text:
50/2015. (VIII. 17.) FM rendelete az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló nemzeti programok 2015. finanszírozásának szabályairól.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008.  évi XLVI.  törvény 76.  § (2)  bekezdés 20.  pontjában, valamint
a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1. és 2.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A pénzügyi hozzájárulás igénybevételének általános szabályai 1. § E rendelet alkalmazásában
a) állattartó: az  a  természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet,
aki (amely) az állat ellátásáért és felügyeletéért felelős állandó vagy ideiglenes jelleggel;
b) baromfiállományból való hatósági mintavétel: zoonózist okozó egyes szalmonellák elleni gyérítési program
keretében a baromfiállomány környezetéből való mintavétel a hatóság által;
c) tárgyhónap: az adott tevékenység, szolgáltatás, beszerzés, egyéb költség naptári hónapja;
d) tárgynegyedév: az adott tevékenység, szolgáltatás, beszerzés, egyéb költség naptári negyedéve;
e) tárgyfélév: az adott tevékenység, szolgáltatás, beszerzés, egyéb költség naptári féléve;
f ) tárgyidőszak: az adott tárgyhónap, tárgynegyedév vagy tárgyfélév;
g) végrehajtási időszak: a 2015. január 1-je és 2015. december 31-e közötti időszak;
h) vizsgálat: kórokozó jelenlétének vagy hiányának, a  patológiás folyamatnak vagy egy adott kórokozóra
való hajlamnak laboratóriumi körülmények között, egy mintán való kimutatása, diagnosztizálása, illetve
értékelése.
2. § A nemzeti programok elfogadásáról és a kapcsolódó pénzügyi támogatásról szóló SANTE/VP/2015/HU/SI2.700811
számú támogatási határozatnak megfelelően, az  élelmiszerlánccal, az  állategészségüggyel és állatjóléttel,
valamint a  növényegészségüggyel és a  növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó
rendelkezések megállapításáról, a  98/56/EK, a  2000/29/EK és a  2008/90/EK tanácsi irányelv, a  178/2002/EK,
a  882/2004/EK és a  396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a  2009/128/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 66/399/EGK,
a 76/894/EGK és a 2009/470/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 652/2014/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint, az alábbi célterületeken vehető igénybe pénzügyi hozzájárulás:
a) a  Gallus gallus tenyész-, tojó- és brojlercsirke-állományokban, valamint a  pulykaállományokban (Meleagris
gallopavo) előforduló szalmonellózis (zoonózist okozó szalmonella),
b) a klasszikus sertéspestis,
c) az afrikai sertéspestis,
d) a baromfiban és a vadon élő madarakban előforduló madárinfluenza,
e) a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE), szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (BSE) és súrlókór,
f ) a veszettség
felszámolására, az  ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves nemzeti
programok.
3. § A pénzügyi hozzájárulás forrása a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény
1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Uniós programok
kiegészítő támogatása alcím, 9. Egyes állatbetegségek megelőzésének és felszámolásának támogatása
jogcímcsoporton előirányzott összeg, valamint az  Európai Unió általános költségvetésének terhére a  nemzeti
programok elfogadásáról és a  kapcsolódó pénzügyi támogatásról szóló SANTE/VP/2015/HU/SI2.700811 számú
támogatási határozat alapján a 2. § szerinti célterületek finanszírozására biztosított pénzösszeg.
4. § (1) A  jogosultság mértékét alátámasztó számlákon és egyéb bizonylatokon (a  továbbiakban együtt: számla)
szereplő összegekhez abban az  esetben nyújtható pénzügyi hozzájárulás, amennyiben a  számla teljesítési
dátuma a  végrehajtási időszakra esik, de a  számla nem az  adott tárgyidőszakot követően keletkezett. A  pénzügyi
hozzájárulás folyósítására a 11. § (2) bekezdése esetén csak pénzügyileg is teljesített számla esetében kerülhet sor.
(2) A  pénzügyi hozzájárulás alapja a  pénzügyileg teljesített számlán szereplő költségek általános forgalmi adót és
egyéb adót nem tartalmazó összege.
5. § (1) A pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet (a továbbiakban: kérelem) – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kivételekkel –
a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) és a 11. § (2) bekezdésben meghatározott alcélterület
esetében a  Magyar Juh- és Kecsketenyésztő Szövetség negyedévente egy alkalommal, postai úton vagy személyesen,
a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) által rendszeresített és a  honlapján közzétett,
2. melléklet szerinti adattartalmú nyomtatványon, az egyes tárgynegyedévet követő hónap utolsó napjáig, első alkalommal
2015 első félévére vonatkozóan 2015. szeptember 30-ig nyújthatja be az MVH-hoz.
(2) A  7.  § (4)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott alcélterületek esetében a  kérelmet az  élelmiszerláncbiztonsági és állategészségügyi hatáskörében eljáró megyei kormányhivatalok (a  továbbiakban: megyei
kormányhivatal) havonta egy alkalommal, az  egyes tárgyhónapokat követő hónap utolsó napjáig, míg 2015 első
félévére, valamint július és augusztus hónapra vonatkozóan – együttesen – 2015. szeptember 30-ig nyújthatják be
az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(3) A  7.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott alcélterületek esetében a  kérelmet a  megyei kormányhivatal
és a  NÉBIH két alkalommal, 2015 első félévére vonatkozóan 2015. szeptember 30-ig, 2015 második félévére
vonatkozóan 2016. január 29-ig nyújthatja be az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(4) A  8.  § (5)  bekezdésében és a  9.  § (5)  bekezdésében meghatározott alcélterületek esetében a  kérelmet a  megyei
kormányhivatal, a  10.  § (5)  bekezdésében meghatározott alcélterületek esetében a  megyei kormányhivatal
és a  NÉBIH két alkalommal, 2015 első félévére vonatkozóan 2015. szeptember 30-ig, 2015 második félévére
vonatkozóan 2016. január 29-ig nyújthatja be az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(5) A  kérelemhez csatolni kell a  tárgyidőszakban a  kapcsolódó költségeket igazoló számlákról készült, a  3.  melléklet
szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
(6) Kizárólag az adott tárgyidőszakokban vagy azt megelőzően – de a végrehajtási időszak alatt – kiállított és teljesített
számlák után igényelhető és nyújtható támogatás.
(7) Az  MVH a  kérelmeket azok beérkezési sorrendje szerint bírálja el. Hiányosan vagy hibásan benyújtott kérelmek
esetén az elbírálás sorrendjét a maradéktalan hiánypótlás beérkezése határozza meg.
(8) Ha az  adott célterületre egy napon beérkezett támogatási igény meghaladja a  még rendelkezésre álló keretet,
az  MVH egységes visszaosztást végez. Ennek során az  MVH az  adott napon beérkezett összes jogos igény és
a  felosztható keret arányosításával kapott együttható alkalmazásával állapítja meg a  folyósítható hozzájárulás
összegét. Az  adott célterületre meghatározott keret kimerülését követően beérkezett kérelmeket az  MVH érdemi
vizsgálat nélkül elutasítja.
(9) Az  MVH minden hónap utolsó napjáig tájékoztatja az  agrárpolitikáért felelős minisztert és a  NÉBIH-et, valamint
elektronikus úton a  megyei kormányhivatalt a  megelőző hónapban jóváhagyott támogatási kérelmek összegéről
és a keret kihasználtságáról. Az MVH haladéktalanul tájékoztatja az agrárpolitikáért felelős minisztert a támogatási
keret kimerüléséről.
(10) Az  adott célterületre meghatározott keret megemelése esetén a  keret kimerülése miatt korábban meghozott
elutasítást vagy visszaosztást tartalmazó döntéseket a keretösszeget módosító miniszteri rendelet hatálybalépését
követő 10 munkanapon belül az MVH hivatalból felülvizsgálja.
6. § (1) A  kérelem jóváhagyását követően – a  forrás rendelkezésre állása esetén – a  jóváhagyott összeg a  kérelmezőnek
harminc napon belül az  ügyfél-nyilvántartási rendszerbe bejelentett fizetési számlájára kerül átutalásra.
Amennyiben a  forrás nem áll rendelkezésre, a  harmincnapos határidő azon a  napon kezdődik, amikor a  forrás
az MVH-nál rendelkezésre áll.
(2) Az  euróban meghatározott pénzügyi hozzájárulást az  MVH forintban fizeti ki. Az  euró-forint átváltás az  Európai
Központi Bank által közzétett, e rendelet hatálybalépésének napján érvényes középárfolyamon történik.
(3) Ha a  költségtérítés igénylésére vonatkozó feltételek teljesítésének helyszíni ellenőrzése során az  állattartónál
a  NÉBIH, illetve a  megyei kormányhivatal a  költségtérítés kifizetését követően megállapítja, hogy az  állattartó
a feltételeket nem teljesíti, akkor az állattartó részére a végrehajtási időszakban az adott célterületre kifizetett teljes
összeg jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(4) Ha az  e  rendelet kapcsán történt kifizetések ellenőrzése során az  ellenőrzésre jogosult szerv megállapítja, hogy
az  állattartó nem a  7.  § (5)  bekezdés d)  pontjának és (6)  bekezdésének megfelelően küldte meg a  jogosultságot
igazoló dokumentumokat a megyei kormányhivatalnak, az állattartó köteles a jogosulatlanul igénybe vett összeget
a megyei kormányhivatal részére visszatéríteni.
2. A pénzügyi hozzájárulás igénybevételének részletes szabályai 7. § (1) A  szalmonellózis tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  nemzeti programok elfogadásáról és a  kapcsolódó
pénzügyi támogatásról szóló SANTE/VP/2015/HU/SI2.700811 számú támogatási határozat 3.  cikk 3.  pont
c) alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti baromfiállományokból történő hatósági mintavétel költségeire,
az  ennek keretében elvégzett bakteriológiai vizsgálatok, antimikrobiális gátló hatásra irányuló vizsgálatok és
a  szerotipizálás költségeire, a  felszámolásra került állatok és tojások értékéért az  állattartó részére fizetendő
kárenyhítésre, az  oltóanyagok beszerzésére, valamint a  fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett
hatósági laboratóriumi vizsgálatok költségeire vehető igénybe. A  keretösszeg a  végrehajtási időszakra összesen
3 373 333 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 85 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig:
a) a hatósági mintavétel keretében végzett bakteriológiai vizsgálatok és szerotipizálások;
b) a  hatósági mintavétel keretében a  fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett bakteriológiai
vizsgálatok;
c) a  szalmonellafertőzöttség szempontjából vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben
antimikrobiális anyagok vagy a baktériumok szaporodását gátló hatások kimutatására végzett vizsgálatok
költségei tekintetében.
(3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg:
a) bakteriológiai vizsgálat esetén vizsgálatonként a 18,19 EUR-nak,
b) szerotipizálás esetén vizsgálatonként a 38,38 EUR-nak,
c) fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett vizsgálat esetén vizsgálatonként a 16,72 EUR-nak,
d) a  szalmonellafertőzöttség szempontjából vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben
antimikrobiális anyagok kimutatására végzett vizsgálat esetén vizsgálatonként a 3,43 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére az  a) és b)  pont esetében a  megyei kormányhivatal, a  c)  pont esetében
a megyei kormányhivatal és a NÉBIH jogosult 3 288 333 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig:
a) az  állattartónak a  megyei kormányhivatal által, a  fertőzött tojó- vagy tenyészállomány felszámolása
érdekében elrendelt állatleölés (leöletés) vagy elkülönített vágás, tojásártalmatlanítás vagy nem keltetett
tenyésztojás hőkezelése következtében keletkezett kára enyhítéséhez,
b) az állattartónak a tenyész- és tojóállományokban, a hatóság által jóváhagyott járványügyi intézkedési terve
szerinti immunizáláshoz szükséges oltóanyagok beszerzési költségeinek, állományonként, szerotípusonként
maximálisan kétszeri, azaz összesen négy vakcina költsége megtérítéséhez, illetve
c) a baromfiállományból való hatósági mintavételhez.
 (5) A  megyei kormányhivatal a  (4)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti pénzügyi hozzájárulást csak olyan állattartónak
történt kifizetést követően igényelheti, aki a  NÉBIH által rendszeresített és a  honlapján közzétett, az  1.  melléklet
szerinti adattartalmú kérelmet benyújtja a telephely szerint illetékes megyei kormányhivatalhoz, és
a) eleget tett
aa) a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló miniszteri rendeletben meghatározott bejelentési kötelezettségének és
ab) a  szalmonellózis elleni védekezés egyes szabályairól szóló miniszteri rendeletben foglalt
kötelezettségeinek,
b) a kérelem benyújtásának időpontjában
ba) valamennyi állat-egészségügyi nyilvántartásba vételi, nyilvántartás vezetési és adatszolgáltatási
kötelezettségének eleget tett,
bb) nem áll csőd-, felszámolási, végrehajtási vagy végelszámolási eljárás alatt, vagy – természetes
személy esetében – nem áll gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt, és
bc) nincs köztartozása
és ezen feltételeknek való megfelelésről a kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik,
c) nyilatkozik, hogy a  (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott esetben a  beszerzett oltóanyagot
az  állategészségügyi hatóság által jóváhagyott járványügyi intézkedési tervben leírtak szerint használja fel,
továbbá
d) csatolja az  adott naptári hónapra vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyhónapot követő hónap
15.  napjáig, illetve 2015 első félévére, valamint július és augusztus hónapra vonatkozóan – együttesen –
2015.  szeptember 14-ig az  oltóanyag beszerzésének költségeit igazoló bizonylatoknak (számlák, kifizetést
igazoló bizonylatok) a számla kiállítója vagy közjegyző által hitelesített másolati példányait és az oltóanyag
felhasználását igazoló bizonylatok másolati példányait.
(6) Az állattartónak a levágott vagy leselejtezett állatok, illetve az ártalmatlanított vagy hőkezelt, nem keltetett tojások
után járó összeg nem haladhatja meg az állatnak a közvetlenül a levágás vagy leselejtezés előtti piaci értékét, illetve
a tojásoknak közvetlenül az ártalmatlanítás vagy a nem keltetett tojások hőkezelés előtti piaci értékét. Az összegből
le kell vonni továbbá a maradványértéket a levágott állatok, illetve a hőkezelt, nem keltetett tojások esetében.
(7) A  megyei kormányhivatal a  (4)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti pénzügyi hozzájárulást csak olyan állattartónak
történt kifizetést követően igényelheti, amely esetében az  (5) és (6)  bekezdésben leírtak alapján megállapította
a költségtérítés összegét a (9) bekezdésben foglaltakra tekintettel.
(8) A (4) bekezdés c) pontjában foglalt hatósági mintavétel esetén a pénzügyi hozzájárulás igénybevételére
a) a megyei kormányhivatal jogosult, ha a mintavételt hatósági állatorvos végzi,
b) a NÉBIH jogosult, ha a mintát jogosult állatorvos veszi, és a jogosult állatorvos a NÉBIH részére számlát állít ki
a mintavétel költségéről.
 (9) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de maximális összege átlagosan nem haladhatja meg:
a) felszámolt Gallus gallus tenyész-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 8 EUR-nak,
b) felszámolt Gallus gallus tojó-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 4,40 EUR-nak,
c) felszámolt Meleagris gallopavo tenyészpulyka-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként
a 24 EUR-nak,
d) Gallus gallus tenyészbaromfi keltető tojásai esetén ártalmatlanított vagy hőkezelt keltető tojásonként
a 0,40 EUR-nak,
e) Gallus gallus étkezési tojásai esetén ártalmatlanított étkezési tojásonként a 0,08 EUR-nak,
f ) Meleagris gallopavo tenyészpulykák keltető tojásai esetén ártalmatlanított vagy hőkezelt keltető tojásonként
a 0,80 EUR-nak,
g) oltóanyag beszerzésére adagonként a 0,1 EUR-nak,
h) baromfiállományokból való mintavétel esetén állományonként, mintavételenként az 5,97 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(10) E  § alkalmazásában a  számlák teljesítési dátuma a  (9)  bekezdés g)  pontja esetében a  vakcina beadásának, illetve
felhasználásának időpontja, a  (9)  bekezdés a)–f )  pontja tekintetében pedig a  felszámolás, illetve ártalmatlanítás
időpontja.
8. § (1) A klasszikus sertéspestis tekintetében a pénzügyi hozzájárulás a nemzeti programok elfogadásáról és a kapcsolódó
pénzügyi támogatásról szóló SANTE/VP/2015/HU/SI2.700811 számú támogatási határozat 3.  cikk 2.  pont
b) alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti, a vaddisznók virológiai és szerológiai vizsgálatainak költségeire,
valamint a  mintavétel költségeire vehető igénybe. A  keretösszeg a  végrehajtási időszakra 120 000 EUR-nak
megfelelő forintösszeg.
(2) A  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a  NÉBIH jogosult 32 860 EUR keretösszegig a  laboratóriumi vizsgálatok
költségei tekintetében.
(3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg:
a) ELISA tesztenként a 3,38 EUR-nak,
b) PCR tesztenként a 19,01 EUR-nak,
megfelelő forintösszeget.
(4) A  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a  megyei kormányhivatal jogosult 87 140 EUR-nak megfelelő forint
keretösszegig a vadászatra jogosult vaddisznóból történő mintavétel során keletkezett költségei megtérítéséhez.
(5) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg
mintavételenként vaddisznó esetében állatonként a 10 EUR-nak megfelelő forintösszeget. Költségként az elhullott
vaddisznók tetemeinek összegyűjtéséért vagy az  állatok kilövéséért, továbbá az  állatoknak vagy a  belőlük levett
mintáknak a  hatóságok számára történő átadásáért fizetett költség számolható el, amennyiben a  vadászatra
jogosult a  megyei kormányhivatal részére benyújtja a  mintavétellel kapcsolatos költségeket igazoló pénzügyi
bizonylatok másolatát.
(6) A megyei kormányhivatal a (4) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulást csak olyan mintavevőnek történt kifizetés
után igényelheti, amelynek esetében a  NÉBIH vizsgálatra alkalmasnak minősítette a  levett mintákat, valamint
a  mintavevő vadászatra jogosult benyújtja az  adott naptári félévre vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyfélévet
követő hónap 15. napjáig, illetve 2015 első félévére vonatkozóan 2015. szeptember 14-ig a  mintavétel költségeit
igazoló bizonylatok (számlák, kifizetést igazoló bizonylatok) másolati példányait a  megyei kormányhivatalnak.
A vadászatra jogosultnak a pénzügyi bizonylatokhoz csatolni kell a NÉBIH által kiadott éves klasszikus sertéspestis
monitoring programban előírt, a mintavevő által aláírt mintaazonosító lapok másolatait.
9. § (1) Az  afrikai sertéspestis tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  nemzeti programok elfogadásáról és a  kapcsolódó
pénzügyi támogatásról szóló SANTE/VP/2015/HU/SI2.700811 számú támogatási határozat 3.  cikk 3.  pont
a)  alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti, vaddisznók virológiai és szerológiai vizsgálatainak költségeire,
a mintavétel költségeire, továbbá az országhatáron történő fertőtlenítés költségeire vehető igénybe. A keretösszeg
a végrehajtási időszakra 272 313 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 139 933 EUR keretösszegig a  laboratóriumi vizsgálatok
költségei tekintetében, valamint 128 000 EUR keretösszegig a  fertőtlenítőszerek és felszerelések vásárlása
tekintetében.
(3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg:
a) ELISA tesztenként a 3,38 EUR-nak,
b) PCR tesztenként a 19,01 EUR-nak,
c) vírusizolálás esetén vizsgálatonként a 24,95 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére
a) 400 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig valamennyi megyei kormányhivatal jogosult a  vadászatra
jogosult passzív monitoring keretében vaddisznóból történő mintavétel során keletkezett költségei
megtérítéséhez;
b) 440 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig valamennyi megyei kormányhivatal jogosult a  hatósági vagy
a feladattal megbízott szolgáltató állatorvos passzív monitoring keretében házisertésből történő mintavétel
során keletkezett költségei megtérítéséhez;
c) 3 540 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig a  Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal jogosult
a vadászatra jogosult célzott monitoring keretében kilőtt vaddisznóból történő mintavétel során keletkezett
költségei megtérítéséhez.
(5) Nem igényelhető és nem fizethető mintavételi költség a  (4)  bekezdés c)  pontja szerinti keretből azon célzott
monitoring keretében kilőtt vaddisznóból származó minták esetében, melyek után a  8.  § (4)  bekezdése szerinti
keretből a mintavétel kifizetése leigénylésre kerül.
(6) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg
mintavételenként:
a) házi sertés esetében állatonként a 0,55 EUR-nak megfelelő forintösszeget,
b) vaddisznó esetében állatonként a 10 EUR-nak megfelelő forintösszeget.
(7) Költségként az elhullott vaddisznók tetemeinek összegyűjtéséért vagy az állatok kilövéséért, továbbá az állatoknak
vagy a belőlük levett mintáknak a hatóságok számára történő átadásáért fizetett költség számolható el, amennyiben
a  vadászatra jogosult a  megyei kormányhivatal részére benyújtja a  mintavétellel kapcsolatos költségeket igazoló
pénzügyi bizonylatok másolatát.
(8) A megyei kormányhivatal a (4) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulást csak olyan mintavevőnek történt kifizetés
után igényelheti, amelynek esetében a  NÉBIH vizsgálatra alkalmasnak minősítette a  levett mintákat, valamint
a  mintavevő vadászatra jogosult benyújtja az  adott naptári félévre vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyfélévet
követő hónap 15. napjáig, illetve 2015 első félévére vonatkozóan 2015. szeptember 14-ig a  mintavétel költségeit
igazoló bizonylatok (számlák, kifizetést igazoló bizonylatok) másolati példányait a  megyei kormányhivatalnak.
A vadászatra jogosultnak a pénzügyi bizonylatokhoz csatolnia kell a NÉBIH által kiadott éves klasszikus sertéspestis
monitoring programban előírt, a mintavevő által aláírt mintaazonosító lapok másolatait.
10. § (1) A  madárinfluenza tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2015/HU/SI2.700811 számú támogatási
határozat 3.  cikk 2.  pont a)  alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti felmérési programok laboratóriumi
vizsgálatainak költségeire, valamint a  házi és a  vadon élő madarakból történő mintavétel költségeire vehető
igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 334 000 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 303 820 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig.
 (3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg:
a) H5/H7 altípusokra-HAG-próbára vizsgálatonként a 9,64 EUR-nak,
b) vírusizolációs próbára vizsgálatonként a 37,88 EUR-nak, valamint
c) PCR vizsgálatra vizsgálatonként a 19,74 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a megyei kormányhivatal és a NÉBIH jogosult 30 180 EUR-nak megfelelő
forint keretösszegig:
a) a  hatósági vagy a  feladattal megbízott szolgáltató állatorvos tenyésztett baromfiból való mintavétel során
keletkezett költségei megtérítéséhez,
b) a  vadászatra jogosult megbízottjának vagy más szerv megbízottjának (kivéve a  hatósági szolgálat
munkatársait) vagy a feladattal megbízott szolgáltató állatorvosnak a vadmadárból történő mintavétel során
keletkezett költségei megtérítéséhez.
(5) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg:
a) tenyésztett baromfi mintavételezésére mintánként az 1,19 EUR-nak,
b) vadmadarak mintavételezésére állatonként a 10 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(6) Költségként a tenyésztett baromfi esetén a levett mintáknak a hatóságok számára történő átadásáért, vadmadarak
esetén az elhullott vadmadarak tetemeinek összegyűjtéséért vagy a belőlük levett mintáknak a hatóságok számára
történő átadásáért fizetett költség vehető figyelembe, amennyiben
a) a vadászatra jogosult vagy a feladattal megbízott szolgáltató állatorvos a megyei kormányhivatal,
b) vadmadarak esetén más szervezet a NÉBIH
részére benyújtja a mintavétellel kapcsolatos költségeket igazoló pénzügyi bizonylatok másolatát.
(7) A  megyei kormányhivatal és a  NÉBIH a  (4)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulást csak olyan mintavevőnek
történt kifizetés után igényelheti, amelynek esetében a  NÉBIH vizsgálatra alkalmasnak minősítette a  levett
mintákat, valamint a  mintavevő benyújtja az  adott naptári félévre vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyfélévet
követő hónap 15. napjáig, illetve 2015 első félévére vonatkozóan 2015. szeptember 14-ig a  mintavétel költségeit
igazoló bizonylatok (számlák, kifizetést igazoló bizonylatok) másolati példányait a megyei kormányhivatalnak vagy
a NÉBIH-nek. A vadászatra jogosultnak és a szolgáltató állatorvosnak vagy más szervnek a pénzügyi bizonylatokhoz
csatolnia kell a  NÉBIH által kiadott éves madárinfluenza monitoring programban előírt, a  mintavevő által aláírt
mintaazonosító lapok másolatait.
11. § (1) A TSE (BSE és súrlókór) tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2015/HU/SI2.700811 számú támogatási
határozat 3.  cikk 3.  pont d)  alpontjával elfogadott nemzeti programok szerinti gyorstesztek, a  megerősítő- és
diszkriminatív elsődleges molekuláris vizsgálatok költségeire, valamint a  genotípus vizsgálatok költségére vehető
igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 430 000 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A  genotípus vizsgálatok esetében a  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a  Magyar Juh- és Kecsketenyésztő
Szövetség jogosult 105 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig.
(3) A  gyorstesztek, a  megerősítő- és a  diszkriminatív elsődleges molekuláris vizsgálatok esetében a  pénzügyi
hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult, 325 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig.
(4) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg:
a) egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az  ellenük való védekezésre és a  felszámolásukra
vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a  továbbiakban: 999/2001/EK rendelet) 12.  cikk (2)  bekezdésében és a  III.  melléklet A. fejezet
I. rész 2.1. és 3. pontjában meghatározott követelmények teljesítése érdekében a szarvasmarhafélék esetében
elvégzett gyorstesztekre gyorstesztenként a 7,40 EUR-nak,
b) a  999/2001/EK rendelet III.  melléklet A. fejezet I. rész 2.2.  pontjában meghatározott követelmények
teljesítése érdekében az  egyes tagállamok éves BSE-ellenőrzési programjaik felülvizsgálatára történő
felhatalmazásáról szóló, 2009. szeptember 28-i 2009/719/EK bizottsági határozat mellékletében nem szereplő
tagállamokból vagy harmadik országokból származó szarvasmarhafélékre vonatkozó programok keretében
a szarvasmarhafélék esetében elvégzett gyorstesztekre gyorstesztenként a 7,40 EUR-nak,
c) juh- és kecskefélék esetében a  999/2001/EK rendelet 12.  cikk (2)  bekezdésében, III.  melléklet A. fejezet
II. rész 5.  pontjában és VII.  mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő gyorsteszt
vizsgálatokra és a  999/2001/EK rendelet III.  melléklet A. fejezet II. rész 2. és 3.  pontjában meghatározott
minimumkövetelmények teljesítéséhez szükséges mennyiségben gyorsteszt vizsgálatokra gyorstesztenként
a 7,40 EUR-nak,
d) a  999/2001/EK rendelet X.  melléklet C. fejezet 3.2. bekezdés c)  pont i.  alpontjának megfelelően végzett
elsődleges molekuláris megkülönböztető vizsgálatokra vizsgálatonként a 194 EUR-nak,
e) a 999/2001/EK rendelet X. melléklet C. fejezetében említett megerősítő tesztekre – gyorstesztek kivételével –
tesztenként átlagosan legfeljebb az 50 EUR-nak,
f ) genotipizálási vizsgálatokra vizsgálatonként átlagosan legfeljebb a 15 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
12. § (1) A  veszettség tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2015/HU/SI2.700811 számú támogatási határozat
3.  cikk 3.  pont b)  alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti laboratóriumi vizsgálatok, a  veszettség
antigénjének vagy antitestjeinek kimutatására végzett laboratóriumi vizsgálatok, a  veszettségvírus izolálása és
karakterizálása, biomarker kimutatása és a vakcinát tartalmazó csalétkek titrálása, valamint az oltóanyag beszerzési
és kihelyezési költségeire vehető igénybe. A  keretösszeg a  végrehajtási időszakra 2 959 422 EUR-nak megfelelő
forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
 (3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de maximális összege átlagosan nem haladhatja meg:
a) szerológiai vizsgálatonként a 15,24 EUR-nak,
b) fluoreszkáló ellenanyagpróbára (FAT) vizsgálatonként a 13,09 EUR-nak,
c) orális csalétekvakcina beszerzése esetében csalétkenként legfeljebb a 0,28 EUR-nak,
d) orális csalétekvakcina kihelyezése esetében csalétkenként legfeljebb a 0,47 EUR-nak,
e) vadon élő állatok átadása a hatóságoknak laboratóriumi vizsgálatok végzése céljából állatonként legfeljebb
a 23,33 EUR-nak,
f ) biomarker (tetraciklin csontból való) kimutatására szolgáló tesztek esetében tesztenként legfeljebb
a 10 EUR-nak,
g) veszettségvírus izolálása és karakterizálása pozitív veszettségi mintákon, vizsgálatonként legfeljebb
a 40 EUR-nak,
h) vírust tartalmazó csalétekvakcina-minták titrálása esetében vizsgált csalétekvakcina-mintánként legfeljebb
a 100 EUR-nak
megfelelő forintösszeget. 3. Záró rendelkezések
13. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) A 16. § 2015. december 31-én lép hatályba.
14. § Ez a  rendelet a  tagállamok által 2015-re és az  azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és
zoonózisok felszámolására, az  ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves
programok, valamint az  azokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló, 2015. január 30-i
SANTE/VP/2015/HU/SI2.700811 számú támogatási határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
15. § (1) Az  egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az  ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre
irányuló nemzeti programok 2014.  évi finanszírozásának szabályairól szóló 50/2014. (IV. 29.) VM rendelet
(a továbbiakban: R.) 5. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Az  adott célterületre meghatározott keret megemelése esetén a  keret kimerülése miatt korábban meghozott
elutasítást vagy visszaosztást tartalmazó döntéseket a keretösszeget módosító miniszteri rendelet hatálybalépését
követő 10 munkanapon belől az MVH hivatalból felülvizsgálja.”
(2) Az R. 7. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 75 500 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig:
a) a hatósági mintavétel keretében végzett bakteriológiai vizsgálatok és szerotipizálások;
b) a hatósági mintavétel keretében a fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett bakteriológiai vizsgálatok;
c) a szalmonellafertőzöttség szempontjából vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben antimikrobiális
anyagok vagy a baktériumok szaporodását gátló hatások kimutatására végzett vizsgálatok
költségei tekintetében.”
(3) Az R. 7. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére az a) és b) pont esetében a megyei kormányhivatal, a c) pont esetében
a megyei kormányhivatal és a NÉBIH jogosult 3 804 500 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig:
a) az  állattartónak a  megyei kormányhivatal által a  fertőzött tojó- vagy tenyészállomány felszámolása érdekében
elrendelt állatleölés (leöletés) vagy elkülönített vágás, tojásártalmatlanítás vagy nem keltetett tenyésztojás
hőkezelése következtében keletkezett kára enyhítéséhez,
b) az  állattartónak a  tenyész- és tojóállományokban a  hatóság által jóváhagyott járványügyi intézkedési terve
szerinti immunizáláshoz szükséges oltóanyagok beszerzési költségeinek, állományonként, szerotípusonként
maximálisan kétszeri, azaz összesen négy vakcina költsége megtérítéséhez, illetve
c) a baromfiállományból való hatósági mintavételhez.”
(4) Az R. 8. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 50 500 EUR keretösszegig a laboratóriumi vizsgálatok
költségei tekintetében.”
(5) Az R. 8. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a  megyei kormányhivatal jogosult 29 500 EUR-nak megfelelő forint
keretösszegig a vadászatra jogosult vaddisznóból történő mintavétel során keletkezett költségei megtérítéséhez.”
(6) Az R.
a) 5. § (2) bekezdésében az „a megyei kormányhivatalok” szövegrész helyébe az „az élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi hatáskörében eljáró megyei kormányhivatalok (a továbbiakban: megyei kormányhivatal)”,
b) 6.  § (3)  bekezdésében az  „a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatósága” szövegrész helyébe az „a megyei kormányhivatal”,
c) 7.  § (5)  bekezdésében a  „megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóságához” szövegrész helyébe a „megyei kormányhivatalhoz”
szöveg lép.
16. § Hatályát veszti az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel
kísérésükre irányuló nemzeti programok 2014. évi finanszírozásának szabályairól szóló 50/2014. (IV. 29.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1140/2012. (V. 10.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a köztársasági
elnökváltáshoz kapcsolódó költségekre 196,5 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási,
a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet II. Köztársasági Elnökség
fejezet, 1. Köztársasági Elnöki Hivatal cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra azonnal
elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
6/2018. (VIII. 23.) PM rendelete a 2019. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 102. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés 4. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed minden munkáltatóra és az általuk általános munkarendben foglalkoztatottakra.
2. § A 2019.  évi munkaszüneti napok körüli – a  naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend
a következő:
a) augusztus 10., szombat munkanap
 augusztus 19., hétfő pihenőnap
b) december 7., szombat munkanap
 december 24., kedd pihenőnap
c) december 14., szombat munkanap
 december 27., péntek pihenőnap
3. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
4. § Ez a rendelet 2020. január 1-jén hatályát veszti.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


text:
174/2003. (X. 28.) Korm. rendelete a közműves szennyvízelvezető és -tisztító művel gazdaságosan el nem látható területekre vonatkozó Egyedi Szennyvízkezelés Nemzeti Megvalósítási Programjáról.
A Kormány a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 36. §-ában kapott felhatalmazás alapján — a Kvtv.
6—8. §-ában, a 19—21. §-ában és a 47. §-ában, a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 4. §-ának (1) és (2),
a 45. §-ának (7) bekezdésében foglaltakra figyelemmel —
a felszíni és a felszín alatti vizek, valamint a földtani közeg
minőségét veszélyeztető, a települési szennyvizekből származó szennyezőanyag-terhelések csökkentése érdekében a
következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya
a) az Egyedi Szennyvízkezelési Nemzeti Megvalósítási
Program (a továbbiakban: Nemzeti Program) végrehajtásával összefüggő egyedi szennyvízkezelésre lehatárolt területeken keletkező települési szennyvizek egyedi kezelésére, így különösen a szennyvizek egyedi gyűjtésére, tisztítására és ártalommentes elhelyezésére,
b) a Települési Szennyvízkezelési Program végrehajtásával összefüggő környezetvédelmi, vízgazdálkodási és
egyéb gazdaságossági szakmai követelmények meghatározására és azok alkalmazására
terjed ki. Fogalommeghatározások 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) egyedi szennyvízkezelésre lehatárolt terület: külön jog
szabály1 szerint lehatárolt, a közműves szennyvízelvezetéssel el nem látható települések és településrészek területe,
ahol egyedi szennyvízkezelést kell alkalmazni, mivel a
szennyvízkibocsátás nem eléggé koncentrált ahhoz, hogy a
közműves szennyvízelvezetés és -tisztítás megvalósítása
gazdaságos legyen, és a szennyvízcsatornázást környezetvédelmi szempontok sem indokolják;
b) egyedi szennyvízkezelés: az egyedi szennyvízkezelésre
lehatárolt területeken olyan egyedi szennyvízkezelési létesítmények (építmények) alkalmazása, amelyek 1—25 lakosegyenértéknek (főnek) megfelelő települési szennyvíz
tisztítását és/vagy végső elhelyezését, illetve átmeneti gyűjtését, tárolását szolgálják. Ezek a környezetvédelmi és
vízgazdálkodási szempontoktól, illetve a beépítési szokásoktól függően lehetnek: az egyedi szennyvíz-elhelyezési
kislétesítmények, az egyedi szennyvíztisztító kisberendezések és az egyedi zárt szennyvíztárolók. Az egyedi szennyvízkezelési létesítmények (építmények) karbantartása
során keletkező folyadék, iszap és építőanyag hulladékok
elszállítását és kezelését külön jogszabály2 szerint kell
végezni
ba) egyedi szennyvíz-elhelyezési kislétesítmény: olyan létesítmény (építmény), amely a környezeti elemek terhelését csökkentve a települési szennyvizek nem közműves
elvezetésére-tisztítására és elhelyezésére szolgál, a közműves szennyvízelvezetéssel és -tisztítással egyenértékű környezetvédelmet és életminőséget biztosít. Az egyedi
szennyvíz-elhelyezési kislétesítmény a szennyezőanyagok
lebontását energiabevitel nélkül végzi. Technológiai elemei: az oldómedence, a kavics/homokszűrő(k), amelyek
összességében lehetővé teszik — a földtani közegbe történő végső kibocsátás esetén — a növényzet és a talaj élővilága számára a tisztított szennyvizek maradék tápanyagtartalmának hasznosítását, vagy a felszíni vizekben történő
ártalommentes elhelyezést,
bb) egyedi szennyvíztisztító kisberendezés: olyan létesítmény (építmény), amely a települési szennyvizek nem közműves elvezetésére-tisztítására és elhelyezésére szolgál, a
közműves szennyvízelvezetéssel és -tisztítással egyenértékű környezetvédelmi megoldást biztosít. A szennyezőanyagok lebontását energiabevitel segítségével végző egyedi szennyvíztisztító kisberendezésnek biztosítania kell a
szennyvizek szennyezőanyag tartalmának külön jogszabályban 3 előírt mértékű eltávolítását, akár felszíni víz, akár
a földtani közeg a befogadó,
1 26/2002. (II. 27.) Korm. r.
2 2000. évi XLIII. törvény, 16/2002. (IV. 10.) EüM r.
3 203/2001. (X. 26.) Korm. r., 9/2002. (III. 22.) KöM—KöViM e. r.;
bc) egyedi zárt szennyvíztároló: olyan létesítmény (építmény), amely egy vagy több, zártan és vízzáróan kialakított
medencéből áll; a szennyvizek ártalommentes gyűjtésére és
a szennyvízből keletkező települési folyékony hulladék
időszakos tárolására szolgál; az ebben gyűjtött települési
folyékony hulladék ártalommentes elhelyezése a rendszeres elszállítás, a hulladékgazdálkodásra vonatkozó külön
jogszabályok 4 szerinti további kezelés után biztosított;
c) szennyvizek ártalommentes elhelyezése: a szennyvizek
bevezetése a természeti környezetbe, a kibocsátásokra, a
környezeti elemek védelmére vonatkozó külön jogszabálynak 5 megfelelő mértékű tisztítást követően;
d) egyedi szennyvízelhelyezés: az egyedi szennyvízelhelyezési kislétesítményekből elszivárgó vagy elfolyó,
valamint az egyedi szennyvíztisztító kisberendezésekből
elfolyó tisztított szennyvizeknek a külön jogszabály6
szerinti földtani közegben vagy felszíni vízben történő
elhelyezése;
e) szakszerű egyedi szennyvízkezelés: az ingatlanokon
épülő egyedi szennyvízkezelő létesítmények megvalósításának, valamint működtetésének szervezett és rendszeresen ellenőrzött módon, a Települési Szennyvízkezelési
Program keretében történő biztosítása, különös tekintettel a meglévő létesítmények műszaki felülvizsgálatára, felszámolására, az új létesítmények tervezésére, kivitelezésére, az üzemeltetésre, a karbantartásra, a felújításra, a nyilvántartásra, továbbá a használattal összefüggő szakvélemény készítésre, a szerződéskötésre, adatszolgáltatásra,
díjbeszedésre;
f) magas talajvízállású terület: az a terület, ahol a talajvíz
felszíntől számított legmagasabb szintje egy adott referenciaidőszakban nem haladja meg a 2,00 métert. A referenciaidőszak, országos, áttekintő vizsgálat esetében, azokon
a területeken, ahol 10 km-en belül felszín közeli vízszintészlelő törzshálózat van: 1956—1960. Egy adott lehatárolt
terület eltérhet a magas talajvízállású területi minősítéstől,
ha a felelős által végzett, vagy végeztetett részletes vizsgálat
eredményét a vízügyi igazgatóság elfogadja.
A Nemzeti Program meghatározása 3. § (1) A Nemzeti Programnak a külön jogszabállyal kihirdetett szennyvízelvezetési és -tisztítási programmal egyeztetett adatait a rendelet melléklete tartalmazza.
4 2000. évi XLIII. törvény
5 33/2000. (III. 17.) Korm. r., 10/2000. (VI. 2.) KöM—EüM—FVM—
(2) A Nemzeti Program végrehajtása érdekében az egyedi szennyvízkezelésre lehatárolt területeken a szennyvíz
keletkezésével érintett ingatlan tulajdonosa a szennyvíz
szakszerű egyedi kezeléséről és ártalommentes elhelyezéséről az e rendelet és a vonatkozó jogszabályok előírásainak megfelelően köteles gondoskodni.
(3) Az egyedi szennyvízkezelésre lehatárolt területek
közé tartoznak, a (4) bekezdés szerinti kivétellel:
a) a szennyvízelvezetési agglomerációba külön jogszabály7 szerint nem tartozó települések közigazgatási területei,
b) a szennyvízelvezetési agglomerációba tartozó települések azon része, ahol szennyvízelvezető művek létesítése külön jogszabály8 szerint nem indokolt.
(4) Az egyedi szennyvíz-elhelyezéssel összefüggő, e rendelet szerinti létesítmény (építmény) a külön (így például
vízgazdálkodási, építésügyi) jogszabályban9 meghatározott
engedéllyel létesíthető. Az engedélyezési eljárás során az
érzékeny és védett területekre tekintettel az egyedi szennyvízelhelyezés alkalmazhatóságát külön vizsgálni kell. Az
alábbi
a) a felszín alatti vizek védelmével összefüggő 33/2000.
(III. 17.) Korm. rendelet szerinti ,,A’’ Fokozottan érzékeny
területek c) pontja szerinti karszt és d) pontja, illetve a ,,B’’
Érzékeny területek c) pontjában meghatározott, a
123/1997. (VII. 18.) Korm. rendelet szerinti vízbázis védőterületeken,
b) a külön jogszabály10 szerint környezetvédelmi szempontból kijelölt érzékeny felszíni vizek partvonalától számított 250 m szélességű területein,
c) a külön jogszabályban11 az egyéb védett területek
között szereplő felszíni vizek partvonalától számított
250 m szélességű területein,
d) a magas talajvízállású területeken
az egyedi szennyvíz-elhelyezési kislétesítmény csak külön
jogszabály12 tiltó rendelkezése hiányában és az egyedi vizsgálat eredményétől függően alkalmazható.
(5) A (4) bekezdés szerinti környezetvédelmi szempontból védett területtel érintett településeken — egyedi
szennyvíz-elhelyezési létesítmény tervezett megvalósítása
esetén — külön vizsgálat keretében részletesen be kell
mutatni, hogy
a) az adott területrész nem tartozik a (4) bekezdés szerinti területekhez;
b) az egyedi szennyvízelhelyezés nem veszélyezteti a
felszíni és a felszín alatti vizeket.
7 25/2002. (II. 27.) Korm. r.
8 26/2002. (II. 27.) Korm. r.
9 1995. évi LVII. törvény VIII. fej., az 1997. évi LXXVIII. törvény
III. fej., 72/1996. (V. 22.) Korm. r. 24—25. §
10 240/2000. (XII. 23.) Korm. r.
11 9/2002. (III. 22.) KöM—KöViM együttes r., 1. sz. melléklet 2. pont
12 123/1997. (VII. 18.) Korm. r.
(6) Azokon a településeken, illetve településrészeken,
ahol az egyedi szennyvízelhelyezés nem alkalmazható, ott
a szennyvizek szakszerű kezeléséről, gyűjtéséről, tisztításáról és ártalommentes elhelyezéséről vagy szennyvízelvezető-hálózat és szennyvíztisztítás megvalósításával, illetőleg
egyedi szennyvíztisztító kisberendezés, illetve zárt szennyvíztároló létesítésével kell gondoskodni, a Települési
Szennyvízkezelési Program keretében.
(7) Az új egyedi szennyvízkezelési létesítmények (építmények) megvalósításával egyidejűleg, a Települési
Szennyvízkezelési Program keretében gondoskodni kell a
korábban épített szakszerűtlen egyedi létesítmények (építmények) felszámolásáról, illetőleg környezetszennyezést
nem okozó hasznosításáról.
4. § (1) A Nemzeti Program megvalósításában részt vevő
helyi önkormányzatok által szervezett szakszerű egyedi
szennyvízkezeléshez támogatás (így például: Környezetvédelmi Alap Célelőirányzatból, KAC) akkor adható, ha
azzal a környezetvédelmi felügyelőség egyetért és az a
Települési Szennyvízkezelési Program szerint történik,
illetőleg biztosított a rendszeresen ellenőrzött megvalósítás és működtetés.
(2) Az alkalmazott szennyvíz-elhelyezési mód megválasztásánál a szennyvíz elhelyezése nem eredményezheti a
felszíni és a felszín alatti vizek minőségi és mennyiségi
állapotának romlását.
A Települési Szennyvízkezelési Programok
környezetvédelmi és vízgazdálkodási követelményei
5. § (1) A környezet védelmének általános szabályairól szóló
1995. évi LIII. törvény 46—48. §-a szerinti települési környezetvédelmi program részeként a Települési Szennyvízkezelési Programnak tartalmaznia kell különösen:
a) a jelenlegi helyzet bemutatását aa) a település társadalmi, gazdasági és szociális jellemzőiről,
ab) a felszíni és a felszín alatti vizek, valamint a földtani
közeg állapotáról a külön jogszabály szerinti13 határértékek figyelembevételével,
13 10/2000. (VI. 2.) KöM—EüM—FVM—KHVM együttes r. és
6/2002. (XI. 5.) KvVM r.
ac) az egyes településrészeken alkalmazott szennyvízelvezetési-tisztítási és egyéb szennyvízkezelési megoldásokról, továbbá azok környezeti és társadalmi hatásairól,
ad) a környezetvédelmi szempontból különösen védett
területnek minősülő településrészekről, azok lehatárolásáról;
b) a célkitűzéseket
ba) az egyes településrészek szennyvízelvezetési és ke
zelési megoldására vonatkozóan, megkülönböztetve a
szennyvízelvezető művel ellátott és ellátni tervezett településrészeket (a települési szennyvízelvezetési agglomeráció(ka)t), valamint a szakszerű egyedi szennyvízkezelésre
lehatárolt területeket, megadva az alkalmazni kívánt létesítmények (építmények) típusait és az egyes típusokkal
érintett területek lehatárolását, megfelelő indoklással,
megjelölve azokat a településrészeket is, ahol egyedi
szennyvízkezelés nem alkalmazható,
bb) a szennyvízelvezető művel összegyűjtött szennyvizek tisztítótelepének, a tisztított szennyvizek befogadójának fő környezetvédelmi jellemzőit, valamint az előírt kibocsátási határértékeket14, illetve azok teljesítésének feltételeit,
bc) a települési szennyvízelvezetési agglomerációhoz
nem tartozó területek szennyvizeinek ártalmatlanítására
vonatkozóan e rendelet követelményeknek való megfelelést,
bd) az egyedi szennyvízkezelési létesítményekre (építményekre) vagy az egyéb tervezett szennyvíz-ártalmatlanítási megoldásokra vonatkozó helyi környezetvédelmi
követelményeket, valamint a fő műszaki adatokat és szabályokat;
c) a célkitűzések eléréséhez alkalmazható megoldási
változatok vizsgálatát, értékelését, illetve a választott megoldás indoklását, a várható környezetvédelmi, társadalmi
és gazdasági hatásokkal együtt;
d) a célkitűzések megvalósítását szolgáló feladatokat;
e) a feladatok ütemezését;
f) a feladatok megvalósítását szolgáló finanszírozási
stratégiát. (2) A Települési Szennyvízkezelési Programot részletes
környezeti vizsgálatokra kell alapozni, különös tekintettel
a) földtani közegen, földtani közegben történő elhelyezés esetében a talajvíz terep alatti szintjének, minőségének,
illetve a változások tendenciájának vizsgálatára;
b) a szikkasztási próbák eredményeire;
c) az egyedi szennyvízelhelyezés alkalmazhatóságának
vizsgálatára, ha a település közigazgatási területén a 3. §.
(4) bekezdés szerinti környezetvédelmi szempontból különösen védett terület fordul elő;
14 203/2001. (X. 26.) Korm. r. vagy 33/2000. (III. 17.) Korm. r.
d) a célkitűzések teljesülésének ellenőrzési rendszerére, a felszín alatti vizek mennyiségi és minőségi állapotváltozásainak nyomon követésére alkalmas települési monitoring hálózat meghatározására;
e) a felszíni vizek minőségének várható alakulását, természettudományos szempontok alapján.
(3) Települési Szennyvízkezelési Programot több települési önkormányzat együttesen is készítheti.
(4) A Települési Szennyvízkezelési Programnak összhangban kell lennie a regionális vízgazdálkodási-, illetve a
környezetvédelmi és vízvédelmi követelményekkel, a megyei szennyvízkezelési koncepcióval, a Települési Szennyvizek Ártalommentes Elhelyezésének Nemzeti Programjával, a települési fejlesztési koncepcióval, valamint a külön
jogszabályok előírásaival15.
Átmeneti és záró rendelkezések 6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép
hatályba.
(2) Az Egyedi Szennyvízkezelés Nemzeti Megvalósítási
Programját a Kormány legalább kétévente felülvizsgálja,
összhangban a Nemzeti Települési Szennyvízelvezetési és
-tisztítási Megvalósítási Programmal.
(3) Ahol a felszíni és a felszín alatti vizek külön jogszabály16 szerinti jó állapotának elérése érdekében szükséges
a szennyvizek szakszerű kezelése és ártalommentes elhelyezése, ott a Nemzeti Programot legkésőbb 2015. december 22-ig meg kell valósítani.
(4) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláirt Európai megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban összeegyeztethető szabályozást tartalmaz a települési szennyvíztisztításról
szóló 91/271/EGK tanácsi irányelv 17. cikkével és a
91/271/EGK tanácsi irányelv 17. cikkében előirt nemzeti
programok formátumáról szóló 93/481/EGK bizottsági
határozattal.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
277/2010. (XI. 8.) KE határozata rendőr dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 53. § c) pontja alapján a belügyminiszter előterjesztésére
dr. Kardos Imre rend őr dandártábornok szolgálati viszonyát 2010. december 2-ai hatállyal felmentéssel megszüntetem
és őt 2010. december 3-ai hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. október 26. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
304/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Rada Csabát kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2017. március 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1478/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a Belügyminisztérium, a Külügyminisztérium, a Honvédelmi Minisztérium és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezetei közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében az alábbi
átcsoportosításokat rendeli el: a) a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 1. melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet 10. Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ cím terhére, a Kvt.
1. melléklet XVIII. Külügyminisztérium fejezet 4. Információs Hivatal cím javára, a vezényelt állomány illetmény- és
járulékkülönbözetének rendezése céljából 343 ezer forint átcsoportosítását az 1. melléklet szerint;
b) a Kvt. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet 10. Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ cím
terhére, a Kvt. 1. melléklet XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezet 1. Nemzeti Adó- és Vámhivatal Igazgatása cím
javára, a vezényelt állomány illetmény- és járulékkülönbözetének rendezése céljából 241 ezer forint
átcsoportosítását a 2. melléklet szerint; c) a Kvt. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet 10. Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ cím
terhére, a Kvt. 1. melléklet XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezet 2. Bűnügyi Főigazgatóság cím javára,
a vezényelt állomány illetmény- és járulékkülönbözetének rendezése céljából 160 ezer forint átcsoportosítását
a 3. melléklet szerint; d) a Kvt. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet 11. Rendőrtiszti Főiskola cím terhére, a Kvt. 1. melléklet XVI.
Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezet 1. Nemzeti Adó- és Vámhivatal Igazgatása cím javára, a vám- és pénzügyőr
szakos hallgatók ösztöndíjára átadott előirányzat korrekciója céljából 386 ezer forint átcsoportosítását
a 4. melléklet szerint; e) a Kvt. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet 15. Nemzetközi Oktatási és Polgári Válságkezelési Központ cím
terhére, a Kvt. 1. melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet 2. Magyar Honvédség cím 2. MH ÖHP
és alárendelt szervezetei alcím javára, az Afganisztánban szolgálatot teljesítő állomány ellátási költségeinek
rendezése céljából 170 ezer forint átcsoportosítását az 5. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter külügyminiszter honvédelmi miniszter Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
42/2013. (XII. 21.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium szerződésein kívüli, egyéb fizetési kötelezettségei keletkezésének eljárási szabályairól és nyilvántartásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezethez
rendelt fejezeti kezelésű előirányzatok, központi kezelésű előirányzatok, illetve a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás
kiadási előirányzatai tekintetében a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és a nemzeti fejlesztési miniszter által képviselt Magyar Állam,
mint jogi személy kötelezettségei keletkezése rendjének szabályozása – a Vezetői Információs Rendszer megfelelő működéséhez
szükséges törzsadatok rendelkezésre állása – érdekében az alábbiak szerint rendelkezem.
I. Általános rendelkezések Az utasítás hatálya 1. § Jelen utasítást a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezethez rendelt fejezeti kezelésű előirányzatok, központi
kezelésű előirányzatok, illetve a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM) Igazgatás kiadási előirányzatai
(a továbbiakban együtt: Előirányzat) tekintetében
a) jogszabályon, jogerős vagy fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható bírósági, hatósági döntésen vagy
más, a fizetési kötelezettség összegét, az összeg megállapításának módját, illetve a felek valamennyi jogát és
kötelezettségét megállapító, kötelező előíráson alapuló, valamint
b) nemzetközi megállapodáson alapuló fizetési, továbbá
c) pénzügyi szolgáltatás igénybevételéhez kapcsolódó kötelezettségekre
(a továbbiakban együtt: Egyéb fizetési kötelezettség)
kell alkalmazni.
II. Egyéb fizetési kötelezettségekre vonatkozó szabályok 2. § Az Egyéb fizetési kötelezettségek esetében egyéb fizetési kötelezettséget keletkeztető dokumentumnak
a) jogszabály, jogerős vagy fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható bírósági, hatósági döntés vagy más,
a fizetési kötelezettség, az összeg megállapításának módját, illetve a felek valamennyi jogát és kötelezettségét
megállapító, kötelező előírás,
b) nemzetközi megállapodás, továbbá
c) pénzügyi szolgáltatás igénybevételéhez kapcsolódó kötelezettség
minősül.
3. § Az analitikus nyilvántartás vezetése érdekében – a 4. § (3) bekezdésében meghatározott eset kivételével – az Egyéb
fizetési kötelezettséget keletkeztető dokumentum alapján a  forrásul szolgáló Előirányzat felett rendelkező,
a  fejezetet irányító szerv és annak vezetője hatáskörébe utalt egyes jogok gyakorlásáról szóló NFM utasítás
mellékletében meghatározott szakmai kezelő szervezeti egység (a továbbiakban: szakmai kezelő), vagy az  NFM
Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a  döntési eljárásokról szóló NFM utasítás szerinti
keretgazda (a  továbbiakban együtt: szakmai kezelő szervezeti egység) az 1. melléklet szerinti adatlapot, a  jogerős
vagy fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható bírósági, hatósági döntésekből származó fizetési kötelezettségek
esetében a 2. melléklet szerinti adatlapot köteles kitölteni.
4. § (1) A nemzetközi tagdíjak esetében a szakmai kezelő köteles az 1. melléklet szerinti adatlapot a nemzetközi szerződések,
csatlakozási nyilatkozatok alapján, a becsült tagdíj feltüntetése mellett minden év január 31-éig kitölteni és pénzügyi
ellenjegyzés céljából a Költségvetési Főosztály (a továbbiakban: KF) részére megküldeni.
(2) A szakmai kezelő szervezeti egység a 2. melléklet szerinti adatlapot a  jogerős vagy a  fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható bírósági döntés kézhezvételét követően, illetve ha a  perújítás vagy felülvizsgálati kérelem esetén
a  bíróság a  végrehajtást felfüggesztette, az  elbírálást követően haladéktalanul köteles kitölteni és –  amennyiben
a fedezetet az NFM Igazgatás Szakmai Programok költségvetése, illetve fejezeti, vagy központi kezelésű előirányzat
biztosítja – a KF, vagy – amennyiben az NFM Igazgatás Szervezeti és Működési költségvetése biztosítja – a Gazdálkodási
Főosztály (a továbbiakban: GF) részére megküldeni. Ha a jogosult valamely adata hiányzik és a 2. melléklet szerinti
adatlap nem tölthető ki, a  szakmai kezelő szervezeti egység köteles levélben megkeresni a  jogosultat a  hiányzó
adatok bekérése érdekében, a megkereséssel egyidejűleg a KF-et vagy a GF-et is tájékoztatni szükséges a megkeresés
alapdokumentumainak egyidejű megküldésével.
(3) A Peres ügyek központi kezelésű előirányzat esetében az analitikus nyilvántartás vezetése érdekében a KF havonta
adatszolgáltatást kér a Magyar Államkincstártól az előirányzaton történt pénzforgalomról.
(4) Amennyiben az  NFM Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló NFM utasítás szerinti egyedi kijelölés alapján
a minisztérium képviseletét nem a Jogi Főosztály látja el, a szakmai kezelő szervezeti egység a peres eljárásról annak
megindulását követően tájékoztatni köteles a  Jogi Főosztályt, amely azt rögzíti a  nyilvántartásában. Amennyiben
az  NFM valamely bankszámlaszáma megterhelésre kerül, a  KF vagy a  GF megkeresi a  Jogi Főosztályt a  peres ügy
és a forrásul szolgáló Előirányzat beazonosítása érdekében, majd a KF vagy a GF meghatározza a kifizetés forrásául
szolgáló Előirányzatot és ezt követően a KF felhívja a szakmai kezelő szervezeti egységet a 2. melléklet szerinti adatlap
kitöltésére.
5. § (1) Az  NFM fejezet egyes fejezeti és központi kezelésű előirányzatainak felhasználásáról szóló NFM utasításban
rögzítetteknek megfelelően a  peres ügyekkel kapcsolatos jogi képviselettel, valamint a  pervitellel kapcsolatos
költségek, továbbá a  jogerős vagy fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható bírósági, hatósági döntésekből
származó fizetési kötelezettségek, valamint a perköltség (a továbbiakban együtt: marasztalási összeg) forrása az az
Előirányzat, amelynek felhasználása során a peres ügy felmerült. A magyar államot terhelő fizetési kötelezettségek
a Peres ügyek központi kezelésű előirányzatot terhelik.
(2) Ha a forrásul szolgáló Előirányzat nem állapítható meg, a KF vagy a GF megkeresi a Jogi Főosztályt annak érdekében,
hogy az ügy tárgya alapján beazonosítsa a forrásul szolgáló Előirányzatot.
(3) Amennyiben az Előirányzat nem nyújt fedezetet a kifizetésre, a terhelendő Előirányzat javára forrás átcsoportosítása
szükséges, elsősorban az Előirányzat felett felügyeletet ellátó államtitkár Előirányzatai terhére.
(4) Abban az esetben, ha forrás-átcsoportosítással nem biztosítható a kifizetés fedezete, az NFM-et mint költségvetési
szervet terhelő fizetési kötelezettségek a Magán és egyéb jogi személyek kártérítése fejezeti kezelésű előirányzatot
terhelik. Ha a Magán és egyéb jogi személyek kártérítése fejezeti kezelésű előirányzat sem nyújt fedezetet, a KF vagy
a GF egyéb úton gondoskodik a forrás biztosításáról.
6. § (1) A szakmai kezelő szervezeti egység a kitöltött 1. melléklet szerinti adatlapot pénzügyi ellenjegyzés (a továbbiakban:
ellenjegyzés), a  2. melléklet szerinti adatlapot pénzügyi ellenjegyzés és a  kifizetés elrendelése céljából az  Egyéb
fizetési kötelezettséget keletkeztető dokumentummal egyidejűleg köteles megküldeni, amennyiben az  Egyéb
fizetési kötelezettség fedezetét az NFM Igazgatás Szakmai Programok költségvetése, illetve fejezeti, vagy központi
kezelésű előirányzat biztosítja, a KF, amennyiben az NFM Igazgatás Szervezeti és Működési költségvetése biztosítja,
a GF részére.
(2) Az ellenjegyzést megelőzően az ellenjegyzőnek meg kell győződnie arról, hogy
a) a  jóváhagyott költségvetés fel nem használt, illetve le nem kötött, az Egyéb fizetési kötelezettség tárgyával
összefüggő kiadási előirányzata rendelkezésre áll az adott részfeladaton, ügyletkódon,
b) az Egyéb fizetési kötelezettség nem sérti a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat,
c) a kifizetés időpontjában a  fedezet rendelkezésre áll, illetve a befolyt vagy a megtervezett bevétel biztosítja
a fedezetet,
d) az  1. és 2. melléklet szerinti adatlapon szereplő adatok megegyeznek az  Egyéb fizetési kötelezettséget
keletkeztető dokumentum adataival.
 (3) Az olyan Egyéb fizetési kötelezettségek esetében, amelyek forrását biztosító Előirányzatot az államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 18. § (4) bekezdése szerinti kezelő szerv (a továbbiakban: kezelő szerv) kezeli, a KF megkeresi
a kezelő szervet a (3) bekezdés a) és c) pontjának megfelelően a forrás rendelkezésre állásának igazolása érdekében.
(4) Fedezethiány, illetve eltérés esetén az ellenjegyző egyeztet a szakmai kezelő szervezeti egységgel, amely gondoskodik
a szükséges intézkedések végrehajtásáról.
(5) A fedezet rendelkezésre állása és az adatok egyezősége esetén, a KF, vagy a GF ellenjegyzést előkészítő munkatársa
a  szükséges adatokat rögzíti a  Forrás SQL rendszerben, ellenjegyzett státusú kötelezettségvállalásként és egy
technikai ügyletkódot hoz létre, amely tekintetében külön jóváhagyás nem szükséges. Az Egyéb fizetési kötelezettség
Forrás SQL rendszer által generált azonosítóját a KF, illetve a GF munkatársa rávezeti az egyéb fizetési kötelezettséget
keletkeztető dokumentumra és az 1. és 2. melléklet szerinti adatlapra.
(6) Amennyiben az Egyéb fizetési kötelezettség forrásául szolgáló Előirányzatot kezelő szerv kezeli, a KF nyilvántartásba
vétel céljából megküldi a kezelő szervnek az Egyéb fizetési kötelezettséget keletkeztető dokumentumot.
7. § (1) A kifizetést – a (4) bekezdésben foglalt eset és a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet egyes fejezeti és központi
kezelésű előirányzatainak felhasználásáról szóló NFM utasításban meghatározottak kivételével – a  3.  §-ban
hivatkozott utasítások szerinti, az Előirányzat felett szakmai felügyeletet ellátó helyettes államtitkár a 2. mellékletben
található nyomtatvány aláírásával rendeli el, vagy a 3. mellékletben található nyomtatvány aláírásával engedélyezi.
A nyomtatványon minden esetben fel kell tüntetni a részteljesítésekhez (részfeladatokhoz) kapcsolódó ügyletkódot
és (rész)összeget.
(2) Az  Egyéb fizetési kötelezettségek esetében, kifizetés engedélyezését vagy elrendelését követően, amennyiben
az Egyéb fizetési kötelezettség forrását az NFM Igazgatás Szakmai Programok költségvetése, illetve fejezeti kezelésű
előirányzat biztosítja, a  KF, amennyiben az  NFM Igazgatás Szervezeti és Működési költségvetése biztosítja, a  GF
a Forrás SQL rendszerből nyert kiadási utalványrendelet használatával az érvényesítésre és utalványozásra vonatkozó
belső szabályozásokban rögzített eljárásrend szerint jár el. Amennyiben az Előirányzatot kezelő szerv kezeli, a szakmai
kezelő szervezeti egység az Egyéb fizetési kötelezettséget keletkeztető dokumentumot és a jogerős vagy fellebbezésre
tekintet nélkül végrehajtható bírósági, hatósági döntésekből származó fizetési kötelezettségek esetén a 2. melléklet,
egyéb esetben az 1. melléklet szerinti nyomtatványt kifizetés céljából a kezelő szerv részére köteles megküldeni.
(3) Amennyiben az Egyéb fizetési kötelezettség fedezetét az NFM Igazgatás Szakmai Programok költségvetése, illetve
fejezeti kezelésű előirányzat biztosítja, a  KF, amennyiben az  NFM Igazgatás Szervezeti és Működési költségvetése
biztosítja, a GF továbbítja az utalást kezdeményező dokumentumot a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: MÁK)
részére a pénzügyi teljesítés érdekében. Amennyiben az Előirányzatot kezelő szerv kezeli, az utalást kezdeményező
dokumentumot a kezelő szerv továbbítja a MÁK részére.
(4) Amennyiben az  Egyéb fizetési kötelezettség forrása központi kezelésű előirányzat, a  szakmai kezelő a  MÁK-ba
küldendő kifizetést kezdeményező dokumentum másolatát nyilvántartásba vétel céljából megküldi a KF részére.
8. § (1) Amennyiben a 2. melléklet vagy a 3. melléklet szerinti adatlapon a szakmai kezelő szervezeti egység úgy nyilatkozik,
hogy az adott kötelezettség tekintetében további kifizetés nem várható, az Egyéb fizetési kötelezettség fedezetét
az NFM Igazgatás Szakmai Programok költségvetése, illetve fejezeti kezelésű előirányzat biztosítja, a KF, amennyiben
az NFM Igazgatás Szervezeti és Működési költségvetése biztosítja, a GF a kifizetés teljesítését követően az analitikus
nyilvántartásban az ügyletet automatikusan lezárja.
(2) Amennyiben az Egyéb fizetési kötelezettség fedezetét központi kezelésű előirányzat biztosítja vagy a 2. melléklet vagy
a 3. melléklet szerinti adatlapon korábban a szakmai kezelő nem nyilatkozott a kötelezettségvállalás lezárhatóságáról,
az  analitikus nyilvántartásban az  ügylet lezárhatósága érdekében a  kifizetéstől számított 5  munkanapon belül
az Előirányzat felett rendelkező szakmai kezelő a MÁK által szolgáltatott adatok alapján a 4. melléklet szerinti adatlapot
köteles kitölteni és megküldeni a KF részére.
III. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Ezen utasításban foglalt rendelkezéseket 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
 (3) A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium szerződései megkötésének és nyilvántartásának szabályairól szóló 46/2011. (X. 14.)
NFM utasítás (a továbbiakban: Szerződéskötési utasítás) 4. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  Szerződés előkészítésének folyamatát megelőzően, a  szerződéskötést kezdeményező szervezeti egységnek
az  irányítását ellátó államtitkár útján a  szerződés előkészítésének engedélyezésére előzetes elvi engedélyt
(hozzájárulást) kell kérnie a  Kabinetfőnöktől, aki e  kérdésben az  5. melléklet szerinti formában dönt, és melyet
a szerződéskötést kezdeményező szervezeti egység készít elő a számára. A Szerződés előkészítésének és megkötésének
folyamata csak ezen előzetes elvi engedély (hozzájárulás) megadását követően kezdhető meg. Amennyiben egy
szerződés megkötésével kapcsolatban a miniszter már előzetes hozzájárulását adta, vagy azt a Kormány határozatában
feladatként állapította meg, úgy ezen kabinetfőnöki előzetes elvi engedély (hozzájárulás) beszerzése nem szükséges.”
(4) A Szerződéskötési utasítás 6. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  szerződéskötést kezdeményező szervezeti egység vezetője a  szerződéstervezetet, az  adatlapokat, a  4.  §
(2)  bekezdés szerinti dokumentumokat és az  5.  § (7)  bekezdés szerinti véleményeket a  Szerződés aláírását
megelőzően, pénzügyi kötelezettségvállalást tartalmazó szerződés esetén annak pénzügyi ellenjegyzése előtt köteles
elektronikusan és papíralapon is megküldeni a Kabinetfőnök részére. Amennyiben a Kabinetfőnöknek észrevétele
van, azt jelzi a szerződéskötést kezdeményező szervezeti egység vezetőjének, ennek hiányában azt jóváhagyja.”
(5) A Szerződéskötési utasítás 8. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A pénzügyi ellenjegyzést követően a szerződéskötést kezdeményező szervezeti egység vezetője gondoskodik
a Szerződés szerződő partner, majd az NFM kötelezettségvállalásra jogosult vezetője által történő, dátummal ellátott
aláírásáról/aláíratásáról – a vonatkozó közjogi szervezetszabályozó eszköz rendelkezései alapján –, ezt követően
a szerződésen feltüntetett aláírás dátumával kiegészíti a szerződéses adatlapot. A Beruházás ösztönzési célelőirányzat
esetében a Szerződés ellenjegyzésére, aláírására a szerződő partnerek aláírását követően kerül sor.”
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
7/2012. (IV. 2.) MNB rendelete az „Örkény István” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Örkény István születésének 100. évfordulója alkalmából – „Örkény István” megnevezéssel
5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki. (2) A kibocsátás időpontja: 2012. április 5.
2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
(2) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, alsó köriratban az „5000” értékjelzés és
a „FORINT” felirat, az alsó és a felső körirat között bal oldalon a „Bp.” verdejel, jobb oldalon a „2012” verési évszám
olvasható. A középmezőben, négyszögletes labirintusszerű formában Örkény István következő műveinek címe
olvasható: „TÓTÉK”, „IDŐRENDBEN”, „BABIK”, „TENGERTÁNC”, „FORGATÓKÖNYV”, „LÁGEREK NÉPE”, „MACSKAJÁTÉK”,
„„RÓZSAKIÁLLÍTÁS””, „EGYPERCES NOVELLÁK”, „BEVÉGZETLEN RAGOZÁS”, „MEDDIG ÉL EGY FA?”, „PISTI A
VÉRZIVATARBAN”. Az emlékérme középpontjában Örkény István neve kezdőbetűinek stilizált ábrázolása látható. Az
emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Örkény István portréja látható. A portrétól jobbra, két – egymástól
függőlegesen elcsúsztatott – oszlopban az „ÖRKÉNY” és az „ISTVÁN” felirat, a második oszlop fölötti, vízszintes sorban
pedig az „1912–1979” felirat olvasható. A portrétól balra, az emlékérme szélén Király Vilmos tervezőművész
mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 6000 darab készíthető, ebből 4000 darab különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2012. április 5-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1438/2014. (VII. 31.) Korm. határozata a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem MOME Campus – Kreatív Innovációs és Tudáspark kialakítása állami beruházás egyes kérdéseiről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Moholy-Nagy Művészeti Egyetem MOME Campus – Kreatív Innovációs és Tudáspark
kialakítása keretében megépítendő létesítmények egységes elhelyezése, illetve az  ahhoz szükséges beruházási
tevékenység a  Budapest XII. kerület, belterület 10947/1 helyrajzi számú, természetben a  Budapest, XII. kerület,
Zugligeti út 9–25. szám alatt található ingatlanon (a továbbiakban: Ingatlan) valósuljon meg (a továbbiakban:
Beruházás) 2014 és 2018 között, összesen 12 600 millió forint beruházási keretösszegben;
2. az 1.  pontban foglaltak végrehajtása érdekében elrendeli a  Beruházás állami beruházás formájában történő
megvalósítását, továbbá felhívja az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost,
az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyenek meg minden szükséges
intézkedést a Beruházás végrehajtása érdekében;
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
3. egyetért azzal, hogy a Beruházás építtetője a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem legyen, azzal, hogy a Beruházással
kapcsolatban biztosítani szükséges az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
kinevezéséről és feladatairól szóló 1359/2014. (VI. 30.) Korm. határozatban foglaltak érvényesülését;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos
4. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban meghatározott beruházási keretösszeg határáig 2014 és 2018 között
az  építtető a  Beruházás megvalósításához szükséges közbeszerzési eljárásokat lefolytassa és a  szükséges
kötelezettségvállalásokat megtegye, és felhívja az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős
kormánybiztost, a Miniszterelnökséget vezető minisztert, az emberi erőforrások miniszterét és a nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést ennek érdekében;
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
5. felhívja az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy a  Beruházáshoz
kapcsolódó intézményfejlesztési koncepció és tervezési program kidolgozása során működjön együtt
a  Moholy-Nagy Művészeti Egyetemmel, valamint a  Moholy-Nagy Művészeti Egyetem MOME Campus – Kreatív
Innovációs és Tudáspark tartalomfejlesztési programjának kidolgozásáért felelős megbízottal, és az  emberi
erőforrások miniszterével;
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
6. felhívja az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy a Miniszterelnökséget
vezető miniszterrel, az emberi erőforrások miniszterével és a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve tegyen
meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a  Beruházás első ütemeként a  Műhelyház projekt
megvalósítására irányuló építési beruházás kivitelezési munkái 2014. szeptember 30. napjáig megkezdődjenek, és
a kivitelezés megkezdéséig a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem által e beruházási ütem megvalósítására korábban
megkötött határozott idejű ingatlan bérleti és szolgáltatási szerződés megszüntetésre kerüljön;
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. szeptember 30.
7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  egyes kiemelt jelentőségű
budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával, 2014 és 2018 között, a  Beruházás megvalósítását
biztosító, 1. pontban meghatározott források ütemezett rendelkezésre állásáról gondoskodjanak;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos
8. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Beruházás időtartama alatt a  Moholy-Nagy Művészeti Egyetem
zavartalan működése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 9. visszavonja a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem MOME Campus Kreatív Innovációs és Tudáspark fejlesztéséről szóló
1769/2013. (XI. 25.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2013. (II. 15.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség teljesítésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint az egyes vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény 11. § (6) bekezdése, illetve 14. § (3) bekezdése alapján – figyelemmel a Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 25/2012. (IX. 17.) NFM utasításra – a következő utasítást
adom ki: I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás célja
1. § Jelen utasítás célja, hogy a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumban (a továbbiakban: Minisztérium) a vagyonnyilatkozat
tételi kötelezettséggel kapcsolatos eljárási rendet, valamint az iratok kezelésével, őrzésével, továbbá az azokban
foglalt személyes adatok védelmével kapcsolatos legfontosabb szabályokat megállapítsa.
2. Az utasítás hatálya 2. § Jelen utasítás hatálya kiterjed az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény
(a továbbiakban: Vnytv.) 3. §-a alapján vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett
a) a Minisztérium által foglalkoztatott személyekre, b) a nemzeti fejlesztési miniszter tulajdonosi joggyakorlási jogkörébe tartozó gazdasági társaságok vezető
tisztségviselőire és felügyelőbizottsági tagjaira, c) a nemzeti fejlesztési miniszter felügyelete, illetve irányítása alá tartozó központi költségvetési szervek azon
vezetőire, akik tekintetében a miniszter gyakorolja a munkáltatói jogokat (a továbbiakban együtt: Kötelezett).
3. A Kötelezettek köre 3. § (1) A Minisztériumban vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett a Vnytv. 3. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott
tevékenységet, illetve munkakört betöltő személy a szervezeti egység vezetője általi kezdeményezés alapján a
Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 25/2012. (IX. 17.) NFM utasítás
(a továbbiakban: SZMSZ) 8. függelékben foglaltakkal összhangban. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett
a) a Vnytv. 3. § (3) bekezdés c) pontja alapján a nemzeti fejlesztési miniszter tulajdonosi joggyakorlási jogkörébe
tartozó gazdasági társaságok vezető tisztségviselője és felügyelőbizottsági tagja, valamint
b) a nemzeti fejlesztési miniszter felügyelete, illetve irányítása alá tartozó központi költségvetési szervek azon
vezetői, akik tekintetében a miniszter gyakorolja a munkáltatói jogokat.
4. A vagyonnyilatkozatok kezelése 4. § (1) A Minisztériumban a vagyonnyilatkozat-tétellel összefüggésben keletkezett iratok – ideértve a vagyoni helyzetre tett
bejelentéseket, valamint a vagyongyarapodási vizsgálatot megelőző meghallgatás iratait – kezelését és nyilvántartását a
Személyügyi és Igazgatási Főosztály (a továbbiakban: személyügyekért felelős főosztály) végzi.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott iratok kezelésével és nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat a személyügyekért
felelős főosztály vezetője által megbízott személy (a továbbiakban: megbízott személy) végezheti.
(3) A Vnytv. és az SZMSZ rendelkezéseinek figyelembevételével, az érintett szervezeti egység vezetője a
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség keletkezésével, változásával és megszűnésével kapcsolatos szervezeti,
munkaköri, illetve személyi adatokat a szükséges intézkedések megtétele érdekében soron kívül írásban közli a
személyügyekért felelős főosztály vezetőjével. II. A VAGYONNYILATKOZAT-TÉTELI KÖTELEZETTSÉG TELJESÍTÉSÉNEK ELJÁRÁSI SZABÁLYAI
5. Eljárás jogviszony létesítése esetén 5. § (1) A megbízott személy személyesen átadja vagy megküldi a Kötelezett részére a Vnytv. Melléklete szerinti
vagyonnyilatkozat-nyomtatványt és a kitöltési útmutatót. (2) A Kötelezett a kitöltött vagyonnyilatkozatot tartalmazó zárt borítékot – ha a Kötelezett külön törvény alapján már
vagyonnyilatkozatot tett, az arról szóló igazolást – személyesen vagy meghatalmazott útján átadja a megbízott
személynek. (3) A megbízott személy a zárt borítékot az átvételkor megvizsgálja, hogy megfelel-e a Vnytv. 11. § (3) bekezdésében és a
jelen utasításban meghatározott alaki feltételeknek. A megbízott személy a zárt borítékra rávezeti a Kötelezett nevét,
vagyonnyilatkozat-nyilvántartási számát, valamint az átvétel időpontját. (4) Az átadott vagyonnyilatkozatról a Kötelezett az 1. melléklet szerinti igazolást kap. Az igazolás egy példányát a
vagyonnyilatkozatot tartalmazó borítékkal együtt kell tárolni. (5) A vagyonnyilatkozat átvett példányát a személyi iratokra vonatkozó szabályok szerint, de azoktól elkülönítetten kell
kezelni. 6. Eljárás áthelyezéssel történő jogviszony-létesítés esetén 6. § (1) Ha a kötelezettség az áthelyezés időpontjában keletkezik, a jogviszony-létesítés esetére irányadó szabályok szerint kell
eljárni. (2) Ha a kötelezettség már az áthelyezést megelőzően is fennállt, az áthelyezéssel egyidejűleg a vagyonnyilatkozat átadó
szervnél őrzött példányának átadás-átvételét a 2. melléklet szerinti jegyzőkönyv felvételével rögzíteni kell.
7. Eljárás beosztás, munka- vagy feladatkör-változás esetén 7. § Ha a kötelezettséget beosztás, munka- vagy feladatkör változása keletkezteti, az 5–6. §-ban foglalt rendelkezéseket
kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a jogviszony létesítésén a beosztás, munkakör, illetve a feladatkör változását
kell érteni. 8. Eljárás ismételt vagyonnyilatkozat-tétel, valamint a kötelezettség megszűnése esetén
8. § (1) Az első vagyonnyilatkozat-tételt követően a Vnytv. 5. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott időtartamok
elteltével szükséges ismételt vagyonnyilatkozatot tenni. Az ismételt vagyonnyilatkozat-tétel esedékességének
időpontjáról a személyügyekért felelős főosztály a Vnytv. 8. § (4) bekezdésben foglalt határidő betartásával köteles
tájékoztatni a Kötelezettet. (2) Ha a Kötelezett új vagyonnyilatkozatot tett, a személyügyekért felelős főosztály az előző vagyonnyilatkozat
Minisztériumnál őrzött példányát a Kötelezettnek a 3. melléklet szerinti igazolás kíséretében visszaadja. A Kötelezettet
előzetesen tájékoztatni kell arról, hogy a vagyonnyilatkozatot a személyügyekért felelős főosztálynál – személyesen
vagy meghatalmazott útján – átveheti. (3) A vagyonnyilatkozat visszaadását, annak időpontja megjelölésével, a nyilvántartásba be kell jegyezni.
(4) A Kötelezett elhalálozása esetén a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel összefüggésben keletkezett iratait
haladéktalanul meg kell semmisíteni. A vagyonnyilatkozatok megsemmisítéséről az 5. melléklet szerinti jegyzőkönyvet
kell felvenni. 9. § (1) Ha a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget megalapozó jogviszony, beosztás, munkakör, feladatkör megszűnik,
a Kötelezett a Vnytv. 5. § (1) bekezdés b) pontja alapján köteles záró vagyonnyilatkozatot tenni.
(2) Az átadott záró vagyonnyilatkozatról a Kötelezett a 4. melléklet szerinti igazolást kap. Az igazolás egy példányát a
vagyonnyilatkozatot tartalmazó borítékkal együtt kell tárolni. (3) A Vnytv. 12. § (3) bekezdésében foglalt őrzési kötelezettség lejártát követően, a vagyonnyilatkozatokat a személyügyekért
felelős főosztály az 5. mellékletben rögzített jegyzőkönyv felvételével megsemmisíti.
(4) A Vnytv. 5. § (4) bekezdése szerinti áthelyezéssel történő jogviszony-megszüntetés esetén a személyügyekért felelős
főosztály a vagyonnyilatkozatot az áthelyezéssel egyidejűleg tértivevényes küldeményben vagy személyesen,
a 2. melléklet szerinti jegyzőkönyv felvételével adja át az őrzésért továbbiakban felelős részére.
III. A VAGYONGYARAPODÁSI VIZSGÁLATOT MEGELŐZŐ ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁS 10. § (1) Vagyongyarapodási vizsgálatra vonatkozó ellenőrzési eljárás a Vnytv. 14. § (1) bekezdése alapján hivatalból vagy a
Kötelezett vagyoni helyzetére vonatkozó bejelentés alapján indulhat. (2) A vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezésével összefüggő iratok érkeztetését és átvételét, a Kötelezett vagyoni
helyzetére tett bejelentéssel kapcsolatos iratok kezelését és nyilvántartását, valamint a meghallgatással kapcsolatos
adminisztratív teendőket a személyügyekért felelős főosztály látja el.
(3) A Kötelezett vagyoni helyzetére vonatkozó bejelentés befogadhatóságát a kézhezvételtől számított 3 munkanapon
belül a személyügyekért felelős főosztály véleményezi, és a bejelentést véleményével együtt megküldi a munkáltatói
jogkör gyakorlójának. (4) Ha vagyonnyilatkozattal kapcsolatban tett bejelentés, irat más szervezeti egységhez érkezik, azt haladéktalanul a
személyügyekért felelős főosztály részére további ügyintézés céljából meg kell küldeni.
(5) A személyügyekért felelős főosztály jelzi a munkáltatói jogkör gyakorlójának, ha a Vnytv. 14. § (2) bekezdés második
mondatában foglalt valamely ok miatt, a bejelentéssel kapcsolatban nem lehet meghallgatást kezdeményezni.
Ez esetben a személyügyekért felelős főosztály javaslatot tesz a bejelentés érdemi vizsgálat nélküli elutasítására.
(6) Amennyiben a bejelentéssel kapcsolatban a (4) bekezdést nem kell alkalmazni, a személyügyekért felelős főosztály a
véleményéhez csatolja a Kötelezett vagyonnyilatkozatát tartalmazó zárt borítékot is.
11. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója a vélemény kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül – a bejelentés
megküldésével – tájékoztatja a Kötelezettet a bejelentés tartalmáról. A Kötelezett a bejelentésben foglaltakra a
tájékoztatástól számított 5 munkanapon belül írásban észrevételt tehet. A munkáltatói jogkör gyakorlója abban az
esetben is közli a bejelentést a Kötelezettel, ha azt érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(2) A Kötelezett írásban észrevételezheti, ha a bejelentés olyan tényt, körülményt tartalmaz, amely nem szerepel a
Kötelezett vagyonnyilatkozatában, továbbá ha a bejelentésből alaposan feltételezhető, hogy a vagyonnyilatkozat
valótlan adatokat tartalmaz, illetőleg a bejelentésből arra lehet következtetni, hogy a munkáltató által ismert
törvényes forrásból nem igazolható vagyongyarapodás a Kötelezettel közös háztartásban élő hozzátartozónál áll fenn.
(3) A munkáltatónak akkor is meghallgatást kell kezdeményezni, ha a bejelentés szerinti vagyongyarapodás a Kötelezettel
közös háztartásban élő házas-, illetve élettársnál és/vagy gyermeknél áll fenn.
12. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója az észrevételezési határidő lejártát követő 5 munkanapon belül dönt a meghallgatás
elrendeléséről. A meghallgatás elrendelése esetén a munkáltatói jogkör gyakorlója a Kötelezettnél magasabb
besorolású, ennek hiányában a vezetői munkakört ellátók közül megbízottat jelöl ki a meghallgatás lefolytatására.
(2) A vagyongyarapodási ellenőrzési eljárást megelőző meghallgatás céljáról, időpontjáról, módjáról, módszeréről a
Kötelezettet a meghallgatás előtt legalább öt munkanappal írásban kell értesíteni.
13. § (1) A megbízott a kijelöléstől számított 10 munkanapon belül meghallgatja a Kötelezettet. A vagyonnyilatkozat
felbontására csak a Kötelezett jelenlétében kerülhet sor. A megbízott a meghallgatás alapján a vagyongyarapodás
tárgyában javaslatot készít. (2) A meghallgatásról a személyügyekért felelős főosztály által delegált személy jegyzőkönyvet készít két eredeti
példányban, amelynek egy eredeti példányát a Kötelezettnek át kell adni. A megbízott a meghallgatásról készült
jegyzőkönyvet és a keletkezett iratokat javaslatával együtt – az (1) bekezdésben foglalt határidőn belül – megküldi a
munkáltatói jogkör gyakorlójának. A munkáltatói jogkör gyakorlója a határidőt különösen indokolt esetben
meghosszabbíthatja. (3) A munkáltatói jogkör gyakorlója a Kötelezett meghallgatása során felvett jegyzőkönyv másodpéldányát, továbbá a
Kötelezett vagyonnyilatkozatát a személyügyekért felelős főosztály részére átadja a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos
iratok közötti elhelyezés érdekében. A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos meghallgatás eredményéről – ha jogszabály
másként nem rendelkezik – a bejelentést tevőt a munkáltatói jogkör gyakorlójának írásban tájékoztatnia kell.
14. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója a megbízotti javaslat kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül dönt a
vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezéséről. (2) A munkáltatói jogkör gyakorlója a vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezésével egyidejűleg megküldi a
Kötelezett (és hozzátartozója) vagyonnyilatkozatát az állami adóhatóság részére, továbbá értesíti a Kötelezettet
a vizsgálat kezdeményezéséről. (3) A személyügyekért felelős főosztály a vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezését nyilvántartásába bejegyzi.
IV. A VAGYONNYILATKOZATOK KEZELÉSE, ADATVÉDELEM 15. § (1) A megbízott személy a vagyonnyilatkozatok átvételét követően haladéktalanul intézkedik a vagyonnyilatkozatok
Minisztériumnál maradó példányainak a tárolásra kialakított zárt helyen történő elhelyezéséről.
(2) Az iratgyűjtőt a megbízott személy kezeli, aki az iratgyűjtőben elhelyezi
a) a vagyonnyilatkozatba történő betekintést dokumentáló lapot, b) a vagyonnyilatkozatot tartalmazó aláírt, zárt borítékot,
c) a vagyonnyilatkozat átvételéről szóló igazolás(oka)t, d) igazolást a külön törvény alapján tett vagyonnyilatkozatról,
e) a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség esedékességéről szóló értesítő levél másolatát.
(3) Ha vagyongyarapodási vizsgálat válik szükségessé, az iratgyűjtőben el kell helyezni
a) a vagyongyarapodási vizsgálatot kezdeményező levél másolatát, b) a Kötelezett meghallgatásáról, illetve a vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezéséről felvett jegyzőkönyv
másodpéldányát, c) a vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezése tárgyában tett javaslat másolatát,
d) a Kötelezett részére szóló munkáltatói intézkedés másolatát arról, hogy jogviszonya a törvény erejénél fogva
megszűnt. (4) A személyügyekért felelős főosztály vezetője köteles gondoskodni arról, hogy a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos
iratokhoz, illetve az azok kezelése során keletkezett adatokhoz illetéktelen személy ne férhessen hozzá.
(5) Tilos a személyügyekért felelős főosztály kezelésében lévő vagyonnyilatkozatokban szereplő, jövedelmi és vagyoni
helyzetről szóló adatok bármilyen módon történő feldolgozása, számítógépes nyilvántartása.
16. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója és a személyügyekért felelős főosztály vezetője gondoskodik az adatok védelméről,
különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, valamint a
véletlen megsemmisülés és sérülés megakadályozásáról. (2) A vagyonnyilatkozatban foglaltak megismerésére kizárólag a következők jogosultak:
a) a vagyonnyilatkozat-tételére Kötelezett a vagyonnyilatkozata tekintetében, b) meghallgatás elrendelése esetén a munkáltatói jogkör gyakorlója, valamint a 12. § (1) bekezdése szerint kijelölt
megbízott, c) a kormányzati szolgálati jogviszonnyal kapcsolatos jogvitával összefüggésben a bíróság.
(3) A munkáltatói jogkör gyakorlója és a személyügyekért felelős főosztály vezetője felel azért, hogy a vagyonnyilatkozatot a
betekintési jog jogosultjain kívül harmadik személy ne ismerhesse meg, azokról ne szerezhessen tudomást.
(4) A vagyonnyilatkozatokba történő betekintést a megbízott személy a vagyonnyilatkozathoz csatolt, a 6. melléklet
szerinti „Betekintő lap”-on dokumentálja a betekintés időpontjának, jogcímének, a betekintő nevének és
beosztásának feltüntetésével, valamint a betekintésre jogosult saját kezű aláírásával.
V. A NYILVÁNTARTÁS SZABÁLYAI 17. § (1) Az utasítás hatálya alá tartozó Kötelezettek vagyonnyilatkozatát egyedi azonosítóval (vagyonnyilatkozat nyilvántartási
szám) kell ellátni. Az azonosítókat hat karakterben kell képezni a következők szerint:
a) a Minisztérium állományába tartozók esetében: aktuális évszám utolsó két számjegye/M/sorszám,
b) a nemzeti fejlesztési miniszter felügyelete, illetve irányítása alá tartozó központi költségvetési szervek vezetői
esetében: aktuális évszám utolsó két számjegye/H/sorszám, c) a nemzeti fejlesztési miniszter tulajdonosi joggyakorlási jogkörébe tartozó gazdasági társaságok vezető
tisztségviselője és felügyelőbizottsági tagja esetében: aktuális évszám utolsó két számjegye/T/sorszám.
(2) Az egyedi azonosítót úgy kell képezni, hogy az őrzési idő alatt nem lehet ugyanazon számkombinációval több
személyt azonosítani. 18. § (1) A személyügyekért felelős főosztály a Kötelezettekről, illetve a kötelezettség teljesítéséről nyilvántartást vezet, amely
tartalmazza: a) a Kötelezett nevét, b) a Kötelezett vagyonnyilatkozatának nyilvántartási számát,
c) a kötelezettség teljesítésének időpontját, d) igazolás csatolása esetén, annak ügyiratszámát és a kiállítás időpontját,
e) a kötelezettség következő esedékességének időpontját, f) a kötelezettség megszűnésének időpontját, a záró vagyonnyilatkozat-tétel határidejét
g) a vagyonnyilatkozat visszaadásának időpontját, h) a vagyongyarapodási vizsgálattal kapcsolatos bejelentés időpontját,
i) a vagyongyarapodási vizsgálattal kapcsolatos meghallgatás időpontját, j) a vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezésének időpontját.
(2) Ha a Kötelezett vagy hozzátartozója a Vnytv. 1. § (2) bekezdése alapján nem köteles vagyonnyilatkozatot tenni, neve
mellett ezt jelölni kell azzal, hogy a személyügyekért felelős főosztály az erre vonatkozó igazolást csatolta.
(3) A nyilvántartásba a Kötelezetten kívül kizárólag a munkáltatói jogkör gyakorlója tekinthet be.
VI. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 19. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napján lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a vagyonnyilatkozat-tételről szóló 37/2011. (VII. 8.) NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1720/2017. (X. 5.) Korm. határozata az Egységes központi elektronikus irat- és dokumentumkezelési rendszer fővárosi és megyei kormányhivatalokban történő megvalósításához kapcsolódó további feladatokról.
A Kormány – figyelemmel az  egységes központi elektronikus irat- és dokumentumkezelési rendszer
megvalósításával kapcsolatos feladatokról szóló 1245/2010. (XI. 17.) Korm. határozatban foglaltakra, továbbá
az  elektronikus közigazgatási célokra – az  Egységes központi elektronikus irat- és dokumentumkezelési rendszer
(a  továbbiakban: EKEIDR) megvalósítása érdekében felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
az Egységes központi elektronikus irat- és dokumentumkezelési rendszer fővárosi és megyei kormányhivatalokban
történő megvalósításával kapcsolatos feladatokról szóló 1137/2016. (III. 21.) Korm. határozat 3.  pontjában
megfogalmazott feladatok megvalósítására tekintettel gondoskodjon a  fővárosi és megyei kormányhivatalokban
az  EKEIDR Ügynyilvántartási, Dokumentumsablon, Webes űrlapkitöltő, Integrált XML Webservice és Távoktatási
(e-learning) moduljainak ütemezett és egységesen szabályozott folyamatokkal történő bevezetéséről és
kiterjesztéséről.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2009. (XII. 30.) SZMM rendelete az álláskeresési járadék és álláskeresési segély megállapításához szükséges igazolólapról.
A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 36/A. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában megállapított
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) A munkaadó az álláskeresési járadékra, valamint az álláskeresési segélyre való jogosultság, továbbá ezen ellátások
összegének megállapításához szükséges adatok nyilvántartásához a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek
ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (a továbbiakban: Flt.) 36/A. §-ában meghatározott igazolólapot a melléklet
szerinti tartalommal köteles két példányban kiállítani. (2) Az igazolólap egy példányát a munkavállalónak az utolsó munkában töltött napon ki kell adni, a másik példányát
pedig a munkaadónak 5 évig meg kell őrizni.
2. § Az igazolólapnak azok az adatai, amelyeket az 1992. július 1-jéig hatályban volt jogszabály alapján kiállított
munkakönyv tartalmaz, ez utóbbival is igazolhatók. 3. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a munkanélküli járadék megállapításához szükséges igazolólapról szóló 4/1997. (I. 28.) MüM rendelet.
(3) E rendelet szabályait azokban az esetekben kell alkalmazni, ha a munkaviszony 2009. december 31-ét követően szűnt
meg. (4) A regionális munkaügyi központok illetékességéről szóló 13/2007. (III. 28.) SZMM rendelet mellékletében
a Közép-magyarországi Regionális Munkaügyi Központ kirendeltségeinek felsorolását tartalmazó szövegben ay „1061
Budapest, Andrássy út 10. Pályakezdő és Diplomás Álláskeresők Közvetítő Irodája” szövegrész helyébe az „1092.
Budapest, Ráday utca 42–44. Pályakezdő és Diplomás Álláskeresők Közvetítő Irodája” szöveg lép.
(5) E § (2) és (4) bekezdése 2010. január 2-án hatályát veszti. Ez a bekezdés 2010. január 3-án hatályát veszti.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter