text:
21/2016. (VI. 9.) BM rendelete a kéményseprő-ipari tevékenység ellátásának szakmai szabályairól.
A kéményseprő-ipari tevékenységről szóló 2015. évi CCXI. törvény 8. § (2) bekezdésben kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 28.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) égéstermék-elvezető tartozéka: az  égéstermék-elvezetőhöz csatlakozó vagy azzal egy szerkezetet alkotó
olyan elem, amely az égéstermék-elvezető ellenőrizhetőségét, tisztíthatóságát vagy biztonságos működését
szolgálja;
b) égéstermék tartós visszaáramlása: a  tüzelőberendezés üzembe helyezését követő öt perc eltelte után
is tapasztalható égéstermék-visszaáramlás a  tüzelőberendezés felállításának helyiségében vagy olyan
égéstermék beáramlás a felállítási helyiségbe, amely kiváltja a tüzelőberendezés égéstermék-kiáramlás ellen
védő berendezésének reteszelt beavatkozását, aminek következtében a  tüzelőberendezés csak a  kezelő
közreműködésével indítható újra;
c) műszaki követelmény: égéstermék-elvezető tervezésére és kivitelezésére vonatkozó műszaki tartalmú
ca) közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktus, jogszabály, és
cb) harmonizált európai vagy nemzeti szabvány vagy azzal egyenértékű más műszaki megoldás;
d) reteszelés: tüzelőberendezések, valamint tüzelőberendezések és egyéb gépi berendezések között kialakított
automatikus vezérlés, amely kizárja vagy biztosítja a berendezések egyidejű működését;
e) zárt égésterű tüzelőberendezés: olyan tüzelőberendezés, amelynek teljes égési levegő-ellátását, tűzterét
és égéstermék-elvezetését a  telepítés helyiségétől és az  épület más zárható helyiségeitől is légtömören
elzárt üzemeltetésre tervezték, és amely az  égési levegőt a  szabadból nyeri, valamint az  égésterméke
az égéstermék-elvezetőn keresztül a szabadba kerül kivezetésre, a telepítés helyiségének nyomásviszonyaitól
függetlenül.
2. A kéményseprő-ipari tevékenységhez szükséges személyi, szakmai és tárgyi feltételek
2. § (1) A  kéményseprő-ipari tevékenységről szóló 2015. évi CCXI. törvény (a  továbbiakban: Kstv.) 2.  § (1)  bekezdés
b)  pontjában meghatározott kéményseprő-ipari szolgáltató kéményseprő-ipari tevékenységet akkor végezhet, ha
az általa bejelentett ellátási területenként legalább
a) egy fő kéményseprőmestert foglalkoztat, vagy a feladat ellátásában személyesen közreműködő természetes
személy kéményseprőmester képesítéssel rendelkezik, és
b) egy fő kéményseprő szakképesítéssel rendelkező szakembert foglalkoztat.
(2) A  kéményseprő-ipari szolgáltatónak a  foglalkoztatottak létszámát úgy kell megállapítania, hogy
a  kéményseprő-ipari tevékenység ellátása folyamatosan biztosított legyen. Ha a  kéményseprő-ipari szolgáltató
tevékenységét a személyi feltételek hiányában – a 8. §-ban meghatározott határidőkben – nem látja el, a tűzvédelmi
hatóság a  kéményseprő-ipari tevékenységről szóló törvény végrehajtásáról szóló 99/2016. (V. 13.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Korm. rendelet) 3.  § (1)  bekezdésében meghatározottak szerint eltilthatja a  kéményseprő-ipari
tevékenység gyakorlásától.
(3) A  kéményseprőmester és kéményseprő szakképesítéssel rendelkező szakember (a  továbbiakban együtt:
szakmunkás) évente, felsőfokú műszaki végzettséggel rendelkező kéményseprőmester által tartott, elméleti és
gyakorlati ismereteket bemutató ismeretfelújító és továbbképző tanfolyamon vesz részt. A  tanfolyamon való
kötelező részvétel időtartama 16 óra évente.
(4) Betanított munkás betanítását csak kéményseprőmester végezheti, amelynek időtartama legalább 3 hónap.
A betanítást követően arról a kéményseprőmester nyilatkozatot ad ki.
(5) Betanított munkás a kéményseprő-ipari feladatok közül kizárólag tisztítást végezhet szakmunkás szakmai irányítása
mellett.
(6) A  kéményseprő-ipari szervnek és a  kéményseprő-ipari szolgáltatónak (a  továbbiakban együtt: kéményseprő-ipari
tevékenységet ellátó) a munkafolyamatok ellátásához az 1. mellékletben meghatározott szakmai követelményeknek
és módszereknek megfelelő felszereléssel, eszközzel és műszerrel kell rendelkeznie, a  feladat ellátásában
személyesen közreműködő szakmunkások létszámának megfelelő mennyiségben.
(7) A  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a  kéményseprő-ipari tevékenység adatait, nyilvántartásait elektronikus
adatbázis-kezelő célszoftverrel kezeli.
3. A kéményseprő-ipari tevékenység ellátásának rendje, gyakorisága 3. § (1) A kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó
a) a  Kstv. 2.  § (4)  bekezdés a) és c)–g)  pontjában meghatározott feladatokat – a  (2)–(4)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – legalább évente egy alkalommal,
b) a Kstv. 2. § (4) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatokat négyévente egy alkalommal
az 1. mellékletben meghatározott szakmai követelmények és módszerek szerint végzi.
(2) A Kstv. 2. § (4) bekezdésben meghatározott feladatokat időlegesen használt ingatlan esetében – kivéve a társasházi,
lakásszövetkezeti ingatlanokat – négyévente egy alkalommal kell elvégezni.
(3) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti feladatokat kétévente egy alkalommal kell elvégezni annál az  égéstermékelvezetőnél, amelyre
a) gáznemű anyaggal üzemelő tüzelőberendezés, vagy
b) zárt égésterű tüzelőberendezés
csatlakozik.
(4) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti rendelkezést tartalék (biztonsági) égéstermék-elvezetőnél – a  gyűjtő
jellegű égéstermék-elvezetők kivételével – csak annak a  7.  § (1)  bekezdés a)  pont ab)  alpontja szerinti
használatbavételétől kezdődően kell alkalmazni, azonban a tartalék (biztonsági) égéstermék-elvezető állékonyságát
–  a  használatbavételre tekintet nélkül – az  (1)  bekezdés a)  pontjában foglalt gyakorisággal az  ugyanazon
ingatlanban található, használatban lévő égéstermék-elvezetővel kapcsolatos sormunka során ellenőrizni kell.
(5) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott kéményseprő-ipari tevékenységet ugyanazon önálló rendeltetési
egységben azonos időpontban kell elvégezni valamennyi égéstermék-elvezető tekintetében.
(6) Az  égéstermék szén-monoxid-tartalmának ellenőrzését a  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a  11 kWth-nál
nagyobb és legfeljebb 500 kWth névleges bemenő hőteljesítményű olyan gáztüzelő-berendezéseknél végzi el,
amelyek a  levegő védelméről szóló 306/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet alapján nem tartoznak a  levegőtisztaságvédelmi engedélyköteles tüzelő-berendezések közé.
(7) A sormunka elvégzésére az (1)–(3) bekezdésben meghatározott ciklusidők naptári évben számítandók.
4. § (1) A  kéményseprő-ipari szerv, a  Kstv. 10.  § (3)  bekezdése szerinti szolgáltató a  sormunkák ütemezésére a  tárgyévet
megelőző év december 31-ig éves kéményseprő-ipari ütemtervet készít havi bontásban, amelyet ügyfélszolgálati
irodáiban, valamint honlapján közzétesz és arról a helyi önkormányzatot írásban tájékoztatja. A kéményseprő-ipari
ütemtervet a helyi önkormányzat a helyben szokásos módon a kézhezvételét követően haladéktalanul közzéteszi.
(2) A kéményseprő-ipari szolgáltatónak a tevékenység végzésétől a Kstv. 7. § (7) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti
eltiltása esetén az  eltiltás időtartama alatt a  kéményseprő-ipari tevékenységet a  kéményseprő-ipari szerv látja el
a kéményseprő-ipari szervre meghatározott szabályok szerint.
5. § (1) Az  ingatlan tulajdonosa a  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátónak írásban bejelentheti, ha az  ingatlana
időlegesen használt ingatlan. A  bejelentést követő tizenötödik naptól a  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó
a 3. § (2) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
(2) Ha az  ingatlan már nem minősül időlegesen használt ingatlannak, e minőségének megszűnését követő 30 napon
belül az ingatlan tulajdonosa azt bejelenti a kéményseprő-ipari tevékenységet ellátónak.
(3) Ha a  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó tevékenysége során megállapítja, hogy az  ingatlan tulajdonosának
az  ingatlan időlegesen használt ingatlanként való bejelentése nem valós, vagy az  ingatlan e  minőségének
megszűnését nem jelentette be, értesíti a tűzvédelmi hatóságot.
4. Az égéstermék-elvezetővel kapcsolatos műszaki, szakmai követelmények 6. § (1) Az  újonnan létesített égéstermék-elvezetőnek a  használatbavételekor hatályban lévő vonatkozó műszaki
követelményeknek kell megfelelnie.
(2) Meglévő égéstermék-elvezető átalakítása, felújítása, valamint ismételt használatbavétele esetén az  égéstermékelvezetőnek az  átalakítás, felújítás, valamint ismételt használatbavétel időpontjában hatályos műszaki
követelményeknek kell megfelelnie.
(3) Tüzelőberendezés cseréje esetén, ha ehhez nem szükséges az  égéstermék-elvezető átalakítása,
az égéstermék-elvezetőnek
a) az (1) bekezdés szerinti használatbavételekor, vagy
b) – a tüzelőberendezés cseréje előtti átalakítása, felújítása esetén – a (2) bekezdés szerinti használatbavételekor
hatályos műszaki követelményeknek kell megfelelnie.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti időpontok akkor vehetők figyelembe, ha az ehhez szükséges igazolásokat a megrendelő
a kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó részére biztosítja, feltéve, hogy a kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó
nyilvántartásában az  (1)–(3)  bekezdés szerinti időpontok megállapításához szükséges dokumentumok nem állnak
rendelkezésre. A kéményseprő-ipari tevékenység ellátásakor hatályos műszaki követelménytől való eltérés indokát
és az  (1)–(3)  bekezdés szerinti időpont figyelembevételét a  2–4.  melléklet szerinti dokumentumokban fel kell
tüntetni.
(5) Az égéstermék-elvezető ellenőrzését, műszaki felülvizsgálatát és helyszíni műszaki vizsgálatát a kéményseprő-ipari
tevékenységet ellátónak az  ellenőrzés, vizsgálat időpontjában hatályos, e  rendeletben meghatározott szakmai
követelmények és módszerek szerint kell elvégeznie.
7. § (1) Helyszíni műszaki vizsgálat szükséges
a) az égéstermék-elvezető használatbavételét megelőzően
aa) újonnan épített vagy szerelt, felújított, átalakított égéstermék-elvezető,
ab) használaton kívül helyezett, illetve tartalék (biztonsági) égéstermék-elvezető, vagy
ac) tüzelőanyag-váltás,
ad) tüzelőberendezés-csere
esetén – kivéve, ha a  csere a  korábbival azonos működési elvű és teljesítményű új tüzelőberendezésre
történik, és a tüzelési mód, a tüzelőanyag nem változik –, valamint
b) meglévő égéstermék-elvezető
ba) átalakítását, felújítását, bontását, funkciójának megváltoztatását,
bb) használaton kívül helyezését
megelőzően.
 (2) A  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a  helyszíni műszaki vizsgálatot az  1.  mellékletben meghatározott
szakmai követelmények és módszerek szerint végzi. Az (1) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti helyszíni műszaki
vizsgálathoz a kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó – szükség szerint – kérheti a megrendelőtől
a) az építészeti, gépészeti terveket,
b) az égéstermék-elvezető nyomvonaltervét,
c) az égéstermék-elvezető, tüzelőberendezés gyártója által kiadott diagramokat, táblázatokat, ezek hiányában
az  égéstermék-elvezető szakirányú felsőfokú végzettségű szakember által készített hő- és áramlástechnikai
méretezését,
d) az  égéstermék-elvezetőbe beépített építési termékre vonatkozó teljesítménynyilatkozatot, esetleges egyéb
nyilatkozatot,
e) a kivitelezői nyilatkozatot az égéstermék-elvezető vonatkozásában,
f ) a  kivitelezői nyilatkozatot cserépkályha, kandalló, kemence vagy egyéb, helyszínen létesített
tüzelőberendezés építéséről, telepítéséről,
g) a villámvédelmi jegyzőkönyvet. (3) Az  (1)  bekezdés a)  pont ab) és ac)–ad)  alpontja szerinti helyszíni műszaki vizsgálathoz a  kéményseprő-ipari
tevékenységet ellátó jogosult kérni a  megrendelőtől a  (2)  bekezdés c) és f )  pontjában meghatározott műszaki
dokumentációt.
(4) A kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó az  (1) bekezdésben meghatározott kötelező helyszíni műszaki vizsgálat
eredményéről szóló szakmai nyilatkozatot a  vizsgálat napjától számított öt munkanapon belül a  megrendelőnek
átadja, kivéve az (5)–(7) bekezdésben meghatározott esetet.
(5) Lakóhelyiségek vagy állandó tartózkodási célt szolgáló helyiségek – kivéve az  időlegesen használt ingatlanokat –
fűtését biztosító tüzelőberendezés október 15. és április 15. között történő cseréje esetén, a megrendelést követő
két munkanapon belül a kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a helyszíni műszaki vizsgálatot elvégzi, ha annak
feltételei adottak. A  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a  helyszíni műszaki vizsgálat eredményéről szóló
szakmai nyilatkozatot legkésőbb a vizsgálatot követő munkanapon kiadja.
(6) Kéménytűz vagy szén-monoxid-szivárgás elhárítását követően az  égéstermék-elvezetőt csak helyszíni műszaki
vizsgálatot követően lehet ismét üzembe helyezni. A  helyszíni műszaki vizsgálat eredményéről szóló szakmai
nyilatkozatot a  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó legkésőbb a  vizsgálatot követő munkanapon kiadja.
A  helyszíni műszaki vizsgálat során a  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó vizsgálja az  égéstermék-elvezető
javítás, felújítás, átalakítás nélküli használatra alkalmasságát. Az égéstermék-elvezető megfelelőségét a létesítésekor
vagy legutóbbi átalakítása, felújítása, tüzelőberendezés cseréje esetén az  átalakítás, felújítás, tüzelőberendezés
cseréjének időpontjában hatályos műszaki előírások alapján kell megállapítani a 6. § szerint.
(7) Új égéstermék-elvezetőt helyszíni műszaki vizsgálatot követően lehet eltakarni, leburkolni. A  helyszíni műszaki
vizsgálatot a kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a megrendelést követő három munkanapon belül elvégzi és
az annak eredményéről szóló szakmai nyilatkozatot a vizsgálatot követő munkanapon kiadja.
(8) Ha a  (6) bekezdés szerinti feladatot a Kstv. 2. § (1) bekezdés a) pont aa) és ab) alpontja szerinti ingatlanok esetében
a Kstv. 10. § (3) bekezdése szerinti szolgáltató végzi, annak díjköltsége a Kstv. 10. § (10) bekezdése alapján igényelhető.
8. § (1) A  Kstv. 2.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti ingatlanok esetében a  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó
a  Kstv.  2.  §  (4)  bekezdés szerinti sormunkát az  ingatlan használójának megrendelése alapján, a  megrendelővel
közösen megállapított időpontban, de legkésőbb a megrendelést követő kilencven napon belül végzi el.
(2) A kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a Kstv. 2. § (5) bekezdés
a) a)–e) pontja szerinti tevékenységet az ingatlan tulajdonosának, használójának, vagy
b) f )–g) pontja szerinti tevékenységet az ingatlan tulajdonosának
megrendelése alapján, a megrendelővel közösen megállapított időpontban, de legkésőbb a megrendelést követő
harminc napon belül, üzemzavar esetén három munkanapon belül végzi el.
(3) A  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a  tervezett vagy a  tervezéssel érintett égéstermék-elvezető műszaki
megoldásának megfelelőségével összefüggő, megrendelés alapján végzett tervfelülvizsgálatról a  megrendelést
követő öt munkanapon belül a megrendelőnek szakmai nyilatkozatot ad ki.
(4) Az  ingatlan tulajdonosa, használója az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott feladatokat a  kéményseprő-ipari
tevékenységet ellátótól szóban személyesen vagy telefonon, írásban elektronikus vagy postai úton rendelheti meg.
(5) A kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a tűzvédelmi hatóság megkeresésére
a) kéménytűz vagy szén-monoxid-szivárgás esetén legkésőbb a  megkeresés kézhezvételét követő
munkanapon,
b) az a) pontban meg nem határozott esetben három munkanapon belül, vagy
c) a tűzvédelmi hatóság által kitűzött helyszíni ellenőrzés vagy szemle időpontjában
elvégzi az égéstermék-elvezető szükség szerinti ellenőrzését, műszaki felülvizsgálatát vagy helyszíni műszaki vizsgálatát.
(6) A kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó
a) az ingatlan tulajdonosa, használója (a továbbiakban együtt: kérelmező), vagy
b) – társasház, lakásszövetkezeti lakóépület esetén – a  kérelmező meghatalmazása alapján a  társasház közös
képviselője, a lakásszövetkezet elnöke
kérelmére harminc napon belül kiadja a kérelmező tulajdonában, használatában lévő égéstermék-elvezető öt éven
belüli ellenőrzésének, műszaki felülvizsgálatának és műszaki vizsgálatának eredményéről készült dokumentum
másolatát, vagy a 9. § (1) bekezdés szerinti nyilvántartásból öt napon belül adatot szolgáltat.
(7) A tűzvédelmi hatóság felhívására a kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a (6) bekezdésben foglaltakat a felhívás
közlésétől számított öt napon belül teljesíti.
5. Az égéstermék-elvezetők és a tüzelőberendezések műszaki adatainak nyilvántartása
9. § (1) A kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó az ellátási területén található, használatban lévő és tartalék (biztonsági)
égéstermék-elvezetőkről nyilvántartást vezet, amely – a Kstv. 2. § (9) bekezdésében és a Kstv. 6. § (5) bekezdésében
meghatározott adatokon kívül – címenként, az  épület és az  önálló rendeltetési egység szerinti bontásban
tartalmazza
a) az égéstermék-elvezetők számát,
b) égéstermék-elvezetőnként
ba) az égéstermék-elvező azonosítóját,
bb) az égéstermék-elvezető jelét,
bc) az  égéstermék-elvezető mennyiségét, mennyiségi egységét a  8.  melléklet 1.  pontjában foglalt
kategóriák szerint az alábbi egységekben meghatározva:
1. E jelű égéstermék-elvezetőt darabszámban,
2. G jelű égéstermék-elvezetőt szintben,
3. K és N jelű égéstermék-elvezetőt folyóméterben,
bd) a bekötések számát,
be) az épített cserépkályha, kandalló, kemence csak bontással oldható bekötései számát,
bf ) az ellenőrzés, szükség szerinti tisztítás gyakoriságát,
bg) az utolsó ellenőrzés, tisztítás, műszaki felülvizsgálat időpontját,
bh) az ellenőrzés, műszaki felülvizsgálat során észlelt szabálytalanságokat, hibákat, mért adatokat,
bi) a kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó tudomására jutott kéménytüzet, szén-monoxid-szivárgást,
bj) az  égéstermék-elvezető üzemeltetésének a  tűzvédelmi hatóság által elrendelt tilalmának okát és
hatályát,
bk) a szén-monoxid-mérés szükségességét,
bl) a kapcsolódó dokumentumok azonosítóját,
bm) az égéstermék-elvezetőre kötött tüzelőberendezések számát, típusát és tüzelőberendezésenként
1. a  használat célját: kazán (K), vízmelegítő (V), egyedi fűtő (F), kombi (C), hőlégfúvó (H),
technológiai (T), egyéb (E),
2. a névleges bemenő hőteljesítmény kategóriáját az alábbi bontásban:
2.1. tüzelőberendezés ≤ 11 kWth (A),
2.2. 11 kWth < tüzelőberendezés ≤60 kWth (B),
2.3. 60 kWth < tüzelőberendezés ≤140 kWth (C),
2.4. 140 kWth < tüzelőberendezés ≤500 kWth (D),
3. a használt tüzelőanyagot: földgáz (G), propán-bután (PB), szén (C), fa (F), olaj (O), egyéb (E),
4. a szén-monoxid-mérés eredményét,
c) nyitott égésterű tüzelőberendezések esetén a  levegő-utánpótlás vizsgálatát igénylő, önálló
légtér-összeköttetések számát,
d) szén-monoxid-érzékelő berendezés működtetésének szükségességét,
e) gáztüzelő-berendezés esetén a műszaki-biztonsági felülvizsgálat meglétét,
f ) – bejelentés esetén – az ingatlan „időlegesen használt” megjelölését.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásban fel kell tüntetni, hogy a tartalék (biztonsági) égéstermék-elvezetőnek a 7. §
(1) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti használatbavétele megtörtént-e.
(3) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásból az ingatlan „időlegesen használt” megjelölése törlendő, ha
a) az  időleges használat megszűnését az  ingatlan tulajdonosa a  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátónak
bejelentette, vagy
b) a tűzvédelmi hatóság megállapította, hogy az ingatlan nem minősül időlegesen használt ingatlannak.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartásból égéstermék-elvezető akkor törölhető, ha azt a  7.  § (1)  bekezdés b)  pont
bb) alpont szerint használaton kívül helyezték.
6. A kéményseprő-ipari tevékenységhez szükséges formanyomtatványok 10. § (1) A kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a 3. §-ban, valamint a 8. § (2) bekezdésében meghatározott és elvégzett
feladatokról szóló, elektronikus vagy papír alapú tanúsítványt a  2.  mellékletben meghatározott tartalommal
tölti ki, társasház és lakásszövetkezeti lakóépület esetén egyrészt a  külön tulajdonban lévő önálló rendeltetési
egységre, másrészt a  társasházi, lakásszövetkezeti közös tulajdonban lévő ingatlanrészre. A  papír alapon kitöltött
tanúsítvány egy példányát vagy az  elektronikus úton rögzített tanúsítványról készített, a  3.  melléklet szerinti
papír alapú kivonat egy példányát a  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó az  ingatlan tulajdonosának, annak
távollétében az ingatlan használójának, társasházi és lakásszövetkezeti közös tulajdonban lévő ingatlanrész esetén
a  társasház közös képviselőjének és a  lakásszövetkezet elnökének, megrendelés esetén a  megrendelőnek igazolt
módon átadja. Társasház, lakásszövetkezeti lakóépület esetén a kéményseprő-ipari szerv, a Kstv. 10. § (3) bekezdése
szerinti szolgáltató a külön tulajdonban lévő önálló rendeltetési egységben található égéstermék-elvezető műszaki
felülvizsgálatának eredményéről annak elvégzésétől számított harminc napon belül tájékoztatja a közös képviselőt,
a lakásszövetkezet elnökét.
(2) A kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a helyszíni műszaki vizsgálatok eredményéről szóló szakmai nyilatkozatot
a  4.  mellékletben meghatározott tartalommal tölti ki, társasház és lakásszövetkezeti lakóépület esetén egyrészt
a külön tulajdonban lévő önálló rendeltetési egységre, másrészt a  társasházi, lakásszövetkezeti közös tulajdonban
lévő ingatlanrészre.
(3) A  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a  tervezett vagy tervezéssel érintett égéstermék-elvezető
műszaki megoldásának megfelelőségével összefüggő, megrendelt vizsgálatról szóló szakmai nyilatkozatot
az 5. mellékletben meghatározott tartalommal tölti ki.
(4) A  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a  tanúsítványokat és szakmai nyilatkozatokat olvashatóan, e  rendelet
mellékletei szerinti jelölések alkalmazásával tölti ki. A  papír alapú tanúsítványokat és szakmai nyilatkozatokat
legalább két példányban kell elkészíteni.
(5) A  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a  kiadott tanúsítványok, szakmai nyilatkozatok, valamint a  Kstv. 3.  §
(1) bekezdésében és a Kstv. 10. § (5) bekezdésében meghatározott értesítés egy példányát öt évig, a 7. § (4), (6) és
(7) bekezdésében, valamint a 8. § (3) bekezdésében meghatározott műszaki vizsgálatokra vonatkozó nyilatkozatát
a használatbavételig, de legalább öt évig megőrzi.
(6) A kéményseprő-ipari szerv a Kstv. 2. § (4)–(5) bekezdésében meghatározott tevékenységet közfeladatként látja el,
ezért a 2. melléklet szerinti tanúsítványt, a 3. melléklet szerinti kivonatot, valamint a 4–5. melléklet szerinti szakmai
nyilatkozatokat – a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény előírásainak megfelelő – kiegészítő adattartalommal
együtt alkalmazza. A kéményseprő-ipari szerv a kiegészítő adattartalmat normatív utasításban rögzíti.
(7) A kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a tűzvédelmi hatóság megkeresésére elvégzett feladatok eredményéről
szóló tanúsítvány vagy szakmai nyilatkozat egy példányát a  tűzvédelmi hatóság részére a  helyszínen átadja vagy
a vizsgálatot követő munkanapon továbbítja.
(8) A  Kstv. 3.  § (1)  bekezdése szerinti, a  sormunkáról szóló első értesítés hirdetményi úton való közlése esetén
a  kéményseprő-ipari szerv és a  Kstv. 10.  § (3)  bekezdése szerinti szolgáltató a  9.  melléklet szerinti hirdetményt
a helyben szokásos módon, a címzett számára jól láthatóan helyezi ki.
7. A kéményseprő-ipari tevékenységről szóló statisztikai adatlap 11. § A kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó és – a  Kstv. 10.  § (3)  bekezdése szerinti szolgáltató esetében – a  Kstv.
10.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti önkormányzat a  tárgyévet megelőző év kéményseprő-ipari tevékenységéről
a  7.  melléklet szerinti statisztikai adatlapot az  abban meghatározott tartalommal tárgyév január 31-ig
a településüzemeltetésért, kéményseprő-ipari tevékenységért felelős miniszternek továbbítja.
8. Az ingatlan tulajdonosának és használójának kötelezettségei 12. § (1) Az  ingatlan használója a  kéményseprő-ipari tevékenység elvégzéséhez – a  3.  § (4)  bekezdésben foglaltakra
figyelemmel – az égéstermék-elvezető típusától és a tüzelőanyag fajtájától függően biztosítja
a) az  égéstermék-elvezetővel és a  levegő-utánpótlás ellenőrzésével érintett helyiségekbe való bejutás,
a padlástérbe vagy a tetőhéjazat fölé történő feljutás, valamint a tisztítónyílás és összekötőelem biztonságos
megközelítésének lehetőségét,
b) az összekötőelem tisztíthatóságát, elsősorban annak bonthatóságával vagy tisztítónyílások kialakításával,
c) az égéstermék-elvezető tisztítása során a kéményseprésből származó pernye, törmelék és egyéb hulladékhoz
(a  továbbiakban együtt: kéményseprésből származó hulladék) a  hulladékról szóló törvény szerinti
gyűjtőedényt (a továbbiakban: gyűjtőedény),
d) a gáztüzelő-berendezés beindítását, ha a gázszolgáltatás működik,
e) az  égéstermék-elvezető kiégetése alkalmával az  alsó tisztítónyílásnál, magastetős épület esetében
a padlástérben is legalább tíz liter vizet,
f ) a  7.  § (1)  bekezdése szerinti helyszíni műszaki vizsgálat tárgyától függően, ha szükséges, a  7.  § (2) vagy
(3) bekezdése szerinti dokumentumokat,
g) a  szén-monoxid méréséhez szükséges mérőnyílás hiányában annak kialakítási lehetőségét, kivéve, ha
a szén-monoxid-mérés mérőnyílás kialakítása nélkül is megoldható,
h) a  Kstv. 2.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti ingatlan esetében a  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó
felhívására a megrendeléssel érintett égéstermék-elvezető utolsó ellenőrzésének, műszaki felülvizsgálatának
vagy műszaki vizsgálatának eredményét tartalmazó, Kstv. 2. § (8) bekezdése szerinti dokumentumot.
(2) Az ingatlan használója a kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó felhívására nyilatkozik, hogy
a) a  Kstv. 5.  § (4)  bekezdése szerinti szén-monoxid-érzékelő berendezés felszerelési és működtetési
kötelezettsége fennáll-e, valamint
b) az ingatlan a Kstv. 1. § 3. pont szerinti gazdálkodó szervezet székhelyeként, telephelyeként, fióktelepeként be
van-e jegyezve.
 (3) A Kstv. 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti ingatlan használója a Kstv. 2. § (4) bekezdés szerinti sormunkát köteles
úgy megrendelni, hogy azt a  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó – a  8.  § (1)  bekezdésben meghatározott
határidőben – a 3. § (1)–(3) bekezdésben meghatározott gyakorisággal elvégezhesse.
(4) Társasházban, lakásszövetkezeti lakóépületben a  közös tulajdonban lévő ingatlanrész esetén a  társasház és
a lakásszövetkezet felelős az (1)–(3) bekezdésben foglaltak teljesítéséért.
9. A kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó panaszkezelési eljárása 13. § (1) A  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a  panaszok intézésére, az  ingatlan használójának tájékoztatására
ügyfélszolgálatot működtet, amelyet
a) a  kéményseprő-ipari szerv és a  Kstv. 10.  § (3)  bekezdése szerinti szolgáltató az  ingatlan tulajdonosa,
használója részére nyitva álló helyiségben ügyfélfogadási lehetőséggel, valamint telefonos elérhetőséggel is,
b) a kéményseprő-ipari szolgáltató legalább telefonos elérhetőséggel
működő ügyfélszolgálatként tart fenn.
(2) A kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó az ügyfélszolgálat mellett az ingatlan használója részére az elektronikus
kapcsolattartás lehetőségét folyamatosan biztosítja.
(3) Az  ügyfélszolgálatot munkanapokon 7 és 21 óra között legalább hat, hetente egy munkanapon pedig legalább
tizenkét órán át biztosítani kell. Telefonos elérés esetében biztosítani kell az  ésszerű várakozási időn belüli
hívásfogadást és ügyintézést.
(4) Az  ingatlan tulajdonosa, használója a  kéményseprő-ipari tevékenység ellátásával közvetlenül összefüggő
magatartásra, tevékenységre vagy mulasztásra vonatkozó panaszát szóban vagy írásban közölheti
a kéményseprő-ipari tevékenységet ellátóval.
(5) A szóbeli panaszt azonnal meg kell vizsgálni, és szükség szerint orvosolni kell. Ha az ingatlan tulajdonosa, használója
a  panasz kezelésével nem ért egyet vagy a  panasz azonnali kivizsgálása nem lehetséges, a  kéményseprő-ipari
tevékenységet ellátó a  panaszról és az  azzal kapcsolatos álláspontjáról haladéktalanul jegyzőkönyvet készít, és
annak egy másolati példányát
a) személyesen közölt szóbeli panasz esetén helyben az ingatlan tulajdonosa, használója részére átadja,
b) telefonon vagy egyéb elektronikus hírközlési szolgáltatás felhasználásával közölt szóbeli panasz esetén
az  ingatlan tulajdonosának, használójának legkésőbb a  14.  § (1)  bekezdésben foglalt érdemi válasszal
egyidejűleg továbbítja,
c) írásbeli panasz esetén a 14. § (1) bekezdésben foglaltak szerint továbbítja.
 (6) A panaszról felvett jegyzőkönyv tartalmazza
a) az ingatlan tulajdonosának, használójának nevét, lakcímét,
b) a panasz előterjesztésének helyét, idejét, módját,
c) a panasz részletes leírását, a bemutatott iratok, dokumentumok és egyéb bizonyítékok jegyzékét,
d) a  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó nyilatkozatát a  panasszal kapcsolatos álláspontjáról, ha a  panasz
azonnali kivizsgálása lehetséges,
e) a  jegyzőkönyvet felvevő személy és – telefonon vagy egyéb elektronikus hírközlési szolgáltatás
felhasználásával közölt szóbeli panasz kivételével – az ingatlan tulajdonosának, használójának aláírását,
f ) a jegyzőkönyv felvételének helyét, idejét,
g) telefonon vagy egyéb elektronikus hírközlési szolgáltatás felhasználásával közölt szóbeli panasz esetén
a panasz egyedi azonosítószámát.
 (7) A kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a panaszról felvett jegyzőkönyvet és a válasz másolati példányát öt évig
megőrzi, és azt az ellenőrző hatóságoknak felhívásra bemutatja.
 (8) Az  ügyfélszolgálathoz beérkező telefonon tett valamennyi szóbeli panaszt, valamint az  ügyfélszolgálat és
az  ingatlan tulajdonosa, használója közötti telefonos kommunikációt hangfelvétellel rögzíteni kell. A hangfelvételt
egyedi azonosítószámmal kell ellátni, öt évig meg kell őrizni, és az  ingatlan tulajdonosa, használója kérésére,
díjmentesen rendelkezésre kell bocsátani. A  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó a  hangfelvétel készítésével,
megőrzésével és rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos kötelezettségéről, továbbá az  egyedi azonosítószámról
az ingatlan tulajdonosát, használóját a telefonos ügyintézés kezdetekor tájékoztatja.
14. § (1) Az  ügyfélszolgálat a  panasszal kapcsolatos álláspontját és intézkedéseit indokolással ellátva írásba foglalja, és
az ingatlan tulajdonosa, használója részére a panasz kézhezvételét követő harminc napon belül továbbítja, kivéve,
ha a  panaszt szóban közölték és a  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó az  abban foglaltaknak azonnal eleget
tesz.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti válaszadási határidő helyszíni vizsgálat vagy valamely hatóság megkeresésének
szükségessége esetén egy alkalommal legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbítható. A  válaszadási határidő
meghosszabbításáról és annak indokáról az ingatlan tulajdonosát, használóját írásban, a válaszadási határidő letelte
előtt tájékoztatni kell.
(3) A telefonos ügyfélszolgálat emelt díjas szolgáltatásként nem működtethető.
 (4) A kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó saját, önálló, kizárólag a kéményseprő-ipari tevékenységéről információt
nyújtó internetes honlapot működtet, amelyről – vagy meglévő honlapjának nyitóoldaláról – közvetlenül elérhető,
tárolható, megjeleníthető és nyomtatható módon ingyenesen hozzáférhetővé teszi:
a) a kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó nevét, székhelyének és telephelyének elérhetőségét;
b) a kéményseprő-ipari tevékenységgel érintett ellátási terület földrajzi elhelyezkedésének megnevezését;
c) az alkalmazandó díjak összegét, alkalmazásának feltételeit;
d) a  kéményseprő-ipari tevékenysége során kötelezően alkalmazandó jogszabályok felsorolását, ideértve a  Kstv.
10. § (3) bekezdése szerinti szolgáltató esetében a kéményseprő-ipari tevékenységet szabályozó önkormányzati
rendeletet településenkénti bontásban, különösen az  önkormányzati rendelet 2015. július 1-jén hatályos
szövegét;
e) a panaszok benyújtásával és intézésével kapcsolatos információkat;
f ) a felügyeleti szerv nevét, elérhetőségeit vagy a felügyeleti szerv honlapjának ezen információkat tartalmazó
közvetlen hivatkozását;
g) az ügyfélszolgálata elérhetőségére és működésére vonatkozó információkat;
h) az üzletszabályzatát, egyéb általános szerződési feltételeit.
(5) A  (4)  bekezdés c)  pontja szerinti alkalmazandó díj összegét felhasználói kategóriánként és településenkénti
bontásban kell hozzáférhetővé tenni.
(6) A  (4)  bekezdés c) és d)  pontja szerinti rendeleteket, továbbá a  (4)  bekezdés h)  pontja szerinti üzletszabályzatokat
és általános szerződési feltételeket a  szövegben való kereshetőség biztosításával, a  hatályos időállapotok
elhatárolásával kell hozzáférhetővé tenni 5 évre visszamenőleg.
(7) A  kéményseprő-ipari szolgáltató a  feladatkörrel rendelkező fogyasztóvédelmi szervek, békéltető testületek és
a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek elérhetőségét a honlapján közzéteszi.
10. Az ingatlan használójával való kapcsolattartás módja, rendje
15. § (1) A  kéményseprő-ipari tevékenységet ellátó az  ingatlan használójával szóban személyesen vagy telefonon, írásban
elektronikus vagy postai úton tart kapcsolatot.
(2) Az ingatlan használójával elektronikusan csak akkor lehet kapcsolatot tartani, ha az elektronikus kapcsolatfelvételt
az  ingatlan használója a Kstv. 5. § (12) bekezdése alapján kezdeményezte vagy az elektronikus kapcsolattartáshoz
előzetesen hozzájárult.
11. A kéményseprő-ipari szerv tevékenységéért fizetendő költségtérítés és kiszállási díj
16. § (1) A kéményseprő-ipari szerv a Kstv. 2. § (4)–(5) bekezdés szerinti kéményseprő-ipari tevékenységekhez kapcsolódóan
a 8. melléklet
a) 2.  pontjában meghatározott sormunka tevékenységek, valamint 3.1.  pontjában meghatározott sormunka
keretén kívül megrendelésre végzett tevékenységek esetében 1 egységnyi munkaráfordítást nettó 2000 forinttal;
b) 3.2. pontjában meghatározott műszaki vizsgálatok esetében 1 egységnyi munkaráfordítást nettó 4000 forinttal;
c) 3.3. pontjában meghatározott műszaki megoldás megfelelőségével összefüggő vizsgálatok esetében 1 egységnyi
munkaráfordítást nettó 14 000 forinttal
vesz figyelembe. (2) A  kéményseprő-ipari szerv az  egységnyi munkaráfordítás tárgyévi összegét tárgyév január 10. napjáig honlapján
közzéteszi.
(3) A  kiszállási díjat és a  költségtérítést a  Kstv. 2.  § (4)–(5)  bekezdés szerinti, a  kéményseprő-ipari szerv által
elvégzett kéményseprő-ipari tevékenység végrehajtását követő 30 napon belül a  Belügyminisztérium Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Gazdasági Ellátó Központ (a  továbbiakban: BM OKF GEK) 10023002-0029429800000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámla javára kell banki vagy készpénz-átutalási megbízással
befizetni.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti befizetés során a  banki átutalás, készpénz-átutalási megbízás közlemény rovatában fel
kell tüntetni a „kémény” szöveget, valamint a  kéményseprő-ipari tevékenység végrehajtásáról szóló tanúsítvány
sorszámát.
(5) Ha a  kötelezett a  (3)  bekezdésben meghatározott fizetési határidőn belül nem tesz eleget a  fizetési
kötelezettségének, a fizetési felszólítás költségét is köteles megtéríteni.
(6) A  kéményseprő-ipari szerv a  (3)  bekezdés szerinti fizetési kötelezettség felszólítás ellenére történő elmulasztása
esetén a Kstv. 2. § (13) és (15) bekezdése alapján kezdeményezi
a) az állami adóhatóságnál a költségtérítés,
b) a kötelezett lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjénél a kiszállási díj
és az  azokkal összefüggésben a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 6:48.  § szerint megállapított
késedelmi kamat, valamint a behajtás egyéb költségeinek adók módjára történő behajtását.
17. § A Kstv. 2. § (6) bekezdése szerinti költségtérítés
a) beszedése érdekében – a  Kstv. 2.  § (14)  bekezdésének megfelelően – a  kéményseprő-ipari szerv
a kéményseprő-ipari tevékenység végrehajtásáról szóló tanúsítvány egy példányának továbbításával értesíti
a települési önkormányzatot a tevékenység elvégzéséről;
b) beszedéséről a  települési önkormányzat a  kéményseprő-ipari szerv értesítését követő 15 napon belül
intézkedik;
c) befizetésére vonatkozó adatokról (települési önkormányzat megnevezése, számlaszáma, adószáma),
valamint az  azokban bekövetkező változásokról a  települési önkormányzat írásban tájékoztatja
a kéményseprő-ipari szervet;
d) nem természetes személy tulajdonában álló vagy gazdálkodó szervezet székhelyeként, telephelyeként,
fióktelepeként bejegyzett ingatlanokra jutó arányát társasházban vagy lakásszövetkezeti lakóépületben lévő
gyűjtő jellegű égéstermék-elvezető esetén a 8. melléklet 10. pontja alapján kell meghatározni;
e) mértékét nem természetes személy tulajdonában álló vagy gazdálkodó szervezet székhelyeként,
telephelyeként, fióktelepeként bejegyzett ingatlan esetében a  társasházban vagy lakásszövetkezeti
lakóépületben lévő nem gyűjtő jellegű égéstermék-elvezetőnként kell meghatározni.
12. A kéményseprő-ipari szerv és a kéményseprő-ipari szolgáltató közötti, a tevékenység ellátásához
szükséges adatok és dokumentumok átadásának rendje
18. § (1) A  Kstv. 10.  § (13)  bekezdése szerinti szolgáltató a  kéményseprő-ipari szerv részére előre egyeztetett időpontban,
személyesen adja át
a) a kéményseprő-ipari szerv székhelyén a Kstv. 10. § (13) és (15) bekezdésében meghatározott adathordozót,
az  adatbázis leíró adatait, valamint az  adathordozón alkalmazott szoftverek és azok szolgáltatójának
megnevezését,
b) előre egyeztetett helyszínen a Kstv. 10. § (14) bekezdésében meghatározott iratokat.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott átadás-átvételről a kéményseprő-ipari szerv jegyzőkönyvet vesz fel.
 (3) A  kéményseprő-ipari szerv a  Kstv. 10.  § (17)  bekezdésében meghatározott felmérés eredményéről
a kéményseprő-ipari szolgáltatót elektronikus adathordozón értesíti.
 (4) A  kéményseprő-ipari szerv a  kéményseprő-ipari szolgáltató részére a  Kstv. 7.  § (4)  bekezdésében meghatározott
nyilvántartásba való felvételét követően a Kstv. 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti ingatlanokra vonatkozóan a Kstv.
6. § (5) bekezdésében és a Kstv. 10. § (17) bekezdésében meghatározott adatokat az (1) bekezdésben meghatározott
módon átadja.
(5) A  Kstv. 7.  § (4)  bekezdésében meghatározott nyilvántartásból törölt kéményseprő-ipari szolgáltató a  Kstv. 6.  §
(5)  bekezdésében meghatározott adatokat a  kéményseprő-ipari szerv részére az  (1)  bekezdésben meghatározott
módon átadja.
(6) A  kéményseprő-ipari szerv az  (5)  bekezdés szerint átvett, a  Kstv. 2.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott
ingatlanokra vonatkozó adatokat az (1) bekezdésben meghatározott módon átadja a megye közigazgatási területén
tevékenységet ellátó kéményseprő-ipari szolgáltatók részére.
(7) A  Kstv. 10.  § (11)  bekezdése szerinti közérdekű szolgáltató a  Kstv. 6.  § (5)  bekezdése alapján a  Kstv. 10.  § (13) és
(15) bekezdésében meghatározott adathordozót, az adatbázis leíró adatait, az adathordozón alkalmazott szoftverek és azok
szolgáltatójának megnevezését, valamint a Kstv. 10. § (14) bekezdésében meghatározott iratokat az (1) és (2) bekezdésben
meghatározott módon adja át 2016. július 1-ig a kéményseprő-ipari szerv részére.
13. Záró rendelkezések 19. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) Az 1–17. § és a 18. § (4)–(6) bekezdése 2016. július 1. napján lép hatályba.
 (3) Ahol e  rendelet a  kéményseprő-ipari szolgáltatóra vonatkozó rendelkezéseket állapít meg, ezek alatt a  Kstv.
átmeneti rendelkezéseinek alkalmazásában a közszolgáltatót is érteni kell, kivéve a 13. § (1) bekezdés b) pontjában
foglaltakat.
(4) Az  égéstermék-elvezető 3.  § (3)  bekezdése szerinti ellenőrzési gyakoriságát a  rendelet (2)  bekezdés szerinti
hatálybalépését megelőzően elvégzett utolsó sormunka időpontjától kell számítani.
(5) A  2.  melléklet szerinti tanúsítvány helyett a  kéményseprő-ipari közszolgáltatás ellátásának szakmai szabályairól
szóló 63/2012. (XII. 11.) BM rendelet (a  továbbiakban: R1.) 2016. június 30-án hatályos 2. és 8.  melléklete szerinti
tanúsítvány 2016. december 31-ig használható. Ebben az  esetben a  kéményseprő-ipari tevékenység elvégzésére,
a  megjelenés igazolására, valamint a  hiba részletes leírására vonatkozó adatokat kézzel írva, az  R1. 2.  melléklete
szerinti tanúsítvány „Egyebek:” rovatában, a  szén-monoxid-érzékelő berendezéssel kapcsolatos, az  1.  melléklet
I. Ellenőrzés alcím 6. pontjában meghatározott ellenőrzés eredményét az R1. 8. melléklete szerinti tanúsítványban
kell feltüntetni.
(6) A  kéményseprő-ipari szolgáltató, ha tevékenységét 2016. július 1-jét követően kezdi meg, a  Kstv. 7.  §
(4)  bekezdésében meghatározott tűzvédelmi hatósági nyilvántartáshoz a  6.  melléklet szerinti adatbejelentő lapot
a  tevékenység megkezdése előtt, valamint adatváltozás esetében tizenöt napon belül továbbítja a  tűzvédelmi
hatóság részére.
20. § (1) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) A rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti bejelentése megtörtént.
21. § Hatályát veszti a  kéményseprő-ipari közszolgáltatás ellátásának szakmai szabályairól szóló 63/2012. (XII. 11.)
BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
168/2009. (XII. 3.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
100. §-ának b) pontja alapján, az oktatási és kulturális miniszter javaslatára
a Debreceni Egyetemen dr. Münnich Ákos egyetemi docenst
2009. december 15. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2009. november 19.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
12/2015. (VIII. 31.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap kiadási előirányzatainak felhasználási szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével – a következő utasítást adom ki:
1. Jelen utasítás alkalmazási köre a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap kiadási előirányzataira (a továbbiakban:
előirányzatok) terjed ki.
2. Az előirányzatok felhasználásának szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. A jelen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
13/2016. (VI. 8.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 38. § (2) bekezdése alapján L. Simon Lászlót 2016. június 1. napjától 2016. november 30. napjáig az egykori
Pénzügyminisztérium épületének megújításával és egyes állami intézmények elhelyezésével kapcsolatos feladatok
összehangolásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos ellátja a Belügyminisztérium és a Nemzetgazdasági Minisztérium budai Várnegyedben történő
elhelyezésével kapcsolatos intézkedésekről szóló 1837/2015. (XI. 24.) Korm. határozatban a Miniszterelnökséget
vezető miniszter felelősségi körébe utalt feladatokat.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost e tevékenysége ellátásáért díjazás és juttatások nem illetik meg.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 32/2015. (XII. 17.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
12/2016. (VI. 22.) AB határozata az Országgyűlés 8/2016. (V. 10.) OGY határozatának helybenhagyásáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése az Országgyűlés népszavazás elrendelésével összefüggő határozatának vizsgálata
tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országgyűlés 8/2016. (V. 10.) OGY határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
[1] Három indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 33. § (1) bekezdése
alapján indítványozta, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg az Országgyűlés 8/2016. (V. 10.) OGY határozatának
(a továbbiakban: OGYhat.) alaptörvény-ellenességét és semmisítse meg azt.
[2] 1. Az  egyik indítványozó előadta, hogy a  népszavazási kezdeményezést annak szervezője 2016. február 24-én
nyújtotta be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz (a  továbbiakban: NVB), mely a  kezdeményezésben foglalt kérdést
2016. február 29-én kelt, 14/2016. NVB határozatával hitelesítette. E  döntést a  Kúria a  IV.37.222/2016/9. számú
határozatával helybenhagyta. Az  Országgyűlés a  határozati javaslatot megtárgyalta, és annak elfogadásáról
2016. május 10-én határozott, mely a Magyar Közlöny 66. számában ugyanezen a napon jelent meg.
[3] Az indítványozó álláspontja szerint az  OGYhat. sérti az  Alaptörvény 1.  cikk (2)  bekezdésének k)  pontját, a  4.  cikk
(1) bekezdését, az 5. cikk (3) bekezdését és a 8. cikk (2) bekezdését is.
[4] Indokolásában előadta, hogy az  Alaptörvény 1.  cikk (2)  bekezdés k)  pontja álláspontja szerint azért sérül, mert
az OGYhat.-ban szereplő kérdés nem tartozik az Országgyűlés Alaptörvényben felsorolt hatáskörei közé.
[5] Az Alaptörvény 4.  cikk (1)  bekezdésével és az  5.  cikk (3)  bekezdésével összefüggésben előadta, hogy
az  országgyűlési képviselői egyenlőséget is sérti az  OGYhat. elfogadása és tárgyalása, ugyanis annak részletes
vitájában kizárólag a Törvényalkotási bizottság tagjai vehettek részt, míg az Európai ügyek bizottsága tagjainak erre
nem volt lehetőségük.
[6] Ezen túlmenően az  indítványozó az  Alaptörvény 8.  cikk (2)  bekezdésének a  sérelmét is állította. Indokolása
szerint az  OGYhat. elfogadására irányadó eljárási szabályok is sérültek, mivel az  abban szereplő kérdés az  Európai
Unió Működéséről szóló szerződés 2. fejezetében szereplő „[a] határok ellenőrzésével, a  menekültüggyel és
a  bevándorlással” kapcsolatos közös politikát érint. Emiatt az  OGYhat. elfogadása nem tartozik az  Országgyűlés
hatáskörébe, mivel az az Európai Unió közös politikáját érinti.
[7] Végül az  indítványozó álláspontja szerint az  OGYhat. elfogadásához vezető eljárás közjogi érvénytelenségben is
szenved, mivel az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény (a  továbbiakban: Ogytv.) 11. § (1) bekezdésének
b)  pontja alapján a  Házbizottságnak európai uniós napirendi pontként kellett volna meghatározni az  OGYhat.
elfogadása alapjául szolgáló határozati javaslatról készült napirendi pontot. Álláspontja szerint nem a Házbizottság
mérlegelésébe tartozik az, hogy mi az  európai uniós napirend, hanem „nyilvánvaló, közvetlen európai uniós
érintettség esetén a  kapcsolódó indítványt az  Országgyűlés köteles európai uniós napirendi pontként tárgyalni”.
Ezzel az  indítványi elemmel kapcsolatban azonban az  indítványozó nem jelölte meg az  Alaptörvény sérülni vélt
rendelkezését.
[8] 2. Egy másik indítványozó úgy vélte, hogy az  OGYhat. sérti az  Alaptörvény kiegyensúlyozott, átlátható és
fenntartható költségvetési gazdálkodásának elvét tartalmazó N)  cikkét, valamint a  8.  cikk (1)  bekezdését is.
Álláspontja szerint az Európai Bizottságnak a közös európai menekültügyi rendszer reformjára irányuló, 2016. május
4-én benyújtott javaslatai megalapozzák a  „körülményekben bekövetkező lényeges változás” Alkotmánybíróság
általi megállapítását. Az  adott ország felelősségi körébe tartozó kérelmezők utáni 250 000 euró/fő összegű
szolidaritási hozzájárulás (melyet azon ország részére kell megfizetni, amely az érintett személy áthelyezését vállalja)
összegében (mintegy 100 Mrd Ft) meghaladja a 2017-es költségvetésben az áfa csökkentésére szánt forrást.
[9] 3. A  harmadik indítványozó – európai parlamenti képviselő – sérülni vélte az  Alaptörvény B)  cikkét, az  E)  cikk
(3)  bekezdését, a  4.  cikk (1)  bekezdését és az  5.  cikk (1) és (7)  bekezdéseit is. Azzal érvelt, hogy az  OGYhat.
meghozatala során az  Országgyűlés nem tartotta be az  egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014.
(II. 24.) OGY határozat (a  továbbiakban: Házszabály) 34.  § (1)  bekezdésében foglalt azon követelményt, miszerint
a  törvényjavaslat benyújtása és az  általános vita megkezdése között legalább öt napnak kell eltelnie. Ennek
megfelelően álláspontja szerint az  Európai Bizottság és a  Bizottság első alelnökének Frans Timmermans-nak
a  javaslata sem volt megismerhető a  szavazásban részt vevő országgyűlési képviselők részére. Utalt arra, hogy
maga a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról
szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 25. § (2) bekezdése is harmincnapos határidőt biztosít
az Országgyűlésnek a népszavazás elrendelésére irányuló kezdeményezésről való döntésre.
[10] Végül utalt arra is, hogy nem felel meg az Nsztv. 27. § (1) bekezdésének az a rendelkezés, hogy az OGYhat. 2. pontja
a  népszavazás lebonyolítására 4946,5 millió Ft-ot irányoz elő, ugyanis álláspontja szerint köztudomású, hogy
a lebonyolítás költsége nem azonos a népszavazás költségvetésével.
[11] 4. Az Alkotmánybíróság az indítványokat egyesítette, és egy eljárásban bírálta el.
II. [12] 1. Az Alaptörvénynek az indítványokkal érintett rendelkezései:
„B) cikk (1) Magyarország független, demokratikus jogállam.
(2) Magyarország államformája köztársaság.
(3) A közhatalom forrása a nép.
(4) A nép a hatalmát választott képviselői útján, kivételesen közvetlenül gyakorolja.”
„E) cikk (3) Az Európai Unió joga – a  (2) bekezdés keretei között – megállapíthat általánosan kötelező magatartási
szabályt.”
„N) cikk (1) Magyarország a kiegyensúlyozott, átlátható és fenntartható költségvetési gazdálkodás elvét érvényesíti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti elv érvényesítéséért elsődlegesen az Országgyűlés és a Kormány felelős.
(3) Az  Alkotmánybíróság, a  bíróságok, a  helyi önkormányzatok és más állami szervek feladatuk ellátása során
az (1) bekezdés szerinti elvet kötelesek tiszteletben tartani.”
„1. cikk (2) Az Országgyűlés […]
k) az Alaptörvényben és törvényben meghatározott további feladat- és hatásköröket gyakorol.”
„4. cikk (1) Az országgyűlési képviselők jogai és kötelezettségei egyenlők, tevékenységüket a köz érdekében végzik,
e tekintetben nem utasíthatók.”
„5.  cikk (1) Az  Országgyűlés ülései nyilvánosak. A  Kormány vagy bármely országgyűlési képviselő kérelmére
az Országgyűlés az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával zárt ülés tartásáról határozhat.
[…]
(3) Az Országgyűlés országgyűlési képviselőkből álló állandó bizottságokat alakít.
[…]
(7) Az  Országgyűlés a  jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott házszabályi
rendelkezésekben állapítja meg működésének szabályait és tárgyalási rendjét. Az  Országgyűlés zavartalan
működésének biztosítása és méltóságának megőrzése érdekében az  Országgyűlés elnöke a  házszabályi
rendelkezésekben meghatározott rendészeti és fegyelmi jogkört gyakorol.”
„8. cikk (1) Legalább kétszázezer választópolgár kezdeményezésére az Országgyűlés országos népszavazást rendel
el. A  köztársasági elnök, a  Kormány vagy százezer választópolgár kezdeményezésére az  Országgyűlés országos
népszavazást rendelhet el. Az érvényes és eredményes népszavazáson hozott döntés az Országgyűlésre kötelező.
(2) Országos népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
[13] 2. A támadott OGYhat. szövege:
„Az Országgyűlés
8/2016. (V. 10.) OGY határozata
országos népszavazás elrendeléséről
Az Országgyűlés a Magyarország Kormánya által az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdése,
továbbá a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról
szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény rendelkezései alapján benyújtott országos népszavazási kezdeményezésről
a következő döntést hozza:
1. Az  Országgyűlés az  „Akarja-e, hogy az  Európai Unió az  Országgyűlés hozzájárulása nélkül is előírhassa nem
magyar állampolgárok Magyarországra történő kötelező betelepítését?” kérdésben az  országos népszavazást
elrendeli.
2. Az országos népszavazás költségvetésére 4946,5 millió forint fordítható.”
[14] 3. Az Ogytv. érintett rendelkezése:
„11. § (1) A Házbizottság a házszabályi rendelkezések keretei között
[…]
b) javaslatot készít az  ülések napirendjére, időtartamára, meghatározza a  nemzetiségek érdekeit, jogait érintő és
az európai uniós kérdéssel összefüggő napirendi pontokat,”
[15] 4. Az Nsztv. érintett rendelkezése:
„27.  § (1) Az  Országgyűlés népszavazás elrendeléséről szóló határozata tartalmazza a  népszavazásra bocsátott
kérdést, továbbá rendelkezik a  népszavazás költségvetéséről. A  kérdést a  kezdeményezésben megfogalmazott
formában kell népszavazásra bocsátani.”
[16] 5. A Házszabály érintett rendelkezése:
„34.  § (1) A  törvényjavaslat benyújtása és azon ülés napirendjének elfogadása között, amely ülés napirendjén
az  általános vita megkezdése szerepel, legalább öt napnak kell eltelnie. Az  általános vita legkorábban
a törvényjavaslat benyújtását követő hatodik nap elteltével kezdhető meg.”
III. [17] 1. Az  Alkotmánybíróságnak mindenekelőtt azt kellett megvizsgálnia, hogy az  indítványok megfelelnek-e az  ilyen
típusú indítványokkal kapcsolatban előírt formai jogszabályi feltételeknek.
[18] 1.1. Az  Alaptörvény az  Országgyűlés népszavazás elrendelésével összefüggő határozatának vizsgálatát külön
nem nevesíti, pusztán arról rendelkezik a  24.  cikk (2)  bekezdésének g)  pontjában, hogy az  Alkotmánybíróság
az Alaptörvényben, illetve a sarkalatos törvényben meghatározott további feladat- és hatásköröket gyakorol.
[19] Az Abtv. mint sarkalatos törvény 33.  § (1)  bekezdése szerint „[a]z Országgyűlés népszavazást elrendelő, […]
határozatát az Alkotmánybíróság az elrendelés […] Alaptörvénnyel való összhangja és törvényessége tekintetében
bárki indítványára harminc napon belül felülvizsgálja. Az indítványnak az Országgyűlés határozatának közzétételét
követő tizenöt napon belül be kell érkeznie”.
[20] 1.2. Ebben a  tekintetben tehát az  Alkotmánybíróságnak elsősorban az  indítványozók indítványozói jogosultságát,
illetve az indítványok határidőben történő beérkezését kellett megvizsgálnia.
[21] 1.2.1. Az indítványozói jogosultsággal kapcsolatban az Abtv. úgy fogalmaz, hogy ilyen típusú kérelem benyújtására
„bárki” jogosult. Ezen indítványoknál tehát a  törvény nem követel meg speciális érintettséget, így mindenki
jogosult indítványozóként fellépni. E  szabály alkotmányos indoka az, hogy a  népszavazás mint a  közvetlen
hatalomgyakorlás intézménye valamennyi választópolgár részvételi jogát magában foglalja, ezért indokolatlan lett
volna az indítványozói kör bármiféle törvényi szűkítése. Ebből fakadóan a népszavazást elrendelő vagy azt elutasító
országgyűlési határozatot érintő felülvizsgálati eljárásban az Alkotmánybíróság nem folytat érintettségi vizsgálatot.
Tekintettel arra, hogy az  indítványozók a  személyes adataikat megjelölték, ezen túlmenően mást az  eljárás
megindításának érdekében nincs szükségük igazolni. Ezen törvényi feltéteknek tehát az indítványozók eleget tettek.
[22] 1.2.2. Az  Abtv. 33.  § (1)  bekezdésében foglalt második feltétel az, hogy az  indítványnak az  Országgyűlés
határozatának közzétételét követő tizenöt napon belül be kell érkeznie az Alkotmánybírósághoz.
[23] Az Országgyűlési határozat közzétételére 2016. május 10. napján került sor, ennek megfelelően az  indítvány
benyújtására nyitva álló határidő utolsó napja 2016. május 25. napja. Tekintettel arra, hogy az első indítvány május
24. napján, a  második és a  harmadik pedig május 25. napján érkezett, ezért mindhárom tekintetében a  határidőt
megtartottnak kell tekinteni.
[24] 1.3. Az  Alkotmánybíróság megállapította továbbá azt is, hogy a  benyújtott indítványok – jelen határozat 5.1. és
5.2.  pontjaiban foglaltak kivételével – az  Abtv. 52.  § (1) és (1b)  bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő,
határozott kérelemnek minősülnek, mivel tartalmazzák az  Abtv. 33.  § szerinti, az  Alkotmánybíróság hatáskörére
vonatkozó indokolt hivatkozást, az eljárás megindításának az indokait és a jogsérelem lényegét, a támadott OGYhat.
alaptörvény-ellenességére vonatkozó részletes okfejtést, valamint az  indítványok kifejezett kérelmet fogalmaznak
meg az OGYhat. megsemmisítésére.
IV. [25] 1. Az  Alaptörvény B)  cikk (3)  bekezdése kinyilvánítja, hogy Magyarországon a  közhatalom forrása a  nép
(népszuverenitás elve). A  (4)  bekezdés értelmében a  nép a  hatalmát választott képviselői útján (közvetett
demokrácia), kivételesen közvetlenül gyakorolja (közvetlen demokrácia). Amikor az  Országgyűlés az  Alaptörvény
8. cikk (1) bekezdésében biztosított jogkörét gyakorolja, valójában arról hoz határozatot, hogy egy adott kérdésben
a nép, vagyis a választópolgárok közössége megnyilvánulhasson.
[26] Az Alkotmánybíróság funkcióját, s ebből fakadóan az Abtv. 33. §-ában foglalt hatáskörét az a követelmény határozza
meg, hogy a  közhatalom-gyakorlás visszaszármaztatása a  népre, avagy ennek megtagadása alkotmányos keretek
között, törvényesen történjék. Az  elrendelésnek vagy az  elrendelés megtagadásának kötött eljárási rendje van,
aminek a betartása a népszavazást vagy annak mellőzését legitimáló tényezőnek minősül.
[27] Az Alkotmánybíróság az indítványnak helyt adó döntésének jogkövetkezményeit az Országgyűlésnek kell levonnia
akár az  eljárási rend megsértésének kiküszöbölésével, akár a  figyelembe nem vett, megváltozott körülmények
mérlegelésének bevonásával (újratárgyalás). Az  Alkotmánybíróság mint az  Alaptörvény védelmének legfőbb
szerve köteles megakadályozni a  szabályszerűen kezdeményezett népszavazás elrendelését, ha az  Országgyűlés
nem szabályszerűen járt el. Ellenkező esetben viszont az  OGYhat. helybenhagyásával megnyitja az  utat ahhoz,
hogy a köztársasági elnök az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés e) pontjában írt jogkörével élve kitűzze az országos
népszavazás időpontját.
[28] 2. Ezt követően az Alkotmánybíróság azt tekintette át, hogy a hatályos jogi szabályozás szerint az Abtv. 33. § egyes
rendelkezéseinek mi a pontos tartalma, annak érdekében, hogy az alkotmányossági vizsgálat terjedelme pontosan
meghatározható legyen.
[29] Az Abtv. 33.  § (1)  bekezdése értelmében az  Országgyűlés népszavazást elrendelő (vagy elutasító) határozatát
az Alkotmánybíróság az elrendelés (vagy elutasítás) Alaptörvénnyel való összhangja és törvényessége tekintetében
vizsgálja felül. E  rendelkezés tehát arról szól, hogy az Alkotmánybíróság lényegében a népszavazás elrendelésével
kapcsolatos országgyűlési eljárás alkotmányosságát és törvényességét vizsgálja felül. Ez  egy, az  Országgyűlési
határozat érdemét nem érintő vizsgálatot jelent.
[30] Ettől különböző természetű alkotmányossági kontrollt szabályoz az Abtv. 33. § (2) bekezdésébe foglalt rendelkezés,
miszerint „[a]z (1)  bekezdésben meghatározott eljárásban az  Alkotmánybíróság a  határozat érdemében csak
akkor folytat vizsgálatot, ha az aláírásgyűjtő ív hitelesítése és a népszavazás elrendelése között a körülményekben
olyan lényeges változás következett be, amelyet a  kérdés hitelesítéséről, illetve az  azzal szembeni felülvizsgálati
kérelemről hozott döntés során a Nemzeti Választási Bizottság, illetve a Kúria nem vehetett figyelembe, és a döntést
érdemben befolyásolhatja”. Az  Alkotmánybíróság rámutat arra, hogy a  (2)  bekezdésben szabályozott vizsgálat
tárgya az  OGYhat. érdemét érintő kérdés, azaz lényegében egy tartalmi vizsgálat. Ugyanakkor ezen érdemi
alkotmányossági felülvizsgálat terjedelme időben és lényegét érintően (tartalmában) is szűkített: a) kizárólag
az  aláírásgyűjtő ív hitelesítése és a  népszavazás elrendelése közötti időben bekövetkezett változások esetén
lehetséges, és b) csak akkor kerülhet rá sor, ha a körülményekben olyan lényeges változás következett be, amelyet
a kérdés hitelesítéséről, illetve az azzal szembeni felülvizsgálati kérelemről hozott döntés során a Nemzeti Választási
Bizottság, illetve a Kúria nem vehetett figyelembe, valamint c) további lényegi feltétel, hogy ez a körülményváltozás
olyan legyen, mely a döntést érdemben befolyásolhatta.
[31] Ezen túlmenően az  Abtv. 33.  § (3)  bekezdése az  érdemi vizsgálattal kapcsolatban további szűkítést tartalmaz:
ugyanis az  Alkotmánybíróság nem vizsgálja azt az  indítványt, amelyben a) az  indítványozó a  népszavazási kérdés
tartalmát illető, illetve b) a hitelesítéssel összefüggő alkotmányossági aggályokra hivatkozik.
[32] 3. A  fenti értelmezést alapul véve az  Alkotmánybíróságnak először azokat az  indítványi elemeket kellett
megvizsgálnia, melyeket a  támadott OGYhat. alaptörvény-ellenességével kapcsolatban vetettek fel
az indítványozók.
[33] 3.1. Az  Alaptörvény 4.  cikk (1)  bekezdésével és az  5.  cikk (3)  bekezdésével összefüggésben az  egyik indítványozó
előadta, hogy az országgyűlési képviselői egyenlőséget is sérti az OGYhat. elfogadása és tárgyalása, ugyanis annak
részletes vitájában kizárólag a  Törvényalkotási bizottság tagjai vehettek részt, míg az  Európai ügyek bizottsága
tagjainak erre nem volt lehetőségük.
[34] Az Alaptörvény 4.  cikk (1)  bekezdése értelmében az  országgyűlési képviselők jogai és kötelezettségei egyenlők,
tevékenységüket a  köz érdekében végzik, e  tekintetben nem utasíthatók. Az  5.  cikk (3)  bekezdése szerint
az Országgyűlés országgyűlési képviselőkből álló állandó bizottságokat alakít. Az indítványozó által felhozott érvek
nem alapozzák meg a képviselők függetlenségének és utasíthatatlanságának a sérelmét. Emellett ezek az indokok
nem eredményezik az  Országgyűlésnek a  bizottságalakítási jogosultságát sem. Az  indítványozó érvelése ennek
megfelelően nem alapozza meg az  OGYhat. elfogadásának az  alaptörvény-ellenességét. Önmagában az  a  tény
ugyanis, hogy az  Országgyűlés bizottságai közül kizárólag a  Törvényalkotási bizottság vett részt az  eljárásban,
és a  határozati javaslat részletes vitáját is ez  a  bizottság folytatta le, nem eredményez alaptörvény-ellenességet.
(Az Alkotmánybíróság ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy a  felhívott alaptörvényi rendelkezések és maga
a  vélt jogsérelem között közvetlen alkotmányjogi érdemi összefüggés nem is volna megállapítható.) Mindezekre
tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a vonatkozásban alaptalannak találta.
[35] 3.2. Egy másik indítványozó azzal érvelt, hogy az  OGYhat. meghozatala során az  Országgyűlés nem tartotta
be a  Házszabály 34.  § (1)  bekezdésében foglalt azon követelményt, miszerint a  törvényjavaslat benyújtása és
az általános vita megkezdése között legalább öt napnak kell eltelnie.
[36] Az Alkotmánybíróság ezzel összefüggésben az  alábbiakat állapította meg. A  Házszabály 65.  § (1)  bekezdése
lehetőséget ad arra, hogy kivételesen, a Házbizottság javaslatára az Országgyűlés a  jelen lévő képviselők legalább
négyötödének szavazatával, vita nélkül úgy határozzon, hogy valamely ügy tárgyalása, illetve a  döntéshozatal
során a  határozati házszabályi rendelkezésektől eltérjen. Az  Országgyűlés alelnöke 2016. május 9. napján
az  Országgyűléshez érkezett H/10611/2. irományszámú iratában azt indítványozta, hogy az  Országgyűlés
az  OGYhat. tárgyalása és elfogadása során térjen el a  házszabályi rendelkezésektől. Ezen indítvány első
franciabekezdése szerint a Házszabály 34. § (1) bekezdését nem kell alkalmazni. A harmadik franciabekezdés pedig
arról rendelkezik, hogy a  határozati javaslat részletes vitáját a Törvényalkotási bizottság folytassa le. Az  indítvány
ezen kívül tartalmazta a Házszabálytól eltérő eljárás részletes szabályait, annak pontos menetét. Erről az irományról
az Országgyűlés nyilvánosan is hozzáférhető adatai szerint 2016. május 9-én, 14:04 perckor szavaztak a képviselők és
azt 145 igen és 30 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadták.
[37] Emiatt az  Alkotmánybíróság a  fenti indítványi elem vizsgálatával összefüggésben azt állapította meg, hogy
az Országgyűlés az OGYhat. elfogadása során nem sértette meg a Házszabály 34. § (1) bekezdését.
[38] 3.3. Az  egyik indítványozó úgy vélte, hogy az  OGYhat. sérti az  Alaptörvény kiegyensúlyozott, átlátható és
fenntartható költségvetési gazdálkodásának elvét tartalmazó N)  cikkét, valamint a  8.  cikk (1)  bekezdését is.
Álláspontja szerint az  Európai Bizottság által a  közös európai menekültügyi rendszer reformjára irányuló,
2016. május 4-én benyújtott javaslatai megalapozzák a  körülményekben bekövetkező lényeges változás
Alkotmánybíróság általi megállapítását.
[39] Az Alkotmánybíróság ezzel összefüggésben a  következőket állapította meg. Az  Európai Bizottság honlapján
található dokumentum címe: Kérdések és válaszok: A Közös Európai Menekültügyi Rendszer reformjára [Questions
& Answers: Reforming the Common European Asylum System]. (A dokumentum az  alábbi helyről elérhető:
http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-1621_hu.htm.) Önmagában egy ilyen típusú iratnak a megjelenése
miatt nem állapítható meg az  Abtv. 33.  § (2)  bekezdésében foglalt, a  körülményekben bekövetkezett lényeges
változás, mely alapot adhatna arra, hogy az  Alkotmánybíróság megállapítsa az  OGYhat. törvényellenességét,
vagy az  Alaptörvénnyel való összhang hiányát. Erre tekintettel az  Alaptörvény N)  cikkének, valamint a  8.  cikk
(1) bekezdésének a sérelme nem vizsgálható.
[40] 3.4. Az egyik indítványozó végül utalt arra is, hogy nem felel meg az Nsztv. 27. § (1) bekezdésének az a rendelkezés,
hogy az OGYhat. 2. pontja a népszavazás lebonyolítására 4946,5 millió Ft-ot irányoz elő, ugyanis álláspontja szerint
köztudomású, hogy a lebonyolítás költsége nem azonos a népszavazás költségvetésével.
[41] Az Nsztv. 27.  § (1)  bekezdése úgy szól, hogy az  Országgyűlés népszavazás elrendeléséről szóló határozatának
rendelkeznie kell a  népszavazás költségvetéséről. Az  OGYhat. 2.  pontja akként fogalmaz, hogy „[a]z országos
népszavazás költségvetésére 4946,5 millió forint fordítható”. Az  Alkotmánybíróság ezen indítványi hivatkozással
kapcsolatban megállapítja, hogy a  költségek mértékéről való rendelkezés az  Országgyűlés mérlegelésébe tartozó
kérdés, mellyel nem sértette meg az Nsztv. fenti szabályában előírt kötelezettséget.
[42] 4. Az  egyik indítványozó indokolásában előadta, hogy az  Alaptörvény 1.  cikk (2)  bekezdés k)  pontja azért sérül,
mert az  OGYhat.-ban szereplő kérdés nem tartozik az  Országgyűlés Alaptörvényben felsorolt hatáskörei közé.
Az  Alaptörvény 8.  cikk (2)  bekezdésének a  sérelmét azzal összefüggésben állította, hogy szerinte az  OGYhat.
elfogadása irányadó eljárási szabályok azért is sérültek, mert az abban szereplő kérdés az Európai Unió Működéséről
szóló szerződés 2. fejezetében szereplő „[a] határok ellenőrzésével, a  menekültüggyel és a  bevándorlással”
kapcsolatos közös politikát érint. Emiatt az  OGYhat. elfogadása nem tartozik az  Országgyűlés hatáskörébe, mivel
az az Európai Unió közös politikáját érinti.
[43] Ezzel összefüggésben az  Alkotmánybíróság azt állapította meg, hogy az  Abtv. 33.  § (3)  bekezdése
az  alkotmányossági vizsgálatot akként szűkíti, hogy az  Alkotmánybíróság nem vizsgálhatja érdemben azt
az indítványi elemet, amelyben az indítványozó a népszavazási kérdés tartalmát illető alkotmányossági aggályokra
hivatkozik. Mivel annak eldöntése, hogy a  népszavazás tárgyában feltett kérdés az  Országgyűlés hatáskörébe
tartozik-e, ilyen jellegű tartalmi kérdésnek minősül, az  Alkotmánybíróság előtt folyó eljárásban érdemi vizsgálat
lefolytatására nincs törvényi lehetőség.
[44] 5. Az egyik indítványozó álláspontja szerint az OGYhat. elfogadásához vezető eljárás közjogi érvénytelenségben is
szenved azért, mert az Ogytv. 11. § (1) bekezdésének b) pontja alapján a Házbizottságnak európai uniós napirendi
pontként kellett volna meghatározni az OGYhat. elfogadása alapjául szolgáló határozati javaslatról készült napirendi
pontot. Álláspontja szerint nem a  Házbizottság mérlegelésébe tartozik az, hogy mi az  európai uniós napirend,
hanem „nyilvánvaló, közvetlen európai uniós érintettség esetén a  kapcsolódó indítványt az  Országgyűlés köteles
európai uniós napirendi pontként tárgyalni. Ezzel az  indítványi elemmel kapcsolatban azonban az  indítványozó
nem jelölte meg az Alaptörvény sérülni vélt rendelkezését. Emellett nem jelölte meg azt sem, hogy az Ogytv. milyen
egyéb rendelkezésének a  sérelmét látja megvalósulni. Önmagában ugyanis az  Ogytv. 11.  § sérelmére hivatkozni
nem elegendő, e rendelkezés ugyanis csak a Házbizottság feladatainak felsorolását tartalmazza. Emiatt az indítvány
ebben a  részében nem felel meg az  Abtv. 52.  § (1b)  bekezdése c) és d)  pontjának, miszerint a  kérelem akkor
határozott, ha egyértelműen megjelöli az  Országgyűlés határozatát és az  Alaptörvény megsértett rendelkezését.
Emiatt az Alkotmánybíróság az indítvány ezen részét nem vizsgálta.
[45] Ugyanakkor ezzel összefüggésben az  Alkotmánybíróság ismételten utal a  jelen határozatban a  Házszabálytól
eltéréssel kapcsolatos eljárásra. Ebben a  formalizált eljárásban a Törvényalkotási Bizottság végezte el a  bizottsági
munkát, meggyorsítva ezzel az Országgyűlés határozatának elfogadását.
[46] 6. A határozat Magyar Közlönyben való közzététele az Abtv. 44. § (1) bekezdésének első mondatán alapul.
Budapest, 2016. június 21. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnökhelyettese,


text:
1717/2017. (X. 3.) Korm. határozata a helyi érdekű települési fejlesztések érdekében szükséges források biztosításáról, valamint a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 32. Helyi érdekű
települési fejlesztések I. címmel és a  2.  pontban meghatározott alcímekkel, valamint a  33. Helyi érdekű települési
fejlesztések II. címmel és a 3. pontban meghatározott alcímekkel, valamint a 38. Helyi érdekű települési fejlesztések
III. címmel és a 4. pontban meghatározott alcímekkel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva – az  egyes települési önkormányzatok fejlesztési
feladatainak támogatása érdekében – a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A helyi
önkormányzatok felhalmozási célú kiegészítő támogatásai cím terhére 2449,3 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 32. Helyi érdekű települési fejlesztések
I. cím alábbi alcímei javára, az 1. melléklet szerint:
millió forintban
Alcím szám
Alcímnév Támogatási cél Támogatás
1. Abaújszolnok Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás, közterület-fejlesztés 20,0
2. Abaújvár Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 25,0
3. Ágfalva Község fejlesztési feladatainak támogatása bölcsőde kialakítása 40,0
4. Albertirsa Város fejlesztési feladatainak támogatása járdaépítés 17,5
5. Ásványráró Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 13,6
6. Atkár Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 56,0
7. Attala Község fejlesztési feladatainak támogatása járdafelújítás 12,0
8. Baja Város fejlesztési feladatainak támogatása közterület-fejlesztés 80,0
9. Bajna Község fejlesztési feladatainak támogatása út- és járdaépítés, vízelvezetés 40,0
10. Bakonybánk Község fejlesztési feladatainak támogatása járdafelújítás 10,0
11. Bánhorváti Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 20,0
12. Bekölce Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 30,0
13. Besnyő Község fejlesztési feladatainak támogatása járdaépítés 15,0
14. Bihartorda Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 20,0
15. Biri Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 9,0
16.
Bodrogkeresztúr Község fejlesztési feladatainak
támogatása piac kialakítása 65,0
17. Bokod Község fejlesztési feladatainak támogatása bölcsőde kialakítása 20,0
18. Borzavár Község fejlesztési feladatainak támogatása járdaépítés 8,0
19. Bököny Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás, közterület-fejlesztés 18,0
20. Bősárkány Nagyközség fejlesztési feladatainak támogatása bölcsőde kialakítása 10,0
21. Budapest II. kerület fejlesztési feladatainak támogatása közterületek fejlesztése 21,5
22. Budapest III. kerület fejlesztési feladatainak támogatása közterületek fejlesztése és
Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár
Csillaghegyi Fiókkönyvtárának
felújítása
100,0 23. Budapest IV. kerület fejlesztési feladatainak támogatása közterületek fejlesztése 30,0
24. Budapest IX. kerület fejlesztési feladatainak támogatása
tornaterem bővítése
a Kosztolányi Dezső Általános
iskolában
30,0 25. Budapest X. kerület fejlesztési feladatainak támogatása
közterületek fejlesztése,
játszótér felújítás
61,0 26. Budapest XI. kerület fejlesztési feladatainak támogatása
járdafelújítás, közterületek
fejlesztése
72,5 27. Budapest XV. kerület fejlesztési feladatainak támogatása közterület fejlesztése 78,0
28. Budapest XVI. kerület fejlesztési feladatainak támogatása
bölcsőde bővítése, parkolóépítés ingatlanvásárlással
100,0 29. Budapest XVII. kerület fejlesztési feladatainak támogatása
iskolai kerékpártárolók
kialakítása, emlékmű állítása
11,0 30. Budapest XVIII. kerület fejlesztési feladatainak támogatása
közbiztonság növelését
szolgáló fejlesztések
80,0 31. Budapest XXII. kerület fejlesztési feladatainak támogatása
út- és járdafelújítás, közterületek
fejlesztése
81,0 32. Csabaszabadi Község fejlesztési feladatainak támogatása út- és járdafelújítás 12,0
33. Csákvár Város fejlesztési feladatainak támogatása járda- és parkolóépítés 40,0
34. Csanytelek Község fejlesztési feladatainak támogatása piac kialakítása 40,0
35. Csepreg Város fejlesztési feladatainak támogatása 1956-os emlékmű befejezése 8,0
36. Cserkeszőlő Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 20,0
37. Csévharaszt Község fejlesztési feladatainak támogatása közterület fejlesztése 4,8
38. Csorna Város fejlesztési feladatainak támogatása közmű- és burkolatfelújítás 50,0
39. Csökmő Nagyközség fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 14,0
40. Damak Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 11,0
41. Dánszentmiklós Község fejlesztési feladatainak támogatása járdafelújítás 11,7
42. Debréte Község fejlesztési feladatainak támogatása csapadékvíz-elvezetés 2,5
43. Dóc Község fejlesztési feladatainak támogatása járdafelújítás 30,0
44. Dunavecse Város fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 40,0
45. Ecseg Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 50,0
46. Egerfarmos Község fejlesztési feladatainak támogatása út- és járdafelújítás 20,0
47. Egyed Község fejlesztési feladatainak támogatása járdafelújítás 3,0
48. Egyek Nagyközség fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 7,8
49. Értény Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 15,0
50. Fedémes Község fejlesztési feladatainak támogatása
játszótér építése,
közterület-fejlesztés
10,0 51. Fehérgyarmat Város fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 13,0
52. Felsőörs Község fejlesztési feladatainak támogatása bölcsőde építése 95,0
53.
Felsőszenterzsébet Község fejlesztési feladatainak
támogatása útépítés, -felújítás 8,0
54. Gagybátor Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 15,0
55. Geszteréd Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 13,0
56. Gomba Község fejlesztési feladatainak támogatása járdaépítés 5,0
57. Gödöllő Város fejlesztési feladatainak támogatása
a gödöllői uszoda közúti
kapcsolatainak fejlesztése
50,0 58. Gyömrő Város fejlesztési feladatainak támogatása
útfelújítás támogatás
nyújtásával
100,0 59. Gyöngyösfalu Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 25,0
60. Győrság Község fejlesztési feladatainak támogatása bölcsőde kialakítása 30,0
61. Hajdúszovát Község fejlesztési feladatainak támogatása járdaépítés 15,0
62. Hegymeg Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 17,0
63. Héreg Község fejlesztési feladatainak támogatása út- és járdaépítés, vízelvezetés 15,0
64. Hernád Nagyközség fejlesztési feladatainak támogatása
buszvárók felújítása,
gyalogátkelő kialakítása
4,5 65.
Hosszúpályi Nagyközség fejlesztési feladatainak
támogatása útfelújítás 30,0
66. Hunyadfalva Község fejlesztési feladatainak támogatása út- és járdafelújítás 8,0
67. Jánossomorja Város fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 23,0
68. Jásd Község fejlesztési feladatainak támogatása közterület fejlesztése 30,5
69. Jászfényszaru Város fejlesztési feladatainak támogatása út-, parkoló- és járdaépítés 30,0
70. Jászszentlászló Község fejlesztési feladatainak támogatása óvoda tornaszoba megvalósítás 27,0
71. Juta Község fejlesztési feladatainak támogatása
útfejlesztés érdekében
támogatás nyújtása
135,0 72. Kapospula Község fejlesztési feladatainak támogatása járdafelújítás 10,0
73. Kemestaródfa Község fejlesztési feladatainak támogatása
Mirród-forrás kegyhely
fejlesztése
5,0 74. Kisfalud Község fejlesztési feladatainak támogatása járdafelújítás 2,0
75. Kisszállás Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 56,0
76. Kocsola Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 15,0
77. Komló Város fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 29,9
78. Kőröstetétlen Község fejlesztési feladatainak támogatása útfejlesztés 25,0
79. Kőszeg Város fejlesztési feladatainak támogatása parkoló kialakítása 14,0
80. Kunadacs Község fejlesztési feladatainak támogatása parkoló kialakítása az óvodánál 1,5
81. Kuncsorba Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 10,0
82. Kurityán Község fejlesztési feladatainak támogatása játszótér létesítése 8,0
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva – az  egyes települési önkormányzatok fejlesztési
feladatainak támogatása érdekében – a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet
a) 3. A helyi önkormányzatok felhalmozási célú kiegészítő támogatásai cím terhére 2107,7 millió forint,
b) 2. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére 8,9 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 33. Helyi
érdekű települési fejlesztések II. cím alábbi alcímei javára, az 1. melléklet szerint:
millió forintban
Alcím szám
Alcímnév Támogatási cél Támogatás
1. Magyarföld Község fejlesztési feladatainak támogatása útépítés, -felújítás 8,0
2. Mány Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 20,0
3. Máriapócs Város fejlesztési feladatainak támogatása járdafelújítás 12,0
4. Mártély Község fejlesztési feladatainak támogatása konyhafejlesztés 18,9
5. Mátraverebély Község fejlesztési feladatainak támogatása közterület-rehabilitáció 90,0
6. Mikepércs Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 38,0
7. Monorierdő Község fejlesztési feladatainak támogatása
játszótér és pihenőpark
kialakítása
6,7 8. Nagycserkesz Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 50,0
9. Nagykálló Város fejlesztési feladatainak támogatása játszóterek felújítása 24,0
10. Nagyrév Község fejlesztési feladatainak támogatása járdaépítés 8,0
11. Nagyveleg Község fejlesztési feladatainak támogatása
szennyvízcsatorna-hálózat
fejlesztése
50,0 12. Naszály Község fejlesztési feladatainak támogatása tornaterem bővítése 10,0
13. Nyíradony Város fejlesztési feladatainak támogatása
járda és csapadékvíz-csatorna
felújítása
37,0 14. Örményes Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 13,0
15. Ősagárd Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 40,0
16. Páhi Község fejlesztési feladatainak támogatása közösségi ház kialakítása 30,0
17. Páli Község fejlesztési feladatainak támogatása járdafelújítás 2,0
18. Paszab Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 80,0
19. Pinnye Község fejlesztési feladatainak támogatása
járdafelújítás, közterületek
fejlesztése
30,0 20. Piricse Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 12,0
21. Rábapordány Község fejlesztési feladatainak támogatása járdafelújítás 3,0
22. Rábatöttös Község fejlesztési feladatainak támogatása civilház és harangláb felújítása 11,0
23. Radostyán Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 5,5
24. Ragály Község fejlesztési feladatainak támogatása játszótér létesítése 8,0
25. Rajka Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás, közvilágítás kiépítése 22,8
26. Ramocsa Község fejlesztési feladatainak támogatása útépítés, -felújítás 8,0
27. Rétalap Község fejlesztési feladatainak támogatása járdaépítés 4,0
28. Románd Község fejlesztési feladatainak támogatása járdaépítés 4,0
29. Sajóbábony Város fejlesztési feladatainak támogatása járdafelújítás 5,7
30. Sajóivánka Község fejlesztési feladatainak támogatása csapadékvíz-elvezetés 10,0
31. Sajókaza Község fejlesztési feladatainak támogatása játszótér létesítése 8,0
32. Sajókeresztúr Község fejlesztési feladatainak támogatása bekötőút fejlesztése 66,0
33. Sajóvelezd Község fejlesztési feladatainak támogatása játszótér létesítése 11,0
34. Sarud Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 30,0
35. Sikátor Község fejlesztési feladatainak támogatása járdaépítés 4,0
36. Sitke Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 40,0
37. Sóskút Község fejlesztési feladatainak támogatása út- és járdaépítés 80,0
38. Szajol Község fejlesztési feladatainak támogatása járdaépítés 5,0
39. Szamoskér Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 65,0
40. Szászberek Község fejlesztési feladatainak támogatása
út- és járdafelújítás, emléktábla
készítése
16,5 41. Szászfa Község fejlesztési feladatainak támogatása csapadékvíz-elvezetés 10,0
42.
Szentdomonkos Község fejlesztési feladatainak
támogatása útfelújítás, vízelvezetés 30,0
43. Szijártóháza Község fejlesztési feladatainak támogatása útépítés, -felújítás 8,0
44. Szob Város fejlesztési feladatainak támogatása zeneiskola felújítása 50,0
45. Szulok Község fejlesztési feladatainak támogatása járdafelújítás 20,0
46. Tab Város fejlesztési feladatainak támogatása mentőállomás építése 100,0
47. Tarany Község fejlesztési feladatainak támogatása falubusz beszerzése 14,0
48. Tarhos Község fejlesztési feladatainak támogatása kerékpárút fejlesztése 90,0
49. Tárkány Község fejlesztési feladatainak támogatása konyhafelújítás 10,0
50. Tárnok Nagyközség fejlesztési feladatainak támogatása óvodai kapacitásbővítés 170,6
51.
Tatárszentgyörgy Község fejlesztési feladatainak
támogatása járdafelújítás 5,0
52. Téglás Város fejlesztési feladatainak támogatása belvízrendezés II. ütem 39,0
53. Telekgerendás Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 45,0
54. Tetétlen Község fejlesztési feladatainak támogatása járda- és útépítés 20,0
55. Tiszainoka Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 12,0
56. Tiszavárkony Község fejlesztési feladatainak támogatása út- és járdafelújítás 10,0
57. Tolcsva Község fejlesztési feladatainak támogatása
közterület fejlesztése, piac
kialakítása
80,0 58. Újlengyel Község fejlesztési feladatainak támogatása járdafelújítás 11,9
59. Újtikos Község fejlesztési feladatainak támogatása
művelődési ház rekonstrukció
III. ütem
50,0 60. Úri Község fejlesztési feladatainak támogatása
Szent Imre Általános Iskola
tornacsarnok építése
200,0 61. Vajta Község fejlesztési feladatainak támogatása közterület-felújítás, járdaépítés 10,0
62. Vásárosnamény Város fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 13,0
63. Velemér Község fejlesztési feladatainak támogatása útfelújítás 12,0
64. Vitnyéd Község fejlesztési feladatainak támogatása bölcsőde kialakítása 4,0
65. Völcsej Község fejlesztési feladatainak támogatása járda- útépítés 15,0
66. Zádorfalva Község fejlesztési feladatainak támogatása buszmegálló építése 9,0
67. Zagyvarékas Község fejlesztési feladatainak támogatása
út- és járdafelújítás, emlékmű
befejezése
16,0 68. Zirc Város fejlesztési feladatainak támogatása út- és járdafelújítás 75,0
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva – az  egyes települési önkormányzatok fejlesztési
feladatainak támogatása érdekében – a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A helyi
önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére 485,6 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv.
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 38. Helyi érdekű települési fejlesztések III. cím alábbi
alcímei javára, az 1. melléklet szerint:
millió forintban
Alcím szám
Alcímnév Támogatási cél Támogatás
1.
Győr Megyei Jogú Város fejlesztési feladatainak
támogatása
útfelújítás 71,6 2.
Kecskemét Megyei Jogú Város fejlesztési feladatainak
támogatása
út- és járdafelújítás, közterületek
fejlesztése 75,5 3.
Miskolc Megyei Jogú Város fejlesztési feladatainak
támogatása
út- és járdafelújítás,
parkolóépítés 80,5 4. Pécs Megyei Jogú Város fejlesztési feladatainak támogatása járdafelújítás 38,0
5.
Szeged Megyei Jogú Város fejlesztési feladatainak
támogatása
kerékpárút fejlesztése 8,0 6.
Székesfehérvár Megyei Jogú Város fejlesztési feladatainak
támogatása
közterület fejlesztése, játszótér
kialakítás 50,0 7.
Szolnok Megyei Jogú Város fejlesztési feladatainak
támogatása
járda- és játszótér-felújítás 20,0 8.
Szombathely Megyei Jogú Város fejlesztési feladatainak
támogatása
út- és járdafelújítás,
csapadékvíz-elvezetés 97,0 9.
Zalaegerszeg Megyei Jogú Város fejlesztési feladatainak
támogatása
útfelújítás 45,0 Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
5. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2–4.  pontok szerint átcsoportosított előirányzat terhére, az  abban
meghatározott támogatási célra, pályázat és támogatási kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként,
a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján
az érintett települési önkormányzatok részére költségvetési támogatást nyújtson, ha a 2–4. pontokban ismertetett
támogatási cél igazoltan önkormányzati tulajdon fejlesztésére irányul;
6. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  5.  pont szerinti költségvetési támogatást az  önkormányzati tulajdon
fejlesztésére irányuló támogatói okirat kiadását követően folyósítsa az érintett települési önkormányzatok számára;
7. egyetért azzal, hogy ha a  2–4.  pontok szerinti költségvetési támogatás az  érintett települési önkormányzatok
számára a 2017. évben nem vagy nem teljes összegben kerül folyósításra, a 2018. évben a IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezetben azonos elnevezéssel létrehozott címekre, alcímekre e határozatot kell alkalmazni;
8. felhívja a  belügyminisztert, hogy ha a  2–4.  pontok szerinti költségvetési támogatás célja nem önkormányzati
tulajdont érintő fejlesztésre irányul, gondoskodjon a  megfelelő fejlesztési költség átcsoportosításáról az  érintett
fejezetet irányító miniszter részére az Áht. 33. § (4) bekezdés b) pontja szerint;
Felelős: belügyminiszter
 érintett miniszter
Határidő: 2017. december 31.
9. – az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, egyes települések fejlesztési feladatainak
megvalósítása érdekében – elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
3.  A  helyi önkormányzatok felhalmozási célú kiegészítő támogatásai cím terhére a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési
hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára
összesen 143,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
10. egyetért azzal, hogy az emberi erőforrások minisztere a 9. pont szerint átcsoportosított összeg terhére támogatási
előlegként, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat
alapján, egy összegben nyújtson
a) 13,0 millió forint támogatást a  Gércei Római Katolikus Egyházközség közösségi házának kialakítása
érdekében,
b) 15,0 millió forint támogatást a kántorjánosi református templom felújítása érdekében,
c) 70,0 millió forint támogatást a nagynyárádi római katolikus templom és paplak felújítása érdekében,
d) 30,0 millió forint támogatást a sáregresi református templom felújítása érdekében,
e) 15,0 millió forint támogatást a sajóládi református templom felújítása érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
11. egyetért azzal, hogy az  emberi erőforrások minisztere a  10.  pont a)–e)  alpontja szerinti támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa a támogatást a kedvezményezettek számára.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a támogatási jogviszony létrejöttét követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1403/2016. (VII. 28.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím 2016. előirányzatáról történő átcsoportosításról, valamint a népegészségügyi szempontú megújult törzskarton rendszerének kidolgozásáról.
1. A  Kormány a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
12.  § (1)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási
Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző
ellátás jogcímcsoport, 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím előirányzatának terhére 4100,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások
kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 1. Háziorvosi, háziorvosi
ügyeleti ellátás jogcím előirányzatának javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. A  Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy dolgozza ki a  népegészségügyi szempontú megújult
törzskarton rendszer felépítését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2013. (I. 18.) KIM utasítása a fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatáról.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva,
figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a Kormány által rendeletben kijelölt,
szakigazgatási szerveket irányító miniszterek véleményének kikérésével – a következő utasítást adom ki:
1. § A fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatát a Mellékletben foglaltak szerint
határozom meg. 2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a) a Megyei Kormányhivatalok Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 26/2012. (VIII. 24.) KIM utasítás;
b) a Budapest Főváros Kormányhivatala Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 36/2012. (X. 31.) KIM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
22/2012. (XII. 21.) ORFK utasítása az iskolakerülő gyermekkorú személlyel szemben foganatosítható rendőri intézkedés részletszabályairól.
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. § (1) bekezdés b) pontja alapján, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
34/A. §-ának végrehajtása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra, a Készenléti Rendőrségre, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra;
b) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre (a továbbiakban: helyi szerv).
2. Az utasítás alkalmazásában: a) gyermekkorú személy: tizennegyedik életévét be nem töltött személy;
b) igazolás: a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) 34/A. § (2) bekezdésében
meghatározott igazolás; c) intézkedés: az Rtv. 34/A. §-a szerinti intézkedés;
d) képviselő: szülő, törvényes képviselő, a gyermeket gondozó személy vagy a gyermeket gondozó intézmény
vezetője; e) ügyeleti szolgálat: a helyi szerv ügyeleti szolgálata, illetve azon megyei rendőr-főkapitányságoknál, ahol
Tevékenység-irányítási Központ működik, a Tevékenység-irányítási Központ. II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. Intézkedés csak a tanév rendjéről szóló miniszteri rendeletben meghatározott tanítási napokon kezdeményezhető.
4. A nevelési-oktatási intézménnyel (a továbbiakban: oktatási intézmény) kapcsolatot tartó személy(ek)nek tájékozódnia
kell a helyi szerv illetékességi területén működő oktatási intézmény tanítási napjairól és tanítási rendjéről.
5. Intézkedés akkor kezdeményezhető, ha az észlelt körülményekből arra lehet következtetni, vagy információ van arról,
hogy nagykorú kísérete nélkül a közterületen vagy nyilvános helyen tartózkodó gyermekkorú személy a tanítási
napon a tanítási órától vagy az oktatási intézmény által szervezett kötelező foglalkozástól engedély nélkül maradt
távol, vagy arról engedély nélkül távozott. 6. A gyermekkorú személy számára az intézkedés minden szakaszában lehetőséget kell biztosítani arra, hogy
képviselőjével a kapcsolatot felvegye, illetve meg kell kísérelni a képviselő értesítését.
7. Amennyiben az intézkedésre kerül sor, a gyermekkorú személyt igazoltatni kell. Az Rtv. 29. §-ának (2) bekezdésében
meghatározott hatósági igazolvány hiányában a személyazonosság egyéb módon való megállapításához,
amennyiben rendelkezésre áll, a diákigazolványban foglalt adatok felhasználása indokolt.
8. Amennyiben az intézkedés során a rendőr megállapítja, hogy az Rtv. 37. §-a szerinti biztonsági intézkedés feltételei
fennállnak, az Rtv. 37. §-ában foglalt intézkedés(eke)t akkor is végre kell hajtani, ha a gyermekkorú személy az igazolást
átadta. 9. A tanulói jogviszony megállapítására elsősorban a diákigazolvány vagy az iskolai ellenőrző (értesítő) alkalmas, ezek
hiányában a gyermekkorú személyt fel kell szólítani, hogy a tanulói jogviszonyával kapcsolatban nyilatkozzon.
10. Az oktatási intézményekkel történő kapcsolatfelvétel során a Közoktatási Információs Iroda honlapjáról elérhető
„Hivatalos közoktatási intézménytörzs” adataira kell támaszkodni (http://www.kir.hu/intezmeny/kereses.asp). 11. A gyermekkorú személy tanulói jogviszonyának megállapítása diákigazolvány vagy az iskolai ellenőrző (értesítő)
hiányában – a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 44. § (6a) bekezdése alapján, telefon útján – az
Oktatási Hivatalon keresztül történő ellenőrzés alapján történik. 12. A gyermekkorú személy által az oktatási intézményére vonatkozóan közölt adatok valódiságának ellenőrzését
elsődlegesen a gyermekkorú személy által megadott oktatási intézménnyel történő kapcsolatfelvétel, egyébként
a 10. pontban szereplő adatbázis igénybevételével kell végrehajtani. Az Oktatási Hivatal telefonon történő
megkeresésére csak abban az esetben kerülhet sor, ha ezen intézkedések nem vezetnek eredményre.
13. A 10. és 11. pontban részletezett feladatok kizárólag a rendőri szerv ügyeleti szolgálatán keresztül hajthatók végre.
14. A köznevelési információs rendszerből történő valamennyi adatkérést a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó
és elektronikus iratkezelő rendszerben, ellenőrzésre alkalmas módon dokumentálni kell.
15. Ha a rendőr az intézkedés során megállapítja, hogy a gyermekkorú személy nem rendelkezik igazolással, de
személyazonossága és tanulói jogviszonya hitelt érdemlően megállapítható, az ügyeleti szolgálaton keresztül fel kell
venni a kapcsolatot az oktatási intézmény vezetőjével. 16. Ha a gyermekkorú személy a tanítási napon a tanítási órától vagy az oktatási intézmény által szervezett kötelező
foglalkozástól engedély nélkül maradt távol, vagy arról engedély nélkül távozott, a gyermekkorú személyt – az oktatási
intézmény vezetőjével történő kapcsolatfelvételt követően – az oktatási intézménybe kell kísérni, és a gyermekkorú
személyt a mellékletben szereplő „Elismervény” aláíratását követően (a továbbiakban: elismervény) az oktatási
intézmény vezetőjének vagy képviselőjének át kell adni. Az elismervényt két eredeti példányban kell elkészíteni,
amelynek egyik példányát az oktatási intézmény vezetőjének vagy képviselőjének át kell adni.
17. Ha az igazolással nem rendelkező gyermekkorú személy oktatási intézménybe történő kísérése az oktatási
intézménnyel való egyeztetés alapján nem megoldható, a gyermekkorú személyt az Rtv. 33. § (2) bekezdésének
d) pontja alapján elő kell állítani, és a rendőrség szolgálati szabályzatáról szóló 30/2011. (IX. 22.) BM rendelet 29. §-ának
(2) bekezdésében meghatározott intézkedések megtételéről haladéktalanul gondoskodni szükséges.
III. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 18. Az utasítás 2013. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Hatala József s. k.,
r. altábornagy