text:
67/2013. (XII. 9.) BM rendelete az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos állományú tagjai szolgálati viszonyának létesítéséről, tartalmáról és megszüntetéséről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés 1. és
7.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában
a) gazdasági szerv: az  Alkotmányvédelmi Hivatalnál és a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálatnál (a  továbbiakban
együtt: Szolgálat) működő gazdasági feladatokat ellátó szervezeti elem;
b) humánpolitikai szerv: a Szolgálatnál működő személyügyi feladatokat ellátó szervezeti elem;
c) más fegyveres szerv: a  rendőrség, a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv, a  büntetés-végrehajtási szervezet,
az Országgyűlési Őrség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és az Információs Hivatal.
II. FEJEZET
A SZOLGÁLATI VISZONY LÉTESÍTÉSE 1. A szolgálati viszony létesítésének eljárási szabályai
2. § (1) A  hivatásos állományba vételre irányuló eljárás a  hivatásos állományba jelentkező (a  továbbiakban: jelentkező)
írásbeli kérelmének és önéletrajzának a Szolgálathoz történő benyújtásával indul.
(2) A jelentkező a hivatásos állományba vételre irányuló eljárás során benyújtja
a) a személyazonosságát és lakcímét igazoló okmányt,
b) az iskolai végzettségét, szakképzettségét, nyelvtudását, illetve egyéb, képzettségét tanúsító okiratokat,
c) a korábbi szolgálati és egyéb foglalkoztatási jogviszonyairól szóló igazolásokat és
d) a társadalombiztosítási azonosító jelet és adóazonosító jelét (adószámát)
eredetben, vagy közjegyző által hitelesített másolatban. Az  eredetben benyújtott vagy bemutatott okiratról
a humánpolitikai szerv másolatot készít, amelyet az eredetivel egyezőséget igazoló záradékkal lát el, majd az eredeti
okiratot a jelentkező számára kiadja.
(3) A  jelentkező előzetesen, írásban titoktartási kötelezettséget vállal a  felvételi eljárás során a  Szolgálatra vonatkozóan
tudomására jutott adatok tekintetében. Ha vagyonnyilatkozat tételéhez kötött beosztásba tervezik felvenni a jelentkezőt,
az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló törvény szerinti nyilatkozatok tételére kötelezettséget vállal.
(4) A felvételi eljárás koordinálása a humánpolitikai szerv feladata.
 (5) Amennyiben a  jelentkező a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvényben (a  továbbiakban: Hszt.) és a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvényben
(a  továbbiakban: Nbtv.) előírt követelményeknek megfelel, a  humánpolitikai szerv intézkedik a  Hszt.-ben előírt
egészségügyi, pszichikai és fizikai alkalmassági vizsgálatok elvégzése iránt.
(6) A humánpolitikai szerv az (5) bekezdés szerinti vizsgálatok elvégzését követően tesz javaslatot a nemzetbiztonsági
ellenőrzés kezdeményezésére.
3. § (1) A  felvételi eljárást a  nemzetbiztonsági ellenőrzés lefolytatásához való hozzájárulást tartalmazó nyilatkozat
benyújtásától számított 6 hónapon belül be kell fejezni. A  Szolgálat főigazgatója (a  továbbiakban: főigazgató)
a felvételi eljárás lefolytatására megszabott határidőt indokolt esetben 2 hónappal meghosszabbíthatja. A felvételi
eljárás a  nemzetbiztonsági ellenőrzés eredményéről szóló tájékoztatásnak a  humánpolitikai szervhez érkezése
napján fejeződik be.
(2) A  felvételre vonatkozó döntés előkészítése érdekében a  főigazgató Felvételi Bizottságot alakíthat, amelynek
vezetőjét és tagjait a főigazgató jelöli ki a Szolgálat hivatásos állományú tagjai közül.
(3) Ha a felvételi eljárás során a szolgálati viszony létesítését kizáró ok megállapítására kerül sor, az elutasítás tényéről
a humánpolitikai szerv vezetője a jelentkezőt írásban tájékoztatja.
4. § (1) A hivatásos állományba történő felvételt kinevezési okmányban kell rögzíteni.
 (2) Az  I. besorolási osztályba kerülő jelentkező állományba vételéről a  főigazgató, a  II. besorolási osztályba kerülő
jelentkező állományba vételéről az állományilletékes parancsnok dönt.
 (3) Az  I. besorolási osztályba kerülő jelentkezők első tiszti kinevezésére, valamint a  polgári nemzetbiztonsági
szolgálatok irányításáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) kinevezési jogkörébe tartozó jelentkezőkre
vonatkozó javaslatot a főigazgató terjeszti fel a miniszternek.
(4) Az I. besorolási osztályba kerülő jelölt beosztásba kinevezéséről a miniszter határozata alapján adja ki a főigazgató
az állományparancsot.
(5) A kinevezésről szóló állományparancs tartalmazza a jelentkező
 1. természetes személyazonosító adatait,
 2. rendfokozatát,
 3. állománykategóriáját, besorolási osztályát, beosztási kategóriáját és fizetési fokozatát,
 4. szolgálati beosztását,
 5. szolgálati helyének, szervezeti egységének megnevezését,
 6. részére folyósítandó beosztási illetmény, rendfokozati illetmény, illetménykiegészítés és pótlékok összegét,
 7. adott Szolgálattal létesített szolgálati viszonyának kezdetét,
 8. nyugdíj mértéke szempontjából beszámítandó szolgálati idejének kezdetét,
 9. nyugdíjra való jogosultság szempontjából beszámítandó, ténylegesen szolgálati viszonyban töltött idejének
kezdetét, a nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezés szempontjából beszámítható szolgálati idejének
kezdetét,
10. jubileumi jutalom, a  pótszabadság, a  felmentési idő, a  szolgálati időpótlékra jogosultság, a  könnyített
szolgálat, a  miniszter irányítása alatt álló szerveknél történő foglalkoztatási jogviszony és a  végkielégítés
mértéke szempontjából beszámítandó szolgálati viszonyban töltött idejének kezdetét,
11. „Szolgálati Jel”-re való jogosultságának kezdetét,
12. azonosító számát, a  képesítési követelményeknek való megfelelését, ennek hiánya esetén a  képesítés
megszerzésére határidő tűzésével való kötelezést,
13. rendészeti alapvizsga, illetve rendészeti szakvizsga megszerzésére kötelezését, vagy annak teljesítése alóli
mentesítését,
14. következő fizetési fokozatba történő előresorolásának, illetve soron következő rendfokozatba történő
előléptetésének várható idejét,
15. próbaidejének tartamát próbaidő kikötése esetén,
16. eskütételének időpontját,
17. ruházati normába történő besorolását,
18. munkarendjét és
19. jogorvoslati lehetőségről történő tájékoztatását.
5. § A  szolgálati viszony létesítésére vonatkozó eljárási szabályokat a  hivatásos állományba visszavétellel történő
szolgálati viszony létesítésekor is alkalmazni kell.
2. Rendelkezési állományba, nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezés
6. § (1) A  Hszt. 44.  § (5)  bekezdése alapján megfelelő beosztás hiánya miatt rendelkezési állományba helyezettnek
a  rendelkezési állományba helyezéskor a  főigazgató határozza meg a  szolgálatteljesítés helyét, tartalmát és
azt az  elöljárót, akinek irányításával szolgálati feladatait ellátja. A  rendelkezési állományban levő részére csak
képzettségének, felkészültségének, valamint egészségi, pszichikai, fizikai állapotának megfelelő szolgálati feladat
határozható meg.
(2) A  hivatásos állomány Hszt. 44/A.  § (1)  bekezdésében meghatározott feltételekkel rendelkező tagjának a  nyugdíj
előtti rendelkezési állományba helyezésre irányuló kérelmét a kérelemben megjelölt időpontot megelőző legalább
60 nappal – a  szolgálati út betartásával – a  főigazgatóhoz kell benyújtania. A  főigazgató a  feltételek fennállása
esetén a kérelem benyújtását követő 45 napon belül állományparancsban rendelkezik a nyugdíj előtti rendelkezési
állományba helyezésről és az illetmény összegének megállapításáról.
(3) A  munkáltató érdekkörében felmerült okból történő nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezésről, annak
indokairól a főigazgató – a nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezés tervezett időpontját megelőző legalább
30 nappal megelőzően – írásban tájékoztatja a hivatásos állomány tagját.
(4) A  humánpolitikai szerv – a  gazdasági szerv bevonásával – a  nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezést
megelőzően megkeresi a  nyugdíjmegállapító szervet a  hivatásos állomány tagját megillető öregségi nyugdíj
összegének kiszámítása érdekében.
III. FEJEZET
A SZOLGÁLATI VISZONY MÓDOSÍTÁSA 7. § A  szolgálati viszony állományparancsban rögzített – a  szolgálati beosztást, a  szolgálati helyet vagy egyéb
állományparancsban meghatározott körülményt érintő – módosítása a  szolgálati elöljáró kezdeményezésére vagy
a hivatásos állomány tagja kérelmére lehetséges. Ilyenkor új állományparancsot kell készíteni.
3. Áthelyezés 8. § (1) A  Szolgálatokhoz történő áthelyezésre akkor kerülhet sor, ha a  hivatásos állomány áthelyezésre kerülő tagja
megfelel a  felvételi követelményeknek, és amennyiben nem rendelkezik a  beosztáshoz szükséges, a  képesítési
követelményekben meghatározott szakirányú nemzetbiztonsági végzettséggel, vállalja annak megszerzését.
(2) Más fegyveres szervhez szolgálati viszonyba, a  kormányzati szolgálati és közszolgálati jogviszonyt szabályozó
jogszabályok hatálya alá tartozó szervhez kormányzati szolgálati vagy közszolgálati jogviszonyba, a közalkalmazotti
jogviszonyt szabályozó jogszabályok hatálya alá tartozó szervhez közalkalmazotti jogviszonyba, vagy a  Magyar
Honvédség állományába történő áthelyezés esetén a  Szolgálatok a  személyügyi anyagot – az  érintett
hozzájárulásával – betekintésre megküldik a fogadó szervnek.
9. § (1) Magasabb beosztásnak minősül az a munkakör, amely magasabb beosztási kategóriába tartozik, vagy az elérhető
rendfokozat az előzőnél magasabb.
(2) Amennyiben a  beosztásváltozás nem jár beosztási kategóriaváltozással, úgy az  áthelyezés esetén a  beosztásban
eltöltött időt folyamatosnak kell tekinteni.
10. § (1) A  hivatásos állomány tagjának kérelme alapján történő áthelyezés elsősorban családi, szociális indok alapján, de
a szolgálati érdek sérelme nélkül történhet.
(2) A kérelmet írásban, az állományilletékes parancsnokhoz kell benyújtani, aki köteles azt megvizsgálva a kérelmezőt
állásfoglalásáról tájékoztatni, illetve – a  II. besorolási osztályba tartozó kivételével – a kérelmet javaslatával együtt
30 napon belül a főigazgatóhoz továbbítani.
4. Alacsonyabb beosztásba helyezés 11. § (1) A  Hszt. 48.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján akkor lehet a  hivatásos állomány tagját alacsonyabb beosztásba
helyezni, ha az nem jár a szolgálati érdek aránytalan sérelmével.
(2) Ha az alacsonyabb beosztásba helyezésre a Hszt. 48. § (1) bekezdés b)–d) pontja alapján kerül sor, az alkalmassági és
képzettségi feltételeknek az alacsonyabb beosztás tekintetében is meg kell felelni. Létszámcsökkentés, átszervezés
vagy vezénylés megszüntetése esetén a  felajánlott alacsonyabb beosztáshoz, a  képesítési követelményekben
meghatározott képzettség megszerzéséhez megfelelő határidőt kell előírni.
5. Vezénylés 12. § (1) Meghatározott szolgálati feladat ellátására, valamint továbbképzés céljából tanintézetbe történő tartós – 30 napon
túli – vezénylést állományparancsban kell elrendelni.
(2) Az intézkedés során rendelkezni kell az illetmény és egyéb járandóságok folyósításának rendjéről.
13. § (1) A  Hszt. 44.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti rendelkezési állományba helyezés miatt megüresedő beosztások
korlátozás nélkül betölthetők.
(2) A  Hszt. 44.  § (1)  bekezdés c), d) és g)  pontja alapján rendelkezési állományba helyezettek eredeti beosztása csak
távollétük idejére, megbízással tölthető be.
6. Más szervhez vezénylés 14. § A hivatásos állomány tagja más szervhez az Nbtv.-ben meghatározott feladatok végrehajtása céljából vezényelhető.
15. § (1) A más szervhez vezénylést a főigazgató állományparancsban rendeli el, amely tartalmazza a vezényelt természetes
személyazonosító adatain felül a  vezénylés helyét, idejét, időtartamát, állománykategóriáját, besorolási osztályát,
beosztási kategóriáját, fizetési fokozatát, a  betöltendő beosztást, a  vezényeltet megillető illetményt és egyéb
járandóságokat, valamint a vezényelt munkarendjét.
(2) A  más szervhez vezényléssel egyidejűleg a  főigazgató a  hivatásos állomány tagját a  rendelkezési
állománykategóriában fenntartott státuszra helyezi.
16. § A más szervhez vezénylés megszüntetésekor a Hszt. 49/C. § (5) bekezdése alapján felajánlott beosztásról vagy annak
hiányáról a  vezénylés megszüntetését követő 5 munkanapon belül írásban tájékoztatni kell a  hivatásos állomány
tagját.
7. Megbízás helyettesítésre 17. § (1) Ideiglenesen betöltetlen munkakör ellátásával történő megbízás esetén, ha arra az  eredeti beosztás ellátása alóli
egyidejű mentesítéssel kerül sor, a  megbízott eredeti beosztását a  végleges kinevezéséig csak megbízással lehet
betölteni. A megbízás várható időtartamát állományparancsban kell meghatározni.
(2) Ha a  megbízás előreláthatólag az  1 hónapot meghaladja, akkor az  elrendeléskor, de legkésőbb a  megbízás első
hónapjának utolsó napján a helyettesítéssel megbízottat a beleegyezéséről írásban nyilatkoztatni kell.
(3) Ha a  helyettesítéssel való megbízás az  eredeti beosztás meghagyása mellett történik, és annak tartama
az 1 hónapot várhatóan meg fogja haladni, a megbízási díj mértékét az elrendeléskor meg kell határozni.
(4) A  betöltetlen beosztás munkaköri feladatainak ellátásával – megosztva – a  hivatásos állomány több tagja is
megbízható. Ebben az esetben a megbízási díjat a feladatmegosztás arányában meg kell osztani.
(5) A  megbízási díj mértékét a  többletfeladat nagysága, a  megbízással járó többletterhek, a  helyettesített beosztás
besorolása, valamint a Hszt. 50. § (3) és (4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével kell meghatározni.
8. A szolgálati viszony módosításának különös szabálya 18. § A beosztás bármely okból történő változtatása esetén újból meg kell vizsgálni a hivatásos állomány tagjának az új
beosztásra való egészségügyi, pszichikai, fizikai alkalmasságát, és csak ennek alapján rendelhető el a  szolgálati
viszony módosítása.
9. A vezetői beosztásba történő kinevezés visszavonása, valamint a vezetői kinevezésről való
lemondás eljárási szabályai
19. § (1) A vezetői beosztásba történő kinevezés visszavonása írásban, a főigazgató által történhet.
 (2) A vezetői kinevezés visszavonásáról szóló állományparancsot személyügyi megbeszélés keretében kell a hivatásos
állomány tagjával közölni. A személyügyi megbeszélésen a hivatásos állomány tagján kívül a szolgálati elöljárója és
a humánpolitikai szerv megbízottja vesz részt.
(3) A személyügyi megbeszélésen a humánpolitikai szerv megbízottja tájékoztatja a hivatásos állomány tagját a döntés
jogkövetkezményeiről, valamint a  hivatásos állomány tagja részére a  Hszt. 75/B.  § (4)  bekezdésében foglaltaknak
megfelelően – amennyiben a  kinevezés visszavonása nem a  Hszt. 123.  § (1)  bekezdés g)  pontja szerinti fenyítés
végrehajtása miatt történik – felajánlott, képzettségének, végzettségének megfelelő másik beosztásról, vagy ilyen
beosztás hiányában a Hszt. 75/B. § (5) bekezdése szerinti rendelkezési állományba helyezés lehetőségéről.
(4) A megbeszélésről írásos feljegyzést kell készíteni, amelyet a szolgálati elöljáró, a humánpolitikai szerv megbízottja
és a  hivatásos állomány tagja ír alá. A  feljegyzés egy példányát a  hivatásos állomány tagjának át kell adni. Ha
a  hivatásos állomány tagja az  aláírást megtagadja, a  megtagadás tényét és indokát a  feljegyzésre rá kell vezetni.
A  feljegyzés egy példányát a  vezetői kinevezés visszavonásáról szóló állományparancs mellékleteként, a  személyi
anyag részeként kell kezelni.
(5) Ha a  hivatásos állomány tagjának akadályoztatása miatt a  személyügyi megbeszélést nem lehet megtartani
a kinevezés visszavonásáról szóló döntésről írásban kell a hivatásos állomány tagját tájékoztatni. Ebben az esetben
a (3) bekezdésben meghatározott tájékoztatást is írásban kell megadni.
20. § (1) Ha a  hivatásos állomány tagja a  vezetői kinevezéséről lemond, a  lemondás 30 napos határidejének letelte előtt
a  humánpolitikai szerv a  hivatásos állomány tagja, valamint szolgálati elöljárója részvételével személyügyi
megbeszélést tart.
(2) A megbeszélésen a humánpolitikai szerv megbízottja tájékoztatja a hivatásos állomány tagját arról, hogy a Szolgálat
milyen beosztást tud részére felajánlani.
(3) A megbeszélésről a humánpolitikai szerv a 19. § (4) bekezdésében foglaltak szerint írásos feljegyzést készít.
10. Túlszolgálat 21. § Az elrendelhető túlszolgálat tartama naptári évenként legfeljebb 450 óra.
IV. FEJEZET
A SZOLGÁLATI VISZONY MEGSZŰNÉSE 11. Közös megegyezés
22. § (1) A  szolgálati viszony közös megegyezéssel történő megszüntetését mind a  szolgálati elöljáró, mind a  hivatásos
állomány tagja írásbeli nyilatkozattal kezdeményezheti. A  megegyezést tartalmazó okiratot (a  továbbiakban:
megállapodás) a  feltételek rögzítése mellett a  feleknek alá kell írni. A  megállapodásnak a  megszüntetés indokait
nem kell tartalmaznia.
(2) A megállapodásnak tartalmaznia kell:
a) a szolgálati viszony megszüntetésének időpontját,
b) a hivatásos állomány tagját megillető járandóságokat,
c) a megtérítési kötelezettséget, annak kiszámítási módját vagy az arról szóló rendelkezésre hivatkozást és
d) a  hivatásos állomány tagjának kioktatását a  szolgálati viszony közös megegyezéssel történő
megszüntetésének jogkövetkezményeiről.
 (3) A megállapodást a hivatásos állomány tagja általi aláírást követően a szolgálati elöljáró 8 napon belül a szolgálati
viszony megszüntetésére jogosult főigazgatóhoz felterjeszti. 12. Lemondás 23. § (1) A hivatásos szolgálati viszonyról és a  rendfokozatról történő lemondást – a Hszt. 75/B. § (7) bekezdésében foglalt
eset kivételével – írásban kell előterjeszteni.
(2) A lemondási idő a lemondási nyilatkozat szolgálati úton történt benyújtása napját követő nappal kezdődik.
13. Felmentés 24. § (1) A  felmentésnek az  állományparancsban történt indokolása utólag nem egészíthető ki, és nincs helye olyan új
felmentési indok bizonyításának sem, amelynek közlése a felmentő határozatban nem történt meg.
(2) Az  állományparancsot legkésőbb a  felmentési idő kezdő időpontja előtti munkanapon a  hivatásos állomány
tagjának át kell adni. Ha a  felmentési idő megkezdéséig az állományparancs közlésére nem kerül sor, azt a közlés
újabb megkísérlése előtt szükség szerint módosítani kell.
25. § Nemzetbiztonsági szempontból való alkalmatlanság esetén az alkalmatlanságot jelentő oknak az állományilletékes
parancsnok tudomására jutását követően haladéktalanul intézkedni kell a szolgálati viszony megszüntetéséről.
14. A szolgálati viszony megszűnése a törvény erejénél fogva
26. § (1) Akinek a szolgálati viszonya a Hszt. 59. § (1) bekezdés a) vagy c) pontjában meghatározott okból szűnik meg, az erről
szóló állományparancsban csak a megszűnés jogcímét és az arra okot adó körülmény bekövetkeztének napját kell
megjelölni.
(2) A  Hszt. 59.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott okból a  szolgálati viszony megszűnését a  választás
eredményének hivatalos közzétételének napjával kell megállapítani.
15. A szolgálati viszony megszűnésére vonatkozó egyéb szabályok
27. § Megtérítési kötelezettség fennállása esetén a  főigazgató engedélyezheti a  visszatérítendő összeg részletekben
történő megfizetését.
16. A szolgálati viszony megszűnésének eljárási szabályai 28. § (1) A szolgálati viszony megszüntetése előtt – a Hszt. 53. § e)–g) pontjában meghatározott esetek, az 56. § (2) bekezdés
g)  pontjában foglaltak szerinti nemzetbiztonsági kockázat megállapítása esetének, valamint az  56.  § (2)  bekezdés
b) és c) pontjában meghatározott esetek kivételével – a hivatásos állomány tagjával személyügyi megbeszélést kell
folytatni, amelyen részt vesz a szolgálati elöljáró és a humánpolitikai szerv megbízottja.
(2) A  személyügyi megbeszélésen tisztázni kell valamennyi jogi vonatkozású, személyi, illetve anyagi kérdést.
A  megbeszélésről írásos feljegyzést kell készíteni, amelyet a  szolgálati elöljáró, a  humánpolitikai szerv illetékes
munkatársa, valamint a hivatásos állomány tagja ír alá. A feljegyzés egy példányát a hivatásos állomány tagjának át
kell adni. Ha a hivatásos állomány tagja az aláírást megtagadja, a megtagadás tényét és indokát a feljegyzésre rá kell
vezetni. A feljegyzés egy példányát a szolgálati viszony megszüntetését elrendelő állományparancs mellékleteként,
a személyi anyag részeként kell kezelni.
(3) A  személyügyi megbeszélést a  hivatásos szolgálat felső korhatárának elérése esetén legalább 6 hónappal, más
esetben – a közös megegyezés, lemondás, a vezetői beosztásba történő kinevezés visszavonása, valamint a vezetői
kinevezésről való lemondás kivételével – legalább 30 nappal a szolgálati viszony tervezett megszüntetése előtt kell
végrehajtani.
29. § A  szolgálati viszony megszüntetésére irányuló javaslathoz – ha ezt fegyelmi okból vagy bírói ítélet alapján
kezdeményezik – csatolni kell a fegyelmi eljárás során készült irat vagy a bírói ítélet egy példányát is.
30. § A szolgálati viszony megszüntetését állományparancsban kell közölni. Az állományparancs – a hivatásos állomány
tagjának természetes személyazonosító adatain túl – tartalmazza a  szolgálati viszony megszüntetésének okát,
időpontját, a szolgálatban eltöltött idő tartamát.
31. § (1) A szolgálati viszony megszüntetése esetén az állományilletékes parancsnok
a) ellenőrzi a szolgálati viszony megszüntetésének törvényességét és megalapozottságát,
b) ismerteti a hivatásos állomány tagjával az állományparancsot és
c) intézkedik a beosztással járó szolgálati feladatok átadásáról.
(2) A szolgálati viszony megszüntetése esetén a humánpolitikai szerv
a) gondoskodik a szükséges okmányok előkészítéséről, a hivatásos állomány tagjának történő átadásáról és
b) bevonja a szolgálati igazolványt és egyéb, a Szolgálat által kiadott okmányt.
(3) A szolgálati viszony megszüntetése esetén a gazdasági, pénzügyi szerv
a) gondoskodik a  törvényben meghatározott, illetve a  szolgálati viszony megszüntetését elrendelő
állományparancsban rögzített járandóságok kifizetéséről,
b) a  szolgálati igazoláson rögzíti az  esetleges tartozásokat, valamint a  hivatásos állomány tagja illetményéből
jogerős határozat vagy jogszabály alapján levonandó tartozást, illetve ennek jogosultját,
c) kiadja a jogszabályban előírt egyéb okiratokat és
d) gondoskodik a kiadott felszerelési tárgyak visszavételéről.
17. Tartalékállományba helyezéshez kapcsolódó munkáltatói intézkedések 32. § (1) A  hivatásos állomány tagját a  felmentésről szóló állományparancs közlésekor a  tartalékállományba tartozás
szabályainak ismertetésével írásban tájékoztatni kell. A tájékoztatásnak ki kell terjednie arra is, hogy a törvényben
meghatározott feltételek fennállása esetén a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszony megszűnésekor kérheti
a  tartalékállományban tartását. A  tájékoztatásnak tartalmaznia kell a  tartalékállományban tartás esetén fennálló
jogokat és kötelezettségeket is. A  tájékoztatásra és annak tudomásulvételére a  19.  § (3)–(5)  bekezdésében
foglaltakat kell alkalmazni.
(2) Ha a  hivatásos állomány tagja a  felmentési ideje alatt a  tartalékállomány keretében valamely, a  Hszt. 66/A.  §
(2)  bekezdésében meghatározott jogviszonyt létesít, a  szolgálati viszony megszűnése időpontjának módosítására
hivatalból intézkedni kell.
(3) Ha a  Hszt. 66/A.  § (2)  bekezdése alapján a  hivatásos állomány tagjának tartalékállományban tartására kerül sor,
a humánpolitikai szerv haladéktalanul tájékoztatja a gazdasági szervet a végkielégítés visszatartásáról.
V. FEJEZET
A SZOLGÁLATI VISZONY TARTALMA 18. A szolgálatteljesítés megkezdésének szabályai
33. § (1) A szolgálati viszony létesítésekor, valamint új beosztásba helyezés esetén az első szolgálatteljesítés megkezdésekor
(a  továbbiakban: első szolgálatteljesítés) a  hivatásos állomány tagjának át kell adni a  szolgálati beosztásra
meghatározott munkaköri leírást, amelyet az érintettnek alá kell írnia.
(2) Az első szolgálatteljesítés megkezdésekor a hivatásos állomány tagjával ismertetni kell különösen a tevékenységére
vonatkozó munkarendet, a  szolgálati és pihenőidő biztosításának, a  hivatásos állomány tagját terhelő kártérítési
felelősség rendjének szabályait, ki kell oktatni az  adott szolgálati helyre vonatkozó munkavédelmi, tűzvédelmi és
egyéb biztonsági rendszabályokról, melynek megtörténtét írásban dokumentálni kell.
19. A szabadság nyilvántartásának és kiadásának szabályai 34. § (1) A hivatásos állomány tagját megillető alap- és pótszabadság mértékét évente, illetve amennyiben az szükséges, év
közben meg kell állapítani és azt a hivatásos állomány tagjának tudomására kell hozni.
(2) A szabadság nyilvántartását és a kiadás tervezését szervezeti egységenként a szolgálati feladatok függvényében és
az állomány igényének figyelembevételével az állományilletékes parancsnok intézkedése szerint kell végrehajtani.
(3) A  szabadságot a  hivatásos állomány valamennyi szolgálati időrendszerben foglalkoztatott tagja részére úgy kell
kiadni, hogy a szabadság kezdő napja a rá érvényes szolgálatszervezés szerint szolgálati napra essen.
(4) A  szabadság kiadásánál a  hivatali munkarendben dolgozók számára ötnapos munkahét munkanapjait kell
szabadságként figyelembe venni.
(5) A váltásos szolgálati időrendszerben dolgozók esetében a szabadság kiadása a szolgálati napok figyelembevételével
történik oly módon, hogy a kiadott szabadság befejező napja után a hivatásos állomány tagja eredeti szolgálati rend
szolgálati napja következzék.
(6) A szabadság szolgálati napokra történő átszámítása során
a) meg kell állapítani a hivatali munkarendben dolgozók évi munkanapjainak számát, majd a váltásos szolgálati
időrendszerben dolgozók egy év alatt teljesítendő szolgálati napjainak számát;
b) a  váltásos szolgálati időrendszerben dolgozók szolgálati napjait el kell osztani a  hivatali munkarendben
dolgozók munkanapjainak számával, és az eredményt meg kell szorozni az érintettnek a hivatali munkarend
szerint járó szabadnapok számával;
c) a napok hányadosát három tizedes jegyig kell kiszámítani, a kerekítés szabályai szerint, valamint
d) a tört napokból kapott szabadságot szintén a kerekítés szabályai szerint kell meghatározni.
35. § (1) A Hszt. 94. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott egészségügyi szabadság a kórházi ápolás alatt álló, 1 évesnél
fiatalabb gyermekét szoptató nőt a kórházi ápolás, valamint a szoptatás tényét igazoló orvosi igazolás alapján illeti
meg.
(2) A Hszt. 94. § (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott egészségügyi szabadság a hivatásos állományú szülőt,
a nevelőszülőt, valamint a helyettes szülőt csak a gyermek betegségét megállapító orvosi igazolás alapján illeti meg.
VI. FEJEZET
SZOLGÁLATI JOGVITA, JOGORVOSLAT 36. § (1) A szolgálati viszonnyal összefüggő, írásban benyújtott kérelem elbírálásakor a szolgálati elöljáró – a humánpolitikai
szerv bevonásával – köteles az érintettet meghallgatni, a kérelem kivizsgálásáról írásos feljegyzést készíteni, továbbá
intézkedéséről a kérelmezőt írásban tájékoztatni.
(2) Ha a  kérelem elbírálására a  szolgálati elöljáró hatáskörrel nem rendelkezik, köteles azt a  hatáskörrel rendelkező
vezetőhöz továbbítani.
(3) A kérelemmel összefüggésben keletkezett iratok egy példányát a személyi anyagban is el kell helyezni.
37. § A munkáltatói intézkedések során hozott egyoldalú vezetői döntések, valamint a közös megegyezés alapján hozott
döntések esetén – a  soros járandóságok biztosításának kivételével – a  döntést elrendelő állományparancsban
az érintettet tájékoztatni kell a jogorvoslati lehetőségéről.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 38. § Ez a rendelet a kihirdetést követő hónap első napján lép hatályba.
39. § Ahol e rendelet I. besorolási osztályt említ és jogszabály másként nem rendelkezik, ott a vezetői besorolási szintet is
érteni kell.
40. § Hatályát veszti a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagjai szolgálati viszonyának létesítéséről,
tartalmáról és megszüntetéséről szóló 1/1997. (II. 26.) TNM rendelet 1. §-ában az „ , az Alkotmányvédelmi Hivatalra és
a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra”, valamint az „együtt” szövegrész.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter