text:
19/2019. (III. 13.) HM utasítása a belső szabályozási tevékenységről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az  utasítás hatálya a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 80. § 13. pontja szerinti honvédelmi szervezetekre terjed ki.
2. A belső szabályozási tevékenység irányítása 2. § A belső szabályozási tevékenységet a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) a Honvédelmi Minisztérium
(a továbbiakban: HM) jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban: HM JIHÁT) útján
irányítja.
3. A belső rendelkezésekre vonatkozó alapvető szabályok 3. § (1) A szakutasítást a HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT), honvédelmi államtitkára (a továbbiakban:
HM HOÁT), helyettes államtitkárai, továbbá a  Magyar Honvédség parancsnoka (a továbbiakban: MH PK) és
szakterületére vonatkozóan a  Magyar Honvédség Parancsnoksága (a továbbiakban: MHP) szemlélői és
csoportfőnökei adhatnak ki.
(2) A  HM KÁT intézkedéssel elrendelheti az  MH PK és az  MHP szemlélői és csoportfőnökei által kiadott szakutasítás
alkalmazását a  HM-ben és a  miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeteknél, egyes rendelkezések
alkalmazását azonban kizárhatja, vagy a  hivatali szervezet sajátosságaira figyelemmel eltérő rendelkezéseket
állapíthat meg.
(3) A  HM helyettes államtitkárai által kiadott szakutasítás nem lehet ellentétes a  HM KÁT, a  HM HOÁT által kiadott
szakutasítással, intézkedéssel.
(4) Az  MH PK és az  MHP szemlélői és csoportfőnökei által kiadott szakutasítás nem lehet ellentétes a  HM KÁT,
a  HM  HOÁT és a  HM helyettes államtitkárai által kiadott szakutasítással, intézkedéssel. Az  MHP szemlélői és
csoportfőnökei által kiadott szakutasítás nem lehet ellentétes továbbá az  MH PK által kiadott szakutasítással,
intézkedéssel.
4. § (1) Az intézkedés hatálya csak az azt kiadó szolgálati elöljáró vagy hivatali felettes alárendeltségébe tartozókra terjed ki.
 (2) Ha az  intézkedés a  HM parlamenti államtitkára vagy a  HM HOÁT feladatkörét is érinti, azt a  HM KÁT az  érintett
politikai felsővezetővel egyetértésben adja ki.
 (3) Az  intézkedés nem lehet ellentétes a  magasabb szintű szolgálati elöljáró vagy hivatali felettes által kiadott
szakutasítással és intézkedéssel. Az MH PK és az MHP szemlélői és csoportfőnökei által kiadott intézkedés nem lehet
ellentétes a  HM KÁT, a  HM HOÁT és a  HM helyettes államtitkárai által kiadott intézkedéssel. Az  MHP szemlélői és
csoportfőnökei által kiadott intézkedés nem lehet ellentétes továbbá az MH PK által kiadott intézkedéssel.
5. § A 3. § (4) bekezdésének és a 4. § (3) bekezdésének a honvédségi szervezeteknél történő érvényesüléséért az MH PK
felel.
4. A belső rendelkezések előkészítése 6. § (1) A belső rendelkezés tervezetének szakmai előkészítése annak a szervnek, illetve szervezetnek a feladata, amelynek
feladat- és hatáskörébe az adott feladat ellátása tartozik (a továbbiakban együtt: szakmai felelős).
(2) A belső rendelkezés tervezetét a szakmai felelős indokolással látja el, amelyben bemutatja a tervezett szabályozás
indokait, várható hatásait.
(3) Ha a  belső rendelkezésnek költségvetési kihatása is van, a  szakmai felelős indokolásban – részletes számítással
alátámasztva – ezt is bemutatja, és nyilatkozik arról, hogy a  szükséges forrás rendelkezésre áll-e. Ha a  szükséges
forrás nem áll rendelkezésre, a szakmai felelős arról is nyilatkozik, hogy azt milyen módon lehet biztosítani.
7. § (1) A  szakmai felelős a  belső rendelkezés indokolással ellátott tervezetét egyezteti az  érintett szervekkel, illetve
szervezetekkel.
(2) A  HM KÁT, a  HM HOÁT és a  HM helyettes államtitkárai által kiadandó belső rendelkezés tervezetét
az  (1)  bekezdésben meghatározott szerveken kívül véleményezésre meg kell küldeni a  HM Jogi Főosztály
(a továbbiakban: HM JF), valamint a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály részére is.
(3) Az MH PK és az MHP szemlélői és csoportfőnökei által kiadandó belső rendelkezés tervezetének törvényességét és
az utasítás szerinti kodifikációs követelmények érvényesítését az MHP Jogi és Igazgatási Főnökség főnöke biztosítja.
Erre figyelemmel az  MH PK és az  MHP szemlélői és csoportfőnökei által kiadandó belső rendelkezés tervezetét
véleményezésre meg kell küldeni az MHP Jogi és Igazgatási Főnöksége részére.
(4) Az MH PK és az MHP szemlélői és csoportfőnökei által kiadandó szakutasítás tervezetét véleményezés céljából meg
kell küldeni a HM Katonai és Társadalmi Kapcsolatok Főosztálya részére.
(5) Az  MHP szolgálati alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek parancsnokai által kiadandó intézkedések
törvényességéről és a kodifikációs követelmények érvényesítéséről a katonai szervezet jogi és igazgatási feladatokat
ellátó szervezeti egységének vezetője gondoskodik.
8. § (1) A  belső rendelkezés egyeztetése során felmerült véleménykülönbségek megszüntetését egyeztetéssel kell
megkísérelni. Ha az  egyeztetés nem vezetett eredményre, az  aláírásra történő felterjesztésben jelezni kell
a fennmaradt véleménykülönbséget és az észrevétel el nem fogadásának indokait.
(2) A belső rendelkezést a szakmai felelős terjeszti fel aláírásra az annak kiadására hatáskörrel rendelkezőnek.
 (3) A felterjesztésnek tartalmaznia kell
a) a belső rendelkezés céljáról, szakmai és jogi alapjáról, szükségességéről,
b) a belső rendelkezés költségkihatásáról,
c) a megvalósítás feltételeiről, azok rendelkezésre állásáról,
d) a belső rendelkezésben foglaltak végrehajtásának esetleges akadályairól
szóló tájékoztatást.
9. § (1) A belső rendelkezésekről nyilvántartást kell vezetni.
 (2) A nyilvántartást elektronikusan kell vezetni, amely tartalmazza a belső rendelkezés megjelölését és címét, valamint
a belső rendelkezés egy példányát.
 (3) A nyilvántartást
a) a honvédségi szervezet esetében az MHP,
b) az a) pontba nem tartozó honvédelmi szervezetek esetében a HM JF
vezeti.
(4) A belső rendelkezést a nyilvántartást vezető szerv részére a szakmai felelős küldi meg elektronikus formában.
 (5) A kiadott belső rendelkezést a módosítást követően a szakmai felelős egységes szerkezetbe foglalja, lábjegyzetben
minden módosított rendelkezésnél jelezve, hogy azt mely belső rendelkezés módosította. Ugyanígy kell eljárni
a  belső rendelkezés egyes rendelkezéseinek hatályon kívül helyezése esetén is. Az  egységes szerkezetbe foglalt
belső rendelkezést meg kell küldeni elektronikus formában a nyilvántartást vezető szerv részére.
(6) A belső rendelkezés egészének hatályon kívül helyezése esetén annak címét kell szerepeltetni a nyilvántartásban,
lábjegyzettel jelezve azt, hogy mely rendelkezés és mely időponttal helyezte azt hatályon kívül.
(7) A nyilvántartáshoz történő hozzáférést biztosítani kell azoknak, akiknek az a feladatuk végrehajtásához szükséges,
így különösen biztosítani kell a hozzáférést a (3) bekezdés a) pontja szerinti nyilvántartáshoz a HM JF részére.
5. A belső rendelkezésekkel kapcsolatos törvényességi felügyelet 10. § (1) A Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatója által kiadott belső rendelkezést vagy
annak tervezetét a  miniszter, más honvédelmi szervezetek által kiadott belső rendelkezést vagy azok tervezeteit
a miniszter, a HM KÁT vagy a HM JIHÁT kezdeményezésére a törvényességi felügyeleti jogkör gyakorlása érdekében
– az előkészítő iratokkal együtt – részükre meg kell küldeni.
(2) A  belső rendelkezéssel kapcsolatban törvényességi felügyeleti jogkörben megfogalmazott észrevételekre
a honvédelmi szervezet vezetője 15 napon belül – a jogi és igazgatási egysége bevonásával – észrevételeket tehet.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti szervezet vezetője köteles a  törvényességi észrevételek alapján a  belső rendelkezés
módosítására vagy hatályon kívül helyezésére intézkedni.
(4) A  törvényességi észrevétel következtében meghozott módosító vagy hatályon kívül helyező belső rendelkezés
tervezetét az aláírás előtt véleményezésre meg kell küldeni a HM JIHÁT részére.
6. A belső rendelkezések szövegezésének alapvető szabályai 11. § (1) A  belső rendelkezéseket a  magyar nyelv szabályainak megfelelően, világosan, szakszerűen, közérthetően és
ellentmondásmentesen kell megfogalmazni. A belső rendelkezés nem tartalmazhat szükségtelen általánosságokat
és a tárgykörtől eltérő rendelkezéseket.
(2) A belső rendelkezéseket kijelentő módban, egyes szám harmadik személyben kell megfogalmazni.
 (3) A belső rendelkezésekben az  ismétlődően előforduló kifejezés, szókapcsolat vagy szövegrész esetén, az  ismétlődő
elem helyett rövid megjelölést lehet alkalmazni. A  rövid megjelölést a  rövidíteni kívánt elem első előfordulásakor
kell meghatározni, és „a továbbiakban:” kifejezéssel együtt zárójelben kell feltüntetni. A rövid elnevezés bevezetése
esetén a  későbbi előforduláskor az  ismétlődő elem helyett a  bevezetett rövid elnevezést kell használni. Más
esetekben szövegrészek, felsorolások zárójelben történő megjelenítésére nem kerülhet sor.
(4) Ha a  belső rendelkezésben jogszabályra, közjogi szervezetszabályozó eszközre vagy más belső rendelkezésre
történő hivatkozás szükséges, a  hivatkozás alapján a  hivatkozott jogszabálynak, közjogi szervezetszabályozó
eszköznek vagy más belső rendelkezésnek egyértelműen azonosíthatónak kell lennie. A  hivatkozás a  belső
rendelkezés szövegébe beépítve történhet
a) ezek címének, szabályozási tárgykörének megjelölésével vagy
b) ezek tételes megjelölésével cím, szám, a kibocsátás évének száma és a kibocsátásra jogosult elnevezésének
rövidítésével. 12. § (1) A  belső rendelkezést – terjedelmétől, jellegétől és tartalmától függően – fejezetekre, alcímekre, pontokra és
alpontokra lehet tagolni.
(2) A belső rendelkezés fejezeteit római számokkal folyamatosan és a fejezet címével kell jelölni.
 (3) A belső rendelkezések alcímeit arab számokkal folyamatosan és az alcím címével kell jelölni.
 (4) A pontokat arab számokkal kell jelölni.
 (5) Az alpontokat a latin ábécé kisbetűivel és „)” jellel kell jelölni.
7. A belső rendelkezések felépítése 13. § A belső rendelkezésnek a következőket kell tartalmaznia:
a) a belső rendelkezés megjelölése és címe,
b) bevezető rész,
c) általános rendelkezések,
d) részletes rendelkezések,
e) záró rendelkezések.
8. A belső rendelkezések megjelölése és címe 14. § A  belső rendelkezéseket évente – a  belső rendelkezés kiadójaként külön-külön – újrakezdődő arab sorszámmal,
attól tört vonallal elválasztva a  kibocsátás évének számával, a  belső rendelkezés kiadására jogosult beosztása
megnevezésének rövidítésével és a  belső rendelkezés típusának megnevezésével kell jelölni. A  Honvédelmi
Közlönyben közzétett belső rendelkezés megjelölésének a  kibocsátás évének számát követően tartalmaznia kell
a zárójelben a Honvédelmi Közlöny HK rövidítését és annak a lapszámnak a számát, amelyben a belső rendelkezést
közzéteszik.
15. § A belső rendelkezés címének röviden meg kell jelölnie a belső rendelkezés tartalmát.
9. A belső rendelkezés bevezető része 16. § (1) A belső rendelkezés bevezető részében meg kell jelölni azt a  jogszabályt, amely belső rendelkezés megalkotására
jogosítja fel annak kiadóját.
(2) A  jogszabály megjelölésének tartalmaznia kell annak teljes címét és megjelölését, továbbá azt a  rendelkezését
–  szakaszszám, esetleg bekezdés, pont, illetve alpont megjelölésével –, amelynek alapján a  belső rendelkezés
kiadható.
(3) A belső rendelkezés bevezető részében nem kell megismételni annak címét.
 (4) A belső rendelkezés bevezető részében rövid elnevezés nem vezethető be.
10. A belső rendelkezés általános és részletes rendelkezései
17. § (1) A belső rendelkezések általános rendelkezései között szabályozhatók
a) a belső rendelkezés személyi és szervezeti hatálya,
b) a belső rendelkezés alapelvei és
c) az értelmező rendelkezések.
(2) A belső rendelkezés értelmező rendelkezéseket akkor tartalmazhat,
a) ha az alkalmazásához egyes fogalmak kifejtése szükséges,
b) ha a fogalom jelentése eltér köznapi jelentésétől, vagy
c) ha a fogalom jelentése nem egyértelmű.
(3) Az értelmező rendelkezésekben az egyes fogalmakat ábécé sorrendben kell szerepeltetni.
18. § (1) A  belső rendelkezések részletes rendelkezései tartalmazzák azokat a  normatív szabályokat, amelyeket nem
az általános rendelkezések vagy a záró rendelkezések között kell szerepeltetni.
(2) Ha a belső rendelkezéseket fejezetekre, illetve alcímekre tagolják, azok címének ki kell fejeznie az abban szereplő
rendelkezések tartalmát.
11. A belső rendelkezések záró rendelkezései 19. § A belső rendelkezés záró rendelkezései a következő felsorolásnak megfelelő sorrendben tartalmazhatják
a) a hatályba léptető rendelkezést,
b) az átmeneti rendelkezéseket,
c) a módosító rendelkezéseket és
d) a hatályon kívül helyező rendelkezéseket.
20. § (1) A belső rendelkezésben meg kell határozni a hatálybalépés időpontját.
 (2) A hatálybalépés időpontját úgy kell meghatározni, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre az alkalmazásra történő
felkészülésre.
 (3) A belső rendelkezés a közzététele napján vagy az azt követő valamely napon léphet hatályba. Kivételesen indokolt,
sürgős esetben a hatálybalépés napjaként az aláírás napja vagy az azt követő valamely nap is meghatározható azzal,
hogy ebben az  esetben a  szakmai felelős köteles gondoskodni arról, hogy a  hatálybalépés napján a  belső
rendelkezés az érintett honvédelmi szervezetek részére rendelkezésre álljon.
(4) A hatálybalépés időpontját a záró rendelkezések között minden más rendelkezést megelőzően külön pontban kell
szerepeltetni.
21. § (1) A  belső rendelkezésben átmeneti szabályokat akkor kell alkotni, ha a  belső rendelkezés szükségessé teszi
a  folyamatban lévő ügyekben a  belső rendelkezés szabályaitól eltérő szabályok alkalmazását, vagy a  belső
rendelkezésben foglaltak bevezetéséhez szükséges teendőkről kell rendelkezni.
(2) Az átmeneti szabályokat a hatályba léptető rendelkezést követően külön pontban kell szerepeltetni.
22. § A  belső rendelkezésben annak kiadója által megalkotott más belső rendelkezést megváltoztatni csak a  záró
rendelkezések között szereplő módosító rendelkezéssel lehet.
12. A belső rendelkezések módosítása 23. § (1) Belső rendelkezést az  arra hatáskörrel rendelkező személy belső rendelkezés kiadásával vagy a  honvédelmi
miniszter utasítással módosíthat.
(2) Belső rendelkezés nem módosíthat jogszabályt és közjogi szervezetszabályozó eszközt.
 (3) Intézkedésben szakutasítás nem módosítható. Intézkedésben más intézkedés csak akkor módosítható, ha annak
kiadására is ugyanaz a személy vagy annak jogutódja jogosult.
 (4) Szakutasításban csak olyan szakutasítás módosítható, amelynek kiadására is ugyanaz a  személy vagy annak
jogutódja jogosult.
 (5) Nem módosítható a belső rendelkezés címe és megjelölése, bevezető része, továbbá – ha a belső rendelkezés már
hatályba lépett – a hatálybalépést megállapító rendelkezés.
 (6) A módosító honvédelmi miniszteri utasítás vagy belső rendelkezés módosító rendelkezésének hatályvesztése nem
érinti a módosított rendelkezés hatályát. 24. § (1) A kizárólag módosításokat tartalmazó belső rendelkezés csak a következőket tartalmazhatja:
a) bevezető rész,
b) módosító rendelkezések,
c) hatályon kívül helyező rendelkezések,
d) záró rendelkezések, ezen belül a következő sorrendben:
da) hatályba léptető rendelkezések,
db) átmeneti rendelkezések. (2) A  módosító belső rendelkezésben rendelkezni kell arról, hogy a  módosító belső rendelkezés a  hatálybalépését
követő napon hatályát veszti.
13. A belső rendelkezések hatályon kívül helyezése 25. § (1) Belső rendelkezést hatályon kívül helyezni
a) honvédelmi miniszteri utasítással vagy belső rendelkezéssel,
b) a  módosítandó belső rendelkezésben foglalt rendelkezést megjelölő, annak helyébe lépését kimondó
honvédelmi miniszteri utasításba vagy belső rendelkezésbe foglalt rendelkezéssel
lehet.
(2) A belső rendelkezést hatályon kívül helyező honvédelmi miniszteri utasítás vagy belső rendelkezés hatályon kívül
helyező rendelkezésének hatályvesztése nem eredményezi a korábban hatályon kívül helyezett belső rendelkezés
vagy az abban foglalt rendelkezés újbóli hatálybalépését.
(3) A csak hatályon kívül helyezést tartalmazó belső rendelkezésben kizárólag a következők szerepelhetnek:
a) bevezető rész,
b) hatályon kívül helyező rendelkezések,
c) záró rendelkezések, ezen belül a következő sorrendben:
ca) hatályba léptető rendelkezések,
cb) átmeneti rendelkezések. (4) A hatályon kívül helyezést tartalmazó belső rendelkezésben rendelkezni kell arról, hogy a hatályon kívül helyezést
tartalmazó belső rendelkezés a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(5) A hatályon kívül helyezés esetén is alkalmazni kell a 23. § (3) és (4) bekezdésében meghatározottakat.
14. A belső rendelkezések tartalmi felülvizsgálata 26. § (1) A belső rendelkezés kiadására hatáskörrel rendelkező a szakmai felelős útján folyamatosan vizsgálja az általa kiadott
belső rendelkezések hatályosulását, a  belső rendelkezésben szabályozott tárgykört érintő jogszabályok, közjogi
szervezetszabályozó eszközök változását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vizsgálat eredményeként
a) az elavult, szükségtelen, kiüresedett, alkalmazhatatlan belső rendelkezéseket hatályon kívül kell helyezni,
b) a jogszabállyal vagy közjogi szervezetszabályozó eszközzel ellentétes belső rendelkezéseket módosítani kell,
vagy hatályon kívül kell helyezni. 15. A belső rendelkezések értelmezése
27. § (1) Belső rendelkezés állásfoglalásban történő értelmezésére a  kiadására hatáskörrel rendelkező jogosult.
Az állásfoglalás tájékoztató jellegű.
(2) A  HM KÁT, a  HM HOÁT és a  HM helyettes államtitkárai által kiadott belső rendelkezés esetén az  állásfoglalás
előkészítéséhez a  HM JF, az  MH PK, valamint az  MHP szemlélői és csoportfőnökei által kiadott belső rendelkezés
esetén az MHP Jogi és Igazgatási Főnöksége és az érintett honvédelmi szervezetek szakmai támogatást nyújtanak.
(3) A (2) bekezdés szerinti állásfoglalás tervezetével kapcsolatos véleménykülönbségeket egyeztetni kell.
 (4) Az  MHPK szemlélői és csoportfőnökei közötti katonai szakkérdésben az  állásfoglalással kapcsolatban fennmaradt
véleménykülönbségekről az MH PK dönt.
 (5) Az állásfoglalással kapcsolatban nem katonai szakkérdésben fennmaradt véleménykülönbségekről a HM KÁT dönt.
 (6) A HM KÁT és az MH PK közötti véleménykülönbségről a miniszter dönt.
16. A belső rendelkezések közzététele 28. § (1) Ha a  belső rendelkezés közzététele nem kötelező, akkor a  kiadására jogosult szakmai mérlegelés alapján dönthet
arról, hogy a belső rendelkezés teljes szövege vagy csak annak címe kerüljön a Honvédelmi Közlönyben közzétételre.
(2) A  Honvédelmi Közlönyben nem vagy nem teljes terjedelemben közzétett belső rendelkezés esetében a  kiadásra
jogosult gondoskodik arról, hogy az érintettek annak tartalmát a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg.
17. A KNBSZ-re vonatkozó sajátos szabályok 29. § (1) A KNBSZ főigazgatója által kiadott belső rendelkezésekre nem alkalmazható a 9. § (3), (5) és (7) bekezdése, valamint
a 28. §.
(2) A  KNBSZ főigazgatója által kiadandó belső rendelkezések esetén azok előkészítésének és kiadásának rendjét
a KNBSZ főigazgatója határozza meg.
18. Belső rendelkezésnek nem minősülő körlevél 30. § (1) A  miniszter irányítási hatáskörében a  honvédelmi szervezetek feladatainak végrehajtására körlevelet adhat ki.
A  körlevél kiadmányozási jogát a  miniszter közjogi szervezetszabályozó eszközben a  HM politikai felsővezetőjére,
szakmai felsővezetőjére ruházhatja át.
(2) A körlevél előkészítésére a 6. § (1) bekezdését és a 7. § (1) és (2) bekezdését azzal kell alkalmazni, hogy a körlevél
tervezetéhez indokolást nem kell készíteni.
(3) A körlevelet meg kell küldeni a végrehajtásában érintett szervek, illetve szervezetek vezetőinek.
19. Tájékoztató 31. § (1) Feladat- és hatáskörüket érintően a  szakmai felelősök a  honvédelmi szervezetek állományának tájékoztatására
az  állományt érintő jogszabályokról, közjogi szervezetszabályozó eszközökről tájékoztatót készíthetnek, amely
tartalmazza a  jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz rendelkezéseinek ismertetését, továbbá az  állomány
tagjának teendőit.
(2) A tájékoztatót meg kell küldeni a honvédelmi szervezetek vezetői részére, akik gondoskodnak annak az állományuk
részére történő eljuttatásáról.
20. Záró rendelkezések 32. § Ez az utasítás nem érinti a hatálybalépése előtt kiadott belső rendelkezések hatályát.
33. § (1) A  2018. december 31-én hatályos, a  HM KÁT és a  Honvéd Vezérkar főnöke által kiadott együttes intézkedéseket
(a  továbbiakban: HM KÁT–HVKF együttes intézkedések) legkésőbb 2019. december 31-ig a  szakmai felelősök
felülvizsgálják.
(2) A felülvizsgálat eredményeként
a) a HM KÁT–HVKF együttes intézkedéseket miniszteri utasítással hatályon kívül kell helyezni,
b) azokat a  HM KÁT–HVKF együttes intézkedéseket, amelyek a  feladat- és hatásköri változások miatt már
kizárólag honvédségi szervezetek részére állapítanak meg feladatokat, belső rendelkezésben az MH PK-nak
kell szabályozni,
c) azokat a HM KÁT–HVKF együttes intézkedéseket, amelyek a  feladat- és hatásköri változások miatt kizárólag
minisztérium hivatali szervezete részére állapítanak meg feladatot, HM KÁT intézkedésben kell újra
szabályozni,
d) amely feladatok végrehajtásánál továbbra is szükséges a  HM vagy a  miniszter közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezet közreműködése, azokat miniszteri utasítással kell újra szabályozni,
e) ha belső szabályozó kiadása nem szükséges, a 30. § szerinti körlevelet kell kiadni.
34. § Az  utasítás hatálybalépése előtt kiadott szakutasításokat a  szakmai felelősök legkésőbb 2019. december 31-ig
felülvizsgálják, és annak eredményeként – ha szükséges – javaslatot tesznek azok módosítására vagy hatályon kívül
helyezésére.
35. § A 9. § szerinti nyilvántartásba az ott meghatározottak szerint 2019. december 31-ig fel kell venni az ezen időpontban
hatályos belső rendelkezéseket.
36. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a belső szabályozási tevékenységről szóló 15/2012. (II. 24.) HM utasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
77/2010. (IX. 2.) ME határozata a Magyar Köztársaság és a Liechtensteini Nagyhercegség között adóügyi információcsere egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság és a Liechtensteini Nagyhercegség között adóügyi információcsere egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását követően
az Egyezmény végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
103/2013. (XII. 20.) OGY határozata a magyarországi németek elhurcolásának és elűzetésének emléknapjáról.
1. A Magyar Országgyűlés január 19-ét, az  elűzetés 1946-os kezdetének évfordulóját a  magyarországi németek
elhurcolásának és elűzetésének emléknapjává nyilvánítja.
2. Az Országgyűlés
– szükségesnek tartja méltóképpen megemlékezni a II. világháború végén, valamint az azt követő időszakban
a  kollektív bűnösség igaztalan vádja és elve alapján üldöztetést, kisemmizést elszenvedő magyarországi
német közösség emberi jogokat súlyosan sértő és igazságtalan elhurcolásáról és elűzetéséről;
– tisztelettel adózik mindazok előtt, akik a  megaláztatások, elhurcolások áldozatai voltak, különös tekintettel
azon egyházi, illetve világi személyekre, akik sokszor önként vállalták az üldöztetést, és akár a halált is a rájuk
bízott közösségek iránti felelősségvállalásból és szolidaritásból fakadóan;
– támogatja és szorgalmazza olyan megemlékezések szervezését, oktatási anyagok készítését, amelyek
a magyarországi német közösség meghurcolásával, üldöztetésével, elűzésével kapcsolatosak.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 4. A 88/2012. (XII. 12.) OGY határozat hatályát veszti.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
208/2008. (X. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök
előterjesztésére
a XIII. Paralimpiai Játékokon sikeresen szerepelt sportolók felkészítése érdekében végzett munkájáért,
Petrov Ivánnak, az ANK Úszóklub edzőjének, a XIII. Paralimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredményeiért,
Sors Tamás úszónak a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
TISZTIKERESZTJE
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom. Budapest, 2008. október 7.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1404/2014. (VII. 18.) Korm. határozata az Agrana Csoport magyarországi nagybefektetővel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az általa vezetett minisztérium parlamenti államtitkára
útján gondoskodjon a Magyarország Kormánya és az Agrana Csoport magyarországi leányvállalatai
a) a Magyar Cukorgyártó és Forgalmazó Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye: 1112 Budapest,
Budaörsi út 161., cégjegyzékszám: 01-10-043032), valamint
b) az AGRANA-JUICE-MAGYARORSZÁG Mezőgazdasági Termelő és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság
(székhelye: 4800 Vásárosnamény, Nyíregyházi u. 3., cégjegyzékszám: 15-09-061873)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodás Kormány nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök