type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1525/2015. (VII. 31.) Korm. határozata a 2015. Nemzeti Vágta rendezvénysorozat támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a 2015. évi Nemzeti Vágta rendezvénysorozat támogatása érdekében az államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján 150,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről
szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32.  Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 38. Egyéb feladatok alcím, 7. Állami többletfeladatok jogcímcsoport javára
az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
284/2011. (XII. 22.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Szécsény és Pető (Pet’ov) települések közötti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről 2007. november 16-án Párkányban aláírt Egyezményt módosító 1. Kiegészítés kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között
a két ország közös államhatárán, Szécsény és Pető (Pet’ov) települések közötti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények
megépítéséről 2007. november 16-án Párkányban aláírt Egyezményt módosító 1. Kiegészítés (a továbbiakban:
1. Kiegészítés) kötelező hatályának elismerésére. 2. § A Kormány az 1. Kiegészítést e rendelettel kihirdeti.
3. § Az 1. Kiegészítés hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„1. KIEGÉSZÍTÉS a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között létrejött, a két ország közös
államhatárán, Szécsény és Pető (Pet’ov) települések közötti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények
megépítéséről 2007. november 16-án Párkányban aláírt Egyezményhez A Szlovák Köztársaság Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya (a továbbiakban együtt: Szerződő Felek) a két
ország közös határán az Ipoly folyót Szécsény és Pető (Pet’ov) települések között átívelő közúti híd, valamint a
csatlakozó utak kivitelezésének érdekében, tekintettel a közúti híd és hídhoz csatlakozó utak megvalósításának európai uniós pénzügyi támogatására,
tekintettel arra, hogy a közúti híd és hídhoz csatlakozó utak megvalósítása a Magyarország–Szlovákia Határon Átnyúló
Együttműködési Program keretében jóváhagyott projekt tárgyát képezi, arra törekedve, hogy eleget tegyenek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két
ország közös államhatárán, Szécsény és Pető (Pet’ov) települések közötti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények
megépítéséről 2007. november 16-án Párkányban aláírt Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 1. Cikk
(3) bekezdése rendelkezésének, arra törekedve, hogy biztosítsák a híd és csatlakozó utak megépítéséhez szükséges anyagi támogatás európai uniós
forrásokból történő lehívásának feltételeit, a következőkben állapodtak meg:
1. cikk
A Szerződő Felek tudomásul veszik és egyetértenek abban, hogy a híd és csatlakozó utak megépítésére a magyar fél
közbeszerzési eljárást indított el a Szerződő Felek nevében, a magyar fél közbeszerzésre vonatkozó előírásaival
összhangban. 2. cikk
A Szerződő Felek ezt a tényt elfogadják, kifejezik egyetértésüket és kijelentik, hogy ez a körülmény semmilyen módon
nem befolyásolja a híd és csatlakozó utak kiépítésének az Egyezmény, illetve további egyedi, belföldi szintű
megállapodások szerinti megvalósítását. 3. cikk
Jelen Kiegészítés az Egyezmény elválaszthatatlan részét képezi.
4. cikk
Jelen Kiegészítés hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az Egyezmény 6. Cikk (2) bekezdése.
5. cikk
Jelen Kiegészítést a Szerződő Feleknek a belső jogszabályaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk, és az a jóváhagyást
igazoló későbbi jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
Készült: Budapesten, 2011. december 20. napján, két eredeti példányban, magyar és szlovák nyelven, amelyből
mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles. A Magyar Köztársaság Kormánya A Szlovák Köztársaság Kormánya
nevében nevében” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2–3. § az 1. Kiegészítés 5. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az 1. Kiegészítés, illetve a 2–3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté
válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
(5) A közlekedésért felelős miniszter a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között létrejött,
a két ország közös államhatárán, Szécsény és Pető (Pet’ov) települések közötti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények
megépítéséről 2007. november 16-án Párkányban aláírt Egyezmény 1. Kiegészítéssel egységes szerkezetbe foglalt
szövegét annak hatálybalépését követően haladéktalanul közzéteszi a Magyar Közlönyben.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
27/2013. (XII. 21.) LÜ utasítása az esélyegyenlőségről.
Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Ebktv.) 63. §-ának
(4) bekezdésében foglaltakra figyelemmel, az egyenlő bánásmód elveinek tiszteletben tartása és az esélyegyenlőség elősegítése
érdekében, az ügyészségéről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján – az ügyészségi
munkavállalói érdek-képviseleti szervezetek és az Ügyészségi Alkalmazottak Országos Tanácsa egyetértésével – a következő
utasítást adom ki:
Az egyenlő bánásmód követelménye, megkülönböztetés tilalma 1. § (1) Az ügyészi szervezetben a foglalkoztatás során tilos az ügyészségi alkalmazottak hátrányos megkülönböztetése.
 (2) A hátrányos megkülönböztetés tilalma kiterjed különösen az ügyészségi szolgálati viszony létesítésére, az illetmény
és a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjt.) szerinti egyéb javadalmazások, kedvezmények és költségtérítések
megállapítására, a képzés, a továbbképzés, továbbá más ösztönzési formák meghatározására, a szolgálati viszony
megszűnésével, valamint az ügyészségi foglalkoztatással összefüggő egyéb kérdésekre.
(3) Kiterjed a tilalom a munkára jelentkezők és az ügyészségi alkalmazottak bárminemű – különösen életkor, nem, családi
állapot, anyaság (várandósság), apaság, nemzetiség, nemzetiséghez való tartozás, faj, származás, vallás, politikai
meggyőződés, érdek-képviseleti szervhez való tartozás miatti – diszkriminációjára is.
(4) A foglalkoztatás jellegéből és természetéből egyértelműen következő lényeges és jogszerű feltételre alapított arányos
megkülönböztetés el nem kerülhető esetei nem jelentik az egyenlő bánásmód követelményének megsértését.
Az emberi méltóság tiszteletben tartása 2. § (1) A foglalkoztatás során tiszteletben kell tartani az ügyészségi alkalmazottak emberi értékeit, méltóságát, személyiségét.
 (2) Az ügyészi szervezeti érdekek mellett az ügyészségi alkalmazottak érdekeit is figyelembe véve olyan munkafeltételeket
és munkakörülményeket, továbbá munkahelyi légkört kell kialakítani, amelyek hozzájárulnak az (1) bekezdésben
megjelölt alapvető értékeknek a megőrzéséhez és megerősítéséhez.
Méltányos és rugalmas bánásmód 3. § Az egyenlő bánásmód elvének érvényesítése és a megkülönböztetés tilalmának alkalmazása mellett az ügyészségi
alkalmazottak foglalkoztatása során felmerülő egyenlőtlenségek megszüntetése érdekében olyan megoldásokra
kell törekedni, amelyek az érintettek foglalkoztatási helyzetének megőrzésére, lehetőség szerint annak javítására
irányulnak.
Az esélyegyenlőség elősegítése 4. § A munkáltató az esélyegyenlőség megvalósulását intézkedéseivel segíti elő, különösen
a) az adható juttatások keretei között a juttatás rendeltetésének mérlegelésével a hátrányos helyzetben lévő
ügyészségi alkalmazottak csoportjaival szemben előnyös megkülönböztetést alkalmazhat,
b) gondot fordít az épületek tervezésénél, felújításánál, az irodabútorok beszerzésénél a fogyatékos ügyészségi
alkalmazottak munkakörülményeinek javítására,
c) a negyvenedik életévet betöltött ügyészségi alkalmazottak számára az angol, francia vagy német nyelv
tanulását munkaidő-kedvezménnyel támogatja,
d) biztosítja a szülési szabadságát vagy gyermeke gondozása miatt fizetés nélküli szabadságát töltő ügyészségi
alkalmazottak részvételét – az ügyészség éves költségvetésében rendelkezésre álló előirányzattól függően –
az általuk kezdeményezett, munkakörük betöltéséhez szükséges szakmai ismereteket adó továbbképzésen,
e) a tizenkettedik életévét be nem töltött gyermeket saját háztartásában nevelő ügyészségi alkalmazottak
részére szabadságuk kiadására vonatkozó további kedvezményként a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I. törvény 122. §-ának (2) bekezdésében meghatározott hét munkanapon túl – harminc nappal korábban
igényelt – további hét munkanap szabadság kiadását biztosítja a nevelési-oktatási intézményben elrendelt
szünet idejére,
f ) a rendkívüli munkavégzés elrendelése során méltányosan mérlegeli a fogyatékosok, a tizedik életévet be nem
töltött gyermeket egyedül nevelők, a hozzátartozót személyesen tartósan ápoló ügyészségi alkalmazottak
speciális helyzetét.
Az egyenlő bánásmód elvének megsértése esetén követendő eljárás
5. § (1) Az egyenlő bánásmód elvének megsértése esetén lehetőséget kell biztosítani a sérelem orvoslására.
 (2) Az egyenlő bánásmód megsértése esetén a sérelmet szenvedett ügyészségi alkalmazott indokainak megjelölésével
a legfőbb ügyész által kijelölt esélyegyenlőségi referenshez (a továbbiakban: referens) fordulhat az egyébként nyitva
álló jogorvoslati és egyeztetési lehetőségen kívül. A referens a sérelemmel kapcsolatos álláspontját tizenöt napon
belül írásban a sérelmet szenvedetthez és a kialakult – jogszabályba ütköző – helyzet megszüntetésére jogosult
ügyészségi vezetőhöz (a továbbiakban: munkahelyi vezető) továbbítja. A munkahelyi vezető a kérdésben tizenöt
napon belül írásban dönt, az ügyészségi alkalmazott kezdeményezésére intézkedése végrehajtását felfüggesztheti.
A döntésről a sérelmet szenvedettet írásban értesíteni kell.
(3) Amennyiben a sérelem valósnak bizonyul, az egyenlő bánásmód követelményének megfelelő állapotot kell kialakítani.
Ha a sérelmet szenvedett ügyészségi alkalmazott a kialakított állapotot továbbra is sérelmesnek tartja, az Üjt.-ben
vagy más jogszabályban foglaltak szerint kezdeményezhet jogvitát vagy egyéb eljárást.
(4) A munkahelyi vezető a döntésének egy-egy példányát megküldi a referensnek, valamint a Személyügyi, Továbbképzési
és Igazgatási Főosztály vezetőjének.
Vegyes rendelkezések 6. § A referens az esélyegyenlőség elősegítése érdekében évente
a) felülvizsgálja a 4. §-ban foglalt rendelkezések teljesülését, szükség esetén javaslatot tesz azok módosítására,
kiegészítésére,
b) március 31. napjáig esélyegyenlőségi jelentést készít a legfőbb ügyész részére az Ebktv.-ben és az utasításban
foglalt rendelkezések teljesüléséről. 7. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az esélyegyenlőségről szóló 5/2007. (ÜK. 4.) LÜ utasítás.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
90/2012. (XII. 12.) OGY határozata az agrárgazdaság 2011. helyzetéről szóló jelentés elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés tekintettel az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV. törvény előírásaira és figyelembe
véve az Agrárgazdasági Tanács megállapításait, elfogadja az agrárgazdaság 2011. évi helyzetéről szóló jelentést.
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
31/2017. (XII. 13.) OGY határozata a hazatérés falvairól.
Az Országgyűlés elismerve és méltányolva azt a  páratlan erőfeszítést, amelyet dr. Krepuska Géza professzor, Lipthay B. Jenő,
a salgótarjáni Rimamurányi Vasmű Rt. igazgatója és dr. Auer Pál jogi szakértő, továbbá neves és ismeretlen nevű társaik fejtettek
ki az  1920-as trianoni döntéssel Csehszlovákiához csatolt Somoskő és Somoskőújfalu települések Magyarországhoz való
visszacsatolása végett, a következő határozatot hozza:
1. Az  Országgyűlés Somoskő és Somoskőújfalu települések 1924. február 15-én megvalósult Magyarországhoz való
visszacsatolását örök emlékezetül határozatba iktatja, és Somoskő és Somoskőújfalu településeknek a „Hazatért falu”
(„Pagi ad Patriam reversi”) címet adományozza.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
267/2012. (IX. 20.) Korm. rendelete a Korányi Projekthez kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésében, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el: 1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Korányi Projekthez kapcsolódó,
a Budapest VIII. kerület 36177/1 helyrajzi számú, természetben a Korányi Sándor utca 2. szám – Üllői út 78. szám alatt
található ingatlanon, illetve ezen ingatlanból esetleges telekalakítás folytán kialakított ingatlanon vagy ingatlanokon
megvalósuló beruházásokkal (a továbbiakban: beruházás) összefüggő, az 1. mellékletben meghatározott
közigazgatási hatósági ügyeket. (2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az 1. mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki. (3) Ha az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben szakhatóság közreműködését
rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró szakhatóságként a
2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki. (4) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és működéséhez közvetlenül szükségesek.
2. § (1) A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 3. § (3) és (4) bekezdésének alkalmazása szempontjából a beruházás
kiemelt társadalmi cél érdekében megvalósuló beruházásnak minősül. (2) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a szakhatóság – a hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást
ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(3) A tervező az engedélyezési tervdokumentáció tervezése során az érintett szakhatóságokkal egyeztetni köteles, ennek
megtörténtéről és tartalmáról az építésügyi hatósági eljárásokról és az építésügyi hatósági ellenőrzésről szóló
193/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 19. §-a szerinti tervezői nyilatkozatot kiegészítve, külön nyilatkozik.
3. § (1) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható. (2) Az eljáró hatóság az általa meghozott döntéseket – az eljárás során a személyesen az ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton kézbesíti. A döntés kézbesítésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
321/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr. Kovács Tamás Iván rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország brüsszeli
nagykövetségének a vezetésével, valamint Magyarországnak a Luxemburgi Nagyhercegségben való képviseletével.
Budapest, 2018. január 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
61/2007. (VI. 29.) GKM rendelete a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás „A” és „B” Mellékletének belföldi alkalmazásáról.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. §
(3) bekezdés b) pontjának 20. alpontjában, az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 68. §-ának (4) bekezdésében, valamint a kémiai biztonságról szóló 2000. évi
XXV. törvény 34. §-a (4) bekezdésének m) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a gazdasági és közlekedési
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 163/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának e) pontjában foglalt
feladatkörömben eljárva – a környezetvédelmi és vízügyi
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában foglalt felelősségi körében eljáró környezetvédelmi és vízügyi miniszterrel, az egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
a) pontjában foglalt felelősségi körében eljáró egészségügyi miniszterrel, valamint az igazságügyi és rendészeti
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról
szóló Európai Megállapodás „A” és „B” Mellékletét és
módosításait a belföldi közúti szállításra a mellékletben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
2. § Ez a rendelet a következő uniós aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a Tanács 94/55/EK irányelve (1994. november 21.) a
veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami
jogszabályok közelítéséről;
b) a Bizottság 96/86/EK irányelve (1996. december 13.) a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 94/55/EK tanácsi
irányelv műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról;
c) a Bizottság 2001/7/EK irányelve (2001. január 29.) a
veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 94/55/EK tanácsi irányelv műszaki fejlődéshez történő harmadik hozzáigazításáról;
d) a Bizottság 2003/28/EK irányelve (2003. április 7.) a
veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 94/55/EK tanácsi irányelvnek
a műszaki fejlődéshez történő negyedik hozzáigazításáról;
e) a Bizottság 2004/111/EK irányelve (2004. december 9.) a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 94/55/EK tanácsi
irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő ötödik hozzáigazításáról;
f) a Bizottság 2006/89/EK irányelve (2006. november 3.) a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 94/55/EK tanácsi
irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hatodik hozzáigazításáról.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról
szóló Európai Megállapodás „A” és „B” Mellékletének kihirdetéséről és belföldi alkalmazásáról szóló 20/1979.
(IX. 18.) KPM rendelet 2. §-a, 3/A. §-a; a Veszélyes Áruk
Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás „A” és „B” Mellékletének kihirdetéséről és belföldi
alkalmazásáról szóló 20/1979. (IX. 18.) KPM rendelet módosításáról rendelkező 46/2005. (VI. 28.) GKM rendelet
1. § (2) bekezdése, 3. §-a, 4. § (2) és (3) bekezdése, valamint 2. melléklete.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
114/2016. (IV. 12.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Aczél Petra Katalint 2016. április 10.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. március 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
334/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Balla
János rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország moszkvai
nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. március 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
255/2017. (IX. 5.) Korm. rendelete a HUNGARORING Sport Zártkörűen Működő Részvénytársaság Stratégiai Fejlesztési Programjának keretében megvalósuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az 5. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörben eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Mogyoród közigazgatási
területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 0222/3, 0222/9, 0222/12, 0222/14, 0242/24, 0242/25 és
0242/26 helyrajzi számú ingatlanokon, illetve ezen ingatlanokból telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően
kialakított ingatlanokon, a Stratégiai Fejlesztési Program megvalósításával (a továbbiakban: Beruházás) összefüggő,
az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházással összefüggésben
a) – a  településrendezési és az  építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló 252/2006. (XII. 7.) Korm. rendelet
hatálya alá tartozó építési tevékenység esetében – a központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be
kell szerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § (1) A Beruházás beruházáslebonyolítója és műszaki ellenőre kizárólagos joggal a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési,
Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: BMSK Zrt.).
(2) A BMSK Zrt. a Beruházás végrehajtása során:
a) kidolgozza a Beruházás során megvalósuló beruházások lebonyolításához szükséges eljárásrendet,
b) ellátja a Beruházás lebonyolításával kapcsolatos feladatokat,
c) ellátja a Beruházással kapcsolatos szakértői feladatokat, ideértve az esetleges műszaki ellenőrzést és műszaki
felügyeletet, valamint
d) ellátja a beruházáslebonyolítói feladatokat. 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
  miniszterelnök


text:
1584/2016. (X. 25.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program keretében az ipari parkok, iparterületek fejlesztése, a zöld város kialakítása, valamint az önkormányzati épületek energetikai korszerűsítése témájú felhívásokra benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul az 1. mellékletben foglalt táblázat A–C és E oszlopában meghatározott projektjavaslatok (a továbbiakban:
projektjavaslatok) 1. mellékletben foglalt táblázat D oszlopa szerinti támogatásához,
 2. hozzájárul a projektjavaslatok támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1177/2017. (IV. 3.) Korm. határozata a Normafa Park beruházás 2017. ütemének támogatásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 22. Normafa Park
beruházás 2017. évi ütemének támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Budapest XII. kerület 10760/3 helyrajzi számon
nyilvántartott, egykori lóvasút-végállomás épületének műemléki felújítását és funkcióbővítő hasznosítását célzó
beruházás megvalósítása érdekében elrendeli 622,3 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet
IX.  Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai
cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 22. Normafa Park beruházás 2017. évi
ütemének támogatása cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 2. pont szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat és kérelem
benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy összegben, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának
részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján 622,3 millió forint támogatást nyújtson Budapest Főváros
XII. Kerület Hegyvidéki Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) részére;
4. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 3. pont szerinti támogatói okirat kiadását követően folyósítsa a támogatást
az Önkormányzat számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
96/2009. (XII. 1.) ME határozata a Magyar–Orosz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozata elnökének felmentéséről, valamint új elnökének kinevezéséről.
A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.) Korm. határozat
3. a) pontja szerinti jogkörömben eljárva
dr. Veres Jánost a Magyar–Orosz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozata elnöki tisztségéből felmentem,
egyidejűleg
dr. Oszkó Pétert a Magyar–Orosz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozata elnökévé kinevezem.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
302/2010. (XII. 16.) KE határozata legfőbb ügyész helyettesének kinevezéséről.
Az Alkotmány 52. § (1) bekezdés, valamint az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi
LXXX. törvény 14. § (3) bekezdése alapján, a legfőbb ügyész javaslatára dr. Varga Zs. Andrást a legfőbb ügyész helyettesévé 2010.
december 15-ei hatállyal, határozatlan időre kinevezem.
Budapest, 2010. december 15. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
6/2015. (II. 20.) KKM közleménye Magyarország Kormánya és Jersey Kormánya között az adóügyi információcseréről szóló, Londonban, 2014. január 28-án aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. L. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2014. évi L. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. október 30-i, 147. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és Jersey Kormánya között az adóügyi információcseréről szóló, Londonban, 2014. január 28-án aláírt Egyezmény
12. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„1. A Szerződő Felek írásban értesítik egymást arról, hogy az Egyezmény hatálybalépéséhez belső jogszabályaik
szerint szükséges eljárásnak eleget tettek.
2. Az Egyezmény az 1. bekezdésben említett értesítések közül a későbbinek a kézhezvételét követő 30. napon lép
hatályba, (…)”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2015. január 14.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2015. február 13.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2014. évi L. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy Magyarország
Kormánya és Jersey Kormánya között az adóügyi információcseréről szóló, Londonban, 2014. január 28-án aláírt
Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi L. törvény 2. és 3. §-a 2015. február 13-án, azaz kettőezer-tizenöt február
tizenharmadikán hatályba lépett.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
17/2003. (IV. 18.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Budapest Kőbányai Önkormányzatnak az Önkormányzat tulajdonában
álló közterületek használatáról és közterületek rendjéről
szóló 6/2003. (II. 20.) sz. önkormányzati rendelete 2. sz.
mellékletének 12. pontja alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A Budapest Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetője a
Budapest Kőbányai Önkormányzatnak az Önkormányzat
tulajdonában álló közterületek használatáról és közterületek rendjéről szóló 27/2000. (VI. 20.) sz. önkormányzati
rendelet módosításáról szóló 38/2000. (VIII. 29.) sz. önkormányzati rendelet (a továbbiakban: Örm.) 2. sz. mellékletének 13. pontjában írt rendelkezése ellen törvényességi
észrevételt tett. [Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy az
indítvány által támadott rendelkezést az Örm. nem tartalmazza, az az Önkormányzat tulajdonában álló közterületek használatáról és közterületek rendjéről szóló 27/2000.
(VI. 20.) sz. önkormányzati rendelet (a továbbiakban:
Ör1.) 2. sz. mellékletének 13. pontjában van. Ezért az
alkotmányossági vizsgálatot az Alkotmánybíróság — az
indítvány tartalmára tekintettel — e rendelkezés vonatkozásában végezte el.] A képviselő-testület az észrevétellel
nem értett egyet, ezért a közigazgatási hivatal vezetője a
helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
(a továbbiakban: Ö tv.) 99. §-a (2) bekezdésének a) pontja
alapján indítvánnyal fordult az Alkotmánybírósághoz, kezdeményezve az Ör1. 2. sz. melléklet 13. pontjának megsemmisítését. Az indítványozó szerint a támadott rendelkezés
ellentétes a hírközlésről szóló 2001. évi XL. törvénnyel
(a továbbiakban: H írtv.), mivel a H írtv. nem ad felhatalmazást az önkormányzat számára nyilvános távbeszélő fülkék,
fülke nélküli távbeszélők elhelyezése esetén közterülethasználati díj megállapítására. Az indítványozó álláspontja
szerint ezért Budapest Kőbányai Önkormányzat az Ör1.
2. sz. melléklet 13. pontjában túllépte az Ö tv. 16. §-ának
(1) bekezdésében meghatározott jogkörét, és ez sérti az
Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését.
A Budapest Kőbányai Önkormányzat az indítvány benyújtását követően az Önkormányzat tulajdonában álló
közterületek használatáról és a közterületek rendjéről
szóló 6/2003. (II. 20.) sz. önkormányzati rendelettel
(a továbbiakban: Ör2.) hatályon kívül helyezte az Ör1.-et.
Az Alkotmánybíróság ,,a támadott jogszabály hatályon kívül helyezése esetén az indítványban megjelölt, de hatályon
kívül helyezett jogszabály helyett az annak helyébe lépő új
jogszabály alkotmányellenességét vizsgálja meg, ha az új
jogszabály is tartalmazza a korábbi jogszabálynak az indítványozó által támadott rendelkezését’’. (137/B/1991.
AB határozat, ABH 1992. 456., 457.; 882/B/1998. AB határozat, ABK 2002. augusztus—szeptember, 449.) Ezért az
indítvány alapján az Alkotmánybíróság — tekintettel arra,
hogy az Ör2. változatlan tartalommal átvette az Ör1. indítványozó által támadott rendelkezését — az alkotmányossági vizsgálatot a hatályos Ör2. 2. sz. melléklete 12. pontjának rendelkezésére tekintettel folytatta le.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következő jogszabályi rendelkezésekre alapozta.
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
,,44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.’’
2. A Ö tv. indítvánnyal érintett rendelkezései:
,,16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem sza
bályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.’’
,,99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében — határidő tűzésével — felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az
érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a
megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.
(2) Ha a megadott határidőn belül intézkedés nem történt, a közigazgatási hivatal vezetője kezdeményezheti:
a) az Alkotmánybíróságnál a törvénysértő önkormányzati rendelet felülvizsgálatát és megsemmisítését;’’
3. A H írtv. indítvánnyal érintett rendelkezései:
,,30. § (1) A település tervezésénél, rendezésénél, utak
és közművek építésénél, korszerűsítésénél, egyéb építmények és más létesítmények megvalósításánál, felújításánál
— a külön jogszabályban meghatározott módon — biztosítani kell a hírközlési létesítmények elhelyezésének lehetőségét.
(2) A hírközlési létesítményt a szolgáltató választása
szerint közterületen vagy meglévő hírközlési létesítmények közös használatával, illetőleg közüzemi szolgáltató
létesítményeinek felhasználásával kell elhelyezni. Ha erre
nincs lehetőség, az elhelyezést magánterület igénybevételével lehet megoldani.
(3) Helyi önkormányzat tulajdonában lévő közterületen
a hírközlési létesítmény akkor helyezhető el, ha e célra
állami tulajdonban lévő közterület nem áll rendelkezésre,
vagy ez utóbbin műszaki okból, illetőleg jogszabály tiltó
rendelkezése miatt az elhelyezés nem lehetséges.
(4) A hírközlési létesítmény építtetője (elhelyezője) az
építési munkálatok befejeztével a környezet eredeti állapotának helyreállítására köteles. A hírközlési létesítmény
elhelyezéséhez használt más létesítmény, magánterület,
illetve önkormányzati tulajdonban lévő közterület tulajdonosa megállapodhat az építtetővel, hogy a helyreállítás az
eredetinél jobb minőségben történjen, ha a tulajdonos
viseli az eredeti állapot helyreállításához szükséges költségeket meghaladó többletköltséget.
31. § (1) Ha az ingatlan tulajdonosa és az építtető között
megállapodás nem jött létre, a hatóság az érintett ingatlan
tulajdonosát (kezelőjét, használóját) hozzájárulása hiánya
esetében — közérdekből — korlátozhatja az ingatlan használatában, annak érdekében, hogy a hírközlési szolgáltató
az ingatlanon, épületen, létesítményen, az alatt vagy felett,
illetőleg abban a hírközlési szolgáltatás céljára szolgáló
berendezést, vezetéket, antennát (a továbbiakban együtt:
hírközlő eszköz) létesíthessen.
(2) Az ingatlan tulajdonosát a korlátozás mértékének
megfelelő kártalanítás illeti meg. A tulajdonos ezen felül a
Ptk. 108. §-ának (2) bekezdésében meghatározott jogokat
érvényesítheti.’’
,,47. § (1) Az egyetemes hírközlési szolgáltatások körébe
az egyetemes távközlési szolgáltatás és az egyetemes postai
szolgáltatás tartozik.’’
,,47. § (3) Az egyetemes távközlési szolgáltatás körébe a
következő szolgáltatások együttesen tartoznak: …
b) ötszáz lakosonként, illetve ennél kisebb léleksz. településenként egy darab nyilvános távbeszélő állomás működtetése, továbbá kettőezer-ötszáz lakosonként hallás-,
illetőleg mozgáskorlátozottak által is használható kialakítással;’’
4. Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) indítvánnyal érintett rendelkezései:
,,108. § (1) Az ingatlan tulajdonosa tűrni köteles, hogy
az erre külön jogszabályban feljogosított szervek — a szakfeladataik ellátásához szükséges mértékben — az ingatlant
időlegesen használják, arra használati jogot szerezzenek,
vagy a tulajdonjogát egyébként korlátozzák. Ebben az esetben az ingatlan tulajdonosát az akadályoztatás (korlátozás) mértékének megfelelő kártalanítás illeti meg.
(2) Ha a használat vagy egyéb korlátozás az ingatlan
rendeltetésszerű használatát megszünteti vagy jelentős
mértékben akadályozza, a tulajdonos az ingatlan megvásárlását, illetőleg kisajátítását kérheti.’’
5. Az Ör1. indítvánnyal támadott rendelkezése: ,,2. melléklet
Sorszám A közterülethasználat célja
Díjösszeg ,,A’’ Ft/m2/hó
Díjösszeg
,,B’’ Ft/m2/hó 13. Nyilvános távbeszélő fülkék, fülke nélküli távbeszélők elhelyezése 2500 Ft/év/távbeszélő készülék’’
6. Az Ör2. vizsgált rendelkezése: ,,2. sz. melléklet
Sorszám A közterülethasználat célja Díjösszeg
,,A’’ Ft/m2/hó Díjösszeg
,,B’’ Ft/m2/hó
12. Nyilvános távbeszélő fülkék, fülke nélküli távbeszélők elhelyezése 2500 Ft/év/távbeszélő készülék’’
III. Az indítvány megalapozott. ,,A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörének
korlátját egyrészről az Alkotmány, másrészről a helyi önkormányzatokról szóló törvény szabja meg.’’ [63/1991.
(XI. 30.) AB határozat, ABH 1991. 470., 471.] Az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdése szerint a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem
lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal. Az Ö tv.
16. §-ának (1) bekezdése kimondja, hogy a képviselőtestület törvény által nem szabályozott helyi társadalmi
viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása
alapján, annak végrehajtására alkot rendeletet.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság azt vizsgálta,
hogy az Ör2. vitatott rendelkezése által szabályozott viszonyokra nézve van-e törvényi szabályozás, illetőleg kapott-e
az önkormányzat törvényi felhatalmazást további helyi jogszabály alkotására.
Az Alkotmánybíróság az eljárása során megállapította,
hogy van olyan hatályos törvény, amely a szabályozási körébe vonta már azokat a viszonyokat, amelyeket az Ör2.
2. sz. melléklete 12. pontjának indítvány által támadott
tartalma közvetlenül érint. Ilyen a Hírtv., amely a támadott
Ör2. rendelkezésben érintett távközlési szolgáltatásokra
kiterjed. A Hírtv. rendelkezései nem adnak felhatalmazást
az önkormányzat számára a távközlési berendezések, létesítmények közterületen történő elhelyezése esetén közterület-használati díj megállapítására. Az idegen ingatlanon
alapítható használati jogokért a törvény — összhangban a
Ptk. 108. §-ában foglaltakkal — kártalanítási kötelezettséget ír elő. Kártérítési kötelezettségénél fogva a hírközlési
létesítményt telepítő szolgáltató köteles megtéríteni azokat a károkat, amelyeket az ingatlan használatának akadályozásával, korlátozásával az ingatlanban okozott. A törvényalkotó ezekben az esetekben nem a közterület-használati díj jogintézményét rendeli az ellentételezés eszközeként, hanem kifejezetten a — korlátozás mértékének megfelelő — kártalanítás jogintézményét és a Ptk. 108. §-ának
(2) bekezdésében meghatározott jogok (megvásárlás, kisajátítás) érvényesítését [H írtv. 31. § (2) bekezdése]. A kártalanítás — az általános jogi szóhasználat szerint —
a jogosan okozott hátrányok és károk jóvátételét jelenti.
A kártalanítás mértéke normatív módon — közterülethasználati díjról szóló önkormányzati rendelettel — nem
állapítható meg, mivel a kártalanítás, mint polgári jogi
jogintézmény természetével a normatív formájú megállapítás összeegyeztethetetlen. A kártalanítás mértékét mindig esetenként, a konkrét ügyben kell vizsgálni és megállapítani, mivel az érintett ingatlan rendeltetésszerű használatának akadályozása (korlátozása) ingatlanonként és esetenként különböző mértékű lehet. A Hírtv. hivatkozott
rendelkezése alapján a hírközlési létesítmény telepítése
miatt igénybe vett ingatlan tulajdonosa csak az akadályoztatás (korlátozás) mértékének megfelelő és egyszeri kártalanításra tarthat igényt.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy a Budapest Kőbányai Önkormányzat az Ör2. 2. sz.
melléklete 12. pontjának megalkotásával túllépte az Ö tv.
16. §-ának (1) bekezdésében szabályozott rendeletalkotási
hatáskörét, mert törvény által szabályozott viszony rendezésére alkotott rendeletet, s ez sérti az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdését. Ezért az Alkotmánybíróság az Ör2.
2. sz. melléklete 12. pontját a rendelkező részben foglaltak
szerint megsemmisítette.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
508/2013. (XII. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Antal Reginát
2014. január 1. napjától 2016. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
27/2013. (XII. 10.) MNB rendelete a Magyar Nemzeti Bank elnöke által adományozható díjakról.
A Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 24.  §
(7)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 41.  cikk (4)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói
hatáskörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § (1) A  Magyar Nemzeti Bank (a  továbbiakban: MNB) célkitűzéseinek és feladatkörének megfelelően a  közgazdaság
és a  pénzügyek területén elismert és kiemelkedő szakmai munkát és teljesítményt nyújtó hazai és külföldi
szakemberek elismerésének és megbecsülésének kifejezésre juttatására és támogatására az  MNB elnöke díjat
adományozhat.
(2) A  díjat két fokozatban lehet kiadni. A  díj első fokozata a  Lámfalussy Sándor díj, amely nemzetközi díjként
nemzetközileg elismert pénzügyi, gazdasági szaktekintélyek, második fokozata a Popovics Sándor díj, amely junior
díjként feltörekvő, reményteli fiatal szakemberek számára adományozható.
(3) A díj évente egy alkalommal, legfeljebb egy-egy személy részére adományozható.
 (4) A díj ugyanazon személynek ismételten nem adományozható.
2. § (1) A Lámfalussy Sándor díjat annak a személynek lehet odaítélni, aki a közgazdaság és a pénzügyek területén olyan
kiemelkedő, nemzetközileg elismert szakmai munkát, tudományos publikációs vagy oktató tevékenységet végzett,
amely hosszabb távon jelentős hatással van a magyar és nemzetközi monetáris politika, a közgazdaságtudomány és
szakmai közösség fejlődésére.
(2) A  Popovics Sándor díjat annak a  40 év alatti személynek lehet odaítélni, aki kimagasló színvonalú, előremutató
szakmai és tudományos munkájával hozzájárul az  MNB feladatai megvalósításához, szakmai tekintélyének és
nemzetközi elismertségének megerősítéséhez.
3. § (1) A  díj odaítéléséről az  MNB elnökének javaslata alapján szakmai bizottság, a  díjjal járó pénzjutalom konkrét
összegéről az 5. §-ban meghatározott keretek között az MNB elnöke dönt.
(2) A szakmai bizottság tagjai az MNB elnöke és az MNB alelnökei.
 (3) A  javaslatnak tartalmaznia kell a  jelölt szakmai életútját, valamint azoknak az  eredményeknek, publikációknak,
teljesítménynek az  ismertetését, amelyek az  adott díj odaítélését megalapozhatják, és megfelelnek a  2.  §-ban
meghatározott feltételeknek.
(4) Az elismerésre méltatlanná vált személytől az adományozó a díjat – a díjazott írásbeli értesítésével – visszavonhatja.
Méltatlanná válik a  díjra az, akit bűncselekmény elkövetéséért jogerősen elítéltek, vagy – amennyiben a  díjazott
az MNB alkalmazottja – akinek a munkaviszonya az MNB-nél a munkáltató által kezdeményezett azonnali hatályú
felmondással szűnt meg.
4. § Az MNB elnöke a díjat minden év januárjában, ünnepélyes keretek között adja át.
5. § (1) A  Lámfalussy Sándor nemzetközi díjjal az  adományozást igazoló okirat, legfeljebb a  Kossuth-díjról és
a  Széchenyi-díjról szóló törvény szerinti, a  Kossuth-díj nagydíj fokozatával járó, az  odaítélés szerinti tárgyévi
jutalomnak megfelelő összegű pénzjutalom, valamint emlékérem jár.
(2) A  Lámfalussy Sándor díjjal járó emlékérem 999 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 100 gramm, átmérője
50 mm, széle sima. Az  emlékérem proof kivitelű előlapján az  MNB emblémájának – felső köriratban a „MAGYAR
NEMZETI BANK” felirat, körívvel lehatárolt mezőben Magyarország tölgyfaággal és babérággal keretezett címere –
ábrázolása látható. Az  emlékérem előlapjának tervezőművésze Kósa István. Az  emlékérem BU kivitelű hátlapján,
a  baloldali mezőben Lámfalussy Sándor időskori portréjának ábrázolása látható, az  emlékérem hátlapját tervező
Király Fanni tervezőművész mesterjegyével, a jobb oldali mezőben, egymás alatti vízszintes sorokban a „Lamfalussy”,
és az „Award” felirat, valamint a Lámfalussy Sándor díj átadásának évszáma olvasható. Az emlékérem peremén a „BP.”
verdejel, a fémjel és a „999” finomságjel olvasható.
(3) A  Popovics Sándor junior díjjal az  adományozást igazoló okirat, legfeljebb a  Kossuth-díjról és a  Széchenyi-díjról
szóló törvény szerinti, a  Kossuth-díj nagydíj fokozatával járó, az  odaítélés szerinti tárgyévi jutalom negyedének
megfelelő összegű pénzjutalom, valamint emlékérem jár.
(4) A  proof kivitelű emlékérem 986 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 34,91 gramm, átmérője 32 mm, széle
sima. Az emlékérem előlapján, a középmezőben Popovics Sándor portréja látható. A portrétól jobbra, egymás alatti
vízszintes sorokban a „POPOVICS”, a „SÁNDOR” és a „DÍJ” felirat, az emlékérme jobb alsó szélén, félköriratban a „BP.”
verdejel és a  fémjel olvasható, a  portrétól balra Bartos István Péter tervezőművész mesterjegye látható. A  Bognár
György által tervezett, a  200 forintos címletű ezüstérmék kibocsátásáról szóló 9/1992. (XI. 30.) MNB hirdetmény
szerinti ezüstérme hátlapja alapján készült hátlap szélén, felső köriratban a  „MAGYAR NEMZETI BANK” felirat
olvasható, a középmezőben az MNB épületének ábrázolása látható.
6. § Az MNB – a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi
CCII. törvény 23. § (2) bekezdése szerinti közzététel mellett – a honlapján nyilvánosságra hozza a díjazottak nevét és
a díjazottaknak a díj adományozásának alapjául szolgáló érdemeit.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a Magyar Nemzeti Bank elnöke által adományozható Popovics Sándor Díjról szóló 26/2012. (XII. 21.)
MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1647/2012. (XII. 19.) Korm. határozata a Gazdaságfejlesztési Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének megállapításáról.
A Kormány 1. megállapítja a Gazdaságfejlesztési Operatív Program 2011–2013. közötti időszakra szóló akciótervét az 1. melléklet
szerint, 2. visszavonja a Gazdaságfejlesztési Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének elfogadásáról szóló
1333/2012. (IX. 7.) Korm. határozatot. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
35/2009. (XII. 30.) ÖM rendelete a választási eljárásról szóló 1997. C. törvénynek az országgyűlési képviselők választásán történő végrehajtásáról.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 153. § (1) bekezdésének a) és c)–f) pontjaiban foglalt felhatalmazás alapján,
az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában megállapított
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § A választási iroda tagjait a feladataik ellátására fel kell készíteni. A felkészítésen való részvétel kötelező. A felkészítésért
a választási iroda vezetője felelős. 2. § A választási irodák
a) ellátják a választás előkészítésével, lebonyolításával kapcsolatos szervezési feladatokat,
b) gondoskodnak a választópolgárok tájékoztatásáról, választási információs szolgálatot működtetnek,
c) ellátják a választási bizottságok titkársági feladatait, döntésre előkészítik a választási bizottságok hatáskörébe
tartozó ügyeket, a benyújtott jogorvoslati kérelmeket továbbítják az azok elbírálására hatáskörrel rendelkező
szervekhez, d) biztosítják a választási bizottságok működésének és a szavazás lebonyolításának tárgyi és technikai feltételeit,
e) megszervezik a választási szervek tagjainak oktatását, f) gondoskodnak a választási iratok kezeléséről, biztonságos őrzéséről, illetőleg megsemmisítéséről,
g) a választási infrastruktúra működésének összehangolása és a választás informatikai lebonyolításában résztvevők
felkészítése céljából ellátják az igazgatási és informatikai próbákkal kapcsolatos feladatokat,
h) az adatvédelem és az informatikai biztonság követelményeinek biztosításával, feladatkörükben eljárva
működtetik a választás lebonyolításához szükséges választási információs rendszereket, szükség esetén vezetői
ügyeletet tartanak, és i) a technikai háttér biztosításával segítséget nyújtanak a szavazatok összesítéséhez, a választás eredményének
megállapításához. 3. § (1) A választás informatikai rendszerét (a továbbiakban: informatikai rendszer) – állami feladatként – a Közigazgatási és
Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továbbiakban: KEKKH) működteti. Az informatikai rendszer
a KEKKH számítóközpontjára és a KEKKH számítóközpontjával hálózati kapcsolatban lévő számítógépes
munkaállomásokra épül. (2) Az informatikai rendszert kell alkalmazni
a) a szavazókörök kialakításához és aktualizálásához, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 10. § (2) bekezdése szerinti szavazókör (a továbbiakban: kijelölt szavazókör) kijelöléséhez,
jelentéséhez, b) a névjegyzék és az értesítő elkészítéséhez szükséges adatállományoknak a helyi választási irodák (a továbbiakban:
HVI) részére történő biztosításához, a névjegyzék összeállításához, elkészítéséhez,
c) a névjegyzék továbbvezetéséhez, a névjegyzék közszemlére, illetve szavazókörbe kerülő példányának
elkészítéséhez, d) a külképviseleti névjegyzékbe vételről szóló értesítő elkészítéséhez,
e) a külképviseleti névjegyzék vezetéséhez és adatainak továbbításához,
f) a választójogosultság megállapításához, illetve ellenőrzéséhez, g) a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok adatait tartalmazó jegyzék kezeléséhez,
h) a választópolgárnak a névjegyzék elkészítése után bekövetkezett lakcímváltoztatásával kapcsolatos feladatok
teljesítéséhez, i) az igazolás kiadásához, j) a névjegyzékből igazolás kiadása miatt törölt választópolgárok nyilvántartása (T jegyzék), valamint
a névjegyzékbe igazolás alapján felvett választópolgárok nyilvántartása (F jegyzék) vezetéséhez, és a kijelölt
szavazókörbe kerülő F jegyzék előállításához, k) a jelölő szervezetek, listák és jelöltek adatainak nyilvántartásához,
l) az ajánlószelvények ellenőrzéséhez, m) a szavazólapok adattartalmának nyomdai adatátadásához,
n) az adatlapok előállításához, o) a szavazókörökbe kerülő névjegyzék kinyomtatásáról és hitelesítésének megtörténtéről szóló értesítés
továbbításához, p) a rendkívüli események jelentéséhez és a napközbeni részvételi adatok jelentéséhez,
q) az adatlapok és a jegyzőkönyvek rögzítéséhez és ellenőrzéséhez,
r) a választás előzetes tájékoztató adatait tartalmazó, országosan összesített tájékoztató adatok előállításához,
s) a névjegyzékbe többször vagy jogosulatlanul felvettek adatainak ellenőrzéséhez, és az ehhez szükséges,
a szavazókörbe igazolást kérő, névjegyzéken még nem szereplő választópolgárok adatait tartalmazó lista
(a továbbiakban: segédlista) előállításához, valamint t) az igazolással szavazók számának összesítéséhez.
(3) A külképviseleti választási iroda (a továbbiakban: KÜVI) számítógépet használ a külképviseleti névjegyzék,
a szavazólapok és egyéb iratok előállításához. 4. § A választási eredmény országosan összesített adatai:
a) a névjegyzék zárásakor a névjegyzékben lévő választópolgárok száma,
b) a szavazás napján a névjegyzékbe igazolás alapján felvett választópolgárok száma,
c) a külképviseleti névjegyzékben szereplők száma, d) a választópolgárok száma összesen,
e) a szavazóként megjelent választópolgárok száma, f) a szavazólapok száma,
g) érvénytelen szavazatok száma, h) érvényes szavazatok száma.
II. FEJEZET HELYI VÁLASZTÁSI IRODA 5. § Minden településen önálló HVI működik. Körjegyzőséghez tartozó településeken a HVI feladatait közös HVI látja el.
A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
6. § (1) A HVI a) legkésőbb a választás kitűzését követő 5. napon – helyben szokásos módon – közzéteszi a kijelölt szavazókör
kijelöléséről szóló döntését, a kijelölt szavazókör címét a központi körzetesítő rendszerben ellenőrzi,
b) az értesítő megküldésével tájékoztatja a választópolgárokat a névjegyzékbe való felvételükről, valamint
a szavazás időpontjáról és helyéről; azon polgároknak, akik csak az első fordulót követően, de legkésőbb
a második forduló napján válnak nagykorúvá, ugyancsak az első fordulót megelőzően kell megküldeni a második
forduló névjegyzékébe vételükről szóló, a többitől eltérő színű értesítőt,
c) a közszemlére tétel érdekében gondoskodik a névjegyzék egy példányban történő kinyomtatásáról, mely nem
tartalmazza a választópolgárok személyi azonosítóját. A közszemlére kerülő névjegyzéken azon polgárok is
szerepelnek (azon tény feltüntetésével, hogy csak a második forduló névjegyzékén szerepelnek), akik csak az első
fordulót követően, de legkésőbb a második forduló napján válnak nagykorúvá,
d) a névjegyzék közszemlére tételének időpontjáról és helyéről közleményt ad ki, és közszemlére teszi
a névjegyzéket, e) közleményt ad ki a szavazás helyéről és idejéről, a szavazás módjáról,
f) a helyben szokásos módon közzéteszi a szavazatszámláló bizottságok (a továbbiakban: SZSZB) tagjainak és a HVI
vezetőjének nevét, valamint a HVI hivatali helyiségének címét,
g) megküldi a választópolgárok részére az ajánlószelvényt (azon polgárok kivételével, akik csak az első fordulót
követően, de legkésőbb a második forduló napján válnak nagykorúvá),
h) megszervezi a mozgásukban korlátozott választópolgárok mozgóurnás szavazását,
i) a területi választási iroda (a továbbiakban: TVI) által megjelölt helyen és időben gondoskodik a központi
nyomtatványok átvételéről, az ezekkel kapcsolatos ügyviteli feladatok ellátásáról, valamint a helyben készülő
nyomtatványok előállításáról, j) fogadja a központilag – szavazókörönként – összeállított szállítódobozokat, tartalmukat tételesen ellenőrzi,
elhelyezi bennük a jelszót tartalmazó lezárt borítékokat, és gondoskodik a szavazás napjáig történő
megőrzésükről, k) felvezeti a jegyzőkönyvekre a szavazóköri azonosítót és a szavazókörök egyéb adatait,
l) a szavazást megelőző napon előkészíti és tételenként – átvételi elismervénnyel – átadja az SZSZB-k elnökei vagy
helyetteseik részére a szavazás lebonyolításához szükséges nyomtatványokat, iratokat, bélyegzőt és egyéb
kellékeket, m) biztosítja a szavazáshoz szükséges technikai feltételeket, a szavazóhelyiségek felszerelését, valamint
n) tájékoztatja az SZSZB-ket a szavazólap elkészülte után bekövetkező változásokról.
(2) A HVI vezetője a) a választás kitűzéséig a szavazóköri beosztást érintő változás esetén megfelelően módosítja a szavazóköri
beosztást, és gondoskodik a változásoknak a központi szavazóköri nyilvántartáson történő átvezetéséről,
b) gondoskodik a névjegyzék összeállításáról, c) gondoskodik az értesítők elkészítéséről, és azoknak az ajánlószelvényekkel együtt történő borítékolásáról,
d) bejelentett igény alapján, díjfizetés ellenében a közszemlére tett névjegyzék másolatát átadja az arra jogosult
igénylőnek, e) a névjegyzék összeállításától a szavazást megelőző második napon 16 óráig gondoskodik
a választójogosultságban, a személyi adatokban és – az első fordulót megelőzően – a lakcímekben bekövetkezett
változások átvezetéséről a névjegyzéken, tájékoztatja a választópolgárt a névjegyzékbe való felvételről és
az abból való törlésről, f) a szavazásra szolgáló lakcímigazolást ad ki a választópolgár részére, amennyiben a választópolgár a két választási
forduló között az illetékességi területén új lakcímet létesít,
g) dönt a külképviseleti névjegyzékbe való felvétel iránti kérelemről, a külképviseleti névjegyzékbe felvett
választópolgárt törli a névjegyzékből, h) a külképviseleti névjegyzékbe felvett választópolgár kérésére a választás első fordulóját (a magyarországi
szavazás napját) megelőző 23. napig módosítja a külképviseleti szavazás helyét, vagy törli a választópolgárt
a külképviseleti névjegyzékből és visszaveszi a lakcíme szerinti névjegyzékre,
i) a g) és a h) pont szerinti döntéséről – a külképviseleti névjegyzékbe vétel esetén a külképviseleti szavazás helyéről
és idejéről szóló tájékoztató átadásával vagy megküldésével egyidejűleg – értesíti a kérelmezőt,
j) gondoskodik a külképviseleti névjegyzék továbbvezetéséről a választás első fordulóját (a magyarországi szavazás
napját) megelőző 15. napig, k) a külképviseleti névjegyzékbe vétellel kapcsolatos jogorvoslat esetén döntéséről haladéktalanul értesíti
a választópolgárt, l) kérelemre kiadja az informatikai rendszerből előállított igazolást, egyidejűleg törli a választópolgárt
a névjegyzékből, és felveszi a T jegyzékre, m) az első fordulót megelőző 3. napig kérelmére egy alkalommal visszaveszi a névjegyzékre azt a választópolgárt,
akit a névjegyzékből igazolás kiadása miatt törölt, felveszi az F jegyzékre, valamint bevonja a számára korábban
kiadott igazolást; amennyiben a választópolgár mindkét fordulóra igazolást kapott, de csak az egyik forduló
tekintetében kéri visszavételét a névjegyzékre, a másik fordulóra új igazolást ad ki,
n) az igazolással rendelkező választópolgárt – attól függően, hogy az igazolás csak egy fordulóra, vagy ugyanazon
településre mindkét fordulóra szól – felveszi a kijelölt szavazókörének a megfelelő fordulóra, vagy mindkét
fordulóra vonatkozó névjegyzékére és F jegyzékére, valamint bevonja az igazolást; ha az igazolás mindkét
fordulóra, de eltérő településekre szól, az első fordulót megelőzően az igazolást csak akkor lehet bevonni, ha
a választópolgárt a másik településen az igazolás alapján a másik fordulóra már névjegyzékbe vették (ellenkező
esetben az igazoláson fel kell tüntetni a választópolgár névjegyzékbe vételének tényét, azt le kell bélyegezni, és
a választópolgárnak vissza kell adni), o) a második forduló névjegyzékén áthúzással jeleníti meg annak a választópolgárnak az adatait, aki az első
fordulóban olyan egyéni és területi választókerületbe kapott igazolást, ahol az első fordulóban a választás
az egyéni választókerületben érvényes és eredményes, valamint a területi választókerületben érvényes volt,
p) a második forduló névjegyzékén jelzi, hogy a választópolgár melyik választókerület szavazólapján szavazhat, ha
az első fordulóban abban a választókerületben, ahova a választópolgár igazolást kapott, a választás az egyéni
választókerületben érvénytelen vagy eredménytelen, vagy a területi választókerületben érvénytelen volt,
q) igazolás alapján nem veszi fel a második forduló névjegyzékébe azt a választópolgárt, aki az első fordulóban olyan
egyéni és területi választókerületben szerepelt a névjegyzékben (vagy oda igazolást kapott), ahol az első
fordulóban a választás az egyéni választókerületben érvényes és eredményes, valamint a területi
választókerületben érvényes volt, r) a második forduló névjegyzékén jelzi, hogy az igazolás alapján a névjegyzékbe felvett választópolgár melyik
választókerület szavazólapján szavazhat, ha az első fordulóban abban a választókerületben, ahol a választópolgár
szerepelt a névjegyzékben (vagy oda igazolást kapott) a választás az egyéni választókerületben érvénytelen vagy
eredménytelen, vagy a területi választókerületben érvénytelen volt, s) előkészíti az SZSZB-k tagjainak, póttagjainak választását, gondoskodik eskütételükről,
t) fogadja az SZSZB-kbe (az egy szavazókörös településeken a helyi választási bizottságba) megbízott tagok
bejelentését, amely tartalmazza a megbízott tag nevét, lakcímét és személyi azonosítóját, gondoskodik
eskütételükről, u) a napközbeni részvételi jelentések adatainak telefonos továbbításához a jegyzőkönyvvezetők számára azonosító
jelszavakat ad ki, v) megszervezi a szavazóköri jegyzőkönyvek feldolgozását és továbbítását,
w) a szavazást megelőző második nap 16 órát követően gondoskodik a névjegyzék szavazóhelyiségbe kerülő
példánya, az F jegyzék, valamint a segédlista kinyomtatásáról; ezzel megbízhat másik HVI-t vagy a KEKKH-t;
a nyomtatás megtörténtéről haladéktalanul értesíteni kell az Országos Választási Irodát (a továbbiakban: OVI),
x) a kinyomtatott névjegyzéket az utolsó oldalon aláírásával és lebélyegzéssel hitelesíti; ennek megtörténtéről
haladéktalanul értesíti az OVI vezetőjét, y) gondoskodik a megfelelő szavazóhelyiség és a szavazáshoz szükséges egyéb technikai feltételek biztosításáról,
a szavazólapok és az egyéb választási iratok őrzéséről.
(3) A HVI vezetője az értesítők és ajánlószelvények borítékolásával megbízhat másik HVI-t, a regionális államigazgatási
hivatalt, illetőleg annak kirendeltségét (a továbbiakban: regionális államigazgatási hivatal) vagy a KEKKH-t.
A helyi választási iroda feladatai a szavazás napján
7. § (1) Az SZSZB mellett működő jegyzőkönyvvezető
a) közreműködik a szavazóhelyiség szabályszerű berendezésében, b) az SZSZB döntése alapján gondoskodik a névjegyzék kezeléséről, a visszautasítottak jegyzéke és a mozgóurnát
kérők jegyzéke vezetéséről, c) 7.00, 9.00, 11.00, 13.00, 15.00 és 17.30 órakor adatot szolgáltat a HVI részére a szavazókörben megjelent
választópolgárok számáról, d) a szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított jegyzőkönyv másolatát haladéktalanul továbbítja a HVI
vezetőjéhez, e) teljes körűen kitölti és – a HVI vezetőjének utasítása szerint telefonon, telefaxon vagy az adatlapok szállításával –
azonnal továbbítja az adatlapot, illetőleg annak adattartalmát a HVI-hez,
f) közreműködik a szavazóköri jegyzőkönyv kiállításában, g) közreműködik a szavazóköri jegyzőkönyv, a szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított
jegyzőkönyvek, valamint az SZSZB határozatai másolatainak előállításában és az SZSZB megbízott tagjai részére
történő átadásában, továbbá h) közreműködik a szavazóurnáknak, a szavazóköri jegyzőkönyveknek, valamint az egyéb választási iratoknak a HVI
hivatali helyiségébe történő szállításában. (2) A kijelölt szavazókör SZSZB-je mellett működő jegyzőkönyvvezető
a) az SZSZB döntése alapján gondoskodik – a segédlista felhasználásával – a névjegyzék és az F jegyzék kézi
továbbvezetéséről, b) a szavazás befejezését követően a névjegyzéket az utolsó sorszám után következő sor áthúzásával lezárja,
felvezeti a névjegyzékre a zárásig felvettek, valamint a névjegyzéken a záráskor szereplő választópolgárok számát
(a második fordulóban választókerületenként), valamint aláírásával és lebélyegzéssel hitelesíti a névjegyzéket
(a választójogosultak számának megállapításakor a névjegyzékben szereplő választópolgárt csak abban
a választókerületben (területi vagy egyéni) kell figyelembe venni, amelyben szavazhat).
(3) A HVI a) biztosítja az SZSZB-k működésének és a szavazás menetének törvényes feltételeit,
b) fogadja és – ellenőrzést követően – az informatikai rendszerben haladéktalanul rögzíti a szavazókörökből érkezett
napközbeni részvételi adatokat, a szavazás közben történt rendkívüli eseményekről kiállított jegyzőkönyveket,
c) fogadja és – ellenőrzést követően – az informatikai rendszerben haladéktalanul rögzíti a hibátlan adatlapokat;
amennyiben adathiány van az adatlapon, vagy az adatrögzítés során a rendszer összefüggés-hibát vagy egyéb
hibát jelzett, a HVI vezetője azonnal intézkedik az adatlap javításáról és ezt követő rögzítéséről; a javítást a HVI
az adatlapot kiállító jegyzőkönyvvezetővel egyetértésben végzi, d) fogadja a szavazóköri jegyzőkönyveket, azokat jogi és számszaki szempontból ellenőrzi, és haladéktalanul elvégzi
az adatbeviteli teendőket (számítógépes adatfeldolgozásra a jegyzőkönyvek 1. példánya szolgál); a HVI a hibásan
vagy hiányosan kitöltött jegyzőkönyvre felhívja az SZSZB figyelmét, és a jegyzőkönyv javítását követően
intézkedik az adatok informatikai rendszerbeli korrekciójáról is, valamint
e) fogadja a szavazóurnákat és a kijelölt szavazókörből az F jegyzéket, azt ellenőrzi, és elvégzi az adatbeviteli
teendőket. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
8. § (1) A HVI a) gondoskodik az SZSZB-ktől átvett választási iratok biztonságos tárolásáról,
b) a szavazóköri jegyzőkönyvek 1. példányait a TVI vezetője által meghatározott rend szerint, legkésőbb a szavazást
követő nap 14.00 óráig továbbítja az eredmény megállapítására jogosult választási bizottság mellett működő
választási irodához, c) a szavazást követő 3 napon keresztül biztosítja a szavazóköri jegyzőkönyvek 2. példányának nyilvánosságát, majd
azokat 90 nap, illetve jogorvoslat esetén – a 90 napot meghaladó elbírálást követően – az ügy jogerős lezárása
után irattározza, d) ellenőrzi a névjegyzékbe többször vagy jogosulatlanul felvettek adatait, és a vizsgálat eredményét jelenti
a TVI-nek; szükség esetén ismételt egyeztetést végez, e) az F és a T jegyzéket az informatikai rendszerből kinyomtatja és a választási iratok között megőrzi, valamint
f) a szavazólapokat a polgármesteri hivatalban a szavazást követő 90. napig megőrzi; a szavazást követő 90. nap,
illetve jogorvoslat esetén – a 90 napot meghaladó elbírálást követően – az ügy jogerős lezárása után a választási
iratokat – a jegyzőkönyvek kivételével – megsemmisíti. (2) A HVI vezetője a kijelölt szavazókörben használt névjegyzéken szereplő aláírások alapján megállapítja a településen
igazolással szavazó választópolgárok számát, gondoskodik annak az informatikai rendszerben való rögzítéséről és
a helyben szokásos módon történő közzétételéről. III. FEJEZET
KÜLKÉPVISELETI VÁLASZTÁSI IRODA A külképviseleti választási iroda feladatai a szavazást megelőzően
9. § (1) A KÜVI a) biztosítja a szavazáshoz szükséges technikai feltételeket, valamint a szavazóhelyiség felszerelését,
b) a külképviselet épületében ellátja a külképviseleti szavazással kapcsolatos tájékoztatási feladatokat,
c) kinyomtatja és hitelesíti a külképviseleti névjegyzéket, d) kinyomtatja a szavazólapokat a külképviseleti névjegyzékben szereplő választópolgárok száma kétszeresének
megfelelő mennyiségben, e) nyilvántartást vezet a kinyomtatott szavazólapokról, valamint
f) fogadja a külképviseleti szavazás lebonyolításához szükséges további kellékeket és nyomtatványokat.
(2) A KÜVI vezetője gondoskodik a szavazólapok és az egyéb választási iratok biztonságos őrzéséről.
A külképviseleti választási iroda feladatai a szavazás napján
10. § (1) A KÜVI a) szabályszerűen berendezi a szavazóhelyiséget,
b) átadja a megfigyelőnek a kitűzőt, valamint tájékoztatja jogairól és kötelezettségeiről,
c) ellátja a szavazással és a külképviseleti névjegyzék kezelésével kapcsolatos feladatokat,
d) gondoskodik a visszautasítottak jegyzéke vezetéséről, e) két példányban kiállítja a szavazás befejezéséről szóló jegyzőkönyvet; annak 1. példányát, a külképviseleti
névjegyzéket, a visszautasítottak jegyzékét, a rontott szavazólapokat tartalmazó lezárt borítékot, a kinyomtatott
szavazólapokról készített nyilvántartást, a fel nem használt szavazólapokat kötegelve, valamint a rendkívüli
eseményekről kiállított jegyzőkönyveket elhelyezi az urnában, és az urnát lezárja úgy, hogy ne lehessen abba
szavazólapot elhelyezni vagy abból szavazólapot eltávolítani, és f) a szavazás befejezéséről kiállított jegyzőkönyv 2. példányát faxon vagy e-mailben azonnal továbbítja az OVI-hoz.
(2) A KÜVI vezetője a szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított jegyzőkönyvet, továbbá a KÜVI
tevékenysége ellen benyújtott kifogást faxon vagy e-mailben azonnal továbbítja az OVI-hoz.
A külképviseleti választási iroda feladatai a szavazást követően
11. § (1) A KÜVI gondoskodik a lezárt urna OVI-hoz szállításáról.
(2) A KÜVI a szavazást követő 3 napon keresztül biztosítja a szavazás befejezéséről szóló jegyzőkönyv 2. példányának
nyilvánosságát, majd azt a választás második fordulóját követő 90 nap, illetve jogorvoslat esetén – a 90 napot
meghaladó elbírálást követően – az ügy jogerős lezárása után megsemmisíti.
IV. FEJEZET ORSZÁGGYŰLÉSI EGYÉNI VÁLASZTÓKERÜLETI VÁLASZTÁSI IRODA 12. § Amennyiben több országgyűlési egyéni választókerületnek ugyanaz a település a székhelye, az országgyűlési egyéni
választókerületi választási iroda (a továbbiakban: OEVI) feladatait összevont választási iroda látja el.
Az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
13. § Az OEVI a) átveszi a jelölő szervezet, illetőleg a jelölt bejelentését tartalmazó nyomtatványokat és azok mellékleteit,
a bejelentésről igazolást ad ki, amelyen feltünteti az átvett iratokat és az átvétel időpontját, a bejelentést
az informatikai rendszerben regisztrálja, b) a jelölő szervezet jelképét, illetőleg jelvényét ellátja a szervezet számítógépes nyilvántartásban használt azonosító
jelével, és haladéktalanul továbbítja az OVI részére, c) átveszi a jelöltek fényképét tartalmazó fájlokat, és gondoskodik azok feltöltéséről az informatikai rendszerbe,
d) az ajánlószelvényeket – az országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottság (a továbbiakban: OEVB)
döntésének előkészítése érdekében – a személyiadat- és lakcímnyilvántartás és a választójoggal nem rendelkező
nagykorú polgárok nyilvántartása alapján ellenőrzi; az ellenőrzés kiterjed arra, hogy
ca) az ajánlószelvény eredeti-e, cb) az ajánlószelvény teljes körűen ki van-e töltve,
cd) létezik-e választópolgár az adott személyi azonosítóval, ce) egyeznek-e a választópolgár személyiadat- és lakcímnyilvántartásbeli adatai az ajánlószelvény adataival,
cf) a választópolgár lakóhelye abban az országgyűlési egyéni választókerületben van-e, ahol jelöltet ajánlott,
cg) a polgár választójogosult-e, ch) a választópolgár nem ajánlott-e két vagy több jelöltet is, illetőleg egy jelöltet többször.
e) a többszörös ajánlások kiszűrése érdekében valamennyi benyújtott ajánlószelvény ellenőrzését elvégzi; ha
a többszörös ajánlás miatt a már előzőleg nyilvántartásba vett jelölt érvényesnek tekinthető ajánlásainak száma
750 alá csökken, erről értesíti az OEVB-t, f) a választási bizottságnak a jelölő szervezet, illetőleg a jelölt nyilvántartásba-vételével kapcsolatos döntését,
a jogorvoslat benyújtását, valamint a választási bizottság, bíróság jogerős döntését a választási iroda
az informatikai rendszerben regisztrálja, g) fogadja az OEVB-be megbízott tagok bejelentését, amely tartalmazza a megbízott tag nevét, lakcímét és személyi
azonosítóját, h) a helyben szokásos módon közzéteszi az OEVB tagjainak és az OEVI vezetőjének nevét, valamint az OEVB és
az OEVI hivatali helyiségének címét, i) segítséget nyújt az OEVB-nek a külföldön leadott szavazatok megszámlálását végző SZSZB kijelöléséhez,
a kijelölés eredményét rögzíti az informatikai rendszerben, j) ellátja a jelöltek nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
k) előterjeszti az OEVB részére az egyéni választókerületi szavazólap tervezetét annak adattartalmának jóváhagyása
céljából, figyelemmel arra, hogy a belföldi és a külföldi szavazókörökben alkalmazásra kerülő szavazólapok
egymástól nem térhetnek el, l) a választás első fordulójában megszervezi a külföldön leadott szavazatoknak az OEVB elnöke vagy az általa
megbízott tagja és az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) elnöke vagy az általa megbízott tagja
közötti átadás-átvételét, m) tájékoztatja a HVI-ket a szavazólap elkészülte után bekövetkező változásokról,
n) ellátja az adatfeldolgozási feladatokat, o) a választás második fordulójában segítséget nyújt az OEVB részére a választópolgárok tájékoztatásához
a választás második fordulójáról. Az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda feladatai a szavazás napján
14. § Az OEVI a) gondoskodik a szavazatösszesítést akadályozó zavarok, vészhelyzetek elhárításáról, szükség szerint intézkedik
a vészhelyzet esetére előírt tartalékmegoldások alkalmazásáról, és ezekről az intézkedésekről tájékoztatja a TVI,
valamint a HVI vezetőjét, b) az első fordulóban gondoskodik a leadott ajánlószelvények és a jelölés érvényességének megállapítása céljából
vezetett technikai nyilvántartás megsemmisítéséről, c) az első fordulóban megszervezi a külföldön leadott szavazatok megszámlálására kijelölt SZSZB elnöke és az OEVB
elnöke között a szállítóboríték átadás-átvételét, d) az első fordulóban kinyomtatja és az OEVB részére átadja a külképviseleti névjegyzéket.
Az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
15. § Az OEVI a) ellenőrzi a szavazóköri jegyzőkönyvek feldolgozásának megtörténtét,
b) az OEVB döntésének előkészítéseként tételesen ellenőrzi az egyéni választókerületi szavazóköri jegyzőkönyvek és
a számítógépes adatok azonosságát, és annak eredményéről jelentést tesz az OEVB-nek,
c) a választás második fordulójában ca) az OEVB kérésére közreműködik a külföldön leadott szavazatok megszámlálására kijelölt szavazókör
urnájának biztonságos őrzésében, cb) megszervezi a külföldön leadott szavazatoknak az OVB elnöke vagy az általa megbízott tagja és az OEVB
elnöke vagy az általa megbízott tagja közötti átadás-átvételét,
cc) megszervezi a külföldön leadott szavazatok megszámlálására kijelölt SZSZB ülését,
cd) kinyomtatja és az OEVB részére átadja a külképviseleti névjegyzéket,
ce) a külföldön leadott szavazatok megszámlálására kijelölt SZSZB által kiállított szavazóköri jegyzőkönyve(ke)t
haladéktalanul az OEVB rendelkezésére bocsátja, valamint feldolgozza, d) előkészíti az egyéni választókerületi megbízólevelek átadását.
V. FEJEZET TERÜLETI VÁLASZTÁSI IRODA 16. § (1) A TVI vezetője
a) ellenőrzi és irányítja az OEVI-k és a HVI-k tevékenységét,
b) oktatást szervez, c) az OEVI- és a HVI-vezetők részére szakmai utasításokat adhat,
d) felügyeli az informatikai rendszer használatát, megteszi a szükséges intézkedéseket a nyilvántartásból hiányzó
adatok pótlása, a hibás adatok kijavítása érdekében, e) tájékoztatja a HVI-ket a szavazólap elkészülte után bekövetkező változásokról,
f) az illetékességi területéhez tartozó HVI-k tevékenységének irányításához, illetőleg feladataik végrehajtásának
ellenőrzéséhez az illetékes OEVI vezetőjének közreműködését igénybe veheti.
(2) A TVI a választási informatikai feladatokat a regionális államigazgatási hivatal közreműködésével látja el.
A területi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
17. § (1) A TVI a) átveszi a jelölő szervezet, illetőleg a területi lista bejelentését tartalmazó nyomtatványokat és azok mellékleteit,
a bejelentésről igazolást ad ki, amelyen feltünteti az átvett iratokat és az átvétel időpontját, a bejelentést
az informatikai rendszerben regisztrálja, b) a jelölő szervezet jelképét, illetőleg jelvényét ellátja a szervezet számítógépes nyilvántartásban használt azonosító
jelével, és haladéktalanul továbbítja az OVI részére, c) a választási bizottságnak a jelölő szervezet, illetőleg a területi lista nyilvántartásba-vételével kapcsolatos döntését,
a jogorvoslat benyújtását, valamint a választási bizottság, bíróság jogerős döntését az informatikai rendszerben
regisztrálja, d) átveszi a jelöltek fényképét tartalmazó fájlokat, és gondoskodik azok feltöltéséről az informatikai rendszerbe,
e) előkészíti az OEVB-k és a területi választási bizottság (a továbbiakban: TVB) tagjainak, póttagjainak
megválasztását; fogadja a TVB-be megbízott tagok bejelentését, amely tartalmazza a megbízott tag nevét,
lakcímét és személyi azonosítóját, gondoskodik a TVB és az OEVB-k tagjainak eskütételéről,
f) a fővárosi, megyei közgyűlés hivatalos lapjában közzéteszi a TVB és az OEVB-k tagjainak és a TVI vezetőjének
nevét, valamint a TVB és a TVI hivatali helyiségének címét,
g) előkészíti a területi listák sorsolását. (2) A TVI vezetője
a) indítványozza a TVB és az OEVB-k tagjainak és póttagjainak megválasztását,
b) előterjeszti a TVB részére a területi listás szavazólap tervezetét annak adattartalmának jóváhagyása céljából,
figyelemmel arra, hogy a belföldi és külföldi szavazókörökben alkalmazásra kerülő szavazólapok egymástól nem
térhetnek el, c) a választási logisztikai rendszerre [21. § (1) bekezdés n) pont] alapozva meghatározza a központi nyomtatványok
elosztásának és a helyi készítésű nyomtatványok előállításának, szállításának és átvételének rendjét,
d) elkészíti az üzemzavar esetére irányadó intézkedési tervet,
e) kiadja a szavazóköri jegyzőkönyvek és az országgyűlési egyéni választókerületi eredményjegyzőkönyvek
továbbításával kapcsolatos utasítását. A területi választási iroda feladatai a szavazás napján
18. § A TVI a) felügyeli az informatikai rendszer napközbeni részvételi jelentésekhez kapcsolódó és szavazatösszesítő
funkcióinak használatát, b) gondoskodik az üzemzavar elhárításáról, szükség esetén gondoskodik a tartalékmegoldások alkalmazásáról, és
erről tájékoztatja az OVI vezetőjét, valamint c) a központi tájékoztató rendszer adatainak segítségével tájékoztatja a nyilvánosságot.
A területi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
19. § A TVI a) az OVI vezetőjének utasítása szerint az informatikai rendszerben elvégzi az előírt adatfeldolgozási feladatokat,
b) átveszi a szavazóköri, valamint az egyéni választókerületi eredményt megállapító jegyzőkönyveket, a TVB
döntésének előkészítéseként tételesen ellenőrzi a területi választókerületi szavazóköri jegyzőkönyvek és
a számítógépes adatok azonosságát, és annak eredményéről jelentést tesz a TVB-nek,
c) továbbítja az OVI részére az egyéni és a területi választókerületi eredményt megállapító jegyzőkönyveket,
d) előkészíti a területi listás megbízólevelek átadását, e) fogadja és ellenőrzi a kétszer, többször vagy jogosulatlanul szavazókról szóló jelentést a HVI-től és továbbítja
az OVI felé, f) a levéltári átadás céljából továbbítja az OVI részére a szavazóköri jegyzőkönyveket.
VI. FEJEZET KÖZPONTI FELADATOK 20. § (1) A KEKKH
a) gondoskodik a választás lebonyolításához szükséges közbeszerzési eljárások lefolytatásáról, a termékek,
szolgáltatások beszerzéséről, b) gondoskodik az informatikai rendszer kialakításáról és biztonságos működtetéséről,
c) gondoskodik a választás központi logisztikai feladatainak ellátásáról,
d) gondoskodik a választás pénzügyi lebonyolítása központi feladatainak ellátásáról,
e) biztosítja a HVI vezetője részére a személyiadat- és lakcímnyilvántartás, illetve a választójoggal nem rendelkező
nagykorú polgárok nyilvántartása adatait a névjegyzék és az értesítő elkészítéséhez, a névjegyzék
továbbvezetéséhez. (2) Az OVI a KEKKH közreműködésével működteti az Országos Választási Központot.
Az Országos Választási Iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
21. § (1) Az OVI a KEKKH közreműködésével
a) biztosítja a HVI-k részére a névjegyzékek, az értesítők és az ajánlószelvények elkészítéséhez szükséges adatokat,
nyomtatványokat, b) a jelölő szervezet jelképét, illetőleg jelvényét rögzíti az informatikai rendszerben,
c) a honlapján nyilvánosságra hozza azoknak a jelölteknek a fényképét, akik azt az SZ lapon kérik, és ahhoz JPEG
kiterjesztésű, 195x260 felbontású fájlban mellékelik, d) a külképviseleti névjegyzék adatait külképviseletenkénti és országgyűlési egyéni választókerületenkénti
csoportosításban feldolgozza, e) a választás első fordulóját (a magyarországi szavazás napját) megelőző 15. napot követően a külképviseleti
névjegyzéket továbbvezeti, f) a második forduló külképviseleti névjegyzékén áthúzással jeleníti meg annak a választópolgárnak az adatait, aki
az első fordulóban olyan egyéni és területi választókerületbe kapott igazolást, ahol az első fordulóban a választás
az egyéni választókerületben érvényes és eredményes, valamint a területi választókerületben érvényes volt,
g) a második forduló külképviseleti névjegyzékén jelzi, hogy a választópolgár melyik választókerület szavazólapján
szavazhat, ha az első fordulóban abban a választókerületben, ahova a választópolgár igazolást kapott, a választás
az egyéni választókerületben érvénytelen vagy eredménytelen, vagy a területi választókerületben érvénytelen
volt, h) a külképviseleti névjegyzéket elektronikus úton megküldi a KÜVI-knek és az OEVI-knek,
i) a szavazólapok képét elektronikusan megküldi a KÜVI-nek,
j) fogadja a külképviseleti megfigyelő bejelentését, elvégzi a külképviseleti megfigyelő választójogának
ellenőrzését, k) kidolgozza és a feldolgozás helyére továbbítja a választás eredményének számítógépes feldolgozásához
szükséges azonosító kódrendszereket, l) megszervezi az igazgatási és informatikai próbákat,
m) gondoskodik a szavazáshoz szükséges központi nyomtatványok előállításáról és szállításáról,
n) gondoskodik az informatikai rendszer, a választási ügyviteli rendszer és a pénzügyi és logisztikai rendszer
működtetéséről, o) adatot szolgáltat az OVB részére a jelölő szervezetek és a független jelöltek részére járó költségvetési támogatás
megállapításához, p) a második fordulót megelőzően a HVI-ken keresztül tájékoztatja az SZSZB-ket arról, hogy az első forduló mely
választókerületekben volt érvényes és eredményes. (2) Az OVI
a) az OVB honlapján közzéteszi a kijelölt szavazókörök címét, valamint a külképviseleti szavazásra szolgáló
szavazóhelyiségek címét és a szavazás idejét, b) átveszi a jelölő szervezet, illetőleg az országos lista bejelentését tartalmazó nyomtatványokat és azok mellékleteit,
a bejelentésről igazolást ad ki, amelyen feltünteti az átvett iratokat és az átvétel időpontját, a bejelentést
az informatikai rendszerben regisztrálja, c) a választási bizottságnak a jelölő szervezet, illetőleg az országos lista nyilvántartásba-vételével kapcsolatos
döntését, a jogorvoslat benyújtását, valamint a választási bizottság, bíróság jogerős döntését a választási iroda
az informatikai rendszerben regisztrálja, d) átveszi a jelöltek fényképét tartalmazó fájlokat, és gondoskodik azok feltöltéséről az informatikai rendszerbe,
e) fogadja az OVB-be megbízott tagok bejelentését, amely tartalmazza a megbízott tag nevét, lakcímét és személyi
azonosítóját, gondoskodik eskütételükről, a Magyar Közlönyben közzéteszi az OVB tagjainak és az OVI
vezetőjének nevét, valamint az OVB és az OVI hivatali helyiségének címét,
f) a külképviseleti szavazás lebonyolításához szükséges kellékeket és nyomtatványokat megküldi a KÜVI részére,
g) az első fordulóban ügyeletet tart a külképviseleti szavazás ideje alatt,
h) az első fordulóban faxon fogadja a KÜVI-től a rendkívüli eseményekről kiállított jegyzőkönyveket és a benyújtott
kifogásokat, valamint a szavazás lezárásáról kiállított jegyzőkönyveket, i) az első fordulóban fogadja a külképviseletekről érkező urnákat, gondoskodik azok őrzéséről,
j) a választás első fordulójában megszervezi a külföldön leadott szavazatoknak az OVB elnöke vagy az általa
megbízott tagja és az OEVB elnöke vagy az általa megbízott tagja közötti átadás-átvételét,
k) előkészíti az országos listák sorsolását, l) irányítja a szavazólapok tartalmának jóváhagyásával kapcsolatos feladatok végrehajtását, a nyomdai adatátadás
folyamatát, valamint m) az első fordulót megelőzően nyilvánosságra hozza a T jegyzék választókerületi és települési bontású statisztikai
adatait. (3) Az OVI vezetője meghatározza az országos igazgatási és informatikai próbák időpontjait, feladatait, résztvevőit.
Az Országos Választási Iroda feladatai a szavazás napján
22. § Az OVI a) fogadja és összesíti a napközbeni részvételi jelentések adatait, ezeket nyilvánosságra hozza, működteti
a választási információs rendszert, b) tájékoztatja az OVB-t a napközben történt rendkívüli eseményekről,
c) folyamatosan nyilvánosságra hozza a választás előzetes eredményére vonatkozó tájékoztató adatokat,
d) a második fordulóban a KEKKH közreműködésével folyamatos kapcsolatot tart a KÜVI-kkel,
e) a második fordulóban ügyeletet tart a külképviseleti szavazás ideje alatt,
f) a második fordulóban faxon fogadja a KÜVI-től a rendkívüli eseményekről kiállított jegyzőkönyveket és
a benyújtott kifogásokat, valamint a szavazás lezárásáról kiállított jegyzőkönyveket.
Az Országos Választási Iroda feladatai a szavazás napját követően
23. § (1) Az OVI a) folyamatosan nyilvánosságra hozza a választás előzetes eredményére vonatkozó tájékoztató adatokat,
b) a második fordulóban a magyarországi szavazást követő 4. nap 24.00 óráig fogadja a külképviseletekről érkező
urnákat, gondoskodik azok őrzéséről, c) a választás második fordulójában megszervezi a külföldön leadott szavazatoknak az OVB elnöke vagy az általa
megbízott tagja és az OEVB elnöke vagy az általa megbízott tagja közötti átadás-átvételét,
d) fogadja a választókerületi eredményt megállapító jegyzőkönyveket, e) adatokat szolgáltat az OVB részére a választási eredmény megállapítása, illetőleg közzététele céljából; az OVB
döntésének előkészítéseként ellenőrzi az összesítő jegyzőkönyvek és a számítógépes rendszerben szereplő
adatok azonosságát, és annak eredményéről jelentést tesz az OVB-nek,
f) választókerületi bontásban közzéteszi az igazolással szavazó választópolgárok számát,
g) a KEKKH útján működteti a visszaélések valószínűségét jelző rendszert,
h) előkészíti az országos listás megbízólevelek átadását, i) gondoskodik a választás eredményének a Magyar Közlönyben történő közzétételéről,
j) a választási iratokat (a jegyzőkönyvek kivételével) a szavazást követő 90. nap elteltével, illetve jogorvoslat esetén
– a 90 napot meghaladó elbírálást követően – az ügy jogerős lezárása után megsemmisíti és
k) a jegyzőkönyvek 1. példányát a szavazást követő 90. nap elteltével, illetve jogorvoslat esetén – a 90 napot
meghaladó elbírálást követően – az ügy jogerős lezárása után átadja a Magyar Országos Levéltárnak.
(2) Az OVI vezetője utasítást ad az adatfeldolgozási feladatok elvégzésének, valamint a számítógépes rendszer
működtetésének befejezésére. VII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 24. § A választáson használandó nyomtatványok jegyzékét és mintáit e rendelet melléklete állapítja meg.
25. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek
az országgyűlési képviselők választásán történő végrehajtásáról szóló 60/2005. (XII. 21.) BM rendelet.
Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
12/2013. (HK 5.) HVK HIICSF szakutasítása az MH informatikai üzemeltetés támogatási munkacsoport megalakításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése
alapján az MH informatikai üzemeltetés támogatási munkacsoport megalakításáról az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a HVK Híradó, Informatikai és
Információvédelmi Csoportfőnökségre (továbbiakban:
HVK HIICSF), az MH katonai szervezeteinek híradó és
informatikai főnökségeire, osztályaira, alosztályaira, részlegeire és üzemeltető szervezeteire, valamint az HM Köz
gazdasági és Pénzügyi Hivatal (továbbiakban: HM KPH)
által felügyelt informatikai üzemeltető szervezetre terjed ki.
2. Ezen szakutasítás vonatkozásában:
MH Vezetési Információs Rendszer: a kormányzati célú
hálózatokról szóló 346/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet
alapján az MH vezetési folyamatainak támogatása érdekében egységes elvek és követelmények alapján az MH zártcélú hírközlő hálózat bázisán kialakított és működtetett,
központilag felügyelt számítógéppel támogatott információs rendszer és informatikai szolgáltatás.
2. Az MH informatikai üzemeltetés támogatási
munkacsoport rendeltetése, feladatai, tagjai,
munkarendje 3. A Magyar Honvédség egységes informatikai üzemeltetési eljárásai, módszerei és szabályai kialakítása céljából
MH informatikai üzemeltetés támogatási munkacsoportot
(a továbbiakban: ÜMCS) hozok létre.
4. Az ÜMCS rendeltetése javaslatok kidolgozása a
HVK HIICSF csoportfőnök részére az MH informatikai
rendszerei üzemeltetési folyamatainak szabályozására.
5. A munkacsoport tevékenysége az MH Vezetési Információs Rendszer (a továbbiakban: MH VIR), valamint a
honvédelmi szervezetek helyi számítógép hálózatai és informatikai szolgáltatásai üzemeltetésének egységes szabályozására irányul, ugyanakkor az MH VIR üzemeltetésére
vonatkozóan speciális szabályokat lehet megállapítani.
A munkacsoport tevékenységében az MH VIR üzemeltetése részletes szabályozásának prioritást kell biztosítani.
6. Az ÜMCS tevékenységi területei, feladatai:
a) javaslat kidolgozása a felhasználók beléptetésének,
törlésének, adataik és jogosultságaik módosításának folyamataira és szabályozására;
b) javaslat kidolgozása a felhasználók identifikációjának egységes kezelésére, az Active Directory szolgáltatás
szabályozására;
c) javaslat kidolgozása a felhasználók tájékoztatásának
rendjére, a helpdesk szolgáltatás szabályozására;
d) javaslat kidolgozása a biztonsági előírások és eljárások pontosítására
e) javaslat kidolgozása a probléma-, változás-, kapacitás- és biztonsági esemény menedzsment folyamainak kialakítására;
f) javaslat kidolgozása az üzemeltetési statisztikák és jelentések készítésének folyamatára, rendjére, a naplófájlok
adatainak feldolgozására;
g) javaslat kidolgozása az MH informatikai üzemeltető
szervezetei közötti hatáskör megosztás, valamint együttműködés szabályozására;
h) javaslat kidolgozása a rendszergazda és rendszeradminisztrátor jogosultságok és hatáskörök egységes szabályozására, a rendszergazda és rendszeradminisztrátor jogosultságok és hatáskörök központi nyilvántartására;
i) javaslat kidolgozása az informatikai üzemeltető szervezetek által központilag kezelt és tárolt adatok mentésének és archiválásának rendjére, szabályozására;
j) javaslat kidolgozása az informatikai rendszerek üzemeltetése logisztikai biztosításának folyamatára;
k) javaslat kidolgozása a tervszerű karbantartások,
szoftverfrissítések rendjére;
l) javaslat kidolgozása a szoftver életciklus kialakítására, a szoftverek tesztelésének, bevezetésének, telepítésének, használatának, üzemeltetésének, nyilvántartásának,
verziókövetésének és kivezetésének szabályozására;
m) javaslat kidolgozása a rendszerfelügyeleti tevékenység szabályozására, a hálózati események naplózására, a
beavatkozás rendjére, a távmenedzselés rendszerének kialakítására;
n) javaslat kidolgozása a hiteles szoftverpéldányok tárolásának és nyilvántartásának módjára, rendszerkonfigurációs adatbázis létrehozására, hardver és szoftvernyilvántartás kialakítására;
o) javaslat kidolgozása szolgáltatás katalógus létrehozására, struktúrájára, publikálására és karbantartásának
megszervezésére;
p) javaslat kidolgozása a felhasználók által közvetlenül
igénybe vehető informatikai szolgáltatások üzemeltetésére vonatkozóan az alkalmazás-menedzsment rendszerének
kialakítása érdekében;
q) javaslat kidolgozása a kiadásra tervezett MH Informatikai Üzemeltetési Utasítás szinopszisára és tartalmára
vonatkozóan.
7. Az ÜMCS vezetője a HVK HIICSF Informatikai osztály osztályvezetője. Feladata az ÜMCS munkájának irányítása, az ülések összehívása és vezetése, a munkacsoport
üléstervének jóváhagyása, a soron következő ülés napirendjének meghatározása, a javaslatok és feljegyzések felterjesztése a Hálózatgazda részére.
8. Az ÜMCS vezető-helyettese az MH vitéz Szurmay
Sándor Budapest Helyőrség Dandár MH Híradó és Informatikai Rendszerfőközpont (a továbbiakban: MH HIRFK)
törzsfőnöke. Az ÜMCS vezetőjének távolléte esetén az
ÜMCS vezetőjét helyettesíti. Feladata a munkacsoport
üléstervének összeállítása, az ülések megszervezése és tartalmi előkészítése, az ülésekről készített feljegyzés és javaslatok összeállításának felügyelete.
9. Az ÜMCS vezető-helyettese az MH HIRFK állományából munkacsoport titkárt jelöl ki az adminisztratív feladatok támogatása céljából. A titkár feladata az ülések adminisztratív előkészítése, az ülésről készített feljegyzés
összeállítása, az üléseken megfogalmazott összegzett javaslatok írásos formába öntése.
10. Az ülések napirendjeinek előkészítésével és az
összegzett javaslatok írásos formába öntésével az ÜMCS
vezetője és annak helyettese a napirend függvényében
megbízhatja az ÜMCS tagjait.
11. Az ÜMCS tagjai:
a) a HVK HIICSF egy képviselője;
b) az MH HIRFK Informatikai Főközpont egy képvise
lője;
c) az MH HIRFK Országos Hálózatfelügyeleti Főköz
pont egy képviselője;
d) az MH HIRFK Híradó és Informatikai Főközpont egy
képviselője;
e) az MH ÖHP Híradó és Informatikai és Információvé
delmi Főnökség két képviselője;
f) az MH ÖHP–nek alárendelt informatikai üzemeltető
szervezetek három képviselője;
g) a HM KPH felügyelete alá tartozó informatikai üze
meltető szervezet egy képviselője;
h) a napirendtől függően az MH informatikai üzemeltető
szervezeteinek meghívott szakértői. 12. Az ÜMCS tervezetten havonta egy alkalommal ülésezik, amelyen feljegyzés készül. Az ülésekről készített
feljegyzést, valamint a kidolgozott javaslatokat az ÜMCS
vezetője a HVK HIICSF csoportfőnök részére felterjeszti.
13. Az ÜMCS a munkarendjét maga alakítja ki. Az ülések lebonyolítása során törekedni kell a video-telekonferencia szolgáltatás igénybe vételére.
3. Záró rendelkezések 14. Az ÜMCS-be delegált tagok nevét, beosztását és elérhetőségét a 11. b) c) d) pontoknak megfelelően az MH
BHD, a 11. e) és f) pontoknak megfelelően az MH ÖHP, a
11. g) pontnak megfelelően a HM KPH 2013. május 1-ig a
HVK HIICSF csoportfőnök részére megküldi.
15. Az ÜMCS első ülését tervezetten 2013. májusban
tartja.
16. Ez a szakutasítás az aláírást követő harmadik napon
lép hatályba, és 2016. december 31-én hatályát veszti.
Vass Sándor mk. dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


text:
1196/2012. (VI. 18.) Korm. határozata a Paksi Atomerőmű telephelyén létesülő új atomerőművi blokkal (blokkokkal) kapcsolatos beruházás kiemelt jelentőségéről.
1. A Kormány – figyelemmel a nukleáris energiának a hazai energiaellátásban és az ellátásbiztonság garantálásában
betöltött stratégiai szerepére, valamint az Országgyűlés által elfogadott Nemzeti Energiastratégiában foglaltakra –
a Paksi Atomerőmű telephelyén létesítendő új atomerőművi blokk (blokkok) megvalósítását a nemzetgazdaság
szempontjából kiemelt fontosságú és az energiaellátás biztonsága szempontjából alapvetően szükséges
beruházásnak nyilvánítja. 2. A Kormány a beruházás megvalósítása érdekében szükséges további lépések megtétele érdekében indokoltnak tartja,
hogy kerüljön sor konzultáció kezdeményezésére és lefolytatására mindazon országok kormányaival, szerveivel,
intézményeivel és szállítóival, amelyek – a jelenlegi atomerőművi blokkok technológiájával azonos – nyomottvizes
technológia alkalmazása okán az új blokkok létesítése szempontjából potenciálisan érintettek lehetnek.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1297/2018. (VII. 4.) Korm. határozata a turisztikai szempontból kiemelt jelentőségű fesztiválok megvalósítását támogató forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  turisztikai szempontból kiemelt jelentőségű fesztiválok 2018. évi további támogatásához szükséges
forrás biztosításával, amely események nagymértékben hozzájárulhatnak a  pozitív országkép kialakításához,
a nemzeti identitás erősítéséhez;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017.  évi C. törvény 1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 12. Turisztikai célelőirányzat jogcímcsoport javára 1 000 000 000 forint forrás biztosításáról,
az  1.  pontban meghatározott feladat – a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: Ügynökség) útján történő – megvalósulása, és a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós
illeték és kincstári díjak finanszírozása érdekében;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy az Ügynökség mint kezelő szerv útján gondoskodjon a támogatási
szerződések megkötéséről a turisztikai szempontból kiemelt jelentőségű fesztiválok támogatásának megvalósítása
érdekében.
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: a 2. pont szerinti forrás biztosítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök