type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
154/2013. (IV. 3.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére dr. Varga Imrét 2013. november 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. március 26. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
2018. LXII. törvény a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Ipolydamásd és Helemba (Chl’aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló, 2012. február 27. napján aláírt Megállapodást módosító 1. Kiegészítés kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya
között a  két ország közös államhatárán, Ipolydamásd és Helemba (Chl’aba) települések közötti közúti Ipoly-híd
és a  kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló, 2012. február 27. napján aláírt Megállapodást módosító
1. Kiegészítés (a továbbiakban: Kiegészítés) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Kiegészítést e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Kiegészítés hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„1. KIEGÉSZÍTÉS
a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán,
Ipolydamásd és Helemba (Chl’aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények
megépítéséről szóló, 2012. február 27. napján aláírt Megállapodáshoz
Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek) a híd gazdaságosabb
kivitelezése érdekében az alábbiakban állapodnak meg:
1. Cikk
A Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Ipolydamásd
és Helemba (Chl’aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és a  kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló,
2012. február 27. napján aláírt Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
(1) 1. Cikk (2) bekezdése a következők szerint módosul:
„(2) A  Híd megvalósítása a  tervdokumentációban foglaltaknak és a  szükséges engedélyekben előírtaknak
megfelelően történik.”
(2) 2. Cikke a következők szerint módosul:
„2. Cikk
A közúti kapcsolat a  nemzetközi közúti személyforgalom, valamint a  legfeljebb 3,5 t össztömegű tehergépjárműforgalom céljára létesül.”
2. Cikk
Jelen Kiegészítés a  Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. A  Kiegészítést a  Szerződő Feleknek a  belső
jogszabályaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk, és az  a  jóváhagyást igazoló későbbi jegyzék kézhezvételétől
számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
Készült Révkomáromban 2018. június 28. napján, két eredeti példányban, magyar és szlovák nyelven, amelyből
mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Kiegészítés 2. Cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Kiegészítés, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
A törvényt az Országgyűlés a 2018. október 2-i ülésnapján fogadta el.
6. § A 2012. évi XXIII. törvénnyel kihirdetett, a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két
ország közös államhatárán, Ipolydamásd és Helemba (Chl’aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó
létesítmények megépítéséről szóló Megállapodásnak a Kiegészítéssel egységes szerkezetbe foglalt, magyar nyelvű
szövege közzétételéről a  Kiegészítés hatálybalépését követően a  közlekedésért felelős miniszter haladéktalanul
gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
36/2016. (IX. 20.) MNB rendelete a „Széchenyi István” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Széchenyi István születésének 225. évfordulója alkalmából – „Széchenyi István”
megnevezéssel 20 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2016. szeptember 21. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 77,76 gramm, átmérője 52,5 mm, széle egyedi
– Széchenyi István születési évére utaló – osztásban recézett.
(2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  Magyar Tudományos Akadémia épületének ábrázolása látható,
előtérben az  épület előtt található parkrészlet és Engel József Széchenyi István szobrának ábrázolásával.
Az  emlékérme felső szélén, félköriratban a  „MAGYARORSZÁG”, lent, két vízszintes sorban a  „20 000” értékjelzés
és a  „FORINT” felirat olvasható. Az  emlékérme jobb szélén, középen, két vízszintes sorban a  „BP.” verdejel és
a „2016” verési évszám olvasható. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel adott betűjével
megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme előlapjának képét az  1.  melléklet
tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben Széchenyi István félalakos ábrázolása látható, háttérben az  első
magyarországi vasútvonal menetrendjének részletével. A  menetrendrészlet felett egy gőzmozdony ábrázolása
látható. Az  emlékérme felső szélén, félköriratban a  „225 ÉVE SZÜLETETT SZÉCHENYI ISTVÁN” felirat olvasható.
Az emlékérme jobb alsó szélén Fritz Mihály tervezőművész mesterjegye található. Az emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2016. szeptember 21-én lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
5/2008. (II. 15.) GKM utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium közlekedési hálózat finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti kezelésű előirányzatai tervezésének és felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 24. § (9) bekezdése és a 49. §-ának
o) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló 2007. évi
CLXIX. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 1. mellékletének
a XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: GKM) fejezet közlekedési hálózat finanszírozási
célokat szolgáló egyes fejezeti kezelésű előirányzatai tervezésének és felhasználásának részletes eljárásrendjét az
állami tulajdonba tartozó országos közlekedési hálózattal,
valamint az országos közlekedési hálózat fejlesztésével
összefüggő egyes feladatok ellátásáról, továbbá a közlekedési hálózat finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti
kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól
szóló GKM rendelet (a továbbiakban: GKM rendelet) rendelkezéseire figyelemmel – a pénzügyminiszter feladat- és
hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának a) pontjában megállapított feladatkörében eljáró
pénzügyminiszterrel egyetértésben – az alábbiak szerint
szabályozom.
Általános rendelkezések 1. § (1) Jelen utasítás hatálya az Útpénztár, a Gyorsforgalmi
úthálózat fejlesztése, a Szolnok új városi híd építésének
előkészítése, valamint a Határkikötők működtetése fejezeti kezelésű előirányzatokra (a továbbiakban: előirányzatok) terjed ki.
(2) Az előirányzatok kizárólag a Kötv.-ben meghatározott célra használhatók fel.
(3) Az előirányzatok cél szerinti és szabályos felhasználásáért, a szakmai kezelői feladatok – azok végrehajtása
érdekében szükséges intézkedések – ellátásáért az előirányzat szakmai kezelője felelős. A fejezet felügyeletét
ellátó szerv vezetőjének hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról szóló GKM utasítás alapján az előirányzatok szakmai kezelője, működtetője a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (a továbbiakban: KKK). Az előirányzatok tekintetében a szakmai felügyeletet a GKM Hálózati
Infrastruktúra Főosztály (a továbbiakban: HIF), a felügyeleti jogokat az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár látja el.
(4) Az előirányzatok felhasználása során, a közbeszerzési törvény hatálya alá tartozó beszerzések esetében, a
KKK által – a közreműködő szervezetek, így az Állami
Autópályakezelő Zrt. (a továbbiakban: ÁAK Zrt.), a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztési Zrt. (a továbbiakban: NIF
Zrt.) és a Magyar Közút Állami Közútkezelő, Fejlesztő,
Műszaki és Információs Közhasznú Társaság (a továbbiakban: Magyar Közút Kht.) bevonásával – kidolgozott
és a GKM Közbeszerzési Bizottsága egyetértésével kiadott Közbeszerzési Szabályzat rendelkezései szerint kell
eljárni.
(5) Az előirányzatokkal való gazdálkodási feladatok ellátása során biztosítani kell a számviteli alapelvek érvényesülését, a gazdálkodás átláthatóságát, a költséghatékony és racionális forrásfelhasználást, a célok és támogatások, valamint a gazdálkodás jogszabályokkal való összhangját.
(6) Az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ámr.) 108/A. §-a alapján – az Útpénztár előirányzat kivételével – az előirányzatokhoz kapcsolódó, a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által felszámított
számlavezetési és egyéb díjak fedezetét a GKM a Kincstári díjak fejezeti kezelésű előirányzat terhére finanszírozza.
Az Útpénztár előirányzathoz kapcsolódó, a Kincstár által
felszámított számlavezetési és egyéb díjak fedezetét az Útpénztár előirányzat terhére kell biztosítani.
(7) Az előirányzatok működtetése, könyvvezetése
– pénzügyi, számviteli feladatainak ellátása – során a
KKK intézményi működésétől való számviteli/elszámolási függetlenséget, elkülönítést szabályozott, áttekinthető
módon szükséges biztosítani.
(8) A Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése és az Útpénztár előirányzatok az Ámr. 7. számú melléklete szerint az
összehangolás szabályai alá tartoznak, így a KKK az Ámr.
vonatkozó szabályai szerint köteles az összehangolásra figyelemmel szükséges intézkedéseket megtenni.
Az előirányzatok költségvetése tervezésének
folyamata 2. § (1) Az Útpénztár költségvetése tervezésének megalapozása érdekében, a közútfejlesztés hosszú távú stratégiájára, valamint az éves költségvetést megalapozó ágazati stratégiai célok és prioritások meghatározására a HIF készít
javaslatot a KKK bevonásával – a Magyar Közút Kht., a
NIF Zrt. és az ÁAK Zrt. közreműködésével – amit az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár előterjesztésére
a miniszter hagy jóvá.
(2) A következő évre tervezett szakmai feladatokra a
KKK bevonásával – a Magyar Közút Kht., a NIF Zrt., az
ÁAK Zrt. közreműködésével – a HIF készít javaslatot az
infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár egyetértésével.
(3) Az előzetes – a GKM rendelet szerinti – költségvetési igényre vonatkozó javaslatot – az (1)–(2) bekezdés szerinti döntés figyelembevételével – a KKK készíti el a NIF
Zrt., az ÁAK Zrt. és a Magyar Közút Kht. közreműködésével. E javaslatot a HIF terjeszti elő az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár egyetértésével a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár részére.
(4) A (3) bekezdés szerinti, az infrastruktúra ügyekért
felelős szakállamtitkár egyetértésével kialakított javaslaton belül a felhalmozási előirányzat részét képező út-, hídépítésre vonatkozóan, a HIF – a KKK közreműködésével –
prioritási sorrendbe rendezett projektlista javaslatot készít.
A javaslatot az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár, valamint a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár terjeszti elő miniszteri jóváhagyásra.
(5) A GKM fejezet költségvetés-tervezetének a Pénzügyminisztériummal (a továbbiakban: PM) való – keretszámok figyelembevételével történő – egyeztetését követően az Útpénztárra vonatkozó módosított javaslatot a
(3)–(4) bekezdések szerint kell kialakítani a költségvetési
törvény elfogadásáig.
(6) A költségvetési törvényjavaslathoz az Útpénztárra
vonatkozó számszaki mellékleteket és a szöveges indokolást a KKK készíti el, amit a HIF terjeszt elő az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár egyetértésével a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár részére.
(7) A kincstári költségvetés (előzetes, végleges) elkészítése a KKK feladata, amit a HIF terjeszt elő az egyetértési joggal rendelkező GKM Költségvetési Főosztálynak
(a továbbiakban: Költségvetési Főosztály).
(8) A költségvetési törvény elfogadását követően az Útpénztár kiadási előirányzatainak részfeladatokra történő
felosztására a KKK tesz javaslatot – a NIF Zrt., az ÁAK
Zrt., a Magyar Közút Kht. közreműködésével – a HIF útján, melyet az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár egyetértésével a GKM Tervezés-koordinációs és
Kontrolling Főosztály (a továbbiakban: TKF) koordinációja és a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár előterjesztése alapján a miniszter hagy jóvá. A
javaslat részét képezi a részfeladatokra történő felosztás
alátámasztása, valamint a felhalmozási költségvetés út-,
hídépítést érintő jogcímére meghatározott keretre, a KKK
által – a NIF Zrt. közreműködésével – készített projektlista. Az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár a kiadási előirányzatok – éves szinten – 10%-át meg nem haladó, legfeljebb azonban 100 millió forint összegig év közben átcsoportosítást hajthat végre a részfeladatok között.
Az ezt meghaladó módosítást az infrastruktúra ügyekért
felelős szakállamtitkár, valamint a gazdasági, informatikai
és humánpolitikai szakállamtitkár egyetértésével a miniszter hagyja jóvá. A részfeladatokra jóváhagyott keretek évközi módosítását a KKK kezdeményezése és a HIF előter
jesztése alapján, a TKF terjeszti az infrastruktúra ügyekért
felelős szakállamtitkár, illetve a fenti értékhatárt meghaladó esetekben a miniszter elé jóváhagyásra. A részfeladatok
közötti átcsoportosításról a KKK – az engedély egy eredeti
példányának megküldésével – tájékoztatni köteles a
TKF-et.
(9) A miniszter által elfogadott projektlista módosítására a KKK javaslatára – a NIF Zrt. közreműködésével – a
HIF előterjesztése és az infrastruktúra ügyekért felelős
szakállamtitkár, valamint a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár egyetértése alapján, a miniszter jóváhagyásával kerülhet sor.
(10) Az elemi költségvetés és a költségvetési alapokmány elkészítése a KKK feladata, amit a HIF előterjesztését, valamint a Költségvetési Főosztály ellenőrzését és
felülvizsgálatát követően az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár hagy jóvá.
3. § A Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése és a Szolnok új
városi híd építésének előkészítése előirányzat költségvetésének tervezése során a 2. § rendelkezéseit értelemszerűen
alkalmazni kell. A Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése
előirányzat esetén a javaslatokat, feladatokat a NIF Zrt.
közreműködésével – a Magyar Közút Kht. közreműködése
nélkül – kell elkészíteni, végrehajtani. Az ÁAK Zrt.-t a
Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztés hosszú távú
stratégiájának kidolgozásába véleményezőként be kell
vonni.
4. § A Határkikötők működtetése előirányzat költségvetésének tervezése során a 2. § (3), (5), (6), (7), (8) és (10) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni úgy, hogy a (3) és
(8) bekezdés szerinti javaslat elkészítésébe a NIF Zrt.-t, az
ÁAK Zrt.-t és a Magyar Közút Kht.-t nem kell
közreműködőként bevonni.
Az előirányzatok felhasználásával és működtetésével
kapcsolatos szabályozások elkészítése
5. § (1) Az előirányzatok működtetésére vonatkozó szabályokat – az Áht. és az Ámr. rendelkezéseire figyelemmel –
a miniszter rendeletben, a részletes eljárási rendet
utasításban állapítja meg.
(2) Az előirányzatok működtetésére vonatkozó szabályokra – a KKK közreműködésével – a HIF és a TKF tesz
javaslatot a gazdasági, informatikai és humánpolitikai
szakállamtitkár részére. A rendelet szakmai tervezetét – a
TKF és a KKK közreműködésével – a HIF készíti el. A miniszteri utasítás szakmai tervezetét – a HIF és a KKK közreműködésével – a TKF készíti el. A Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése előirányzatra vonatkozó rendelkezések a
NIF Zrt. közreműködésével kerülnek kialakításra. A rendelet és az utasítás megalkotására a továbbiakban a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény és a minisztérium vonatkozó belső szabályai az irányadók.
(3) A KKK az előirányzatok működtetésével kapcsolatos további előírásokat – a Költségvetési Főosztály és a
TKF véleményezését követően, az infrastruktúra ügyekért
felelős szakállamtitkár, valamint a gazdasági, informatikai
és humánpolitikai szakállamtitkár egyetértésével kiadott –
Működtetési Szabályzatban rögzíti. A Működtetési Szabályzatnak tartalmaznia kell a kötelezettségvállalásnak, a
kötelezettségvállalás ellenjegyzésének, a teljesítés igazolásának, az érvényesítésnek, az utalványozásnak, az utalvány ellenjegyzésének eljárási rendjét – feladatfinanszírozás körébe vont előirányzatok esetén, a Finanszírozási
Alapokmányban (a továbbiakban: Alapokmány) foglaltak
figyelembevételével – az összeférhetetlenségre, a bizonylatok útjára, irattározására és a belső ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokat, illetve egyéb, az előirányzatok
működtetésével kapcsolatban szükséges további előírásokat.
(4) A kötelezettségvállalásra, ellenjegyzésre, teljesítésigazolásra, érvényesítésre, utalványozásra és utalvány ellenjegyzésére jogosult, kijelölt személyekről a KKK az
1. melléklet szerinti (vagy tartalmilag azzal megegyező)
nyomtatványt köteles kitölteni 2 példányban. Az aláírásminta nyomtatvány 1 példányát a KKK őrzi meg, 1 példányát pedig a Költségvetési Főosztály részére kell megküldeni a tárgyév március 31-éig.
(5) A KKK felelős – a GKM által kiadott keretszabályokhoz igazodva – az előirányzatok Számviteli politikája,
valamint mellékleteinek elkészítéséért és jóváhagyásra
történő előterjesztéséért. Ennek keretében feladatát képezi
az előirányzatok eszközeinek és forrásainak Leltárkészítési és Leltározási Szabályzata, az Értékelési Szabályzat és a
Pénz- és értékkezelési Szabályzat elkészítése, továbbá az
előirányzatok bizonylati rendjének és számlarendjének kialakítása, valamint minden olyan számviteli vagy pénzügyi szabályzat elkészítése, amelynek összeállítását jogszabály előírja.
(6) Az (5) bekezdés szerint elkészített Számviteli politikát, ennek keretében az eszközök és források Értékelési
Szabályzatát, a Pénz- és értékkezelési Szabályzatot, a Leltározási Szabályzatot, valamint a számlarendet a Költségvetési Főosztály egyetértését követően a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár hagyja jóvá.
Az előirányzatok felhasználása,
kötelezettségvállalás 6. § (1) Az előirányzatok terhére kötelezettség csak a jóváhagyott előirányzatok mértékéig vállalható. Éven túli kö
telezettségvállalásra a GKM rendelet rendelkezése alapján
kerülhet sor. Az erre vonatkozó javaslatot – amennyiben
nem a (8) bekezdés szerinti szerződések tartalmazzák – a
KKK készíti el, amit a HIF előterjesztésére, az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár és a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár egyetértését
követően a miniszter engedélyezhet az Áht. 47. §-ára és
49. §-ának r) pontjára figyelemmel.
(2) A kötelezettségvállalásnak előirányzat-felhasználási terven kell alapulnia. A KKK az Ámr. 138/B. §-a alapján, a 2. melléklet szerinti tartalommal éves előirányzat-felhasználási tervet készít – az előirányzatok felhasználásában közreműködő szervezetek bevonásával –, amit a
HIF-en keresztül az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár aláírásával, legkésőbb január 6-áig a Költségvetési Főosztálynak megküld.
(3) Az előirányzatok várható alakulásáról a KKK adatot
szolgáltat minden hónap 6. napjáig – az Ámr. 138/C. §-a
szerint – a 2. melléklet szerinti tartalommal a Költségvetési Főosztály részére, a PM-be történő továbbítás céljából.
(4) Az Ámr. 109/A. §-a alapján – az Ámr. 27. sz. melléklete szerinti tartalommal – a KKK előirányzat-finanszírozási tervet készít, s azt a Kincstár részére történő továbbítás céljából – az elfogadott költségvetési törvény alapján
– havonta a tárgyhónapot megelőző hónap 17. napjáig a
Költségvetési Főosztály részére megküldi. A január hónapra vonatkozó tervet – elfogadott költségvetési törvény
hiányában a benyújtott törvényjavaslat alapján – dekádonkénti részletezésben a tárgyévet megelőző év december
17-éig kell a Költségvetési Főosztály részére megküldeni.
Az előirányzat-finanszírozási terv módosítása iránti kérelmet a kiadás várható teljesítésének időpontját megelőzően
soron kívül kell a KKK-nak a Költségvetési Főosztály részére megküldeni. Az előirányzat-finanszírozási terveket a
KKK tájékoztatásul megküldi a HIF részére. A feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok esetén nem készül előirányzat-finanszírozási terv.
(5) Kötelezettségvállalásnak minősül minden olyan intézkedés, amely az előirányzatból finanszírozandó célok
ellátásához szükséges előfeltételek biztosítása érdekében,
a támogatási, bevételi előirányzat terhére vagy javára fizetési, illetve más teljesítési, szolgáltatási kötelezettséggel
jár.
(6) A kötelezettségvállalás és az előzetes kötelezettségvállalás dokumentumán az Ámr. 2. §-ának 67. és 68. pontjában meghatározott dokumentumokat kell érteni.
(7) A kötelezettségvállalást tartalmazó dokumentumban rögzíteni kell, hogy a kötelezettségvállalás mely évi
előirányzatot, milyen összegben terheli.
(8) A nem feladatfinanszírozás körébe vont előirányzatok terhére kötendő, a GKM rendeletben nevesített szerződésekre – a közreműködő szervezetek bevonásával – a
KKK készít javaslatot. Az éven túli kötelezettségvállalásra vonatkozó javaslatot külön fel kell tüntetni. A szerződéseket a GKM illetékes szakfőosztályainak véleményezését
követően a HIF előterjesztésére, az infrastruktúra ügyekért
felelős szakállamtitkár, és a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár egyetértése, valamint a GKM
Tulajdonosi és Intézmény-felügyeleti Bizottság javaslata
alapján, a miniszter hagyja jóvá.
A feladatfinanszírozási körbe tartozó fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználásának egyedi szabályai
7. § (1) A Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése és a Szolnok
új városi híd építésének előkészítése előirányzatok felhasználása a feladatfinanszírozásra vonatkozó szabályok
szerint, Alapokmány(ok) alapján történik. Az előirányzatok finanszírozásának megkezdéséhez az előirányzatokra
programonként folyamatosan – de legkésőbb a program
jóváhagyását követő 30 napon belül – Alapokmányt kell
készíteni és jóváhagyatni, s legkésőbb a program jóváhagyását követő 60 napon belül a Kincstárhoz benyújtani. A
tárgyév június 30-át követően induló programok esetében
a jóváhagyástól számított 30 napon belül kell az Alapokmányt a Kincstárnak benyújtani. Az Alapokmány aláírója,
mint kötelezettségvállaló személy az előirányzatok felügyeletét ellátó infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár. Az Alapokmány(ok) ellenjegyzésére jogosult
vezető személyt a KKK jelöli ki az Ámr. 134. § (8), 138. §
(1) és (3) bekezdéseire figyelemmel.
(2) A Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése előirányzat
finanszírozásának megkezdéséhez szükséges Alapokmány(oka)t a NIF Zrt. készíti el. Az elkészített Alapokmány(oka)t a NIF Zrt. 2 eredeti példányban, illetve elektronikus formában is megküldi a KKK-nak. A Szolnok új
városi híd építésének előkészítése előirányzat finanszírozásának megkezdéséhez szükséges Alapokmányt 2 példányban a KKK készíti el. A KKK az ellenőrzést és ellenjegyzést követően az Alapokmányokat – a Költségvetési
Főosztályon keresztül – 5 napon belül jóváhagyásra és
aláírásra az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár elé terjeszti, egyidejűleg pedig elektronikus formában eljuttatja a Költségvetési Főosztálynak. Az Alapokmányt – aláírását követően – a Költségvetési Főosztály
elektronikus formában nyújtja be a Kincstárnak. A
Kincstár az Alapokmányt, annak átvizsgálását követően
részfeladat azonosítóval látja el. A Kincstár visszaigazolását követően a Költségvetési Főosztály az aláírt Alapokmány 1-1 eredeti példányát a Kincstári visszaigazolással a KKK-nak és – a Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése
előirányzat esetén – a NIF Zrt.-nek, 1 másolati példányát
a HIF-nek továbbítja, 1 másolati példányt pedig megőriz
saját nyilvántartásában.
(3) Több évre ütemezett feladatok esetében a feladatfinanszírozás okmányait évente be kell nyújtani a Kincstárnak, beleértve azt az esetet is, amikor az előirányzat elsőd
leges elszámolója már nem rendelkezik eredeti előirányzattal. (4) Az Ámr. 76. §-ának (2) bekezdése értelmében a részfeladatok megvalósítása érdekében kötött szerződéseket,
valamint az egyéb – nem szerződésnek minősülő – kötelezettségvállalási bizonylatokat, okmányokat a kötelezettségvállalást követő 8 munkanapon belül egy, az azokhoz
tartozó – az Ámr. 5. számú mellékletében meghatározott –
szerződésbejelentés kitöltésével kell a Kincstár részére bejelenteni.
(5) A szerződésbejelentőt – beleértve annak módosítását is – a Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése előirányzat
esetén a NIF Zrt. készíti el, és a kötelezettségvállalást követő 4 munkanapon belül 2 eredeti példányban, illetve
elektronikus formában is megküldi a KKK-nak. A NIF Zrt.
a szerződésbejelentőhöz csatolja a Kincstárba benyújtandó szerződéseket. A Szolnok új városi híd építésének előkészítése előirányzat esetén a szerződésbejelentőt a KKK
készíti el. A KKK az ellenőrzést és ellenjegyzést követően
2 munkanapon belül megküldi a szerződésbejelentőt, illetve a szerződéseket a Költségvetési Főosztálynak. A Költségvetési Főosztály a szerződésbejelentőt 2 munkanapon
belül elektronikus formában, a szerződéseket papír alapon
benyújtja a Kincstárnak. A Kincstár visszaigazolását
követően a Költségvetési Főosztály az aláírt szerződésbejelentő 1-1 példányát – a Kincstári visszaigazolással
együtt – a KKK-nak és a Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése előirányzat esetén a NIF Zrt.-nek továbbítja, 1 másolati példányt pedig megőriz saját nyilvántartásában.
(6) Az előirányzatokat az Alapokmány szerint és az abban megjelölt célra lehet felhasználni. Ettől csak az Alapokmány módosítása esetén lehet eltérni. Az Alapokmány
előirányzati összegének vagy a pénzügyi forrás összetételének változása esetén a finanszírozás okmányait ismételten be kell nyújtani az (1)–(2) bekezdésben meghatározott
eljárás szerint. Minden egyéb módosítást levélbeli közléssel lehet kezdeményezni.
(7) Az előirányzatok terhére történő kifizetés a Kincstárhoz bejelentett módon aláírt fizetési megbízások alapján történik a kincstári finanszírozási rendszer előírásai
szerint.
(8) Az Alapokmányban kijelölt megvalósító köteles a
részfeladat befejezéséről 15 napon belül a KKK-n és a
Költségvetési Főosztályon keresztül a Kincstárat értesíteni. A feladathoz tartozó valamennyi részfeladat lezárásáról
a Kincstárat a KKK-n keresztül a Költségvetési Főosztály
értesíti a lezárástól számított 30 napon belül.
Pénzügyi és számviteli feladatok ellátása,
költségvetési beszámolás, ellenőrzés
8. § (1) A KKK felelős
a) annak biztosításáért, hogy olyan kifizetések és bevé
telek kerüljenek kifizetésre és átutalásra, amelyekkel összefüggésben a beérkező bizonylatok formailag, tartalmilag és számszakilag megfelelnek az előírásoknak és a
szerződésben meghatározottaknak;
b) a főkönyvi könyvelés és a kapcsolódó analitikus
nyilvántartások vonatkozó jogszabályok szerinti vezetéséért – a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár által jóváhagyott rendszerben – a jogszabályokban előírt költségvetési beszámoló-készítési kötelezettség
teljesítéséhez a teljesség, valódiság érvényesítése érdekében megfelelő belső nyilvántartási és eljárási rend kialakításáért, a döntések, szerződések, megrendelések nyilvántartásáért;
c) az előirányzatok eszközeivel és forrásaival kapcsolatos leltározási és leltárkészítési teendők elvégzéséért;
d) az éves és féléves beszámoló, valamint a negyedéves
mérlegjelentés elkészítéséért, a könyvvizsgálóval történő
együttműködésért;
e) a Kincstárral való folyamatos kapcsolattartás keretében a napi és havi kincstári adatszolgáltatások ellenőrzéséért és egyeztetéséért;
f) a követelések, kötelezettségek, a pénzügyi teljesítések bizonylatokkal alátámasztott módon történő nyilvántartásáért és archiválásáért;
g) az Útpénztár és a Gyorsforgalmi úthálózat előirányzat éves mérlegének auditáltatásáért, a könyvvizsgálat során szolgáltatott adatok teljességéért, valódiságáért, a vizsgálat lefolytatásában való közreműködésért;
h) a zárszámadáshoz kapcsolódó feladatok teljesítéséért. (2) Az előirányzatok féléves és éves költségvetési beszámolóit a Költségvetési Főosztály felülvizsgálatát követően – a HIF egyetértésével – az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár hagyja jóvá.
(3) A KKK az (1) és (2) bekezdésben felsorolt egyes feladatait a Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése előirányzat
esetén a NIF Zrt. közreműködésével látja el.
(4) Az előirányzatokkal kapcsolatos vezetői információs rendszer működtetése, havi kontrolling jelentés készítése – a NIF Zrt., az ÁAK Zrt. és a Magyar Közút Kht. közreműködésével – a KKK feladata. Az előirányzatok havi
kontrolling jelentése és vezetői információs rendszere
adattartalmát a HIF közreműködésével a TKF előterjesztésére a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár határozza meg.
(5) Az előirányzatok kezelésének, működtetésének, valamint az előirányzatok rendeltetésszerű és cél szerinti felhasználásának belső ellenőrzését a KKK-nál, az ÁAK
Zrt.-nél, a NIF Zrt.-nél és a Magyar Közút Kht.-nál a KKK
belső ellenőrzési egysége, végzi. A költségvetési szervek
belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet 4. §-ának (3) bekezdése alapján a GKM Ellenőrzési
Főosztály (a továbbiakban: Ellenőrzési Főosztály), mint a
fejezet felügyeletét ellátó szerv belső ellenőrzési egysége
végez ellenőrzést az előirányzatok tekintetében.
(6) A KKK a külső ellenőrző szervek által végzett ellenőrzésekhez adatszolgáltatást – a NIF Zrt., az ÁAK Zrt., a
Magyar Közút Kht. közreműködésével – a HIF és a GKM
Ellenőrzési Főosztály egyidejű tájékoztatása mellett nyújt.
A külső ellenőrző szervek által összeállított vizsgálati jelentés-tervezeteket és az azokra adott észrevételeket a
KKK tájékoztatásul megküldi az Ellenőrzési Főosztálynak.
Záró rendelkezések 9. § (1) Jelen utasítás 2008. február 15-én lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium közúthálózat finanszírozási célokat szolgáló
egyes fejezeti kezelésű előirányzatai tervezésének és felhasználásának szabályairól szóló 5/2007. (II. 14.) GKM
utasítás.
(2) A 2008-ban törvényi előirányzattal nem rendelkező,
Új kerékpárutak és létesítmények, A 44-es főút elkészült
Békéscsaba elkerülő szakaszain életveszélyes csomópontokon körforgalom létesítése, valamint Az M44 Kecskemét–Tiszakürt–Szarvas–Békéscsaba autóút előkészítése
fejezeti kezelésű előirányzatok maradványainak felhasználására jelen utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben a
Kötv., az Áht., a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, a
közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény, az
Ámr., az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet, a GKM rendelet, a
Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes támogatási
programjainak részletes szabályairól szóló 19/2004.
(II. 27.) GKM rendelet, a kincstári rendszer működésével
kapcsolatos pénzügyi szolgáltatások teljesítésének rendjéről szóló 36/1999. (XII. 27.) PM rendelet, a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetőjének hatáskörébe utalt jogok
gyakorlásáról szóló GKM utasítás, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2008. GKM utasítás, az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény által előírt egyes feladatoknak a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezeti kezelésű előirányzatainál, továbbá a GKM Igazgatás, valamint a GKM Gazdasági Igazgatóság előirányzatainál történő végrehajtásáról szóló 5/2004. GKM szabályzat és a
Gazdasági és Közlekedési Minisztérium gazdálkodásával
kapcsolatos folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői ellenőrzéséről szóló 8/2005. GKM szabályzat rendelkezései szerint kell eljárni.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
178/2010. (X. 15.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogások tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 41/2008. (II. 12.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 41/2008. (II. 12.) OVB határozatával hitelesített egy
országos népszavazás kezdeményezése céljából benyújtott aláírásgyűjtő ívet. Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés
szerepelt: „EGYETÉRT-E ÖN AZZAL, HOGY AZ ORSZÁGGYŰLÉS TÖRVÉNYT ALKOSSON ARRÓL, HOGY
KEDVEZMÉNYES HONOSÍTÁSSAL – KÉRELMÉRE – MAGYAR ÁLLAMPOLGÁRSÁGOT KAPJON AZ A NEM MAGYAR
ÁLLAMPOLGÁR, AKI TUD MAGYARUL, MAGÁT MAGYARNAK VALLJA ÉS Ő, VAGY AZ ŐSEI KÖZÜL LEGALÁBB EGY
EMBER MAGYARORSZÁG ÁLLAMPOLGÁRA VOLT?”. Az OVB határozata a Magyar Közlöny 2008. évi 22. számában,
2008. február 14-én jelent meg.
2. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek
az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat
közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen a jogszabályi határidőn belül két
kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság a kifogásokat – azok tartalmi azonosságára
tekintettel – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és
egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü határozat (ABK 2009, január, 3.) 28. § (1) bekezdése alapján
egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
Az egyik kifogás előterjesztője szerint a kérdés megfogalmazása nem egyértelmű, mivel az abban foglalt „ősei”
kifejezés tartalma sem a köznyelvben, „sem a jogban nem határozható meg pontosan”. A másik kifogás előterjesztője
a beadványában arra hivatkozott, hogy az OVB versengő népszavazási kezdeményezésre adott lehetőséget, hiszen
korábban éppen az ő kezdeményezésükre egy hasonló népszavazási kérdést tartalmazó aláírásgyűjtési ívet
hitelesített, melynek jogorvoslati eljárása még nem fejeződött be. Mindkét kifogás benyújtója kérte az OVB
határozatának megsemmisítését és új eljárás lefolytatására utasítását.
II. 1. Az Alkotmány indítványokkal érintett rendelkezése:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) érintett
rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.
(...)
13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.”
III. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999,
251, 256.].
Az Alkotmánybíróság az érdemi vizsgálat során megállapította, hogy az Országgyűlés 2010. május 26-án elfogadta
a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény (a továbbiakban: Ápt.) módosításáról szóló 2010. évi
XLIV. törvényt, amely 2010. augusztus 20-án hatályba lépett. Az Ápt. új 4. § (3) bekezdése értelmében kérelmére
kedvezményesen honosítható az a nem magyar állampolgár, akinek felmenője magyar állampolgár volt vagy
 valószínűsíti magyarországi származását, és magyar nyelvtudását igazolja, feltéve, hogy a magyar jog szerint
büntetlen előéletű és a kérelem elbírálásakor ellene magyar bíróság előtt büntetőeljárás nincs folyamatban, továbbá
honosítása a Magyar Köztársaság közbiztonságát és nemzetbiztonságát nem sérti. E jogszabályi változásra tekintettel
az Alkotmánybíróság a kifogások elbírálása előtt megvizsgálta, hogy az Ápt. módosítása befolyásolja-e
a népszavazásra szánt kérdés megítélését.
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy
arra egyértelműen lehessen válaszolni. Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte a népszavazásra
bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. Ezen határozataiban az Alkotmánybíróság
kifejtette, hogy az egyértelműség követelményének mind a választópolgárok, mind a jogalkotó tekintetében
érvényesülnie kell. A választópolgárokat illetően ez azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz pedig, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen
tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre
igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség). Az eredményes ügydöntő népszavazással
hozott döntés az Országgyűlés hatáskörének – az Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles
az eredményes ügydöntő népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének
megállapításakor vizsgálni kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy
terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001.
(XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.].
Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben megállapította, hogy az Ápt. 4. § (3) bekezdése egy új, kedvezményes honosítási
lehetőséget teremtett meg, amelynek feltételei részben megegyeznek a népszavazási kezdeményezésben
megfogalmazott honosítási feltételekkel. Az Alkotmánybíróság szerint az új jogi szabályozási környezetben
a népszavazásra bocsátott kérdés nem felel meg sem a választópolgári egyértelműség, sem a jogalkotói
egyértelműség követelményének. A megváltozott rendelkezések ismeretében a választópolgárok ugyanis nem tudják
megítélni, hogy milyen tartalmú jogalkotást támogatnak szavazataikkal, és az Országgyűlés sem tudja eldönteni, hogy
a népszavazás eredménye alapján terheli-e még további jogalkotási kötelezettség vagy sem. Az Alkotmánybíróság
ezért a kérdés egyértelműségének hiányára tekintettel a 41/2008. (II. 12.) OVB határozatot a Ve. 130. § (3) bekezdése
alapján megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra utasította [lásd: 130/2008. (XI. 3.) AB határozat, ABH 2008, 1052,
1063–1065.; 82/2009. (VII. 15.) AB határozat, ABH 2009, 779, 788–789.; 162/2010. (IX. 15.) AB határozat, MK 2010,
146. szám, 2297. o.].
Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az OVB határozatát a jogszabályi környezet jelentős megváltozása
következményeként, a kérdés egyértelműségének hiányára tekintettel megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra
utasította, ezért az OVB határozatával szemben benyújtott kifogásokat a továbbiakban érdemben nem vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. október 12. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1386/2014. (VII. 17.) Korm. határozata a Magyarország lakosságának biztonságérzetét javító közbiztonsági program megvalósítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Magyarország lakosságának biztonságérzetét javító közbiztonsági program végrehajtásának finanszírozásához
2287,8 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím javára az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. június 30.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  belügyminiszter bevonásával a  2015.  évi központi költségvetés
tervezése során a program megvalósításához szükséges költségek fedezetét biztosítsa.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: a 2015. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2005. (IV. 5.) BM–PM együttes rendelete a többcélú kistérségi társulások által ellátott egyes közszolgáltatások 2005. normatív működési támogatásáról.
A többcélú kistérségi társulások által ellátott egyes közszolgáltatások 2005. évi normatív működési támogatásáról szóló 5/2005. (I. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Rendelet) 12. §-ában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeljük el:
1. § A többcélú kistérségi társulások (a továbbiakban: Társulás) számára a Rendelet alapján megállapított normatív
működési támogatások jogcímeit és fajlagos összegeit az
1. melléklet, a Társulásonként és jogcímenként részletezett
támogatási előirányzatokat a 2. melléklet tartalmazza.
2. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Lamperth Mónika s. k., Dr. Draskovics Tibor s. k.,
belügyminiszter pénzügyminiszter


text:
82/2013. (II. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bodor Máriát
2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
275/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
Hegedüsné dr. Szabó Ildikót 2019. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2007. (VIII. 9.) ÖTM rendelete az építésügyi célelőirányzatról.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 62. §-a
(2) bekezdés r) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az
önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § g) pontjában megállapított feladatkörben eljárva – a
pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) Az építésügyi célelőirányzat (a továbbiakban: ÉC)
bevételei az Étv. 50. § (2) bekezdésében meghatározott feladatok támogatására szolgálnak.
(2) Az ÉC bevételei és kiadásai a költségvetési törvény
Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) fejezetében a fejezeti kezelésű
előirányzatok között kerülnek megtervezésre. Az ÉC bevételeinek fogadására, a pénzforgalom elkülönített kezelésére a Magyar Államkincstár a 10023002-0100934950002007 számú célelszámolási számlát vezeti.
(3) Az ÉC felhasználásával, kezelésével, működtetésével, ellenőrzésével, továbbá a terhére meghirdetett pályázatokkal kapcsolatos e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII.
törvényben, valamint az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Ámr.) foglaltak az irányadók.
2. § Az ÉC-vel a miniszter rendelkezik, ennek keretében
gondoskodik a kezelésével kapcsolatos feladatok ellátásáról, a pénzeszközök felhasználásának ellenőrzéséről.
3. § Az ÉC forrásait
a) az építésügyi bírság,
b) az építésfelügyeleti bírság,
c) a visszatérítendő támogatások,
d) a minisztérium Építésügyi és Építészeti Főosztálya
hatáskörébe tartozó eljárások esetén az eljárási bírság,
e) a késedelmi kamatok
teszik ki. 4. § E rendelet alkalmazásában
a) társadalmi szervezet: az egyesülési jogról szóló
1989. évi II. törvény alapján létrejött jogi személy (kivéve
a pártot, a munkaadói és munkavállalói érdek-képviseleti
szervezetet, a biztosító egyesületet, valamint egyházat);
b) gazdálkodó szervezet: a polgári törvénykönyvről
szóló 1959. évi IV. törvény 685. §-ának c) pontjában meghatározott szervezet;
c) egyedi döntés: az ÉC éves felhasználási tervében
meghatározott jogcímekre vonatkozó, a kötelezettségvállaló döntése alapján, nem pályázati úton nyújtott támogatás (pl. rendezvények, oktatás, képzés, továbbképzés,
kommunikáció);
d) pályázatkezelő: az Építésügyi és Építészeti Főosztály, amely meghirdeti és befogadja a pályázatokat, valamint ellenőrzi a pályázati programok céljainak megvalósulását;
e) befogadott pályázat: a pályázati felhívásnak megfelelő hiánytalan pályázat, melyet a pályázatkezelő által
a pályázónak megküldött befogadó nyilatkozat igazol;
f) kötelezettségvállaló: a területfejlesztési és építésügyi
szakállamtitkár vagy felhatalmazásával az általa írásban
megbízott vezető állású munkakört betöltő személy;
g) szakmai teljesítést igazoló: területfejlesztési és építésügyi szakállamtitkár, Építésügyi és Építészeti Főosztály
főosztályvezetője, főosztályvezető-helyettese, Területrendezési és Településügyi Főosztály főosztályvezetője,
főosztályvezető-helyettese, vagy azon vezető állású munkakört ellátó személy, akit a támogatási szerződésben a kötelezettségvállalásra jogosult megjelöl;
h) támogatott: aki pályázati úton vagy egyedi kérelemre támogatásban részesülő a támogatás alapjául szolgáló feladatot ellátó társadalmi szervezet, gazdálkodó
szervezet;
i) pályázatért kötelezettséget vállaló szervezet: a pályázó által a pályázatban megjelölt, a pályázati program végrehajtására, a támogatás pályázó általi felhasználására és
elszámolására a támogatási szerződés aláírásával kötelezettséget vállaló.
A célelőirányzat felhasználása 5. § (1) A 3. § a) pontja szerinti befizetett építésügyi bírságnak a
a) 20%-a az építésügyi bírságot kiszabó első fokon
eljáró építésügyi hatóságot,
b) 15%-a az érintett építmény helye szerinti települési
(Budapesten a kerületi) önkormányzatot
illeti meg. Amennyiben az építésügyi hatósági eljárásban a másodfokú hatóság is eljár, úgy a másodfokon eljáró
közigazgatási hivatal szervezeti egységét a bírság bevétel
15%-a illeti meg.
(2) A 3. § b) pontja szerinti befizetett építésfelügyeleti
bírságnak a 30%-a az első fokon eljáró építésfelügyeleti
hatóságot illeti meg. Ha az építésfelügyeleti bírságot megállapító határozat elleni fellebbezés elbírálására kerül sor,
a befizetett építésfelügyeleti bírság további 20%-a a
másodfokon eljáró hatóságot illeti meg.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben említett szerveknek az e bekezdések szerinti összeget évente két alkalommal, június
30-ig, illetve december 30-ig kell átutalni.
(4) Az (1)–(2) bekezdésben említett szervek az őket
megillető bevételt a következő feladatokra használhatják fel:
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti összeget az Étv.
50. § (2) bekezdés a)–b), j) és m) pontjaiban meghatározott
feladatokra,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti összeget az Étv.
50. § (2) bekezdés a), c), e)–f) és m) pontjaiban meghatározott feladatokra,
c) a (2) bekezdés szerinti összeget az Étv. 50. § (2) bekezdés a)–b), j) és m) pontjaiban meghatározott feladatokra.
(5) A(4) bekezdés szerinti felhasználásról az (1)–(2) bekezdésben említett szervek külön jogszabály szerinti tartalmú szakmai és pénzügyi beszámolót kötelesek készíteni
a tárgyévet követő év január 31-ig az Építésügyi és Építészeti Főosztály számára.
6. § (1) Az ÉC-nek az 5. § (1)–(2) bekezdésében foglaltak
szerint csökkentett bevételét, vagyis az ÉC éves fejezeti
kezelésű előirányzatát (a továbbiakban: Előirányzat) az
Étv. 50. § (2) bekezdésében meghatározott feladatok
támogatására kell használni úgy, hogy legalább 40%-át
közigazgatási feladatokra kell tervezni, amelyet kötelezettségvállalás során kell érvényesíteni.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában közigazgatási feladat különösen:
a) az építésfelügyeleti és építésügyi hatósági feladatok,
b) a szakmai kamarák közigazgatási feladatai (szakma
gyakorlási jogosultság megállapítása, megújítása, névjegyzék vezetése, tervtanácsi feladatok),
c) a tervtanácsi feladatok, valamint
d) a településrendezési feladatok a központi kormány
zati intézkedések által érintett településen. 7. § (1) A felhasználás jogcímeit, prioritási sorrendben – 6. §
(1) bekezdése szerinti arányok figyelembevétele mellett –
az Előirányzat éves felhasználási feladatterve állapítja
meg, amely meghatározza a támogatás formáját és alapját.
Az Előirányzat éves feladattervét (a továbbiakban: Feladatterv) az Építésügyi és Építészeti Főosztály főosztályvezetőjének előterjesztésére, az építésügyért felelős szakállamtitkár javaslatára, a miniszter hagyja jóvá évente február 28-ig.
(2) Az Előirányzat felhasználása
a) vissza nem térítendő támogatás,
b) kamatmentes vagy kedvezményes kamatozású
visszatérítendő támogatás,
(a továbbiakban együtt: támogatás) formájában történhet.
(3) Támogatás az e rendeletben meghatározottak szerint
a) általános pályázati eljárás,
b) egyedi döntés, legfeljebb az Előirányzat 20%-ának
erejéig. A pályázati rendszer szabályai 8. § (1) Az Előirányzat felhasználására vonatkozó pályázatokat a Feladatterv alapján az Építésügyi és Építészeti
Főosztály írja ki és teszi közzé a minisztérium hivatalos
lapjában, valamint a honlapján. A pályázatok kiírására
folyamatosan a rendelkezésre álló bevételi forrástól függően kerül sor.
(2) A beérkezett pályázatokra az Építésügyi és Építészeti Főosztály által felkért személyekből álló döntés-előkészítő bizottság (a továbbiakban: bizottság) tesz javaslatot.
(3) A pályázatokról a Feladatterv és a bizottság véleményének figyelembevételével a kötelezettségvállaló dönt.
9. § (1) A pályázati felhívás – az Ámr. 83. § (1) bekezdésében foglaltakon túlmenően – tartalmazza:
a) a támogatási célt,
b) a támogatás igénybevételének feltételeit,
c) az elbírálás szempontrendszerét,
d) a pályázatban közlendő adatokat, köztük az Ámr.
83. §-ában felsorolt – a támogatási cél szempontjából
jelentős – adatokat, továbbá
e) figyelmeztetést arról, hogy az elbírálás során a pályázatban igényeltnél alacsonyabb összegű támogatás is
megítélhető.
(2) A felhívásban meghatározható a pályázattal elnyerhető támogatási összeg felső határa, valamint – ha a támogatási cél vagy a felhasználás jellege azt szükségessé
teszi – előírható, hogy a pályázónak az igényelt támogatás
arányában meghatározott saját forrással kell rendelkeznie.
10. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell a pályázati felhívásban előírt adatokat és dokumentumokat, továbbá a pályázati felhívásban közölt elbírálási szempontok szerint értékelhetőnek kell lennie.
(2) A pályázati felhívásnak nem megfelelő, hiányos pályázat esetén a pályázót a pályázat benyújtását követő
10 napon belül a pályázatkezelő hiánypótlásra szólítja fel.
Hiánypótlásra csak egyszer, a felszólítás kézhezvételétől
számított 8 napon belül van lehetőség. A pályázatbefogadás időpontjának a pályázati felhívásnak hiánytalanul
megfelelő pályázat – hiánypótlási felhívás esetén a teljeskörű hiánypótlás – beérkezésének időpontját kell tekinteni.
11. § (1) A pályázat elbírálását követően az Építésügyi és
Építészeti Főosztály 15 napon belül tájékoztatja a pályázót
a döntésről. A támogatási szerződést a döntésről szóló értesítés átvételét követő 120 napon belül meg kell kötni. Ha
a szerződés megkötésére – a kedvezményezett mulasztásából – nem kerül sor a támogatási döntés érvényét veszti.
(2) Ha a pályázat a közbeszerzésekről szóló törvény
hatálya alá tartozó beszerzés megvalósítására irányul, a
támogatási szerződésben ki kell kötni, hogy a támogatás
csak a közbeszerzési eljárás eredményes lezárása, illetve
az eljárás lefolytatását igazoló iratok bemutatása után
folyósítható.
(3) A támogatási döntéseket a minisztérium honlapján
nyilvánosságra kell hozni.
A szerződéskötés, támogatás folyósítása, ellenőrzés 12. § (1) A kötelezettségvállaló akkor köt támogatási szerződést a támogatottal, ha az teljesítette az Ámr. 87. §-ának a
szerződéskötésre előírt feltételeit, és – ha a pályázati felhívás saját forrás biztosítását írta elő – a szükséges összes
forrás rendelkezésre állását igazolta, beleértve az egyéb
állami támogatásokról szóló döntést is.
(2) A támogatási szerződésben az elállás jogát ki kell
kötni arra az esetre, ha
a) az Ámr. 87. § (4) bekezdésében meghatározott feltételek közül legalább egy bekövetkezik,
b) a nyertes pályázó a kötelezően lebonyolítandó közbeszerzési eljárások dokumentumait, a közbeszerzési eljárás eredményes lefolytatását követő 30 napon belül nem
nyújtja be,
c) a nyertes pályázó a támogatást nem elkülönítetten
tartja nyilván,
d) a támogatást vagy annak egy részét nem a támogatási szerződésben rögzített célra használja fel,
e) nem teszi lehetővé a felhasználás ellenőrzését, vagy
f) hamis vagy meghamisított adatokat szolgáltat a pá
lyázati eljárás vagy az ellenőrzés során. 13. §
(1) A támogatásokat a minisztérium gazdálkodási feladatokat ellátó szerve folyósítja a rá irányadó rendelkezések szerint.
(2) A támogatási szerződések végrehajtásának és a kötelezettségvállalás teljesítésének ellenőrzését a minisztériumnak a miniszter által erre kijelölt szervezeti egységei
jogosultak. Az ellenőrzésre jogosult szervezeti egységeket
a támogatási szerződésben meg kell jelölni.
Beszámolási kötelezettség 14. § Köteles beszámolót készíteni a támogatás felhasználásáról
a) a támogatott a támogatási szerződésben meghatározott határidőben és módon,
b) az 5. § (1)–(2) bekezdés szerinti szervek az 5. §
(4) bekezdés szerinti felhasználásról, a tárgyévet követő év
január 31-ig.
A beszámoló az államháztartáson kívüli szervezetek
támogatását szolgáló a fejezeti kezelésű előirányzatok
felhasználásának szabályairól szóló miniszteri rendelet
vonatkozó rendelkezéseiben meghatározottakat tartalmazza.
Hatálybalépés 15. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba, rendelkezéseit a 2007. január 1. napját követően
befolyt bírságok tekintetében kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépését követő 30 munkanapon
belül a miniszter jóváhagyja a Feladattervet.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
111/2012. (IX. 14.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
javaslatára Mányai Zoltánt a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává – 2012. szeptember 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1450/2011. (XII. 22.) Korm. határozata a Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások, valamint a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetek közötti átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében, az Őrségi Nemzeti
Park területén fekvő, külföldiek által használt egyes termőföldek állami tulajdonba vétele és a külföldiek jogellenes
tulajdonszerzésének megakadályozása érdekében 450 millió forint átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XLIV. A Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
2. A Nemzeti Földalappal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlanvásárlás jogcímcsoport,
1. Termőföld vásárlás jogcím terhére, a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
2. Környezetvédelmi célelőirányzatok alcím, 9. Természetvédelmi kártalanítás jogcímcsoport javára, jelen határozat melléklete
szerint. Felelős: nemzetgazdasági miniszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
302/2013. (VI. 18.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Széchenyi István Egyetemen dr. Földesi
Péter egyetemi tanárt 2013. július 1-jétől 2017. július 31-éig terjedő időtartamra megbízom a  rektori feladatok
ellátásával.
Budapest, 2013. június 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
16/2016. (IV. 25.) KKM közleménye a Magyarország és az Albán Köztársaság között a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2015. XVIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2015. évi XVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2015. március 26-i 41. számában kihirdetett, a Magyarország és az Albán
Köztársaság között a szociális biztonságról szóló Egyezmény 47. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezményt meg kell erősíteni. A hatályba lépéshez szükséges belső eljárások lezárultáról a Szerződő Felek
diplomáciai úton értesítik egymást. Jelen Egyezmény a  megerősítésről szóló utolsó értesítés megküldését követő
negyedik hónap első napján lép hatályba.”
A megerősítésről szóló utolsó értesítés megküldésének napja: 2016. március 22.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2016. július 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi XVIII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
és az Albán Köztársaság között a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2015. évi XVIII. törvény
2. és 3. §-a 2016. július 1-jén, azaz kettőezer-tizenhat július első napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
34/2013. (XII. 16.) MNB rendelete a szervezetek és a Magyar Nemzeti Bank közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, valamint a Magyar Nemzeti Bank által működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 173. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Nemzeti
Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (9) bekezdésében foglalt feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. adminisztrátor: az ügyfél képviseletében az ERA rendszerben elsőként sikeresen regisztrált felhasználó;
 2. aláírás-létrehozó eszköz: az  elektronikus aláírásról szóló 2001. évi XXXV. törvény 2.  § 3.  pontjában
meghatározott fogalom;
 3. elektronikus aláíráspolitika: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam
által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet (a  továbbiakban:
Korm. rendelet) 2. § 2. pontjában meghatározott fogalom;
4. elektronikus kapcsolattartás: a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) és az ügyfél között lévő kétirányú,
írásbelinek minősülő elektronikus kapcsolattartás;
5. elektronikus postaláda: az  ERA rendszer szolgáltatásaként működő, az  MNB által az  ERA rendszerben
regisztrált intézmény számára biztosított kézbesítési tárhely;
6. elektronikus űrlap: a Korm. rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott fogalom;
 7. ERA rendszer: az MNB által a hiteles adatok fogadásához kialakított és üzemeltetett, biztonságos kézbesítési
szolgáltatásnak minősülő elektronikus kézbesítési rendszer;
 8. felhasználó: az  eljárás megindítására jogosult vagy a  bejelentés megtételére kötelezett személy nevében
eljáró természetes személy;
 9. külső aláírás-létrehozó eszköz: olyan aláírás-létrehozó eszköz, amelynek a  használatához nem kell
bejelentkezni az ERA rendszerbe;
10. ügyfél: az eljárás megindítására jogosult vagy a bejelentés megtételére kötelezett személy;
11. ügyfélkapu: jogszabályban meghatározott, az ügyfél jelszavas azonosítását biztosító szabályozott elektronikus
ügyintézési szolgáltatás;
12. üzemzavar: а közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
(a továbbiakban: Ket.) 172. § n) pontjában meghatározott fogalom.
2. § (1) E rendelet szabályait kell alkalmazni azon közigazgatási ügyek esetében, amelyek tekintetében törvény az MNB és
az ügyfél között kizárólagos elektronikus kapcsolattartást ír elő.
(2) Az elektronikus kapcsolattartás kiterjed
a) a  kérelemre indult eljárás esetében a  kérelem benyújtásától az  MNB által az  ügy érdemében hozott
vagy az  ügyet egyéb módon lezáró hatósági döntésnek az  ügyféllel történő közléséig terjedő eljárási
cselekményekre és jognyilatkozatokra, a  hatósági döntés kijavításával, kiegészítésével, az  újrafelvételi
eljárással, valamint a hivatalból történő döntés-felülvizsgálattal kapcsolatos eljárásokra;
b) bejelentés esetén a bejelentésnek az arra kötelezett által történő megtételére vagy megismételt megtételére
és az MNB ezzel kapcsolatos visszaigazolására.
(3) E  rendelet szabályait kell alkalmazni az  MNB-re és mindazon szervezetre, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti
közigazgatási ügyben ügyfélnek minősülnek.
3. § (1) Azon közigazgatási ügyekben, ahol a törvény az MNB és az ügyfél között kizárólagos elektronikus kapcsolattartást ír
elő, a kapcsolattartás az MNB és az ügyfél között az ERA rendszeren keresztül történik.
(2) Amennyiben az  ERA rendszer üzemzavara miatt az  ügyfélnek nincs lehetősége a  kérelmét, egyéb beadványát,
bejelentését elektronikus úton benyújtani az MNB-hez, az üzemzavar elhárításáig a kérelmet, az egyéb beadványt,
a bejelentést és azok mellékleteit elektronikus adathordozón, az 5. § (4) bekezdésében meghatározott dokumentum
formátumban, az  MNB 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. szám alatt működő ügyfélszolgálatán (Telefonszám:
06-40-203-776) vagy postai úton, az  MNB 1534 Budapest BKKP Pf. 777 levelezési címére nyújthatja be, illetve
teljesítheti.
(3) Az  üzemzavar ideje alatt a  bejelentés papír alapon, az  MNB 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. szám alatt működő
ügyfélszolgálatán (Telefonszám: 06-40-203-776) vagy postai úton, az  MNB 1534 Budapest BKKP Pf. 777 levelezési
címére is benyújtható, illetve teljesíthető.
4. § (1) Az  ERA rendszer az  MNB honlapján keresztül elérhető Regisztrációs Adatbázisban az  ügyfél képviseletére kijelölt
természetes személy által történő előzetes regisztrációt követően vehető igénybe. A  regisztráció történhet az 5. §
(2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelő elektronikus aláírás használatával (a továbbiakban:
tanúsítvány alapú regisztráció) vagy az ügyfélkapun keresztül (a továbbiakban: ügyfélkapus regisztráció).
(2) Választott felhasználói névként kizárólag az ERA rendszer és az adott felhasználó közötti kapcsolatban alkalmazott
felhasználói név szerepelhet. Az  ERA rendszer a  felhasználói név egyediségét ellenőrzi. A  felhasználói név az  ERA
rendszer használata során csak az új regisztrációval megegyező eljárással változtatható meg.
(3) Az  ERA rendszerben kitöltött regisztrációs űrlapot – amennyiben az  ügyfél képviselője adminisztrátorként kíván
regisztrálni – nyomtatott formában, az ügyfél cégszerű aláírásával be kell nyújtani az MNB-nek.
(4) A  regisztráció során lefolytatott ellenőrzés alapján az  ERA rendszer a  regisztrációs kérelemben megadott
elektronikus levélcímre küldött elektronikus levélben tájékoztatja a felhasználót a regisztráció sikeréről és megküldi
részére a regisztráció aktiválásához szükséges számkódot. Ha az ellenőrzés bármely eleme sikertelen, a regisztrációt
kérőt az  ERA rendszer a  regisztráció sikertelenségéről elektronikus levélben tájékoztatja, és a  regisztrációs
kérelemben megadott adatokat automatikusan törli.
(5) Az  adminisztrátor jogosultsággal rendelkező felhasználó hagyja jóvá vagy utasítja el az  adott ügyfélnél a  további
felhasználók regisztrációs kérelmét, valamint saját adminisztrátori szerepköre megtartása mellett további
adminisztrátori jogosultságot adhat az adott ügyfélhez regisztrált további felhasználók részére.
(6) Az  adminisztrátor az  általa más felhasználók részére kiadott adminisztrátori jogosultságokat bármikor
visszavonhatja.
(7) Amennyiben csak egy személynek van adminisztrátori jogosultsága, ez  a  jogosultság az  ügyfélnek az  ügyfél
cégszerű aláírásával ellátott és az  MNB-hez nyomtatott formában benyújtott nyilatkozata alapján az  abban
megjelölt időponttól szűnik meg.
5. § (1) Az ügyfélnek
a) a  kérelem benyújtását vagy a  bejelentés megtételét az  ERA rendszerben elérhető elektronikus űrlap
kitöltésével, valamint a mellékletként meghatározott dokumentumok feltöltésével;
b) az  MNB általi felszólítás alapján a  hiánypótlást, a  kérelem vagy mellékleteinek alátámasztását, a  kérelem
vagy mellékleteinek módosítását vagy kiegészítését, továbbá a  tényállás tisztázásához szükséges
nyilatkozat megtételét az ERA rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével, valamint a mellékletként
meghatározott, illetve az MNB által előírt egyéb dokumentumok feltöltésével;
c) а hatósági döntés kijavításával, kiegészítésével, módosításával, illetve visszavonásával, továbbá
az újrafelvételi eljárással kapcsolatos vagy egyéb beadványát az ERA rendszerben elérhető elektronikus űrlap
kitöltésével, valamint az ügyfél által csatolni kívánt dokumentumok feltöltésével
kell teljesíteni.
 (2) A  kérelmet, beadványt, bejelentést elektronikus aláírással kell ellátni. Az  elektronikus aláírásnál használt aláíró
tanúsítvány csak olyan minősített vagy fokozott biztonságú elektronikus aláíró tanúsítvány lehet, amely megfelel
az elektronikus aláírás közigazgatási használatához kapcsolódó követelményekről és az elektronikus kapcsolattartás
egyes szabályairól szóló 78/2010. (III. 25.) Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdésben meghatározott, az  ügyfél által
használt aláíráshoz tartozó tanúsítvánnyal szemben támasztott követelményeknek.
(3) A  kérelmet, beadványt, bejelentést az  ügyfél választása szerint külső aláírás-létrehozó eszköz vagy az  MNB által
rendelkezésre bocsátott aláírás-létrehozó eszköz alkalmazásával kell elektronikusan aláírni.
(4) A  kérelem, beadvány, bejelentés mellékleteként csak olyan nyílt szabványú, különböző operációs rendszerek alatt
működő szoftverekkel olvasható, szöveget, ábrát vagy képet tartalmazó, eszköz-független és felbontás-független
formátumú dokumentum csatolható, amelynek a  formátuma megfelel az  elektronikus ügyintézés részletes
szabályairól szóló 85/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 30. §-ában meghatározott követelményeknek. Az alkalmazható
dokumentumokra vonatkozó követelményeket az MNB az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzéteszi.
6. § (1) Az ERA rendszer felületére a regisztrált felhasználónévvel és jelszóval lehet belépni.
 (2) Az ERA rendszeren keresztül kérelem vagy egyéb beadvány benyújtására vagy bejelentés megtételére csak az ügyfél
nevében eljáró, tanúsítvány alapú regisztrációval rendelkező felhasználó jogosult. Az  ügyfélkapus regisztrációval
rendelkező felhasználó csak a  kérelem vagy a  bejelentés összeállítását és az  ahhoz kapcsolódó mellékletek
csatolását végezheti el.
(3) Az  MNB az  ERA rendszeren keresztül – a  feltöltött kérelem jogosultsági és technikai ellenőrzésének kedvező
eredménye esetén – a  kérelem, egyéb beadvány, bejelentés beérkezéséről az  érkeztetési számot is tartalmazó
automatikus üzenetet küld elektronikus levél formájában a  kérelmezőnek. A  küldemény beérkezéséről szóló
tájékoztatásnak az  ERA rendszer által küldött, „feldolgozásra vár” tartalmú üzenet tekintendő. Ha a  kérelem
a  jogosultsági vagy technikai ellenőrzés eredményeként nem küldhető be, erről az  ERA rendszer automatikus
üzenetben (elektronikus levélben) értesíti a felhasználót.
(4) Az ERA rendszer által küldött automatikus üzenet átvételi elismervénynek minősül és kérelem esetén az ügyintézési
határidő számítása szempontjából az automatikus üzenetben megjelölt időpont tekintendő a kérelem hatósághoz
történő beérkezése napjának.
7. § (1) Az MNB az ügyféllel közlendő hatósági döntéseit az elektronikus aláírás-politikának megfelelő elektronikus aláírással
ellátott hiteles elektronikus irat formájában közli.
(2) Az MNB az ügyfél részére küldendő dokumentumokat az ERA postaládában helyezi el, amelyet sikeres regisztráció
esetén az  ERA rendszer az  ügyfél részére automatikusan biztosít. Az  ERA postaládához az  ERA rendszerben
regisztrált valamennyi felhasználó hozzáférhet. A  dokumentum megtekintéséhez a  felhasználónak be kell lépnie
az ERA rendszerbe és le kell töltenie a dokumentumot.
8. § Az  MNB a  határozat kijavítását az  új dokumentum eredeti dokumentumhoz való csatolásával, az  elektronikus
ügyintézés részletes szabályairól szóló 85/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet szabályai szerint végzi el.
9. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Balog Ádám s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
2/2018. (III. 26.) BM OKF utasítása a polgári védelmi szervezetek, valamint a közbiztonsági referensek 2018. katasztrófavédelmi felkészítésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a  BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban: BM OKF), annak
területi szerveire (a továbbiakban: igazgatóság), területi jogállású és helyi szerveire.
2. § Az utasítás alkalmazásában katasztrófavédelmi felkészítés azon elméleti képzések (alapképzés, szakkiképzés,
továbbképzés, valamint vezetői képzés) és gyakorlatok összessége (különös tekintettel a  riasztási, mozgósítási
gyakorlatokra), amelyek biztosítják a szervezetek és személyek szakszerű és hatékony alkalmazásának lehetőségét.
3. § A katasztrófavédelmi felkészítéseket 2018. december 15-ig kell végrehajtani.
4. § A katasztrófavédelmi felkészítésekről a  BM OKF Kommunikációs Szolgálat, valamint a  katasztrófavédelmi
igazgatóságok szóvivői – a BM OKF Kommunikációs Szolgálatával egyeztetve – tájékoztatják a közvéleményt.
5. § A központi felkészítések tervezésénél a  BM OKF Gazdasági Ellátó Központot (a továbbiakban: GEK) érintő, ellátási
körébe tartozó anyagi-technikai, valamint élelmezési ellátás esetleges igénybevételéről, annak időpontjáról és
helyszínéről a BM OKF GEK igazgatóját tájékoztatni kell. A területi (megyei) és helyi (járási, települési) felkészítések
és gyakorlatok tervezésénél az illetékes igazgatóság gazdasági igazgatóhelyettese szervezi, tervezi az anyagi-technikai
és élelmezésellátási igényeket.
2. A polgári védelmi szervezetek katasztrófavédelmi felkészítésének rendje
6. § A polgári védelmi szervezetek megfelelő katasztrófavédelmi felkészítésével el kell érni, hogy a  hivatásos
katasztrófavédelmi szervek irányításával képesek legyenek biztonságosan és szakszerűen végrehajtani az emberi élet
és anyagi javak védelme érdekében végzett feladataikat, valamint a  településeket a  katasztrófavédelmi osztályba
sorolás alapján a  megállapított veszélyeztető hatások elleni védekezést, különös tekintettel a  rendkívüli időjárás
hatása, valamint a vizek kártétele elleni lakosságvédelmi feladatokra.
7. § A polgári védelmi szervezetbe beosztott személyeket fel kell készíteni a normaidőn belüli megalakítási helyen történő
megjelenésre, a  feladat megkezdésére és a  beosztásnak megfelelő szakszerű feladatvégrehajtásra.
A  katasztrófavédelmi  felkészítések során oktatni kell a  beavatkozást igénylő mentési, kárelhárítási feladatok
végrehajtását, valamint a  fegyveres összeütközések időszakában végrehajtandó polgári védelmi feladatokat, és
biztosítani kell a gyakorlati megvalósítás készségszintű elsajátítását.
8. § A központi polgári védelmi szervezet felkészítését a BM OKF tervezi és szervezi.
9. § A területi polgári védelmi szervezetek felkészítését a  katasztrófavédelmi igazgató, a  települési polgári védelmi
szervezetek felkészítését a  katasztrófavédelmi kirendeltség vezetője tervezi. Végrehajtásukban a  területi és helyi
hivatásos katasztrófavédelmi szervek részt vesznek.
10. § A polgári védelmi szervezetek katasztrófavédelmi felkészítési ütemtervét a  mellékletben meghatározott minta
alapján kell elkészíteni. A  felkészítési ütemterv elkészítéséről az  igazgatóság – az  illetékes katasztrófavédelmi
kirendeltségek bevonásával – a  megyei (fővárosi) és helyi védelmi bizottság elnökével, az  érintett település
polgármesterével, a  15.  §-ban felsorolt szervezetekkel egyeztetve gondoskodik, és azt először az  utasítás
hatálybalépését követő 30 napon belül felterjeszti az  országos polgári védelmi főfelügyelő részére. A  felkészítési
ütemtervet a  BM OKF Költségvetési Főosztály vezetőjének egyetértését követően az  országos polgári védelmi
főfelügyelő hagyja jóvá.
11. § A polgári védelmi szervezetek felkészítésének ütemezését a 8. függeléknek megfelelően kell tervezni.
12. § A polgári védelmi szervezetek felkészítésének finanszírozási tervét a 7. függelék szerint kell tervezni a 8. függelékkel
összhangban, amelyet a területi katasztrófavédelmi szerv gazdasági igazgatóhelyettesi szervezete készít el.
13. § A területi polgári védelmi szervezetek felkészítését az  igazgató által, a  települési polgári védelmi szervezetek
felkészítését a kirendeltségvezető által jóváhagyott, 6. függelék szerinti foglalkozási jegy szerint kell végrehajtani.
14. § A munkahelyi polgári védelmi szervezetek által tartott gyakorlatokat a  megalakításuk helye szerint illetékes
katasztrófavédelmi kirendeltségvezető vagy az  általa, a  kirendeltség hivatásos állományából kijelölt személy
ellenőrzi.
15. § A katasztrófavédelmi felkészítések előkészítésébe és végrehajtásába, a katasztrófavédelmi igazgatóságok a szükséges
mértékben vonják be a katasztrófák elhárításában közreműködő állami és civil szervezeteket, különösen
a) a karitatív szervezeteket,
b) az önkéntes tűzoltó egyesületeket,
c) a vízügyi igazgatóságokat,
d) a mentőszolgálatot,
e) a rendőrséget,
f ) a polgárőrséget,
g) a polgári védelmi szövetségeket,
h) a tűzoltó szövetségeket,
i) a Magyar Honvédséget.
16. § A polgári védelmi szervezetek katasztrófavédelmi felkészítésein a hivatásos katasztrófavédelemi szerveknél közösségi
szolgálatot teljesítő diákok – szülői beleegyezéssel – részt vehetnek.
17. § A polgári védelmi szervezetek terepen végrehajtott gyakorlatait minden esetben úgy kell megtartani, hogy azok
értékteremtőek legyenek, elősegítsék a  települések védelmének erősítését, a  település lakosságának önmentő
képességét.
18. § A gyakorlatok tervezése során törekedni kell arra, hogy a  valós kockázati helyszínek és a  veszélyeztető tényezők
azonosítását követően a  gyakorlatokat valós kockázati helyszínekre tervezzék. A  gyakorlatokat a  települési
veszélyeztetettségnek megfelelően, a polgármester javaslata alapján úgy kell végrehajtani, hogy azok a veszélyeztető
hatások kivédését és kezelését célozzák. A gyakorlatokon a katasztrófavédelmi igazgató döntése alapján a település
biztonságát fokozó beavatkozásokban a  szükséges és arányos mértékben a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv
készenléti egységei is részt vehetnek.
19. § A gyakorlat megkezdése előtt a  gyakorlaton részt vevőket központi szinten a  BM OKF, területi és helyi szinten
az igazgatóság által delegált megfelelő végzettséggel rendelkező személy által a munkavédelemről szóló 1993. évi
XCIII. törvény alapján munkavédelmi oktatásban kell részesíteni, amelynek tényét dokumentálni kell.
20. § A katasztrófavédelmi igazgató intézkedik a  végrehajtott katasztrófavédelmi felkészítések adatainak a  felkészítés
végrehajtását követően a  polgári védelmi adatnyilvántartó rendszerbe történő feltöltésére, valamint intézkedik
a gyakorlatok napi jelentésben való pontos és tényszerű megjelenítésére (a szervezet pontos megnevezése, gyakorlat
helye és ideje, gyakorlat típusa, a  gyakorlaton résztvevők létszáma, a  gyakorlatot értékelő személy beosztásának
megnevezése, az értékelés megfelelt/nem felelt meg).
3. Minősített önkéntes mentőszervezetek 21. § A polgári védelmi szervezetek gyakorlati felkészítésén a minősített önkéntes mentőszervezetekre a polgári védelmi
szervezetekre vonatkozó szabályok vonatkoznak.
22. § A polgári védelmi szervezetek gyakorlati felkészítésén rendszerbeállító, minősítő és újraminősítő gyakorlat is tartható.
4. A közbiztonsági referensek felkészítésének rendje 23. § A közbiztonsági referenseket a  közbiztonsági referensek tanfolyamszerű felkészítéséről, minősítéséről, munkájuk
szakirányításáról, valamint munkaokmányaikról szóló 3/2013. (VI. 3.) BM OKF utasításnak megfelelően kell felkészíteni.
24. § A felkészítések során ki kell térni különösen
a) a közelmúltban bekövetkezett jogszabályi változások ismertetésére,
b) a települések valós kockázati helyszíneinek azonosítására, a  települések kockázatbecslési eljárásának
feladataira,
c) a veszélyelhárítási és a vízkárelhárítási tervek tartalmára,
d) a rendkívüli időjárás hatása elleni védekezési feladatokra,
e) a vis maior pályázatokra, a támogatás benyújtásának menetére, tapasztalataira,
f ) a vizek kártétele elleni védekezési feladatokra,
g) az elmúlt időszakban bekövetkezett rendkívüli események helyi szintű tapasztalatainak feldolgozására,
h) az illetékességi területen bekövetkezett káreseménytípusok kezelésére, önkormányzati feladataira,
i) a polgári védelmi szervezetek megalakításával, felkészítésével kapcsolatos feladatokra, a  szervezetek
kiképzéseinek és gyakorlatainak előkészítésére és lebonyolítására, az azonosított valós kockázati helyszíneken
értékteremtő gyakorlatok végrehajtása érdekében.
5. Záró rendelkezések 25. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
26. § Hatályát veszti a  polgári védelmi szervezetek, a  minősített önkéntes mentőszervezetek, valamint a  közbiztonsági
referensek 2017. évi katasztrófavédelmi felkészítésének rendjéről szóló 1/2017. (II. 21.) BM OKF utasítás.
Dr. Góra Zoltán tűzoltó vezérőrnagy s. k.,
  főigazgató


text:
12/2012. (XII. 29.) SZTNH utasítása a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala honlapjának működéséhez szükséges tevékenység szervezeti, szervezési és eljárásrendjéről.
Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényben meghatározott célok,
nevezetesen a közvélemény pontos és gyors tájékoztatása, a közérdekű adatok nyilvánosságának biztosítása és a központi
államigazgatási szervekkel szembeni egyéb általános elvárások kielégítése érdekében, valamint a Szellemi Tulajdon Nemzeti
Hivatalának, mint a szellemi tulajdon védelméért felelős kormányhivatalnak a szellemi tulajdon területén folyamatosan végzett
állami dokumentációs és információs tevékenység megvalósításával összefüggő alaptevékenysége végzéséhez, továbbá a hivatal
működésének átláthatóságához, a hírek, események nyilvánossággal történő közléséhez, a kétirányú kommunikáció keretében a
hivatalhoz intézett kérdések megválaszolásához (a továbbiakban együtt: közzététel) elengedhetetlen a kor technikai
lehetőségeinek felhasználásával az interneten megtekinthető elektronikus portál, honlap megjelentetése, fenntartása és
folyamatos frissítése. Az előbb felsoroltak megalapozását szolgáló tevékenység szervezeti, szervezési és eljárásrendjéről az alábbi
utasítást adom ki a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja szerinti felhatalmazás alapján.
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az utasítás célja 1. § Az utasítás célja, hogy a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) által fenntartott és üzemeltetett
honlap információs szolgáltató szerepe érdekében a funkcionális tevékenységként jelentkező feladatok elvégzéséhez
szervezeti, szervezési és eljárásrendi szabályokat biztosítson, és rendezze az ezzel kapcsolatos tevékenység felelősségi
szintjeit. Az utasítás hatálya 2. § (1) Az utasítás személyi hatálya a Hivatal kormánytisztviselőire és munkaszerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóira
(a továbbiakban együtt: dolgozó) terjed ki. (2) Az utasítás tárgyi hatálya a Hivatal által fenntartott és üzemeltetett, a hivatali alaptevékenységekkel kapcsolatos
elektronikus kommunikációra szolgáló www.sztnh.gov.hu honlapra (a továbbiakban: honlap), annak fejlesztése, a
mindenkori aktuális adatokkal történő ellátása és feltöltése érdekében végzett tevékenységre (a továbbiakban:
honlaptevékenység) terjed ki. (3) Az utasítás tárgyi hatálya nem terjed ki a (2) bekezdésben hivatkozott honlapon kívüli, a Hivatal által megszerzett és
fenntartott domain nevek közül, vezetői döntés alapján, információ közvetítés érdekében átmenetileg fel nem
használt vagy felhasznált (adatokkal, információkkal feltöltött) más honlapokra, amelyekkel kapcsolatosan az egyes
honlapok működéséért, működtetéséért felelős személyek és eljárási szabályok külön kerülnek meghatározásra.
(4) Az utasítás tárgyi hatálya nem terjed ki továbbá az elektronikus ügyintézéssel kapcsolatos hivatali hatósági
tevékenységekre, valamint a Hivatal által fenntartott és üzemeltetett, belső tájékoztatást szolgáló intranetes
szolgáltatásra sem. II. SZERVEZETI KERETEK Felelős kiadó 3. § (1) A felelős kiadó, egyben a honlap felelős szerkesztője, a Hivatal elnöke.
(2) A felelős kiadó a honlaptevékenység irányítója. A felelős kiadó jelöli ki a Hivatal kormánytisztviselői közül a
főszerkesztőt és a Honlapszerkesztő-bizottság tagjait, és felelős azért, illetve biztosítja azt, hogy a honlap tartalma a
kormányzati informatikai és a hivatali stratégiával összhangban legyen.
(3) A felelős kiadót távollétében, vagy akadályoztatása esetén az általa megbízott elnökhelyettes vagy a gazdasági
főigazgató helyettesíti. Honlapszerkesztő-bizottság 4. § (1) A honlaptevékenység hatékony végzése érdekében a Hivatalban Honlapszerkesztő-bizottság működik, amely szükség
szerint ülésezik. (2) A Honlapszerkesztő-bizottság tagjai: a) a főszerkesztő,
b) a rovatvezetők. (3) A Honlapszerkesztő-bizottság az ülésén vagy az ülésen kívül írásban, egyszerű szótöbbséggel jogosult dönteni a
honlappal összefüggő valamennyi olyan kérdésben, amelyet jogszabály vagy belső utasítás, illetve a Hivatal
elnökének döntése nem utal más szerv vagy személy hatáskörébe. Ilyen kérdés különösen a honlap szerkezetének
átalakítása, a lejárt aktualitású, hatályukat vesztett vagy módosított anyagok archiválási rendje és módja,
visszakereshetősége, új vagy már meglévő rovat esetén a 7. §-ban előírt eljárási rendtől való eltérésről történő döntés.
(4) A Honlapszerkesztő-bizottság bármely tagja írásban kezdeményezheti a főszerkesztőnél, hogy valamely kérdést a
Honlapszerkesztő-bizottság tárgyaljon meg. Ebben az esetben a főszerkesztő a kérdés megtárgyalása érdekében
15 napon belül honlapszerkesztő-bizottsági ülést hív össze, vagy írásban kéri a Honlapszerkesztő-bizottság döntését.
(5) A Honlapszerkesztő-bizottság nem alkot elkülönülő szervezeti egységet a Hivatal szervezetében, hanem tagjai eredeti
beosztásuk mellett, a munkaköri leírásukban, illetve feladatkitűzésükben feltüntetett feladatként látják el a honlappal
kapcsolatos tevékenységüket. (6) A honlaptevékenységgel összefüggő informatikai feladatoknak az esetlegesen tevékenység-kihelyezés keretében,
külső vállalkozó részéről történő elvégzése nem érinti a jelen utasításban meghatározott szervezeti kereteket.
(7) A Honlapszerkesztő-bizottság munkájáról és a honlaptevékenységről a főszerkesztő minden év január 31-éig köteles
írásban beszámolni a Hivatal elnöke és elnöki értekezlete számára.
Főszerkesztő és szerkesztőségi koordinátor 5. § (1) A főszerkesztő a honlap tartalmának és megjelenésének operatív felelőse.
(2) A főszerkesztő a) gondoskodik a honlap tartalmának összegyűjtéséről,
b) gondoskodik az összegyűjtött anyagoknak a honlapon való közzétételéről,
c) dönt a szakmailag vagy egyéb okból indokolt új rovatok kialakításáról,
d) gondoskodik a honlap már nem aktuális anyagainak archívumba helyezéséről,
e) irányítja és szervezi a Honlapszerkesztő-bizottság munkáját, gondoskodik üléseinek és döntéseinek előkészítéséről,
emlékeztetőinek elkészítéséről, továbbá felelős a döntéseinek végrehajtásáért, f) gondoskodik a honlap üzemeltetéséről, a megjelenéshez szükséges szervezési, technológiai, technikai és egyéb
kérdések rendezéséről, g) kapcsolatot tart a honlap fejlesztésével összefüggő munkálatokat végző külső vállalkozókkal,
h) javaslatot tesz a honlap tartalmi és formai módosítására, valamint a honlaptevékenység felülvizsgálatára és
szükség esetén módosítására, i) aktuális nyilvántartást vezet a Hivatal által megszerzett és fenntartott domain nevekről, gondoskodik a domain
nevek karbantartásáról, j) kapcsolatot tart a Hivatal vezetőivel és az egyes szervezeti egységekkel a honlappal összefüggő kérdések tekintetében,
k) vezeti a (3) bekezdés szerinti nyilvántartást. (3) A főszerkesztő a Hivatal honlapjának rovatait az egyes rovatokért felelős rovatvezetők és információszolgáltatók
megnevezésével együtt tartja nyilván. (4) A honlap főszerkesztőjének feladata, hogy a rovatok bővülését, változását, továbbá a rovatvezetők vagy
információszolgáltatók személyében bekövetkező változásokat nyilvántartsa, és ezeknek megfelelően a (3) bekezdés
szerinti nyilvántartás tartalmát folyamatosan aktualizálja. (5) A főszerkesztő gondoskodik a honlap fenntartására és fejlesztésére jóváhagyott költségvetési keret célszerű
felhasználásáról, amelynek keretében a) jogosult külső megrendelések és szerződések aláírására a kötelezettségvállalásra vonatkozó mindenkori belső
utasítások szerint, b) köteles a teljesítésigazolások kiadására és a számlák igazolására.
(6) A főszerkesztő munkáját a szerkesztőségi koordinátor segíti, aki
a) részt vesz a honlap tartalmának folyamatos karbantartásában,
b) technikai kérdésekben kapcsolatot tart a főszerkesztő, az üzemeltető(k) és más közreműködők között,
c) a honlap szerkesztésével kapcsolatos kérdésekben szükség esetén segíti a rovatvezetők munkáját,
d) a főszerkesztő utasítására közreműködik a honlaptevékenység dokumentálásában,
e) a főszerkesztő távollétében vagy akadályoztatása esetén helyette ellátja a 7. § (5)–(7) bekezdéseiben meghatározott
feladatokat. Rovatvezetők és információszolgáltatók 6. § (1) A rovatvezetők személyükben felelősek az általuk gondozott rovatok aktuális tartalmáért és rendszeres tartalmi
frissítéséért, továbbá javaslatot tesznek az egyes tartalmak módosítására és archiválására. Ha jogszabály az adatok
közzétételére határidőt állapít meg, vagy meghatározza, hogy az adatoknak meddig kell a honlapon elérhetőnek
lenni, ezek betartásáért és figyelemmel kiséréséért is a rovatvezetők felelősek. A honlap tartalmának mindenkori
aktualizálása és frissítése érdekében a rovatvezetők kötelesek az általuk kezelt rovatok tartalmának módosítását
kezdeményezni, illetve kötelesek a szükséges előzetes egyeztetéseket lefolytatni, amelyek alapján a tartalom
módosítását az adott rovat (6) bekezdés szerinti információ szolgáltatásáért felelős munkatársa is kezdeményezheti.
A rovatvezetők a Honlapszerkesztő-bizottság tagjaiként részt vesznek annak munkájában.
(2) A vezetői megbízással rendelkező rovatvezető köteles beosztottjai közül helyettesről gondoskodni, aki a rovatvezető
akadályoztatása esetén mind a rovatvezetői, mind a honlapszerkesztő-bizottsági feladatok tekintetében eljárhat a
rovatvezető helyett. A helyettes személyét a rovatvezető írásban közli a főszerkesztővel.
(3) A honlaptevékenységgel összefüggésben működő rovatvezetők a következők:
a) szabadalmi tárgyú témákért felelős rovatvezető, b) védjegy-, földrajzi árujelző-, formatervezésiminta- és használatiminta-tárgyú témákért felelős rovatvezető,
c) a Szabadalmi Közlöny és Védjegyértesítő közzétételéért felelős rovatvezető,
d) az iparjogvédelmi jogi témákért (jogszabályok, iparjogvédelmi jogi hatósági tájékoztatások stb.), valamint az
Iparjogvédelmi Szakértő Testület és a Szabadalmi Ügyvivői Vizsgabizottság testületi híreiért felelős rovatvezető,
e) a szerzői jogi témákért (jogszabályok, szerzői jogi hatósági tájékoztatások, szerzői jogi nemzetközi hírek) és a
Szerzői Jogi Szakértő Testület testületi híreiért felelős rovatvezető,
f) szakmai tájékoztatásért, szolgáltatási, valamint a K+F+I témákért felelős rovatvezető,
g) a Fórumért felelős rovatvezető, h) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Tanácsa testületi híreiért felelős rovatvezető,
i) a Magyar Formatervezési Tanács testületi híreiért felelős rovatvezető,
j) a Hamisítás Elleni Nemzeti Testület testületi híreiért felelős rovatvezető,
k) a kommunikációért felelős rovatvezető, l) humánpolitikai témákért felelős rovatvezető,
m) az ISO integrált irányítási rendszerrel kapcsolatos témákért felelős rovatvezető,
n) gazdálkodással összefüggő témákért felelős rovatvezető, o) közbeszerzési és egyes igazgatási tárgyú témákért felelős rovatvezető.
(4) A rovatvezetői felelősségi kör magában foglalja az adott témához kapcsolódó adatbázisok honlapon történő
aktualizálásáért való felelősséget is. (5) A rovatvezetőket a Hivatal elnöke jelöli ki, személyüket a főszerkesztő rovatok szerint tartja nyilván az 5. §
(3) bekezdésében írt módon. (6) A rovatvezetőket feladataik rendszeres ellátásában más kijelölt dolgozók segíthetik (a továbbiakban:
információszolgáltató). Amennyiben az információszolgáltató személyében bármely okból változtatás szükséges, a
rovatvezetők kezdeményezhetik új dolgozó információszolgáltatóként történő bevonását, a dolgozó munkáltatói
jogkört gyakorló vezetőjének előzetes jóváhagyásával. III. ELJÁRÁSI REND
7. § (1) A rovatvezető vagy az információszolgáltató által a 6. § (1) bekezdése szerint elektronikus levélben, vagy a
„munkakiadó rendszeren keresztül közvetlenül” írásban tett javaslatnak tartalmi és formai szempontból alkalmasnak
kell lennie a honlapon történő közzétételre. (2) A rovatvezető vagy az információszolgáltató a javasolt anyagot olyan időben továbbítja a főszerkesztőnek és az 5. §
(6) bekezdésben meghatározott szerkesztőségi koordinátornak, hogy a javasolt aktuális tartalom honlapra történő
felhelyezésére és az azt megelőző döntésre, ellenőrzésre kellő idő álljon rendelkezésre. Az egyes témák tekintetében
az anyagok továbbítása előtt az információszolgáltató köteles egyeztetni a rovatvezetővel, a rovatvezető pedig
szükség esetén egyeztet a Hivatal téma szerinti szakterületének főosztályvezetőjével.
(3) Az idegen nyelvű anyagok és a jogszabályok idegen nyelvű fordítása a Jogi és Nemzetközi Főosztály jóváhagyása után
továbbítható a honlapra. (4) A főszerkesztő a szerkesztőségi koordinátor közreműködésével áttekinti a beérkező anyagokat, és gondoskodik
azoknak a honlapra történő felhelyezéséről, szükség esetén a rovatvezetővel történt konzultációt követően.
(5) A Hivatal vezetése vagy az elnöki értekezlet döntése értelmében a honlapra soron kívül felhelyezendő információk
tekintetében a téma szerinti rovatvezető haladéktalanul jelzi az igényt a főszerkesztőnek, közölve a tartalomra és a
határidőre vonatkozó utasításokat. A rovatvezető által elkészített, és a főszerkesztőnek megküldött sürgős anyagokat
haladéktalanul, illetve a döntésnek megfelelő időpontban kell a honlapra felhelyezni.
(6) A jelen §-ban foglalt eljárásrendet kell alkalmazni azon anyagok esetében is, amelyeknek honlapon történő
közzétételét jogszabály írja elő. Ha jogszabály az adatok közzétételére határidőt határoz meg, az információszolgáltatók
kötelesek az anyagokat olyan határidőben megküldeni, hogy a honlapon a határidő lejárta előtt azok közzétehetők
legyenek. (7) A jelen §-ban foglalt eljárási rendet nem kell alkalmazni a honlapon keresztül elérhető „közlöny”, „fórum”, valamint
„elégedettségmérés” tekintetében. Ezek vonatkozásában az erre külön kijelölt dolgozók felelősek a honlapon
keresztül elérhető adatok frissítéséért. IV. VEGYES RENDELKEZÉSEK 8. § A honlaptevékenységgel kapcsolatos költségeket a költségvetésben a beruházási, illetve a működési kiadások
megfelelő előirányzatán belül elkülönítetten kell szerepeltetni. 9. § (1) A honlapon keresztül elérhető, a Hivatal által működtetett informatikai rendszerek rendelkezésre állásáért a Hivatal
Gazdálkodási és Informatikai Főosztályának informatikai főosztályvezető-helyettese, akadályoztatása esetén az
Infokommunikációs Szolgáltatási Osztály vezetője felelős. (2) A honlap és a honlapon keresztül elérhető informatikai rendszerek üzemeltetése keretében külön kell meghatározni a
honlap tartalmának adatvédelme, valamint archiválása érdekében szükséges teendőket és intézkedéseket.
10. § A honlap üzemeltetése során a Hivatal informatikai biztonsági előírásait be kell tartani.
11. § A honlap működéséhez szükséges, jelen utasítás szerinti tevékenység a Hivatal erre kijelölt dolgozóinak kötelessége.
A dolgozó az utasításban megjelölt feladatokat – a munkáltatói jogkört gyakorló vezető döntésétől függően –
munkaköri feladatként vagy külön meghatározott többletfeladatként, célfeladatként látja el. Az ehhez szükséges
feladatkitűzéseket, a munkaköri leírások módosítását a Honlapszerkesztő-bizottság szakmai javaslata és a Hivatal
vezetésének döntése alapján a Humánpolitikai Önálló Osztály bevonásával kell elkészíteni.
V. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 12. § (1) Ez az elnöki utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Szabadalmi Hivatal elnökének a Magyar
Szabadalmi Hivatal honlapjának működéséhez szükséges tevékenység szervezeti, szervezési és eljárásrendjéről szóló
6/2010. számú elnöki utasítása. (3) Az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül kerül sor a 6. § (3) bekezdése szerinti rovatvezetők írásbeli
kijelölésére. Az új kijelölésekkel egyidejűleg a korábban adott rovatvezetői megbízások minden további intézkedés
nélkül megszűnnek. A rovatvezetői kinevezésről, illetve a megbízatás megszűnéséről a főszerkesztő elektronikus
levélben értesíti az érintetteket. (4) Jelen utasítás tartalmi felülvizsgálatáról, aktualizálásáról és karbantartásáról a honlap főszerkesztője köteles
gondoskodni. A felülvizsgálatot legalább 3 évente el kell végezni, amelynek eredményeként – szükség esetén –
kezdeményezni kell az utasítás módosítását vagy új utasítás kiadását.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala