) A támogatásnak a Nemzeti Erőforrás Minisztérium rendelkezésére bocsátásáról a Kormány határozatban intézkedik.
8. § (1) A 2012. évi bérkompenzációra a Nemzeti Erőforrás Minisztérium számára előzetes hozzájárulásként átadott
támogatásból január-szeptember hónapokra ténylegesen kifizetett és az október-december hónapokra várhatóan
kifizetésre kerülő összegekkel az egyházi foglalkoztatók 2012. október 15-ig számolnak el az egyházi fenntartók felé, az
egyházi fenntartók 2012. október 31-ig számolnak el az egyházak részére, akik 2012. november 10-ig számolnak el a
Minisztérium felé. Az elszámolás tartalma a 11. melléklet szerinti – ágazati bontású, az ágazat teljes létszámát, az
érintettek létszámát, havi bontásban a ténylegesen kifizetett és a várhatóan kifizetésre kerülő összegeket és a
munkaadókat terhelő járulékokat bemutató – beszámoló és rövid szöveges jelentés.
(2) Az (1) bekezdés szerint, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium által biztosított támogatás előlegfinanszírozásnak minősül,
utólagos elszámolási kötelezettséggel. (3) Az egyházak a részükre biztosított kompenzáció összegét a jogosult fenntartó(k) részére átutalják. Fenntartó a
támogatást köteles a 2. § (1) bekezdésében megjelölt célra fordítani, illetve a támogatást a folyósítást követő
5 munkanapon belül a foglalkoztató részére átadni. (4) A támogatás igénylése a foglalkoztató által a 9. mellékletben foglalt Igénylőlapnak a fenntartó részére történő
megküldésével történik. A fenntartó az Igénylőlapokat, valamint azok 10. melléklet szerinti összesítőjét megküldi az
egyház részére. (5) Az elszámolások utólagos – adott esetben helyszíni szemle útján történő – ellenőrzése céljából, minden támogatásban
részesített foglalkoztató köteles részletes (jogosult személyenkénti bontásban történő) nyilvántartást vezetni.
(6) A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal ellenőrizheti a) a benyújtott igénylések e rendeletben meghatározott jogosultsági feltételeknek való megfelelését,
b) a foglalkoztatott részére történő kifizetések végrehajtását, c) az egyházak által igényelt kompenzációs támogatás teljes körű felhasználását és elszámolását.
9. § (1) A foglalkoztatott a 2012. évi kompenzációjának megállapításához a saját munkáltatója részére nyilatkozik
– a kompenzáció összegének megállapítása érdekében – a családi kedvezményre való jogosultságáról, az annak
igénylése során figyelembe vehető kedvezményezett eltartottak számáról, adóazonosító jeléről, saját és házas-, vagy
élettársa illetményéről, jogviszonya keletkezésének időpontjáról. (2) A nyilatkozat tartalmazza
a) a foglalkoztatott (a továbbiakban: Nyilatkozó) természetes személyazonosító adatait,
b) az eltartottak számát, a családi kedvezmény érvényesítésére jogosító kedvezményezett eltartottak számát,
c) a Nyilatkozó jogviszonya keletkezésének dátumát, d) arra vonatkozó kijelentést, hogy a Nyilatkozóval közös háztartásban élő házas- vagy élettárs e rendelet hatálya alá
tartozó munkáltatónál foglalkoztatott, és e házas- vagy élettárs jogviszonya keletkezésének időpontját,
e) a Nyilatkozó és a vele közös háztartásban élő házas- vagy élettárs illetményének arányára vonatkozó adatot,
f) változásbejelentés esetén a változás bekövetkezésének dátumát, g) a Nyilatkozó által tett záradékot az adatok valóságtartalmáról.
(3) A 2. § (16) bekezdésben meghatározott esetben a Nyilatkozó nyilatkozatát az őt teljes munkaidős jogviszonyban
foglalkoztató munkáltatónak köteles a (4) bekezdés szerinti határidőig leadni. Teljes munkaidős jogviszony hiányában
a Nyilatkozó nyilatkozatát a (4) bekezdésben meghatározott határidőig annak a munkáltatónak köteles leadni, akinél
jogviszonya a legkorábban keletkezett. (4) A Nyilatkozó a nyilatkozatot 2012. március 15-ig nyújtja be a munkáltatónak két példányban. Amennyiben a
jogviszony év közben keletkezett, a jogviszony keletkezésével egyidejűleg köteles a Nyilatkozó benyújtani a
nyilatkozatot. A munkáltató az egyik példányon igazolja az átvételt, a másik példányt intézkedésre megküldi az
illetékes illetményszámfejtő helynek. (5) A munkáltatói igazolást tartalmazó nyilatkozatot a Nyilatkozó köteles 5 évig megőrizni.
(6) A Nyilatkozó a feltételek fennállása esetén nyilatkozata benyújtásával kompenzációra válik jogosulttá.
(7) A tárgyhó 15-ig benyújtott nyilatkozat alapján a Nyilatkozó kompenzációra a tárgyhóban jogosulttá válik, és annak
összege a tárgyhóra esedékes illetménye számfejtésével egyidejűleg kifizetésre kerül.
(8) A tárgyhó 15-e után benyújtott nyilatkozat alapján a Nyilatkozó a kompenzációra csak a nyilatkozat leadását követő
hónaptól válik jogosulttá, és az a tárgyhónapot követő hónapra esedékes illetményes számfejtésével egyidejűleg
kerül kifizetésre. (9) A március 15-ig benyújtott nyilatkozatok esetén a január és február hónapok után járó kompenzáció is kifizetésre kerül.
10. § (1) Amennyiben a leadott nyilatkozatban feltüntetett, a kompenzáció megállapításánál irányadó adatok év közben
módosulnak, a Nyilatkozó az erről való tudomásszerzést követően haladéktalanul köteles újabb nyilatkozat
kitöltésével bejelenteni a változást a munkáltatónak. (2) A bejelentett változás alapján a változás bekövetkezése dátumának alapulvételével kerül megállapításra és
érvényesítésre a kompenzáció összege. (3) Amennyiben a Nyilatkozó olyan változást jelent be, amely alapján nem jogosult vagy csökkentett összegű
kompenzációra jogosult, a kompenzáció összegére vonatkozó jogosultsága megszűnik vagy csökken.
(4) A változás bejelentése előtt a korábbi nyilatkozat alapján a változás bekövetkezésének dátumát követően kifizetett
kompenzáció összege visszavonásra kerül. (5) Amennyiben a Nyilatkozó a kompenzáció megállapítása érdekében tett nyilatkozat kitöltésével valótlan adatot közölt,
a kompenzáció már teljesített összege visszavonásra, és a kompenzáció további folyósítása felfüggesztésre kerül.
(6) Amennyiben a kompenzáció nem e rendeletben foglaltaknak megfelelő megállapítása és kifizetése nem az
(5) bekezdésben foglaltak alapján valósult meg, vagy az illetményeltérítés összege visszamenőleg kerül
megállapításra, a már kifizetett kompenzáció összege a következő hónap(ok) kompenzációjának összegéből
levonásra kerül. (7) A nyilatkozat mintáját és annak kitöltési útmutatóját az 5. melléklet tartalmazza.
11. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit első alkalommal a 2012. év január hónapra járó illetmény
számfejtésekor kell alkalmazni. (2) Ez a rendelet 2013. január 31-én hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1435/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a Határtalanul! program 2019. többletforrás-igényének biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a Határtalanul! program 2019. évi többletforrás-igényének biztosításával;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározottak megvalósítása érdekében – a  miniszterelnök
általános helyettesének közreműködésével – gondoskodjon a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet, 9. Határtalanul!
program támogatása cím javára egyszeri 596 065 361 forint, illetve a  Kvtv. 1.  melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap
fejezet, 5. Alapkezelő működési költségei cím javára egyszeri 2 384 261 forint biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter
 a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2014. (HK 5.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a minősítő vizsgák végrehajtásának rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(3) bekezdés f) pontja és 11. § (3) bekezdése alapján, figyelemmel a Katonai Vizsgaközpontban végrehajtandó
vizsgáztatás előkészítéséről, valamint a tananyagtartalom
kialakításával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló
56/2013. (IX. 20.) HM utasítás 3. §-ban meghatározottakra
a következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelemért felelős miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérjük a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát, hogy biztosítsa az együttes intézkedésben meghatározott feladatok végrehajtását.
3. A minősítő vizsgák végrehajtása a Katonai Vizsgaközpont (a továbbiakban: KVK) parancsnoka által meghatározott vizsgahelyeken és vizsgaidőpontokban történik.
4. A költséghatékony végrehajtás érdekében, a honvédségi szervezetek informatikai kapacitásának figyelembe
vételével a minősítő vizsgákat elsősorban honvédségi
szervezet szinten, amennyiben ez nem lehetséges helyőrség szinten, illetve a KVK vizsgatermében kell szervezni.
5. A minősítő vizsgára történő felkészülés önképzés formájában valósul meg.
6. A minősítő vizsgára való felkészülést, a KVK által
üzemeltetett ILIAS e-learning program támogatja.
7. Minősítő vizsga az ILIAS rendszerben, vizsgateszt
kitöltésével tehető.
8. A 4. pontban meghatározott vizsgahelyszíneken, a
vizsgahelyszín szerinti honvédségi szervezet állományilletékes parancsnoka, illetve a KVK parancsnoka vizsgafelügyelőt jelöl ki.
2. Vizsgaidőpontok 9. A vizsgaidőpontok tervezése érdekében, az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban: MH HKNYP) minden év december 31-ig
névjegyzéken megküldi a KVK parancsnoka részére, a
honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.)
HM rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 90. § szerint a következő évben minősítő vizsgára tervezhető személyek nevét,
rendfokozatát, személyügyi törzsszámát, honvédségi szervezetének nevét, a helyőrség megnevezését és a betöltött
munkakör Munkakör Azonosító Kódját.
10. A KVK a 9. pontban meghatározott névjegyzékben
szereplők részére teszi lehetővé a minősítő vizsgára történő
regisztrálást. Amennyiben adminisztrációs hiba miatt az állomány minősítő vizsga tételére jogosult tagja a névjegyzékből
kimarad, a KVK parancsnoka – a jogosultság ellenőrzését
követően – biztosítja a regisztráció lehetőségét.
11. Az állomány minősítő vizsga tételére jogosult tagja,
a minősítő vizsgák tervezése érdekében, jelentkezési szándékát – a preferált vizsgaidőpont (hónap, hét) és vizsgahely megjelölésével – önkéntes alapon, január 15-ig jelzi
az állományilletékes honvédségi szervezet személyügyi
szerve részére.
12. A honvédségi szervezetek személyügyi szervei január 20-ig a KVK parancsnokának címezve az előzetes jelentkezési időpontokról összesített jegyzéket terjesztenek
fel az alábbi adattartalommal: név, rendfokozat, személyügyi törzsszám, honvédségi szervezet, helyőrség, preferált
vizsgaidőpont, vizsgahely.
13. A KVK parancsnoka január 31-ig az NKE hivatalos
honlapján teszi közzé a tárgyévre vonatkozó vizsga helyszíneket és vizsgaidőpontokat.
14. A vizsgaidőpontokat úgy kell meghatározni, hogy a
minősítő vizsga letételére a KVK hivatalos munkarendjén
kívüli időpontban nem kerülhet sor.
15. A KVK parancsnoka, a tárgyévre vonatkozó vizsgaidőpontok közzétételét követően, jogosult év közben
legkésőbb június 15-ig új helyszíneket és új vizsgaidőpontokat közzétenni, valamint a már közzétett helyszíneket és
vizsgaidőpontokat módosítani, melyekről tájékoztatja az
érintett honvédségi szervezetek személyügyi szerveit.
16. A KVK parancsnoka a vizsgaidőpont és helyszín
15. pont szerinti változása esetén a KVK honlapján teszi
közzé a módosított vizsgahelyszíneket és vizsgaidőpontokat
3. A vizsgára jelentkezés rendje 17. Az állomány minősítő vizsga tételére jogosult tagja,
a közvetlen szolgálati elöljárója előzetes tájékoztatását kö
vetően, február 15-től egyénileg regisztrál a KVK honlapján a rendfokozatának megfelelő minősítő vizsgára, a
13. pont szerinti vizsgahelyszínre és vizsgaidőpontra.
18. Az állomány minősítő vizsga tételére jogosult tagja
a vizsgahelyszínt úgy köteles megválasztani, hogy a honvédségi szervezetén kívüli helyőrségben minősítő vizsgát
csak indokolt esetben, az állományilletékes parancsnok
engedélyével tehet. Az engedély megadása esetén, az állomány tagjának a minősítő vizsgán történő részvételével
összefüggő helyközi utazási költségeit az egyes költségtérítésekről szóló 19/2013. (IX. 6.) HM rendelet 12. §-a és
25. §-a megfelelő alkalmazásával kell megtéríteni.
19. Ismételt minősítő vizsgára jelentkezni a vizsga időpontját megelőző legkésőbb 60. napig van lehetőség.
20. A regisztrációt követően a KVK a regisztráláskor
megadott email címre megküldi az ILIAS programba történő bejelentkezéshez szükséges felhasználónevet és jelszót,
mellyel az állomány minősítő vizsga tételére jogosult tagja
hozzáférést szerez a számára releváns tananyagtartalomhoz.
21. Minősítő vizsga egy évben legfeljebb két alkalommal tehető, azonban egyszerre csak egy időpontra lehet regisztrálni.
22. Az állomány minősítő vizsga tételére jogosult tagja,
a minősítő vizsgán való részvételét a vizsga előtti 15. napig, az indok megjelölésével, a közvetlen szolgálati elöljárója előzetes tájékoztatását követően, a KVK parancsnokához benyújtott ügyiratban írásban lemondhatja, vagy
módosíthatja.
23. A vizsgaidőpont módosítását vagy lemondását a
szabad vizsgaidőpontok figyelembe vételével, a KVK parancsnoka engedélyezheti.
24. A vizsgán való igazolatlan távolmaradás a Vhr. 91. §
(5) bekezdése szerinti két alkalomba beszámít.
25. Adott vizsgaidőpontra, csak a szabad helyek erejéig
lehet regisztrálni, melyek számát vizsgahelyenként és vizsgaidőpontonként a KVK parancsnoka határozza meg. Ezen
túl, adott vizsgaidőpontra jelentkezés nem fogadható el.
4. A vizsgára felkészülés rendje 26. A KVK az általános katonai tananyagot az NKE
honlapján keresztül az ILIAS rendszerben teszi közzé.
27. Az állomány minősítő vizsga tételére jogosult tagja,
felkészültségét az ILIAS rendszerben próbateszt segítségével ellenőrizheti.
28. A próbateszt kérdéseihez kapcsolódóan a HVK
Kiképzési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK
KIKCSF) a Katonai Vizsgaközpontban végrehajtandó
vizsgáztatás előkészítéséről, valamint a tananyagtartalom
kialakításával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló
56/2013. (IX. 20.) HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás)
4. § (1) bekezdésében szereplő szervezetek állományából
kijelölt személyekről – az érintett szervezet vezetőjével
történt egyeztetést követően – konzulensi névjegyzéket
állít össze, melyet a Honvéd Vezérkar főnöke hagy jóvá.
29. A konzulensi névjegyzékbe az NKE Hadtudományi
és Honvédtisztképző Kar (a továbbiakban: NKE HHK) dékánja – a HVK KIKCSF-séggel történt egyeztetést követően – az NKE HHK állományából konzulens személyeket
jelölhet.
30. Jóváhagyást követően a névjegyzéket a HVK
KIKCSF megküldi a KVK parancsnoka részére, az ILIAS
rendszerben történő közzététel céljából.
31. A felkészülés során felmerülő, a próbateszttel kapcsolatos kérdésekhez, az állomány minősítő vizsga tételére
jogosult tagja a konzulensi névjegyzékben szereplő, az
adott témában kijelölt konzulensekhez fordulhat e-mailben.
32. A témakörök konzulensei 10 munkanapon belül válaszolják meg a kérdéseket.
5. A vizsga értékelése, a vizsga eredményének, a vizsgatesztnek a megtekintése
33. A vizsgateszt kiértékelését az ILIAS program értékelő modulja automatikusan végzi. A vizsga eredményét a
vizsgázó a teszt befejezése után, azonnal megtekintheti, a
kérdésekre adott válaszokat összehasonlíthatja a helyes
megoldásokkal.
34. A vizsga befejezését követően a KVK az elért eredményről a vizsgázó regisztráláskor megadott email címére
értesítést küld.
35. A minősítő vizsga értékelése sikertelen, ha a vizsgázó által elért pontszám nem éri el a szerezhető pontszám
legalább 51%-át.
36. Ha az elért pontszám eléri, vagy meghaladja a szerezhető pontszám legalább 51%-át, a vizsga értékelése sikeres.
37. A 35. és 36. pont szerinti esetekben a vizsgán elért
eredmény százalékértéke egyaránt rögzítésre kerül.
38. A felkészülés és a vizsga végrehajtásával kapcsolatosan szerzett tapasztalatokat a KVK parancsnoka írásban
gyűjti össze. A tapasztalatok feldolgozását követően a beazonosított tapasztalatokat integrálni kell a vizsgáztatás
rendszerébe, a vizsgaanyagok felülvizsgálata során.
6. Eredmények dokumentálása 39. A minősítő vizsgák befejezését követően, a 8. pontban kijelölt vizsgafelügyelő jegyzőkönyvet készít, amely
tartalmazza különösen: a vizsgán résztvevők nevét, rendfokozatát, személyi törzsszámát, honvédségi szervezetét,
valamint a vizsga végrehajtásával kapcsolatos eseményeket, információkat.
40. A vizsgázó adatairól és a minősítő vizsgák eredményeiről a KVK nyilvántartást vezet, melyet 5 évig köteles
megőrizni.
41. A vizsgán résztvevők vizsgaeredményét a HM
KGIR rendszerben rögzíteni kell november 15-ig. Ennek
végrehajtásáért a KVK parancsnoka felelős, melyhez az
MH HKNYP szakmai segítséget nyújt. 2014. november
15-ig az MH HKNYP kezdeményezésére a HM KGIR
rendszer üzemeltetés támogatásával megbízott csoport új
„infotipust” (IT) alakít ki, amely biztosítja a tömeges
adatbevitel lehetőségét.
42. A vizsgázó, a sikeres minősítő vizsgáról kérelmére,
a KVK parancsnoka által kiállított igazolást kap.
7. A tananyagtartalom felülvizsgálata, pontosítása 43. A KVK, a HVK KIKCSF, valamint az Utasítás 4. §
(1) bekezdése szerinti együttműködő szervezetek kijelölt
konzulensei számára hozzáférést biztosít az ILIAS rendszer számukra releváns témaköréhez.
44. A HVK KIKCSF, valamint az Utasítás 4. § (1) bekezdése szerinti együttműködő szervezetek kijelölt konzulensei a tárgyévi vizsgaidőpontok kiírásáig validálják a
KVK által elkészített vizsgateszt kérdéseket.
45. A vizsgakérdések validálását követően a HVK
KIKCSF meghatározza az adott rendfokozati minősítő
vizsga kérdéseinek számát és a vizsgára fordítható időt.
46. Az Utasítás 5. § (5) bekezdése szerinti vizsgaanyag
felülvizsgálata során, az Utasítás 4. § (1) bekezdésében szereplő szervezetek együttműködnek a HVK
KIKCSF-fel.
8. Vegyes rendelkezések 47. A KVK parancsnoka jogosult a honvédségi szervezetek parancsnokaival, vezetőivel történő közvetlen kapcsolattartásra a minősítő vizsgák tervezése, szervezése,
végrehajtása tekintetében.
48. A KVK bázisán kívüli minősítő vizsgák végrehajtását a KVK parancsnoka, a HVK KIKCSF csoportfőnöke,
illetve az általuk kijelölt személyek ellenőrizhetik. Az ellenőrzést végző személy a vizsga végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatait a vizsgafelügyelő által készített jegyzőkönyvben rögzíti.
49. Indokolt esetben, a 4. pontban meghatározottaktól
eltérően, a KVK parancsnokának engedélye alapján minősítő vizsga egyedi internet hozzáférés felhasználásával, a
4. pontban meghatározott helyszíneken túl egyéb helyen is
tehető.
9. Záró rendelkezések 50. Ez az együttes intézkedés – az 51. pontban meghatározott kivételekkel – az aláírását követő napon lép hatályba.
51. A 11. és 12. pont 2015. január 1-jén lép hatályba.
52. A 9. pontban meghatározottakat 2014-ben azzal az
eltéréssel kell alkalmazni, hogy a névjegyzéket a tárgyévre
vonatkozóan, az MH HKNYP az együttes intézkedés hatályba lépését követő 5 munkanapon belül küldi meg a
KVK parancsnoka részére.
53. Az együttes intézkedés 28–30. pontjában, 43–46.
pontjában, és 48. pontjában a HVK KIKCSF részére meghatározott feladatokat – figyelemmel a Honvéd Vezérkar
szervezeti korrekciójával és a Magyar Honvédség kiképzési és doktrinális feladatokat ellátó központi szervezetének megalakításával összefüggő feladatokról szóló
8/2014. (II. 12.) HM utasításra, valamint a Honvéd Vezérkar szervezeti korrekciójával és a Magyar Honvédség kiképzési és doktrinális feladatokat ellátó központi szervezetének megalakításával összefüggő feladatok végrehajtásáról szóló 11/2014. HM KÁT-HVKF együttes intézkedésre – 2014. április 1-jétől az MH Kiképzési és Doktrinális Központ látja el.
54. Hatályát veszti a hivatásos és szerződéses katonák
át- és továbbképzésének megszervezéséről és végrehajtásáról szóló 17/2003. (HK 7.) HM közigazgatási államtitkári és HVK vezérkari főnöki együttes intézkedés
a) 2. pont aa) alpontja,
b) 4. pontja,
c) 5. pont ea) alpontjában az „előmeneteli továbbkép
zésre” szövegrész,
d) 8. pontja, és
e) 1. számú melléklet 2.14. pont 8. sora.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
5/2012. (I. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére, állami felsőoktatási intézményben rektori
kinevezésére tekintettel dr. Patyi Andrást 2011. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2011. december 20. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
12/2014. (XII. 5.) NIH utasítása az eszközök és források leltározási és leltárkészítési szabályzatáról.
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14. § (5) bekezdés a) pontjában foglalt kötelezettség teljesítése érdekében a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak, valamint a Nemzeti Innovációs Hivatalról szóló 303/2010.
(XII. 23.) Korm. rendelet 1. §-a és 3. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
ELSŐ RÉSZ
Általános rendelkezések I. Fejezet
Értelmező rendelkezések
1. Ezen utasítás alkalmazásában:
1.1. egyeztetés: az a  leltározási módszer, amikor egyeztető levéllel vagy személyes egyeztetéssel állapítjuk meg
a mennyiséget,
1.2. belső egyeztetés: a Nemzeti Innovációs Hivatalnál (a továbbiakban: Hivatal) már rendelkezésre álló, a másik
fél által korábban megküldött szerződések, megállapodások, számlák, átadás-átvételt igazoló okmányok,
pénzforgalmi kivonatok, értesítések, piaci értéket igazoló dokumentumok alapján történő egyeztetés,
1.3. immateriális javak: a  nem anyagi formában megtestesülő vagyon és vagyoni elemek (alapításátszervezés
aktivált értéke, kísérleti fejlesztés aktivált értéke, szellemi termékek, vagyoni értékű jogok, valamint ezek
értékhelyesbítése),
1.4. leltár: olyan tételes kimutatás, amely a  könyvviteli mérlegben kimutatott eszközök és források, valamint
kötelezettségvállalások valós állományát egy meghatározott időpontra vonatkozóan mennyiségben és
értékben is tartalmazza,
1.5. leltárellenőr: a leltározásban részt vevőktől független, a leltározással kapcsolatos tevékenységében a leltározás
vezetőjének irányítása alatt álló személy, aki a  leltározás teljes folyamatában és a  leltár befejezése után
ellenőrzi a leltárfelvétel teljeskörűségét, illetve ellenőrzi a mennyiségi felvételek helyességét, a leltári tárgyak
azonosításának szakszerűségét, a leltárak alaki és tartalmi követelményeinek betartását,
1.6. leltárfelelős: az a leltári körzetenként kijelölt kormánytisztviselő vagy kormányzati ügykezelő, akinek feladata
az  eszközmozgások bizonylatainak kezelése, közreműködés a  leltározás előkészítésében, lebonyolításában,
a  leltári eltérések rendezésében, a  felesleges eszközök feltárásában, a  használatból kivont eszközök
elkülönítésében, a jelen utasításban meghatározott feladatok végrehajtásában,
1.7. leltárfelvevő: az a személy, aki a mennyiségi leltárfelvételt végzi,
1.8. leltárjegy: az analitikus nyilvántartás tényadatainak aktualizálását biztosító dokumentum,
1.9. leltárkörzet: a  Szervezeti és Működési Szabályzatban meghatározott szervezeti egységek, valamint
az elhelyezési körülmények figyelembevételével kialakított helyiségek csoportja,
1.10. leltárkülönbözet: a  leltározás eredményeként megállapított mennyiség és a  nyilvántartásokban szereplő
mennyiség közötti eltérés, amely lehet hiány vagy többlet,
1.11. leltározás: olyan tevékenység, amellyel a  Hivatal a  tulajdonában, kezelésében lévő vagy tartós használatba
adott eszközöket és azok forrásait, valamint kötelezettségvállalásait számba veszi, megállapítja azoknak
a  valóságban meglévő állományát. A  leltározási tevékenység kiterjed a  Hivatal birtokában lévő idegen
eszközökre is,
1.12. leltárutasítás: a Hivatal elnökének írásbeli intézkedése a leltározási ütemtervben megjelölt konkrét eszköz- és
forráscsoport leltározási feladatainak végrehajtására,
1.13. leltározási ütemterv: olyan feladatterv, amelynek összeállításáról a gazdasági vezető gondoskodik a leltározást
megelőzően, mely kiterjed az összes eszköz- és forráscsoport leltározási feladataira, tartalmazva a gazdasági
vezető javaslatát a leltári körzetekre, a leltárfelelősök személyére, a leltározók és a leltárellenőrök kijelölésére,
1.14. leltározó: az a személy, aki a  leltározást ténylegesen lebonyolítja, melynek során a  leltározandó eszközökön
lévő vonalkódot a vonalkód-leolvasó készülék segítségével leolvassa, leltárba veszi,
1.15. mennyiségi felvétel: olyan leltározási módszer, amelynél a vagyonelemek felvétele megszámlálással, méréssel
történik. A mennyiségi felvétel kétféle módon történhet: felvételkor a nyilvántartással való összehasonlítással
állapítja meg a  Hivatal a  tényleges mennyiséget, vagy utólagosan hasonlítja össze, és a  mennyiségi
nyilvántartástól függetlenül állapítja meg,
1.16. speciális egyeztetés: az a leltározási módszer, amikor a bizonylatok adatait kell összehasonlítani a nyilvántartás
alapadataival.
II. Fejezet
A leltározásra vonatkozó előírások 2. A Hivatal könyveinek év végi zárásához, az  éves költségvetési beszámoló elkészítéséhez, a  mérleg tételeinek
alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza
a mérlegben szereplő, a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket és forrásokat mennyiségben és értékben.
3. A mérleg fordulónapjára a költségvetési számvitelben kimutatott kötelezettségvállalásokat is leltározni kell.
4. A leltározást a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) 69. §-ában foglaltak alapján kell végrehajtani
azzal, hogy
a) a vagyonkezelésbe adott eszközöket a működtető vagy a vagyonkezelő által elkészített és hitelesített leltárral
kell alátámasztani;
b) a vagyonkezelői szerződésben rögzíteni kell, hogy a  működtető vagy a  vagyonkezelő köteles a  leltározást
külön térítés és díjazás nélkül évente elvégezni;
c) a használt, de a mérlegben értékkel nem szereplő immateriális javakat, tárgyi eszközöket, készleteket a jelen
utasításban meghatározott módon kell leltározni. 5. Amennyiben a  Hivatal megszűnik, kötelező a  megszűnés fordulónapján teljes körű leltározást lefolytatni, mely
magában foglalja a mennyiségi felvételt, az egyeztetést és a mérlegben értékkel nem szereplő tételek mennyiségi
felvételét.
6. A mérleg teljessége érdekében a leltár tételesen tartalmazza a Hivatal mérlegében kimutatandó minden eszközét és
ezek forrásait, függetlenül attól, hogy azok a leltározás időpontjában a Hivatal területén vannak-e vagy sem.
7. Leltárnak kell tekinteni a mennyiségi felvételt nem igénylő vagyonrészek nyilvántartását tartalmazó, egyeztetéssel
ellenőrzött és a főkönyvi könyveléssel egyező analitikus nyilvántartásokból készített kivonatokat is.
8. A leltározás során a  Hivatal tárgyi eszköz nyilvántartásával megbízott kormánytisztviselője nem lehet leltárfelelős,
leltározó és leltárellenőr.
9. A leltározási tevékenységhez tartozik:
a) a leltár előkészítése, megszervezése;
b) a Hivatal tulajdonában (kezelésében) lévő eszköz- és forrásállomány tényleges mennyiségi, valamint értékben
történő megállapítása;
c) a könyv szerinti és a tényleges állomány közötti különbözet (a hiányok és többletek) megállapítása és rendezése
(elszámolása);
d) az esetlegesen úton lévő készletek jegyzékbe vétele;
e) az adósok és hitelezők, valamint a  munkavállalók tartozásainak és követeléseinek egyeztetett és tisztázott,
az év végi fordulónappal készített leltára;
f ) a szabályszerűen végrehajtott leltározás alapján helyesbített és ellenőrzött, a  főkönyvi könyveléssel egyező
analitikus nyilvántartások. III. Fejezet
A leltározásra vonatkozó elvek és általános követelmények
10. A leltározás időpontjában a Hivatal területén lévő, de vagyonkezelésébe nem tartozó eszközöket a  leltárban érték
nélkül kell kimutatni. Ezek leltárát, eltérő megállapodás hiányában, a  leltározás befejezését követő 30 napon belül
a tulajdonosoknak meg kell küldeni.
11. Amennyiben a  kijelölt leltározási körzetben nem található leltározandó eszköz, akkor ezt a  teljesség elvének
érvényesítése érdekében jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
12. A valódiság biztosítása céljából a leltárnak az eszközök leltározáskor felvett tényleges mennyiségét és helyes értékét
kell tartalmaznia.
13. Mindazon eszközöket, amelyeket méréssel, számlálással, számítással vagy egyéb módon számba lehet venni,
tényleges mennyiségi felvétellel kell leltározni. A tényleges felvétellel számba nem vehető eszközöket és forrásokat
a  hitelt érdemlő okmányokkal egyeztetett analitikus nyilvántartások és főkönyvi számlák alapján kell leltározni.
A leltár valódisága előfeltétele a mérleg valódiságának.
14. A világosság elve alapján a leltárnak az eszközöket leltározási helyek szerint, ezen belül fajta, típus, minőség és méret
szerinti részletességgel kell tartalmaznia a  helyes számbavétel és értékelés lehetőségének biztosítása érdekében.
Az  egy helyen tárolt és összecserélhető tételeket – eltérő belső szabályozás hiányában – nem szabad összevonni.
Nem szabad összevonni továbbá az  ugyanazon adósnak vagy hitelezőnek több számlából adódó, azonos jellegű
tartozásait vagy követeléseit, hanem azokat tételesen, bruttó módon kell a leltárban kimutatni.
15. Az egyedi értékelés elvéből következik, hogy az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés- és a költségvetési
beszámoló készítés során egyedileg kell rögzíteni és értékelni. Az Szt. alapján az eszközöket és a kötelezettségeket
leltározással, egyeztetéssel ellenőrizni és egyedenként értékelni kell. A leltárnak az eszközök és források mennyisége,
fajtája mellett tartalmaznia kell az egységárat és az (össz)értéket is az Szt.-ben előírt módon.
16. A leltár áttekinthetősége érdekében a leltárral kapcsolatos okmányokon a javítást csak a hibás bejegyzés áthúzásával
és a helyes adat föléírásával szabad elvégezni úgy, hogy a javítást végző személy „javította” jelzéssel és kézjegyével
látja el a leltári dokumentumot.
17. A leltár hitelessége érdekében biztosítani kell, hogy a  bizonylatok – így különösen leltárfelvételi ívek –, továbbá
az  egyéb dokumentációk – így különösen a  jegyzőkönyvek és a  kimutatások – az  előírásoknak megfelelően,
egyértelműen és hiánytalanul legyenek kitöltve, valamint a szükséges záradékok és aláírások (leltározási bizottság
vezetője, leltározók, leltárellenőrök, számadásra kötelezett személy aláírása) a dokumentumokon rajta legyenek.
IV. Fejezet
A leltározás felelőseinek, lebonyolítóinak és a leltározás ellenőrének feladatai, felelőssége
18. A Hivatal elnökének feladata:
a) jóváhagyja a leltározási ütemtervet és annak módosításait;
b) leltárutasítással elrendeli a konkrét eszköz- vagy forráscsoport leltározási feladatait;
c) kijelöli a leltározás fő felelőseit;
d) a leltárkiértékelést követően dönt a feltárt hiány megtérítéséről;
e) az éves leltározás lezárását követően utasítást ad ki a  leltározás során tapasztalt hiányosságok jövőbeni
megszüntetéséhez szükséges intézkedések megtételére. 19. A Hivatal gazdasági vezetőjének feladata:
a) legfeljebb a leltározást megelőző 30 nappal elkészíti a leltározási ütemtervet;
b) gondoskodik a leltárutasítás Hivatal honlapján való közzétételéről;
c) szükség esetén előkészíti a leltározási ütemterv módosítását;
d) koordinálja a  leltározás megkezdését megelőző feladatok végrehajtását, jelzi a Hivatal elnöke felé a vezetői
döntések szükségességét;
e) az informatikai és üzemeltetési kormánytisztviselő útján gondoskodik a leltározás lebonyolításához szükséges
tárgyi, technikai feltételek biztosításáról;
f ) gondoskodik a kijelölt leltárkörzetek leltározásra történő előkészítéséről;
g) a leltározás megkezdése előtt leltárértekezletet tart;
h) a leltározás folyamán a leltározó bizottság és a leltárellenőrök részére szakmai tájékoztatást nyújt a munkák
szakszerű viteléhez;
i) ellenőrzi a jelen utasításban és a leltárutasításban foglaltak maradéktalan betartását.
20. A leltározás vezetője a leltározás irányításával kapcsolatban felelős:
a) a jogszabályi rendelkezések betartatásáért;
b) a leltározási feladat határidőre történő elvégzéséért;
c) a leltár teljességéért, valódiságáért;
d) a leltárbizonylatok teljeskörűségéért;
e) a bizonylati rendért;
f ) a leltárellenőrzés végrehajtásáért;
g) az értékelés helyességéért;
h) a leltári többletek és hiányok kimutatásáért.
21. A leltárfelelős feladata:
a) a gazdasági vezető iránymutatása alapján biztosítja a leltárfelvevők számára a szervezeti egységükhöz rendelt
leltárkörzetekben a  leltározandó eszközök hozzáférhetőségét, valamint a  szervezeti egységükhöz rendelt
leltárkörzetekben ellenőrzi a leltár teljeskörűségét;
b) aláírásával igazolja a tárgyi eszközök (ingatlanok és kapcsolódó vagyoni értékű jogok, gépek, berendezések,
felszerelések és járművek) leltárfelvételét követően a Gazdasági és Üzemeltetési Főosztály által megküldött
– a leltározók és leltárellenőr által aláírt – leltárfelvételi íveken a leltárfelvételt.
22. A leltárfelvevő feladata:
a) a kijelölt leltárkörzetekben vonalkód-leolvasó eszköz alkalmazásával elvégzi a  leltározandó eszközök
azonosítását;
b) kigenerálja és ellenőrzi a leltárjegyeket;
c) ellenőrzi a leltározandó eszközök teljeskörűségét;
d) elvégez minden olyan adminisztrációs munkát, amely a  leltározás során, illetve annak befejezése után
a leltározással kapcsolatban felmerül. 23. A leltárellenőr feladata:
a) a leltár előkészítésének, előfeltételei biztosításának ellenőrzése;
b) a leltározás az előírt időbeli ütemezés szerinti megvalósításának ellenőrzése;
c) a leltározás végrehajtása során ellenőrzi, hogy ne történjenek meg nem engedett eszközmozgatások;
d) gondoskodik arról, hogy a különböző helyeken lévő, azonos eszközök leltározása egy időben történjen;
e) gondoskodik arról, hogy a leltározási előírások maradéktalanul betartásra kerüljenek;
f ) ellenőrzi a  leltározás során keletkezett dokumentumok, nyomtatványok szigorú sorszámozással történő
kezelését és pontos elszámolását;
g) a leltározás során észlelt, a  Hivatal vagyonát veszélyeztető körülményeket haladéktalanul jelzi a  leltározás
vezetőjének;
h) szúrópróbaszerűen ellenőrzi a leltárbizonylatok adatainak valódiságát;
i) ellenőrzi a leltárbizonylatok helyes és szakszerű kitöltését;
j) ellenőrzi a leltárjegyek generálását;
k) az ellenőrzés tényét valamennyi ellenőrzött bizonylaton, összesítőn, kiértékelésen aláírásával igazolja.
MÁSODIK RÉSZ
A leltározás előkészítése V. Fejezet
A leltározás megkezdését megelőző feladatok
24. A leltározás előtt teljes körűen le kell zárni a  feleslegessé vált eszközök felülvizsgálatát, az  estlegesen felmerülő
értékesítéseket, illetve a selejtezési eljárást, beleértve az eszközök elszállítását, megsemmisítését és nyilvántartásokból
történő kivezetését is.
25. Fel kell mérni az  elvégzendő feladatokat, időben gondoskodni kell arról, hogy a  szükséges létszám (leltározók) és
munkaeszköz (laptop, vonalkód-leolvasó) rendelkezésre álljanak.
26. Ki kell jelölni a  leltárkörzeteket, a  leltározásban részt vevőket (leltárfelelős, leltározó, leltárellenőr). A  tárgyi eszköz
nyilvántartást végző kormánytisztviselő köteles felülvizsgálni a  szobaleltárakat és az  évközi eszközmozgások
átvezetését. Intézkedni kell, hogy a leltárfelvétel idején az eszközmozgások a lehetőségekhez képest szüneteljenek,
illetve csak indokolt esetben történjenek.
27. A leltározás megkezdése előtt a  végrehajtásba bevont személyek körében leltárértekezletet kell tartani, melynek
keretében tételesen meg kell határozni a leltározás módját. A tájékoztató értekezletről jegyzőkönyvet kell felvenni,
megtartása után pedig a  leltározásra rendelt résztvevők a  jelenléti íven aláírásukkal igazolják, hogy feladataikat
részletesen megismerték, és a  feladatok végrehajtásához szükséges tájékoztatást megkapták. A  hiányzók részére
aláírással igazolt póttájékoztatást kell tartani.
VI. Fejezet
A leltározás időpontja, módja, a leltárak felvétele
28. A költségvetési évről december 31-ei fordulónappal készített könyvviteli mérlegben kimutatott eszközöket és
forrásokat – ideértve az  aktív és passzív pénzügyi elszámolásokat is – minden évben leltározni kell. A  leltározás
végrehajtását leltárral kell alátámasztani. A  december 31-ei időponttól eltérő – rendkívüli – leltár elrendelésére
a Hivatal elnöke jogosult.
29. Az eszközök – kivéve az  immateriális javakat és a  követeléseket – leltározását mennyiségi felvétellel, a  csak
értékben kimutatott eszközök – az  immateriális javak, a  követelések, az  idegen helyen tárolt letétbe helyezett,
portfóliókezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapírok – és a források leltározását egyeztetéssel kell végrehajtani.
30. Az idegen helyen tárolt saját eszközök, a saját területen tárolt idegen eszközök és az üzemeltetésre átadott eszközök
nyilvántartásban szereplő adatait egyeztetés végett az  érdekelt félnek meg kell küldeni, és nyilatkoztatni kell
az eszközök meglétéről.
31. A gazdasági vezető köteles gondoskodni az  üzemeltetésre, kezelésre átadott eszközök vonatkozásában
az üzemeltetést, kezelést végző szerv által elkészített, december 31-ei fordulónapi leltár bekéréséről.
32. A könyvviteli mérlegben értékkel nem szereplő, kis értékű tárgyi eszközök, immateriális javak és 0-ra leírt tárgyi
eszközök leltározása, a könyvviteli mérlegben értékkel szereplő eszközökkel azonos módon történik.
33. A Hivatal az immateriális javakról és tárgyi eszközökről egyedi nyilvántartást vezet. A leltárfelvétel során az immateriális
javakat és tárgyi eszközöket egyedileg kell felvenni.
34. A Hivatal a kötelezettségvállalások állományát is köteles leltározni a mérleg fordulónapjára, és köteles elkülöníteni és
kimutatni a tárgyéven túli kötelezettségvállalásokat.
HARMADIK RÉSZ
Leltározandó eszközök és források VII. Fejezet
Befektetett eszközök
1. Immateriális javak 35. Az immateriális javakat csak értékben kell nyilvántartani, a leltárral való alátámasztásuk is csak értékben egyeztetéssel
történik. Az immateriális javak leltározását minden évben kötelező végrehajtani. Az egyeztetést a főkönyvi számlák
analitikus nyilvántartásokkal, valamint az eredeti számlákkal, egyéb eredeti dokumentumokkal való összevetésével
kell elvégezni.
2. Tárgyi eszközök 36. Az épületeket, építményeket és tartozékaikat évente mennyiségi felvétellel kell leltározni. A  leltározás minden
esetben a helyszínen történik a helyszínrajzok, tulajdoni lapok, egyéb okmányok alapján.
37. Gépek, berendezések, egyéb felszerelések, valamint a  járművek és tartozékaik leltározását évente mennyiségi
felvétellel kell végrehajtani. Az ilyen eszközök leltározása során ki kell mutatni a rendeltetésszerűen használatba vett,
üzembe helyezett, a  tevékenységet szolgáló számítás- és ügyvitel-, valamint híradástechnikai eszközöket, továbbá
az  ezen eszközökön és a  mérlegben nem szerepeltethető ilyen eszközökön végzett és aktivált beruházásokat és
felújításokat, valamint az üzembe nem helyezett, használatba nem vett kis értékű tárgyi eszközöket.
38. Egyeztetéssel kell számba venni a  mérlegadatokat az  ingatlanok beszerzése, létesítése, az  informatikai eszközök
beszerzése, létesítése vagy az  egyéb tárgyi eszközök beszerzése, létesítése rovatokhoz vezetett nyilvántartási
számlákon nyilvántartott végleges kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek közül:
a) a rendeltetésszerűen használatba nem vett, üzembe nem helyezett tárgyi eszközök végleges
kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott vételárát, kisajátítás útján szerzett
ingatlan esetén a kártalanítás összegét;
b) az Szt. 47. § (5) és (6) bekezdése szerinti munkák pénzügyi számvitelben elszámolt költségeit;
c) a tárgyi eszközök bővítését, rendeltetésszerű megváltoztatatását, átalakítását, valamint élettartamának
növelését eredményező költségeket az üzembe helyezésig, rendeltetésszerű használatbavételig.
39. A felújításoknál az ingatlanok felújítása, informatikai eszközök felújítása, egyéb tárgyi eszközök felújítása rovatokhoz
vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott végleges kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek közül
a mérlegben szereplő és a mérlegben nem szerepeltetett tárgyi eszközökön végzett, az Szt. 3. § (4) bekezdés 8. pontja
szerinti tevékenységek kimutatott költségeit egyeztetéssel kell számba venni.
3. Befektetett pénzügyi eszközök 40. A befektetett pénzügyi eszközök leltározását minden év végén egyeztetéssel kell elvégezni, melynek során
a szerződések, az analitikus nyilvántartás és a mérleg adatainak egyezőségét kell vizsgálni.
4. Üzemeltetésre, vagyonkezelésre átadott, koncesszióba adott, vagyonkezelésbe vett eszközök
41. Az üzemeltetésre átadott, koncesszióba adott eszközök leltározása során az  eszközök tételes leltári számot is
tartalmazó jegyzékét meg kell küldeni az érintett fél részére, és nyilatkoztatni kell az eszközök meglétéről.
42. A vagyonkezelésbe vett eszközöket évente mennyiségi felvétellel leltározni kell.
5. Forgó eszközök 43. A készletek leltározását minden évben december 31-ei fordulónappal el kell végezni. A  leltárban elkülönítve kell
kimutatni a teljes és csökkent értékű készleteket.
44. A követeléseket a  leltárban csak értékben kell szerepeltetni, a  leltározás december 31-ei nappal, egyeztetéssel
történik. Az egyeztetés során vizsgálni kell a főkönyv és
a) a vonatkozó számlakivonat egyezését pénzintézettel szembeni követelésnél;
b) a vonatkozó számlák egyezését másokkal szembeni követeléseknél;
c) az analitikus nyilvántartások egyezését az adósokkal és a munkavállalókkal szembeni követeléseknél;
d) az egyeztető levelek egyezését vevőkkel, adósokkal szembeni követeléseknél.
45. A mérlegvalódiság elvéből fakadóan a könyvvitelben rögzített és a beszámolóban szereplő tételeknek a valóságban
is megtalálhatónak és bizonyíthatónak kell lenniük. Követeléseknek azok az aktívák tekinthetők, illetve a mérlegben
csak azok szerepeltethetők, melyeket az adós elismert.
46. A pénzeszközöket minden év december 31-én könyv szerinti értéken kell a leltárban szerepeltetni, és egyeztetéssel
kell leltározni a pénztár fordulónapi pénzkészletének figyelembevételével.
47. December 31-én a pénztárkönyv zárása alapján jegyzőkönyvbe kell foglalni címletenként a pénzkészlet állományát,
valamint a  pénztárban kezelt, a  pénzre váltható fizetési eszközöket (így különösen: étkezési utalvány, hitelkártya,
üdülési utalvány).
48. Az értékpapírokat minden év december 31-én egyezetéssel kell leltározni.
49. Az aktív és passzív pénzügyi elszámolások leltározása december 31-ei nappal, speciális egyeztetéssel történik.
Az aktív és passzív pénzügyi elszámolásokról részletes, a keletkezés okát is feltüntető, tételes kimutatást kell készíteni,
és az egyeztetés során a bizonylatok adatait kell összehasonlítani a nyilvántartás adataival. Nem számolható el aktív
pénzügyi elszámolásként olyan tétel, amelynek következménye a tartalékok valóságnak nem megfelelő bemutatása.
A  tételes egyeztetés során a  függő elszámolások rendezése érdekében szükséges intézkedéseket a  számviteli
politikában foglaltak szerint kell megtenni.
6. Források 50. A források (saját tőke, tartalékok, kötelezettségek, egyéb passzív pénzügyi elszámolások) leltározásánál az egyeztetés
módszerét kell alkalmazni, melynek során a  főkönyvi könyvelés adatait kell az  analitikus nyilvántartás adataival
egyeztetni. A mérlegben a könyv szerinti értéket kell figyelembe venni.
51. A tartós tőke mérlegbe beállítandó, fordulónapi értékének egyeztetése az analitikából történik. Tartós tőkeként kell
a mérlegben kimutatni az alapítással egyidejűleg az alapító által rendelkezésre bocsátott forrást, figyelembe véve
az átszervezés alkalmával történt változásokat.
52. A kötelezettségek (szállítók, egyéb kötelezettség) leltározását december 31-i nappal az analitikus nyilvántartásokkal
való egyeztetéssel, de az  analitikák alapdokumentumait is vizsgálva kell elvégezni. Ha a  szállítókkal szembeni
kötelezettség devizában keletkezett, úgy az analitikus nyilvántartást devizanemenként is vezetni kell.
53. Az egyéb forrásokat az analitikus nyilvántartásokkal való egyeztetést követően kell a mérlegbe beállítani.
NEGYEDIK RÉSZ
A leltározás lebonyolítása VIII. Fejezet
Az eszközmozgatás rendje a leltározás alatt
54. A leltározás időszaka alatt a tárgyi eszközök mozgatása kizárólag leltárkörzeten belül lehetséges. Olyan leltárkörzetben,
ahol éppen folyik a  leltárfelvétel, csak olyan mértékű eszközmozgatás lehetséges, mely a  leltárfelvételt nem
akadályozza.
55. Rendkívüli esetben – így különösen elromlott számítógép azonnali cseréjének szükségessége – az  átadás-átvételi
bizonylatokat alá kell íratni az érintett területek leltárfelelősével is.
IX. Fejezet
A leltár és a mérleg kapcsolata
56. A mérlegvalódiság elvéből következően a leltárba nem lehet saját tulajdonként felvenni
a) a bérelt vagy kölcsönvett;
b) az eladott, de el nem szállított;
c) a Hivatalnál tárolt, idegen tulajdont képező
eszközöket.
57. A leltárnak mennyiségileg és a tulajdonviszonyok, továbbá az eszközállapot minősítése szempontjából is a valóságot
kell tükröznie. A leltárban nem szerepelhet csökkent értékű eszköz teljes értékűként.
X. Fejezet
A leltározás lebonyolítási folyamata 58. Az éves leltározási feladatok ellátásához a költségvetési gazdálkodás informatikai rendszert (a továbbiakban: Forrás
KGR rendszer) és a hozzá kapcsolódó Vonalkódos leltár modult kell alkalmazni.
59. A leltározás során az  Eszköz modulból a  Vonalkódos leltár modulba át kell tölteni az  adatokat a  tényleges leltár
lebonyolítására, ezt követően az adatokat vissza kell küldeni az Eszköz modulnak, és a leltáríveket ki kell nyomtatni.
A tényleges fizikai számbavételezést követően kerül sor a felvett és a nyilvántartási adatok egyeztetésére. A kigenerált
leltárjegyeket ellenőrizni kell. Az  egyeztetés során megállapított eltérésekről (hiány, többlet) jegyzőkönyvet kell
felvenni, melyben fel kell tüntetni az eltérések okát és körülményét.
60. Az eltérések rendezését követően a  módosított leltáríveket ki kell nyomtatni. A  leltározásban részt vevőknek
(leltárfelelős, leltározó, leltárellenőr) a leltár hitelességét aláírásukkal igazolni kell.
61. A leltár zárásáról leltárzáró jegyzőkönyvet kell készíteni.
XI. Fejezet
A leltározás bizonylati rendje és a leltár alaki követelményei
62. A Leltár modulból számítógéppel előállított nyomtatványokat leltározási bizonylatnak kell tekinteni, ennek
megfelelően kell kezelni és irattárazni.
63. A leltározási bizonylatok fajtái:
a) megbízólevél;
b) leltárfelvételi ív;
c) leltárfelvételi jegy;
d) leltárkülönbözet-kivizsgálási jegyzőkönyv;
e) leltárösszesítő;
f ) leltárzáró jegyzőkönyv.
64. A leltárfelvételi ív az alábbiakat tartalmazza:
a) a leltárfelvételi ív sorszáma;
b) a gazdálkodó szervezet megnevezése;
c) a szervezeti egység megnevezése;
d) a leltár fordulónapja;
e) a leltárfelvétel időpontja;
f ) a leltározási körzet száma;
g) a szervezet, illetve személy megnevezése, ahol vagy akinél a leltározás történik;
h) a leltározott tárgyi eszközök sorszáma, nyilvántartási száma, megnevezése/leírása, gyártási száma;
i) megjegyzés (pl. sérülés tényének feltüntetése);
j) a leltározás vezetőjének aláírása;
k) a leltárfelelősök és a leltározó aláírása;
l) a leltárellenőr aláírása.
65. A leltárfelvételi íven több eszköz is felsorolható. Egy leltárfelvételi ívre csak egy leltárkörzeten belüli eszközök
vehetők fel. A leltárfelvételi íven minden eszközt darabonként egyedileg kell feltüntetni, csoportos leltárfelvétel nem
engedélyezett.
66. Az ingatlanok, gépjárművek leltározása során leltárfelvételi jegyet kell alkalmazni.
67. Az egyeztetéssel végzett leltárfelvételről jegyzőkönyvet kell készíteni. A  jegyzőkönyvben részletesen rögzíteni kell
az  egyeztetés lefolytatását, az  egyeztetés eredményét, melyhez csatolni kell az  egyeztetést tanúsító levelezést,
feljegyzést.
68. A leltárbizonylatok nyilvántartásában a nyomtatványokat fajtánként kell részletezni, feltüntetve
a) a kiadott bizonylat sorszámát;
b) a kiadás időpontját;
c) az átvétel igazolását;
d) a visszaszolgáltatott darabok sorszámát és időpontját.
69. Számítógépes leltárfelvételi modul alkalmazása esetén a  leltárbizonylatok előzetesen nem kerülnek kiadásra,
kizárólag a leltárfelvételt követően kerülnek – aláírás céljából – átadásra.
70. A leltárbizonylatok kitöltése során mindenben eleget kell tenni a következő tartalmi követelményeknek:
a) a leltárt olvashatóan kell írni és a leltárfelvételi íveket, leltárfelvételi jegyeket kellő gondossággal kell kezelni;
b) a leltárban radírozni vagy olyan vegyszert használni, amelynek segítségével az  eredeti bejegyzés
megváltoztatható, nem szabad;
c) a leltárakon javítást végrehajtani csak a 16. pont szerint lehet;
d) a leltárellenőrnek, a leltározónak minden egyes leltárfelvételi ívet, illetve leltárfelvételi jegyet aláírásával kell
igazolnia. 71. A leltár befejezésekor a  tárgyi eszköz leltározásához kiadott leltárfelvételi ívekkel és leltárfelvételi jegyekkel el kell
számolni. A félig felhasznált leltárfelvételi ívek és leltárfelvételi jegyek minden felhasználatlan, kitöltetlen sorát átlós
áthúzással kell érvényteleníteni.
72. A leltárbizonylatokat a  leltárfelvételi modulban kell kitölteni. A  leltárfelvételi modulból kinyomtatott
leltárbizonylatokon adatot módosítani, törölni, pótolni nem szabad.
73. Minden leltárnak tartalmaznia kell:
a) a Hivatal pontos megnevezését, címét;
b) a leltárbizonylatok sorszámát;
c) a leltár fordulónapját;
d) a leltározási körzetet;
e) a leltározás megkezdésének és befejezésének időpontját;
f ) az eszköz megjelölését;
g) a leltározott eszközök és források tételeinek vagy azok csoportjainak pontos meghatározását,
a beazonosításukhoz szükséges adatokat (gyári szám, típus, nyilvántartási szám stb.);
h) a leltározott eszközök ténylegesen talált mennyiségét, egységárát és összértékét, a források értékét az Szt.-ben
előírt módon;
i) a leltárkülönbözetek (hiányok és többletek) kimunkálását;
j) a leltározás végrehajtásáért és ellenőrzéséért felelős, valamint a személyi használatra kiadott eszközök leltára
során számadásra kötelezett személyek aláírását. ÖTÖDIK RÉSZ
A leltározás egyeztetése és ellenőrzése
XII. Fejezet
A leltár értékelése 74. Az eszközöket és kötelezettségeket leltározással, egyeztetéssel ellenőrizni és egyedenként értékelni kell
az  eszköznyilvántartást ellátó kormánytisztviselőnek. A  mérlegtételek értékelésének szabályait külön utasítás
határozza meg. Az értékelést jegyzőkönyvben kell rögzíteni a mérlegsor pontos megjelölésével. A jegyzőkönyvben
megállapított különbözetek okait ki kell vizsgálni és rendezni kell.
75. A kivizsgálást követően a  jegyzőkönyvben rögzíteni kell a  leltárkülönbözet mennyiségét és értékét, valamint
a különbözetet előidéző okokat.
XIII. Fejezet
Tárgyi eszköz leltárfelvételi ívek egyeztetése az analitikával
76. A tárgyi eszközök nyilvántartása tárolási helyenként történik. A leltárkörzetek ennek megfelelően kerülnek kialakításra.
77. A leltározás és a könyvviteli nyilvántartás egyeztetése során a Forrás KGR rendszerből ki kell nyomtatni a leltárfelvételi
íveket. A  leltárfelvételi íven, illetve leltárfelvételi jegyen szereplő eszközöket és azok adatait a  tárgyi eszköz
nyilvántartásáért felelős kormánytisztviselő egyenként ellenőrzi. Az eltéréseket a kinyomtatott leltáríven feltüntetni,
és az  eltérésekről összesítő kimutatást készíteni köteles. Az  egyeztetés tényét a  leltárfelvételi íven és a  végleges
leltárállapot összesített listáján aláírásával igazolja.
78. Számítógépes leltármodul alkalmazásával az egyeztetést az ügyviteli rendszer automatikusan elvégzi. Az eltérésekről
az eszköznyilvántartást ellátó kormánytisztviselőnek összesítő kimutatást kell készítenie és azt ki kell nyomtatnia.
XIV. Fejezet
Leltárkülönbözetek 79. A leltározás eredményeként megállapított eltérésekről – hiányokról és többletekről – a  leltárfelvétel időpontjától
számított 15 napon belül jegyzőkönyvet kell készíteni, mely alapján vizsgálni kell az eltérés okát. A leltárkülönbözetekről
készült jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a leltárkülönbözetek pontos megnevezését, mennyiségét, értékét, továbbá
mindazon tényezőket, amelyek indokolják a különbözetek keletkezését.
80. A nyilvántartásokat a szabályszerűen felvett leltározás alapján helyesbíteni kell. A leltározás kapcsán feltárt eltérések,
a hiányok és többletek kivizsgálása a Gazdasági és Üzemeltetési Főosztály vezetője által kijelölt kormánytisztviselő
feladata.
81. A gazdasági vezető minden esetben köteles intézkedni a hiányt előidéző okok megszüntetéséről.
82. A leltárkülönbözeteket legkésőbb a leltározást követő könyvviteli zárlat alkalmával kell rendezni. A leltáreltéréseket
(hiány, többlet) a  megfelelő eszközszámlán fel kell venni, vagy ki kell vezetni a  nyilvántartásokból az
eszköznyilvántartási feladatokat ellátó kormánytisztviselőnek a  pénzügyi számvitelben rögzített szabályok szerint.
Az éves mérlegbe csak a leltárkülönbözetekkel módosított eszközérték vehető fel.
83. A tárgyi eszközök hiányait terven felüli értékcsökkenésként, a készletek eltéréseit anyagköltség-helyesbítésként kell
elszámolni. A tárgyi eszközök többleteit piaci, forgalmi értéken állományba kell venni.
XV. Fejezet
A leltározás ellenőrzése 84. A leltározás vezetője ellenőrzi a leltározási folyamat teljeskörűségét. Az ellenőrzés kiterjed:
a) az előkészítő munkák során kiadott intézkedések jogszabályi előírásoknak, belső szabályzatoknak és
utasításoknak megfelelő végrehajtására;
b) a leltárfelvételi bizonylatok adatainak valódiságára, számszerű és tartalmi helyességére;
c) a leltárkülönbözetek megállapításának helyességére, az esetleges kompenzálások szabályszerűségére;
d) a leltározás során felvételre kerülő leltározási jegyzőkönyv megnyitására, tartalmára és befejezésére;
e) a végleges hiányok, többletek könyvviteli elszámolásának megtörténtére és helyességére.
85. Az ellenőrzés megtörténtét és eredményét a leltári bizonylatokon a leltározás vezetője aláírásával igazolja.
XVI. Fejezet
A leltározás és az éves költségvetési beszámoló
86. Az éves költségvetési beszámoló bizonylati alátámasztását a leltárkészítés során helyesbített analitikus nyilvántartással
számszerűen egyező főkönyvi számlák, illetve az  ezek alapján készített főkönyvi kivonaton kívül az  alábbiak
szolgáltatják:
a) megbízólevelek (leltárvezető, leltárfelelősök, leltározók, leltárellenőrök);
b) az egyeztetés során felvett, a szabályszerű végrehajtást igazoló bizonylatok (leltárfelvételi ívek, leltárkülönbözeti
kimutatások, egyeztető okmányok, jegyzőkönyvek);
c) a leltárkészítés ellenőrzése során készített feljegyzések;
d) az adósok és hitelezők, a  kormánytisztviselők tartozása és egyéb kötelezettségek az  év végi fordulónappal
készített és egyeztetett kivonata, elismerő nyilatkozatok az idegen helyen tárolt eszközökről;
e) az eltéréseket, azok kivizsgálását és rendezését tartalmazó okmányok;
f ) leltárzáró jegyzőkönyv.
HATODIK RÉSZ
Záró rendelkezések 87. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
88. Ezen utasítást a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
89. A Nemzeti Innovációs Hivatal közbeszerzési szabályzatáról szóló 7/2014. (VI. 30.) NIH utasítás (a továbbiakban:
Közbesz. ut.) 36. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„36. A központosított közbeszerzéseket is az éves összesített közbeszerzési tervben rögzíteni kell, az ide tartozó
a) utazásszervezéssel kapcsolatos beszerzéseket a külkapcsolatokért felelős főosztály,
b) egyéb beszerzéseket a GÜFO
jelenti be a KEF portáljára,
c) a Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a kormányzati kommunikációs beszerzések központosított közbeszerzési
rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R3.) szerinti kormányzati kommunikációs
feladatok ellátását biztosító kommunikációs szolgáltatások és az azokhoz kapcsolódó termékek beszerzési igényeit
és összesített tájékoztatóit a  kommunikációs feladatokért felelős főosztály (a továbbiakban: Kommunikáció) küldi
meg a Nemzeti Kommunikációs Hivatal (a továbbiakban: NKOMH) részére,
szükség esetén papír alapon is a vezetője útján.”
90. A Közbesz. ut.
a) 37. pont aa) c) alpontjában a „KEF” szövegrész helyébe a „KEF, valamint az NKOMH”,
ab) e) alpontjában az „R1.” szövegrész helyébe az „R1., valamint az R3.”,
b) 38. pontjában az „azok a GÜFO” szövegrész helyébe az „azoknak a GÜFO, valamint a Kommunikáció”,
c) 39. pontjában
ca) a „bejelenteni” szövegrész helyébe a „bejelenteni, illetve arról a Kommunikáció az NKOMH-t írásban
tájékoztatni”,
cb) a „szerződés” szövegrész helyébe a „szerződésnek” és
cc) a „feltölteni” szövegrész helyébe a „feltölteni, illetve a  szerződést és a  teljesítési dokumentumokat
a Kommunikáció az NKOMH részére megküldeni”
szöveg lép.
91. Hatályát veszti a Leltározási Szabályzatról szóló 2/2012. számú elnöki utasítás.
a Nemzeti Innovációs Hivatal
 Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
 19/2012. (VII. 30.) NGM utasítás
 1. melléklet 4.4. és 5.3.1. a) pontja alapján
 elnöki jogkörben eljárva:

 Korányi László s. k.,
 kül- és belkapcsolati elnökhelyettes