text:
322/2015. (X. 30.) Korm. rendelete az építési beruházások, valamint az építési beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól.
A Kormány
a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 9. pontjában,
az 1. és a  2.  melléklet tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  §
(1) bekezdés 19. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E  rendelet hatálya a  közbeszerzésekről szóló 2015.  évi CXLIII.  törvény (a  továbbiakban: Kbt.) 8.  § (3)  bekezdése
szerinti építési beruházásokra, a  Kbt. 8.  § (5)  bekezdése szerinti építési koncessziókra, valamint az  azokhoz
kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatásokra terjed ki.
(2) E  rendelet szabályait a  Kbt. 111.  § r) és s)  pontjában meghatározott szolgáltatásokra csak abban az  esetben kell
alkalmazni, amennyiben a szolgáltatás megrendelésére közbeszerzési eljárás keretében kerül sor.
(3) E rendelet alkalmazásában építési beruházás alatt építési koncessziót is érteni kell.
2. A rendelet alkalmazásának sajátos szabályai 2. § Építési beruházás esetén a  tervező kiválasztására, valamint az  építtetőt képviselő építési műszaki ellenőr
megbízására irányuló eljárás minden esetben megelőzi az  építőipari kivitelező kiválasztására irányuló eljárást.
A  14.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott esetekben a  tervező az  építőipari kivitelezővel egy eljárásban
is kiválasztható, azzal, hogy ebben az  esetben a  tervező kiválasztására vonatkozó, a  II. Fejezetben meghatározott
előírásokat az eljárás során alkalmazni kell.
3. § (1) Kivitelezésre irányuló építési beruházás megvalósítására vonatkozó közbeszerzési eljárást megelőzően
az ajánlatkérő tervpályázati eljárást is lefolytathat.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a II. Fejezetben foglaltak nem alkalmazandók.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti esetben, ha az ajánlatkérő a Kbt. 98. § (5) bekezdése szerinti hirdetmény nélküli tárgyalásos
eljárásban való részvételre több nyertest vagy díjazottat hív fel, a 9. §-ban foglaltakat alkalmaznia kell.
3. Az eljárásba bevont személyek 4. § (1) Építési beruházás esetén a Kbt. 27. § (3)–(4) bekezdése alkalmazásában a beszerzés tárgya szerinti szakértelemnek
az építési beruházás tárgyában az adott szakterületen szerzett szakirányú felsőfokú végzettség fogadható el.
(2) Az  ajánlatkérő nevében eljáró, illetve az  eljárásba bevont szervezet akkor tesz eleget az  (1)  bekezdés szerinti
követelménynek, ha a  tevékenységében személyesen közreműködő tagjai, munkavállalói, illetve a  szervezettel
kötött tartós polgári jogi szerződés alapján a  szervezet javára tevékenykedők között legalább egy olyan
személy van, aki az  (1)  bekezdés szerinti szakértelemmel rendelkezik, és ez  a  személy a  közbeszerzési eljárásban
az ajánlatkérő oldalán részt vesz.
4. A beruházás-lebonyolító 5. § (1) Az ajánlatkérő az építési beruházás megvalósítása érdekében beruházás-lebonyolítót alkalmazhat.
 (2) A beruházás-lebonyolítóra a 4. §-ban foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
 (3) Az  ajánlatkérő általános megbízottjaként a  beruházás-lebonyolító feladata az  építési beruházás megvalósításának
koordinálása. E feladatkörében a beruházás-lebonyolító gondoskodik különösen:
a) a tervező kiválasztásának előkészítéséről és a  tervező kiválasztásának koordinálásáról, közbeszerzési
eljárás (tervpályázat) lefolytatása esetén a  közbeszerzési eljárás (tervpályázat) előkészítéséről, valamint
a közbeszerzési eljárás (tervpályázat) lefolytatásának koordinálásáról;
b) az építési beruházás előkészítéséről, szükség szerint előtanulmányok (elsősorban vázlatterv, tanulmányterv,
megvalósíthatósági tanulmány) készítéséről;
c) a kivitelezésre – a 14. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetekben a  tervezésre és kivitelezésre –
irányuló közbeszerzési eljárás eljárást megindító felhívásának és a  közbeszerzési dokumentumoknak
az elkészítéséről;
d) az építési beruházás megvalósítására irányuló közbeszerzési eljárás lebonyolításának figyelemmel kíséréséről;
e) európai uniós forrásból megvalósuló építési beruházás esetében a  támogatást nyújtó szervezettel való
kapcsolattartásról;
f ) a közbeszerzési eljárás szabályszerű lefolytatásának ellenőrzését végző szervezetekkel való kapcsolattartásról;
g) a kivitelezés műszaki ellenőrének kiválasztásáról;
h) a tervezői művezetés szükségességének meghatározásáról;
i) az elkészült építési beruházás átadás-átvételi eljárásának koordinálásáról.
(4) A  beruházás-lebonyolító feladatköre − felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó alkalmazása esetén −
a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó által ellátott feladatokra nem terjed ki, a  beruházás-lebonyolító
a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadóval szükség szerint együttműködhet.
II. FEJEZET
TERVEZÉSI ÉS MÉRNÖKI SZOLGÁLTATÁSOK MEGRENDELÉSÉRE VONATKOZÓ SPECIÁLIS SZABÁLYOK
5. A közbeszerzési dokumentumok tartalma tervezési szolgáltatás megrendelése esetén
6. § (1) A  tervező kiválasztására irányuló eljárásban a  közbeszerzési dokumentumoknak – amennyiben az  adott tervezési
munka esetében értelmezhető – tartalmaznia kell különösen:
a) a beruházás pontos címét, helyrajzi számát, tárgyát, célját és jellegét;
b) a beruházást érintő jogszabályi rendelkezések megjelölését;
c) az építési beruházás táji, természeti, települési és közösségi szempontból figyelembe veendő jellemzőit
(például településtörténet, településszerkezet, terület- és településrendezési vonatkozások, növényzet, táji
és természeti értékek, terepadottságok, talajviszonyok, területfelhasználás, műemléki és régészeti védettség,
természetvédelmi oltalom, közlekedés, közintézmény ellátottság);
d) a megvalósíthatóságra, a  műszaki környezet előkészítésére, energia- és közműhálózatok felderítésére,
meglévő épületek állapotának felmérésére, szakvélemények elkészítésére vonatkozó adatokat, amennyiben
rendelkezésre állnak;
e) az építészeti-műszaki tervek építészeti minőséggel, szakmai igényességgel és szakszerűséggel kapcsolatos
követelményeit, ezen belül különösen:
ea) a telepítés (a környezetbe és a tájba illeszkedés, és a beépítés) követelményeit,
eb) a tervezési program szerinti rendeltetés, a használhatóság és a gazdaságosság követelményeit,
ec) a településképi és településszerkezeti hatást, továbbá a rálátás és látványvédelem követelményeit,
f ) az energiatudatosságra, a  megfelelő alapanyag hasznosításra, a  környezetvédelmi szempontokra és
a fenntartható építészet követelményeire vonatkozó tájékoztatást;
g) a beruházás tervezett időbeli ütemezését, a  célok és a  lehetőségek reális összehangolását, az  előkészítéstervezés-kivitelezés ütemezésének meghatározását.
(2) A közbeszerzési dokumentumoknak tartalmaznia kell továbbá:
a) a tervezési terület alaptérképét, helyszínrajzát, talajmechanikai, geodéziai adatokat;
b) a szükséges térképeket, vizsgálatokat, tervi előzményeket, fényképeket;
c) a külön jogszabályban meghatározott tervezési programot;
d) a tervezési feladat tárgyát képező építési beruházásra (építményre) vonatkozó árazott költségvetés
elkészítésére való utalást;
e) amennyiben az építési beruházás megfelelő megvalósítása érdekében e rendelet, vagy az épített környezet
alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 33. § (4) bekezdése szerinti
tervezői művezetés igénybevétele szükséges, az  ajánlatkérő erre vonatkozó igényét, valamint az  azzal
kapcsolatos valamennyi követelményt.
7. § (1) Az  ajánlatkérő a  tervezővel kötött szerződésben előírja, hogy az  elkészített tervekkel kapcsolatosan korlátlan
és kizárólagos felhasználási jogokat szerez, a  tervező pedig nyilatkozik ezen felhasználási jogok átruházásáról
a tervezési szerződésben meghatározott erre vonatkozó díj ellenében.
(2) Ha az ajánlatkérő rendelkezik jogerős építési vagy létesítési engedéllyel, a további tervezésre irányuló közbeszerzési
eljárásban biztosítania kell, hogy a  nyertes ajánlattevő jogdíj fizetése nélkül legyen jogosult az  eljárás során
rendelkezésére bocsátott tervek általa elvégzendő tervezési feladathoz szükséges továbbtervezésére, átdolgozására.
6. A tervező és a mérnök kiválasztása 8. § (1) Az  ajánlatkérő az  alkalmasság vizsgálata körében a  Kbt. 65.  § (1)  bekezdés c)  pontja alapján előírja az  építési
beruházáshoz kapcsolódó tervezői vagy mérnöki szolgáltatás tárgya szerint illetékes országos szakmai kamara
névjegyzékében szereplés követelményét, illetve a  nem Magyarországon letelepedett gazdasági szereplők esetén
a  letelepedés szerinti ország nyilvántartásában szereplés, vagy a  letelepedés szerinti országban előírt engedéllyel,
jogosítvánnyal vagy szervezeti, kamarai tagsággal való rendelkezés követelményét.
(2) Az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban előírhatja, hogy a  nem Magyarországon letelepedett gazdasági
szereplőnek – vagy az  általa az  adott tervezési vagy mérnöki munka elvégzésére foglalkoztatott szakembernek  –
nyertessége esetén legkésőbb a  szerződés megkötésének időpontjában szerepelnie kell az  építési beruházáshoz
kapcsolódó tervezői vagy mérnöki szolgáltatás tárgya szerint illetékes országos szakmai kamara névjegyzékében.
(3) A  Közbeszerzési Hatóság az  (1) és (2)  bekezdés szerinti alkalmassági követelmények meghatározásának módjáról,
valamint az  alkalmasság vizsgálata során a  műszaki egyenértékűség megállapításának szempontjairól az  illetékes
szakmai kamarával együttműködve útmutatót adhat ki.
9. § (1) Az ajánlatkérő a tervező és a mérnök kiválasztása során szakmai ajánlatot kér be, amelyet a legjobb ár-érték arányt
megjelenítő szempont vagy a  legalacsonyabb költség értékelésére alkalmas részszempontok szerint vizsgál.
Az ajánlatkérő a Kbt. 76. § (5) bekezdése értelmében nem alkalmazhatja a legalacsonyabb ár szempontját egyedüli
értékelési szempontként az eljárásban.
(2) A szakmai minőség értékelésére alkalmas részszempontnak minősül minden olyan értékelési részszempont, amely
alkalmas arra, hogy az  építészeti-műszaki tervezés vagy mérnöki feladat ellátásának szakmai színvonalát javítsa
[tervezési szolgáltatás esetén a 6. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározottakhoz képest]. Az ajánlatkérő értékelési
résszempontként veheti figyelembe különösen:
a) a szerződés teljesítésében részt vevő személyi állomány szakmai szervezettségének mértékét (például
a  teljesítésbe bevont szakemberek átlagos létszáma, vezető mérnökök létszáma, állandó munkatársak
létszáma, feladatkiosztás rendje, munkaszervezés, belső ellenőr, külső ellenőr alkalmazása);
b) az ajánlattevő személyi állományának képzettségét és tapasztalatát;
c) a munkavégzés értékelésére vonatkozó részszempontokat, ezen belül
ca) a tervezési vagy mérnöki szolgáltatás teljesítésére vonatkozó módszer bemutatását,
cb) a tervezési vagy mérnöki szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó környezetvédelmi, fenntarthatósági
megoldásokat,
cc) a tervezési szolgáltatás eredményeként megvalósuló projekt költségelemzésének módszertanát.
(3) A  legjobb ár-érték arány, valamint a  minőség alapú kiválasztás szempontjának érvényre juttatása érdekében
az  ajánlati ár az  értékelés során nem vehető nagyobb mértékben figyelembe, mint a  többi értékelési szempont
együttesen.
7. A tervező egyéb feladatai 10. § (1) A  tervező – az  innovációs partnerség kivételével – a  tervezési feladat tárgyát képező építési beruházásra
(építményre) vonatkozó árazott költségvetést készít, amelynek a  14.  § (4)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben
a tervezés költségeire is ki kell terjednie.
(2) A tervező javaslatot tesz az ajánlatkérő számára a teljesítés ütemezésére vonatkozóan.
 (3) Tervezési szolgáltatás megrendelése esetén – feltéve, hogy az  az ajánlatkérővel kötött szerződésben rögzítésre
került – a tervező a kivitelezés teljes folyamata alatt rendelkezésre áll és támogatja az ajánlatkérőt.
8. Felelősségbiztosítás 11. § Tervezési és mérnöki szolgáltatás megrendelése esetén az  ajánlattevő köteles − legkésőbb a  szerződéskötés
időpontjára − felelősségbiztosítási szerződést kötni vagy meglévő felelősségbiztosítását kiterjeszteni az ajánlatkérő
által az  eljárást megindító felhívásban vagy a  közbeszerzési dokumentumokban előírt mértékű és terjedelmű
felelősségbiztosításra.
III. FEJEZET
AZ ÉPÍTÉSI BERUHÁZÁSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 9. Általános rendelkezések
12. § Építési beruházás során a 14. § (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben − amennyiben az építési beruházás értéke
meghaladja az uniós értékhatárt − az Étv. 33. § (4) bekezdése szerinti tervezői művezetés igénybevétele kötelező.
10. Az építési beruházás becsült értéke 13. § (1) Az  építési beruházás becsült értékének meghatározásakor − a  Kbt. 17.  § (5)  bekezdésében foglaltak
figyelembevételével − az  ajánlatkérőnek az  engedélyhez kötött építési tevékenység esetén a  jogerős építési
engedéllyel jóváhagyott engedélyezési terv, vagy kiviteli terv vagy egyesített engedélyezési és kiviteli terv alapján,
a közbeszerzés megkezdését megelőző 12 hónapnál nem régebben készült − szükség esetén a közbeszerzési eljárás
megkezdésének időpontjára aktualizált − költségvetést kell irányadónak tekinteni, amely tartalmazza az  építési
beruházással kapcsolatban felmerülő valamennyi szükséges munkatételt. A  14.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerinti
esetben az építési beruházás becsült értékének meghatározásakor a jóváhagyási terv alapján elkészített, az építési
beruházással kapcsolatban felmerülő valamennyi szükséges munkatételt tartalmazó, a közbeszerzés megkezdését
megelőző 12 hónapnál nem régebben készült – szükség esetén a közbeszerzési eljárás megkezdésének időpontjára
aktualizált – költségbecslést kell irányadónak tekinteni.
(2) A Kbt. 19. § (3) bekezdése alkalmazásában ugyanazon építési beruházásnak tekintendő az építési engedélyben több
megvalósulási szakaszra bontott építési beruházás is (az egyes megvalósulási szakaszokban megépített építmények,
építményrészek együttesen).
(3) Az ajánlatkérő a közbeszerzés becsült értékébe a tartalékkeretet is köteles beszámítani.
11. Az építési beruházásokra irányuló közbeszerzési eljárások típusai
14. § (1) Az építési beruházás műszaki-szakmai tartalma szerint a Kbt. 8. § (3) bekezdése alapján irányulhat:
a) építmény kivitelezésére, vagy a  Kbt. 1.  mellékletében foglalt tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka
kivitelezésére, vagy
b) építmény kivitelezésére és tervezésére együtt, vagy a Kbt. 1. mellékletében foglalt tevékenységek egyikéhez
kapcsolódó munka kivitelezésére és tervezésére együtt.
 (2) Az ajánlatkérő az (1) bekezdés b) pontja szerinti eljárási formát csak kivételesen indokolt esetben alkalmazhatja.
 (3) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben az  ajánlattételi határidőt – mind egy szakaszból álló, mind több
szakaszból álló eljárásokban – az  ajánlati vagy ajánlattételi felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának vagy
megküldésének napjától számított legalább negyvenöt napban kell meghatározni. A  Kbt. gyorsított eljárásokra
vonatkozó szabályai nem alkalmazhatók.
(4) Ha az  építési beruházás az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti kivitelezésre és az  ahhoz kapcsolódó tervezésre együtt
irányul, az építési beruházás műszaki-szakmai tartalma kiterjedhet
a) az engedélyezési tervdokumentáció elkészítésére, a  kivitelezési tervdokumentáció elkészítésére és
a  kivitelezésre, ha az  ajánlatkérő nem rendelkezik jogerős építési engedéllyel jóváhagyott engedélyezési
tervvel, vagy
b) a kivitelezési tervdokumentáció elkészítésére és a kivitelezésre, ha az ajánlatkérő rendelkezik jogerős építési
engedéllyel jóváhagyott engedélyezési tervvel.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti esetben az  engedélyezési tervdokumentáció, illetve a  kivitelezési tervdokumentáció
elkészítésére irányuló közbeszerzési eljárás során a II. Fejezet rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell [2. §].
(6) A  (4)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben az  ajánlatkérő külön jogszabályban meghatározott jóváhagyási tervet
készít és bocsát a  gazdasági szereplők rendelkezésére, amely a  6.  §-ban meghatározottak mellett tartalmazza
különösen:
a) az építmény céljára, műszaki tulajdonságaira vonatkozó adatokat,
b) a látványtervet,
c) az engedélyezési tervdokumentáció elkészítéséhez szükséges adatokat és információkat.
(7) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben, ha a  közbeszerzés tárgya kizárólag a  Kbt. 1.  mellékletében foglalt
tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka kivitelezése, az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009.
(IX. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Épkiv.) eltérő rendelkezése hiányában a (4)–(6) bekezdésben foglaltak nem
alkalmazandók.
12. A közbeszerzési dokumentumok tartalma 15. § Építési beruházás esetén az ajánlatkérő a Kbt. IX. Fejezetében és – amennyiben az ajánlatkérő köteles a Kbt. 57. §
(1)  bekezdése szerinti közbeszerzési dokumentumokat rendelkezésre bocsátani – a  Kbt. 114.  § (3)  bekezdésében
meghatározott közbeszerzési dokumentumokat e rendelet előírásainak megfelelő tartalommal készíti el.
16. § (1) Az  építmény kivitelezésére vagy a  Kbt. 1.  mellékletében foglalt tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka
kivitelezésére irányuló, az  építésügyi jogszabályok szerint engedélyköteles építési beruházás közbeszerzési
dokumentumai tartalmazzák az  Épkiv.-ben meghatározott − egyúttal e  rendelet és mellékletei előírásainak is
megfelelő − kivitelezési dokumentációt.
(2) Ha a kivitelezésre irányuló építési beruházás az építésügyi jogszabályok szerint engedély nélkül végezhető építési
tevékenységnek minősül, a  közbeszerzési dokumentumokat az  1.  melléklet − műemlékkel kapcsolatos építési
beruházás esetében az  1. és a  2.  melléklet − szerinti tartalommal kell elkészíteni, amennyiben az  adott építési
beruházásra a mellékletekben foglalt követelmények értelmezhetők.
17. § (1) Amennyiben az  építési beruházás építmény kivitelezésére és tervezésére együtt irányul [14.  § (4)  bekezdés], vagy
a  Kbt. 1.  mellékletében foglalt tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka kivitelezésére és tervezésére együtt
irányul, az ajánlatkérő a közbeszerzési dokumentumokat az 1. melléklet szerinti tartalommal készíti el, ha az adott
építési beruházásra a mellékletekben foglalt követelmények értelmezhetők.
(2) A kivitelezésre és tervezésre irányuló építési beruházásnál, ha
a) az ajánlatkérő nem rendelkezik jogerős építési vagy létesítési engedéllyel [14.  § (4)  bekezdés a)  pont],
a  közbeszerzési dokumentumok – az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl – tartalmazzák a  6.  §-ban
meghatározottakat is;
b) az ajánlatkérő rendelkezik jogerős építési vagy létesítési engedéllyel [14.  § (4)  bekezdés b)  pont],
a közbeszerzési dokumentumokat a jogerős építési vagy létesítési engedély és a hozzá tartozó dokumentáció
alapján kell elkészíteni.
(3) Ha az ajánlatkérő rendelkezik jogerős építési vagy létesítési engedéllyel [14. § (4) bekezdés b) pont], biztosítania kell,
hogy a kivitelezést végző nyertes ajánlattevő jogdíj fizetése nélkül legyen jogosult az eljárás során rendelkezésére
bocsátott tervek általa elvégzendő tervezési feladathoz szükséges továbbtervezésére, átdolgozására.
(4) A közbeszerzési dokumentumok kivitelezésre és tervezésre irányuló építési beruházás esetében is tartalmazhatnak
az  Épkiv. szerinti − e  rendelet előírásainak megfelelő − kivitelezési dokumentációt, amely alapján a  nyertes
ajánlattevő feladata egyes kiegészítő tervezési feladatok ellátása.
18. § A Kbt. 25.  § (3)  bekezdése alkalmazásában nem eredményezi a  verseny tisztaságának sérelmét és nem
összeférhetetlen a  kivitelezésre, vagy kivitelezésére és tervezésére együtt, illetve egy (elvi) engedélyezési tervet
követően ugyanazon építmény tekintetében további tervek készítésére vonatkozó közbeszerzési eljárásban
annak a  tervezőnek a  részvétele, aki ezen közbeszerzési eljárás Kbt. 57. §-a szerinti közbeszerzési dokumentumait
megalapozó tervet készítette, ha egyéb módon nem vesz részt a  közbeszerzési eljárás előkészítésében vagy
a kivitelezés folyamatában a 10. § (3) bekezdése alapján.
19. § (1) Ha az  ajánlatkérő arra tekintettel alkalmaz tárgyalásos eljárást vagy versenypárbeszédet, hogy a  közbeszerzés
tárgyára vonatkozó műszaki leírást nem tudja kellő pontossággal elkészíteni a  külön jogszabályban
meghatározottak szerinti szabványok, európai műszaki értékelés, közös műszaki előírások vagy műszaki
referenciák valamelyikére való hivatkozással [Kbt. 85.  § (2)  bekezdés d)  pont], a  közbeszerzési dokumentumokat
az 1. mellékletben előírt követelmények alapján kell összeállítania.
(2) Ha az  ajánlatkérő közbeszerzését keretmegállapodás útján valósítja meg, a  keretmegállapodás megkötésére
irányuló eljárás közbeszerzési dokumentumaiban foglalt árazatlan költségvetésnek elegendő a keretmegállapodás
tárgyát képező, egységárakkal beárazandó egyes tételeket tartalmaznia további részletezés nélkül, feltéve, hogy
a megvalósítandó építési beruházásokra vonatkozóan további információ még nem áll rendelkezésre.
13. Tartalékkeret 20. § (1) Ha az  ajánlatkérő tartalékkeretet kíván a  szerződésbe foglalni, a  közbeszerzési dokumentumok részét képező
szerződésben vagy szerződéses feltételekben részletesen rögzíteni szükséges a  tartalékkeret felhasználásának
szabályait, valamint meg kell jelölni annak mértékét.
(2) A tartalékkeret mértéke legfeljebb a szerződés szerinti teljes ellenszolgáltatás 10%-a lehet.
 (3) A  tartalékkeret kizárólag az  építési beruházás teljesítéshez, a  rendeltetésszerű és biztonságos használathoz
szükséges munkák ellenértékének elszámolására használható fel.
 (4) A  (3)  bekezdésben meghatározott keretek között a  tartalékkeret felhasználása a  Kbt. alapján nem vonja
maga után szerződésmódosítás vagy közbeszerzési eljárás lefolytatásának szükségességét, a  szerződésben
azonban egyértelműen, minden ajánlattevő számára előre megismerhető módon rögzíteni kell a  tartalékkeret
felhasználásának lehetséges eseteit és pénzügyi feltételeit.
(5) A tartalékkeret a szerződés teljesítése során szükségessé váló, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény
6:244. § (2) bekezdése szerinti pótmunka elvégzésére is felhasználható, feltéve, hogy a (3) bekezdésben foglaltaknak
megfelel.
14. Az alkalmasság vizsgálata 21. § (1) Az ajánlatkérő a Kbt. Második Része szerinti eljárásban − az eljárást megindító felhívásban − az építőipari kivitelezési
tevékenységet végző gazdasági szereplők vonatkozásában, a Kbt. 65. § (1) bekezdés c) pontja alapján köteles előírni
az Étv. szerinti, építőipari kivitelezési tevékenységet végzők névjegyzékében szereplés követelményét, illetve a nem
Magyarországon letelepedett gazdasági szereplők esetén − amennyiben a  szerződés teljesítéséhez szükséges  −
a  letelepedés szerinti ország nyilvántartásában szereplés, vagy a  letelepedés szerinti országban előírt engedéllyel,
jogosítvánnyal vagy szervezeti, kamarai tagsággal való rendelkezés követelményét.
(2) Kétség esetén az  ajánlatkérő a  Kbt. 71.  §-a szerint felvilágosítást kérhet az  ajánlattevőtől vagy részvételre
jelentkezőtől arra vonatkozóan, hogy az  ajánlatban vagy részvételi jelentkezésben megjelölt gazdasági szereplők
közül melyik végez, illetve melyik nem végez olyan építőipari kivitelezési tevékenységet, amely alapján az  Étv.
szerinti építőipari kivitelezési tevékenységet végzők névjegyzékében szerepelnie kell.
22. § A gazdasági és pénzügyi helyzet tekintetében, a  közbeszerzési eljárásokban az  alkalmasság és a  kizáró okok
igazolásának, valamint a  közbeszerzési műszaki leírás meghatározásának módjáról szóló 321/2015. (X. 30.)
Korm.  rendelet 19.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező saját vagy
jogelődje számviteli jogszabályok szerinti beszámolójának – vagy annak meghatározott részének – vizsgálata esetén
a beszámoló adataiból képzett mutatószámok nem vizsgálhatók.
23. § (1) Az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásokban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának, valamint a közbeszerzési
műszaki leírás meghatározásának módjáról szóló 321/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 21.  § (2)  bekezdés a)  pontja
szerinti esetben, az  adott közbeszerzéssel műszakilag egyenértékű korábbi építési beruházás tárgyára vonatkozó
minimumkövetelményeket a  műszaki teljesítési képesség szempontjából egyenértékű műszaki teljesítmények
figyelembevételével, az  építési beruházás során a  nyertes ajánlattevő által elvégzendő építési tevékenységre
–  ideértve a Kbt. 1. mellékletében meghatározott tevékenységeket is – vonatkozóan határozza meg. Az építmény
jellegét tekintve hasonló műszaki tartalmú és használatú létesítményre vonatkozó korábbi építési beruházás
megvalósítását a felhívásban előírtakkal műszaki szempontból egyenértékűnek kell tekinteni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban meghatározza a  bemutatni
kért építési tevékenységeknek azokat a  mérhető, az  adott építészeti munkálatra jellemző mérőszámait, amelyek
tekintetében az egyenértékűséget vizsgálni fogja.
(3) A Közbeszerzési Hatóság az egyes beszerzési tárgyak esetében a műszaki egyenértékűség megállapítása érdekében
a szakmai kamarákkal együttműködve útmutatót adhat ki.
15. Értékelési szempontok 24. § (1) Az ajánlatkérő építési beruházásra irányuló közbeszerzés esetén szakmai ajánlatot kér be, amelyet a legjobb ár-érték
arányt megjelenítő szempont és a  megvalósítandó építmény vagy elvégzendő építési tevékenység – ideértve
a  Kbt. 1.  mellékletében meghatározott tevékenységeket is – minőségének értékelésére alkalmas részszempontok
szerint vizsgál. Az ajánlatkérő a Kbt. 76. § (5) bekezdése értelmében építési beruházás esetében nem alkalmazhatja
a legalacsonyabb ár szempontját egyedüli értékelési szempontként.
(2) A megvalósítandó építmény vagy elvégzendő építési tevékenység értékelésére alkalmas részszempontok körében
értékelhető különösen
a) az ajánlott építőanyagok minősége,
b) a környezetvédelmi, fenntarthatósági követelmények figyelembevétele,
c) speciális területi adottságok (örökségvédelmi, vízminőség-védelmi, természet- és tájvédelmi adottságok)
kezelésének módja,
d) az innovatív megoldások alkalmazása, vagy
e) a teljesítési határidő.
(3) A  legjobb ár-érték arány, valamint a  minőség alapú kiválasztás szempontjának érvényre juttatása érdekében
az  ajánlati ár az  értékelés során nem vehető nagyobb mértékben figyelembe, mint a  többi értékelési szempont
együttesen.
16. Az aránytalanul alacsony ár vizsgálata 25. § (1) Amennyiben a  rezsióradíj mértéke az  eljárásban a  Kbt. 76.  §-a szerint önállóan értékelésre kerül, aránytalanul
alacsony árajánlatnak minősül, ha az  ajánlattevő által alkalmazott rezsióradíj alacsonyabb az  Építőipari Ágazati
Párbeszéd Bizottság ajánlása alapján az  építésügyért felelős miniszter rendeletében megállapított minimális
építőipari rezsióradíj mértékénél.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalton kívüli esetekben az  ajánlatkérő a  Kbt. 72.  § (1)  bekezdése szerinti indokolás
kérése keretében arra vonatkozóan is tájékoztatást kér, hogy az  aránytalanul alacsony árat benyújtó ajánlattevő
az  ajánlatában milyen összegű rezsióradíjjal számolt, és a  rezsióradíj kiszámításakor egyes − az  Épkiv.-ben
meghatározottak szerint az  építőipari minimális rezsióradíj elemeit képező − költségeket milyen összeggel és
módon vett figyelembe. Ha az  ajánlattevő által alkalmazott rezsióradíj alacsonyabb, mint az  Építőipari Ágazati
Párbeszéd Bizottság ajánlása alapján az  építésügyért felelős miniszter rendeletében megállapított minimális
építőipari rezsióradíj mértéke, az  ajánlatkérő különös figyelemmel vizsgálja a  Kbt. 72.  § (4)  bekezdése szerinti
körülmények fennállását.
17. Felelősségbiztosítás 26. § Építési beruházás esetén az  ajánlattevő köteles − legkésőbb a  szerződéskötés időpontjára − felelősségbiztosítási
szerződést kötni vagy meglévő felelősségbiztosítását kiterjeszteni az  ajánlatkérő által az  eljárást megindító
felhívásban vagy a közbeszerzési dokumentumokban előírt mértékű és terjedelmű felelősségbiztosításra.
18. A szerződés teljesítésére és az alvállalkozókra vonatkozó rendelkezések
27. § (1) Az  ajánlatkérőként szerződő fél vagy a  nevében eljáró személy (szervezet) a  szerződés teljesítésének ellenőrzése
során az  építési napló adatai alapján ellenőrzi, hogy a  teljesítésben csak a  Kbt. 138.  § (2) és (3)  bekezdésében
foglaltaknak megfelelő alvállalkozó vesz részt, és az  alvállalkozói teljesítés aránya nem haladja meg a  Kbt. 138.  §
(1) és (5) bekezdésében meghatározott mértéket.
(2) A  nyertes ajánlattevőként szerződő fél az  alvállalkozóval kötött szerződésben az  alvállalkozó teljesítésének
elmaradásával vagy hibás teljesítésével kapcsolatos igényeinek biztosítékaként legfeljebb a  szerződés szerinti, áfa
nélkül számított ellenszolgáltatás 10-10%-át elérő biztosítékot köthet ki.
28. § (1) Az  ajánlatkérőként szerződő fél és a  nyertes ajánlattevőként szerződő fél a  szerződés megkötését követő
kilencvenedik napig az  árazott költségvetés tételei tekintetében egyeztetést folytathat, amely során a  beépítésre
kerülő egyes tételeket véglegesíthetik.
(2) A felek az egyeztetésen csak az ajánlattevő által az ajánlatában megjelölt építőanyagokkal, termékekkel műszakilag
egyenértékű vagy magasabb minőségű helyettesítő termékben egyezhetnek meg.
(3) Amennyiben a  felek a  (2)  bekezdés szerinti helyettesítő termék beépítéséről állapodnak meg, a  szerződés
módosítására a Kbt. 141. §-ának szabályait megfelelően kell alkalmazni.
29. § (1) Az  uniós értékhatárt meghaladó értékű építési beruházás esetén a  nyertes ajánlattevő a  kivitelezés során külön
jogszabályban meghatározott tartalmú mintavételi és megfelelőség-igazolási tervet készíttet.
(2) Az  ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság az  (1)  bekezdés szerinti
mintavételi és megfelelőség-igazolási tervben foglaltak teljesülését külön jogszabályban foglaltak szerint
vizsgálhatja.
19. Az építési beruházás ellenértékének kifizetése 30. § (1) Az ajánlatkérőként szerződő fél − vagy támogatásból megvalósuló építési beruházás esetén szállítói kifizetés során
a  kifizetésre köteles szervezet − a  Kbt. 135.  § (7), illetve (9)  bekezdésében foglalt előleget az  ajánlattevő kérésére
−  a  (2)  bekezdés szerinti kivétellel − legkésőbb az  építési munkaterület átadását követő 15 napon belül köteles
kifizetni.
(2) Ha az ajánlatkérő a Kbt. 135. § (7), illetve (9) bekezdésében foglaltaknál nagyobb összegű előleget biztosít, az előleg
kifizetése több részletben is történhet. Ebben az esetben az ajánlatkérő legkésőbb az építési munkaterület átadását
követő 15 napon belül kizárólag az előleg első részletét köteles kifizetni.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti előleg alapja a  szerződésben foglalt teljes nettó ellenszolgáltatás értéke. A  szerződés
későbbi módosítása a kötelezően biztosítandó előleg összegét nem érinti.
31. § Az ellenszolgáltatás kifizetésére csak az  adott munkára, munkarészre vonatkozó teljesítésigazolás kiállítását
követően kerülhet sor.
32. § (1) Hat hónapot meghaladó teljesítési időszakról rendelkező és egyben ötvenmillió forintot meghaladó összegű nettó
ellenszolgáltatást tartalmazó szerződések esetén az ajánlatkérő az adott építési beruházás jellemzőinek megfelelő
időszakonként vagy kivitelezési szakaszonként részszámlázási lehetőséget biztosít.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben az  általános forgalmi adó nélkül számítva egy milliárd forint alatti
szerződéses értékű építési beruházásoknál az  ajánlatkérő legalább négy részszámla (ideértve a  végszámlát is)
benyújtásának lehetőségét biztosítja.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben az  általános forgalmi adó nélkül számítva egy milliárd forintot
meghaladó szerződéses értékű építési beruházásoknál az  ajánlatkérő legalább hat részszámla (ideértve
a végszámlát is) benyújtásának lehetőségét biztosítja.
(4) Az első részszámla kibocsátásának lehetőségét minden esetben biztosítani kell legkésőbb az általános forgalmi adó
nélküli szerződéses érték 25%-át elérő megvalósult teljesítés esetén.
(5) Az előleg és a részszámlák alapján történő kifizetések összértéke nem lehet kevesebb a szerződés általános forgalmi
adó nélkül számított értékének 70%-ánál.
(6) A  részszámla összegét az  ajánlatkérő által teljesítésigazolással elismert szerződés szerinti teljesítés mértékének
megfelelően kell meghatározni, úgy, hogy a  részszámla szerinti nettó ellenszolgáltatás a  szerződés megvalósult
értékét nem haladhatja meg.
IV. FEJEZET
ÉPÍTÉSI KONCESSZIÓ 33. § (1) Építési koncesszió esetén e rendelet szabályait az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
 (2) A  Kbt. 8.  § (5)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel építési koncesszió esetén e  rendelet ellenérték kifizetésére
vonatkozó szabályainak alkalmazása nem kötelező.
 (3) A 22. §-ban foglaltak építési koncesszió esetében nem alkalmazandók.
V. FEJEZET
MŰEMLÉKEKKEL KAPCSOLATOS ÉPÍTÉSI BERUHÁZÁS 34. § (1) Műemlékekkel kapcsolatos építési beruházásokra e  rendelet szabályait az  e  fejezetben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.
(2) Műemlékkel kapcsolatos építési beruházás alatt a  kulturális örökség védelméről szóló törvényben meghatározott
műemléken, nyilvántartott műemléki értéken (a  továbbiakban együtt: műemlék) végzett, építésügyi hatósági
engedélyhez kötött építési tevékenységnek minősülő építési beruházást kell érteni.
(3) Műemlékkel kapcsolatos építési beruházásra vonatkozó közbeszerzési eljárás esetén az ajánlatkérő a közbeszerzési
eljárásban a  közbeszerzési eljárásokban az  alkalmasság és a  kizáró okok igazolásának, valamint a  közbeszerzési
műszaki leírás meghatározásának módjáról szóló kormányrendeletben foglaltakkal összhangban a  műszaki és
szakmai alkalmasság körében előírja:
a) az előző öt év legjelentősebb, műemlékkel kapcsolatos, a  beszerzés tárgyát képező műemlékkel
kapcsolatban megrendelt munkálat jellegének és nagyságrendjének megfelelő építési beruházásainak
ismertetését, valamint
b) hogy az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező adja meg a  teljesítésbe általa bevonni kívánt, legalább
a  következő feladatot ellátó szakemberek (szervezetek) és vezetők megnevezését, képzettségük, szakmai
gyakorlatuk ismertetését, és igazolja, hogy az érintett személyek (szervezetek) jogosultak a feladat ellátására:
ba) műemléki részszakterületen felelős műszaki vezető,
bb) műemléki restaurátor, szakágak szerint, ha a beszerzés restaurálásra is irányul,
bc) műemléki épületkutató, műemléki épületdiagnosztika elvégzésére, műemléki érték
dokumentálására jogosult szakértő, ha ez az építési engedély alapján szükséges.
 (4) Ha az  alkalmasság igazolásához nem Magyarországon teljesített korábbi építési beruházás kerül ismertetésre,
műemlék alatt az adott ország jogrendje szerinti műemléki vagy azzal egyenértékű besorolást kell érteni.
 (5) A műemléki védelem alatt álló ingatlanra irányuló építési beruházás esetében a közbeszerzési dokumentumoknak
az  1.  mellékletben foglaltakon felül legalább a  2.  mellékletben foglalt − az  építési engedélyben jóváhagyott  −
dokumentumokat is tartalmaznia kell.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 35. § Ez a rendelet 2015. november 1-jén lép hatályba.
36. § (1) E  rendelet rendelkezéseit a  hatálybalépése után megkezdett közbeszerzésekre és a  közbeszerzések alapján
megkötött szerződésekre kell alkalmazni.
(2) A  2015. november 1. előtt megkezdett közbeszerzésekre az  építési beruházások közbeszerzésének
részletes szabályairól szóló 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy
amennyiben a  kifizetés részben vagy egészben európai uniós forrásból finanszírozott és a  kifizetés időpontja
2015.  november  1.  napja és 2015. december 31. napja közötti időszakra esik, az  építési beruházások
közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-a nem alkalmazandó.
37. § Ez a rendelet a Kbt.-vel együtt
a) a koncessziós szerződésekről szóló 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
b) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/24/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
c) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és
a  2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti
és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 38. § Hatályát veszti az  építési beruházások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 306/2011. (XII. 23.)
Korm. rendelet.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1622/2017. (IX. 7.) Korm. határozata az egyházi jogi személyek foglalkoztatottjai 2017. kompenzációjának finanszírozása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 4.  §
(1)  bekezdése szerinti céltartaléknak az  egyházi jogi személyek foglalkoztatottjai 2017.  évi kompenzációjának
finanszírozása érdekében történő felhasználása céljából 900,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 52. Egyházi
fenntartású intézményekben foglalkoztatottak kompenzációja alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 3. Céltartalékok alcím, 1. Közszférában foglalkoztatottak
bérkompenzációja jogcímcsoport terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
74/2010. (VII. 22.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek egyes adómentességi igényekkel kapcsolatos feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján az alábbi
utasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), valamint a Honvédelmi Minisztérium
Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökségre (a továbbiakban: HM KPÜ) terjed ki.
(2) Ezen utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni a Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi
fegyveres erőket, valamint az azzal egy tekintet alá eső szövetséges parancsnokságokat és azok személyi állományát
megillető adómentességi igényekkel kapcsolatos eljárásokban. (3) Nem tartozik ezen utasítás hatálya alá
a) a külföldi fegyveres erők, valamint azzal egy tekintet alá eső szövetséges parancsnokság részére a HM által
kiszámlázott üzemanyag, olaj és kenőanyag tekintetében biztosított közvetlen jövedéki adómentességre
vonatkozó eljárás, valamint b) a NATO Biztonsági Beruházási Program keretében teljesített termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás
tekintetében biztosított adómentességi eljárás. 2. § Ezen utasítás alkalmazásában
1. Amerikai Egyesült Államok személyi állománya: az Omnibus Megállapodás 3. cikk (2) bekezdése alapján
meghatározott személyi kör, 2. külföldi fegyveres erő: a NATO és PfP SOFA-ban részes tagállamoknak a Magyar Köztársaság területén tartózkodó,
vagy átvonuló fegyveres ereje, 3. külföldi fegyveres erő személyi állománya: a külföldi fegyveres erők a Magyar Köztársaság területén tartózkodó,
vagy átvonuló személyi állománya, 4. NATO SOFA: az 1999. évi CXVII. törvénnyel kihirdetett, az Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti, fegyveres erőik
jogállásáról szóló Megállapodáshoz történő csatlakozásról, a Megállapodás, 5. nemzeti igazolás: az Amerikai Egyesült Államok fegyveres erejének Magyar Köztársaság területén szolgálatot
teljesítő személyi állományát az Omnibus Megállapodás szerint személyes célú beszerzései után megillető
adómentesség esetén, a fegyveres erő személyi állományába tartozás tényének igazolására felhatalmazott személy
részére, az érintett fegyveres erő illetékes hatósága által kibocsátott hivatalos, írásban rögzített okirat,
6. megbízólevél: az érintett külföldi fegyveres erő, valamint az azzal egy tekintet alá eső szövetséges parancsnokság
állományába tartozó személy részére, a küldő államának illetékes hatósága vagy a szövetséges parancsnokság által
kibocsátott hivatalos okirat, ami felhatalmazza saját hadereje, illetve szervezetének a Magyarország területén történő
hivatalos célú beszerzéseinek igazolására, 7. mentességi igazolás: az egyes, az általános forgalmi adót és a jövedéki adót érintő kiváltságok, kedvezmények és
mentességek érvényesítésének végrehajtásáról szóló 11/2010. (III. 31.) PM rendelet (a továbbiakban: PM rendelet)
2. §-a alapján kiállított okirat, 8. Omnibus Megállapodás: az 1997. évi XLIX. törvénnyel kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyesült
Államok Kormánya közötti, az Egyesült Államok Fegyveres Erőinek a Magyar Köztársaság területén történő
tevékenységéről szóló Megállapodás, 9. Párizsi Jegyzőkönyv: az 1999. évi CXVI. törvénnyel kihirdetett, az Észak-atlanti Szerződés alapján felállított
nemzetközi katonai parancsnokságok jogállásáról, Párizsban, 1952. augusztus 28-án készült Jegyzőkönyv,
10. PfP SOFA: az 1995. évi CII. törvénnyel kihirdetett, az Észak-atlanti Szerződés részes államai és a „Békepartnerség”
más részt vevő államai közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló Megállapodás és annak Kiegészítő Jegyzőkönyve,
11. személyes célú beszerzés: az Omnibus Megállapodás 5.2. pontja alapján az Amerikai Egyesült Államok személyi
állományának beszerzései, 12. szövetséges parancsnokság: a Párizsi Jegyzőkönyv I. cikk b) és c) pontja szerint meghatározott parancsnokságok.
2. Általános eljárási szabályok 3. § (1) A mentességi igazolás kiadása érdekében
a) a megbízólevelet a NATO és PfP SOFA-ban részes államok fegyveres erőitől katonadiplomáciai úton a Honvédelmi
Minisztérium Nemzetközi Együttműködési Főosztály (a továbbiakban: HM NEF), a szövetséges parancsnokságtól
a Honvédelmi Minisztérium Védelempolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM VPF),
b) a nemzeti igazolást az Amerikai Egyesült Államok fegyveres erejétől a HM NEF katonai diplomáciai úton
kéri be. (2) Ha a megbízólevél, vagy nemzeti igazolás a Magyarországon szolgálati céllal tartózkodó fegyveres erő meghatározott
egységére vagy személyi állományára vonatkozik, a fegyveres erő ezen kívül eső egysége, valamint személyi
állománya tekintetében a megbízólevelet, nemzeti igazolást külön meg kell kérni.
(3) A megbízólevelet, illetve nemzeti igazolást két példányban, legalább két fő részére kell megkérni.
(4) A HM NEF a NATO és PfP SOFA-ban részes államokat, illetve az Amerikai Egyesült Államok fegyveres erejét, a HM VPF
a szövetséges parancsnokságot köteles arról tájékoztatni, hogy a mentességi igazolás kiállítása érdekében a nemzeti
igazolásnak, illetve a megbízólevélnek tartalmaznia kell a) a felhatalmazott személy nevét, rendfokozatát,
b) a felhatalmazott személy aláírás- és bélyegzőlenyomat-mintáját, c) a felhatalmazott személy útlevél, vagy más személyes igazoló okmányának számát, címét,
d) a megbízólevél, valamint nemzeti igazolás érvényességének időtartamát,
e) a felhatalmazott személy nyilatkozatát arról, hogy a HM kérésére személyazonosítás céljából a c) pontban foglalt
okmányt önként bemutatja, annak másolatát rendelkezésre bocsátja és hozzájárul személyes adatainak
kezeléséhez, valamint f) a felhatalmazás tényét. (5) A megküldött megbízólevél, valamint nemzeti igazolás eredeti példányait a kézhezvételétől számított három
munkanapon belül a HM NEF, illetve a HM VPF továbbítja a HM KPÜ részére.
(6) A HM KPÜ a megbízólevél, nemzeti igazolás egy eredeti példányát a kézhezvételtől számított öt munkanapon belül
megküldi az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH) illetékes igazgatósága részére.
4. § (1) A HM KPÜ analitikus nyilvántartást vezet
a) a benyújtott megbízólevelekről és nemzeti igazolásokról, és az azokhoz mellékelt adatkezelési nyilatkozatokról,
b) a mentességi igazolás kiállítása iránt előterjesztett kérelmekről,
c) a kiállított mentességi igazolásokról. (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti adatkezelési nyilatkozat mintáját az 1. melléklet tartalmazza.
(3) A HM KPÜ a mentességi igazolás kiállítása iránt előterjesztett kérelmet a megérkezésétől számított öt munkanapon
belül megvizsgálja. Ennek során ellenőrzi, hogy a kérelemben szereplő adatok megfelelnek-e a megbízólevélben és
a nemzeti igazolásban közölt adatoknak. (4) A mentességi igazolás kiállítása iránt előterjesztett kérelem benyújtása esetén a HM KPÜ a kérelmet előterjesztő
személytől adatkezelési nyilatkozat kér, amelyet az analitikus nyilvántartásában tárol. A mentességi igazolás kiadása
iránt előterjesztett kérelemhez szükséges adatkezelési nyilatkozat mintáját a 2. melléklet tartalmazza.
(5) Ha a mentességi igazolás kiadásának a feltételei a (3) bekezdésben meghatározott vizsgálati szempontok alapján
fennállnak, akkor a vizsgálat befejezését követő 5 munkanapon belül a HM KPÜ a mentességi igazolás kiadására
vonatkozó döntési javaslatát felterjeszti a HM védelemgazdasági helyettes államtitkára (a továbbiakban: HM VGHÁT)
részére. Ha az adómentességi igazolás kiadásának a feltételei a (3) bekezdésben meghatározott vizsgálati szempontok
alapján nem állnak fenn, a HM KPÜ hiánypótlási végzés kiadását kezdeményezi a HM VGHÁT-nál.
(6) A PM rendelet 3. § (2) bekezdésében foglalt hatósági hatáskör (például: mentességi igazolás kiállítása, hiánypótlási
felszólító végzés, eljárást megszüntető végzés) gyakorlása során a kiadmányozás jogát a honvédelmi miniszter
nevében és megbízásából eljárva a HM VGHÁT gyakorolja.
5. § A mentességi igazolást a PM rendelet 19. § (1) bekezdésére figyelemmel az APEH által rendszeresített nyomtatvány
kitöltésével kell kiállítani. 6. § A HM KPÜ ezen utasítás hatálya alá tartozó feladatok végrehajtása érdekében jogosult más minisztériumokkal és
közigazgatási szervekkel az önálló kapcsolatfelvételre és egyeztetés kezdeményezésére.
3. Különös eljárási szabályok a NATO és PfP SOFA-ban részes államok fegyveres erőinek,
valamint az ezekkel egy tekintet alá eső szövetséges parancsnokságok hivatalos beszerzései esetén
7. § (1) Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 107. § (1) bekezdés c) pontja, és 107. § (3) bekezdés
ab) pontja alapján a NATO és PfP SOFA-ban részes tagállamok fegyveres erejének, valamint az ezekkel egy tekintet alá
eső szövetséges parancsnokságok hivatalos beszerzése csak előzetes általános forgalmi adó mentesítésre jogosítanak.
Amennyiben nemzetközi szerződés másképpen nem rendelkezik, akkor a jövedéki adóról és jövedéki termékek
forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. CXXVII. törvény 47/B. §-ában meghatározottak alapján a NATO
és PfP SOFA-ban részes államok fegyveres erejének, valamint az ezekkel egy tekintet alá eső szövetséges
parancsnokságok hivatalos beszerzése csak jövedéki adó visszaigénylésére jogosít.
(2) A megbízólevél 3. melléklet szerinti – javasolt – mintáját a megbízólevél megkérésével egyidejűleg a NATO és PfP
SOFA-ban részes államok fegyveres erői és a szövetséges parancsnokságok részére meg kell küldeni.
(3) A hivatalos beszerzésekre vonatkozó mentességi igazolás a részes tagállam által előzetesen kibocsátott megbízólevél
és a megbízólevélben felhatalmazott személy által, a 4. melléklet szerint előterjesztett kérelem alapján állítható ki.
4. Különös eljárási szabályok
az Amerikai Egyesült Államok személyi állományának beszerzései esetén
8. § (1) Az Omnibus Megállapodás 5. cikke alapján az Amerikai Egyesült Államok személyi állománya a Magyar Köztársaság
területén, személyes célú beszerzései után megfizetett adó visszatéríttetésére jogosult.
(2) A személyes célú beszerzésekre vonatkozó mentességi igazolás a részes tagállam által előzetesen kibocsátott nemzeti
igazolás és a nemzeti igazolásban felhatalmazott személy által, az 5. melléklet szerint előterjesztett kérelem alapján
állítható ki. (3) A mentességi igazoláson azon személy adatai szerepelhetnek feljogosított személyként, akit a kérelmező kérelmében
az Amerikai Egyesült Államok személyi állományú tagjaként feltüntet.
(4) A HM NEF a nemzeti igazolás megkérésével egyidejűleg katonai diplomáciai úton megküldi a nemzeti igazolás
6. melléklet szerinti – javasolt – mintáját. 5. Záró rendelkezések
9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
(2) Ezen utasítás hatálybalépését követő 15 napon belül
a) a HM VPF, a HM NEF és a HM KPÜ vezetői a mentességi igazolás kiállításával kapcsolatos hatáskörükbe utalt
feladatok részletes szabályait intézkedésben állapítják meg, b) a HM KPÜ – a HM NEF útján – tájékoztatja a külföldi fegyveres erőket a mentességi igazolás kiadásának eljárási
rendjéről. Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
206/2008. (VIII. 26.) Korm. rendelete a bölcsődék és közoktatási intézmények infrastrukturális fejlesztése a leghátrányosabb helyzetű kistérségekben támogatás igénybevételének részletes feltételeiről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, valamint az
Alkotmány 35. § (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A bölcsődék és közoktatási intézmények infrastrukturális fejlesztése a leghátrányosabb helyzetű kistérségekben támogatás forrása a IX. Helyi önkormányzatok támogatása és átengedett személyi jövedelemadója fejezet
18. Bölcsődék és közoktatási intézmények infrastrukturális fejlesztése a leghátrányosabb helyzetű kistérségekben
címen rendelkezésre áll.
(2) A támogatás a települési önkormányzatok és társulásaik – beleértve a többcélú kistérségi társulást, továbbá
a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 8., 9. és 16. §-a alapján létrejött intézményi társulást (a továbbiakban: intézményi társulás) – által fenntartott
a) bölcsődék infrastrukturális fejlesztését,
b) óvodák infrastrukturális fejlesztését és kapacitásbő
vítését, valamint
c) általános iskolák infrastrukturális fejlesztését szolgálja.
(3) A pályázaton igényelhető támogatás formája vissza
nem térítendő támogatás. A támogatás legmagasabb mértéke a beruházás összköltségének 95%-a.
(4) A támogatás csak abban az esetben igényelhető az
ÁFA összegét is tartalmazó fejlesztési összköltség alapján,
ha a kedvezményezettnek a támogatásból megvalósított
cél kapcsán ÁFA-levonási joga nincs.
(5) E rendelet alkalmazásában fejlesztés alatt a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 3. § (4) bekezdés
7–8. pontjában meghatározott tevékenységek értendők.
(6) Nem nyújtható támogatás annak a pályázónak, aki
vagy amely
a) lejárt esedékességű, meg nem fizetett köztartozással
rendelkezik (a köztartozás megfizetéséig), vagy adósságrendezési eljárás alatt áll,
b) a pályázatában megjelölt műszaki tartalomra uniós
vagy egyéb hazai támogatásban részesül(t).
(7) A támogatási igény benyújtása előtt megkezdett fejlesztéshez támogatás nem adható.
Bölcsődék infrastrukturális fejlesztése 2. § (1) A bölcsődék infrastrukturális fejlesztése támogatásra a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló
311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet 2. melléklete alapján
a területfejlesztés szempontjából leghátrányosabb helyzetű kistérség (a továbbiakban: leghátrányosabb helyzetű
kistérség) területén működő bölcsődéket fenntartó
a) települési önkormányzat,
b) intézményi társulások székhely önkormányzata,
továbbá
c) többcélú kistérségi társulás nyújthat be pályázatot.
(2) A támogatást az (1) bekezdés szerinti pályázók az
általuk fenntartott, 1501 és 10 000 fő lakosságszám közötti
településen működő, működési engedéllyel rendelkező
bölcsődék épületének, játszóudvarának felújítására, korszerűsítésére, akadálymentesítésére, továbbá a bölcsődei
ellátáshoz szükséges eszközök, berendezések beszerzésére igényelhetik. A teljes támogatási összeg legfeljebb
20%-áig engedélyezett az eszközbeszerzés.
(3) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, összege intézményenként legalább 2 millió forint, legfeljebb 50 millió forint. Egy pályázó legfeljebb három
intézmény fejlesztésére nyújthat be pályázatot.
3. § (1) A támogatás összegének meghatározása az alábbi
szempontok figyelembevételével történik:
a) az intézmény hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos adatok és tervek (gyermeklétszám alakulása,
működtetési költségek és azok alakulása),
b) a bölcsődébe más településről bejáró gyermekek
száma,
c) a feladatellátásban részt vevő települések száma és
azok lakosságszáma.
(2) A támogatás szempontjából előnyben részesülnek
a települési önkormányzatok társulásai.
Pályázati nyomtatványok a bölcsődék infrastrukturális
fejlesztése támogatáshoz 4. §
A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) az 1. számú melléklet szerinti pályázati adatlapot
(amelynek része a megvalósítandó fejlesztés célonkénti
részletezése), valamint a 4. számú melléklet szerinti összesítőt,
b) az intézmény működési engedélyének hitelesített
másolatát, c) férőhely hiányában a 2007. és 2008. évben elutasított gyermekek számát,
d) a pályázó nyilatkozatát arról, hogy a támogatásból
megvalósuló beruházást 5 évig az eredeti rendeltetésének
megfelelően hasznosítja, és a feladat ellátási helyet 5 évig
nem szünteti meg, illetve nem adja át az intézmény fenntartói jogát nem állami fenntartó részére,
e) a települési önkormányzat, illetve intézményi társulás székhely önkormányzatának képviselő-testületi határozatát, többcélú kistérségi társulás esetén a társulási
tanács határozatát, illetőleg a képviselő-testület költségvetési rendeletébe vagy társulási tanácsi határozatba foglalt
felhatalmazás alapján a polgármester vagy elnök nyilatkozatát a szükséges önerő biztosításáról.
Óvodák, általános iskolák infrastrukturális fejlesztése
és kapacitásbővítése 5. §
(1) Az óvodák, általános iskolák infrastrukturális fejlesztése és kapacitásbővítése támogatásra a leghátrányosabb helyzetű kistérség területén működő óvodát, általános iskolát fenntartó
a) települési önkormányzat,
b) intézményi társulás székhely önkormányzata, továbbá
c) többcélú kistérségi társulás
nyújthat be pályázatot. (2) A pályázat benyújtásának feltétele, hogy a pályázó
székhelye szerinti kistérségben megalakult többcélú kistérségi társulás rendelkezzen kistérségi intézkedési tervvel, amely a közoktatási feladatok ellátásában részt vevő
önkormányzatok tekintetében településenkénti bontásban
tartalmazza a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 105. §-a szerinti közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési tervben foglaltakat. Az (1) bekezdés a) pontja szerinti pályázó esetén az önkormányzati intézkedési terv is
benyújtható, amely a közoktatásról szóló 1993. évi
LXXIX. törvény 105. §-a szerint tartalmazza a gyermekek,
tanulók esélyegyenlőségét szolgáló intézkedéseket, vagy
amelynek szerves részét képezi az önálló közoktatási
esélyegyenlőségi intézkedési terv.
(3) A támogatás kizárólag azon intézményekre nyújtható be, amelyek megfelelnek a 2007/2008-as és a
2008/2009-es nevelési évben/tanévben a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló 2007. évi CLXIX.
törvény 8. számú mellékletének IV. Többcélú kistérségi
társulások támogatása fejezet, Kiegészítő szabályok
2.1. pontjában foglalt feltételeknek. A települési önkormányzat által önállóan fenntartott közoktatási intézmény
esetén a pályázat benyújtásának további feltétele, hogy a
2008/2009-es nevelési évben/tanévben
a) az óvodai feladatot ellátó intézményben legalább
5 csoport,
b) az általános iskolai feladatot ellátó intézményben
legalább 16 osztály
működjön.
(4) A támogatást az (1) bekezdés szerinti pályázók az
általuk fenntartott
a) óvodai feladatot ellátó intézmény esetében a 10 000
fő lakosságszám alatti településen működő feladat-ellátási
hely(ek) épületével kapcsolatos elemi infrastruktúra-fejlesztésre, korszerűsítésre, akadálymentesítésre és kapacitásbővítésre, valamint eszközbeszerzésre,
b) általános iskolai feladatot ellátó intézmény esetében
az 1501 és 10 000 fő közötti lakosságszámú településen
működő feladat-ellátási helyek épületével kapcsolatos elemi infrastruktúra-fejlesztésre, korszerűsítésre és akadálymentesítésre, valamint eszközbeszerzésre
igényelhetik.
(5) A teljes támogatási összeg legfeljebb 20%-áig engedélyezett az eszközbeszerzés. Az eszközbeszerzésre igényelt támogatás más állami forrással nem vonható össze,
összege ugyanazon eszközbeszerzésre nem fordítható.
(6) Az igényelhető támogatás összege intézményenként
(OM azonosítónként) legalább 2 millió forint, legfeljebb
50 millió forint. Egy pályázó legfeljebb három óvoda és
három általános iskolai feladat-ellátási hely fejlesztésére
pályázhat. Amennyiben
a) az intézmény óvodai és általános iskolai feladatokat
is ellát, és
b) az intézménybe járó összes gyermek- és tanulólétszám a 2008/2009-es nevelési évben/tanévben meghaladja
a 300 főt,
úgy a negyedik és minden további feladat-ellátási hely
után az igényelhető támogatás legmagasabb összege
10 millió forinttal emelkedik.
6. § (1) A támogatás összegének meghatározása az alábbi
szempontok figyelembevételével történik:
a) az intézmény hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos adatok és tervek (gyermek- és tanulólétszám alakulása, működtetési költségek és azok alakulása, intézmény-racionalizálási tervek),
b) az óvodába, iskolába járó gyermekek, tanulók száma
(ezen belül a hátrányos helyzetű és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek, tanulók száma), a más településről bejáró gyermekek, tanulók száma (ezen belül a hátrányos helyzetű, illetve halmozottan hátrányos helyzetű
gyermekek, tanulók száma),
c) a közoktatási intézmény fenntartásában részt vevő
települések száma és azok lakosságszáma.
(2) A támogatás szempontjából előnyben részesül az a
pályázat,
a) amely elemi infrastrukturális beruházások megvalósítását (pl. vizesblokk kialakítása, egyedi fűtési módok felszámolása, épület-rekonstrukció) szolgálja,
b) amely esetében a megvalósítandó célok összhangban vannak a kistérségi intézkedési tervvel, illetve az önkormányzati intézkedési tervvel, különös tekintettel az
esélyegyenlőségi szempontokra,
c) amelyet települési önkormányzatok társulása nyújt
be, továbbá
d) amely adatokkal hitelt érdemlően bizonyítja, hogy a
pályázat a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek
növekvő beóvodázási aránya, illetve száma miatt kialakult
férőhelyhiány megszűntetését célozza, a fejlesztés eredményeként pedig megoldódhatóvá válik valamennyi helyi
(társulások esetén a társulás területén élő) halmozottan
hátrányos helyzetű gyermek 3 éves kortól történő óvodáztatása.
Pályázati nyomtatványok az óvodák, általános iskolák
infrastrukturális fejlesztése és kapacitásbővítése
támogatáshoz 7. § A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a 2. és/vagy 3. számú melléklet szerinti pályázati
adatlapot (melynek része a megvalósítandó fejlesztés
célonkénti részletezése), valamint a 4. számú melléklet
szerinti összesítőt,
b) az intézmény alapító okiratát, amely tartalmazza az
intézménybe felvehető legmagasabb gyermeklétszámot,
c) a jegyző, illetve a munkaszervezet-vezető nyilatkozatát arról, hogy az intézmény ellátási területén a 0–6 éves
korú gyermekek létszáma az elmúlt 3 évben hogyan alakult,
d) az óvodai feladatot ellátó közoktatási intézmények
esetében a férőhely hiányában 2007. és 2008. évben elutasított gyermekek számát,
e) a pályázó nyilatkozatát arról, hogy a támogatásból
megvalósuló beruházást 5 évig az eredeti rendeltetésének
megfelelően hasznosítja, a feladat-ellátási helyet 5 évig
nem szünteti meg, illetve nem adja át az intézmény fenntartói jogát nem állami fenntartó részére,
f) kizárólag elektronikus formában a kistérségi intézkedési tervet, vagy az önkormányzati intézkedési tervet,
g) a települési önkormányzat, illetve intézményi társulás székhely önkormányzatának képviselő-testületi határozatát, többcélú kistérségi társulás esetén a társulási
tanács határozatát, illetőleg a képviselő-testület költségvetési rendeletébe vagy a társulási tanácsi határozatba foglalt
felhatalmazás alapján a polgármester vagy elnök nyilatkozatát a szükséges önerő biztosításáról.
Pályázati eljárás 8. § (1) A 2. § és az 5. § szerinti pályázatot 2008. szeptember
15-éig lehet
a) papíron egy eredeti és egy hitelesített másolati példányban, továbbá
b) az e rendelet 1–4. számú mellékletét képező adatlapokat, óvodák, általános iskolák fejlesztési pályázata esetén a kistérségi intézkedési tervet, vagy az önkormányzati
intézkedési tervet elektronikus úton
a Magyar Államkincstár területileg illetékes szervéhez
(a továbbiakban: Igazgatóság) megküldeni, illetve benyújtani.
(2) Az Igazgatóság az elektronikusan beérkező adatokat
2008. szeptember 16-áig továbbítja az Önkormányzati
Minisztériumnak (a továbbiakban: ÖM). Az adatok továbbítása nem érinti a pályázatok Igazgatóság által történő,
(4) bekezdés szerinti felülvizsgálatát.
(3) Az ÖM a kistérségi intézkedési terveket és az önkormányzati intézkedési terveket az Oktatási és Kulturális
Minisztérium (a továbbiakban: OKM) részére 2008. szeptember 17-én továbbítja. Az OKM az intézkedési terveket
– esélyegyenlőségi szempontokat is figyelembe véve –
megvizsgálja és kialakítja szakmai álláspontját a benyújtott fejlesztési pályázatokkal kapcsolatban. Az OKM a
pályázatokkal kapcsolatos véleményét – az ÖM által meghatározott formában – elektronikus úton, 2008. október
6-áig küldi meg az ÖM részére.
(4) A pályázatokat az Igazgatóság – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 64/B. §-ának (3) bekezdése alapján e rendelet alapulvételével – a rendelkezésére álló iratok, saját nyilvántartása, illetve helyszíni vizsgálat alapján szabályszerűségi
szempontból megvizsgálja, és szükség esetén 5 napon belül hiánypótlásra, módosításra hívja fel a pályázót. Ha
a pályázó a felhívásnak 5 napon belül nem tesz eleget,
vagy nem megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság a pályázatot nem továbbítja az ÖM felé és erről értesíti a pályázót.
(5) A felülvizsgált pályázatok eredeti példányát az Igazgatóság – véleménye csatolásával – 2008. szeptember
30-áig postai úton továbbítja az ÖM részére, ezzel egyidejűleg intézkedik a felülvizsgált hiánypótoltatott pályázatok elektronikus megküldéséről is. Ha az ÖM a pályázatok
vizsgálata során további tájékoztatást, illetve dokumentumok megküldését tartja szükségesnek, ezeket a pályázók
– külön felhívásra – kötelesek részére teljesíteni.
A bírálat eljárásrendjének szabályai 9. § (1) Az önkormányzati miniszter – az ÖM három képviselőjéből, az OKM két képviselőjéből, a Szociális és Munkaügyi Minisztérium egy képviselőjéből, a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium egy képviselőjéből,
valamint az országos önkormányzati érdekképviseleti
szervek által közösen delegált egy főből álló bizottság
javaslata alapján – a pályázatokról 2008. október 22-éig
dönt.
(2) A támogatásban részesített kedvezményezettek körét az ÖM honlapján nyilvánosságra kell hozni. A támogatásban nem részesült pályázók az elutasítás indokáról értesítést kapnak.
A támogatási szerződés megkötése, szerződéskötési
feltételek 10. §
(1) Az önkormányzati miniszter a nyertes pályázóval
(a továbbiakban: Támogatott) támogatási célonként 2008.
november 5-éig támogatási szerződést köt. E határidőnek
a Támogatott hibájából történő elmulasztása jogvesztő.
(2) Az önkormányzati miniszter – a pályázatban megjelölt műszaki tartalom egyidejű csökkentése mellett – az
igényeltnél alacsonyabb összegű támogatás megítélésére
is jogosult. Ebben az esetben a támogatási szerződés megkötése előtt az érintett önkormányzattal, illetve többcélú
kistérségi társulással egyeztetni kell.
(3) A támogatási szerződésben meg kell határozni:
a) a fejlesztési célt, a fejlesztés helyét,
b) a fejlesztési cél megvalósításának összköltségét,
c) a támogatás összegét és költségvetési forrását, fel
használásának pénzügyi feltételét, a Támogatott kötelezettségét a támogatás felhasználásának elszámolására,
d) a fenntartási, üzemeltetési, szolgáltatási és egyéb
kötelezettségeket,
e) a fejlesztés műszaki tartalmát,
f) a kedvezményezett elszámolási kötelezettségét, vala
mint az ehhez kapcsolódó határidőket,
g) a szerződésszegés vagy a nem szerződésszerű telje
sítés jogkövetkezményeit,
h) az ellenőrzési jogosultság elfogadását,
i) a felek által lényegesnek tartott egyéb rendelkezé
seket. (4) A támogatási szerződés módosítására egy alkalommal van lehetőség, azonban a támogatási összeg, valamint
a támogatás intenzitása nem nőhet, a végső felhasználás
határideje nem változhat.
A támogatás folyósítása 11. § A támogatást a támogatási szerződés megkötését követő
15 napon belül az ÖM utalványozása alapján a Magyar
Államkincstár egy összegben folyósítja.
A támogatás felhasználásának és elszámolásának
szabályai 12. §
(1) A támogatás felett a Támogatott rendelkezik és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(2) A támogatással létrehozott vagyon – az aktiválást
követően – 10 évig nem idegeníthető el, kivéve, ha az
elidegenítést műszaki vagy szakmai okok teszik szükségessé, és az abból származó ellenértéket a Támogatott
a támogatási szerződésben meghatározott feladatokra fordítja.
(3) A támogatás felhasználására az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletet az e rendeletben foglalt kiegészítésekkel kell alkalmazni.
13. § (1) A támogatás felhasználásának végső határideje
2009. december 31. Az ezen határidőig fel nem használt
támogatásrészt kamattal növelten vissza kell fizetni a központi költségvetésbe.
(2) A támogatást – a támogatási szerződésben foglaltaknak megfelelően részben vagy egészben – kamattal növelt
összegben vissza kell fizetni a központi költségvetésbe, ha
a) a pályázó a 4. § d) pont, illetve a 7. § e) pont szerint
vállalt kötelezettségét megszegi,
b) a támogatást nem a támogatási szerződésben rögzített feltételeknek megfelelően használják fel.
(3) Ha a települési önkormányzat vagy a többcélú kistérségi társulás a pályázat elbírálását megelőző két évben,
illetve azt követő két éven belül a pályázattal azonos
műszaki tartalomra egyéb hazai vagy uniós támogatásban
részesül, úgy az e rendelet alapján benyújtott pályázatát
köteles visszavonni, vagy a támogatás teljes összegét
kamattal növelten visszafizetni a központi költségvetésbe.
(4) Visszafizetési kötelezettség esetén a Támogatott az
Áht. 64/B. § (2) bekezdése szerint a jegybanki alapkamat
kétszeresének megfelelő mértékű kamatot fizet a jogtalanul igénybe vett összeg után az igénybevétel napjától a
visszafizetés napjáig.
14. § (1) A Támogatott a támogatás felhasználásáról tárgyév
december 31-i fordulónappal, a mindenkori zárszámadás
keretében és rendje szerint köteles elszámolni.
(2) A Támogatott a támogatás felhasználását követő
30 napon belül, de legkésőbb 2010. január 31-ig szakmai
és pénzügyi beszámolót küld az ÖM részére, amelyben
szöveges indoklással, pénzügyileg rendezett számlák
összesítőjével alátámasztottan beszámol a támogatási
összegnek a támogatási szerződésben előírt célnak megfelelő és rendeltetésszerű felhasználásáról.
Ellenőrzés, monitoring 15. § (1) A támogatás felhasználását az ÖM, az általa megbízott szervek, továbbá jogszabályban erre feljogosított
egyéb szervek ellenőrizhetik.
(2) A Támogatott köteles a támogatás felhasználásáról
elkülönítetten naprakész nyilvántartást vezetni, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, a helyszíni ellenőrzést lehetővé tenni.
Záró rendelkezés 16. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
39/2004. (IV. 20.) KE határozata nyugállományú rendőr dandártábornok kinevezéséről.
A belügyminiszter előterjesztésére dr. Csere István
nyugállományú rendőr ezredest, a Vas Megyei Rendőrfőkapitányság volt vezetőjét, több évtizedes kiemelkedő
rendőri munkavégzése, valamint a rendvédelmi szervek
tevékenységének segítésében kifejtett kimagasló érdemei
elismeréseként a ,,Rendőrség Napja’’ alkalmából, 2004.
április 24-i hatállyal
,,nyugállományú rendőr dandártábornokká’’ kinevezem. Budapest, 2004. március 19.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
10/2010. (III. 3.) KHEM utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi
LVII. törvény 74. §-ában foglaltak alapján ezen utasítás mellékleteként a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal
Szervezeti és Működési Szabályzatát kiadom. 2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani
Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 22/2008. (IV. 18.) GKM utasítás.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
45/2010. (III. 15.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító
tárca nélküli miniszter elő ter jesz tésére Balajti László vezérőrnagyot 2010. március 15-ei hatállyal altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2010. február 17. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök