text:
65/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B., dr. Sch. A. és Sch. G. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az álláskeresési járadék folyósításának időtartama az álláskeresővé válást megelőzően
folyamatosan munkaviszonyban töltött idő egyötödénél, de legfeljebb 270 napnál kevesebb ne lehessen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő, ugyanis
a „legfeljebb” és a „kevesebb” szavak egyidejű alkalmazása nyelvtanilag nem értelmezhető, értelemzavaró kapcsolat
áll fenn a mondatban.
Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1733/2013. (X. 11.) Korm. határozata a KEOP-4.4.0/A/09-2010-0031 azonosító számú („Miskolci biogáz üzem létesítése” című) projekt kifizetéseinek felgyorsításáról.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy Biogas-Miskolc Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: kedvezményezett)
közfeladatot ellátó, önkormányzati többségi befolyás alatt álló gazdasági társaság és erre is figyelemmel közszféra
szervezetnek minősül,
2. hozzájárul a kedvezményezett által megvalósítandó KEOP-4.4.0/A/09-2010-0031 azonosító számú, „Miskolci biogáz
üzem létesítése” című projekt támogatástartalmának az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 96. § (4) bekezdésének j) pontja szerinti, az önerő arányos hozzárendelése nélküli
időközi kifizetéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2017. (IX. 29.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a magyar–ukrán államhatáron lévő közúti határhidak fenntartásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2017. XII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi XII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. március 16-i 37. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a magyar–ukrán államhatáron lévő közúti határhidak fenntartásáról szóló
Megállapodás 16. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„1. Jelen Megállapodás a hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások Szerződő Felek általi teljesítéséről szóló,
diplomáciai úton eljuttatott utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének napjától számított 30-ik (harmincadik) napon
lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton eljuttatott utolsó értesítés
kézhezvételének napja: 2017. július 31.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. augusztus 30.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2017. évi XII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a magyar–ukrán államhatáron lévő közúti határhidak fenntartásáról
szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2017. évi XII. törvény 2. és 3. §-a 2017. augusztus 30-án, azaz kettőezertizenhét augusztus harmincadikán lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
7/2012. (I. 6.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondására tekintettel dr. Fülöp Zsoltot 2011. december 31-ei hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére Kerékgyártóné dr. Boros Szilviát 2012. június 28-ai hatállyal,
dr. Balogh Margitot 2012. június 29-ei hatállyal és
dr. Gábor Lászlónét 2012. június 29-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem;
dr. Artner Éva Zsófiát, dr. Benyó Györgyöt, dr. Csiki Bencét,
dr. Csorba Cecília Annát, Dancsné dr. Simon Máriát,
dr. Donáth Évát, dr. Éles Krisztián Józsefet, dr. Hegyi Áront,
dr. Horváth Katalint, dr. Kész Líviát, dr. Kovács Krisztiánt,
dr. Kupai Emőkét, dr. Szücs Katalint, dr. Tolna Andrást és
dr. Vida Adriennét 2012. január 1. napjától határozatlan időtartamra,
dr. Kemény Kornéliát, dr. Sándor-Szőke Zsuzsannát és dr. Tauber Annamáriát
2012. január 15. napjától határozatlan időtartamra, dr. Sinka Ildikó Juditot
2012. január 1. napjától 2014. december 31. napjáig terjedő időtartamra,
dr. Jakobesku Petra Annát 2012. január 15. napjától 2015. január 14. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2011. december 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
88/2015. (X. 30.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének javaslatára
Kozmann Györgyöt az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2015. október 19-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2018. (HK 5.) HVKFH szakutasítása NATO szabványosítási egyezmény nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a Magyar Honvédség doktrinális, szabványosítási és terminológiai tevékenységéről szóló 54/2015.
(X. 21.) HM utasítás 3. § (3) bekezdés a) pontjára,
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. A STANAG 7164 (ED3) Special Aeronautical Charts
(SAC) – AGeoP-23 Edition A / Cartes aéronautiques spéciales (CAS) / Különleges léginavigációs térképek című
NATO szabványosítási egyezmény nemzeti bevezetésre
kerül a következők szerint:
a) témafelelős: az MH Geoinformációs Szolgálat
(a továbbiakban: MH GEOSZ),
b) témakezelő: az MH GEOSZ,
c) a bevezetés időpontja: 2018. szeptember 15. és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
szabványosítási egyezmény a szárazföldi haderőnél és
a légierőnél kerüljön bevezetésre eredeti angol nyelven,
teljes terjedelemben.
4. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép
hatályba.
Huszár János altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
24/2014. (II. 19.) ME határozata a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság egyes tagjai megbízatásának visszavonásáról és új tagok megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 71.  § (4)  bekezdésében foglalt jogkörömben, az  oktatásért felelős
miniszter előterjesztésére
dr. Klinghammer Istvánnak, az MTA rendes tagjának, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi tanárának,
dr. Nusser Zoltánnak, az  MTA levelező tagjának, az  MTA Kísérleti Orvostudományi Kutatóintézete
kutatóprofesszorának és
dr. Vigh Andreának, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem rektorának, egyetemi docensnek
a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági teendőinek ellátására adott megbízatását – lemondásukra
való tekintettel – visszavonom, egyidejűleg
dr. Fejérdy Pált, a Semmelweis Egyetem egyetemi tanárát,
dr. Kovács L. Gábort, az MTA rendes tagját, a Pécsi Tudományegyetem tudományos és innovációs rektorhelyettesét,
egyetemi tanárt és
dr. Kutnyánszky Csabát, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem rektorhelyettesét, egyetemi docenst
a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági teendőinek ellátásával a 2014. február 1-jétől 2018. február
28-áig terjedő időtartamra megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1203/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Veszprémi Petőfi Színház komplex fejlesztéséről.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1284/2016. (VI. 7.) Korm. határozat 3. pont a) alpontja megvalósítása céljából
 1. egyetért a  Veszprémi Petőfi Színház felújítására kidolgozott programmal (a  továbbiakban: fejlesztési program)
és azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Modern Városok Program megvalósításáról szóló
250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott jóváhagyó döntése esetén – a  Modern
Városok Program keretében a  fejlesztési program megvalósításához 2017. évben szükséges 680 000 ezer forint
a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program
jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra Veszprém Megyei Jogú Város
Önkormányzata (a továbbiakban: kedvezményezett) részére;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  emberi erőforrások
miniszterének bevonásával – gondoskodjon a fejlesztési program megvalósításához
a) 2018. évben szükséges 4 000 000 ezer forint,
b) 2019. évben szükséges 4 550 000 ezer forint
biztosításáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. és 2019. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét mint a  fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy a  támogatás
biztosítása érdekében nyújtson be előterjesztést a Modern Városok Program Bizottság részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 4. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a fejlesztési program tekintetében a beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy a  kedvezményezett kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pont
a) alpontja szerinti adatszolgáltatás teljesítésére és 3. pont b) alpontja szerinti ellenőrzés tűrésére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a beruházás megvalósítása ütemében
5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva engedélyezi, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak erre irányuló jóváhagyó döntése esetén –
a  Miniszterelnökséget vezető miniszter a  fejlesztési program megvalósítása érdekében – a  2016. évre vonatkozó
50 000 ezer forint összegű kötelezettségvállalás mellett – a  2017–2019. költségvetési évek kiadási előirányzatai
terhére további legfeljebb 9 230 000 ezer forint összeg mértékéig kötelezettséget vállaljon az alábbi ütemezéssel:
a) a 2017. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja 680 000 ezer forint,
b) a 2018. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja 4 000 000 ezer forint,
c) a 2019. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja 4 550 000 ezer forint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1160/2017. (III. 22.) Korm. határozata a minimálbér-emelésnek és a garantált bérminimum-emelésnek a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közvetlen vagy közvetett tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó egyes többségi állami tulajdonú gazdasági társaságokra gyakorolt hatásairól, valamint a bérfejlesztéshez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  minimálbér- és a  garantált bérminimum-emelésnek a  gazdálkodásra gyakorolt közvetlen és közvetett
hatásai okán, valamint a  piaci viszonyokhoz igazodó jövedelemszint biztosítása érdekében a  Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium közvetlen vagy közvetett tulajdonosi joggyakorlása alatt álló, egyes többségi állami tulajdonú
gazdasági társaságoknál 2017. január 1-jétől megvalósuló bérfejlesztés végrehajtásával;
2. az 1.  pontban meghatározottak megvalósítása érdekében az  1.  melléklet szerinti gazdasági társaságok
bérfejlesztéséhez forrást biztosít;
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. és 2. pontban meghatározottak végrehajtása érdekében
a) az 1.  melléklet szerinti gazdasági társaságok közül a  közvetlen állami tulajdonú társaságoknak – a  saját,
valamint a tulajdonukban álló gazdasági társaságok bérfejlesztéséhez – az 1. melléklet szerinti összegben –
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a
szerinti támogatói okirat útján – történő támogatás nyújtása érdekében a  2017.  évre vonatkozó szükséges
intézkedéseket tegye meg;
b) a 2018.  évtől kezdődően a  forrásjuttatás módjának vizsgálatát követően a  szükséges intézkedéseket tegye
meg;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre állását, továbbá – ahol értelmezhető – a bérmegállapodások
hatálybalépését követően azonnal 4. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet
a) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím, 3. Tulajdonosi
joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások alcímét a 6. Az NFM tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó
társaságok bérfejlesztésének ellentételezése jogcímcsoporttal,
b) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím, 4. Az MFB Zrt. rábízott
vagyonába tartozó tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos kiadások alcímét a  4. Az  MFB Zrt. tulajdonosi
joggyakorlása alá tartozó társaságok bérfejlesztésének ellentételezése jogcímmel egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve – az 1. és 2. pontban
meghatározottak megvalósítása érdekében gondoskodjon
a) a 2017.  évben 2017. március 31-ig 20 230 061 ezer forint, 2017. június 30-ig további legfeljebb
20 230 061 ezer forint (együtt összesen legfeljebb 40 460 122 ezer forint),
b) a 2018.  évben – az  a)  alpont szerinti, 2017.  évi forrásigényhez viszonyítottan további legfeljebb
45 672 386 ezer forint, mindösszesen – legfeljebb 86 132 508 ezer forint,
c) a 2019.  évben – a  b)  alpont szerinti, 2018.  évi forrásigényhez viszonyítottan további legfeljebb
26 354 199 ezer forint, mindösszesen – legfeljebb 112 486 707 ezer forint,
d) a 2020.  évtől kezdődően évente legfeljebb a  c)  alpont szerinti, 2019.  évivel megegyező, 112 486 707 ezer
forint
költségvetési forrás biztosításáról; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) pont tekintetében a 2017. évi költségvetés végrehajtása során
a b)–d) pont tekintetében az adott évi központi költségvetés tervezése során
6. tudomásul veszi, hogy az  e  kormányhatározatban meghatározott kifizetések csak abban az  esetben teljesíthetők,
ha azok az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésével összhangban nyújtható állami támogatásnak minősülnek;
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  3.  pont a)  alpontjában meghatározott támogatói okiratban
gondoskodjon a 6. pont szerinti kikötés érvényesítéséről.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
179/2015. (IV. 30.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói tisztségének ellátására
egészségügyi okból tartósan alkalmatlanná válására tekintettel dr. Marozsán Edinát 2015. április 30-ai hatállyal
bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. április 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
38/2016. (VI. 6.) FM rendelete az étkezési tojást termelő tyúkállományok, valamint tenyészbaromfi fajok állatjóléti támogatásának feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben –,
a 9. § tekintetében az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 5. pontjában
kapott felhatalmazás alapján a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  §
2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. állomány: a  tárgyév július 1-jén egy tartási helyen tenyésztésbe vont tenyészbaromfi faj egyedei, vagy
átminősített, étkezési tojást termelő tyúkok összessége;
 2. átminősítés: az  étkezési tojást termelő tyúk korosbítása után történő, korosbítási bizonylattal vagy
nyomtatvánnyal igazolt átsorolása;
 3. étkezési tojást termelő tyúk: a  Gallus gallus fajba tartozó, legalább 17 hetes, átminősített, étkezési tojást
termelő tyúkféle;
 4. nagyvállalkozás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének alkalmazásában
a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban, valamint a  vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos
kategóriáinak a  belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2014. június 25-i 702/2014/EU
bizottsági rendelet (a továbbiakban: 702/2014/EU bizottsági rendelet) I. számú mellékletében meghatározott
kritériumokat nem teljesítő vállalkozás;
5. tárgyév: adott naptári év július 1-jétől a következő naptári év június 30-áig tartó időszak;
 6. tárgynegyedévek:
a) I. tárgynegyedév: a tárgyév július 1-jétől szeptember 30-áig,
b) II. tárgynegyedév: a tárgyév október 1-jétől december 31-éig,
c) III. tárgynegyedév: a tárgyév január 1-jétől március 31-éig,
d) IV. tárgynegyedév: a tárgyév április 1-jétől június 30-áig
tartó időszak;
7. tartási hely: egy járványügyi egységet képező létesítmény, építmény esetén bármely olyan hely, ahol
az 1. pont szerinti állományt állandó vagy időszakos jelleggel tartanak;
8. tartási hely azonosító: a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos
nyilvántartási rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet [a továbbiakban: 119/2007. (X. 18.)
FVM rendelet] 2.  § 15.  pontjában meghatározott tartási helynek a  119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 2.  §
12. pontjában meghatározott Országos Adatbázisban szereplő hétjegyű azonosító kódja;
9. tenyészbaromfi: keltetőtojás vagy tenyésztojás termelésére szánt kacsa, liba, pulyka vagy tyúk fajba tartozó,
nő- és hímivarú baromfi;
10. tenyészet: egy állattartó a hozzá tartozó tartási hellyel együtt;
11. tenyésztésbe vonás: a  tenyészbaromfinak – a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban:
NÉBIH) által, vagy a  tartási hely fekvése szerint illetékes megyei kormányhivatal (a  továbbiakban:
kormányhivatal) által évente, a  Baromfi Információs Rendszer létrehozásáról és működtetésének rendjéről
szóló 120/2007. (X. 18.) FVM rendelet szerint vezetett nyilvántartás alapján kiállított hatósági bizonyítvánnyal
igazolt – termelésbe állítása;
12. termelői csoport: a  termelői csoportokról szóló 81/2004. (V. 4.) FVM rendelet vagy a  termelői csoportok
elismeréséről szóló 42/2015. (VII. 22.) FM rendelet alapján elismert termelői csoport.
2. A támogatás igénybevételének feltételei 2. § (1) E rendeletben meghatározott feltételek teljesítése esetén az étkezési tojást termelő tyúk, valamint tenyészbaromfi
tartása során az  állománynak az  egészségre nem ártalmas, a  megadott értékhatárnál alacsonyabb mikotoxin
tartalmú takarmány biztosításához vissza nem térítendő állami támogatás vehető igénybe.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatásra az  a  jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdálkodó szervezet, egyéni
vállalkozó, valamint a  személyi jövedelemadóról szóló törvény szerint mezőgazdasági őstermelői igazolvánnyal
rendelkező természetes személy – ideértve a törvényben meghatározott családi gazdálkodót is – (a továbbiakban:
igénylő) jogosult, aki vagy amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a  továbbiakban: Törvény) 28.  §
(3)  bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett vagy legkésőbb a  támogatási
kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba vételét a  Törvény alapján vezetett Egységes
Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben;
b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
ba) nem áll felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt,
bb) nem minősül az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6.  §-ában
meghatározott nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak,
bc) megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott követelményeknek,
bd) a  mezőgazdasági termelők részére nyújtandó közvetlen támogatás igénybevételére vonatkozó
szabályokról szóló miniszteri rendelet szerint közvetlen támogatásra jogosult mezőgazdasági
termelőnek minősül;
c) nem címzettje érvényben lévő támogatás visszafizetésére kötelező olyan európai bizottsági határozatnak,
amely a támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította;
d) az  e  rendelet szerinti kifizetési kérelem benyújtásának évében a  tevékenységének megfelelő, az  érintett
termékpályán működő, olyan államilag elismert termelői csoport, Beszerzési és Értékesítő Szövetkezet,
tenyésztő szervezet vagy terméktanács tagja, amely nyitott tagsággal rendelkezik;
e) a  tárgyévben valamennyi állategészségügyi nyilvántartási kötelezettségének eleget tesz, valamint betartja
az állategészségügyi és állatvédelmi szabályokat;
f ) a támogatási alapot képező állomány tartását saját kockázatára végzi;
g) vállalja az  étkezési tojást termelő tyúk, illetve a  tenyészbaromfi tartásának – a  támogatási kérelem
benyújtásától számított – legalább öt éven át történő folytatását;
h) a b), c), e), f ) és g) pontokban foglaltakról a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik; és
i) a 6. § (1) bekezdése szerinti kötelezettségének eleget tesz.
(3) A  támogatás az  igénylő által a  tárgyév július 1-jén tenyésztésbe vont tenyészbaromfi-állományra, illetve
átminősített, étkezési tojást termelő tyúkállományra igényelhető.
(4) A támogatás egy állományra évente egy alkalommal, állategység alapján igényelhető. Az állategység számításának
módját az 1. melléklet tartalmazza. A támogatási összeget a darabszám és az állategységnek az 1. melléklet szerinti
táblázat alapján kiszámított – kerekítés nélküli – számának szorzataként kell megállapítani.
(5) Az  étkezési tojást termelő tyúkállomány állatlétszámát a  kezelő állatorvos a  kormányhivatal igazolása,
tenyészbaromfi esetében a NÉBIH vagy a kormányhivatal által kiállított hatósági bizonyítvány alapján igazolja.
(6) Étkezési tojást termelő tyúk vagy tenyészbaromfi tartása során az  állomány részére legfeljebb 2,5 mg/kg
deoxinivalenol tartalmú tojótápnak a  támogatási kérelem benyújtását megelőzően történő biztosítása e  rendelet
alapján nem támogatható.
(7) Ugyanazon, egymást részben vagy egészben átfedő, azonosítható, elszámolható költségek esetén a  támogatás
abban az esetben halmozható más, államháztartási vagy európai uniós forrásból származó támogatással, ha az nem
vezet a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban, valamint a  vidéki térségekben nyújtott állami támogatásokról
szóló, 2014–2020 időszakra vonatkozó európai uniós iránymutatásokban (a  továbbiakban: Iránymutatások)
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás vagy támogatási összeg túllépéséhez.
(8) Különböző azonosítható, elszámolható költségek esetén a támogatás halmozható más, államháztartási vagy európai
uniós forrásból származó támogatással.
(9) A  támogatás – mint az  Iránymutatások szerint engedélyezett támogatás – nem halmozható csekély összegű
támogatással ugyanazon elszámolható költségek tekintetében, ha az  ilyen halmozódás eredményeként
a támogatási intenzitás vagy a támogatási összeg meghaladná az Iránymutatásokban megállapított értékeket.
(10) A  támogatás ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem halmozható az  1305/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 81.  cikkének (2)  bekezdésében és 82.  cikkében meghatározott kifizetésekkel,
ha az  ilyen halmozódás eredményeként a  támogatási intenzitás vagy a  támogatási összeg meghaladná
az Iránymutatásokban megállapított értékeket.
3. Támogatási keret, a támogatás forrása, mértéke 3. § (1) E  rendelet szerinti támogatás a  tárgyévre vonatkozóan legfeljebb 1251,6 millió forint összegig nyújtható
a 2. mellékletben rögzített támogatási keretfelosztás szerint.
(2) A támogatás kifizetését az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium
fejezeti kezelésű, 10032000-01220191-51200002 számú, Folyó kiadások és jövedelemtámogatások előirányzatfelhasználási keretszámláról kell teljesíteni.
(3) A támogatás mértéke állategységenként
a) étkezési tojást termelő tyúk és tenyésztyúk esetén 10 391 Ft,
b) tenyészliba esetén 7 903,2 Ft,
c) tenyészkacsa esetén 9 181 Ft,
d) tenyészpulyka esetén 6 373,8 Ft.
4. A támogatási kérelem benyújtása és elbírálása 4. § (1) Az  igénylő a  támogatási kérelmet a  tárgyévet megelőző év június 1-jétől június 30-áig nyújthatja be
a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) által rendszeresített és a  honlapján
közleményben közzétett, a 3. melléklet szerinti adattartalmú nyomtatványon. Egy tárgyévre baromfi megnevezéscsoportonként kizárólag egy támogatási kérelem nyújtható be.
(2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) a  támogatási kérelem benyújtásának időpontjában a  tartási helyen az  étkezési tojást termelő tyúk, illetve
tenyészbaromfi férőhely maximális kapacitása alapján tartható állategységről szóló, a  kormányhivatal által
kiállított igazolás egy eredeti példányát,
b) a Baromfi Termék Tanácshoz (a továbbiakban: BTT) a tárgyévet megelőző év június 15-éig benyújtott és általa
ellenjegyzett, a 4. melléklet I. pontja szerinti adattartalmú Szakmai Ellenőrzési Lap egy eredeti példányát, és
c) a 2. § (2) bekezdés h) pontja szerinti nyilatkozatokat.
 (3) Nagyvállalkozásnak minősülő igénylő a  támogatási kérelméhez köteles csatolni az  5.  melléklet szerinti,
a  támogatás igénybevételével előálló és a  támogatás igénybevétele nélküli helyzetére vonatkozó elemzés alapján
a  kormányhivatal által kiállított eredeti igazolást arról, hogy részvétele a  támogatási programban indokolt, amely
igazolás a (2) bekezdés a) pontja szerinti dokumentumon is szerepeltethető.
(4) Az  MVH a  támogatási kérelemről az  abban megjelölt, tervezett állatlétszám alapján jóváhagyható állatlétszámra
vonatkozóan – az 1. melléklet szerinti baromfi megnevezés-csoportonként – hoz döntést.
5. A kifizetési kérelem benyújtása és elbírálása, valamint a támogatás kifizetése
5. § (1) Az  igénylő egy tárgyévre vonatkozóan egy kifizetési kérelmet nyújthat be az  MVH által rendszeresített és
a  honlapján közleményben közzétett, a  6.  melléklet szerinti adattartalmú nyomtatványon. Egy tárgyévre baromfi
megnevezés-csoportonként kizárólag egy kifizetési kérelem nyújtható be. A tárgyévre vonatkozóan be nem nyújtott
kifizetési kérelem szerinti támogatás a tárgyévet követően nem fizethető ki.
(2) A  kifizetési kérelemben kizárólag a  támogatási kérelemben megjelölt és az  MVH által jóváhagyott tartási helyre
és állatlétszámra vonatkozó igény szerepelhet. A  támogatási kérelemben meg nem jelölt tartási helyre, valamint
a jóváhagyott állatlétszámot meghaladó állatlétszámra vonatkozó kifizetési igényt az MVH elutasítja.
(3) A tárgyévre vonatkozó kifizetési kérelmet az igénylő a 2. § (3) bekezdése szerinti időpontban birtokon tartott, azaz
bennálló állományra vonatkozóan a tárgyévet követő év július 1-jétől július 31-éig nyújthatja be az (1) bekezdésben
meghatározottak szerint.
(4) A kifizetési kérelemhez csatolni kell
a) a BTT-hez a tárgynegyedévet követő év július 15-éig benyújtott és általa ellenjegyzett, a 4. melléklet II. pontja
szerinti adattartalmú Szakmai Ellenőrzési Lap egy eredeti példányát,
b) a  kezelő állatorvos által – az  étkezési tojást termelő tyúk esetében a  kormányhivatal igazolása,
tenyészbaromfi esetében a  NÉBIH vagy a  kormányhivatal által, a „Hatósági bizonyítvány tenyészállomány
termelésbe állításáról” megnevezésű hatósági bizonyítvány alapján – kiállított, a  tárgyév július 1-jén
tenyésztésbe vont vagy átminősített állatlétszámról szóló igazolás egy eredeti példányát,
c) a 2. § (2) bekezdés d) pontja szerinti szervezeti tagságról szóló, az adott szervezet által kiállított igazolás egy
eredeti példányát,
d) a  2.  § (2)  bekezdés e)  pontjában foglaltak teljesítéséről szóló, a  kormányhivatal által kiállított igazolás egy
eredeti példányát, valamint
e) a  felhasznált – a  6.  § (1)  bekezdése szerint bevizsgáltatott – takarmánynak az  akkreditált laboratóriumi
eredmény alapján a  6.  §-ban foglalt előírásoknak történő megfeleléséről szóló, a  kezelő állatorvos által
kiállított igazolás egy eredeti példányát.
(5) Ha a  tárgyévben az  összes jogos igény meghaladja a  3.  § (1)  bekezdése szerinti támogatási keret összegét, akkor
a tárgyévben az ügyfél részére legfeljebb kifizethető támogatás összege a túllépés mértékével arányosan csökken.
(6) Ha az  adott baromfi megnevezés-csoportra a  tárgyévre vonatkozóan benyújtott összes jogos támogatási igény
összege meghaladja a tárgyévre a 2. mellékletben meghatározott baromfi megnevezés-csoportonként elkülönített
támogatási keretet, akkor az  MVH az  érintett tárgyévre vonatkozóan – a  2.  mellékletben meghatározott baromfi
megnevezés-csoportonként elkülönített támogatási keretek alapján – megállapítja a visszaosztás mértékét és ennek
figyelembevételével a kifizetési kérelmenként maximálisan megállapítható támogatás összegét.
(7) Ha egy vagy több baromfi megnevezés-csoport esetében a  jóváhagyott támogatás összege kevesebb, mint
a tárgyévben megállapítható összeg, akkor az  így fel nem használt forrással az adott tárgyévben meg kell növelni
azon baromfi megnevezés-csoport vagy csoportok támogatási keretét, ahol a  jóváhagyott támogatási igény
meghaladja a rendelkezésre álló forrást.
(8) Ha a  (7)  bekezdés alapján a  tárgyévben több baromfi megnevezés-csoport támogatási keretét kell megnövelni,
akkor a 2. mellékletben meghatározott, adott tárgyévi keretek arányában kell a fel nem használt támogatási keretet
felosztani.
(9) A  benyújtott támogatási kérelemről, a  jóváhagyott igényről, továbbá a  kifizetett támogatás összegéről az  MVH
a kifizetési kérelem elbírálásától számított harminc napon belül tájékoztatja a minisztert.
6. Az étkezési tojást termelő tyúk és a tenyészbaromfi állomány egészségére nem ártalmas
takarmányának biztosítása
6. § (1) Az  e  rendelet szerinti támogatásra az  az igénylő jogosult, aki vagy amely az  étkezési tojást termelő tyúk, illetve
tenyészbaromfi termelésben tartási ideje alatt – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – évente négy alkalommal
ellenőrizteti az általa felhasznált tojótáp deoxinivalenol tartalmát, amely legfeljebb 2,5 mg/kg lehet.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti ellenőrzést a  tenyészbaromfi tenyésztésbe vonását és az  étkezési tojást termelő tyúk
átminősítését követő I., II., III. és IV. tárgynegyedévben, tenyészpulyka esetében a  tenyésztésbe vonást követő
I. és II. tárgynegyedévben történő mintavétellel kell elvégezni.
(3) A mintavételt a 152/2009/EK rendeletnek a mintavételi és vizsgálati módszerek tekintetében történő módosításáról
szóló, 2013. július 9-i 691/2013/EU bizottsági rendeletben előírt – vagy azzal egyenértékű – mintavételi eljárás
alkalmazásával, deoxinivalenol vizsgálatok elvégzésére akkreditált laboratóriumban kell elvégezni.
7. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
8. § Ez a rendelet
a) a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban, valamint a  vidéki térségekben nyújtott állami támogatásokról
szóló, 2014–2020 időszakra vonatkozó európai uniós iránymutatás állatjóléti kötelezettségvállalások
teljesítéséhez nyújtott támogatásról szóló 1.1.5.2 alfejezetének, valamint
b) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és
az  1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet 33. cikkének
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 9. § Hatályát veszti a  Magyar Élelmiszerkönyv kötelező előírásairól szóló 152/2009. (XI. 12.) FVM rendelet 1.  §
(2) bekezdés 13. pontja, 3. § 18. pontja és 15. melléklete.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
436/2013. (X. 16.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Szent István Egyetemen dr. Tőzsér János
egyetemi tanárt 2013. november 1-jétől 2018. október 31-éig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok
ellátásával.
Budapest, 2013. október 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
123/2008. (V. 14.) KE határozata államtitkár megbízatásának megszűnéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 48. § (2) bekezdése alapján a
miniszterelnök előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Ujhelyi Istvánnak, az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium államtitkárának e megbízatása 2008.
május 14-i hatállyal megszűnik.
Budapest, 2008. május 14. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
4/2018. (I. 25.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2015. XXX. törvény 2–3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2015. évi XXX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2015. április 7-i 47. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és  a Török Köztársaság Kormánya között a szociális biztonságról szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény)
47. cikk (1)–(3) bekezdései az alábbiak szerint rendelkeznek a hatálybalépésről:
„(1) Jelen Egyezményt meg kell erősíteni.
(2) A hatálybalépéshez szükséges belső eljárások lefolytatásának tényéről a Szerződő Felek diplomáciai úton értesítik
egymást.
(3) Jelen Egyezmény a jelen cikk (2) bekezdésében foglalt megerősítésről szóló utolsó értesítés átvételének hónapját
követő harmadik hónap első napján lép hatályba.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2018. január 3.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2018. április 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi XXX. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló
2015. évi XXX. törvény 2–3. §-a 2018. április 1-jén, azaz kettőezer-tizennyolc április elsején lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1484/2016. (VIII. 31.) Korm. határozata a lakiteleki Népfőiskola Alapítvány közművelődési szakmai szolgáltatást ellátó közhasznú nonprofit gazdasági társasága új székhelyének tervezéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  lakiteleki Népfőiskola Alapítvány közművelődési szakmai szolgáltatást ellátó közhasznú nonprofit
gazdasági társasága új székhelyének tervezésével;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az  1.  pont szerinti gazdasági társaság székhelyének tervezési költségeihez szükséges 138 284 ezer forint
biztosításáról a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetében, a  20/50/11 Nemzeti Művelődési Intézet közművelődési szakmai szolgáltatást ellátó új
épületének beruházása előirányzaton.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. szeptember 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2019. (IV. 29.) BM rendelete az „A magyar–román államhatáron a 2015. évben a Maros folyó nem szabályozott szakaszán végrehajtott közös ellenőrzés alapján megállapított határvonal – A határszakasz – 2016” című kiegészítő határokmány, valamint a „Jegyzőkönyv a magyar–román államhatár vízi szakaszainak 2015. közös ellenőrzéséről” című zárójegyzőkönyv jóváhagyásáról.
Az államhatárról szóló 2007.  évi LXXXIX.  törvény 16.  § (6)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés 5. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az  „A magyar–román államhatáron a  2015.  évben a  Maros folyó nem szabályozott szakaszán végrehajtott
közös ellenőrzés alapján megállapított határvonal – A  határszakasz – 2016” című kiegészítő határokmányt
(a  továbbiakban: Kiegészítő határokmány), valamint a „Jegyzőkönyv a magyar–román államhatár vízi szakaszainak
2015.  évi közös ellenőrzéséről” című zárójegyzőkönyvet (a  továbbiakban: Zárójegyzőkönyv) e  rendelettel
jóváhagyom.
(2) A Zárójegyzőkönyvet az 1. melléklet, a Kiegészítő határokmányt a 2. melléklet tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
64/2010. (III. 26.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
100. §-ának a) pontja alapján, az oktatási és kulturális miniszternek – a fenntartóval egyetértésben tett – javaslatára
az Országos Rabbiképző-Zsidó Egyetemen,
dr. Schőner Alfréd egyetemi tanárt
2010. június 1-jétől 2014. május 31-éig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok további ellátásával. Budapest, 2010. március 17.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
168/2012. (VII. 20.) Korm. rendelete a Kormánytisztviselői Döntőbizottságról.
A Kormány a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 9. pontjában foglalt felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. Hatály 1. § A rendelet hatálya a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 1. §
a)–c) pontokban meghatározott államigazgatási szervekre, valamint a kormányzati szolgálati jogviszonyban állókra,
továbbá a Kormánytisztviselői Döntőbizottságra (a továbbiakban: Döntőbizottság) terjed ki.
II. A Kormánytisztviselői Döntőbizottság szervezete 2. § (1) A Döntőbizottság független testület, a döntőbizottsági taggá történő kinevezés nem keletkeztet foglalkoztatási
jogviszonyt.
(2) A Döntőbizottság legfeljebb tizenöt főből álló testület, amely legfeljebb tizenhárom tagból, egy elnökhelyettesből és
az elnökből áll.
(3) A Döntőbizottság tagjai megbízatásukat személyesen kötelesek ellátni.
(4) A Döntőbizottság tagjainak összeférhetetlenségére alkalmazni kell a Kttv. 85. § (4) bekezdés a) és b) pontjait.
Összeférhetetlenség esetén a Kttv. 86. §-ában foglaltak szerint kell eljárni.
(5) Ha a Döntőbizottság tagja nem kormányzati szolgálati jogviszonyban álló személy, akkor a (4) bekezdésben
foglaltakon túl a Kttv. 39. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek is meg kell felelnie.
(6) A Döntőbizottság tagja megbízatásának időtartama alatt a társadalombiztosítás ellátásaira való jogosultság
szempontjából kormányzati szolgálati jogviszonyban foglalkoztatott biztosítottnak, tiszteletdíja nem önálló
tevékenységből származó, járulékalapot képező jövedelemnek minősül.
(7) A Döntőbizottság tagjai külön törvény szerint kötelesek vagyonnyilatkozatot tenni. A vagyonnyilatkozatokat
a titkárságvezető kezeli.
(8) A Döntőbizottság működési szabályait az ügyrendje állapítja meg.
3. § (1) A Döntőbizottság elnökének feladatai:
a) dönt az összeférhetetlenségi ügyekben;
b) képviseli a Döntőbizottságot;
c) jóváhagyja az ügyrendet;
d) ellenőrzi az eljárási határidők megtartását;
e) gondoskodik a kollégium véleményének a közszolgálati biztosok általi megismeréséről;
f) kijelöli az eljáró tanács tagjait;
g) gyakorolja a – kinevezés és felmentés kivételével – a munkáltatói jogokat a titkárságvezető és annak helyettese
felett; h) összehangolja a Döntőbizottság tevékenységét, közreműködik az egységes joggyakorlat biztosításában;
i) összehívja a kollégium üléseit;
j) ellátja azokat a feladatokat, amelyeket a Döntőbizottság ügyrendje számára előír.
(2) A Döntőbizottság elnökét távolléte esetén az elnökhelyettes teljes jogkörrel helyettesíti.
4. § A Döntőbizottság tagjai havonta tiszteletdíjra jogosultak, amelyet a közigazgatási minőségpolitikáért és
személyzetpolitikáért felelős miniszter állapít meg. Az ily módon megállapított tiszteletdíj mértéke nem haladhatja
meg az illetményalap tizenötszörösét.
5. § (1) A Döntőbizottság tagjainak megbízatása felmentéssel szűnik meg. A felmentést nem kell megindokolni. A felmentési
idő harminc nap.
(2) A Döntőbizottság tagját erre irányuló kérelme esetén, kötelező felmenteni, a felmentési idő harminc nap. A felek eltérő
felmentési időtartamban is megállapodhatnak.
(3) A Döntőbizottság tagját a 2. § (4) és (5) bekezdésében foglalt összeférhetetlenség megállapítása esetén azonnali
hatállyal fel kell menteni.
6. § A Döntőbizottság az ügyrendjében meghatározottak szerint közszolgálati biztosokból álló kollégiumot működtet
a jogorvoslati gyakorlat egységességének biztosítása érdekében. A kollégium elnöke a Döntőbizottság elnöke.
A kollégium az egységes jogorvoslati gyakorlat biztosítása érdekében elemzi a Döntőbizottság gyakorlatát és
véleményt nyilvánít a vitás jogalkalmazási kérdésekben. Amennyiben a kollégium megállapítja, hogy az eljáró
tanácsokban hozott döntés elvi jelentőségű, akkor iránymutatást ad az egységes jogalkalmazás érdekében.
A kollégium működésére vonatkozó szabályokat a Döntőbizottság ügyrendje állapítja meg.
7. § (1) A Döntőbizottság ügyviteli és döntés-előkészítési feladatait a Titkárság látja el. A Titkárság a Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium szervezetében működő főosztálynak megfelelő szintű szervezeti egység, a Titkárságon
foglalkoztatottak a minisztériummal állnak kormányzati szolgálati jogviszonyban. A Titkárságot a titkárságvezető
vezeti. A titkárságvezető a Döntőbizottság elnökének irányítása alatt végzi munkáját.
(2) A titkárságvezető főosztályvezető, a titkárságvezető-helyettes főosztályvezető-helyettesi besorolású és díjazású
kormánytisztviselő. A Titkárságon foglalkoztatottak kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők.
(3) A titkárságvezetőt, a titkárságvezető-helyettest a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási
államtitkára a Döntőbizottság elnökének egyetértésével nevezi ki, menti fel. A titkárságvezető,
a titkárságvezető-helyettes felett a munkáltatói jogokat – a kinevezés és a felmentés kivételével – a Döntőbizottság
elnöke gyakorolja.
(4) A Titkárságon foglalkoztatott kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők kinevezéséhez, felmentéséhez
a titkárságvezető egyetértése szükséges. A Titkárságon foglalkoztatott kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők
felett a munkáltatói jogokat – a kinevezés és a felmentés kivételével – a titkárságvezető gyakorolja.
III. A Kormánytisztviselői Döntőbizottság eljárása 8. § (1) A közszolgálati biztos jogorvoslati feladatainak teljesítését nem tagadhatja meg, a rábízott ügyekben folyamatosan,
lelkiismeretesen köteles eljárni.
(2) A közszolgálati biztos minden ügyben befolyástól mentesen, és részrehajlás nélkül köteles eljárni, a döntés
befolyásolására irányuló minden kísérletet köteles elhárítani és arról a Döntőbizottság elnökét tájékoztatni.
(3) A közszolgálati biztos az eljárása során köteles a panaszossal szemben tisztességes és pártatlan magatartást tanúsítani.
(4) A közszolgálati biztos köteles a tisztségéhez méltó, kifogástalan magatartást tanúsítani és tartózkodni minden olyan
megnyilvánulástól, amely a Döntőbizottság eljárásába vetett bizalmat vagy a Döntőbizottság tekintélyét csorbítaná.
(5) A közszolgálati biztosok függetlenek, a jogszabályok alapján meggyőződésüknek megfelelően döntenek,
a jogorvoslati tevékenységükkel összefüggésben nem befolyásolhatók és nem utasíthatók.
(6) A közszolgálati panasz előkészítésében, elbírálásában nem vehet részt az, aki a panaszos által sérelmezett intézkedés
meghozatalában részt vett. 9. § (1) A Döntőbizottság eljárása közszolgálati panasz benyújtásával indul. A közszolgálati panaszt három példányban kell
benyújtani, vagy jegyzőkönyvbe kell mondani. A közszolgálati panaszban meg kell jelölni:
a) a kormánytisztviselő (és képviselője) nevét (a továbbiakban: panaszos), lakcímét (székhelyét), elérhetőségét;
b) a sérelmesnek tartott munkáltatói intézkedést;
c) a közszolgálati panasz alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat;
d) a Döntőbizottság döntésére irányuló indítványt, ennek indokait.
(2) A Döntőbizottsághoz beérkezett közszolgálati panaszt a titkárságvezető nyilvántartásba veszi. A titkárságvezető
kijelöli a közszolgálati panasz vizsgálatára a Titkárság kormánytisztviselőjét.
(3) A Titkárság kormánytisztviselője vizsgálja a közszolgálati panasz befogadhatóságát. E vizsgálata körében
hiánypótlásra szólíthatja fel a panaszost. A közszolgálati panasz befogadhatósága vizsgálatának ki kell terjednie
a Döntőbizottság hatáskörének ellenőrzésére, a közszolgálati panasz jogszabályban foglalt követelményeinek való
megfelelőségére.
(4) Ha a (3) bekezdésben meghatározott vizsgálat alapján a panasz nem befogadható, akkor a közszolgálati panasz
elutasítására a titkárságvezető tesz javaslatot a Döntőbizottság elnökének. A panasz elutasításáról a Döntőbizottság
elnöke dönt, döntését a titkárságvezető írásban közli a panaszossal.
(5) Ha a (3) bekezdés szerinti vizsgálat alapján a panasz befogadható, akkor a titkárságvezető értesíti a panasszal érintett
államigazgatási szervet (a továbbiakban: munkáltató) a Döntőbizottság eljárásának megindításáról, megküldi
számára a panaszt, továbbá szükség szerint iratokat, tájékoztatást kérhet.
(6) A befogadható panaszt a titkárságvezető felterjeszti a Döntőbizottság elnökéhez. A Döntőbizottság elnöke kijelöli az
ügy elbírálásában eljáró tanácsot. A közszolgálati biztosokra kiosztható ügyek számát úgy kell meghatározni, hogy az
lehetővé tegye az eljárási és ügyviteli szabályok megtartását és a közszolgálati biztosok arányos munkaterhét.
A Döntőbizottság elnöke a kijelölésekről tájékoztatja a titkárságvezetőt és felkéri az ügyben döntés-előkészítésre.
(7) A Titkárság (2) bekezdésben foglaltak szerint kijelölt kormánytisztviselője a panasszal kapcsolatban
a) iratokat kérhet be a panaszostól, illetve a munkáltatótól,
b) meghallgathatja a panaszost, illetve a munkáltatót,
c) tanút hallgathat meg,
d) szakértőt kérhet fel,
e) egyéb, a panasz kivizsgálásához szükséges cselekményeket végezhet.
A vizsgálathoz szükséges cselekményekről a titkárságvezető dönt. A lényeges eljárási cselekményekről
a kormánytisztviselő jegyzőkönyvet vesz fel.
(8) A panasz döntésre való előkészítéséhez szükséges eljárási határidő hosszabbítására a titkárságvezető tesz javaslatot az
ügy elbírálásában eljáró tanács elnökének, aki dönt a meghosszabbításról. Az ügy elbírálásában eljáró tanács
elnökének döntését a panaszosnak és a munkáltatónak meg kell küldeni.
(9) A Titkárság kormánytisztviselője a panasz kivizsgálását követően döntési javaslatot készít, amelyet a titkárságvezető
felterjeszt az ügy elbírálásában eljáró tanács elnökéhez.
(10) Az ügy elbírálásában eljáró tanács a titkárságvezető javaslatára meghallgathatja a panaszost, illetve a munkáltatót.
A meghallgatás nem nyilvános. A meghallgatásról jegyzőkönyvet kell felvenni.
(11) Az ügy elbírálásában eljáró tanács a titkárságvezető javaslatára meghozhatja döntését a döntési javaslat és
a rendelkezésre álló iratok alapján meghallgatás lefolytatása nélkül.
(12) Az ügy elbírálásában eljáró tanács határozatát a Döntőbizottság nevében hozza meg, a tanács tagjai a határozatot
kézjegyükkel látják el.
(13) A Döntőbizottság a következő határozatokat hozhatja:
a) a panasznak egészben vagy részben helyt ad, illetve a panaszt elutasítja;
b) az egyezséget jóváhagyja;
c) az eljárást megszünteti, ha az a) és b) pontok szerinti határozat meghozatalára nincs lehetőség.
(14) A Döntőbizottság határozatának meghozatalánál az eljáró tanács tagjain és a jegyzőkönyvvezetőn kívül más
a helyiségben nem tartózkodhat.
(15) A határozat rendelkező részből és indokolásból áll.
(16) A rendelkező résznek világosan tartalmaznia kell a Döntőbizottság döntését. A rendelkező részben kell tájékoztatást
adni arról is, hogy a Döntőbizottság határozata ellen az abban érintettek harminc napon belül keresettel fordulhatnak
a munkaügyi bírósághoz.
(17) Az indokolásnak a következőket kell tartalmaznia különösen:
a) a panasz lényegét;
b) az eljárás eredményét és mindazokat a körülményeket, tényeket, amelyeket a Döntőbizottság határozatának
meghozatalánál figyelembe vett;
c) az alkalmazásra kerülő jogszabályokat.
(18) A Döntőbizottság határozatát a titkárságvezető küldi meg a panaszos és a munkáltató részére.
10. § (1) A panaszos, illetve a munkáltató helyett azok képviselője, meghatalmazottja is eljárhat. A panaszost meghatalmazás
útján képviselheti a hozzátartozója, jogi képviselője, érdek-képviseleti szerv, Magyar Kormánytisztviselői Kar.
(2) A Döntőbizottság eljárása során gondoskodik arról, hogy a panaszos, illetve a munkáltató minden, az eljárás során
felvetődött tényt, iratot, nyilatkozatot megismerhessenek és azokkal kapcsolatban álláspontjukat kifejthessék.
(3) A panaszos a közszolgálati panaszát a Döntőbizottság határozatának meghozataláig visszavonhatja. A közszolgálati
panasz visszavonása esetén a Döntőbizottság az eljárást megszünteti.
11. § Ha a Döntőbizottság a panaszt egészben, vagy részben alaposnak találja, a munkáltatót egészben, vagy részben
kötelezheti a panaszos szükséges és igazolt költségeinek, valamint az eljárás miatt kiesett munkaidejére járó
illetményének megtérítésére.
12. § (1) A Döntőbizottság határozatának kiegészítését a panaszos, illetve a munkáltató a határozat közlésétől számított tizenöt
napon belül kérheti, ha a Döntőbizottság csak a panasz egy részéről döntött, vagy nem döntött valamely kérdésben.
(2) A Döntőbizottság határozata kijavításának van helye elírási, számítási hiba miatt.
(3) A Döntőbizottság határozata jogerős, ha a panaszos, illetve a munkáltató a határozat közlésétől számított harminc
napon belül nem indít munkaügyi jogvitát. 13. § (1) A Döntőbizottsághoz beérkezett véleményt kérő ügyiratot (a továbbiakban: ügyirat) a titkárságvezető nyilvántartásba
veszi és kijelöli a Titkárság kormánytisztviselőjét az ügyirat befogadhatóságának vizsgálatára. Az ügyirat
befogadhatóságának vizsgálata során a Titkárság kormánytisztviselője a véleményt kérőtől felvilágosítást, iratokat
kérhet, az ügyirat kiegészítésére hívhatja fel a véleményt kérőt a titkárságvezető döntése alapján. Az ügyirat
befogadhatóságának vizsgálata során a 9. § (3) bekezdését is megfelelően alkalmazni kell.
(2) Ha az ügyirat nem befogadható, a titkárságvezető javaslatot tesz a Döntőbizottság elnökének az ügyirat elutasítására.
A Döntőbizottság elnökének döntése alapján a titkárságvezető értesíti a véleményt kérőt az ügyirat elutasításáról.
(3) Ha az ügyirat befogadható, a titkárságvezető az ügyiratot felterjeszti a Döntőbizottság elnökéhez, aki kijelöli
a véleményezési eljárást lefolytató közszolgálati biztost.
(4) A közszolgálati biztos számára a Titkárság kormánytisztviselője vélemény tervezetet készít.
(5) A közszolgálati biztos véleményt ad ki, amelyet a titkárságvezető küld meg a véleményt kérőnek.
14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1216/2014. (IV. 3.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0022 azonosító számú („Kecskemét város közösségi közlekedés fejlesztése, átalakítása – zéró emissziós zóna megteremtése soros hibridhajtású alacsonypadlós autóbuszok beszerzésével” című) kiemelt projekt pénzügyi, finanszírozási tranzakciókon realizált árfolyamveszteségének kompenzálásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0022 azonosító számú, „Kecskemét város közösségi közlekedés fejlesztése,
átalakítása – zéró emissziós zóna megteremtése soros hibridhajtású alacsonypadlós autóbuszok beszerzésével”
című projekt támogatásának 56 163 420 forinttal történő növelését a  Magyarország 2014.  évi központi
költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport hazai
társfinanszírozása terhére,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
310/2019. (VII. 30.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dósa Györgyöt 2019. július 31. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. július 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1861/2017. (XI. 29.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport Célelőirányzatok jogcíme és Összevont szakellátás jogcíme 2017. előirányzatának megemeléséről.
A Kormány a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
12. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport 13. Célelőirányzatok jogcím előirányzatának 49 100 000 000 forinttal, valamint 18. Összevont
szakellátás jogcím előirányzatának 5 500 000 000 forinttal történő megemelését az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök