text:
1486/2017. (VII. 31.) Korm. határozata a 2021. évben megrendezésre kerülő Vadászati Világkiállítás és egyes kapcsolódó rendezvények előkészítéséről, valamint a kapcsolódó feladatok ellátásához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a Vadászati Világkiállítás 2021. évben Magyarországon történő megrendezésével;
 2. egyetért a Magyarország Kormánya és a Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács (CIC) (a továbbiakban: Tanács)
közti együttműködési megállapodás (a  továbbiakban: Együttműködési Megállapodás) módosításával, valamint
annak bemutatott szövegével;
3. felhatalmazza a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy az  Együttműködési Megállapodást Magyarország
Kormánya képviseletében aláírja;
Felelős: miniszterelnök általános helyettese
Határidő: 2017. augusztus 31.
4. egyetért azzal, hogy a  földművelésügyi miniszter szerződést kössön a  Tanáccsal a  Vadászati Világkiállítás
2021. évben Magyarországon történő megrendezéséhez történő hozzájárulására tekintettel;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Tanáccsal kötendő szerződésből eredő fizetési kötelezettségek
fedezetére biztosítson 41,4 millió forint forrást a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC.  törvény 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
5. Nemzeti támogatások alcím, 5. Vadgazdálkodás támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés üteméhez igazodóan
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  földművelésügyi miniszter bevonásával – a  Tanáccsal kötendő
szerződésből eredő fizetési kötelezettségek fedezetére biztosítson
a) a 2018. évben 61,0 millió forint,
b) a 2019. évben 72,4 millió forint,
c) a 2020. évben 93,6 millió forint,
d) a 2021. évben 119,1 millió forint
forrást a központi költségvetésről szóló törvény XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
földművelésügyi miniszter Határidő: az a) alpont tekintetében a felmerülés üteméhez igazodóan
a b)–d) alpontok tekintetében a központi költségvetés tervezése során
7. egyetért az  Európai Lovas Játékoknak a  Vadászati Világkiállítással egy időben, a  Kincsem Parkban történő
megrendezésével;
8. támogatja az  Európai Lovas Játékok pályázatának elkészítését, a  szükséges infrastruktúra megvalósításához és
a verseny megrendezéséhez forrást biztosít;
9. felkéri a  Magyar Lovassport Szövetség elnökét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  7.  pontban foglalt
rendezvény részletes programjának kidolgozása érdekében;
10. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  földművelésügyi minisztert, hogy a  7.  pontban foglalt rendezvény
részletes programjának kidolgozását követően gondoskodjanak annak a Kormány részére történő bemutatásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
földművelésügyi miniszter Határidő: az Európai Lovas Játékok részletes programjának kidolgozását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
20/2015. (XI. 24.) KKM utasítása a fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről és hatáskörökről.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (3)  bekezdésében, valamint
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következő utasítást
adom ki:
1. § A Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: KKM) fejezeti kezelésű előirányzataival kapcsolatos eljárási
rendet és hatásköröket tartalmazó gazdálkodási szabályzatot az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő 15. napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti
a) a  Külügyminisztérium fejezetnél az  egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól és
az eljárási rendről szóló 5/2008. (V. 9.) KüM utasítás, a Külügyminisztérium fejezetnél az elsősorban támogatási
célt szolgáló előirányzatok felhasználásával kapcsolatos feladatok ellátása céljából létrehozott
munkabizottságról szóló 6/2008. (VI. 10.) KüM utasítás és
b) a  Külügyminisztérium fejezetnél az  egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól és
az eljárási rendről szóló 11/2009. (VIII. 14.) KüM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
43/2017. (VI. 7.) ME határozata kormánymegbízott kinevezéséről.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és
a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 10.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára
dr. Takács Árpádot a Békés Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottá
– 2017. június 1-jei hatállyal –
kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1552/2015. (VIII. 7.) Korm. határozata a védelmi felkészítés egyes kérdéseiről.
1. A  Kormány a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 21.  § (1)  bekezdés e)–i)  pontjában, 21.  § (3)  bekezdés b)  pontjában,
továbbá a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm.
rendelet 41. § (3) bekezdésében foglalt feladatainak végrehajtása érdekében
a) az 1. mellékletben foglaltak szerint elfogadja a védelmi felkészítés 2015. évi feladattervét;
b) felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy készítsen jelentést a  Kormány számára a  védelmi felkészítés
2015. évi feladatainak végrehajtásáról, valamint a „honvédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai”,
a „Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása”, illetve a „K-600 hírrendszer
működtetésére” jogcímeken biztosított előirányzatok felhasználásáról;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2016. február 1.
c) felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  védelmi felkészítés körébe tartozó,
2016. évre javasolt feladatokról;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2016. február 1.
d) felhívja a honvédelmi minisztert, hogy – a honvédelmi igazgatás központi döntés-előkészítő és végrehajtáskoordináló szakmai szerve útján – kísérje figyelemmel a  feladattervben foglaltak végrehajtását és szükség
esetén tegyen javaslatot a teljesítést segítő intézkedésekre;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: folyamatos
e) felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy a  honvédelmi igazgatás központi döntés-előkészítő és
végrehajtás-koordináló szakmai szerve útján koordinálja a  honvédelmi- és a  gazdasági felkészülés, illetve
a  Honvédelmi Tanács és a  Kormány speciális működési feltételeinek biztosítását, valamint határozza meg a
K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszer működtetésével és annak az e-közigazgatási rendszerhez való
kapcsolódásával összefüggő alkalmazási követelményeket;
Felelős: honvédelmi miniszter
 belügyminiszter
Határidő: folyamatos
f ) felkéri a  legfőbb ügyészt, az  Országos Bírósági Hivatal elnökét, a  Magyar Nemzeti Bank elnökét,
a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap vezérigazgatóját, az  önálló szabályozó szerv vezetőjét
és az  autonóm államigazgatási szerv vezetőjét, hogy szakterületüket érintően működjenek együtt
a  védelmi felkészítés és a  válságkezelés feladatainak végrehajtásáért felelős szervekkel az  1.  mellékletben
meghatározott feladatok végrehajtásában.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti a védelmi felkészítés egyes kérdéseiről szóló 1138/2014. (III. 14.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
145/2019. (VI. 25.) Korm. rendelete a Magyar Gáz Tranzit Zártkörűen Működő Részvénytársaság üzletágának és állami tulajdonú részesedésének FGSZ Földgázszállító Zártkörűen Működő Részvénytársaság általi megszerzése nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 24/A. §-a
alapján a  Magyar Gáz Tranzit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely: 1031 Budapest, Záhony utca 7.
B.  ép. 2. em., cégjegyzékszám: 01-10-047258) üzletágának és 100%-os mértékű állami tulajdonú részesedésének
az  FGSZ  Földgázszállító Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely: 8600 Siófok, Tanácsház utca 5.,
cégjegyzékszám: 14-10-300230) által történő megszerzését – a  földgázszállítási rendszer folyamatos, hatékony és
biztonságos működtetése érdekében – közérdekből nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
244/2003. (XII. 18.) Korm. rendelete a kistérségek megállapításáról, lehatárolásáról és megváltoztatásának rendjéről.
A kistérségnek mint területi egységnek a területfejlesztés, a közigazgatás és a statisztika jövőbeni igényeihez
igazítása, a települési önkormányzatok területi besorolásukra vonatkozó igényeinek figyelembevétele, valamint a
kistérségi lehatárolások hosszú távú stabilitása érdekében
— az Európai Unió statisztikai területi egységeire vonatkozó szabályozásra tekintettel, e szabályozás elveit alapul
véve — a Kormány a következő rendeletet alkotja:
A kistérség fogalma, rendeltetése, alapvető jellemzői 1. §
(1) A kistérség területfejlesztési-statisztikai területi egység, amely a közigazgatás területi feladatainak ellátásához
szükséges illetékességi területek megállapításának is
alapja.
(2) A területfejlesztési-statisztikai kistérség (a továbbiakban: kistérség) földrajzilag összefüggő területi egység,
amelyet a hozzá sorolt települések teljes közigazgatási területe alkot, továbbá amelynek határai e települések közigazgatási határai által meghatározottak. Egy település
közigazgatási területe csak egy kistérségbe tartozhat.
(3) A kistérségek területe teljes mértékben és ismétlésmentesen lefedi az ország területét, és illeszkedik a területfejlesztési-statisztikai régió, a megye, valamint más kistérség határaihoz.
(4) A kistérségek területe, határa vagy más sajátossága
nem érinti az önkormányzatok társulási szabadságát.
2. § (1) A kistérség területe a kistérség határainak átmetszése nélkül egy vagy több területi államigazgatási szerv vagy
a kistérség székhely települése, illetve más település jegyzőjének illetékességi területe lehet.
(2) Az államigazgatási hatósági feladatokat ellátó szerv
illetékességi területe csak kivételesen, a feladat ellátásával,
a hatáskör gyakorlásával összefüggő sajátosságok miatt
térhet el a kistérség területétől.
A kistérség megváltoztatása 3. § A kistérségi területbeosztás módosulhat
a) település más kistérségbe átsorolásával,
b) új kistérség kialakításával, ideértve kistérségek
összevonását, kistérség több kistérségre felosztását, valamint különböző kistérségekhez tartozó települések egy
kistérségbe vonását, valamint
c) az Országgyűlés területszervezési ügyben hozott határozata alapján.
4. § (1) A település másik kistérségbe történő átsorolását a
település önkormányzatának képviselő-testülete — erről
elfogadott határozattal —kezdeményezheti.
(2) A kezdeményezéshez csatolni kell a regionális fejlesztési tanács, a megyei területfejlesztési tanács és a megyei közigazgatási hivatal vezetője véleményét.
5. § (1) Új kistérség megalakítását kezdeményezheti
a) a kezdeményezett új kistérséghez tartozni kívánó
önkormányzat képviselő-testülete,
b) a Kormány tagja. (2) A kezdeményezéshez csatolni kell
a) a kezdeményezett kistérségbe besorolni tervezett te
lepülések önkormányzati képviselő-testületei legalább
kétharmadának egyetértését tartalmazó nyilatkozatot,
b) a regionális fejlesztési tanács, a megyei területfejlesztési tanács és a megyei közigazgatási hivatal vezetője
véleményét.
6. § (1) Település más kistérségbe átsorolására, illetve új
kistérség kialakítására irányuló kezdeményezést egyidejűleg a területfejlesztésért felelős miniszternek, a belügyminiszternek és a Központi Statisztikai Hivatal elnökének
kell benyújtani.
(2) A kezdeményezés legkésőbb a területfejlesztési támogatások és a decentralizáció elveiről, a kedvezményezett térségek besorolásának feltételrendszeréről szóló országgyűlési határozat hatályának utolsó napja előtt
180 nappal nyújtható be.
(3) Az (1) bekezdésben megjelölt szervek a kezdeményezést annak beérkezésétől számított 60 napon belül a
területfejlesztésért felelős miniszter által összehangoltan
megvizsgálják.
(4) Amennyiben a kezdeményezés nem felel meg a
3—5. §-ban meghatározott valamely követelménynek,
a kezdeményezést el kell utasítani. Az elutasításról és
annak okáról a területfejlesztésért felelős miniszter értesíti
a kezdeményezőt.
(5) Amennyiben a kezdeményezés megfelel a
3—5. §-ban meghatározott követelményeknek, az (1) bekezdésben megjelöltek együttes előterjesztése alapján a
Kormány a területfejlesztési támogatások és a decentralizáció elveiről, a kedvezményezett térségek besorolásának
feltételrendszeréről szóló országgyűlési határozat hatályának lejárta előtt dönt a település más kistérségbe átsorolásáról, illetve új kistérség létrehozásáról.
(6) A más kistérségbe történő átsorolásra, illetve új
kistérség alakítására irányuló valamennyi — határidőig
benyújtott — kezdeményezést együttesen tartalmazó előterjesztést az (1) bekezdésben megjelöltek a (3) bekezdés
szerinti határidő leteltét követően terjesztik a Kormány
elé.
(7) Az átsorolt település a területfejlesztési támogatások és a decentralizáció elveiről, a kedvezményezett térségek besorolásának feltételrendszeréről szóló új országgyűlési határozat hatálybalépése napjától tartozik a másik
kistérségbe, illetve az új kistérség e napon jön létre.
7. § (1) Amennyiben a területszervezésről szóló törvényben
szabályozott döntés módosítja a kistérségi besorolást, az
átsorolás hatálybalépésének napja megegyezik a területszervezési intézkedés hatálybalépésének napjával.
(2) Szükség esetén az érintett települési önkormányzat
képviselő-testületének a területszervezési kezdeményezés
benyújtásakor nyilatkoznia kell arról, hogy melyik kistérségbe kíván tartozni.
A kistérségek, településeik és székhelyük felsorolása 8. §
A kistérségek számát, az egyes kistérségekbe tartozó
településeket, valamint a kistérség székhelyét e rendelet
melléklete tartalmazza.
9. § (1) Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Központi Statisztikai Hivatal elnökének
9002/1998. (S. K. 1.) KSH Elnöke közleménye.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1593/2013. (VIII. 29.) Korm. határozata a Vidékfejlesztési Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti, a vadászható állatfajok monitoring programjainak beindítása és a vadászható állatfajok fajvédelmi terveinek kidolgozása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  vadászható állatfajok monitoring programjainak beindítása és a  vadászható állatfajok fajvédelmi terveinek
kidolgozása céljából 10 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013.  évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím, 5. Vadgazdálkodás támogatása
jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím
javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1239/2013. (IV. 26.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport Célelőirányzatok jogcíme 2013. előirányzatának megemeléséről.
A Kormány a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 18.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző
ellátás jogcím-csoport, 13. Célelőirányzatok jogcím előirányzatának 6400,0 millió forinttal történő megemelését
az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
340/2015. (XI. 10.) Korm. rendelete a Pápai Hús Élelmiszer-feldolgozó és Értékesítő Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásáról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  Pápai Hús Élelmiszer-feldolgozó és Értékesítő Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye:
8500 Pápa, Kisfaludy u. 2., cégjegyzékszáma: 19-09-512189) társaságot (a  továbbiakban: társaság) a  csődeljárásról
és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ára – megállapítja, hogy a  társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
46/2013. (IV. 3.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagjának megbízásáról.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. § (4) bekezdésében foglalt
jogkörömben, a Nemzeti Innovációs Hivatal elnökének javaslatára Kolossváryné dr. Juhász Györgyit, a Nemzeti Innovációs Hivatal főosztályvezető-helyettesét
az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagsági teendőinek ellátásával 2013. március 29-ei
hatállyal – újabb hároméves időtartamra – megbízom. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
129/2012. (VI. 26.) Korm. rendelete egyes elektronikus hírközlési és audiovizuális média tárgyú kormányrendeletek hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az
Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti a) a frekvencialekötési és -használati díj megfizetésének szabályairól szóló 120/1998. (VI. 17.) Korm. rendelet,
b) a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás feladatait ellátó hatóság szervezetéről, valamint a nem polgári célú
frekvenciagazdálkodás rendjéről szóló 279/2001. (XII. 23.) Korm. rendelet,
c) az elektronikus hírközlési szolgáltató adatkezelésének különös feltételeiről, az elektronikus hírközlési
szolgáltatások adatbiztonságáról, valamint az azonosítókijelzés és hívásátirányítás szabályairól szóló 226/2003.
(XII. 13.) Korm. rendelet, d) a számhordozhatóság szabályairól szóló 46/2004. (III. 18.) Korm. rendelet,
e) az elektronikus hírközlő hálózatok azonosítóinak nemzeti felosztási tervéről szóló 164/2005. (VIII. 16.) Korm.
rendelet, f) az elektronikus hírközlő hálózatok azonosítóival kapcsolatos gazdálkodás rendjéről szóló 184/2005. (IX. 13.) Korm.
rendelet, g) a frekvenciahasználati jogosultság megszerzését szolgáló árverés és pályázat szabályairól szóló 78/2006. (IV. 4.)
Korm. rendelet, és h) az elektronikus hírközlési szolgáltatás minőségének a fogyasztók védelmével összefüggő követelményeiről szóló
229/2008. (IX. 12.) Korm. rendelet. 2. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1. § d) pontja 2012. szeptember 30-án lép hatályba.
(3) Ez a rendelet 2012. október 1-jén hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1111/2011. (IV. 27.) Korm. határozata az Országgyűlés fejezet 2010. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának felhasználásáról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24/B. § (6) bekezdésében és az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 212. §-ának (5) bekezdésében biztosított jogkörében az I.
Országgyűlés fejezet kötelezettségvállalással nem terhelt maradványából 655 millió forint felhasználását engedélyezi,
melynek teljesítéséhez a melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1544/2014. (IX. 24.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 21.  § (6)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva 136,7 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi
CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú
programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. június 30.
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Gödöllői Premontrei Perjelség
által hangverseny- és előadóterem létrehozásához 2015. évben szükséges 50,0 millió forintnak és a  zsámbéki
Josephinum épület felújításának befejező munkálataihoz 2015. évben szükséges 86,0 millió forintnak az  Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetben történő rendelkezésre állásáról a  központi költségvetés tervezése során
gondoskodjanak.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2015. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
65/2007. (HK 12.) HM utasítása a Magyar Köztársaság 2011. első fél soros EU-elnökségére történő felkészülés előkészítésének tárcaszintű feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a 2011. első félévi magyar EU-elnökség előkészítésével összefüggő feladatokról szóló 2079/2007.
(V. 11.) Korm. határozat rendelkezéseire –, a Magyar Köztársaság EU soros elnökségi feladataira történő felkészülése előkészítése érdekében az alábbi
utasítást adom ki. 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a HM szervezetekre, a miniszter
közvetlen, illetve fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre terjed ki.
2. § (1) Az Európai Unió 2011. évi soros elnökségi feladatai
ágazati előkészítése érdekében a HM védelempolitikai szakállamtitkár vezetésével Előkészítő Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) hozok létre.
(2) A Bizottság titkára a HM védelempolitikai főosztályvezetője.
(3) A Bizottság tagjai:
a) a HM főosztályvezetői;
b) a HM Vezérkari Titkárság titkárságvezetője;
c) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség vezér
igazgatója;
d) a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezér
igazgatója;
e) a HM Infrastrukturális Ügynökség vezérigazgatója.
(4) A tárcaközi koordináció során a Bizottság vezetője,
vagy az általa megbízott személy képviseli a tárcát.
3. § (1) A Bizottság az EU soros elnökségére történő felkészülés érdekében javaslatot és ütemtervet dolgoz ki a Honvédelmi Minisztériumot érintő feladatokkal összefüggésben, melyet 2007. augusztus 31-ig a HM kabinetfőnök útján terjeszt fel a miniszter részére.
(2) A javaslat tartalmazza az EU-elnökségből eredő várható ágazati feladatok
a) átfogó listáját szakterületi bontásban, melynek
összeállítása során támaszkodni kell az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság által megfogalmazott követelményekre, valamint az elnökségi feladatokat a Magyar Köztársaságot megelőzően ellátó EU tagállamok védelmi minisztériumainak tapasztalataira is;
b) ellátásához szükséges infrastrukturális háttérre (irodaszükséglet, informatikai háttér stb.) vonatkozó adatokat,
javaslatot a szükséges fejlesztésekre, beszerzésekre, intézkedésekre, olyan módon, hogy az az új kormányzati központ kialakítása során is érvényesíthető igényként jelentkezzen;
c) ellátásához szükséges esetleges szervezeti módosításokra vonatkozó javaslatot;
d) ellátásához szükséges humán erőforrás-számvetést,
amely kiterjed a meglévő állomány angol és francia nyelvi
felkészültségének, valamint európai uniós általános-,
szakmai és EU iratkezelési ismeretekre vonatkozó képzettségének felmérésére, illetve az esetleges belső képzési,
beiskolázási, határozott időtartamú kinevezés/megbízás
alapján történő foglalkoztatási igényekre is;
e) ellátásához szükséges összesített tárcaszintű költségvetési többletigényeket számszerűsítve.
(3) Az (1) bekezdés szerinti javaslatot és annak megvalósítására összeállított ütemtervet a költséghatékonyság
szempontjaira is figyelemmel olyan számvetéssel kell elkészíteni, amely biztosítja, hogy a tárca 2008. II. félévétől
érdemben közreműködhessen a tartalmi felkészülésben és
2010. első felétől a csoportos elnökség keretében bekapcsolódjon az elnökségi feladatok ellátásába.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1/2016. (I. 13.) KKM közleménye az Egységes Szanálási Rendszerhez kapcsolódó kormányközi megállapodás hatálybalépéséről.
A 2015.  évi CLXXXIX.  törvénnyel a  Magyar Közlöny 2015. december 11-ei 194. számában kihirdetett, az  Egységes
Szanálási Rendszerhez kapcsolódó kormányközi megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 11. cikk (2) bekezdése
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„E Megállapodás az  azt követő második hónap első napján lép hatályba, hogy az  egységes felügyeleti mechanizmusban
és az  Egységes Szanálási Mechanizmusban részt vevő aláíró felek olyan arányban letétbe helyezték a  megerősítő,
jóváhagyó vagy elfogadási okiratukat, hogy az  EUSZ-hez és az  EUMSZ-hez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló
(36.) jegyzőkönyvben meghatározottak szerint kitegyék az egységes felügyeleti mechanizmusban és az  Egységes
Szanálási Mechanizmusban részt vevő összes tagállam összesített súlyozott szavazatának legalább 90%-át.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltételek teljesülésének napja: 2015. november 30.
A Megállapodás Magyarország tekintetében történő hatálybalépésének napja: 2016. január 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2015. évi CLXXXIX. törvény 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
az  Egységes  Szanálási Rendszerhez kapcsolódó kormányközi megállapodás kihirdetéséről szóló 2015. évi
CLXXXIX. törvény 2–3. §-ai 2016. január 1-jén, azaz kettőezer-tizenhat január elsején hatályba léptek.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
88/2013. (X. 22.) OGY határozata az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2012. beszámolója elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2012. évi beszámolóját elfogadja.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2086/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a Zalaerdő Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársasággal összefüggésben a VP4-8.5.2-17 azonosító jelű („Az erdei ökoszisztémák térítésmentesen nyújtott közjóléti funkciójának fejlesztése” című), gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra támogatási kérelmek benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
a  Zalaerdő Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság a VP4-8.5.2-17 azonosító jelű, „Az erdei ökoszisztémák
térítésmentesen nyújtott közjóléti funkciójának fejlesztése” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására
irányuló felhívásra a  „Lombkorona tanösvény létesítése emelt közjóléti berendezés-tartalommal a  Csácsbozsoki
Arborétumban” című támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2010. (I. 22.) HM VTI SZÁT közleménye NATO egységesítési egyezmények elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. § (1) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörömnél fogva, az MH Operatív Koordinációs Bizottság
2009. november 6-i ülésén kialakított javaslata alapján a következő NATO-dokumentumokra vonatkozó magyar elfogadó
– Elfogadásra került fenntartással. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. január hónap a légierőnél.
Fenntartás: Magyarország a rendelkezésre álló erőinek és eszközeinek figyelembevételével, a keresztkiszolgálási
változatok közül, a STAGE „C” változatot igényli a szövetséges erőktől és képes nyújtani számukra. Minden más (STAGE
„A”, STAGE „B”) képesség kétoldalú megállapodásokon alapul. Tekintettel arra, hogy a STANAG 3430 (EDITION 10) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a 102/2008.
(HK 19.) HM utasítás 4. § (1) bekezdés c) pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését az
alábbiak szerint: Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Repülő-mérnök Műszaki főnökség Bevezetés időpontja: 2010. január 1.
– Elfogadásra került alkalmazás nélkül. 3. STANAG 3978 (EDITION 3) – PURING LIQUID OXIGEN STORAGE AND TRANSPORT TANKS AND AIRCRAFT CONVERTERS
(AEP-8) – Elfogadásra került alkalmazás nélkül. 4. STANAG 4119 (EDITION 2) – ADOPTION OF A STANDARD CANNON ARTILLERY FIRING TABLA FORMAT
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2012. január hónap, a szárazföldi haderőnél.
FIRE AMMUNITION – Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2011. január hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
OF COMPONENTS OF ARTILLERY – Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2011. január hónap, a szárazföldi haderőnél.
– Elfogadásra került alkalmazás nélkül. 8. STANAG 4686 (EDITION 1) (RATIFICATION DRAFT) – PERFORMANCE LEVELS OF DEFENSIVE AIDS SUITES (DAS) FOR
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. január hónap, a szárazföldi haderőnél.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: DOP + 6 hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: DOP + 6 hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került alkalmazás nélkül. 13. STANAG 5601 (EDITION 5) (RATIFICATION DRAFT) – STANDARDS FORINTERFACE OF DATA LINKS 1, 11, 11B AND 14
THROUGH A BUFFER – Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: DOP + 6 hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: DOP + 6 hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Budapest, 2010. január 15. Dr. Füredi Károly s. k.,
a Honvédelmi Minisztérium


text:
1889/2018. (HK 12.) HVK SZCSF szakutasítása a munkaerő-piaci és toborzási szempontból nehezen feltölthető beosztások 2019. évre vonatkozó meghatározásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 53/2014. (VII. 1.) HM utasítás 2. függelék 7.4.0.2. alcím 1. pont a) alpontja szerinti feladatkörömben eljárva – figyelemmel a munkaerő-piaci és toborzási
szempontból nehezen feltölthető beosztást betöltő hivatásos és szerződéses állományú katonák, valamint a közalkalmazottak kilépő interjújának végrehajtásról szóló
109/2016. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés
7. és 8. pontjára – a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium,
a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek, továbbá a Magyar Honvédség
katonai szervezetei tiszti, altiszti, legénységi és közalkalmazotti állományára terjed ki.
2. A munkaerő-piaci és toborzási szempontból nehezen
feltölthető beosztást betöltő hivatásos és szerződéses állományú katonák, valamint közalkalmazottak kilépő interjújának végrehajtásról szóló 109/2016. (HK 12.) HM KÁT–
HVKF együttes intézkedés 5. pontja szerinti beosztásokat
2019. évre az 1. melléklet tartalmazza.
3. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
Zsiga Tamás dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


text:
1540/2017. (VIII. 18.) Korm. határozata a vajdasági magyarok anyanyelvű tájékoztatásának támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért a vajdasági magyarok anyanyelvű tájékoztatásának érdekében megvalósuló beruházással (a továbbiakban:
beruházás);
 2. felhívja a  nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettest, hogy a  Bethlen Gábor Alap közreműködésével,
a  Magyar Nemzeti Tanács bevonása útján a  Magyar Szó Lapkiadó Kft. részére nyújtson költségvetési támogatást
a beruházás megvalósításához 500,0 millió forint összegben;
Felelős: a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja
Határidő: azonnal
3. a beruházáshoz szükséges forrás biztosítása érdekében az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  §
(1) bekezdése és 33. § (2) bekezdése alapján 500,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés
közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára,
az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja
Határidő: 2018. június 30.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
52/2014. (IV. 29.) VM rendelete a földmérő igazolványról, az ingatlanrendező földmérő minősítésről, valamint a földmérési szakfelügyelői feladatokról.
A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 38.  § (2)  bekezdés b), e), f ) és g)  pontjaiban kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Földmérő igazolvány 1. § Földmérő igazolványt a  földmérési és térképészeti tevékenység végzéséhez szükséges szakképzettségről szóló
19/2013. (III. 21.) VM rendeletben (a továbbiakban: R.) meghatározott szakképzettséggel rendelkező személy kaphat.
2. § (1) A  földmérő igazolvány elkészítéséről, kiadásáról és nyilvántartásáról a  Földmérési és Távérzékelési Intézet
(a továbbiakban: FÖMI) gondoskodik.
(2) A  földmérő igazolvány kiadása iránti kérelmet az  1.  mellékletben szereplő, a  FÖMI-nél beszerezhető vagy a  FÖMI
honlapjáról letölthető igénylőlapon lehet benyújtani.
(3) A földmérő igazolvánnyal rendelkező földmérők nyilvántartását a FÖMI honlapján folyamatosan közzé kell tenni.
 (4) A  földmérő igazolvánnyal rendelkező földmérő a  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi
XLVI. törvény (a továbbiakban: Fttv.) 28.  § (8)  bekezdésében foglalt adatainak változását 30 napon belül köteles
bejelenteni a FÖMI-hez, amely a változást átvezeti a nyilvántartásban.
(5) A  terepi munkavégzéshez a  földmérő a  földmérő igazolványon túl a  mérési jogosultságát a  2.  mellékletben
meghatározott megbízólevéllel igazolja.
3. § (1) A földmérő igazolvány kiadása iránti kérelemhez csatolni kell:
a) 1 db papír alapú igazolványképet,
b) az előírt szakképzettséget igazoló
ba) érettségi bizonyítvány,
bb) technikusi végzettség vagy
bc) felsőoktatási szakképzettséget tanúsító oklevél
másolatát, valamint
c) az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását.
(2) A 3. melléklet alapján kiállított földmérő igazolvány a kiállítástól számított 10 évig érvényes.
2. Ingatlanrendező Minősítő Bizottság 4. § (1) Az  Ingatlanrendező Minősítő Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) hét tagból áll. Tagjait a  térképészetért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) bízza meg a feladatok ellátásával.
(2) A Bizottság:
a) elnöke a miniszter által vezetett minisztériumból,
b) két tagja – akik közül az egyik a titkári teendőket ellátja – a FÖMI-től,
c) a miniszter felkérésére, a szakirányú felsőoktatási intézmények vezetőjének javaslatára két-két fő földmérési
szakirányú oktató
kerül megbízásra. (3) A Bizottságot a miniszter működteti. A Bizottság tagjait a miniszter 5 évre nevezi ki.
 (4) A Bizottság üléseit a jelentkezések mértékében, de legalább félévenként tartja.
 (5) A Bizottság üléseit az elnök hívja össze. A Bizottság a szakértői véleményét szótöbbséggel hozza meg. A Bizottság
akkor határozatképes, ha a tagok több mint fele jelen van.
 (6) A titkár feladata a minősítéssel kapcsolatos ügyek intézése.
 (7) A 10. §-ban meghatározott vizsga lefolytatásához a Bizottság legalább három tagjának jelenléte szükséges.
 (8) Bizottsági tagnak az jelölhető, aki legalább 10 éve ingatlanrendező földmérő minősítéssel rendelkezik.
3. Ingatlanrendező földmérő minősítés feltételei 5. § (1) Ingatlanrendező földmérő az  a  kérelmező személy lehet, aki az  Fttv. 28.  § (7)  bekezdés b) és c)  pontjában foglalt
feltételeknek megfelel és
a) földmérő igazolvánnyal,
b) az R. 1. § (1) bekezdés a)–e) pontjaiban meghatározott felsőoktatási szakképzettséggel,
c) a 6. §-ban meghatározott szakmai gyakorlattal,
d) a 7. §-ban meghatározott megfelelő mennyiségű referencia munkával,
e) a referencia munkák szerinti területileg illetékes földmérési szakfelügyelő ajánlásával és
f ) sikeres szakmai minősítő vizsgával
rendelkezik.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott felsőoktatási szakképzettséghez előírt hetven kreditpont nem
helyettesíthető kizárólag posztgraduális képzésben megszerzett kreditekkel.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott felsőoktatási szakképzettséget oklevéllel kell tanúsítani.
6. § (1) Szakmai gyakorlattal az rendelkezik, aki
a) a felsőoktatási szakképzettség megszerzését követően megyei vagy járási földhivatalnál legalább 3 évet
a földmérési szakterületen eltöltött,
b) a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezetnél (a továbbiakban: gazdálkodó
szervezet) a felsőoktatási szakképzettséget követően legalább 5 év földmérési gyakorlatot szerzett, vagy
c) legalább 5 évig közép- vagy felsőfokú oktatási intézményben földmérési szakmai oktatói tevékenységet
végzett.
 (2) Szakmai gyakorlati időként a  felsőoktatási szakképzettséget tanúsító oklevél kiállítását követően, az  adott
földmérési szakterületen eltöltött idő vehető figyelembe. A különböző munkahelyeken megszerzett gyakorlati időt
együttesen kell figyelembe venni.
(3) A  (2)  bekezdéstől eltérően a  szakmai gyakorlati időbe beszámítandó a  felsőoktatási szakképzettség megszerzése
előtt földmérési szakterületen, középfokú szakirányú képesítéssel igazoltan eltöltött gyakorlati idő fele.
(4) A szakmai gyakorlati időt közokirattal vagy teljes bizonyító erejű magánokirattal kell igazolni.
 (5) A (4) bekezdés szerinti igazolásnak tartalmaznia kell:
a) az igazolást kérő személy
aa) nevét,
ab) születési helyét és idejét,
ac) anyja nevét,
ad) által betöltött munkakör és a végzett tevékenység megnevezését,
b) a munkakör betöltésének kezdő és befejező időpontját,
c) a munkáltató vagy foglalkoztató
ca) megnevezését,
cb) címét, és
cc) cégszerű aláírását.
(6) Ha a munkáltató vagy foglalkoztató jogutód nélkül szűnt meg, a szakmai gyakorlati idő igazolására a munkáltatóval
vagy foglalkoztatóval kötött olyan megállapodás is alkalmas, amely hitelt érdemlően tanúsítja a  földmérési
szakterületen szerzett gyakorlati időt, és amely tartalmazza az  (5)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott
adatokat.
7. § (1) Referencia munkának kell elfogadni:
a) a földrészlethatár kitűzése érdekében végzett, valamint az  ingatlan-nyilvántartási térkép tartalmában
változást eredményező, legalább 30 db földmérési munkát az átvevő földhivatal megnevezésével, amelynek
legalább fele részben telekalakításnak kell lennie,
b) legalább 100 ha belterületről vagy 1000 ha külterületről készített állami földmérési alaptérképet, – ide nem
értve a digitális átalakítást – az átvevő földhivatal megnevezésével, vagy
c) a járási vagy megyei földhivatalnál hatósági jogkörben készített legalább 30 db változási vázrajzot.
 (2) Referencia munkaként olyan, a  járási földhivatal által záradékolt munka fogadható el, amelynek földmérési
munkarészein a  jelentkező készítőként szerepel és, amely munkát ingatlanrendező földmérő minősítéssel
rendelkező személy tanúsított.
(3) A referenciamunkát a 4. melléklet szerinti adatlapon kell igazolni.
8. § (1) Az  ingatlanrendező földmérő minősítést és annak meghosszabbítását kérelemre a  Bizottság szakértői véleménye
alapján a FÖMI adja ki. A kérelmet a 4. mellékletben szereplő adatlapon kell beadni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti minősítés iránti kérelmet a lakóhely szerinti megyei földhivatalhoz kell benyújtani. A megyei
földhivatal a szakfelügyeleti véleménnyel ellátott kérelmet a Bizottság titkárához továbbítja.
(3) Amennyiben a  kérelmező által felsorolt referencia munkák több megye területét érintik, a  megyei földhivatal
elektronikus úton megkeresi a referencia munkavégzés igazolása tekintetében az illetékes megyei földhivatalokat.
9. § (1) Az ingatlanrendező földmérő minősítés iránti kérelemhez csatolni kell:
a) a szakmai önéletrajzot,
b) a felsőoktatási szakképzettséget tanúsító oklevél másolatát,
c) a 6. § szerinti szakmai gyakorlat igazolását vagy okiratokat,
d) a 7. §-ban meghatározott referenciamunkák jegyzékét,
e) az igazgatási szolgáltatási díj befizetésnek igazolását,
f ) három hónapnál nem régebbi keltű, az Fttv. 28. § (7) bekezdés b) és c) pontjában előírtakat igazoló hatósági
erkölcsi bizonyítványt.
 (2) Az  ingatlanrendező földmérő minősítést megadása esetén arról a  FÖMI igazoló oklevelet is kiállít. Az  oklevél
tartalmát az 5. melléklet tartalmazza. 10. § (1) A  Bizottság előtt a  jelentkezőnek írásbeli és szóbeli vizsgát kell tennie. A  szakmai minősítő vizsga elméleti
követelményeit a 6. melléklet tartalmazza. A szakmai minősítő vizsga tematikáját a FÖMI a honlapján közzéteszi.
(2) Az írásbeli vizsga sikeres, ha a vizsgateszten elérhető pontok számának legalább 51%-át a vizsgázó teljesíti.
 (3) Szóbeli vizsgán csak az vehet részt, aki az írásbeli vizsgán megfelelt.
 (4) A szóbeli vizsga sikeres, ha azt a vizsgabizottság több mint 50%-a sikeresnek minősíti. Szavazategyenlőség esetén
az elnök szavazata dönt.
 (5) A sikertelen vizsga az eljárási díj újbóli megfizetését követően ismételhető.
4. Ingatlanrendező földmérő minősítés érvényesség meghosszabbítása 11. § (1) Kérelemre a  FÖMI az  ingatlanrendező földmérő minősítést az  Fttv. 28.  § (7a)  bekezdésében foglalt feltételek
fennállásának igazolása esetén alkalmanként 5 évvel meghosszabbítja.
(2) Ingatlanrendező földmérő minősítés meghosszabbításához egyszeri alkalommal továbbképzési pontokként
kell elismerni a  minősítés megadását követően megszerzett további felsőfokú szakirányú képesítésnek
az R. 1. mellékletében meghatározott tárgyak kreditpontjait is.
(3) Nem adható ki a  16.  § (4)  bekezdése szerinti igazolás a  rendezvényen résztvevők számára, amennyiben
a rendezvény a Magyar Mérnöki Kamara által is minősített rendezvénynek minősült.
(4) Amennyiben az ingatlanrendező földmérő a (1) bekezdésben meghatározott érvényesség meghosszabbítását nem
kéri, akkor a FÖMI az Fttv. 28. § (8) bekezdésébe foglalt nyilvántartásból törli.
(5) A  (4)  bekezdés szerint törölt minősítésű földmérő az  Fttv. 28.  § (4)  bekezdésében foglalt munkák végzésére nem
jogosult.
(6) A  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 12/1969. (III. 11.) Korm. rendelet és a  földmérési és térképészeti
tevékenységről szóló, az  51/1979. (XII. 20.) MT rendelettel módosított 12/1969. (III. 11.) Korm. rendelet
végrehajtásáról szóló 4/1980. (I. 25.) MÉM rendelet alapján ingatlanrendező jogosultságot szerzett személyek
kérhetik a (1) bekezdésben foglaltak szerint az érvényesség meghosszabbítását.
(7) A meghosszabbítás iránti kérelemhez a (1) bekezdésben meghatározott igazolások másolatát a Bizottság titkárához
kell benyújtani.
5. Ingatlanrendező földmérő minősítés korlátozása és megszűnése 12. § (1) A  minősített ingatlanrendező földmérő munkájával kapcsolatban szakmaetikai panasszal lehet élni, amelyet
a FÖMI-hez kell írásban benyújtani.
(2) A panasznak tartalmaznia kell:
a) a panaszos nevét és lakcímét,
b) a panaszolt nevét és ingatlanrendező földmérő minősítés azonosító számát,
c) a panaszos sérelmére elkövetett cselekmény leírását,
d) bizonyítékokat és dokumentumokat, amelyek a panaszt alátámasztják.
(3) A  benyújtott szakmaetikai panaszt a  FÖMI köteles megvizsgálni, amennyiben a  (2)  bekezdésben foglalt alaki
tartalomnak megfelel. Ennek hiányában a panaszost határidő megjelölésével a FÖMI hiánypótlásra szólítja fel.
(4) A  szakmaetikai panasz vizsgálata során a  FÖMI a  panaszban érintett feleket meghallgatja és kikéri az  illetékes
megyei földmérési szakfelügyelő véleményét is.
13. § (1) Szakmaetikai okok miatt a Bizottság szakértői véleménye alapján a FÖMI az alábbi döntést hozhatja:
a) írásbeli figyelmeztetésben részesíti a panaszoltat, amennyiben
aa) munkája során elmulasztotta a  megbízó teljes körű tájékoztatását a  megbízásával kapcsolatos
hatályos jogszabályi előírásokról,
ab) munkavégzése során nem a tőle elvárható szakmai alapossággal járt el,
ac) a munka-bejelentési kötelezettségének rendszeresen nem tett eleget,
b) a panaszolt minősítését felfüggeszti 2 évre, amennyiben
ba) az ingatlanrendező földmérő sorozatosan megszegi az Fttv. 28. § (2) bekezdésében foglalt minőségi
előírásokat,
bb) a jogszabályban előírt földmérési adatokat jogosulatlanul, vagy díjmegfizetése nélkül használja fel,
bc) munkája során nem a jogszabályban előírt állami alapadat-adatbázisok adatait használta fel,
c) visszavonja a minősítést a panaszolttól, ha
ca) a tevékenység folytatásától a bíróság jogerősen eltiltotta,
cb) bebizonyosodik, hogy valótlan adatok alapján készített munkarészeket,
cc) bizonyíthatóan a megbízóját szándékosan félrevezette vagy megtévesztette,
cd) 5 éven belül harmadszor kellene írásbeli figyelmeztetésben részesítenie.
(2) A  felfüggesztés időtartama alatt a  földmérő ingatlanrendező földmérő minősítéshez kötött tevékenységet csak
ingatlanrendező földmérő minősítéssel rendelkező személy minőségellenőrzésével végezhet.
(3) Amennyiben a  (1)  bekezdésben foglaltak fennállását a  földmérési szakfelügyelő észleli, a  FÖMI-nél kezdeményezi
a szakmaetikai vizsgálatot.
6. Ingatlanrendező földmérő névjegyzék nyilvántartásának vezetése 14. § Az ingatlanrendező földmérő névjegyzék nyilvántartásából törölni kell a minősített földmérőt:
a) a földmérő kérelmére,
b) a földmérő elhalálozása esetén,
c) a FÖMI 13. § (1) bekezdés c) pontja alapján jogerős elmarasztaló döntése alapján, továbbá,
d) ha az Fttv. 28. § (7) bekezdés b) és c) pontjában foglaltaknak nem felel meg.
15. § (1) Az ingatlanrendező földmérők nyilvántartását a FÖMI honlapján folyamatosan közzé kell tenni.
 (2) Az  ingatlanrendező földmérő az  Fttv. 28.  § (8)  bekezdésében foglalt adatainak változását 30 napon belül köteles
bejelenteni a FÖMI-hez, amely a változást átvezeti a nyilvántartásban.
7. A FÖMI által akkreditált szakirányú továbbképzések, konferenciák minősítési feltételei
16. § (1) A FÖMI a szakirányú továbbképzéseket, konferenciákat (a továbbiakban: rendezvény) az alábbiak szerint minősíti:
a) egynapos rendezvényért, amely legalább két órás szakmai programot tartalmaz, 0,5 továbbképzési pont jár,
b) egynapos rendezvényért, amely legalább négy órás szakmai programot tartalmaz, 1 továbbképzési pont jár,
c) egynapos rendezvényért, amely legalább hat órás szakmai programot tartalmaz, 2 továbbképzési pont jár,
d) többnapos rendezvények esetében az első napért és az azt követően minden további továbbképzési napért
pontszám az a) és c) pont szerint adható,
e) a rendezvényeken előadások tartásáért az előadónak előadásonként plusz 1 továbbképzési pont jár.
(2) A továbbképzési pontok megállapítását a FÖMI végzi, és erről nyilvántartást vezet.
 (3) A továbbképzési pontok megállapítását a rendezvény szervezőknek a rendezvényt megelőzően 10 nappal írásban
kell kérniük a FÖMI-től. A kérelemhez csatolni kell:
a) a rendezvény programját,
b) a meghívott előadók névsorát,
c) az előadások címét,
d) az előadások rövid tartalmát.
(4) A rendezvény szervezői a rendezvényen résztvevők számára továbbképzési igazolást állítanak ki, amely tartalmazza:
a) a FÖMI által adott nyilvántartásba vételi számot,
b) az IGAZOLÁS feliratot és alatta „a Földmérési és Távérzékelési Intézet által a  földmérési és térképészeti
tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 28.  § (7a)  bekezdés a)  pontja alapján szakmai továbbképzés
teljesítéséhez” feliratot,
c) a rendezvényen résztvevő személy nevét és ingatlanrendező minősítésének számát,
d) a rendezvény időpontját,
e) a rendezvény helyszínét,
f ) a rendezvény megnevezését,
g) a megállapított továbbképzési pontot betűvel kiírva,
h) a rendezvényszervező megnevezését és elérhetőségi címét,
i) az igazolás kiállításának dátumát,
j) a rendezvény szervezését végző személy megnevezését és aláírását,
k) „Az igazolás a kiállítástól számított öt évig érvényes” feliratot.
(5) A  rendezvényszervező a  rendezvényt követő 8 napon belül a  FÖMI-nek megküldi a  rendezvényen résztvevő
személyek által aláírt jelenléti ívet az alábbi tartalommal:
a) a résztvevő neve,
b) a résztvevő ingatlanrendező minősítő száma,
c) a résztvevő lakcíme,
d) a résztvevő aláírása.
(6) A  rendezvényszervező a  jelenléti ív alapján az  igazolást utólagosan is kiállíthatja, és postai úton megküldi
a résztvevő számára.
8. Földmérési szakfelügyelői tevékenység 17. § (1) A földmérési és térképészeti tevékenység összhangját és a szakmai követelmények érvényesülését az ingatlanügyi
hatóság a földmérési szakfelügyelet útján látja el.
(2) A  földmérési szakfelügyeleti feladatokat első fokon a megyei földmérési szakfelügyelő révén megyei földhivatalok
látják el. A szakfelügyeleti tevékenységgel kapcsolatban másodfokon a FÖMI országos hatáskörrel jár el.
(3) A szakfelügyeleti feladatok körébe tartozik különösen:
a) a földmérési és térképészeti tevékenység végzéséhez szükséges jogosultság ellenőrzése,
b) az Fttv. 23. § (4) és (5) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség teljesítésének ellenőrzése,
c) a jogszabályok, szabványok, szakmai szabályzatok betartásának ellenőrzése,
d) a minőségi követelmények biztosításának, illetve a  munkák minőségtanúsításának – ideértve
a minőségbiztosítási előírások betartását is – ellenőrzése,
e) a földmérési adatok és az állami földmérési térképi adatbázisokból, valamint az ingatlan-nyilvántartási térképi
adatbázisokból szolgáltatott adatok jogszerű felhasználására vonatkozó előírások betartásának ellenőrzése,
f ) az Fttv. 23.  § (4) és (5)  bekezdésében meghatározott bejelentésre kötelezett földmérési munkák
nyilvántartásának vezetése,
g) az állami földmérési alaptérképi adatbázis állami átvételi vizsgálata és az azt követő minősítése,
h) az ingatlanrendező földmérő minősítéssel kapcsolatos eljárás során a szakmai véleményezés,
i) ingatlanrendező földmérő minősítéssel kapcsolatos szakmaetikai vizsgálat kezdeményezése,
j) az ingatlanrendező földmérő minősítés felfüggesztésének, vagy visszavonásának kezdeményezése.
(4) Több megye területén földmérési tevékenységet végző gazdálkodó szervezet (a továbbiakban: földmérő szervezet)
szakfelügyeleti ellenőrzése a  vállalkozás székhelye szerint illetékes megyei földmérési szakfelügyelő hatáskörébe
tartozik.
(5) Amennyiben a  földmérő szervezet székhelyén kívül végez a szakfelügyeleti ellenőrzés hatálya alá tartozó munkát,
az ellenőrzésbe a munkavégzés helye szerint illetékes megyei szakfelügyelőt – megkeresés útján – be kell vonni.
18. § (1) A szakfelügyeletet ellátó szerv az ellenőrzés során feltárt hibák kijavítására, illetve a hiányosságok megszüntetésére
kötelezi az ellenőrzött földmérő szervezetet.
(2) Amennyiben a feltárt hibák és hiányosságok megszüntetésére vonatkozó kötelezettségének a kötelezett 60 napon
belül nem tesz eleget, akkor a szakfelügyelő a 13. § (1) bekezdésében meghatározott eljárást kezdeményezi.
(3) A  megyei földhivatal a  szakfelügyeleti tevékenységéről készített éves beszámoló jelentését a  tárgyévet követő év
március 10-ig megküldi a FÖMI részére.
(4) A  FÖMI a  szakfelügyeleti tevékenységgel kapcsolatos összesítő beszámolót a  tárgyévet követő év április 1-jéig
megküldi a miniszter által vezetett minisztérium részére.
19. § (1) Az  állami alapadatbázisokból történő hálózati adatszolgáltatás hozzáférésének és felhasználásának jogszerűségét
a FÖMI első fokú szakfelügyeleti ellenőrzés keretében vizsgálja.
(2) A FÖMI ellátja a megyei földhivatalok szakfelügyeleti és minőségbiztosítási tevékenységének központi ellenőrzését.
9. Záró rendelkezések 20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
21. § (1) E rendelet hatálybalépését megelőzően kiállított földmérő igazolványok a lejáratig érvényesek.
 (2) A  2.  § (3)  bekezdése szerinti nyilvántartásnak e  rendelet hatálybalépése előtt kiadott, de az  (1)  bekezdés szerint
érvényes földmérő igazolvánnyal rendelkezők adatait is tartalmaznia kell.
 (3) E  rendelet hatálybalépése előtt kiadott ingatlanrendező földmérő minősítések a  rendelet hatálybalépését követő
5 évig érvényesek. (4) E  rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott ingatlanrendező földmérő minősítéssel rendelkező személyek
földmérő igazolványt a  szakképzettség igazolása nélkül a  rendelet hatálybalépését követően kérhetnek. Ezen
földmérő igazolványok a (3) bekezdésben meghatározott ideig érvényesek.
(5) A 15. § (1) bekezdés szerinti nyilvántartásnak e rendelet hatálybalépése előtt jogosultságot szerzett ingatlanrendező
földmérő jogosultággal rendelkezők adatait is tartalmaznia kell.
22. § A rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti bejelentése megtörtént.
23. § Hatályát veszti:
a) a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény végrehajtásáról szóló
16/1997. (III. 5.) FM rendelet,
b) a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 21/1997. (III. 12.) FM–HM együttes rendelet 10–14.  §-a, 15.  § (1)  bekezdése, 16.  §-a,
valamint az 1–3. számú melléklete.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
287/2016. (VIII. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Varga Nelli Edinát
2016. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. augusztus 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
14/2015. (HK 6.) HVKFH parancsa a Magyar Honvédség Kiképzési Doktrína 1. kiadásának felülvizsgálatáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 49. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 10. §
(2) bekezdése alapján az alábbi
parancsot adom ki: 1. A parancs hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Az MH Kiképzési és Doktrinális Központ Doktrína
Kidolgozó és Szabályzatfejlesztési Osztály (a továbbiakban: MH KDK DKSZFO) osztályvezetője készítse el a
Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatójának és a
Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar dékánjának szóló Honvéd Vezérkar főnökének helyettese általi felkérését a munkacsoport
tevékenységében történő közreműködésre.
3. Az MH KDK kezdje meg a 81-30/2015 nyilvántartási
számú Magyar Honvédség Doktrína Fejlesztési Terve
2015–2018 dokumentum 10. pontjában (a nemzeti katonai
doktrínák jegyzéke) meghatározottak szerint a Magyar
Honvédség Kiképzési Doktrína 1. kiadás (Ált. 24) doktrína (a továbbiakban: doktrína) felülvizsgálatát.
4. A doktrína felülvizsgálata érdekében az MH KDK
vezetésével Doktrína Kidolgozó Munkacsoport (a továbbiakban: DKM) megalakítását rendelem el.
5. A DKM vezetője: az MH KDK parancsnoka.
6. A DKM vezetőjének kiképzés-szakmai helyettese: az
MH KDK Kiképzési Osztály osztályvezetője.
7. A DKM vezetőjének doktrinális-szakmai helyettese:
az MH KDK Doktrína Kidolgozó és Szabályzatfejlesztési
Osztály (a továbbiakban: MH KDK DKSZFO) osztályvezetője.
8. A DKM tagjai:
a) a HVK Személyzeti Csoportfőnökség,
b) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség,
c) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség,
d) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség,
e) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség,
f) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat Felderítő Cso
portfőnökség,
g) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és
Honvédtisztképző Kar,
h) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
i) az MH Kiképzési és Doktrinális Központ,
j) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár;
k) az MH Egészségügyi Központ,
l) az MH Altiszti Akadémia,
m) az MH Logisztikai Központ, és
n) az MH Ludovika Zászlóalj
kijelölt állománya. 9. A DKM a kidolgozói szakasz feladatainak befejezése
után megszűnik, a további tevékenységeket ismételten az
MH KDK DKSZFO hajtja végre.
10. Az MH KDK készítse el a doktrína felülvizsgálatára
vonatkozó szinopszist 2015. június 16-ig, amelyben részletesen határozza meg a felülvizsgálat ütemezését.
11. Ez a parancs az aláírása napján lép hatályba, és
2015. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
10/2019. (II. 27.) ORFK utasítása a 2019. bankszámla-hozzájárulásról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel a belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi
feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának és rendvédelmi igazgatási alkalmazottainak 2019. évi választható béren kívüli
juttatásairól és bankszámla-hozzájárulásáról szóló 2/2019. (II. 7.) BM utasítás 7–8. §-ára, az általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szerv személyi állománya bankszámla-hozzájárulásának szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
1. Az utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi állományára,
ideértve a megváltozott munkaképességű foglalkoztatottakat és a közfoglalkoztatásban részt vevőket is
(a továbbiakban: jogosult).
2. A jogosultat az illetményének fizetési számlára történő átutalása esetén évi bruttó 4000 forint összegű bankszámlahozzájárulás illeti.
3. Ha a foglalkoztatási jogviszony év közben keletkezik vagy szűnik meg, a bankszámla-hozzájárulás időarányosan jár.
Ebben az esetben minden megkezdett hónap esetén a jogosultat havi bruttó 333 forint összeg illeti.
4. A bankszámla-hozzájárulást a munkáltató a 2019. november havi illetmény (munkabér) kifizetésével – jogviszony év
közben történő megszűnése esetén az utolsó havi illetmény (munkabér) kifizetésével – egyidejűleg fizeti meg.
5. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, de rendelkezéseit 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.
6. Ez az utasítás 2020. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Halmosi Zsolt r. vezérőrnagy s. k.,
 rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes


text:
1255/2013. (V. 10.) Korm. határozata a Nemzeti Örökség Intézete 2013. működésének biztosításához a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 11. Nemzeti Örökség Intézete cím létrehozását;
2. az Áht. 21.  § (6)  bekezdése alapján a  Nemzeti Örökség Intézete 2013. évi működéséhez 300,0 millió forint
1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 11. Nemzeti Örökség Intézete cím
javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. február 28.
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető államtitkárral együttműködve a 2014. évi
központi költségvetés tervezése során gondoskodjon a  Nemzeti Örökség Intézete működéséhez szükséges forrás
rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a 2014. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
152/2017. (VI. 12.) Korm. rendelete a Hatvan területén csokoládégyártó üzem megvalósítására irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Hatvan közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti 0331/61, 0331/62 és 0331/63 helyrajzi számokon nyilvántartott földrészleteken, illetve az ezen
földrészletekből telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő
csokoládégyártó üzem, illetve az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására
irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Heves Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) a központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be kell szerezni,
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
132/2003. (XII. 11.) OGY határozata a 2003—2008. közötti időszakra szóló Nemzeti Környezetvédelmi Programról.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése 1. elfogadja a 2003—2008. közötti időszakra szóló Nemzeti Környezetvédelmi Programot e határozat melléklete
szerint,
2. felkéri a Kormányt a 2003—2008. közötti időszakra
szóló Nemzeti Környezetvédelmi Program végrehajtására.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
22/2019. (VII. 31.) IM rendelete a helyi önkormányzati képviselők és a polgármesterek általános választása, valamint a nemzetiségi önkormányzati képviselők általános választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346. § a) pontjában,
a 2. §, valamint az 1. és 2. melléklet tekintetében a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346. § e) és f ) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109.  § 2.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A  Nemzeti Választási Iroda (a továbbiakban: NVI) elkészíti a  helyi önkormányzati képviselők és a  polgármesterek
általános választása, valamint a  nemzetiségi önkormányzati képviselők általános választása (a továbbiakban:
választás) pénzügyi feladat- és költségtervét.
(2) A helyi választási iroda (a továbbiakban: HVI) és a  területi, illetve fővárosi választási iroda (a továbbiakban együtt:
TVI) vezetője, továbbá a választások lebonyolításában részt vevő egyéb szerv (a továbbiakban: egyéb szerv) vezetője
választási feladatai tekintetében
a) felelős a választás pénzügyi tervezéséért és az e rendelet szerinti feladat típusú pénzügyi elszámolásáért,
b) felelős a választás pénzügyi lebonyolításáért, a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért és ellenőrzéséért,
c) gyakorolja a választás pénzeszközei feletti kötelezettségvállalási és utalványozási jogot az államháztartásról
szóló törvény alapján, és szabályozza a  választásokhoz kapcsolódóan a  pénzügyi ellenjegyzés,
teljesítésigazolás, érvényesítés, utalványozás rendjét, továbbá
d) gondoskodik a választás céljára szolgáló pénzeszközök elkülönített számviteli kezeléséről.
2. § (1) A választási feladatok előkészítésének és lebonyolításának pénzügyi fedezetéül
a) az 1. és 2. mellékletben meghatározott tételek és normatívák,
b) a nem normatív kiadások tekintetében az  NVI elnökének az  egyéb szerv vezetőjével kötött megállapodása
alapján megállapított költségvetési fedezet szolgál.
 (2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti megállapodásokat az  érintettek az  államháztartásról szóló törvény
rendelkezéseinek megfelelően, de legkésőbb a szavazás napját megelőző harmincadik napig kötik meg.
 (3) A pénzügyi fedezet számításánál a választópolgárok számát
a) a központi névjegyzék szavazást megelőző harmincharmadik napi,
b) megismételt szavazás esetén a  megismételtetett szavazáshoz összeállított szavazóköri névjegyzék
szavazásnapi
adatai szerint kell megállapítani. (4) Megismételt szavazás esetén a 2. melléklet szerinti normatívákat a szavazásban érintett választási szervek részére,
a  megismételtetett szavazásban érintett szavazóköri, települési, területi adatok szerint kell biztosítani, szavazási
naponként.
(5) Az NVI elnöke a  (3) és (4) bekezdés szerint számított pénzügyi fedezetről támogatói okiratban értesíti a választási
irodát, melyet a választás pénzügyi lebonyolítását támogató informatikai rendszerben (a továbbiakban: informatikai
rendszer) küld meg a választási iroda vezetőjének.
3. § (1) Az  NVI a  választás pénzügyi fedezetének a  TVI-t megillető részét az  illetékes fővárosi, megyei önkormányzat
hivatalának fizetési számlájára utalja át.
(2) Az NVI a választás pénzügyi fedezetének a HVI-t megillető részét a települési önkormányzat polgármesteri hivatala
(közös önkormányzati hivatal esetén a közös önkormányzati hivatal) fizetési számlájára utalja át, ettől eltérő fizetési
számlára történő utalásra az NVI elnökének írásbeli engedélyével van lehetőség.
(3) Az NVI a választás kiadásainak fedezetére rendelkezésre álló, a 2. § (3) bekezdés a) pontja szerint számított
a) dologi kiadások normatíváinak összegét a szavazás napját megelőző huszadik napig,
b) személyi juttatások és munkaadót terhelő fizetési kötelezettség normatíváinak összegét a  szavazás napját
megelőző kilencedik napig
támogatási előlegként utalja át. (4) A  megismételtetett szavazás kiadásainak fedezetére rendelkezésre álló, a  2.  § (3)  bekezdés b)  pontja szerint
számított normatívák összegét az NVI támogatási előlegként utalja át a szavazás napját megelőző kilencedik napig.
(5) A  választási iroda a  választás kitűzését követően a  fizetési számlája adatait felülvizsgálja, annak megtörténtét
az  informatikai rendszerben rögzíti. A  választási iroda a  fizetési számlája adatainak változását az  informatikai
rendszerben rögzíti.
4. § (1) A választás e § szerinti személyi juttatásainak kifizetésére csak a feladat típusú pénzügyi elszámolás (a továbbiakban:
elszámolás) elfogadását követően kerülhet sor.
(2) A  HVI vezetője a  HVI tagjai személyi juttatására vonatkozó javaslatát az  informatikai rendszerben rögzíti,
elszámolásával együtt az  informatikai rendszerben felterjeszti a  TVI vezetőjének, aki dönt annak elfogadásáról.
Az  iroda tagja részére javasolt díj nem haladhatja meg a  választásra vonatkozó mellékletben az  iroda vezetője
részére megállapított normatíva összegét.
(3) A  HVI vezetője személyi juttatásának kifizetésére a TVI vezetője tesz javaslatot az  NVI elnökének az  elszámolások
felterjesztésekor úgy, hogy a  díj összege személyenként nem haladhatja meg az  1.  mellékletben a  TVI vezetője
részére megállapított normatíva összegét.
(4) A  TVI vezetője a  TVI vezető helyettese és a  TVI tagjai személyi juttatására vonatkozó javaslatát az  informatikai
rendszerben rögzíti, az  elszámolásával együtt az  informatikai rendszerben felterjeszti az  NVI elnökének, aki dönt
annak elfogadásáról; a  javasolt díj összege személyenként nem haladhatja meg az  1.  mellékletben a TVI vezetője
részére megállapított normatíva összegét.
(5) A TVI és a HVI vezetője önmaga számára nem állapíthat meg díjazást, a TVI vezetője az elszámolásban a javaslatát
a részére megállapított normatíva keretein belül teheti meg.
(6) A  választási iroda vezetője és tagjai személyi juttatásainak kifizetéséről az  iroda vezetője az  NVI elnökének
az  elszámolás elfogadásáról szóló döntését és a  pénzügyi fedezet rendelkezésre állását követően haladéktalanul
intézkedik.
(7) A választási irodák vezetői és tagjai személyi juttatásainak kifizetésénél az NVI elnöke által elfogadott javaslattól nem
lehet eltérni.
5. § (1) A feladat végrehajtásához biztosított normatív pénzeszközöket (személyi juttatások, munkaadókat terhelő járulékok
és szociális hozzájárulási adó, dologi kiadások) az államháztartásról szóló törvényben és az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben meghatározottak figyelembevételével kell felhasználni, azonban
személyi kiadásra az e rendelet szerinti normatívákat – a feladatellátással arányos mértékben – biztosítani kell.
(2) Többlettámogatást különösen
a) az 1. és 2. mellékletben meghatározott utólagos igénylésre vonatkozó jogcímek alapján,
b) az NVI elnöke által elrendelt, valamint a  választási iroda által a  Ve. 69.  § (5)  bekezdése alapján ellátott
többletfeladatok miatt,
c) a választási szervek részére az NVI elnöke által normatívaként megállapított rendkívüli költségek miatt
lehet igényelni.
(3) Feladatelmaradás esetén, vagy ha a feladatot a Ve. 69. § (5) bekezdése alapján másik választási iroda látja el, az erre
a feladatra biztosított, a normatívák szerint számolt összeggel, illetve – ha a feladatelmaradás ismertté válása előtt
indokolt kifizetés vagy kötelezettségvállalás történt – annak maradványával a választási irodának el kell számolni.
(4) Többletköltségként, illetve feladatelmaradásként kell elszámolni a  téves adatszolgáltatásból származó
különbözeteket.
(5) A  HVI, a  TVI rendkívüli, a  rendelet mellékleteiben nem nevesített, többletkiadásainak és a  (3)  bekezdés szerinti
esetben indokolt kifizetéseinek, illetve kötelezettségvállalásainak az  elszámolásban való érvényesítését
a TVI vezetője kezdeményezi az NVI elnökénél. A kérelem elfogadásáról az NVI elnöke a kezdeményezés átvételétől
számított öt munkanapon belül dönt. Ha a kérelem elbírálására a feladat határidején belül nem kerül sor, a határidő
leteltét követő napon a kérelmet elfogadottnak kell tekinteni.
6. § (1) A  költségvetési szerv a  pénzeszközök felhasználásáról bizonylatonként, jogcímenként tételesen – ezen belül
a  személyi kiadásokról név szerint – számol el, és a  tényleges pénzforgalomról (bevétel, kiadás) a  hatályos
jogszabályok szerint a  szerv könyvviteli nyilvántartásában a  választási feladatokkal kapcsolatos részletező
nyilvántartást vezet. A részletező nyilvántartásban meg kell jeleníteni mind a kapott támogatást, mind a saját forrás
terhére teljesített kiadásokat.
(2) A  választási iroda a  támogatásokról a  részletező nyilvántartással összhangban az  NVI elnöke részére
bizonylatonként, jogcímenként – ezen belül a  személyi kiadásokról név szerint – számol el az  informatikai
rendszerben, melynek alapja a  tényleges kifizetések összege. Az  elszámolás időpontjáig nem teljesült kiadásokról
a kötelezettségvállalások alapján, szükség esetén időarányos költségmegosztással, költségbecsléssel kell elszámolni.
(3) Az  egyéb szerv a  támogatások felhasználásáról bizonylatonként, jogcímenként tételes – ezen belül a  személyi
kiadásokról név szerinti – elszámolást készít. Az elszámolást az alapbizonylatok másolatával kell alátámasztani.
(4) A pénzügyi elszámolás módját és részletszabályait az NVI elnöke utasításban állapítja meg.
7. § (1) A  HVI vezetője az  NVI elnökének a  6.  § (4)  bekezdése szerinti utasításban meghatározott elszámolást, valamint
tanúsítványt készít a  TVI vezetője részére a  szavazás napját követő huszonöt napon belül. Az  elszámolást
a tanúsítvány és az alapbizonylatok elektronikus másolatával kell alátámasztani.
(2) A  TVI vezetője az  NVI elnöke részére a  szavazás napját követő ötven napon belül az  NVI elnökének a  6.  §
(4) bekezdése szerinti utasításban meghatározott
a) elszámolást, valamint tanúsítványt készít a  TVI részére biztosított pénzügyi fedezetről, és az  elszámolást
a tanúsítvány és az alapbizonylatok elektronikus másolatával támasztja alá,
b) összesítő elszámolást készít a HVI vezetők és a saját elszámolása alapján.
(3) Az egyéb szerv vezetője elszámolást készít az NVI elnöke részére a szavazás napját követő ötven napon belül.
 (4) Az  NVI az  (1)–(3)  bekezdésben foglalt elszámolások alapján, azok elfogadását követő húsz napon belül összesítő
elszámolást készít. Az összesítő elszámolás formáját és tartalmi elemeit az NVI elnökének a 6. § (4) bekezdése szerinti
utasítása határozza meg.
8. § (1) A HVI és a TVI vezetője a választási iroda részére megállapított támogatás felhasználásának ellenőrzésére a választási
iroda tagjainak ad megbízást.
(2) A HVI tekintetében az elszámolások megalapozottságát a TVI ellenőrzi a szavazás napját követő negyvenöt napon
belül.
(3) A  TVI és az  egyéb szerv tekintetében az  elszámolások megalapozottságát az  NVI ellenőrzi. Az  NVI elnöke
az elszámolások beérkezésétől – szükség esetén a  javíttatott elszámolások beérkezésétől – számított ötven napon
belül dönt azok elfogadásáról. A  szükséges javításokat az  elszámolást készítő szerv úgy köteles elvégezni, hogy
a javított elszámolás az NVI-nek a javításra vonatkozó felhívásától számított hetedik napon az NVI-hez megérkezzen.
(4) A HVI többlettámogatásainak, többletkiadásainak indokoltságát a TVI tételesen ellenőrzi.
 (5) A TVI és az NVI az ellenőrzés során a támogatás rendeltetésszerű felhasználását és a felhasználás választási eljárásról
szóló törvénynek és a  végrehajtásra kiadott rendeleteknek való megfelelőségét vizsgálja. Az  ellenőrzés során
a költségvetési támogatások ellenőrzésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
9. § (1) A  HVI és a  TVI elszámolását a  TVI vezetője az  informatikai rendszerben szereplő részletes adatok alapján a  7.  §
(2) bekezdése szerinti határidőig felterjeszti az NVI elnökének.
(2) Az elszámolások elfogadásáról az NVI elnöke a felterjesztés és az informatikai rendszerben szereplő részletes adatok
alapján dönt.
(3) A többlettámogatások, többletkiadások fedezetét az NVI az elszámolás elfogadását követő nyolc munkanapon belül
biztosítja a HVI és a TVI, valamint az előirányzat-átadásról szóló megállapodás alapján az egyéb szerv részére.
(4) Az  elszámolást készítő szerv vezetője az  elszámolásának elfogadását követő nyolc munkanapon belül köteles
eleget tenni a  visszafizetési kötelezettségének. Az  egyéb szerv az  előirányzat-átadásról szóló megállapodás
alapján az  elszámolásának elfogadását követő nyolc munkanapon belül köteles eleget tenni előirányzat-átadási
kötelezettségének.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  helyi önkormányzati képviselők és a  polgármesterek választása, valamint a  nemzetiségi
önkormányzati képviselők választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről
szóló 3/2014. (VII. 24.) IM rendelet.
Varga Judit s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
88/2003. (XII. 16.) GKM rendelete a háztartási légkondicionáló berendezések energiafelhasználásának ismérveiről való tájékoztatásról.
A villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvény 5. §-a
a) pontjának 9. alpontjában kapott felhatalmazás alapján
a fogyasztók megfelelő tájékoztatásának érdekében a
következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya — a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel — a 230 V-os 50 Hz-es hálózati feszültségről
működtetett háztartási légkondicionáló berendezések forgalomba hozatalára terjed ki, abban az esetben is, ha az
nem háztartási célra történik.
(2) Nem terjed ki e rendelet hatálya
a) a más energiaforrás felhasználásával is működtethe
tő háztartási légkondicionáló berendezésekre,
b) a levegő-víz és víz-víz típusú hőszivattyúkra,
c) a 12 kW-ot meghaladó (hűtési) teljesítménnyel ren
delkező berendezésekre. 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) energiahatékonysági címke: olyan tájékoztató lap,
amely tartalmazza a háztartási légkondicionáló berendezések azonosítására szolgáló adatokat, az energiafelhasználás hatékonyságára vonatkozó adatokat, a kiegészítő adatokat, továbbá azok szemléletes értékelését,
b) adatlap: olyan tájékoztatás, amely tartalmazza a háztartási légkondicionáló berendezések azonosítására szolgáló adatokat, az energiafelhasználás hatékonyságára vonatkozó adatokat, a kiegészítő adatokat, valamint azok
szabványos vizsgálati értékeit,
c) kiegészítő adat: a háztartási légkondicionáló berendezések működésére vonatkozó adat, amely a háztartási
légkondicionáló berendezések energia felhasználásával
kapcsolatos, vagy felhasználható annak értékeléséhez,
d) honosított harmonizált szabvány: az európai szabványügyi szervezetek által elfogadott és az Európai Unió
Hivatalos Lapjában közzétett harmonizált európai szab
vány, amelyet a magyar eljárási rendnek megfelelően nemzeti szabványként közzétettek. A honosított harmonizált
szabványok jegyzékét a Magyar Szabványügyi Testület a
hivatalos lapjában közzéteszi.
(2) E rendelet vonatkozásában a fogyasztóvédelmi előírásokat a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.), a reklámra vonatkozó előírásokat pedig a gazdasági reklámtevékenységről szóló
1997. évi LVIII. törvény szabályaival összhangban kell alkalmazni.
Műszaki dokumentáció 3. § (1) A gyártó, annak az Európai Gazdasági Térségben
letelepedett meghatalmazott képviselője, illetve ezek hiányában az importáló (a továbbiakban együtt: gyártó) köteles műszaki dokumentációt összeállítani.
(2) A műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell:
a) a gyártó nevét és címét;
b) a háztartási légkondicionáló berendezések általános
leírását az azonosításához szükséges mértékben;
c) a háztartási légkondicionáló berendezések fő jellem
zőire vonatkozó információkat — beleértve a lényeges
rajzokat —, amelyek érdemben befolyásolják az energiafogyasztást;
d) a vonatkozó honosított harmonizált szabványok
vizsgálati eljárásainak megfelelően lefolytatott vizsgálatok
eredményeit tartalmazó (mérési) jegyzőkönyveket;
e) a magyar nyelvű használati utasítást a Fgytv. 2. §
i) pontjában foglaltak esetén.
(3) A gyártó köteles a műszaki dokumentációt a gyártás
megszűnte után 5 évig megőrizni.
Fogyasztók tájékoztatása 4. § (1) A háztartási légkondicionáló berendezések energiafelhasználásának ismérveiről a fogyasztókat adatlappal és
energiahatékonysági címkével kell tájékoztatni.
(2) Az energiahatékonysági címke tartalmát és kialakítását a rendelet 1. számú melléklete, az adatlap tartalmát a
rendelet 2. számú melléklete határozza meg.
(3) A háztartási légkondicionáló berendezések energiahatékonysági osztályát a rendelet 4. számú mellékletében
foglaltak szerint kell meghatározni, és az energiahatékonysági címkén, illetve az adatlapon feltüntetni.
5. § (1) A háztartási légkondicionáló berendezések csak a
4. § (2) bekezdésben meghatározott energiahatékonysági
címkével és adatlappal ellátva hozható forgalomba.
(2) Az adatlapot a gyártónak kell rendelkezésre bocsátani. Ha a gyártó nem látja el adatlappal a háztartási légkondicionáló berendezéseket, a forgalmazó, illetve a háztartási légkondicionáló berendezések bérbe- vagy lízingbeadója (a továbbiakban együtt: forgalmazó) köteles arról
gondoskodni.
6. § (1) A forgalmazó köteles a 4. § (2) bekezdésben meghatározott energiahatékonysági címkét a fogyasztó részére
bemutatott háztartási légkondicionáló berendezések külsején elöl vagy felül, jól láthatóan, takarásmentesen elhelyezni.
(2) A gyártó köteles az energiahatékonysági címkét
térítésmentesen a forgalmazó rendelkezésére bocsátani.
A rendelkezésre bocsátás módját a gyártó szabadon
választja meg, ha azonban a forgalmazó energiahatékonysági címkét igényel, köteles azt haladéktalanul rendelkezésre bocsátani.
7. § A háztartási légkondicionáló berendezés értékesítésének olyan módja esetén, ahol a fogyasztó nincs személyesen
jelen, és így a bemutatott légkondicionáló berendezést nem
tudja megtekinteni, a szerződéskötésre irányuló ajánlatnak, illetve a távollévők között kötött szerződésekről szóló
17/1999. (II. 5.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés b) pontja
és 3. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatónak tartalmaznia
kell az e rendelet 3. számú mellékletében foglalt adatokat.
8. § (1) Tilos a háztartási légkondicionáló berendezéseken
olyan, az energiafelhasználásra vonatkozó címkét, jelzést,
szimbólumot vagy feliratot elhelyezni, amely az e rendeletben foglaltaknak nem felel meg, és alkalmas a fogyasztók
megtévesztésére.
(2) A környezetbarát, környezetkímélő megkülönböztető jelzést a környezetbarát, környezetkímélő megkülönböztető jelzés használatának feltételrendszeréről szóló
külön jogszabályban meghatározott feltételek teljesítése
esetén lehet a háztartási légkondicionáló berendezésen
elhelyezni a közösségi öko-címke mellett.
9. § (1) A műszaki dokumentáció, az adatlap, valamint az
energiahatékonysági címke adatainak egymással összhangban kell állni.
(2) A műszaki adatok valódiságáért a gyártó felelős.
10. § Az e rendeletben foglaltak teljesítését a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség és a területi felügyelőségek ellenőrzik,
feltéve, hogy a felhasználó a Fgytv. szerint fogyasztónak
minősül.
Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglaltak kivételével — 2004. február 1-jén lép hatályba.
(2) A rendelet 3. § (1) bekezdésében az ,,annak az Európai Gazdasági Térségben letelepedett’’ szövegrész, a 8. §
(2) bekezdése és az 1. számú melléklete 1.3. pontjának
IV. alpontja a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(3) A rendeletben foglaltak nem vonatkoznak azokra a
háztartási légkondicionáló berendezésekre, amelyek gyártását a rendelet hatálybalépése előtt megszüntették.
12. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács a háztartási készülékek energia- és más
erőforrás fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő feltüntetéséről szóló 92/75/EGK
irányelvével,
b) a Bizottság a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a háztartási légkondicionáló berendezések energia-fogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról szóló
2002/31/EK irányelvével.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1542/2013. (VIII. 15.) Korm. határozata a fertődi Esterházy-kastély rekonstrukciójához a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 21.  § (6)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva a  fertődi Esterházy-kastély rekonstrukciója támogatásához 1500,0 millió forint
1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 4. Egyéb kulturális intézmények
cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1368/2015. (VI. 3.) Korm. határozata a KÖZOP-2.3.0-08-2008-0001 azonosító számú („Budapest–Lőkösháza vasútvonal rekonstrukciója III. ütem” című) és a KÖZOP-5.5.0-09-2010-0018 azonosító számú [„Százhalombatta (kiz.) – Pusztaszabolcs (bez.) vasútvonal korszerűsítése és a Budapest-Déli pu. – Pusztaszabolcs ETCS 2 telepítés előkészítése” című] projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a) a  KÖZOP-2.3.0-08-2008-0001 azonosító számú, „Budapest–Lőkösháza vasútvonal rekonstrukciója III. ütem”
című, és
b) a  KÖZOP-5.5.0-09-2010-0018 azonosító számú, „Százhalombatta (kiz.) – Pusztaszabolcs (bez.) vasútvonal
korszerűsítése és a Budapest-Déli pu. – Pusztaszabolcs ETCS 2 telepítés előkészítése” című
kiemelt projektek (a továbbiakban: projektek) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a  projektek vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak
operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és
a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról
szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban:
KÖZOP) módosításának előkészítéséről, ha a KÖZOP 2. és 5. prioritása esetén a forrásfelhasználás várható mértéke
a 110%-os korlátot meghaladja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök