text:
41/2013. (IX. 30.) NGM rendelete a pénzügyi konglomerátum szintű tőkemegfelelés számításáról.
A pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletéről szóló 2013. évi LXXXIII. törvény 17.  §-ában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § f ) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva az alábbiakat rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a  pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletéről szóló 2013. évi LXXXIII. törvény
(a továbbiakban: Pktv.) 7. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott pénzügyi ágazatbeli vállalkozásokra terjed ki.
2. § A Pktv. 11. § (1) bekezdés g) pontja alapján a kiegészítő felügyeletet ellátó Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban:
MNB) az érintett felügyeleti hatóságokkal és a pénzügyi konglomerátummal folytatott egyeztetés alapján dönt arról,
hogy a  pénzügyi konglomerátum tőkemegfelelésének számítása során e  rendeletben meghatározott módszerek
közül melyik számítási módszert kell alkalmazni. A  kiegészítő felügyeletet ellátó MNB-nek a  kiegészítő felügyeleti
célok eléréséhez a leginkább alkalmas módszert kell választania.
3. § (1) A pénzügyi konglomerátum szavatoló tőkéjének meghatározása során a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó
a) hitelintézet tekintetében a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény
(a továbbiakban: Hpt.) 74. §-a szerinti szavatoló tőkét,
b) befektetési vállalkozás tekintetében a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint
az  általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bsztv.)
105. § (4) bekezdése szerinti szavatoló tőkét,
c) biztosító tekintetében a  biztosítókról és a  biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény
(a továbbiakban: Bit.) 121. § (1) bekezdése szerinti szavatoló tőkét,
d) a harmadik országbeli szabályozott vállalkozás tekintetében a székhelye szerinti ország jogszabályai szerinti
– a működés feltételeként előírt – legkisebb tőkét
kell figyelembe venni.
 (2) A pénzügyi konglomerátum tőkeszükségletének meghatározása során a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó
a) hitelintézet tekintetében a Hpt. 76. § (1) és (2) bekezdése szerinti tőkeszükségletet,
b) befektetési vállalkozás tekintetében a Bsztv. 105. § (2) és (3) bekezdése szerinti tőkeszükségletet,
c) biztosító tekintetében a Bit. 8. számú melléklete szerinti minimális szavatoló tőke szükségletet,
d) a harmadik országbeli szabályozott vállalkozás tekintetében a székhelye szerinti ország jogszabályai szerinti
– a működés feltételeként előírt – legkisebb tőkét
kell figyelembe venni.
(3) A  pénzügyi konglomerátum szavatoló tőkéjének meghatározása során a  pénzügyi ágazatbeli nem szabályozott
vállalkozások esetében
a) a  pénzügyi vállalkozás szavatoló tőkéje a  Hpt. 5. számú melléklet 3–5. és 15–17.  pontjában meghatározott
tőkeelemek összege,
b) a  járulékos vállalkozás szavatoló tőkéje a  Hpt. 5. számú melléklet 3–5. és 15–17.  pontjában meghatározott
tőkeelemek összege,
c) a viszontbiztosító szavatoló tőkéje a Bit. 121. § (1) bekezdésében meghatározott szavatoló tőke,
d) a  biztosítói holding társaság szavatoló tőkéje a  Bit. 123.  § (2)  bekezdésében meghatározott tőkeelemek
összege,
e) a vegyes pénzügyi holding társaság szavatoló tőkéjének meghatározásakor a pénzügyi konglomerátumban
legjelentősebb pénzügyi ágazatbeli szabályozott vállalkozásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
 (4) A  pénzügyi konglomerátum tőkeszükségletének meghatározása során a  pénzügyi ágazatbeli nem szabályozott
vállalkozások esetében
a) a  pénzügyi vállalkozás tőkeszükséglete a  Hpt. 9.  § (4)  bekezdése vagy a  Hpt. 16.  § (2), (4) és (6)  bekezdése
szerinti minimális jegyzett tőke,
b) a  járulékos vállalkozás tőkeszükséglete az  adott jogi személyre, illetve jogi személyiség nélküli gazdasági
társaságra előírt legkisebb tőke,
c) a  viszontbiztosító tőkeszükséglete a  Bit. 8. számú mellékletében meghatározott minimális szavatoló tőke
szükséglet,
d) a biztosítói holding társaság tőkeszükséglete nulla,
e) a vegyes pénzügyi holding társaság tőkeszükségletének meghatározásakor a pénzügyi konglomerátumban
legjelentősebb pénzügyi ágazatbeli szabályozott vállalkozásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
 (5) A harmadik országbeli nem szabályozott vállalkozás szavatoló tőkéje és tőkeszükséglete a székhelye szerinti ország
jogszabályai szerinti – a működés feltételeként előírt – legkisebb tőke.
4. § (1) A  pénzügyi konglomerátum szavatoló tőkéjének meghatározása során a  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó
vállalkozás tőkeszükségletében jelentkező hiányt teljes összegében le kell vonni a  pénzügyi konglomerátum
szavatoló tőkéjéből. Ha az  anyavállalatnak a  kötelezettsége egyértelműen a  pénzügyi konglomerátumhoz
tartozó vállalkozásban lévő részesedésére korlátozódik, akkor a  tőkeszükségletben jelentkező hiány – a kiegészítő
felügyeletet ellátó MNB engedélyével – részesedésarányosan figyelembe vehető.
(2) A  pénzügyi konglomerátum tőkemegfelelési számítása során mindig azon ágazatra vonatkozó szabályok
szerinti tőkeelemeket lehet figyelembe venni, amelybe az  adott vállalat tartozik. A  pénzügyi konglomerátum
tőkemegfelelésének számítása során ugyanazon tőkeelemet nem lehet többször figyelembe venni. A  pénzügyi
konglomerátum szintjén fennálló tőkehiányt kizárólag olyan tőkeelemmel lehet fedezni, amely a banki, befektetési
szolgáltatási és biztosítási szolgáltatási ágazat rendelkezései alapján egyaránt tőkeelemnek tekinthető.
5. § (1) A pénzügyi konglomerátum – az MNB 2. §-ban foglalt döntése alapján – a tőkemegfelelése számítását a 6–8. §-ban
rögzített módszerek egyikével köteles elvégezni. A  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi ágazatbeli
vállalkozásokat – a  6.  §-ban rögzített módszer kivételével – a  közvetlen vagy közvetett tulajdoni hányaduk
arányában kell figyelembe venni. Ha az  így kiszámított kiegészítő tőkemegfelelési érték – azaz a  konglomerátum
szintjén számított szavatoló tőke és tőkeszükséglet különbözet – nem negatív, a  pénzügyi konglomerátum
a kiegészítő tőkemegfelelési követelményeknek megfelel.
(2) Tőkekapcsolat nélküli befolyás esetén az összevonás módszere a kiegészítő felügyeletet ellátó MNB által az érintett
felügyeleti hatóságokkal egyeztetve állapítható meg.
(3) A  pénzügyi konglomerátum szavatoló tőkéjének számítása során figyelembe kell venni a  Hpt. 5. számú
mellékletében, a Bsztv. 2. mellékletében és a Bit. 123. §-ában és 124. §-ában foglalt – tőkeelemek figyelembevételére
vonatkozó – határértékeket. A pénzügyi ágazatbeli nem szabályozott vállalkozásokat a határértékek számítása során
az ágazata szabályozott vállalkozására vonatkozó szabályok szerint kell figyelembe venni.
6. § (1) A számviteli konszolidáción alapuló módszer az összevont (konszolidált) beszámolókon alapul.
 (2) A számviteli konszolidáción alapuló módszer esetében a pénzügyi konglomerátum kiegészítő tőkemegfelelésének
számításakor a pénzügyi konglomerátum összevont (konszolidált) alapon számított szavatoló tőkéjéből ki kell vonni
a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó ágazatok – összevont alapon megállapított – tőkeszükségletének összegét.
7. § (1) A levonás és összeadás módszere egyedi beszámolókon alapul.
 (2) A  levonás és összeadás módszere esetében a  pénzügyi konglomerátum kiegészítő tőkemegfelelésének
számításakor a  pénzügyi konglomerátum vállalkozásai szavatoló tőkéjének összegéből ki kell vonni a  pénzügyi
konglomerátum vállalkozásai tőkeszükséglete értékének és a  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó vállalkozások
közötti részesedések könyv szerinti értékének az összegét.
(3) A  jegyzett tőke olyan arányban vehető figyelembe, amilyen arányban az  anyavállalat vagy a  vállalat a  csoport
valamely más vállalkozásában közvetve vagy közvetlenül részesedéssel rendelkezik.
8. § A kombinált módszer esetében a  pénzügyi konglomerátum kiegészítő tőkemegfelelésének számításakor
–  a  kiegészítő felügyeletet ellátó MNB engedélyével – a  6.  §-ban és 7.  §-ban foglalt módszerek kombinációja
alkalmazható.
9. § (1) Ez a rendelet 2013. október 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a pénzügyi konglomerátum szintű tőkemegfelelés számításáról szóló 36/2005. (X. 31.) PM rendelet.
10. § Ez a rendelet
a) a  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítók és befektetési vállalkozások kiegészítő
felügyeletéről, valamint a 73/239/EGK, a 79/267/EGK, a 92/49/EGK, a 92/96/EGK, a 93/6/EGK és a 93/22/EGK
tanácsi, továbbá a  98/78/EK és a  2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló
2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
b) a 98/78/EK, a 2002/87/EK, a 2006/48/EK és a 2009/138/EK irányelvnek a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó
pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról szóló 2011. november 16-i
2011/89/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
336/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Szántó Pétert kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország taskenti
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2015. október 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1358/2017. (VI. 12.) Korm. határozata a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 2017. június 5–16. között Genfben sorra kerülő 106. ülésszakán való magyar részvételről.
A Kormány a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 20.  § (1)  bekezdés f )  pontja
alapján, a nemzetgazdasági miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 106. ülésszakán Magyarországot képviselő tripartit
küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazza a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  küldöttség tagjait a  külgazdasági és külügyminiszterrel
egyetértésben jelölje ki;
 3. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyeket:
a) a költségvetési javaslatok és egyéb kérdések megvitatására,
b) a  nők éjjeli munkájáról szóló 4. számú Egyezmény (1919), a  szénmunkások vagy fűtők foglalkoztatásának
alsó korhatáráról szóló 15. számú Egyezmény (1921), a kikötői rakodómunkások balesetek elleni védelemről
szóló 28. számú Egyezmény (1929), a nők éjjeli munkájáról szóló 41. számú Egyezmény (1934), a nem ipari
foglalkozásokban dolgozók foglalkoztatásának alsó korhatáráról szóló 60. számú Egyezmény (1937), a közúti
szállításban dolgozók munka- és pihenőidőről szóló 67. számú Egyezmény (1939) megszüntetésében való
részvételre;
4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  küldöttség részére a  részvételhez és a  szakmai feladatok
ellátásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. egyetért azzal, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 106. ülésszakán részt vevő küldöttség kormányzati oldala
a nemzeti érdekek figyelembevételével:
a) értékelje a  Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a  továbbiakban: ILO) és a  Nemzetközi Munkaügyi Hivatal
tevékenységét,
b) vegyen részt az ILO Igazgatótestülete 2017–2020 közötti kormányzati tagjainak kiválasztásában,
c) vegyen részt az  ILO stratégiai célkitűzései megvalósulásának nyomon követése keretében a  nemzetközi
munkaügyi egyezmények és ajánlások végrehajtásáról szóló általános vitában, továbbá a munkaerő-migráció
kérdésével foglalkozó általános vitában, valamint a foglalkoztatásról (a háborúból a békébe való átmenetről)
szóló nemzetközi munkaügyi ajánlás felülvizsgálatának normaalkotó vitájában, továbbá a  Szociális
igazságosság a  méltányos globalizációért ILO nyilatkozat nyomán az  alapvető elvek és munkahelyi jogok
stratégiai célkitűzéséről szóló általános vitában.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2017. (VI. 14.) EMMI rendelete a 2017/2018. tanév rendjéről.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (1) bekezdés a), b), p) és r) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 10.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a  szakképzés tekintetében a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm.  rendelet 90.  § 16.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) fenntartóra való tekintet nélkül
aa) az általános iskolákra,
ab) a gimnáziumokra,
ac) a szakgimnáziumokra,
ad) a szakközépiskolákra [a továbbiakban az ab)–ad) pont alattiak együtt: középiskola],
ae) a szakiskolákra [a továbbiakban az ac)–ae) pont alattiak együtt: szakképző iskola],
af ) a készségfejlesztő iskolákra [a továbbiakban az ab)–af ) pont alattiak együtt: középfokú iskola],
ag) az alapfokú művészeti iskolákra,
ah) a  kiegészítő nemzetiségi nyelvoktató iskolákra [a továbbiakban az  aa)–ah)  pont alattiak együtt:
iskola],
ai) a gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézmények iskoláira és kollégiumaira,
továbbá a  fejlesztő nevelést-oktatást végző iskolaként működő gyógypedagógiai, konduktív
pedagógiai nevelési-oktatási intézményekre,
aj) a kollégiumokra,
ak) a  többcélú intézmények iskoláira és kollégiumaira [a továbbiakban az  a)  pont alattiak együtt:
nevelési-oktatási intézmény],
b) az Oktatási Hivatalra (a továbbiakban: Hivatal),
c) a fővárosi és megyei kormányhivatalokra, a járási (fővárosi kerületi) hivatalokra,
d) a tankerületi központra és a Klebelsberg Központra,
e) a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatalra, valamint a szakképzési centrumokra,
f ) a tanulókra és az iskolákba jelentkezőkre,
g) a pedagógusokra,
h) a nevelő és oktató munkát végző más szakemberekre és a nem pedagógus-munkakört betöltőkre, valamint
i) a tanulók és a jelentkezők törvényes képviselőire.
2. A tanév, a tanítási év 2. § (1) A nevelési-oktatási intézményekben a munkát a tanév, ezen belül a tanítási év keretei között kell megszervezni.
 (2) Ha e  rendelet másképp nem rendelkezik, a  2017/2018. tanévben a  tanítási év első tanítási napja 2017. szeptember 1.
(péntek) és utolsó tanítási napja 2018. június 15. (péntek). A  tanítási napok száma – ha e  rendelet másképp
nem rendelkezik – száznyolcvan nap. A  nappali oktatás munkarendje szerint működő szakgimnáziumban
százhetvennyolc, gimnáziumban, szakközépiskolában és szakiskolában százhetvenkilenc nap a  tanítási napok
száma.
(3) Az iskola utolsó, befejező évfolyamán vagy befejező szakképzési évfolyamán az utolsó tanítási nap
a) középfokú iskolákban – a b)–e) pontban meghatározott kivétellel – 2018. május 3.,
b) a rendészetért felelős miniszter fenntartásában működő szakgimnáziumokban 2018. május 18.,
c) a  honvédelemért felelős miniszter fenntartásában működő, kizárólag a  honvédelemért felelős miniszter
hatáskörébe tartozó szakképesítésekre való felkészítést folytató szakképző iskolában 2018. május 25.,
d) szakképző iskolákban féléves, másfél éves, két és fél éves képzésben vagy keresztféléves oktatásban, egész
számú tanéves képzésben részt vevő tanulók részére 2018. január 5.,
e) a két évfolyamos részszakképesítésekre való felkészítést folytató szakiskolákban és a Szakképzési Hídprogram
keretében részszakképesítésekre való felkészítést folytató szakközépiskolákban 2018. június 1.
(4) A  tanítási év lezárásának, a  tanuló minősítésének, a  magasabb évfolyamra lépésnek nem akadálya, ha az  iskola
a  rendkívüli tanítási szünet elrendelése miatt kieső tanítási napokat a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC.  törvény (a  továbbiakban: Nkt.) 30.  § (3)  bekezdésében meghatározottak szerint nem tudja teljes egészében
pótolni. Az  iskola indokolt esetben gondoskodik az  elmaradt tananyag 2018/2019. tanítási évben történő
feldolgozásáról.
(5) A  tanítási év lezárását követően az  iskola – ha az  iskola fenntartója, működtetője azzal egyetért és az  ahhoz
szükséges feltételeket biztosítja – a  tanulói részére pedagógiai program végrehajtásához nem kapcsolódó
foglalkozásokat szervezhet, amelyeken a  részvételt a  tanuló, kiskorú tanuló esetén a szülő az  iskola igazgatójához
benyújtott kérelemben kezdeményezheti.
(6) A  2017/2018. évi átmeneti időszak téli közfoglalkoztatásával összefüggő képzési programban felnőttoktatás
keretében részt vevő tanulók a 2017/2018. tanévre 2017. szeptember 1-jét követően is beiratkozhatnak.
3. § (1) Az  alapfokú művészeti iskolákban és a  felnőttoktatásban a  tanítási év első és utolsó napját – a  tanítási év első és
utolsó hetének keretében – az igazgató határozza meg.
(2) A  szakképesítések megszerzésére való felkészítés a  szakképző iskola azon szakképzési évfolyamain, amelyeken
– a  szakképzésről szóló törvényben szabályozott esetekben – közismereti képzés nem folyik, a  keresztféléves
oktatásszervezés keretében február első hetében is megkezdhető. A  tanítási év első és utolsó napját az  iskola
igazgatója állapítja meg a  2.  § (3)  bekezdése figyelembevételével úgy, hogy a  tanítási napok száma a  2.  §
(2) bekezdésében foglaltaknak megfeleljen.
4. § (1) A  tanítási év első féléve 2018. január 26-ig tart. Az  iskolák 2018. február 2-ig értesítik a  tanulókat, kiskorú tanuló
esetén a  szülőket az  első félévben elért tanulmányi eredményekről. A  3.  §-ban meghatározott esetekben az  első
félév utolsó napját az  igazgató állapítja meg. Az  értesítést ettől a  naptól számított öt munkanapon belül kell
megküldeni.
(2) Az  első félév és a  tanítási év utolsó napját követő tizenöt napon belül az  iskoláknak nevelőtestületi értekezleten
el kell végezniük a  pedagógiai munka elemzését, értékelését, hatékonyságának vizsgálatát. A  nevelőtestületi
értekezletről készített jegyzőkönyvet tájékoztatás céljából meg kell küldeni az  iskolaszéknek, az  intézményi
tanácsnak és a fenntartónak.
3. Tanítási szünet a tanítási évben, a tanítás nélküli munkanapok
5. § A  tanítási évben – a  tanítási napokon felül – a  nevelőtestület a  tanév helyi rendjében meghatározott pedagógiai
célra az általános iskolában hat, a nappali oktatás munkarendje szerint működő gimnáziumban, szakközépiskolában
és szakiskolában hét, a  szakgimnáziumban nyolc munkanapot tanítás nélküli munkanapként használhat fel,
amelyből egy tanítás nélküli munkanap programjáról – a  nevelőtestület véleményének kikérésével – az  iskolai
diákönkormányzat jogosult dönteni, egy tanítás nélküli munkanap kizárólag pályaorientációs célra használható fel.
6. § (1) Az őszi szünet 2017. október 30-tól 2017. november 3-ig tart. A szünet előtti utolsó tanítási nap 2017. október 27.
(péntek), a szünet utáni első tanítási nap 2017. november 6. (hétfő).
(2) A  téli szünet 2017. december 27-től 2018. január 2-ig tart. A  szünet előtti utolsó tanítási nap 2017. december 22.
(péntek), a szünet utáni első tanítási nap 2018. január 3. (szerda).
(3) A  tavaszi szünet 2018. március 29-től 2018. április 3-ig tart. A  szünet előtti utolsó tanítási nap 2018. március 28.
(szerda), a szünet utáni első tanítási nap 2018. április 4. (szerda).
(4) Az  iskola az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott szünetek mellett – a  tanítási év kezdő és befejező napjának
változatlanul hagyásával – más időpontban is adhat a  tanulóknak szünetet, valamint a  szünetek kezdő és
befejező napját módosíthatja, ha – az  Nkt. 30.  § (2) és (3)  bekezdésében meghatározottak megtartásával – a  heti
pihenőnapon tartott tanítási nappal ehhez a szükséges feltételeket megteremti.
(5) A  nemzetiségi oktatásban részt vevő iskolák az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott időpontoktól eltérhetnek,
továbbá a  (4)  bekezdésben meghatározottak szerint a  tanulók részére szünetet adhatnak, ha azt a  nemzetiségi
hagyományok vagy az anyanemzet hagyományai indokolják.
(6) Az (1)–(5) bekezdésben szabályozott szünetek napjain, ha azok munkanapra esnek, az iskolának – szükség esetén –
gondoskodnia kell a tanulók felügyeletéről. A felügyelet megszervezéséről több iskola közösen is gondoskodhat.
(7) A jogszabály által országosan egységesen elrendelt munkanap-áthelyezést – az Nkt. 30. § (1) bekezdése értelmében –
a nevelési-oktatási intézményekben is alkalmazni kell.
4. A vizsgák rendje 7. § (1) A  középiskolai érettségi vizsgákat, a  szakképző iskolai szakmai vizsgákat az  1.  mellékletben foglaltak szerint kell
megtartani.
(2) Az alapfokú művészeti iskolákban a  tanítási év utolsó három hetében lehet vizsgát szervezni. A vizsga időpontját
az iskola igazgatója határozza meg.
5. A középfokú iskolai, a kollégiumi, valamint a Köznevelési és a Szakképzési Hídprogramba történő
felvételi eljárás lebonyolításának ütemezése a 2017/2018. tanévben
8. § A  középfokú iskolai, a  kollégiumi, valamint a  Köznevelési és a  Szakképzési Hídprogramba történő felvételi eljárás
lebonyolításának ütemezését a 2. melléklet tartalmazza.
6. A tanulmányi versenyek 9. § (1) A 3. melléklet tartalmazza azoknak a tanulmányi versenyeknek a jegyzékét, amelyeket az oktatásért felelős miniszter
hirdet meg az iskolák részére, továbbá amelyeket pályáztatás nélkül anyagilag és szakmailag támogat.
(2) Az iskola a munkatervében határozza meg azokat a tanulmányi versenyeket, amelyekre felkészíti a tanulókat.
 (3) Az iskola a jegyzékben nem szereplő tanulmányi versenyre, továbbá nemzetközi tanulmányi diákolimpiára történő
felkészítést akkor építheti be a  munkatervébe, ha azzal az  iskolaszék, ennek hiányában az  iskolai szülői szervezet,
az iskolai diákönkormányzat és az intézményi tanács véleményének kikérését követően a fenntartó egyetért.
(4) A  szakképzés tanulmányi versenyei tekintetében az  (1) és a  (3)  bekezdésben foglaltakat azzal az  eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a  szakképesítésért felelős miniszter az  általa kiírt szakmai tanulmányi versenyre vonatkozó
felhívásnak a  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben történő megjelentetéséről
2017. november 17-ig gondoskodik, egyúttal intézkedik a felhívásnak a kormányzati portálon való közzétételéről.
7. A témahetek megszervezése 10. § (1) A  nevelési-oktatási intézmények működéséről és a  köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012.
(VIII.  31.) EMMI rendelet (a  továbbiakban: miniszteri rendelet) 7.  § (4)  bekezdése szerinti projektoktatást lehetővé
tevő témaheteket a tanítási évben az oktatásért felelős miniszter az alábbi időpontok szerint hirdeti meg:
a) pénzügyi és vállalkozói témahét 2018. március 5. és 2018. március 9. között,
b) digitális témahét 2018. április 9. és 2018. április 13. között,
c) fenntarthatósági témahét 2018. április 23. és 2018. április 27. között.
(2) A  nevelési-oktatási intézmény a  munkatervében meghatározott módon részt vehet a  témahetekhez kapcsolódó
programokon, továbbá a tantervben előírt, az adott témával összefüggő tanítási órákat, foglalkozásokat a témahét
keretében megszervezheti.
8. Országos mérés, értékelés, szakmai ellenőrzés elrendelése 11. § (1) Az  Nkt. 80.  § (1)  bekezdése alapján, a  miniszteri rendelet 79.  § (6)  bekezdésében meghatározott méréseket,
értékeléseket a 2017/2018. tanévben a Hivatal szervezi meg 2018. május 23. napjára. A mérés napja tanítási napnak
minősül, amelyet az érintett tanulók a mérésben való részvétellel teljesítenek, további kötelező tanórai foglalkozás
a művészeti és a testnevelés órák kivételével számukra nem szervezhető. A méréshez szükséges adatokat az érintett
nevelési-oktatási intézmények a  Hivatal részére 2017. november 24-ig küldik meg, a  Hivatal által meghatározott
módon.
(2) A hatodik, a nyolcadik és a tizedik évfolyamon a matematikai alapkészségek vizsgálatához szükséges mérőeszközt
az  adott nemzetiség nyelvén is rendelkezésre kell bocsátani azokban az  iskolákban, amelyekben a  matematika
tantárgyat az adott nemzetiség nyelvén oktatják, és az (1) bekezdésben meghatározott mérést az adott nemzetiség
nyelvén bonyolítják le.
(3) A  Hivatal 2019. február 28-ig országos, intézményi és fenntartói szintű elemzéseket készít, majd megküldi
az  intézményi szintű elemzéseket az  intézmények vezetőinek, az  intézményi és a  fenntartói szintű elemzéseket
a  fenntartóknak, továbbá azokat a  honlapján nyilvánosságra hozza. A  Hivatal az  országos elemzést megküldi
az oktatásért felelős miniszternek, aki azt 2019. április 26-ig a kormányzati portálon nyilvánosságra hozza.
(4) A  miniszteri rendelet 135.  §-a alapján a  két tanítási nyelvű nevelést-oktatást folytató általános iskolában a  Hivatal
2018. május 30-ára szervezi meg azt a célnyelvi mérést, amely a hatodik évfolyamon a Közös Európai Referenciakeret
(a  továbbiakban: KER) szerinti A2 szintű, a  nyolcadik évfolyamon a  KER szerinti B1 szintű nyelvtudást méri.
A  méréshez szükséges adatokat az  érintett általános iskolák a  Hivatal részére 2017. november 24-ig, az  elvégzett
iskolai vizsgálatok tanulói és intézményi adatait 2018. június 15-ig küldik meg, a Hivatal által meghatározott módon.
A  mérések eredményét az  érintett általános iskola a  Hivatal által közzétett javítókulcsok alapján állapítja meg,
és az  eredményeket idegen nyelvenként és évfolyamonként lebontva a  honlapján, annak hiányában a  helyben
szokásos módon teszi közzé 2018. június 15-ig.
(5) A  (4)  bekezdésben foglalt iskolák célnyelvi mérésben részt vevő tanulóinak kivételével az  iskolák hatodik
és nyolcadik évfolyamán angol vagy német nyelvet első idegen nyelvként tanulók körében le kell folytatni
a  Hivatal által szervezett írásbeli idegen nyelvi mérést. A  tanulók idegen nyelvi szövegértési készségeit vizsgáló
mérőeszközöket a  Hivatal készíti el, a  mérést az  iskola pedagógusai 2018. május 16-án végzik el a  Hivatal által
az  iskolákhoz eljuttatott mérőeszközök alkalmazásával. Az  iskola a  mérést saját döntése alapján kiegészítheti
az  idegen nyelvi szóbeli tudásfelméréssel is az  érintett tanulóknál. A  méréshez szükséges adatokat az  érintett
nevelési-oktatási intézmények a  Hivatal részére 2017. november 24-ig, az  elvégzett iskolai vizsgálatok tanulói és
intézményi adatait 2018. június 15-ig küldik meg, a  Hivatal által meghatározott módon. A  mérések eredményét
az  érintett iskola a  Hivatal által közzétett javítókulcsok alapján állapítja meg, és az  eredményeket idegen
nyelvenként és évfolyamonként lebontva a  honlapján, annak hiányában a  helyben szokásos módon teszi közzé
2018. június 15-ig.
(6) A  tanuló eltérő ütemű fejlődéséből, fejlesztési szükségleteiből fakadó egyéni hátrányok csökkentése, továbbá
az alapkészségek sikeres megalapozása és kibontakoztatása érdekében az általános iskolák 2017. október 13-ig felmérik
azon első évfolyamos tanulóik körét, akiknél az óvodai jelzések vagy a tanév kezdete óta szerzett tapasztalatok alapján
az  alapkészségek fejlesztését hangsúlyosabban kell a  későbbiekben támogatni, és ezért a  tanító indokoltnak látja
az  azt elősegítő pedagógiai tevékenység megalapozásához a  Diagnosztikus fejlődésvizsgáló rendszer alkalmazását.
Az  igazgatók 2017. október 27-ig a  Hivatal által meghatározott módon jelentik a  Hivatalnak az  érintett tanulók
létszámát. Az e bekezdésben meghatározott vizsgálatokat az iskoláknak a kiválasztott tanulókkal 2017. december 1-jéig
kell elvégezniük.
(7) A  2017/2018. tanévben az  Nkt. 80.  § (9)  bekezdése alapján, országos mérés, értékelés keretében a  tanulók fizikai
állapotának és edzettségének vizsgálatát az  iskoláknak – az  1–4. évfolyamon, valamint a  felnőttoktatásban tanulók
kivételével – a  nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő tanulók esetében 2018. január 9. és 2018. április 27.
között kell megszervezniük. A mérés eredményeit az érintett nevelési-oktatási intézmények 2018. június 1-jéig töltik fel
a NETFIT® rendszerbe.
12. § (1) 2017. november 2. és 2018. február 28. között szakmai ellenőrzés keretében kell megvizsgálni a  köznevelési
információs rendszer (KIR) intézménytörzsi, személyi nyilvántartásában, valamint a 2017. októberi OSAP-jelentésben
a  köznevelési intézmények által nyújtott adatszolgáltatások, továbbá a  lemorzsolódással veszélyeztetett tanulók
pedagógiai támogatásához kapcsolódó, a Hivatal által működtetett korai jelző- és pedagógiai támogató rendszeren
keresztüli adatszolgáltatások jogszabályi feltételeknek történő megfelelését.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szakmai ellenőrzés lebonyolítását és koordinálását a Hivatal látja el. Az ellenőrzésről készült
jelentést a Hivatal 2018. június 29-ig küldi meg az oktatásért felelős miniszter részére.
9. Az országos mérés, értékelés alapján meghatározott tanulói képességszinthatárok
13. § Az országos mérés, értékelés alapján meghatározott tanulói képességszinthatárokat a 4. melléklet tartalmazza.
10. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
15. § Ez a rendelet 2019. június 1-jén hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
4/2017. (I. 20.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2) és (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján András Pált
2017. február 4. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a külképviseleti választások
lebonyolításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos az  1.  §-ban meghatározott feladatkörében eljárva gondoskodik a  választási eljárásról szóló
2013. évi XXXVI. törvényben és végrehajtási rendeleteiben
a) a külképviseleti szavazás előkészítésével és lebonyolításával,
b) a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgárok névjegyzékbe vételével,
c) a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgárok levélszavazásával, valamint
d) a választópolgárok külképviseleti tájékoztatásával
összefüggő, a  külgazdasági és külügyminiszter, valamint Magyarország külképviseletei részére meghatározott
feladatok összehangolásáról.
3. § A miniszteri biztos
a) feladatkörében eljárva együttműködik a Nemzeti Választási Irodával és a választási eljárásban közreműködő
egyéb szervekkel,
b) gondoskodik a 2. § szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási államtitkár útján a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
5. § A miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
23/2012. (XII. 18.) VM utasítása a taxi kártyák használatának szabályairól.
Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendeletben meghatározott feladat- és hatáskörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontjára – a taxi kártyák használatának és kezelésének rendjét az alábbiak szerint állapítom meg:
1. § A szabályzat hatálya kiterjed a Vidékfejlesztési Minisztériummal (a továbbiakban: Minisztérium) a közszolgálati
tisztviselők jogállásáról szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) alapján kormányzati szolgálati
jogviszonyban álló kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre, a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I. törvény (a továbbiakban: Mt.) alapján a Minisztériummal munkaviszonyban álló munkavállalókra, valamint a Magyar
Közigazgatási Ösztöndíj Program keretében foglalkoztatott ösztöndíjas jogviszonyban állókra (a továbbiakban együtt:
kormánytisztviselők). 2. § Jelen szabályzat alkalmazásában: 1. taxi kártya: a személyszállítás díjaként fizetendő készpénzt helyettesítő fizetési eszköz. A személyszállítás díjaként
fizetendő összeg tekintetében teljes körűen biztosítja a készpénz kímélését. A taxi kártya szigorú számadású, egyedi
sorszámozású plasztik kártya; 2. igénybe vevő: a taxi kártya felvételére és utazásra való felhasználására feljogosított kormánytisztviselő;
3. adminisztrátor: a kártyát birtokló szervezeti egységeknél a taxi kártya felvételére, a kártyaállomány kezelésére,
őrzésére, az igénybe vevő részére történő átadására és a nyilvántartás vezetésére a szervezeti egység vezetője által
kijelölt kormánytisztviselő; 4. KEF elszámoló: a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) közalkalmazottja, aki végzi a taxi
kártyák kiadását, nyilvántartásának ellenőrzését, teljesítési igazolások megküldését, aláírt teljesítési igazolások
ellenőrzését; 5. Szervezeti egység: a Minisztérium Miniszteri Titkársága, Miniszteri Kabinete, közigazgatási államtitkársága,
államtitkárságai és helyettes államtitkárságai; 6. Szervezeti egység vezetője: a szervezeti egység titkárságvezetője;
7. VM kapcsolattartó: a KEF-fel történő kapcsolattartásért felelős, valamint a Minisztérium részéről a taxi kártyák
kibocsátását engedélyező személy: Név, beosztás, szervezeti egység: Gúti Zsuzsanna, titkárságvezető, Jogi és Igazgatási Ügyekért Felelős Helyettes
Államtitkárság Telefon: +36 (1) 795-2143 E-mail: zsuzsanna.guti@vm.gov.hu 3. § (1) A taxi kártya olyan hivatali célú utazásra vehető igénybe és használható fel, amikor az ügyintézés sürgőssége, a
szállítandó anyag, eszköz jellemzői vagy egyéb rendkívüli körülmény nem teszi lehetővé tömegközlekedési eszköz
igénybevételét, vagy az ilyen igénybevétel a hivatali munka zökkenőmentességét, illetve az utazással érintett
kormánytisztviselő teherbírását veszélyeztetné. (2) A taxi kártya az (1) bekezdésben foglalt feltételek mellett is csak Budapesten és a város közigazgatási határától
számított 20 km-es körzeten belül vehető igénybe. A munkáltatói jogkörrel rendelkező vezető, illetve megbízott
esetén a megbízó engedélye alapján a taxi kártya távolabbi utazásra is igénybe vehető, feltéve, hogy az nem minősül
kiküldetésnek és az ilyen utazáshoz a KEF által biztosított kulcsos, vagy taxi rendszerű személygépkocsi használata
akadályba ütközik. (3) A taxi kártya kizárólag személyszállításra, a KEF által lebonyolított közbeszerzési eljárás nyerteseként szerződött,
a kártyán feltüntetett szolgáltató személygépkocsi-parkjához tartozó személygépkocsival történő utazáshoz
használható fel. A közbeszerzési eljárás nyertesével a KEF köt a személyszállítási szolgáltatásra szerződést. A taxi
kártyák beszerzéséről a KEF Gépjármű-fenntartási és Üzemeltetési Főosztálya (a továbbiakban: GFÜF) gondoskodik.
(4) Taxi kártya nem vehető igénybe a napi munkába járáshoz, kiküldetéshez, reptéri transzferhez, továbbá nem hivatali
ügyek intézéséhez. Az állami vezetők kivételével a személyi használatra biztosított személygépkocsik jogosultjai taxi
kártyát csak abban az esetben igényelhetnek, amennyiben a személyi használatra biztosított gépkocsi valamilyen
oknál fogva nem üzemel, vagy a gépjárművezetésben valamilyen oknál fogva (pl. személyi sérülés stb.) korlátozottak.
4. § (1) Az utazásra feljogosító taxi kártya az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a kibocsátó neve, telefonszáma; b) a kártya sorszáma.
(2) Az utazásra szolgáló minden egyes taxi kártya egyedi sorszámmal ellátott.
(3) A kártyahasználatra jogosult szervezeti egység vezetője az 1. melléklet szerinti „Formalevél taxi kártya igényléséhez”
nyomtatvány kitöltésével határozza meg, hogy ellátmányként hány darab taxi kártya kerüljön igénylésre, melyet
minden esetben a VM kapcsolattartó aláírásával kell ellátni. Az 5. melléklet tartalmazza a Minisztériumban kiosztásra
kerülő taxi kártyák számát szervezeti egységenként. A szervezeti egység vezetője jelöli ki a kártyákat és a
nyilvántartásokat kezelő adminisztrátort és helyettesét, akik a kijelölést az aláírás-mintájuk megadásával tudomásul
veszik. A taxi kártyát a szervezeti egységnél az adott nyilvántartás kezelésére kijelölt adminisztrátor a 4. melléklet
szerinti „Felelősségvállalási nyilatkozat” kitöltését és aláírását követően, megőrzési felelősség mellett, átadás-átvételi
jegyzék aláírása mellett veszi át személyesen a KEF elszámolótól. A kártyák használatára engedély alapján jogosultak a
szervezeti egység dolgozói, illetve a szervezeti egység felügyelete alá tartozó főosztályok dolgozói is.
(4) Az adminisztrátor vagy helyettesének személyében történő változást a szervezeti egység vezetője köteles
haladéktalanul bejelenteni a 2. melléklet szerinti „Átadás-átvételi jegyzőkönyv” kitöltése és a KEF elszámolójának
történő megküldése útján. (5) Az átvett taxi kártyákat, a nyilvántartási űrlapokat és az utazási bizonylatokat az adminisztrátor kezeli és más által hozzá
nem férhető, zárható helyen őrzi. Az adminisztrátor feladata továbbá az utazásokról készített, a szabályzat 3.
melléklete szerinti nyilvántartás – kártyánkénti – naprakész vezetése. Az adminisztrátor nyilvántartását a szervezeti
egység vezetője és a minisztérium Ellenőrzési Főosztálya bármikor, a KEF elszámolója előzetes időpont egyeztetéssel
ellenőrizheti. 5. § (1) A taxi kártyával történő utazás engedélyezését a szervezeti egység vezetője, illetve a 6. mellékletben található
Meghatalmazás alapján az általa kijelölt személy végzi. Az adminisztrátor csak az ilyen utazásra adott vezetői engedély
birtokában adhat taxi kártyát az igénybe vevőnek. Az engedélyt a vezető, illetve az általa kijelölt személy a szabályzat
3. mellékletének az „engedélyező aláírása” rovatának kitöltésével adja meg.
(2) A taxi kártya átadásával egyidejűleg az adminisztrátor tájékoztatja az igénybe vevőt a taxi kártya használatával
kapcsolatos kötelezettségeiről és a kártya PIN kódjáról. (3) A taxi kártya utazásra történő kiadásakor az igénybe vevő a 3. melléklet „igénybe vevő aláírása” rovatában aláírásával
igazolja a kártya átvételét. Az igénybe vevő az adminisztrátortól a taxi kártyát megőrzési és elszámolási kötelezettség
mellett kapja meg, utazási célú felhasználásra. (4) Az igénybe vevő a taxi kártyát az utazás végén a gépjárművezető részére átadja, aki a POS terminálon azt lehúzza,
beírja a szükséges adatokat, majd a terminál nyomógombjainak segítségével az igénybe vevő – az adatok ellenőrzését
követően – a kártyához tartozó PIN kódot beüti, így teljesíti a fizetési kötelezettséget. A POS terminál által kinyomtatott
bizonylat másodpéldányát a gépjárművezető az igénybe vevőnek átadja, aki azt elszámolási kötelezettséggel
megőrzi. (5) A taxi kártyát az igénybe vevő más személyre nem ruházhatja át, és kizárólag a jelen szabályzatban foglaltak szerinti
hivatali célra használhatja fel. (6) Az utazást követően az igénybe vevő a POS terminál eredeti bizonylatát köteles haladéktalanul leadni a szervezeti
egység adminisztrátorának, akitől a taxi kártyát a (2) bekezdés szerint kapta, valamint a POS terminál eredeti
bizonylatának másolatát a Jogi és Igazgatási Ügyekért felelős Helyettes Államtitkárságra a VM kapcsolattartónak.
Az adminisztrátor az igénybe vevőtől átvett bizonylatot a taxi kártyához tartozó nyilvántartó laphoz tűzi és a rajta
szereplő összeget a megfelelő rovatba bevezeti. (7) A felhasználó a kártya első használatát megelőzően köteles a 4. mellékletben található felhasználói felelősségvállalási
nyilatkozatot aláírni. Amennyiben a szervezeti egység kezelésében lévő taxi kártya a felhasználás során elvész, úgy
lehetőség van annak pótlására. A kártya pótlása díjköteles. Az aktuális esedékes díjat a KEF az Ellátási Portálján teszi
közzé. A pótlási díjat a kártya felhasználója köteles a KEF részére 8 munkanapon belül a megküldött csekk
felhasználásával postai úton, vagy a KEF pénztárában személyesen befizetni.
(8) A taxi kártya elvesztése esetén az érintett igénybe vevő soron kívül köteles munkaidőben a KEF elszámolót,
munkaidőn kívül a GFÜF illetékesét telefonon értesíteni, aki haladéktalanul intézkedik a kártya letiltásáról. Ezt
követően az érintett igénybe vevő soron kívül köteles a szervezeti egység vezetője részére az eseményről feljegyzést
készíteni. A feljegyzés másolati példányát a nyilvántartást vezető adminisztrátor – a szervezeti egység vezetőjének
aláírását követően – köteles a KEF elszámolójának haladéktalanul – elektronikus formában is (e-mailben vagy faxon) –
megküldeni. Az eredeti feljegyzést a kártya nyilvántartó lapjához kell csatolni és azokat 3 munkanapon belül le kell
adni a KEF elszámolójának. Ezt követően a kezelő adminisztrátor az 1. melléklet szerinti igénylőlap KEF részére történő
megküldésével új taxi kártyát igényelhet. Engedélyezett igénylés esetén a GFÜF az igénylés beérkezését követő egy
munkanapon belül új taxi kártyát biztosít az igénylő szervezeti egység részére.
(9) A taxi kártya felhasználhatatlanságig történő megrongálódása esetén az érintett igénybe vevő köteles a szervezeti
egység vezetője részére az eseményről jegyzőkönyvet készíteni. A jegyzőkönyv másolati példányát a nyilvántartást
vezető adminisztrátor – a szervezeti egység vezetőjének aláírását követően – köteles a KEF elszámolójának
megküldeni. Az eredeti jegyzőkönyvet a kártya nyilvántartó-lapjához kell csatolni és azokat 3 munkanapon belül le kell
adni a KEF elszámolójának, aki a kártyát az átadás-átvételi jegyzéken történő aláírásával visszaveszi. Ezt követően az
adminisztrátor az 1. melléklet szerinti igénylőlap KEF részére történő megküldésével új taxi kártyát igényelhet.
Engedélyezett igénylés esetén a GFÜF az igénylés beérkezését követő egy munkanapon belül új taxi kártyát biztosít az
igénylő szervezeti egység részére. 6. § Az utazásra kiadott taxi kártya PIN kóddal működik. A kártyához tartozó PIN kódot a KEF elszámolója a kártya
átadás-átvételekor közli az adminisztrátorral. A PIN kód titkosan kezelendő, csak az igénybe vevő személlyel
közölhető. A PIN kódot a kártyán vagy mellette feltüntetni tilos.
7. § (1) A taxi kártyák felhasználásának a Minisztériumra eső éves költségkeretét a KEF határozza meg. A szervezeti
egységenkénti negyedéves költségkereteket a KEF-fel történő előzetes egyeztetést követően a Minisztérium
közigazgatási államtitkára az éves költségkeret elfogadását követő 10 munkanapon belül határozza meg. A szervezeti
egység jóváhagyott éves költségkerete nem léphető túl azzal, hogy a negyedéves költségkeretek a negyedév végén
jelentkező megtakarítása a következő negyedévre átvihető. Az éves költségkeretben év végén keletkező megtakarítás
a következő évre nem vihető át. Az éves költségkeret kimerítése után a taxi-szolgáltatás kizárólag az igénybevevő saját
költségére vehető igénybe. (2) A szabályzatban foglaltak szerinti utazásra a szervezeti egység részére jóváhagyott költségkeret jogszerű és takarékos
felhasználását a szervezeti egység vezetője, illetve az általa megbízott személy köteles a nyilvántartás adatai alapján
folyamatosan figyelemmel kísérni. 8. § (1) A taxiszolgáltatótól havonta kapott részletes számlaösszesítő mellékletének alapján a KEF elszámolója az egyes
szervezeti egységek részére az adott egységnél a havonta történő utazások részletezését tartalmazó kimutatást küld,
amelyet a szervezeti egység soron kívül köteles összevetni az adminisztrátor(ok) által vezetett nyilvántartással.
A kimutatás szervezeti egységhez érkezésétől számított 3 munkanapon belül a KEF elszámolója felé kell a szervezeti
egység vezetője által aláírtan visszaigazolni az összevetés eredményét. Amennyiben a nyilvántartás és a kimutatás
között eltérés van, azt – szükség esetén a szolgáltató bevonásával is – a KEF tisztázza.
(2) Az (1) bekezdés szerinti határidő betartásáért a szervezeti egység vezetője felel. Visszaigazolás hiányában vagy annak
késedelmes teljesítése esetén a szervezeti egység a visszaigazolás pótlásáig, illetve a késedelem megszűntéig a részére
megállapított utazási keretfelhasználására nem jogosult. (3) A 4. § (5) bekezdésben meghatározott, ellenőrzésre jogosult személyek felhívására, a szervezeti egységnél lévő, a taxi
kártyák nyilvántartó lapjához tűzött igazolások alapján a GFÜF felé történő alkalomszerű elszámolás, a szervezeti
egységnél a taxi kártyák kezelésével, őrzésével megbízott adminisztrátor feladata és felelőssége.
9. § Amennyiben a taxi kártyák kezelésével, megőrzésével megbízott adminisztrátor a rábízott taxi kártyákkal nem tud
elszámolni, úgy erről a 4. § (5) bekezdés meghatározott ellenőrzésre jogosult személy jegyzőkönyvet vesz fel, amelyet
a munkáltatói jogkör gyakorlójának meg kell küldeni. A taxi kártyák engedély nélküli felhasználása esetén a szervezeti
egység vezetője az adminisztrátorral szemben – kár keletkezésének hiányában is – fegyelmi eljárást indíthat.
A szabályzatban foglaltak megsértésével okozott kárért a kárt okozó személy – az egyéb alkalmazható jogkövetkezmény
mellett – kártérítési felelősséggel tartozik. Az adminisztrátor jogviszonyának, vagy adminisztrátori kijelölésének
megszűnése esetén a taxi kártyákkal és a nyilvántartások naprakész vezetésével köteles a KEF kijelölt munkatársának
elszámolni. 10. § (1) A szervezeti egységek taxi kártyával történő ellátására első alkalommal jelen szabályzat hatálybalépését követő
10 munkanapon belül kerül sor, egyidejűleg jegyzőkönyv alapján visszavonásra kerülnek a korábban átadott
csekktömbök. A jegyzőkönyv formátumával, tartalmával és mellékleteivel kapcsolatb
(2) Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(3) Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az 1/2009. (II. 13.) KvVM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
190/2010. (VI. 8.) Korm. rendelete veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 188/2010. (VI. 3.) Korm. rendelettel kihirdetett veszélyhelyzet feloldásáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének i) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva, a katasztrófák elleni védekezés
irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi
LXXIV. törvény 7. § (1) bekezdésére tekintettel a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 188/2010. (VI. 2.) Korm.
rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti, a Bőny, Mezőörs, Rétalap (Győr-Moson-Sopron Megye) települések
közigazgatási területére kihirdetett árvízi veszélyhelyzetet feloldja.
2. § A Kormány az árvízvédekezéssel összefüggő, 2010. június 2. 22.00 órát követően felmerült, indokolt költségek
felméréséről és biztosításáról külön intézkedik.
3. § (1) Ez a rendelet 2010. június 8-án 20 órakor lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 188/2010. (VI. 3.) Korm.
rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontja.
(3) Ez a rendelet 2010. június 9-én hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
867/B/2002. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség vizsgálatára és megállapítására irányuló indítvány alapján meghozta az alábbi
1. Az Alkotmánybíróság az életüktől és szabadságuktól
politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szó
ló 1992. évi XXXII. törvénnyel, az 1945 és 1963 között
törvénysértő módon elítéltek, az 1956-os forradalommal
és szabadságharccal összefüggésben elítéltek, valamint a
korábbi nyugdíjcsökkentés megszüntetéséről, továbbá az
egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedések hatálya alatt állt személyek társadalombiztosítási és munkajogi
helyzetének rendezéséről szóló 93/1990. (XI. 21.) Korm.
rendelettel, a volt közszolgálati alkalmazottakat érintő
nyugdíjjogi hátrányok enyhítéséről szóló 112/1991.
(IX. 2.) Korm. rendelettel, valamint a az egyes, tartós időtartamú szabadságelvonást elszenvedettek részére járó juttatásról szóló 267/2000. (XII. 26.) Korm. rendelettel
összefüggésben előterjesztett, mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság Kf. III.
29.119/1999/3. számú ítélete alkotmányossági vizsgálatára irányuló kérelmet visszautasítja.
I. Az indítványozó az 1945. február 12-től – 1950. december 3-ig tartó szovjet hadifogság után, illetve 1950. december 24-től – 1953. szeptember 16. napjáig tartó internálás
miatt kárpótlásban részesült. Az indítványozó mindezeken
túl további kárpótlási kérelmet nyújtott be arra hivatkozva,
hogy 1953. szeptember 16-át követően is korlátozták szabadságát, Budapestről és több nagyobb városból kitiltották, rendőrhatósági felügyelet alá helyezték. Ezen kárpótlási kérelmeit az ügyében eljáró bíróságok nem tartották
megalapozottnak.
Az indítványozó az Alkotmánybírósághoz fordult. Hiánypótlásra történő felhívás után az indítványozó mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség vizsgálatára
irányuló kérelmet nyújtott be, amelyben annak megállapítását kérte, hogy az Alkotmány 55. §-ával ellentétes helyzet keletkezett azáltal, hogy a Kpt., továbbá az 1945 és
1963 között törvénysértő módon elítéltek, az 1956-os forradalommal és szabadságharccal összefüggésben elítéltek,
valamint a korábbi nyugdíjcsökkentés megszüntetéséről,
továbbá az egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedések hatálya alatt állt személyek társadalombiztosítási
és munkajogi helyzetének rendezéséről szóló 93/1990.
(XI. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rend.1.)
valamint a volt közszolgálati alkalmazottakat érintő nyugdíjjogi hátrányok enyhítéséről szóló 112/1991. (IX. 2.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rend 2.), végül az
egyes, tartós időtartamú szabadságelvonást elszenvedettek
részére járó juttatásról szóló 267/2000. (XII. 26.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Korm. rend.3.) nem rendelkezik
azok kárpótlásáról, akikkel szemben – a hadifogság és az
internálás megszüntetését követően – 1989-ig további jogsértéseket követtek el. Az indítványozó hivatkozik az
1945–1963 között személyes szabadságukban jogtalanul
korlátozott személyek kárpótlásáról szóló 37/1990.
(III. 28.) OGY határozatra, amelyben az Országgyűlés a
kárpótlási jogszabályok megalkotását megelőzően célul
tűzte ki, hogy „mindazok, akik a második világháborúval
összefüggésben vagy azt követően a sztálinista diktatorikus hatalomban üldözést szenvedtek, kárpótlásban részesüljenek”.
Az indítványozó a kárpótlási ügyében keletkezett, a
Legfelsőbb Bíróság által perújítás kapcsán meghozott,
Kf. III. 29.119/1999/3. számú ítéletének az alkotmányossági vizsgálatát is kezdeményezte.
II. Az Alkotmány indítványozó által jelölt rendelkezése:
„55. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga
van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján
megfosztani.
(2) A bűncselekmény elkövetésével gyanúsított és őrizetbe vett személyt a lehető legrövidebb időn belül vagy
szabadon kell bocsátani, vagy bíró elé kell állítani. A bíró
köteles az elé állított személyt meghallgatni és írásbeli indokolással ellátott határozatban szabadlábra helyezéséről
vagy letartóztatásáról haladéktalanul dönteni.
(3) Az, aki törvénytelen letartóztatás vagy fogvatartás
áldozata volt, kártérítésre jogosult.”
III. Az indítvány az alábbiak miatt nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a kárpótlási jogszabályok
alkotmányossági vizsgálata során követett állandó gyakorlata szerint – amelyet az ún. személyi kárpótlás tekintetében az 1/1995. (II. 8.) AB határozat alapozott meg – a kárpótlási törvény „a jogállami alkotmányt megelőző időre,
visszamenőlegesen állapítja meg az állam kárpótlási kötelezettségét a múlt rendszerekben elkövetett személyi sérelemokozásokért, éspedig úgy, hogy a kizárt, elévült és
egyéb okból érvényesíthetetlen, illetőleg eredetileg nem is
létezett jóvátételi igényeket a semmisségi törvényhozás
során kilátásba helyezett kárpótlási kötelezettséggel közös
nevezőre hozza, a kifogásolt törvénynek meghatározó jogalapja a méltányosság. Erre a visszamenőleges kárpótlásra
ugyanis nincs az államnak alkotmányos kötelezettsége.
A személyi sérelemokozásokért járó kárpótlás ezért ex
gratia jellegű, mert visszamenőleges és egységes jogalapot teremt a személyi sérelemokozások jóvátételére.”
(ABH 1995, 31, 45.). E határozat egyértelműen rögzítette,
hogy „[n]em következik az állam visszamenőleges kárpótlási kötelezettsége közvetlenül az Alkotmány 55. § (3) bekezdésében írt rendelkezésből, amely kimondja, hogy az,
aki törvénytelen letartóztatás vagy fogvatartás áldozata
volt, kártérítésre jogosult.” (ABH 1995, 31, 45.)
Megállapítható tehát, hogy az Alkotmány 55. §-a alapján nem áll fenn jogalkotói kötelezettség kárpótlási jogszabály megalkotására, ezért az az indítvány, amely az Alkotmány 55. §-ából eredő mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását kéri a Kpt., a Korm.
rend.1., a Korm. rend.2. és a Korm. rend.3. vonatkozásában, megalapozatlan. Az Alkotmánybíróság megjegyzi,
hogy a Kpt. alapján lezajló kárpótlási folyamat, majd a
Korm. rend.3. által – mintegy ezt kiegészítő – juttatási
rendszer, továbbá a sérelmet szenvedettek társadalombiztosítási és nyugdíjhelyzetének rendezése (Korm.rend.1.,
Korm. rend.2.) útján az állam (gazdasági teherbíró-képességéhez mérten) szabályozta az egykori jogellenes sérelmek orvoslását. Az Alkotmánybíróságnak a kárpótlási
jogszabályokkal kapcsolatos gyakorlata alapvetően az
adott szabályozási koncepción belüli egyenlő méltóságú
személyként kezelés követelményének a betartására terjedt ki, annak következtében, hogy – mint fentebb is idézésre került – az Alkotmány egyetlen rendelkezéséből, így
az Alkotmány 55. §-ából sem keletkezett közvetlen igény
kárpótlásra, vagy a kapcsolódó juttatásokra. Ugyanakkor
az Alkotmánybíróság többször hangsúlyozta, hogy gyakorlatilag bárkire, aki a múlt rendszerben Magyarországon
élt, érvényes lehet, hogy valamilyen – tulajdoni vagy
egyéb anyagi kihatású – kár, vagy személyi sérelem érte.
E hátrányos helyzetűek körét, hátrányaik természetét és
mértékét nem lehet biztonsággal meghatározni. Tekintettel arra, hogy a kárpótlásra fordítható fedezet korlátozott,
az ország gazdasági helyzete nem teszi lehetővé, hogy az
állam a kárpótlásra jogosultak csoportjainak meghatározásánál minden egyes sérelemokozásra tekintettel legyen.
A juttatások fedezetének eleve korlátozott volta miatt tehát
önmagában véve nem önkényes – és ezért nem alkotmányellenes – ha a kárpótlásra teljes körűen, általános jelleggel
nem kerülhet sor [lásd a 28/1991. (VI. 3.) AB határozatot,
ABH 1991, 88., 96–97.].
Az Alkotmánybíróság a fenti indokok alapján a Kpt., a
Korm. rend.1., a Korm. rend.2., és a Korm. rend.3. tekintetében az Alkotmány 55. §-ából eredő mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló
indítványt elutasította.
2. Az indítványozó kezdeményezte a kárpótlási ügyében született a Legfelsőbb Bíróság által perújítás során hozott ítélet alkotmányossági vizsgálatát is. Az Alkotmánybíróság hatásköreit az Alkotmány, az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény és más törvények határozzák meg. Ezek alapján az Alkotmánybíróságnak nincs
olyan hatásköre, amelyben eljárva bírósági ítéletek felülvizsgálatát végezhetné el. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 29. § b) pontja értelmében az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasítja,
ha az eljárásra nincs hatásköre.
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság Kf. III. 29.119/1999/3. számú ítélete alkotmányossági vizsgálatára irányuló indítványt visszautasította.
Budapest, 2010. február 2. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
32/2010. (IV. 29.) ME határozata az állambiztonsági szolgálatok mágnesszalagra rögzített adatbázisaiban található adatok felülvizsgálatában közreműködő tanácsadó testület tagjainak kinevezéséről.
Az állambiztonsági szolgálatok mágnesszalagra rögzített adatbázisaiban található adatok felülvizsgálatáról szóló
102/2010. (IV. 2.) Korm. rendelet (a továb biak ban: R.) 4. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva
Kenedi Jánost a tanácsadó testület elnökévé,
Cseh Gergő Bendegúzt a tanácsadó testület tagjává,
Palasik Máriát a tanácsadó testület tagjává
kinevezem. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1114/2013. (III. 8.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési források felhasználására vonatkozó Partnerségi Megállapodás célrendszeréről.
A Kormány a 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési források felhasználásáról kötendő Partnerségi Megállapodás első
tervezetével egyetértve úgy dönt, hogy 1. a 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési források felhasználásának átfogó célja a fenntartható, magas hozzáadott
értékű termelésre és a foglalkoztatás bővítésére épülő gazdasági növekedés, amely
a) a gazdasági szereplők versenyképességének javításán és nemzetközi teljesítményének megerősítésén,
b) a foglalkoztatás növelésén, c) az energia- és erőforrás-hatékonyság javításán,
d) a társadalmi felzárkóztatáson és a népesedési kihívások kezelésén,
e) a gazdasági növekedést segítő helyi és térségi fejlesztések megvalósításán
mint nemzeti fejlesztési prioritásokon alapszik, 2. felhívja a programok kidolgozásáért felelős minisztereket, hogy – a nemzetgazdasági miniszter koordinálása mellett,
a további érintett miniszterek bevonásával – a programok kidolgozása során érvényesítsék az 1. pontban meghatározott
célkitűzéseket, Felelős: nemzetgazdasági miniszter Miniszterelnökséget vezető államtitkár emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy folytasson egyeztetést az Európai Bizottsággal a Partnerségi Megállapodás
első tervezetéről, Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az Európai Bizottsággal folytatott tárgyalások tapasztalatai alapján,
az érintett miniszterek bevonásával készítse el a Partnerségi Megállapodás részletes tervezetét, és terjessze azt
a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság elé. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. március 18. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
53/2011. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Kossuth-díjról és a Széchenyi-díjról szóló 1990. évi XII. törvény 5. §
(1) bekezdése alapján, a Kormány előterjesztésére kulturális és művészeti életünk jelentős spektrumát átölelő sokoldalú munkássága, a magyar játékfilmkészítés több
mint negyedszázados irányítása, irodalom-, művelődés- és bibliatörténeti művei, forgatókönyvei, gazdag publikációs
tevékenysége, példaértékű életpályája elismeréseként dr. Nemeskürty Istvánnak, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, Széchenyi-díjas irodalomtörténésznek
a Kossuth Nagydíjat, a magyar néphagyományok ápolásáért, a Kárpát-medencében élő magyar közösségek érdekében és annak körében
végzett három évtizedes példaértékű, népdal- és népmese gyűjtői, műfordítói munkásságáért, varázslatos
előadásaiért Berecz András népdalénekesnek, mesemondónak, a magyar katolikus újságíróképzés megszervezéséért, a televíziós esszé műfajának megteremtéséért, sokoldalú,
műfajgazdag irodalmi munkássága elismeréseként Czakó Gábor József Attila-díjas írónak, publicistának, szerkesztőnek,
a magyar popzenei kultúrában egyéni hangú, maradandó értéket létrehozó több évtizedes munkássága, sokirányú
zeneszerzői és előadóművészi tevékenysége, életpályája elismeréseként Földes László „Hobo” előadóművésznek, dalszerzőnek,
világszerte nagy sikert aratott irodalmi munkássága, számtalan nyelvre lefordított, egyedi stílusú és szerkezetű
alkotásai, életműve elismeréseként Kristóf Ágota írónak, énekes generációk számára példaképül szolgáló egyedülálló stílusú előadóművészetéért, a magyar nóta és a magyar
népdal lélek mélyéig hatoló, magával ragadó szépségű, kivételes tisztasággal történő megszólaltatásáért, kulturális
örökségünk részét képező népdalkincsünk ápolásáért Kovács Apollónia előadóművésznek,
a legjobb színészi hagyományokat megtestesítő játékáért, a drámairodalom nagy szerepeinek emlékezetes
megformálásáért, sokoldalú művészi munkássága elismeréseként Kubik Anna Jászai Mari-díjas színművésznek, Érdemes Művésznek,
a magyar költészetet világszerte népszerűsítő műfordítói munkásságáért, a rendkívüli formakultúrájú és páratlan
nyelvi leleménnyel megírt költeményeiért, életpályája elismeréseként Makkai Ádám költőnek, írónak, műfordítónak, nyelvésznek, a chichagoi University of Illinois nyugalmazott
professzorának, a magyar zenei kultúra és oktatás ügyét szolgáló öt évtizedes tevékenységéért, az egész európai zeneirodalmat átfogó
repertoárja nagy sikerű tolmácsolásáért, kortárszenei kompozíciók bemutatásáért, hangversenyéletünk fáradhatatlan
szervezéséért, művészi pályafutása elismeréseként Medveczky Ádámnak, a Magyar Állami Operaház Liszt Ferenc-díjas karmesterének, Érdemes Művésznek,
történelmi pillanatokat maradandóan megőrző műveiért, sajátos karakterű, klasszikus hagyományokban gyökerező,
határainkon túl is nagyra becsült, sokoldalú művészi munkássága elismeréseként
Orosz István Balázs Béla-díjas és Munkácsy Mihály-díjas grafikusművésznek, Érdemes Művésznek,
a Nyugat-magyarországi Egyetem Alkalmazott Művészeti Intézet egyetemi tanárának,
az európai absztrakt expresszionista művészet képviselőjeként világszerte számon tartott művészi munkásságáért,
művészi életútja elismeréseként Reigl Judit festőművésznek, az életet, és annak értelmét kutató, nemzetközileg is nagyra becsült animációs és rajzfilmrendezői munkásságáért
Rófusz Ferenc Balázs Béla-díjas animációs- és rajzfilmrendezőnek, rendhagyó, a magyar kulturális életben egyedülálló, sajátos stílusú, sokszínű intellektuális humorral átszőtt
előadóművészete, sokoldalú művészi pályafutása elismeréseként Sándor György Jászai Mari-díjas előadóművésznek, humoralistának,
az improvizatív kortárs zene Európa-szerte elismert műveléséért, műfajok sokaságát érintő, folyamatos alkotói,
zeneszerzői munkásságáért Szabados György Liszt Ferenc-díjas zeneszerzőnek, zongoraművésznek,
a magyar színjátszás legnemesebb hagyományait ápoló, a költészetet centrumba állító, társulatépítő iskolateremtő
munkásságáért, emlékezetes, méltán népszerű rendezéseiért Vidnyánszky Attila Jászai Mari-díjas rendezőnek, a Debreceni Csokonai Színház igazgatójának,
nemzetközileg is elismert művészi életútja elismeréseként, az operairodalom koloratúr-szoprán szerepeinek művészi
tolmácsolásáért Ágai Karolának, Liszt Ferenc-díjas magánénekesnek, a Magyar Állami Operaház Örökös tagjának, Kiváló Művésznek
a Kossuth-díjat, a magyar és közép-kelet-európai népzenei alapokon nyugvó hagyományápoló, értékmegőrző, azt a legszélesebb
környezetben megismertető és elfogadtató, népdalkincsünket megőrző és továbbadó, humanista szellemiségű,
a magyar nyelvet virtuóz módon használó zeneszerzői, előadóművészi, költői, dalszövegírói munkásságukért
Szarka Tamás zeneszerzőnek, költőnek, a Ghymes Együttes alapító tagjának,
Szarka Gyula zeneszerzőnek, a Ghymes Együttes alapító tagjának,
a megosztott Kossuth-díjat, világszerte számon tartott és nagyra becsült kémiai kutatásaiért és eredményeiért, azoknak ma már klasszikusnak
számító tanulmányokban és könyvekben való közzétételéért, a kémiai tudományok fejlesztése, eredményessége,
a kutatási eredmények gyakorlati hasznosítása érdekében végzett tudományos munkásságáért, az új
tudósnemzedékek számára példaképül szolgáló életpályájáért Oláh György Nobel-díjas kémikusnak, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagjának
a Széchenyi Nagydíjat, világszerte nagyra becsült, a fejlődés- és neveléslélektan, valamint a kreativitás- és tehetségkutatás, továbbá
az életmód- életminőség terén végzett tudományos munkásságáért, a pszichológiai fogalommá vált „flow-állapot”
leírásáért, továbbfejlesztéséért Csíkszentmihályi Mihály pszichológusnak, egyetemi tanárnak, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagjának,
a magyar nyelv generatív szintaxisának kutatásában és a magyar nyelv szerkezete iránti nemzetközi érdeklődés
felkeltésében, a magyar nyelvtan oktatásának megújításában, a generatív nyelvészet módszertanának újításában
végzett iskolateremtő tudományos munkásságáért, egyetemi oktatói és szakmai-közéleti tevékenysége
elismeréseként É. Kiss Katalinnak, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagjának, a Magyar Tudományos Akadémia
Nyelvtudományi Intézete kutatóprofesszorának, egyetemi tanárnak, az immunválasz kialakulásának mechanizmusa, a természetes immunitás szerepe és az adaptív immunitással való
kapcsolódása, az immunfolyamatok szabályozása terén végzett, nemzetközileg is számon tartott tudományos, kutatói
munkássága, oktatói, tankönyvírói tevékenysége elismeréseként Erdei Annának, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagjának, immunbiológusnak, az Eötvös Loránd
Tudományegyetem Immunológiai Tanszék tanszékvezető egyetemi tanárnak, az elektrokémiai kutatásban elért eredményeiért, iskolateremtő tudományos munkássága, oktatói, egyetemvezetői,
publikációs és szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként dr. Inzelt Györgynek, a kémiai tudomány doktorának, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Kémiai Intézet
Elektrokémiai és Elektroanalitikai Laboratórium vezetőjnek, egyetemi tanárnak, több mint négy évtizedes oktatói tevékenysége, az egyetemes, a magyar és a népi építészettörténet terén végzett
iskolateremtő tudományos és kutatói munkássága, valamint a határon túli magyar műemlékek dokumentálásáért és
helyreállításáért tett erőfeszítései elismeréseként dr. Istvánfi Gyulának, a műszaki tudomány kandidátusának, Ybl Miklós-díjas és Forster Gyula-díjas építészmérnöknek,
professor emeritusnak, több évtizedes, az 1848-as forradalmak emigrációjának története, az egyetemes és a XIX–XX. századi orosz történelem
összefüggéseinek bemutatása, elemzése terén végzett több évtizedes, nemzetközileg is számon tartott tudományos,
kutatói, oktatói munkássága elismeréseként dr. Kun Miklósnak, a történettudomány kandidátusának, a Károli Gáspár Református Egyetem Kremlinológiai Intézet
intézetvezető egyetemi tanárának, a motivációs és tanulási folyamatok, különösen az éhség- és testsúlyszabályozás neurokémiai és elektrofiziológiai
mechanizmusainak feltárása, a tanulási mechanizmusok neurokémiai háttere kutatása terén elért eredményeiért,
határainkon túl is nagyra becsült tudományos munkássága, oktatói és a hazai, továbbá a nemzetközi szakmai
közéletben végzett tevékenysége elismeréseként Lénárd László, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagjának, neurobiológusnak, a Pécsi Tudományegyetem
Általános Orvostudományi Kar Élettani Intézet egyetemi tanárának, a Magyar Tudományos Akadémia Idegélettani
Kutatócsoport vezetőjének, endokrinológiai kutatásaiért, a központi idegrendszernek a hypophysis-mellékvesekéreg rendszer működésének
szabályozásában betöltött szerepe, a stressz szervezetre gyakorló hatásainak vizsgálata terén elért eredményeiért,
a tudományos-szakmai közéletben végzett tevékenysége elismeréseként Makara B. Gábornak, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagjának, neuroendokrinológusnak, a Magyar
Tudományos Akadémia Kísérleti orvostudományi Kutatóintézet kutatóprofesszorának, a XV–XVII. század könyv- és olvasmánytörténetének, a XVI–XVII. század magyar művelődéstörténetének és a régi
magyar irodalom történetének kutatásában elért eredményeiért, oktatói, szerkesztői, szakmai közéleti tevékenysége
elismeréseként dr. Monok Istvánnak, az irodalomtudomány kandidátusának, irodalom- és művelődéstörténésznek, könyvtárosnak,
az Eszterházy Károly Főiskola egyetemi docensének, a matematikaoktatásban, különösen a matematikai tehetséggondozás terén kidolgozott, világszerte számon tartott
módszereiért és eredményeiért, a pedagógusképzésben végzett tevékenysége elismeréseként
Pósa Lajos, a Magyar Tudományos Akadémia Rényi Alfréd Matematikai Kutatóintézet munkatársának,
a szilárdtestek elméletében elért eredményeiért, elsősorban a renormálási csoport sokrétű alkalmazásáért, a több
évtizedes oktatói tevékenységét összefoglaló, nemzetközi viszonylatban is jelentős három kötetes „A modern
szilárdtestfizika alapjai” című tankönyvéért Sólyom Jenőnek, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagjának, Állami díjas fizikusnak, a Magyar Tudományos
Akadémia Szilárdtestfizikai és Optikai Kutatóintézet kutatóprofesszorának, az alkalmazott matematika és a mechanika határterületein elért, nemzetközileg is számon tartott kutatási
eredményeiért, valamint az általa vezetett kutatói műhelyben végzett iskolateremtő tevékenységéért, kiemelkedő
oktatói munkájáért Stépán Gábornak, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagjának, gépészmérnöknek, a Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem Gépészmérnöki Kar tanszékvezető egyetemi tanárának, dékánjának,
az egyetemes ókortudomány, ezen belül a klasszika-archeológia és a kelta tudományok terén elért eredményeiért,
a hazai társadalomtudományi kutatások nemzetközi integrációjához való tevőleges hozzájárulásáért, határainkon túl
is nagyra becsült tudományos munkássága, oktatói, egyetemvezetői és szakmai-közéleti tevékenysége
elismeréseként Szabó Miklós a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagjának, az Eötvös Loránd Tudományegyetem
Régészettudományi Intézet kutatóprofesszorának, egyetemi tanárnak, az antikvitás irodalmától a klasszikus korszakokon át a modern irodalomig terjedő, nemzetközileg is számon tartott
irodalomtörténeti, irodalomelméleti és esztétikai munkásságáért, a neolatin irodalom oktatásában és kutatásában
végzett iskolateremtő tevékenysége elismeréseként dr. Szörényi László a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, József Attila-díjas irodalomtörténésznek, a Magyar
Tudományos Akadémia Irodalomtudományi Intézete igazgatójának a Széchenyi-díjat adományozom.
Budapest, 2011. március 11. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
126/2019. (V. 30.) Korm. rendelete az idegenrendészeti szerv kijelöléséről és hatásköréről.
A Kormány
a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdés p) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 8.  § tekintetében a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162.  § (1)  bekezdés
d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 9. § tekintetében a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény 41. § (1) bekezdés a) és c) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 10. §, valamint a 2. és a 3. melléklet tekintetében a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló
1995. évi LXVI. törvény 35/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 11.  § tekintetében a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény 49.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 12.  § tekintetében a  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2007. évi I. törvény 86. § (1) bekezdés a) és c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 13.  § tekintetében a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény
111. § (1) bekezdés a)–c), valamint e)–u) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 14.  § tekintetében a  tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 43.  § (1)  bekezdés
d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 15. § tekintetében a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény 93. § (1) bekezdés h) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 16.  § és a  4.  melléklet tekintetében az  elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182.  § (1)  bekezdés d)  pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 17. § tekintetében a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 18.  § tekintetében a  munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 19.  § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 340. § 8. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 20. § tekintetében az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 21.  § tekintetében az  Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályainak kihirdetéséről szóló
2009. évi XCI. törvény 3. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 22.  § és az  5.  melléklet tekintetében a  Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100.  § (1)  bekezdés n)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 23.  § tekintetében az  egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 15.  § (4)  bekezdés
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 24.  §, valamint a  6–8.  melléklet tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati
jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 340. § 1. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 25. § tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 21. pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 26. § és a 9. melléklet tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 14. pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 27.  § tekintetében a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198.  § (1)  bekezdés 1. és 2.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 28.  § tekintetében a  Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a  közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló
2011. évi CXXXII. törvény 44. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 29. §, a 30. § és a 10. melléklet tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói
hatáskörében eljárva,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság a  rendészetért felelős miniszter irányítása alá tartozó központi
költségvetési szerv.
2. § A Kormány a  Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvényben meghatározott idegenrendészeti szervként
az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóságot jelöli ki.
3. § Az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság központi szervre és igazgatóságokra tagozódik. Az  igazgatóságokat,
valamint azok illetékességi területét az 1. melléklet állapítja meg.
4. § Az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság ellátja a  jogszabályokban hatáskörébe utalt idegenrendészeti
és menekültügyi feladatokat.
5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–4. § és a 8–30. §, valamint az 1–10. melléklet 2019. július 1-jén lép hatályba.
6. § A Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal elnevezése 2019. július 1. napján Országos Idegenrendészeti
Főigazgatóságra változik, továbbá a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal 2019. július 1-jétől
a) a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) hatálya alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervként,
b) a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény hatálya alá tartozó rendőrségként
működik tovább.
7. § (1) Azon kormányzati szolgálati jogviszonyban állót, aki hivatásos szolgálati jogviszonyban betölthető szolgálati
beosztássá 2019. július 1. napjával átalakításra kerülő munkakört tölt be, a  munkáltató a  jogviszonyváltást
megelőzően írásban nyilatkoztatja arról, hogy a  tervezett besorolás figyelembevételével a  hivatásos szolgálati
jogviszony létesítését vállalja-e.
(2) A hivatásos szolgálati jogviszony létesítését vállaló az erre vonatkozó nyilatkozat megtételével egy időben megteszi
a  Hszt. 42.  § (3)  bekezdés b)  pontja szerinti nyilatkozatot, továbbá csatolja a  Hszt. 3.  melléklete szerinti, kitöltött
adatlapot, valamint a  nyilatkozat megtételétől számított öt munkanapon belül csatolja a  Hszt. 42.  § (3)  bekezdés
c) pontja alapján szükséges, a Hszt. 2. melléklete szerinti hozzátartozói nyilatkozatot.
8. § A gyámhatóságokról, valamint a  gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.)
Korm. rendelet 167/A.  § (2)  bekezdésében az  „a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatalnak” szövegrész helyébe
az „az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóságnak” szöveg lép.
9. § A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény végrehajtásáról szóló 101/1998. (V. 22.) Korm. rendelet
a) 5.  § (1)  bekezdésében és 28.  §-ában az „a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatalnak” szövegrész helyébe
az „az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóságnak” szöveg,
b) 6.  § (1)  bekezdésében, 13.  § (3)  bekezdésében, valamint 14.  § (1)  bekezdés f ) és g)  pontjában
az  „a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal” szövegrész helyébe az  „az Országos Idegenrendészeti
Főigazgatóság” szöveg
lép. 10. § (1) A  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet 1. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
(2) A  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet 3. melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
11. § A közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet
a) 6.  § záró szövegrészében az  „a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal” szövegrész helyébe
az „az idegenrendészeti szerv” szöveg,
b) 1.  mellékletében foglalt táblázat A:35 és A:36 mezőjében az  „a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal”
szövegrész helyébe az „az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság” szöveg
lép.
12. § (1) A  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2007. évi I. törvény végrehajtásáról szóló 113/2007. (V. 24.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 113/2007. (V. 24.)
Korm. rendelet] 2. § c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Tv.-ben szabályozott idegenrendészeti eljárások során a következő hatóságok járnak el:)
„c) az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság);”
(2) A 113/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 4. § c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: Vízumkódex) szerinti száznyolcvan napon belül
kilencven napot meg nem haladó, tervezett (a továbbiakban: kilencven napot meg nem haladó, tervezett) tartózkodásra
jogosító vízum kiadására irányuló eljárás]
„c) a Főigazgatóság,”
[(a továbbiakban együtt: vízumkiadó hatóság) hatáskörébe tartozik.]
(3) A 113/2007. (V. 24.) Korm. rendelet
a) 2. § d) pontjában az „a Hivatal területi szerve” szövegrész helyébe az „a Főigazgatóság igazgatósága” szöveg,
b) 7. § (5) bekezdésében az „a Hivatalnál” szövegrész helyébe az „a Főigazgatóságnál” szöveg,
c) 7. § (6) bekezdésében és 42. § (4) bekezdésében az „a Hivatalnak” szövegrész helyébe az „a Főigazgatóságnak”
szöveg,
d) 7. § (7) bekezdésében, 42. § (5) és (6) bekezdésében és 78/B. § (5)–(8) bekezdésében az „A Hivatal” szövegrész
helyébe az „A Főigazgatóság” szöveg,
e) 16/C.  § (1)  bekezdésében és 18/C.  § (8)  bekezdésében az  „a Hivatalhoz” szövegrész helyébe
az „a Főigazgatósághoz” szöveg,
f ) 16/C. § (2) és (3) bekezdésében, 17. § (1) bekezdésében, 18/C. § (9) bekezdésében, 42. § (7) bekezdésében,
48.  § (2a)  bekezdésében, 53.  § (2)  bekezdésében, 73.  § (3)  bekezdésében, 74.  §-ában, 78/A.  § b) és
d)  pontjában, 78/B.  § (4)  bekezdés nyitó szövegrészében és (6)  bekezdés c)  pontjában és 79/C.  §
(2) bekezdésében az „a Hivatal” szövegrész helyébe az „a Főigazgatóság” szöveg,
g) 48. § (1) bekezdésében és 78/B. § (3) bekezdésében az „a Hivatalt” szövegrész helyébe az „a Főigazgatóságot”
szöveg
lép. 13. § (1) A  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény végrehajtásáról
szóló 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet] 1.  § c)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[A Tv.-ben szabályozott közigazgatási hatósági eljárások (a továbbiakban: idegenrendészeti eljárások) során a következő
hatóságok (a továbbiakban: idegenrendészeti hatóságok) járnak el:]
„c) az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság);”
(2) A 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 7. § c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: Vízumkódex) szerinti száznyolcvan napon belül
kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízum kiadására irányuló eljárás]
„c) a Főigazgatóság,”
[(a továbbiakban együtt: vízumkiadó hatóság) hatáskörébe tartozik.]
(3) A 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 31. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kilencven napot meghaladó tartózkodásra jogosító vízum kiadására irányuló idegenrendészeti eljárás)
„b) a Főigazgatóság,”
[(a továbbiakban e fejezet alkalmazásában együtt: vízumkiadó hatóság) hatáskörébe tartozik.]
(4) A 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet
a) 1. § d) pontjában az „a Hivatal területi szerve” szövegrész helyébe az „a Főigazgatóság igazgatósága” szöveg,
b) 10. § (5) bekezdésében az „a Hivatalnál” szövegrész helyébe az „a Főigazgatóságnál” szöveg,
c) 10.  § (6)  bekezdésében, 37.  § (1)  bekezdésében és 158.  § (4)  bekezdésében az „a Hivatalnak” szövegrész
helyébe az „a Főigazgatóságnak” szöveg,
d) 10.  § (7)  bekezdésében, 72/I.  § (2)  bekezdésében, 76.  § (3)  bekezdésében, 129.  § (4)  bekezdésében,
141. § (2) bekezdésében, 158. § (6) bekezdésében és 181/B. § (6)–(9) bekezdésében az „A Hivatal” szövegrész
helyébe az „A Főigazgatóság” szöveg,
e) 16. § (3) bekezdésében az „a Hivatal” szövegrészek helyébe az „a Főigazgatóság” szöveg,
f ) 16.  § (3)  bekezdésében, 114.  § (5)  bekezdésében és 181/A.  § (1)  bekezdésében az „a Hivatalt” szövegrész
helyébe az „a Főigazgatóságot” szöveg,
g) 20/C. § (1) bekezdésében, 25. § (3) bekezdésében és 28/C. § (10) bekezdésében az „a Hivatalhoz” szövegrész
helyébe az „a Főigazgatósághoz” szöveg,
h) 20/C.  § (2) és (3)  bekezdésében, 21.  § (1)  bekezdésében, 25.  § (4)  bekezdésében, 28/C.  §
(11)  bekezdésében, 32.  § b)  pontjában, 47/E.  § (2)  bekezdésében, 55.  § (3)  bekezdésében, 73.  §-ában,
102.  § (1)   és (2)  bekezdésében, 114.  § (3)  bekezdés a)  pontjában, 117.  § (1)  bekezdésében, 131.  §
(1)  bekezdésében, 141.  § (3), (4) és (5)  bekezdésében, 142.  § (5)  bekezdésében, 152.  § (3)  bekezdésében,
158. § (7) bekezdésében, 158/B. (2) bekezdésében, 169/G. § (1) és (5) bekezdésében, 170. §-ában, 178. §-ában,
181/A.  § (2)  bekezdés b) és d)  pontjában, 181/B.  § (5)  bekezdésében és (7)  bekezdés c)  pontjában
és 182/B.  § (5)  bekezdés nyitó szövegrészében és (6)  bekezdésében az  „a Hivatal” szövegrész helyébe
az „a Főigazgatóság” szöveg,
i) 158. § (5) bekezdésében az „A Hivatalnak” szövegrész helyébe az „A Főigazgatóságnak” szöveg,
j) 158. § (8) bekezdésében a „Hivatal” szövegrész helyébe a „Főigazgatóság” szöveg,
k) VI.  mellékletében az  „a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatalnak (a továbbiakban: Hivatal)” szövegrész
helyébe az „az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóságnak” szöveg,
l) VI. mellékletében az „a Hivatal” szövegrészek helyébe az „az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság” szöveg
lép.
14. § A harmadik országbeli állampolgár kutatókat fogadó kutatószervezetek akkreditációjáról, valamint a  fogadási
megállapodásról szóló 181/2007. (VII. 6.) Korm. rendelet 14.  § (2) és (3)  bekezdésében az  „a Bevándorlási
és Menekültügyi Hivatalt” szövegrész helyébe az „az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóságot” szöveg lép.
15. § A menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény végrehajtásáról szóló 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet
70.  § (1)  bekezdésében az  „a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatalt” szövegrész helyébe az  „az Országos
Idegenrendészeti Főigazgatóságot” szöveg lép.
16. § A kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 3. melléklete a 4. melléklet szerint módosul.
17. § A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
29.  § (1)  bekezdés d)  pontjában az „a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal” szövegrész helyébe az „az Országos
Idegenrendészeti Főigazgatóság” szöveg lép.
18. § A munkavédelmi hatósági feladatokat ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló 373/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
1. § (3) bekezdésében a „Szolgálat és a Terrorelhárítási Központ” szövegrész helyébe a „Szolgálat, a Terrorelhárítási
Központ és az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság” szöveg lép.
19. § Az Európai Unió intézményeiben nemzeti szakértőként foglalkoztatott köztisztviselőkről, kormánytisztviselőkről
és a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjairól szóló 34/2012. (III. 9.) Korm. rendelet 4.  § (1)  bekezdésében
az „az országos parancsnok, a rendőrségről szóló törvényben meghatározott belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési
feladatokat ellátó szerv főigazgatója, vagy a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító
szerv főigazgatója” szövegrész helyébe az  „a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának
szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti országos parancsnok vagy országos főigazgató” szöveg lép.
20. § Az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 15.  melléklet I. Egységes rovatrend
a költségvetési és finanszírozási bevételekhez, kiadásokhoz pont, K1–8. Költségvetési kiadások alpont, K4. Ellátottak
pénzbeli juttatásai pont, K48. Egyéb nem intézményi ellátások alpont l) pontjában a „Menekültügyi és Bevándorlási
Hivatal” szövegrész helyébe az „az idegenrendészeti szerv” szöveg lép.
21. § Az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályai végrehajtásának egyes kérdéseiről szóló
253/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A NER előírásainak végrehajtásában a következő szervezetek alapfeladatuk ellátásával vesznek részt:)
„c) az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság,”
22. § A segélyhívásokat fogadó szerv hatásköréről, feladatairól, továbbá feladatai ellátásának részletes szabályairól szóló
361/2013. (X. 11.) Korm. rendelet 1. melléklete az 5. melléklet szerint módosul.
23. § (1) A  rendvédelmi szervek, a  Magyar Honvédség, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, az  Országgyűlési
Őrség, valamint a  honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságok
közegészségügyi-járványügyi feladatait ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló 4/2014. (I. 10.) Korm. rendelet
a következő 7/A. §-sal egészül ki:
„7/A.  § A  Kormány az  idegenrendészeti szerv személyi állománya vonatkozásában az  elsőfokú közegészségügyijárványügyi hatósági jogkör gyakorlójaként az országos rendőrfőkapitányt jelöli ki, aki hatósági jogkörét az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv rendvédelmi tisztiorvosa útján látja el.”
(2) A  rendvédelmi szervek, a  Magyar Honvédség, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, az  Országgyűlési
Őrség, valamint a  honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságok
közegészségügyi-járványügyi feladatait ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló 4/2014. (I. 10.) Korm. rendelet
8. §-ában a „3–7.” szövegész helyébe a „3–7/A.” szöveg lép.
24. § (1) A  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII.  törvény végrehajtásáról szóló 154/2015. (VI. 19.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 154/2015. (VI. 19.)
Korm. rendelet] 1. melléklete a 6. melléklet szerint módosul.
(2) A 154/2015. (VI. 19.) Korm. rendelet 2. melléklete a 7. melléklet szerint módosul.
 (3) A 154/2015. (VI. 19.) Korm. rendelet 3. melléklete a 8. melléklet szerint módosul.
25. § A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzettel összefüggő intézkedésekhez kapcsolódó beszerzésekről szóló
316/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 2. § 1. pont b) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában:
ajánlatkérő:)
„b) az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság,”
26. § A közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 1. melléklete
a 9. melléklet szerint módosul.
27. § A közbeszerzési eljárásokban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának, valamint a közbeszerzési műszaki leírás
meghatározásának módjáról szóló 321/2015. (X. 30.) Korm. rendelet
a) 8.  § j)  pontjában, 10.  § (1)  bekezdés h)  pontjában és 16.  § (4)  bekezdésében az  „a Bevándorlási és
Menekültügyi Hivatal” szövegrész helyébe az „az idegenrendészeti szerv” szöveg,
b) 16.  § (4)  bekezdésében az  „A Bevándorolási és Menekültügyi Hivatal” szövegrész helyébe
az „Az idegenrendészeti szerv” szöveg
lép. 28. § Az államtudományi képzési terület alap- és mesterképzési szakjainak meghatározásáról és azok képzési és kimeneti
követelményeiről, valamint az  azzal összefüggő kormányrendeletek módosításáról szóló 282/2016. (IX. 21.)
Korm. rendelet 2. melléklet 5. RENDÉSZETI ALAPKÉPZÉSI SZAK alcím
a) 7.  pontjában az  „a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek, valamint a  Bevándorlási és Állampolgársági
Hivatal” szövegrész helyébe az „a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek” szöveg,
b) 7. pont 7.1. alpontjában az „a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal” szövegrészek helyébe az „az Országos
Idegenrendészeti Főigazgatóság” szöveg,
c) 7. pont 7.1. alpontjában az „a Hivatal” szövegrészek helyébe az „az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság”
szöveg
lép. 29. § A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 1.  melléklete a  10.  melléklet
szerint módosul.
30. § Hatályát veszti a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatalról szóló 361/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
256/2014. (VI. 25.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés
iránti kérelmére tekintettel Radácsyné dr. Karsai Zsuzsanna Katalint 2015. január 16-ai hatállyal bírói tisztségéből
felmentem.
Budapest, 2014. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök