text:
2010. CXXX. törvény a jogalkotásról.
Az Országgyűlés
az Alkotmány 7/A. § (4) bekezdésében foglaltak végrehajtására,
a jogállamiság követelményeinek a jogalkotás során történő magas szintű érvényesítése érdekében,
a jogalkotó által kitűzött szabályozási célokat hatékonyan szolgáló, megalapozott jogszabályok kidolgozásának elősegítésére,
továbbá
annak érdekében, hogy a jog megismerhetőségének feltételei összhangban álljanak a XXI. század adta lehetőségekkel,
a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E törvény hatálya
a) a jogszabályokra, valamint
b) a normatív határozatra és normatív utasításra (a továbbiakban együtt: közjogi szervezetszabályozó eszköz)
terjed ki.
(2) E törvény rendelkezéseit
a) a nemzetközi szerződést kihirdető jogszabályokra a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló
törvényben,
b) a rendkívüli állapot, szükségállapot, veszélyhelyzet, megelőző védelmi helyzet és az Alkotmány 19/E. §-a szerinti
eset idején kiadható jogszabályra a honvédelemről szóló törvényben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) Az Alkotmányra és annak módosítására e törvény rendelkezéseit – a IV. Fejezet és a VII. Fejezet kivételével – nem kell
alkalmazni.
(4) E törvénynek a jogszabályokra vonatkozó rendelkezéseit – a 3–6. §, a 13. §, a 16. §, a 18–20. § és a 26. § (1) bekezdése
kivételével – a közjogi szervezetszabályozó eszközre is megfelelően alkalmazni kell.
II. FEJEZET
A JOGALKOTÁS ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEI 2. § (1) A jogszabálynak a címzettek számára egyértelműen értelmezhető szabályozási tartalommal kell rendelkeznie.
(2) Jogszabály a hatálybalépését megelőző időre nem állapíthat meg kötelezettséget, kötelezettséget nem tehet
terhesebbé, valamint nem vonhat el vagy korlátozhat jogot, és nem nyilváníthat valamely magatartást jogellenessé.
(3) A jogszabály hatálybalépésének időpontját úgy kell megállapítani, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre
a jogszabály alkalmazására való felkészülésre.
(4) A jogszabályok megalkotásakor biztosítani kell, hogy a jogszabály
a) megfeleljen az Alkotmányból eredő tartalmi és formai követelményeknek,
b) illeszkedjen a jogrendszer egységébe,
c) megfeleljen a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek és
d) megfeleljen a jogalkotás szakmai követelményeinek.
3. § Az azonos vagy hasonló életviszonyokat azonos vagy hasonló módon, szabályozási szintenként lehetőleg
ugyanabban a jogszabályban kell szabályozni. A szabályozás nem lehet indokolatlanul párhuzamos vagy többszintű.
A jogszabályban nem ismételhető meg olyan jogszabály rendelkezése, amellyel a jogszabály az Alkotmány alapján
nem lehet ellentétes.
4. § Ha egy tárgykört törvény szabályoz, törvényben kell rendezni az alapvető jogintézményeket és a szabályozási cél
meg valósulásával összefüggő lényeges garanciákat.
A törvényt az Országgyűlés a 2010. november 22-i ülésnapján fogadta el.
5. § (1) A jogszabály alkotására adott felhatalmazásban meg kell határozni a felhatalmazás jogosultját, tárgyát és kereteit. Ha
a miniszteri rendelet esetében a felhatalmazásban adott jogalkotási jogosultság nem önálló, a felhatalmazásban
az egyetértési jog jogosultját is meg kell jelölni. Miniszteri rendelet kiadására adott felhatalmazásban a felhatalmazás
jogosultját feladatkör szerint kell megjelölni.
(2) A felhatalmazás jogosultja a jogi szabályozásra másnak további felhatalmazást nem adhat.
(3) A szabályozás tárgykörébe tartozó alapvető jogintézmények, jogok és kötelezettségek alapvető szabályainak
megállapítására, a jogszabály egészének végrehajtására, valamint olyan tárgykör szabályozására, amit
a felhatalmazást adó jogszabály nem szabályoz, nem lehet felhatalmazást adni.
(4) A felhatalmazás jogosultja a jogszabályt köteles megalkotni, feltéve, hogy a felhatalmazást adó jogszabályból
kifejezetten más nem következik.
III. FEJEZET
A JOGSZABÁLY HATÁLYA ÉS MÓDOSÍTÁSA 1. A jogszabály területi és személyi hatálya
6. § (1) A jogszabály területi hatálya a Magyar Köztársaság területére, az önkormányzati rendelet területi hatálya a helyi
önkormányzat közigazgatási területére terjed ki.
(2) A jogszabály személyi hatálya
a) a Magyar Köztársaság területén a természetes és jogi személyekre, a jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezetekre, valamint a Magyar Köztársaság területén kívül a magyar állampolgárokra,
b) önkormányzati rendelet esetében az önkormányzat közigazgatási területén a természetes és jogi személyekre,
valamint a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekre
terjed ki.
(3) A jogszabály területi, illetve személyi hatályát a jogszabályban akkor kell kifejezetten meghatározni, ha az az
(1)–(2) bekezdéstől eltérő területre, illetve személyi körre terjed ki.
2. A jogszabály időbeli hatálya, módosítása és hatályon kívül helyezése
7. § (1) A jogszabályban meg kell határozni a hatálybalépésének napját, amely a jogszabály kihirdetését követő valamely nap
lehet.
(2) Ha a szabályozás célja másként nem érhető el, a jogszabály hatálybalépésének napja a kihirdetés napja is lehet, ebben
az esetben a hatálybalépés időpontját órában kell meghatározni, mely nem előzheti meg a kihirdetés időpontját.
(3) Ha a hatálybalépés naptári napja nem határozható meg, a hatálybalépés valamely jövőbeli feltétel bekövetkeztének
időpontjához is köthető.
(4) Ha a szabályozás célja másként nem érhető el, törvény rendelkezhet úgy, hogy a hatálybalépéséről külön törvény
rendelkezik.
(5) A jogszabály egyes rendelkezéseinek hatálybalépésére különböző – a jogszabály hatálybalépését követő –
időpontokat is meg lehet állapítani.
(6) A végrehajtási jogszabály a felhatalmazást tartalmazó jogszabály kihirdetésével egyidejűleg vagy azt követően,
a felhatalmazó rendelkezés hatálybalépését megelőzően kihirdethető. A végrehajtási jogszabályt, jogszabályi
rendelkezést a felhatalmazást adó jogszabály azon rendelkezésével egyidejűleg kell hatályba léptetni, amelynek
a végrehajtására irányul, kivéve, ha a felhatalmazó rendelkezés a végrehajtási jogszabály kiadását nem teszi
kötelezővé.
(7) A jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés – a (2) bekezdésben meghatározott eset kivételével – a hatálybalépése
napjának kezdetén lép hatályba.
8. § (1) A hatályos jogszabályi rendelkezést a jogalkotói hatáskörrel rendelkező szerv jogszabály megalkotásával,
a módosítani kívánt jogszabályi rendelkezést tételesen megjelölő, a módosítást kimondó jogszabályi rendelkezéssel
módosíthatja.
(2) Nem lehet módosítani a jogszabály megjelölését, a rendelet bevezető részét, a hatályba lépett jogszabályi rendelkezés
hatálybaléptető rendelkezését, valamint jogszabállyal – a fordítási hiba kivételével – a jogszabályban kihirdetett
nemzetközi szerződés, a nemzetközi szerződéshez fűzött fenntartás, kifogás és nyilatkozat szövegét.
9. § (1) Nem hatályos jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés nem módosítható vagy helyezhető hatályon kívül.
(2) Ha a szabályozás célja másként nem érhető el, a jogalkotói hatáskörrel rendelkező szerv jogszabályban rendelkezhet
úgy, hogy a kihirdetett, de még hatályba nem lépett jogszabályi rendelkezés a kihirdetett szövegtől eltérő szöveggel
lép hatályba, vagy a kihirdetett, de még hatályba nem lépett jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés nem lép
hatályba.
10. § (1) A hatályos jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés hatályát veszti
a) ha a hatályon kívül helyezendő jogszabályt vagy jogszabályi rendelkezést tételesen megjelölő, a hatályon kívül
helyezést kimondó jogszabályi rendelkezés hatályon kívül helyezi,
b) ha a módosítandó jogszabályi rendelkezést tételesen megjelölő, annak helyébe lépését kimondó jogszabályi
rendelkezés módosítja,
c) a 12. § (2) bekezdésében meghatározottak szerint, vagy
d) ha azt az Alkotmánybíróság megsemmisíti.
(2) A hatályos jogszabályt vagy jogszabályi rendelkezést az (1) bekezdés a) pontja szerint – a (3) bekezdésben
meghatározott kivétellel – a hatályon kívül helyezni kívánt jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés megalkotására
hatáskörrel rendelkező szerv helyezheti hatályon kívül.
(3) Hatályon kívül helyezhető
a) törvényben kormányrendelet, a Kormány tagjának rendelete a miniszterelnök miniszterelnök-helyettest kijelölő
rendelete kivételével és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete elnökének rendelete,
b) kormányrendeletben – ha kormányrendelet adott felhatalmazást, vagy ha a törvényben adott felhatalmazás
hatályát vesztette és a tárgykör szabályozására új felhatalmazó rendelkezést nem alkottak – a miniszterelnök
miniszterelnök-helyettest kijelölő rendelete kivételével a Kormány tagjának rendelete.
(4) A Kormány rendeletével hatályon kívül helyezheti azon kormányrendeleteket, amelyek módosítására vagy hatályon
kívül helyezésére – a felhatalmazás hatályvesztése miatt – már nincs felhatalmazása.
(5) A Kormány tagja rendeletével hatályon kívül helyezheti a feladatkörébe tartozó azon miniszteri rendeleteket,
miniszterelnöki rendeleteket, amelyeket felhatalmazás nélkül alkottak meg, vagy amelyek módosítására vagy
hatályon kívül helyezésére – a felhatalmazás hatályvesztése miatt – már nincs felhatalmazása.
(6) A hatályvesztés időpontjának meghatározása esetén rögzíteni kell a hatályvesztés naptári napját, vagy azt valamely
jövőbeli feltétel bekövetkeztének időpontjához kell kötni. Ha a szabályozás célja másként nem érhető el,
a hatályvesztés időpontja órában is meghatározható.
(7) A hatályvesztés napjának meghatározása esetén a jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés – jogszabály eltérő
rendelkezése hiányában – a nap kezdetén veszti hatályát.
(8) Az Alkotmánybíróság által megsemmisített jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés – ha az Alkotmánybíróság
a határozatában eltérően nem rendelkezik – a nap kezdetén veszti hatályát.
11. § Ha jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés hatálybalépésére vagy hatályvesztésére valamely jövőbeli feltétel
bekövetkeztekor kerül sor, a feltétel bekövetkezéséről a bekövetkezés naptári napjának megjelölésével határozatot
kell közzétenni, kivéve, ha a jogszabály hatálybalépése valamely más jogszabály hatálybalépéséhez kötődik.
A jogszabálynak rendelkeznie kell arról, hogy a határozat Magyar Közlönyben történő közzétételére mely feladatkörrel
rendelkező miniszter köteles. Önkormányzati rendelet esetén a határozatot a jegyző az önkormányzati rendelet
kihirdetésére vonatkozó rendelkezések szerint teszi közzé.
12. § (1) A módosító rendelkezés és hatályon kívül helyező rendelkezés a hatálybalépéssel, vagy ha a módosító, illetve
a hatályon kívül helyező rendelkezés a módosítást, illetve hatályon kívül helyezést meghatározott időponthoz vagy
jövőbeli feltételhez köti, ennek az időpontnak vagy jövőbeli feltételnek a bekövetkezésével végrehajtottá válik.
(2) A jogszabály (1) bekezdés szerint végrehajtottá vált rendelkezése a végrehajtottá válást követő napon hatályát veszti.
13. § (1) A felhatalmazó rendelkezés hatályon kívül helyezése esetén – kivéve, ha egyidejűleg a tárgykör szabályozására azonos
tartalommal új felhatalmazó rendelkezést alkottak – a hatályon kívül helyezésről rendelkező jogszabályban intézkedni
kell a végrehajtási jogszabály hatályon kívül helyezéséről vagy a végrehajtási jogszabály azon rendelkezésének
a hatályon kívül helyezéséről, amely a felhatalmazás végrehajtására irányul.
(2) Ha a jogszabály minden rendelkezése végrehajtottá vált, rendelkezni kell annak hatályon kívül helyezéséről.
14. § (1) A módosító jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés hatályon kívül helyezése vagy 12. § (2) bekezdése szerinti
hatályvesztése nem érinti az általa módosított jogszabályi rendelkezés hatályát.
(2) Jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés hatályon kívül helyezése vagy 12. § (2) bekezdése szerinti hatályvesztése nem
eredményezi a korábban általa hatályon kívül helyezett jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés újbóli
hatálybalépését.
3. A szabályozási átmenet 15. § (1) A jogszabályi rendelkezést – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a hatálybalépését követően
a) keletkezett tényekre és jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett eljárási cselekményekre
kell alkalmazni.
(2) A jogszabályi rendelkezést – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a hatálya alatt
a) keletkezett tényekre és jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett eljárási cselekményekre
a jogszabályi rendelkezés hatályvesztését követően is alkalmazni kell.
IV. FEJEZET
A JOGSZABÁLYOK ELŐKÉSZÍTÉSE 4. A jogszabály szakmai tartalmának és jogrendszerbe illeszkedésének biztosítása
16. § (1) A jogszabály előkészítőjének feladata – a 2. § (4) bekezdésében foglalt követelmények figyelembevételével –
a jogszabály szakmai tartalmának kialakítása.
(2) A 2. § (4) bekezdésében foglalt követelmények érvényesítéséről a kormányzati jogszabály-előkészítő tevékenység
során a Kormány az igazságügyért felelős miniszter útján gondoskodik. E követelmények érvényre juttatása
érdekében a jogszabály előkészítéséért felelős miniszter
a) a törvény és a kormányrendelet tervezetét az igazságügyért felelős miniszterrel egyetértésben terjeszti
a Kormány elé,
b) a miniszteri rendeletet az igazságügyért felelős miniszter véleményének kikérését követően adja ki.
(3) Ha a miniszteri rendelet tervezetével az igazságügyért felelős miniszter alkotmányossági vagy európai uniós jogi
szempontból nem ért egyet, a vitás kérdésben a jogszabály előkészítéséért felelős miniszter és az igazságügyért felelős
miniszter közös előterjesztése alapján a Kormány dönt.
5. Előzetes hatásvizsgálat 17. § (1) A jogszabály előkészítője – a jogszabály feltételezett hatásaihoz igazodó részletességű – elő zetes hatásvizsgálat
elvégzésével felméri a szabályozás várható következményeit. Az elő zetes hatásvizsgálat eredményéről a Kormány által
előterjesztendő törvényjavaslat, illetve kormányrendelet esetén a Kormányt, önkormányzati rendelet esetén a helyi
önkormányzat képviselő-testületét tájékoztatni kell. Miniszteri rendelet rendelkezhet úgy, hogy az általa
meghatározott esetben a közjogi szervezetszabályozó eszköz előkészítője elő zetes hatásvizsgálatot végez.
(2) A hatásvizsgálat során vizsgálni kell
a) a tervezett jogszabály valamennyi jelentősnek ítélt hatását, különösen
aa) társadalmi, gazdasági, költségvetési hatásait,
ab) környezeti és egészségi következményeit,
ac) adminisztratív terheket befolyásoló hatásait, valamint
b) a jogszabály megalkotásának szükségességét, a jogalkotás elmaradásának várható következményeit, és
c) a jogszabály alkalmazásához szükséges személyi, szervezeti, tárgyi és pénzügyi feltételeket.
6. Indokolási kötelezettség 18. § (1) A jogszabály tervezetéhez a jogszabály előkészítője indokolást csatol, amelyben bemutatja azokat a társadalmi,
gazdasági, szakmai okokat és célokat, amelyek a javasolt szabályozást szükségessé teszik, továbbá ismerteti a jogi
szabályozás várható hatásait.
(2) A jogszabály tervezetének indokolásában tájékoztatást kell adni a javasolt szabályozás és az európai uniós jogból
eredő kötelezettségek összhangjáról, valamint a 20. § szerinti egyeztetési kötelezettségről.
7. A jogszabálytervezetek véleményezése 19. § (1) Ha törvény valamely állami, helyi önkormányzati vagy más szervezet számára kifejezetten jogot biztosít arra, hogy
a jogállását vagy a feladatkörét érintő jogszabályok tervezeteit véleményezhesse, a jogszabály előkészítője köteles
gondoskodni arról, hogy az érintett szerv e jogával élhessen.
(2) A jogszabály előkészítője a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló törvényben
meghatározottak szerint gondoskodik arról, hogy a jogszabály tervezete megismerhető és véleményezhető legyen.
(3) A kormányzati jogszabály-előkészítő tevékenység során készített jogszabálytervezetek véleményezésére a Kormány
ügyrendje további rendelkezéseket állapíthat meg.
8. A jogszabálytervezetek egyeztetése az Európai Unió intézményeivel és tagállamaival
20. § (1) Ha az Európai Unió alapját képező szerződések vagy valamely uniós jogi aktus rendelkezései alapján a jogszabály
tervezetét az Európai Unió egyes intézményeinek és tagállamainak, vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes más államnak elő zetesen bejelentésre vagy egyéb véleményezésre (a továbbiakban együtt:
elő zetes bejelentés) meg kell küldeni, az elő zetes bejelentést a Kormány által rendeletben meghatározott eljárásban
kell lefolytatni.
(2) Ha az elő zetes bejelentési kötelezettség alá tartozó jogszabály tervezetét nem miniszter terjesztette elő
a jogalkotónak, az előterjesztő a Kormány rendeletében kijelölt miniszternél kezdeményezi az elő zetes bejelentési
eljárás lefolytatását. A Kormány rendeletében kijelölt miniszter a kezdeményezésről tájékoztatja a jogszabály tárgya
szerint feladatkörrel rendelkező minisztert és az igazságügyért felelős minisztert.
(3) Ha a nem a Kormány által előterjesztett törvényjavaslatot elő zetes bejelentésre meg kell küldeni, és a (2) bekezdés
szerint az elő zetes bejelentési eljárás lefolytatását nem kezdeményezték, a jogszabály tárgya szerint feladatkörrel
rendelkező miniszter, illetve az igazságügyért felelős miniszter – az előterjesztő és a másik miniszter egyidejű
tájékoztatása mellett – a Kormány rendeletében kijelölt miniszternél kezdeményezi az elő zetes bejelentési eljárás
lefolytatását. A Kormány rendeletében kijelölt miniszter az elő zetes bejelentési eljárás eredményéről haladéktalanul
tájékoztatja az előterjesztőt, a jogszabály tárgya szerint feladatkörrel rendelkező minisztert és az igazságügyért felelős
minisztert.
(4) Ha a Magyar Nemzeti Bank elnöke rendelete tervezetét elő zetes bejelentésre meg kell küldeni az Európai Központi
Banknak, a megküldésről a Magyar Nemzeti Bank elnöke gondoskodik.
(5) Ha a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete elnökének rendelete tervezetét meg kell küldeni elő zetes bejelentésre,
a megküldésről a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke gondoskodik.
(6) Az elő zetes bejelentési kötelezettség alá tartozó jogszabály az elő zetes bejelentési eljárás befejezését követően
alkotható meg.
V. FEJEZET
A JOGRENDSZER FOLYAMATOS FELÜLVIZSGÁLATA 9. Utólagos hatásvizsgálat
21. § (1) A miniszter folyamatosan figyelemmel kíséri a feladatkörébe tartozó jogszabályok hatályosulását, és szükség szerint
lefolytatja a jogszabályok – a 17. § (2) bekezdésében meghatározott szempontok szerinti – utólagos hatásvizsgálatát,
ennek során összeveti a szabályozás megalkotása idején várt hatásokat a tényleges hatásokkal.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hatásvizsgálat lefolytatásáról az általa alkotott rendelet esetén a Magyar Nemzeti Bank elnöke,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke, az önkormányzati rendelet esetén a jegyző gondoskodik.
10. A jogszabályok tartalmi felülvizsgálata 22. § (1) A jogalkalmazás és az utólagos hatásvizsgálat tapasztalatait is figyelembe véve a miniszter gondoskodik arról, hogy
a tárgykört érintő új jogi szabályozás vagy módosítás megalkotása során, ennek hiányában e célból kiadott jogszabály
keretében
a) az elavult, szükségtelenné vált,
b) a jogrendszer egységébe nem illeszkedő,
c) a szabályozási cél sérelme nélkül egyszerűsíthető, a jogszabály címzettjei számára gyorsabb, kevésbé költséges
eljárásokat eredményező szabályozással felváltható,
d) a normatív tartalom nélküli, tartalmilag kiüresedett vagy egyébként alkalmazhatatlan, vagy
e) az indokolatlanul párhuzamos vagy többszintű szabályozást meg valósító,
a feladatkörébe tartozó jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezésére, illetve megfelelő módosítására kerüljön
sor.
(2) Az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálat lefolytatásáról az általa alkotott rendelet esetén a Magyar Nemzeti Bank elnöke,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke, az önkormányzati rendelet esetén a jegyző gondoskodik.
VI. FEJEZET
KÖZJOGI SZERVEZETSZABÁLYOZÓ ESZKÖZÖK 23. § (1) Az Országgyűlés, a Kormány, a helyi önkormányzat képviselő-testülete, a testületi központi államigazgatási szerv és
az Alkotmányban megjelölt más testületi szerv normatív határozatban szabályozza az általa irányított szervek,
valamint saját tevékenységét, működését és szervezetét, továbbá saját cselekvési programját.
(2) A miniszterelnök, a központi államigazgatási szerv vezetője, a nemzetbiztonsági szolgálat vezetője és
az Alkotmányban megjelölt egyszemélyi vagy egyszemélyi vezetés alatt álló szerv vezetője a vezetése, irányítása vagy
a felügyelete alá tartozó szervek tevékenységét, működését és szervezetét szabályozó, a szerv állományába tartozó
személyekre nézve kötelező normatív utasítást adhat ki.
24. § (1) A közjogi szervezetszabályozó eszköz jogszabállyal nem lehet ellentétes. A közjogi szervezetszabályozó eszközben
jogszabály rendelkezése nem ismételhető meg.
(2) A közjogi szervezetszabályozó eszközökre vonatkozó rendelkezések nem érintik a kibocsátásukra jogosultak – más
jogszabályon alapuló – egyedi határozat meghozatalára vagy egyedi utasítás adására vonatkozó jogát.
(3) Állami szerv vagy köztestület tevékenységét és működését szabályozó – törvény alapján kiadható – más jogi eszköz
jogszabállyal és közjogi szervezetszabályozó eszközzel nem lehet ellentétes.
VII. FEJEZET
A KIHIRDETÉS, A KÖZZÉTÉTEL ÉS A NEMZETI JOGSZABÁLYTÁR
11. A Magyar Köztársaság hivatalos lapja 25. § (1) A Magyar Köztársaság hivatalos lapja a Magyar Közlöny. A Magyar Közlönyt a kormányzati portálon történő
elektronikus dokumentumként való közzététellel kell kiadni, melynek szövegét hitelesnek kell tekinteni.
(2) Jogszabálynak a módosított, illetve a hatályukat vesztett rendelkezéseivel egységes szerkezetbe foglalt szövege
(a továbbiakban: egységes szerkezetű szöveg) a Magyar Közlönyben nem tehető közzé.
12. A jogszabályok kihirdetése 26. § (1) A jogszabályokat az önkormányzati rendelet kivételével a Magyar Közlönyben kell kihirdetni.
(2) A minősített adatot nem tartalmazó közjogi szervezetszabályozó eszközt – a helyi önkormányzat
képviselő-testületének normatív határozata kivételével – a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
(3) A Kormány rendeletét – a Kormány döntését követően haladéktalanul – a miniszterelnök írja alá, akit e tekintetben
az általa rendeletben erre kijelölt miniszterelnök-helyettes helyettesíthet.
(4) A Kormány tagja rendelet kiadásában (aláírásában) nem helyettesíthető.
(5) A köztársasági elnök által aláírt törvénynek, a Magyar Nemzeti Bank elnöke rendeletének, a Pénzügyi Szervezetek
Állami Felügyelete elnöke rendeletének és a (3)–(4) bekezdés szerint aláírt rendeletnek a Magyar Közlönyben való
kihirdetéséről – a kézhezvételt követően haladéktalanul – a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős
miniszter gondoskodik.
(6) A helyi önkormányzat képviselő-testületének normatív határozata kivételével a közjogi szervezetszabályozó eszköz
közzétételéről – az arra jogosult általi aláírását követően – a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős
miniszter a kézhezvételt követően haladéktalanul gondoskodik.
(7) Az önkormányzati rendelet kihirdetésének és a helyi önkormányzat képviselő-testületének normatív határozata
közzétételének szabályait a helyi önkormányzatokról szóló törvény állapítja meg.
13. A jogszabályok megjelölése a kihirdetés során 27. § (1) A törvény megjelölése annak kihirdetése során magában foglalja a törvény kihirdetésének évét, sorszámát, a törvény
elnevezést és a törvény címét.
(2) Törvény kivételével a jogszabály megjelölése annak kihirdetése során magában foglalja a jogszabály megalkotójának
megjelölését, a sorszámát, a kihirdetésének napját, a jogszabály elnevezését és címét.
14. Helyesbítés 28. § (1) Ha a jogszabály Magyar Közlönyben megjelent szövege eltér a jogszabály aláírt szövegétől, a jogszabály aláírója
– törvény esetén a köztársasági elnök vagy az Országgyűlés elnöke – a jogszabály hatálybalépését megelőzően, de
legkésőbb a kihirdetést követő hatodik munkanapig kezdeményezi az eltérés helyesbítését (a továbbiakban:
helyesbítés).
(2) A helyesbítésre a jogszabály hatálybalépését megelőzően, de legkésőbb a kihirdetést követő tizedik munkanapon
kerülhet sor, ha az (1) bekezdés szerinti eltérést a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
megállapítja.
(3) A helyesbítést a Magyar Közlönyben kell közzétenni. A közzétételről a kormányzati tevékenység összehangolásáért
felelős miniszter a kezdeményezést követően haladéktalanul gondoskodik.
15. Nemzeti Jogszabálytár 29. § A Nemzeti Jogszabálytár a kormányzati portálon, elektronikus közszolgáltatásként működő, bárki számára
térítésmentesen hozzáférhető, egységes szerkezetű szövegeket tartalmazó elektronikus jogszabálygyűjtemény.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 16. Felhatalmazó rendelkezések 30. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg
a) az elő zetes bejelentési eljárás rendjét,
b) az Európai Unió jogának való megfelelés érdekében szükséges jogszabály-előkészítési feladatok teljesítésének
részletes szabályait, valamint
c) a jogszabály és közjogi szervezetszabályozó eszköz Nemzeti Jogszabálytárban való közzétételének és a Nemzeti
Jogszabálytár működtetésének részletes szabályait.
(2) Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy rendeletben határozza meg a jogszabályszerkesztés
részletes szabályait.
(3) Felhatalmazást kap a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter, hogy rendeletben határozza meg
az elő zetes és az utólagos hatásvizsgálat részletes szabályait.
(4) Felhatalmazást kap a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter, hogy az igazságügyért felelős
miniszter egyetértésével kiadott rendeletben határozza meg
a) a jogszabály kihirdetés során történő és a közjogi szervezetszabályozó eszköz közzététele során történő
megjelölésének, valamint
b) a Magyar Közlöny kiadásának
részletes szabályait.
31. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) – ha arra kormányrendelet adott felhatalmazást, vagy ha a törvényben arra adott felhatalmazás hatályát vesztette
és a tárgykör szabályozására új felhatalmazó rendelkezést nem alkottak – a Kormány tagjának rendeletét,
b) azon kormányrendeletet, amely módosítására vagy hatályon kívül helyezésére – a felhatalmazás hatályvesztése
miatt – már nincs felhatalmazása
hatályon kívül helyezze.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány tagja, hogy rendeletével hatályon kívül helyezze a feladatkörébe tartozó azon
miniszteri, illetve miniszterelnöki rendeletet,
a) amelyet felhatalmazás nélkül alkottak meg, vagy
b) amely módosítására vagy hatályon kívül helyezésére – a felhatalmazás hatályvesztése miatt – nincs
felhatalmazása. 17. Hatálybalépés 32. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 29. §, 47. § és a 48. § (2) bekezdése 2012. január 1-jén lép hatályba.
18. Átmeneti rendelkezések 33. § (1) E törvény II–IV. Fejezetét, VI. Fejezetét, valamint 25–28. §-át az e törvény hatálybalépését követően kihirdetett
jogszabályok és közzétett közjogi szervezetszabályozó eszközök tekintetében kell alkalmazni. A 12. § rendelkezéseit
e törvény tekintetében is alkalmazni kell.
(2) Az e törvény hatálybalépését megelőzően kiadott együttes rendeletek módosítására és hatályon kívül helyezésére –
az 5. § (1) bekezdése szerint – felhatalmazással rendelkező miniszter az egyetértési jog jogosultjának egyetértésével
jogosult.
34. § (1) Ahol jogszabály vagy a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény szerinti állami irányítás egyéb jogi eszköze az „állami
irányítás egyéb jogi eszköze” kifejezést tartalmazza, – ha a jogszabály eltérően nem rendelkezik – azon közjogi
szervezetszabályozó eszközt is érteni kell.
(2) A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény
a) 46. § (1) bekezdése alapján meghozott határozat e törvény szerinti normatív határozatnak,
b) 49. § (1) bekezdése alapján kiadott utasítás e törvény szerinti normatív utasításnak
minősül.
(3) Ez a törvény nem érinti a hatálybalépése előtt kiadott statisztikai közlemények hatályát. Ahol jogszabály
a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény alapján kiadott statisztikai közleményre utal, azon a Központi Statisztikai
Hivatal felett felügyeletet gyakorló miniszternek a statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 26. § (4) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján az adott tárgykörben kiadott rendeletét is érteni kell, ha a jogszabályból más nem
következik.
19. Módosító rendelkezések 35. § (1) A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16. §-a a következő (4) és (5) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Ha az önkormányzati rendelet kihirdetett szövege eltér az önkormányzati rendelet aláírt szövegétől,
a polgármester vagy a jegyző kezdeményezi az eltérés helyesbítését. Az önkormányzati rendelet a hatálybalépését
megelőzően, de legkésőbb a kihirdetést követő tizedik munkanapon helyesbíthető. Az eltérés megállapítása esetén
a helyesbítés megjelentetéséről a jegyző az önkormányzati rendelet kihirdetésével azonos módon gondoskodik.
(5) A képviselő-testület normatív határozatát a (2) és (3) bekezdésben foglaltak megfelelő alkalmazásával közzé kell
tenni.”
(2) A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 65/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A közgyűlés feladatkörében, nem felhatalmazás alapján alkotott rendelete végrehajtása érdekében
felhatalmazást adhat a kerületi képviselő-testületnek rendeletalkotásra. A kerületi képviselő-testület rendelete nem
lehet ellentétes a közgyűlés rendeletével.”
36. § A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 26. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Felhatalmazást kap a KSH felett felügyeletet gyakorló miniszter, hogy
a) a kötelező statisztikai fogalmakat, módszereket, osztályozásokat, névjegyzékeket és számjeleket rendeletben
szabályozza, és
b) rendeletében statisztikai közleményt hatályon kívül helyezzen.”
37. § (1) Az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény (a továbbiakban: Einfotv.) 12. §-át megelőző
alcíme helyébe a következő alcím lép:
„Egyes jogi aktusok nyilvánossága”
(2) Az Einfotv. 12. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Magyar Közlöny kiadása során a Magyar Közlöny felelős szerkesztője az elektronikus dokumentumot minősített
elektronikus aláírásával és olyan szolgáltató által kiadott időbélyegzővel látja el, amely e szolgáltatást minősített
szolgáltatóként nyújtja. A Magyar Közlöny és a mellékleteként megjelenő külön sorozatának egyes lapszámain
a megjelenés dátumát fel kell tüntetni, amely nem lehet korábbi, mint az időbélyegzőben szereplő naptári nap.”
(3) Az Einfotv. 12. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A Magyar Közlöny a jogalkotásról szóló törvényben meghatározottak mellett tartalmazza
a) az Alkotmánybíróság azon határozatait és végzéseit, amelyeknek a Magyar Közlönyben való közzétételét
az Alkotmánybíróság elrendelte,
b) a jogegységi határozatokat,
c) az Országos Választási Bizottság állásfoglalásait,
d) a minősített adatot tartalmazó, valamint az érintetteknek közvetlenül megküldött határozatok kivételével
az Országgyűlés, a köztársasági elnök, a Kormány, a miniszterelnök és az Országos Választási Bizottság nem normatív
határozatait, és
e) a miniszterek azon nem normatív határozatait, amelyeknek hivatalos lapban való közzétételét jogszabály
elrendeli.”
(4) Az Einfotv. 12. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A Magyar Közlöny oldalhű másolata papíron, illetve digitális adathordozón is terjeszthető.”
(5) Az Einfotv. 12/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Hivatalos Értesítő a jogalkotásról szóló törvényben meghatározottak mellett tartalmazza azokat
a közleményeket, amelyeknek a Magyar Közlönyben, illetve más hivatalos lapban való közzétételét jogszabály
elrendeli vagy a közzététel kezdeményezésére jogszabály által feljogosított személy kezdeményezi.”
(6) Az Einfotv. 12/A. § (4) bekezdésében az „A (3) bekezdést a 12. § (3) bekezdésében és a 12/A. § (2) bekezdésében
meghatározott” szövegrész helyébe az „Az (1) bekezdést a 12. § (3) bekezdésében meghatározott” szöveg lép.
(7) Az Einfotv. 13. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdésben meghatározott hivatalos lapban jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz és olyan
közlemény tehető közzé,
a) amely megjelent a Magyar Közlönyben,
b) amelynek az (1) bekezdésben meghatározott hivatalos lapban történő megjelenését jogszabály elrendeli, vagy
c) amely a minisztérium, az autonóm államigazgatási szerv, a kormányhivatal, illetve a miniszter által irányított
központi államigazgatási szerv munkája szempontjából fontos.”
(8) Az Einfotv. 13. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Egy központi államigazgatási szerv az (1) bekezdés alapján több hivatalos lapot is kiadhat, ha azt ágazati jellege
indokolja.”
(9) Az Einfotv. 15. § (1) bekezdésében a „Kormány által rendeletben kijelölt szerven” szövegrész helyébe a „helyi
önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős szerven” szöveg lép.
(10) Az Einfotv. 22. § (2) bekezdés d) pontjában a „Tanáccsal egyetértésben” szövegrész helyébe a „Tanács véleményének
kikérésével” szöveg lép.
38. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 19. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„19. § A miniszterelnök rendeletben szabályozza a helyettesítés rendjét.”
39. § (1) A Magyar Köztársaság ügyészségéről szóló 1972. évi V. törvény (a továbbiakban: Ütv.)
a) 2. §-ában az „az állami irányítás egyéb jogi eszközében” szövegrész helyébe a „közjogi szervezetszabályozó
eszközben” szöveg,
b) 3. § (1) bekezdés b) pontjában az „az állami irányítás egyéb jogi eszközei” szövegrész helyébe az „a közjogi
szervezetszabályozó eszközök” szöveg,
c) 5. § (2) bekezdés j) pontjában és 13/A. § (1) bekezdésében az „az állami irányítás egyéb jogi eszköze” szövegrészek
helyébe az „a közjogi szervezetszabályozó eszköz” szöveg,
d) 13. § (1) bekezdésében az „az állami irányítás egyéb jogi eszközeire” szövegrész helyébe az „a közjogi
szervezetszabályozó eszközökre” szöveg,
e) 13. § (2) bekezdés a) pontjában az „állami irányítás egyéb jogi eszköze” szövegrész helyébe a „közjogi
szervezetszabályozó eszköz” szöveg,
f) 13/A. § (2) bekezdésében az „az állami irányítás egyéb jogi eszközét” szövegrész helyébe az „a közjogi
szervezetszabályozó eszközt” szöveg
lép. (2) Az Ütv. a következő 29. §-sal egészül ki:
„29. § Ahol e törvény közjogi szervezetszabályozó eszközt említ, azon az állami irányítás egyéb jogi eszközét is érteni
kell.”
40. § (1) Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
a) 1. § b) és c) pontjában, 42. § (1) bekezdésében és 45. § (1) bekezdésében az „az állami irányítás egyéb jogi eszköze”
szövegrész helyébe az „a közjogi szervezetszabályozó eszköz” szöveg,
b) 37. §-ában, 40. §-ában és 43. § (2) bekezdésében az „az állami irányítás egyéb jogi eszközének” szövegrész helyébe
az „a közjogi szervezetszabályozó eszköz” szöveg,
c) 38. § (1) bekezdésében és 45. § (1) bekezdésében az „állami irányítás egyéb jogi eszközét” szövegrész helyébe
a „közjogi szervezetszabályozó eszközt” szöveg,
d) 39. §-ában az „az állami irányítás egyéb jogi eszközével” szövegrész helyébe az „a közjogi szervezetszabályozó
eszközzel” szöveg,
e) 40. §-ában, 41. §-ában, 43. § (1) bekezdésében és 44. §-ában az „az állami irányítás egyéb jogi eszközét” szövegrész
helyébe az „a közjogi szervezetszabályozó eszközt” szöveg,
f) 42. § (1) bekezdésében a „közzétételének napján” szövegrész helyébe a „közzétételét követő napon” szöveg,
g) 43. § (1) bekezdésében a „közzététele napjától” szövegrész helyébe a „közzétételét követő naptól” szöveg,
h) 43. § (2) bekezdésében a „közzététele előtt” szövegrész helyébe a „közzététele napján vagy azt megelőzően”
szöveg,
i) 43. § (3) bekezdésében az „állami irányítás egyéb jogi eszköze” szövegrész helyébe a „közjogi szervezetszabályozó
eszköz” szöveg
lép. (2) Az Abtv. a következő 59. §-sal egészül ki:
„59. § Ahol e törvény közjogi szervezetszabályozó eszközt említ, azon az állami irányítás egyéb jogi eszközét is érteni
kell.”
(3) A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 96. § c) pontjában az „állami irányítás egyéb jogi eszközei”
szövegrész helyébe a „közjogi szervezetszabályozó eszközök” szöveg lép.
(4) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 22. § a) és
b) pontjában és 25. §-ában az „az állami irányítás egyéb jogi eszköze” szövegrészek helyébe az „a közjogi
szervezetszabályozó eszköz” szöveg, 25. §-ában az „(állami irányítás egyéb jogi eszköze)” szövegrész helyébe
a „(közjogi szervezetszabályozó eszköz)” szöveg lép.
(5) Az Obtv. 29. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Ahol e törvény közjogi szervezetszabályozó eszközt említ, azon az állami irányítás egyéb jogi eszközét is érteni
kell.”
(6) A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) 11. § (1) bekezdés
c) pontjában az „az állami irányítás egyéb jogi eszközei” szövegrész helyébe a „normatív utasítások” szöveg, 13. §
(1) bekezdésében az „az állami irányítás egyéb jogi eszközei” szövegrész helyébe az „a közjogi szervezetszabályozó
eszközök” szöveg lép.
(7) Az Nbtv. 13. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az (1) bekezdés alkalmazásában a közjogi szervezetszabályozó eszköz alatt az állami irányítás egyéb jogi eszközét
is érteni kell.”
(8) A katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 28. § (2) bekezdés b) pontjában az „az állami irányítás egyéb jogi
eszközeinek” szövegrész helyébe az „a közjogi szervezetszabályozó eszközöknek” szöveg lép.
(9) A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdés
f) pontjában az „az állami irányítás egyéb jogi eszközeivel” szövegrész helyébe a „normatív utasítással” szöveg, 70. §
(2) bekezdésében és 101. § (3) bekezdés l) pontjában az „az állami irányítás egyéb jogi eszközei” szövegrész helyébe
a „közjogi szervezetszabályozó eszközök” szöveg, 109. § (1) bekezdésében a „Miniszteri utasításban (az állami irányítás
egyéb jogi eszköze)” szövegrész helyébe a „Miniszteri normatív utasításban” szöveg lép.
(10) A Hvt. 206. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Ahol e törvény közjogi szervezetszabályozó eszközt említ, azon az állami irányítás egyéb jogi eszközét is érteni
kell.”
41. § (1) A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 17. § (3) bekezdésében az „az állami irányítás egyéb jogi
eszközének” szövegrész helyébe a „közjogi szervezetszabályozó eszköz” szöveg lép.
(2) A büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvény 3. § (2) bekezdés b) pontjában az „az állami irányítás
egyéb jogi eszközei” szövegrész helyébe a „normatív utasítás” szöveg lép.
(3) A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 24. § a) pontjában az „az
állami irányítás egyéb jogi eszközei, valamint” szövegrész helyébe a „közjogi szervezetszabályozó eszközök, valamint”
szöveg, az „az állami irányítás egyéb jogi eszközei útján” szövegrész helyébe a „normatív utasítás kiadása útján” szöveg
lép.
(4) Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 14. § (1) bekezdés
c) pontjában az „állami irányítás egyéb jogi eszközei” szövegrész helyébe a „közjogi szervezetszabályozó eszközök”
szöveg lép.
42. § A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény 67. § (5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(5) Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter és
a környezetvédelemért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben meghatározza az 53/A. § (5) bekezdése
szerinti nagyon mérgező termékek, illetve irtószerek körét.”
43. § (1) A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 101. § (2) bekezdés a) pontjában a „miniszterrel együttesen,
rendeletben” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott rendeletben” szöveg lép.
(2) A Hvt. 16. § (3) bekezdésében a „miniszter és” szövegrész helyébe a „miniszter” szöveg, az „együttes” szövegrész
helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg, 207. § (5) bekezdésében a „miniszter és” szövegrész helyébe a „miniszter,
hogy” szöveg, a „, hogy együttes” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
44. § (1) Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (5)–(7) és
(10) bekezdésében a „miniszterrel” szövegrészek helyébe a „miniszter” szöveg, az „együttes” szövegrészek helyébe
az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(2) Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (3), (4) és (6)–(8) bekezdésében
a „miniszterrel” szövegrészek helyébe a „miniszter” szöveg, az „együttes” szövegrészek helyébe az „egyetértésével
kiadott” szöveg lép.
(3) A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 11. § (10) bekezdésében a „miniszterrel egyetértésben, az érintett
miniszterrel együttes” szövegrész helyébe a „miniszter és az érintett miniszter egyetértésével kiadott” szöveg, a 81. §
(5) bekezdésében a „miniszterrel egyetértésben, az érintett miniszterrel együttes” szövegrész helyébe a „miniszter,
valamint az érintett miniszterek egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(4) A légi-, a vasúti és a víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról szóló 2005. évi
CLXXXIV. törvény 22. § (2) bekezdésében a „kap a miniszter,” szövegrész helyébe a „kap a miniszter, hogy” szöveg, a „,
hogy a kizárólag” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott rendeletben állapítsa meg a kizárólag” szöveg,
(3) bekezdésében a „honvédelemért felelős miniszter,” szövegrész helyébe a „honvédelemért felelős miniszter, hogy
a miniszter,” szöveg, a „, hogy a kizárólag” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott rendeletben állapítsa meg
a kizárólag” szöveg lép.
(5) A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (2) bekezdés 4. és 14. pontjában a „miniszterrel
együttesen” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(6) A távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény 23. § (3) bekezdés d) pontjában az „együttesen” szövegrész
helyébe az „egyetértésben” szöveg lép.
(7) Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény 20. § (7) bekezdésében
a „miniszter és” szövegrész helyébe a „miniszter, hogy” szöveg, a „, hogy a felügyeleti” szövegrész helyébe
az „egyetértésével kiadott rendeletben állapítsa meg a felügyeleti” szöveg lép.
(8) A Nemzeti Audiovizuális Archívumról szóló 2004. évi CXXXVII. törvény 18. §-ában a „miniszter és” szövegrész helyébe
a „miniszter, hogy” szöveg, a „, hogy együttes” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(9) A Tisza-völgy árvízi biztonságának növelését, valamint az érintett térség terület- és vidékfejlesztését szolgáló program
(a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése) közérdekűségéről és meg valósításáról szóló 2004. évi LXVII. törvény 5. §
(1) bekezdésében az „és az agrárpolitikáért felelős miniszter együttesen” szövegrész helyébe az „az agrárpolitikáért
felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben” szöveg, 24. § (2) bekezdésében a „miniszter és” szövegrész
helyébe a „miniszter, hogy” szöveg, a „, hogy együttes” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(10) A szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (2) bekezdésében a „miniszterrel
együttes” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(11) A sportról szóló 2004. évi I. törvény 79. § (4) bekezdésében a „miniszter és” szövegrész helyébe a „miniszter, hogy”
szöveg, a „, hogy együttes” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(12) Az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2003. évi CXXX. törvény 101. §-ában
a „miniszterrel” szövegrészek helyébe a „miniszter” szöveg, az „együttesen, a legfőbb ügyésszel egyetértésben”
szövegrész helyébe az „egyetértésével, a legfőbb ügyész véleményének kikérésével kiadott” szöveg lép.
(13) A megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben felhasznált energia
üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény 13. § (2) bekezdés a) pontjában
a „miniszterrel együttesen” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével” szöveg, 13. § (2) bekezdés b) pontjában
a „miniszterrel” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével” szöveg lép.
(14) A jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 129. §
(3) bekezdésében a „miniszter és” szövegrész helyébe a „miniszter, hogy” szöveg, az „arra, hogy együttes” szövegrész
helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg, (4) bekezdésében a „miniszter, az” szövegrész helyébe a „miniszter, hogy
az” szöveg, a „, hogy együttes” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(15) A közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi CXXVI. törvény 82. § (4) bekezdésében a „miniszter és” szövegrész
helyébe a „miniszter, hogy” szöveg, a „, hogy együttes” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(16) Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (5) bekezdésében a „miniszterrel együttesen” szövegrész
helyébe a „miniszter egyetértésével” szöveg lép.
(17) A Wesselényi Miklós Ár- és Belvízvédelmi Kártalanítási Alapról szóló 2003. évi LVIII. törvény 10. § (6) bekezdésében
a „miniszter és” szövegrész helyébe a „miniszter, hogy” szöveg, a „, hogy együttes” szövegrész helyébe
az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(18) A bűnüldöző szervek nemzetközi együttműködéséről szóló 2002. évi LIV. törvény 51. §-ában a „miniszter és”
szövegrész helyébe a „miniszter, hogy” szöveg, a „, hogy együttes” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott”
szöveg lép.
(19) A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 287. §
(4) bekezdésében a „miniszterrel együttes” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(20) A büntetőeljárásban részt vevők, az igazságszolgáltatást segítők Védelmi Programjáról szóló 2001. évi LXXXV. törvény
40. § (2) bekezdésében a „miniszter és” szövegrész helyébe a „miniszter, hogy” szöveg, a „, hogy együttes” szövegrész
helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(21) A szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény 29. § (1) bekezdésében a „miniszterrel
együttes” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg, az „egyetértésben” szövegrész helyébe
az „egyetértésével is” szöveg lép.
(22) A konzuli védelemről szóló 2001. évi XLVI. törvény 21. § c) pontjában az „együttesen” szövegrész helyébe
az „egyetértésben” szöveg lép.
(23) Az egészségügyi közvetítői eljárásról szóló 2000. évi CXVI. törvény 15. § (3) bekezdésében a „miniszter és” szövegrész
helyébe a „miniszter, hogy” szöveg, a „, hogy a közvetítői” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott rendeletben
megállapítsa a közvetítői” szöveg lép.
(24) A Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat
megállapításáról szóló 2000. évi CXII. törvény 16. § (1) bekezdésében a „miniszter, a vízgazdálkodásért felelős miniszter
és a területrendezésért felelős miniszter” szövegrész helyébe a „miniszter a vízgazdálkodásért felelős miniszter és
a területrendezésért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendelettel” szöveg, 58. § (4) bekezdésében a „miniszter,
valamint” szövegrész helyébe a „miniszter, hogy” szöveg, a „miniszter, hogy” szövegrész helyébe a „miniszter
egyetértésével kiadott rendeletben” szöveg lép.
(25) A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88. § (2) bekezdés r) pontjában a „miniszterrel együttesen” szövegrész
helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg, 88. § (3) és (8) bekezdésében a „miniszterrel együttesen,”
szövegrészek helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(26) A kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény 34. § (6) és (7) bekezdésében a „miniszter és” szövegrészek helyébe
a „miniszter, hogy” szöveg, a „miniszter, hogy” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott rendeletben
állapítsa meg” szöveg lép.
(27) Az Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló Megállapodáshoz történő
csatlakozásról, a Megállapodás kihirdetéséről, valamint a Megállapodáshoz kapcsolódó egyes jogszabályok
módosításáról szóló 1999. évi CXVII. törvény 14. §-ában a „miniszter és” szövegrész helyébe a „miniszter, hogy” szöveg,
az „arra, hogy együttes” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(28) A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 167. § (2) bekezdésében a „szabályozásért és” szövegrész helyébe
a „szabályozásért felelős miniszter, hogy” szöveg, a „, hogy együttes rendeletben a legfőbb ügyésszel egyetértésben”
szövegrész helyébe az „egyetértésben kiadott rendeletben, a legfőbb ügyész véleményének kikérésével” szöveg,
(3) bekezdésében a „miniszterrel” szövegrészek helyébe a „miniszter” szöveg, az „együttesen” szövegrész helyébe
az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(29) Az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény 49. § (4) bekezdés b) pontjában a „miniszterrel,
a rendészetért felelős miniszterrel együttesen” szövegrész helyébe a „miniszter és a rendészetért felelős miniszter
egyetértésével” szöveg lép.
(30) A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 477. § (3) bekezdésében a „miniszterrel együttesen” szövegrész
helyébe a „miniszter egyetértésével” szöveg, 604. § (2) bekezdés f) és h) pontjában a „miniszterrel együttesen”
szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg, c) pontjában a „miniszterrel és a rendészetért felelős
miniszterrel együttesen” szövegrész helyébe a „miniszter és a rendészetért felelős miniszter egyetértésével kiadott”, g)
és l) pontjában a „miniszterekkel együttesen” szövegrész helyébe a „miniszterek egyetértésével kiadott” szöveg, b), j)
és n) pontjában a „miniszterrel és az államháztartásért felelős miniszterrel együttesen” szövegrész helyébe a „miniszter
és az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével kiadott” szöveg, m) pontjában a „miniszterrel és
az adópolitikáért felelős miniszterrel együttesen” szövegrész helyébe a „miniszter és az adópolitikáért felelős miniszter
egyetértésével kiadott” szöveg, 604. § (3) bekezdésében a „miniszterrel együttesen” szövegrész helyébe a „miniszter
egyetértésével kiadott” szöveg, (4) bekezdés a) pontjában a „miniszterekkel együttesen” szövegrész helyébe
a „miniszterek egyetértésével” szöveg, (4) bekezdés b) pontjában a „miniszterrel együttesen” szövegrész helyébe
a „miniszter egyetértésével” szöveg, (6) bekezdésében a „miniszterrel” szövegrészek helyébe a „miniszter” szöveg,
az „együttesen, és a” szövegrész helyébe az „, a” szöveg, az „egyetértésben” szövegrész helyébe az „egyetértésével
kiadott” szöveg, (7) bekezdésében a „miniszterrel” szövegrészek helyébe a „miniszter” szöveg, az „együttesen”
szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(31) A fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és a mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény 30. §
(7) bekezdésében a „miniszterrel együttes” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(32) A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 56/A. § (4) bekezdésében a „miniszter és” szövegrész helyébe
a „miniszter, hogy” szöveg, a „miniszter, hogy” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott rendeletben
részletes szabályokat állapítson meg” szöveg, (5) bekezdésében az „és a” szövegrész helyébe a „felelős miniszter,
hogy a” szöveg, a „miniszter, hogy” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott rendeletben állapítsa meg”
szöveg lép.
(33) A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. §
(5) bekezdésében a „miniszterrel együttesen” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(34) Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (2) bekezdés q) pontjában
az „együtt” szövegrész helyébe az „egyetértésben” szöveg lép.
(35) A halászatról és a horgászatról szóló 1997. évi XLI. törvény 2. § (3) bekezdésében a „miniszterrel együtt” szövegrész
helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg, 38. § (2) bekezdés a) pontjában a „miniszterrel együtt” szövegrész
helyébe a „miniszter egyetértésével” szöveg, 56. § (2) bekezdésében a „miniszterrel együttes” szövegrész helyébe
a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg, (3) bekezdésében a „miniszterrel együtt” szövegrész helyébe a „miniszter
egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(36) A személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi
CXXVI. törvény 8. § (2) bekezdésében a „miniszter, valamint” szövegrész helyébe a „miniszter, hogy” szöveg,
a „miniszter, hogy” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza” szöveg lép.
(37) A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény 29. § (1) bekezdésében az „és
a honvédelemért felelős miniszter, hogy együttes” szövegrész helyébe a „, hogy a honvédelemért felelős miniszter
egyetértésével kiadott” szöveg, (4) bekezdésében a „kap a miniszter” szövegrész helyébe a „kap a miniszter, hogy”
szöveg, a „,hogy együttes” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(38) A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 11. § (3) bekezdésében a „miniszterrel (a továbbiakban: miniszter)
együttesen” szövegrész helyébe a „miniszter (a továbbiakban: miniszter) egyetértésével kiadott rendeletben” szöveg,
53. § (5) bekezdésében a „miniszterrel és az infrastruktúráért felelős miniszterrel együtt” szövegrész helyébe
a „miniszter és a közlekedésért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben” szöveg, a „miniszterrel együtt
határozza meg” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott rendeletben határozza meg” szöveg, 85. § (3)
és (5) bekezdésében a „miniszterrel együttes” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg,
(4) bekezdésében a „miniszterrel” szövegrészek helyébe a „miniszter” szöveg, az „az infrastruktúráért” szövegrész
helyébe az „a közlekedésért” szöveg, az „együttes” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(39) A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 39. § (2) bekezdésében, 41. § (2) bekezdésében, 53. § (7) és
(8) bekezdésében, 74. § (1) bekezdés a), g), h), u) és z) pontjában, valamint 74. § (2) bekezdés f) pontjában
az „együttesen” szövegrész helyébe az „egyetértésben” szöveg, 43. § (3) bekezdésében az „együttes rendeletben
határozzák meg” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott rendeletben határozza meg” szöveg, 53. §
(6) bekezdésében a „miniszterrel együttesen” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott rendeletben”
szöveg, 74. § (1) bekezdés i) pontjában az „együttesen –” szövegrész helyébe a „, valamint” szöveg, a „miniszter
egyetértésével –” szövegrész helyébe a „miniszterrel egyetértésben” szöveg, 74. § (1) bekezdés m) pontjában az „is –”
szövegrész helyébe az „– egyetértésben” szöveg, 74. § (2) bekezdés k) és l) pontjában a „miniszter az” szövegrész
helyébe a „miniszter, hogy” szöveg, az „együttesen, hogy” szövegrész helyébe az „egyetértésben” szöveg, 74. §
(2) bekezdés g) pontjában az „együttesen” szövegrész helyébe az „is egyetértésben” szöveg lép.
(40) A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (8) bekezdés e) pontjában az „együttesen” szövegrész helyébe
az „egyetértésben” szöveg lép.
(41) A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 89. § (3) bekezdésében a „miniszterekkel
együttesen” szövegrész helyébe a „miniszterek egyetértésével” szöveg, 110. § (9) bekezdés b) pontjában
a „miniszterrel, valamint a közlekedésrendészetért felelős miniszterrel együttesen” szövegrész helyébe a „miniszter és
a közlekedésrendészetért felelős miniszter egyetértésével kiadott” szöveg, 110. § (10) bekezdésében a „miniszterrel
együttesen,” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg, (15) bekezdésében a „miniszterekkel
együttesen” szövegrész helyébe a „miniszterek egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(42) A hegyközségekről szóló 1994. évi CII. törvény 65. § d) pontjában a „miniszterrel együttes” szövegrész helyébe
a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(43) Az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49. § (1) bekezdés b) pontjában a „miniszterrel együttes” szövegrész
helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(44) A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (5) bekezdésében a „miniszter és” szövegrész helyébe
a „miniszter, hogy” szöveg, a „miniszter, hogy” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott rendeletben
állapítsa meg” szöveg lép.
(45) A behozott kőolaj és kőolajtermékek biztonsági készletezéséről szóló 1993. évi XLIX. törvény 8. § (1) bekezdésében
az „együttesen” szövegrész helyébe az „egyetértésben” szöveg, 48. § (1) bekezdésében a „rendeletben” szövegrész
helyébe az „a szabályozásban érdekelt miniszterekkel egyetértésben kiadott rendeletben” szöveg lép.
(46) A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 38/C. § (3) bekezdés d) pontjában a „miniszterrel,” szövegrész helyébe
a „miniszter,” szöveg, a „miniszterrel együttesen” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével” szöveg, 50/A. §
(3) bekezdés b) pontjában az „együttes rendeletben szabályozzák” szövegrész helyébe az „a vízgazdálkodásért felelős
miniszter és az elektronikus hírközlésért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza” szöveg lép.
(47) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (3) bekezdésében az „és
az egészségügyért felelős miniszter, hogy együttes” szövegrész helyébe a „, hogy az egészségügyért felelős miniszter
egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(48) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 64. § (3) bekezdésében a „jogcímenként” szövegrész helyébe
a „jogcímenként – a költségvetésről szóló törvény felhatalmazása alapján –” szöveg, a „miniszter és” szövegrész
helyébe a „miniszter” szöveg, az „együttes” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg, 64. §
(4) bekezdésében a „különbözeteket” szövegrész helyébe a „különbözeteket – a költségvetésről szóló törvény
felhatalmazása alapján –” szöveg, a „miniszter és” szövegrész helyébe a „miniszter” szöveg, az „együttes” szövegrész
helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg, 124. § (5) bekezdésében az „és az adópolitikáért felelős miniszter, hogy
együttes” szövegrész helyébe a „, hogy az adópolitikáért felelős miniszter egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(49) A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 30/B. § (12) bekezdésében a „miniszter és” szövegrész
helyébe a „miniszter, hogy” szöveg, az „együttes” szövegrész helyébe az „egyetértésével kiadott” szöveg lép.
(50) Az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 15. § (5) bekezdésében
a „miniszterrel együttes” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg, (6)–(8) bekezdésében az „és
az egészségügyért felelős miniszter, hogy” szövegrészek helyébe a „, hogy az egészségügyért felelős miniszter
egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza” szöveg lép.
(51) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 46/B. § (2) bekezdésében az „és a miniszter, hogy az adópolitikáért
felelős miniszterrel egyetértésben” szövegrész helyébe a „, hogy a miniszter és az adópolitikáért felelős miniszter
egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza” szöveg, 48. § (3) bekezdés c) pontjában a „miniszter,
a közlekedésrendészetért felelős miniszter és a környezetvédelemért felelős miniszter, hogy” szövegrész helyébe
a „miniszter, hogy” szöveg, az „együttesen” szövegrész helyébe az „a közlekedésrendészetért felelős miniszter és
a környezetvédelemért felelős miniszter egyetértésével kiadott” szöveg, j) pontjában a „miniszterrel és
az adópolitikáért felelős miniszterrel együttesen” szövegrész helyébe a „miniszter és az adópolitikáért felelős miniszter
egyetértésével” szöveg lép.
(52) A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet 127. § (1) bekezdésében
az „ügyésszel” szövegrész helyébe az „ügyész véleményének kikérésével” szöveg, (2) és (4) bekezdésében
a „miniszterrel együttesen,” szövegrészek helyébe a „miniszter egyetértésével kiadott” szöveg, (3) bekezdésében
az „és a legfőbb ügyésszel egyetértésben” szövegrész helyébe az „egyetértésben, a legfőbb ügyész véleményének
kikérésével” szöveg lép.
45. § (1) A géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi XXVII. törvény 34. § (6) bekezdésében a „, valamint a Magyar
Tudományos Akadémiával egyetértésben” szövegrész helyébe az „egyetértésben, a Magyar Tudományos Akadémia
véleményének kikérésével” szöveg lép.
(2) Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 13. § (7) bekezdésében
a „Tanáccsal egyetértésben” szövegrész helyébe a „Tanács véleményének kikérésével” szöveg, 135. § (3) bekezdés
b) pontjában a „vonatkozóan az OIT” szövegrész helyébe a „vonatkozóan az OIT véleményének kikérésével” szöveg,
c) pontjában az „OIT egyetértésével” szövegrész helyébe az „OIT véleményének kikérésével” szöveg lép.
(3) A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 395. § (4) bekezdés a) pontjában az „Országos
Igazságszolgáltatási Tanáccsal egyetértésben” szövegrész helyett az „Országos Igazságszolgáltatási Tanács
véleményének kikérésével” szöveg lép.
46. § (1) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény 5. § (2) bekezdésében a „miniszterrel együtt
– az OIT egyetértésével –” szövegrész helyébe a „miniszter egyetértésével – az OIT véleményének kikérésével –
kiadott” szöveg, 139. § (1) bekezdésében és a (2) bekezdés a) pontjában az „az OIT egyetértésével” szövegrészek
helyébe az „az OIT véleményének kikérésével” szöveg, 139. § (2) bekezdés a) pontjában az „együtt” szövegrész helyébe
az „egyetértésben” szöveg lép.
(2) A nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. törvény 38. § (2) bekezdésében az „egyetértése”
szövegrész helyébe a „véleményének kikérése” szöveg lép.
(3) A sajtóról szóló 1986. évi II. törvény 21. § (3) bekezdés a) pontjában a „miniszterrel együttesen” szövegrész helyébe
a „miniszter egyetértésével” szöveg, az „ügyésszel egyetértésben” szövegrész helyébe az „ügyész véleményének
kikérésével” szöveg lép.
20. Hatályon kívül helyező rendelkezések 47. § A jogi iránymutatások hatályukat vesztik, illetve visszavontnak minősülnek.
48. § (1) Hatályát veszti az Einfotv. 12/A. § (2) és (3) bekezdése, 13/A. §-a és 21. § (3) bekezdése.
(2) Hatályát veszti az Einfotv. 14. §-a.
49. § Hatályát veszti az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi
LXXXII. törvény 6. § (2) bekezdése, 6. § (4) bekezdés b)–c) pontja, 6. § (10) és (11) bekezdése.
50. § Hatályát veszti a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 37. § (6) bekezdése, valamint a 17. § (4) bekezdésében az „irányelvek és elvi állásfoglalások,”
szövegrész.
51. § Hatályát veszti a sajtóról szóló 1986. évi II. törvény 14. § (1) bekezdésében az „(a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény
57–60. §-a)” szövegrész.
52. § Hatályát veszti
1. a légi-, a vasúti és a víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról szóló 2005. évi
CLXXXIV. törvény 22. § (2) bekezdésében az „együttes rendeletben állapítsák meg” szövegrész, 22. § (3) bekezdésében
az „– a miniszterrel egyetértésben – együttes rendeletben állapítsák meg” szövegrész,
2. az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény 20. § (7) bekezdésében
az „együttes rendeletben állapítsa meg” szövegrész,
3. az egészségügyi közvetítői eljárásról szóló 2000. évi CXVI. törvény 15. § (3) bekezdésében az „együttes rendeletben
megállapítsa” szövegrész,
4. a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat
megállapításáról szóló 2000. évi CXII. törvény 16. § (1) bekezdésében az „együttes rendelettel” szövegrész, 58. §
(4) bekezdésében az „együttes rendelettel” szövegrész,
5. a kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény 34. § (6) és (7) bekezdésében az „együttes rendeletben állapítsa
meg” szövegrészek,
6. a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 56/A. § (4) bekezdésében a „részletes szabályokat együttes
rendeletben állapítson meg” szövegrész, (5) bekezdésében az „együttes rendeletben állapítsa meg” szövegrész,
7. a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi
CXXVI. törvény 8. § (2) bekezdésében az „együttes rendeletben állapítsák meg” szövegrész,
8. a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. §
(6) bekezdése,
9. a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 74. § (1) bekezdés m) pontjában az „együttes,” szövegrész,
10. a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (5) bekezdésében az „együttes rendeletben állapítsa meg”
szövegrész,
11. a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (3) bekezdés b) pontjában az „a vízgazdálkodásért felelős
miniszter és az elektronikus hírközlésért felelős miniszter arra,” szövegrész,
12. az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 15. § (6)–(8) bekezdésében
az „együttes rendeletben szabályozza” szövegrészek és 13. a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 46/B. § (2) bekezdésében az „együttes rendeletben szabályozza”
szövegrész.
53. § Hatályát veszti
1. a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény kiegészítéséről szóló 1991. évi LIX. törvény,
2. a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben,
1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás kihirdetéséről szóló 1994. évi I. törvény 5. §-a,
3. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 221. § (3) bekezdése,
4. a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 107. § (1) bekezdés b) pontja,
5. a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény módosításáról szóló 2007. évi XV. törvény 18. § (5) bekezdése és
6. az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény módosításáról szóló 2008. évi XXV. törvény 8. § (2)
és (3) bekezdése. Dr. Schmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
451/2015. (XI. 6.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Lőrinc Katalint 2015. november 15.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. október 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
255/2011. (XI. 5.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Molnár György
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság Európai Biztonsági és
Együttműködési Szervezet mellett működő bécsi Állandó Képviseletének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. április 1. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1005/2017. (I. 3.) Korm. határozata a magyar építőipart érintő szabványügyi előírások felülvizsgálatáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  közérdek és az  egyes, az  építésügyi és azon kívüli ágazatok
érdekeinek érvényesítése, valamint a  szabványokban megnyilvánuló magas szintű szakmai irányítás biztosítása
érdekében az igazságügyi miniszter bevonásával készítsen előterjesztést a nemzeti szabványosításról szóló 1995. évi
XXVIII.  törvény olyan módosításáról, amely biztosítja a  szaktárcák fokozottabb szerepvállalását és felügyeleti
jogkörének megteremtését a Magyar Szabványügyi Testület működésében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: 2017. március 31.
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve az  épített
környezet létrehozása és fenntartása érdekében az  ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Kft.
bevonásával dolgozzon ki egy középtávú építésügyi szabvány- és szabályozásrendezési munkaprogramot;
a  munkaprogram térjen ki az  építésügyi területen végzett tervezési, építési, vizsgálati és üzemeltetési
tevékenységekre, valamint az  építési termékekre és technológiákra kiterjedő követelményekre, szabványokra és
irányelvekre;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. május 31.
3. felhívja az igazságügyi minisztert, hogy a szerzői jogok okozta nehézségek kiküszöbölése és a szabványokhoz való
hozzáférés segítése érdekében vizsgálja felül a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény, valamint a kapcsolódó
jogszabályok szabványokkal kapcsolatos rendelkezéseit, tekintetbe véve a nemzetközi kötelezettségeket;
Felelős: igazságügyi miniszter
Határidő: 2017. május 31. 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy hozza létre az  építésügyet érintő műszaki szabályozási
dokumentumok egységes nyilvántartását lehetővé tevő közhiteles nyilvántartást, amelyet a Lechner Tudásközpont
Területi, Építészeti és Informatikai Nonprofit Kft. üzemeltet és fejleszt;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. október 31.
5. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az ellentmondásmentes, koherens és azonos terminológián
alapuló működés érdekében a 4. pontban megjelölt feladat esetében a koordinációs feladatok elvégzésére jelölje ki
az ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Kft.-t;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. október 31.
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítse elő a  4.  pontban foglalt feladatok elvégzéséhez
szükséges jogszabályi hátteret.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2011. (I. 14.) VM rendelete a levegőterheltségi szint határértékeiről és a helyhez kötött légszennyező pontforrások kibocsátási határértékeiről.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (15) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 94. § k) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § d) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzeti erőforrás miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. Hatály 1. § A rendelet hatálya a) a levegőterheltségi szintre és az arra vonatkozó határértékekre,
b) a helyhez kötött légszennyező pontforrásokra, azok üzemeltetőire, valamint a pontforrások kibocsátására
terjed ki. 2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) akkumulált ózon szennyezettség 40 ppb koncentráció felett (a továbbiakban: AOT40): a 80 µg/m3-t (= 40 ppb)
meghaladó és a 80 µg/m3 órás koncentráció különbségének összege adott időszakban 8 és 20 óra között végzett
mérések órás értékeinek felhasználásával számolva [mértékegysége: (µg/m3) × óra];
b) illékony szerves vegyületek (VOC): a metántól eltérő, antropogén vagy biogén forrásból származó szerves
vegyületek, amelyek napfény jelenlétében a nitrogén-oxidokkal történő reakciók során fotokémiai oxidálószerek
létrehozására képesek; c) termikus technológia: technológiai célú hőenergia-előállí tás, ahol a füstgáz közvetlenül érintkezik a technológia
céltermékével. (2) E rendeletben a levegő védelméről szóló jogszabály (a továbbiakban: Lvr.) értelmező rendelkezései alkalmazandóak.
3. A légszennyező anyagok veszélyességi fokozatai 3. § A légszennyező anyagokat az egészségre és a környezetre gyakorolt hatásuk alapján
a) I.: különösen veszélyes, b) II.: fokozottan veszélyes,
c) III.: veszélyes, d) IV.: mérsékelten veszélyes veszélyességi fokozatba kell sorolni.
4. A levegőterheltségi szint határértékei 4. § (1) Az 1. mellékletben szereplő légszennyező anyagokra – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – a levegőterheltségi
szint 1. mellékletben meghatározott egészségügyi határértékeit kell alkalmazni. Az 1. melléklet 1.1.3.1. pontjában
felsorolt, kiemelt jelentőségű légszennyező anyagokat és az 1. melléklet 1.1.4.1. pontjában felsorolt arzént,
3,4-benz(a)pirént, kadmiumot és nikkelt – a levegőterheltségi szint és a helyhez kötött légszennyező források
kibocsátásának vizsgálatával, ellenőrzésével, értékelésével kapcsolatos szabályokról szóló jogszabály meghatározott
módon – rendszeresen ellenőrizni és értékelni kell. (2) A 2. mellékletben felsorolt légszennyező anyagok tervezési irányértékei a környezeti hatásvizsgálat-köteles
tevékenységek esetén a területek levegőterheltségi szintjének megítéléséhez, a terjedési modellek, hatásvizsgálatok
készítéséhez javasolt irányértékek. Az 1. mellékletben felsorolt egyes légszennyező anyagok tájékoztatási és riasztási
küszöbértékeit, valamint a nyilvánosság tájékoztatásának szabályait a 3. melléklet tartalmazza.
(3) A 4. mellékletben felsorolt légszennyező anyagokra a levegőterheltségi szintre vonatkozó – meghatározott területet
érintő – kritikus szinteket kell alkalmazni. (4) A levegőterheltségi szint mértéke alapján megállapított zónák típusait az 5. melléklet tartalmazza. A zónák
kijelölésénél az 1. melléklet 1.1.3.1. pontjában felsorolt légszennyező anyagokat, valamint az 1. melléklet
1.1.4.1. pontjában felsorolt arzént, 3,4-benz(a)pirént, kadmiumot és nikkelt kell figyelembe venni. Az 5. melléklet
tartalmazza azon zónák típusait, amelyekben a talaj közeli ózon és egyes nehézfémek koncentrációja meghaladja
a célértéket, illetőleg a hosszú távú célkitűzést, tartalmazza továbbá a PM10 frakcióban a policiklikus aromás
szénhidrogének rákkeltő kockázatának jelzésére szolgáló 3,4-benz(a)pirén szennyezettség alapján megállapított
zónák típusait. 5. A helyhez kötött légszennyező pontforrás kibocsátási határértékei
5. § A helyhez kötött légszennyező pontforrásokra a) technológiai (általános, eljárás-specifikus) kibocsátási határértéket vagy egyedi kibocsátási határértéket, és
b) össztömegű kibocsátási határértéket kell alkalmazni, illetve megállapítani.
6. § (1) A határérték túllépésének minősül, ha a légszennyező a füstgáz, véggáz hígításával éri el a technológiai kibocsátási
határérték betartását. (2) A hordozógáz indokolt hígítására vagy hűtésére használt levegőmennyiséget a kibocsátási koncentráció
meghatározásánál figyelmen kívül kell hagyni. 7. § (1) A helyhez kötött légszennyező pontforrásokra vonatkozó általános technológiai kibocsátási határértéket a 6. melléklet
tartalmazza. (2) Az egyes technológiákra vonatkozó eljárás-specifikus technológiai kibocsátási határértékeket és előírásokat
a 7. melléklet tartalmazza. Ezen technológiákból kibocsátott, a 7. mellékletben nem szereplő légszennyező anyagokra
az általános technológiai kibocsátási határértékeket kell alkalmazni. (3) Az egyedi kibocsátási határértékeket a környezetvédelmi hatóság állapítja meg.
(4) A levegőtisztaság-védelmi szempontból, illetve egészségvédelmi érdekek figyelembevételével különösen jelentős
technológiákra vonatkozó technológiai kibocsátási határértékeket az 50MWth és annál nagyobb névleges bemenő
hőteljesítményű tüzelőberendezések működési feltételeiről és légszennyező anyagainak kibocsátási határértékeiről
szóló jogszabály, az egyes tevékenységek és berendezések illékony szerves vegyület kibocsátásának korlátozásáról
szóló jogszabály és a hulladékok égetésének műszaki követelményeiről, működési feltételeiről és a hulladékégetés
technológiai kibocsátási határértékeiről szóló jogszabály állapítja meg. Az általános technológiai kibocsátási
határértékek ezen technológiákra csak akkor alkalmazhatók, ha e bekezdésben hivatkozott jogszabályok előírják.
6. Hatályba léptető rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2011. január 15-én lép hatályba.
7. Átmeneti rendelkezések 9. § E rendelet rendelkezéseit a rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
8. Jogharmonizációs záradék 10. § Ez a rendelet
a) a szerves oldószerek egyes tevékenységénél és berendezésekben történő felhasználása során keletkező illékony
szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról szóló, 1999. március 11-i 1999/13/EK tanácsi irányelvnek,
b) a levegőben található arzénről, kadmiumról, higanyról, nikkelről és policiklusos aromás szénhidrogénekről szóló,
2004. december 15-i 2004/107/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, és
c) a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
9. Hatályon kívül helyező rendelkezések 11. § Hatályát veszti a légszennyezettségi határértékekről, a helyhez kötött légszennyező pontforrások kibocsátási
határértékeiről szóló 14/2001. (V. 9.) KöM–EüM–FVM együttes rendelet.
12. § E rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti a 11. és 12. § és a 9. alcím.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
16/2018. (VI. 7.) BM rendelete a szabadságvesztés, az elzárás, a rendbírság helyébe lépő elzárás, a letartóztatás és a szabálysértési elzárás végrehajtását foganatosító büntetés-végrehajtási intézetek kijelölésének szabályairól.
A büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi
CCXL. törvény 434.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40.  § (1)  bekezdés 2.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109. § 1. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
igazságügyi miniszterrel egyetértésben –,
a 14–17.  § tekintetében a  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról
szóló 2013. évi CCXL. törvény 434.  § (3)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés 2. és 21. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A letartóztatottak elhelyezése 1. § (1) Ha a  letartóztatás a  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás
végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény (a  továbbiakban: Bv. tv.) 388.  § (1)  bekezdése szerinti büntetésvégrehajtási intézetben – megyei büntetés-végrehajtási intézet hiányában – nem hajtható végre, a  letartóztatást
az 1. melléklet szerinti büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani.
(2) A  letartóztatott katonát a  büntetés-végrehajtás országos parancsnoka (a  továbbiakban: országos parancsnok)
által erre kijelölt büntetés-végrehajtási intézet elkülönített részlegében kell elhelyezni, ha a bíróság a letartóztatást
katonai fogdában rendeli végrehajtani.
(3) Az  országos parancsnok a  Bv. tv. 388.  § (1)  bekezdése szerinti hatáskörét a  rendelkezési jogkör gyakorlójának
előzetes hozzájárulásával gyakorolhatja.
2. § A  letartóztatott a  nem jogerős ítélet meghozatala után – a  bíróság előzetes hozzájárulásával – az  ítéletben
megállapított végrehajtási fokozatnak megfelelő büntetés-végrehajtási intézetben is elhelyezhető.
3. § A  letartóztatott fiatalkorút a  nem jogerős ítélet meghozatala után – a  bíróság előzetes hozzájárulásával –
a 2. melléklet szerinti büntetés-végrehajtási intézetben kell elhelyezni.
2. A szabadságvesztésre ítéltek elhelyezése 4. § A  szabadságvesztésre ítéltet a  Bv. tv.-ben és az  e  rendeletben meghatározott szabályok figyelembevételével kell
elhelyezni, lehetőség szerint abban a büntetés-végrehajtási intézetben, amelyben biztosítható a Központi Kivizsgáló
és Módszertani Intézet által megadott szempontok szerint összeállított kockázatértékelési összefoglaló jelentésben
meghatározott reintegrációs program végrehajtása.
5. § (1) A  felnőtt korú szabadságvesztésre ítéltek elhelyezésére szolgáló büntetés-végrehajtási intézeteket a  3.  melléklet
határozza meg.
(2) A  3.  melléklet II.  pontja szerinti büntetés-végrehajtási intézetben – az  országos parancsnok engedélyével – olyan
enyhébb rezsimkategóriába sorolt fegyház fokozatú szabadságvesztésre ítélt is elhelyezhető, akinek engedélyezett
a büntetés-végrehajtási intézeten kívüli munkavégzés.
(3) A szabadságvesztés – az elhelyezési lehetőségekre tekintettel – megyei (fővárosi) büntetés-végrehajtási intézetben
is végrehajtható különösen
a) intézetfenntartási munkák elvégzése érdekében,
b) foglalkoztatási célból,
c) reintegrációs célból,
d) biztonsági okból vagy
e) a szabadságvesztés hátralévő tartamára figyelemmel.
6. § A  fiatalkorú szabadságvesztésre ítéltek elhelyezésére szolgáló büntetés-végrehajtási intézeteket a  2.  melléklet
határozza meg.
7. § A  katonai fogdában végrehajtandó szabadságvesztést az  országos parancsnok által erre kijelölt büntetésvégrehajtási intézet elkülönített részlegén kell végrehajtani.
8. § Az  országos parancsnok a  szabadságvesztés végrehajtására a  Bv. tv. 97.  § (1)  bekezdése alapján kivételesen
– indokolt esetben – más büntetés-végrehajtási intézetet is kijelölhet.
3. Az elzárásra ítélt személyek elhelyezése 9. § A felnőtt korú elzárásra ítélt személy elzárását az elzárásra ítélt személy lakcíme vagy szálláshelye szerint illetékes,
a 4. mellékletben meghatározott büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani.
10. § A  Magyarországon lakcímmel vagy szálláshellyel nem rendelkező felnőtt korú személy elzárását az  elzárást
kiszabó bíróság székhelye szerint illetékes, a  4.  mellékletben meghatározott büntetés-végrehajtási intézetben kell
végrehajtani.
11. § A  9. és 10.  § szerinti személy elzárását az  5.  melléklet szerinti táblázat 5. sorában foglalt büntetés-végrehajtási
intézetben is végre lehet hajtani, ha
a) a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 92–92/B. §-a szerinti beszámítást
követően az elzárásból több mint tizenöt nap van hátra, vagy
b) a 9. és 10. § szerint illetékes büntetés-végrehajtási intézetben férőhely hiányában nincs lehetőség az elzárás
végrehajtására. 12. § (1) A  fiatalkorúak elzárását a  fiatalkorú elzárásra ítélt lakóhelyéhez legközelebbi, az  5.  melléklet szerinti táblázat
3. sorában foglalt büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani.
(2) Ha a  Btk. 92–92/B.  §-a szerinti beszámítást követően az  elzárásból kevesebb mint tizenöt nap van hátra,
az  (1)  bekezdés szerinti személy elzárását a  4.  mellékletben meghatározott, a  fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes
büntetés-végrehajtási intézetben is végre lehet hajtani.
13. § A  katonák elzárását az  országos parancsnok által erre kijelölt büntetés-végrehajtási intézet elkülönített részlegén
kell végrehajtani.
4. A szabálysértési elzárást töltő személyek elhelyezése 14. § (1) A felnőttkorúak szabálysértési elzárását, ha azt büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani, a 4. mellékletben
meghatározott, a  szabálysértési elzárást töltő személy lakóhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási intézetben
kell végrehajtani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti személy szabálysértési elzárását az 5. melléklet szerinti táblázat 5. sorában foglalt büntetésvégrehajtási intézetben is végre lehet hajtani, ha
a) a szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló
2012. évi II. törvény (a  továbbiakban: Szabs. tv.) 9.  § (3)  bekezdése szerinti beszámítást követően
a szabálysértési elzárásból több mint tizenöt nap van hátra, vagy
b ) az (1)  bekezdés szerint illetékes büntetés-végrehajtási intézetben férőhely hiányában nincs lehetőség
a szabálysértési elzárás végrehajtására.
15. § (1) A Magyarországon lakcímmel vagy szálláshellyel nem rendelkező személy szabálysértési elzárását, ha azt büntetésvégrehajtási intézetben kell végrehajtani, a 4. mellékletben meghatározott, a szabálysértési elzárást kiszabó bíróság
székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti személy szabálysértési elzárását az 5. melléklet szerinti táblázat 5. sorában foglalt büntetésvégrehajtási intézetben is végre lehet hajtani, ha
a) az Szabs. tv. 9.  § (3)  bekezdése szerinti beszámítást követően a  szabálysértési elzárásból több mint tizenöt
nap van hátra, vagy
b) az (1)  bekezdés szerint illetékes büntetés-végrehajtási intézetben férőhely hiányában nincs lehetőség
a szabálysértési elzárás végrehajtására. 16. § (1) A  fiatalkorúak szabálysértési elzárását, ha azt büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani, a  fiatalkorú
lakóhelyéhez legközelebbi, az 5. melléklet szerinti táblázat 3. sorában foglalt büntetés-végrehajtási intézetben kell
végrehajtani.
(2) Ha az Szabs. tv. 9. § (3) bekezdése szerinti beszámítást követően a szabálysértési elzárásból kevesebb mint tizenöt
nap van hátra, az  (1)  bekezdés szerinti személy szabálysértési elzárását a  4.  melléklet szerint illetékes büntetésvégrehajtási intézetben is végre lehet hajtani.
17. § A  katonák szabálysértési elzárását, ha azt büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani, az  országos
parancsnok által erre kijelölt büntetés-végrehajtási intézet elkülönített részlegén kell végrehajtani.
5. A rendbírság helyébe lépő elzárást töltő személyek elhelyezése
18. § A  rendbírság helyébe lépő elzárást töltő személyek elhelyezésére a  szabálysértési elzárást töltő személyekre
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
6. Az anya és a gyermek együttes elhelyezése
19. § Az  anya és a  gyermek együttes elhelyezését a  Bács-Kiskun Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet erre kijelölt
részlegén (a továbbiakban: anya-gyermek részleg) kell biztosítani. Az anya-gyermek részlegen az anyákon kívül más,
szabadságvesztésre ítélt, elzárásra ítélt, letartóztatott, szabálysértési elzárást töltő vagy rendbírság helyébe lépő
elzárást töltő személy nem helyezhető el.
7. Védett fogvatartott elhelyezése 20. § A  büntetés-végrehajtási intézetben fogvatartott érintett Védelmi Program keretében biztosított védelmének
részletes szabályairól szóló miniszteri rendelet szerinti védett fogvatartott elhelyezésére alkalmas bv. intézetet
az országos parancsnok a Tanúvédelmi Szolgálat egyetértésével jelöli ki.
8. Záró rendelkezések 21. § Ez a rendelet 2018. július 1-jén lép hatályba.
22. § Hatályát veszti a  szabadságvesztés, az  elzárás, a  rendbírság helyébe lépő elzárás, az  előzetes letartóztatás és
a szabálysértési elzárás végrehajtását foganatosító büntetés-végrehajtási intézetek kijelölésének szabályairól szóló
55/2014. (XII. 5.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
435/2016. (XI. 8.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Veress Lillát 2016. november 22-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. október 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1086/2012. (III. 30.) Korm. határozata a Nemzeti Erőforrás Minisztérium és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések támogatása érdekében.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében az oktatási
esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések, és az integrációs rendszerben részt vevő intézményekben dolgozó pedagógusok anyagi
támogatása céljából a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet XX. Nemzeti
Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 3. Közoktatási célú
humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcímcsoport terhére 200,0 millió forint átcsoportosítását rendeli el a X. Közigazgatási
és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 9. Társadalmi felzárkózást segítő programok alcím, 8.
Esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések finanszírozása jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök