text:
7/2016. (IV. 15.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap leltárkészítési és leltározási szabályzatáról.
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14. § (5) bekezdés a) pontjában és az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.)
Korm. rendelet 2. § (1)–(2) bekezdésében és 22. §-ában foglaltak alapján, tekintettel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontjára és a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-ára és 8. §
(1) bekezdésére, valamint a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2015.
(I. 16.) MvM utasítás 1. melléklet 33. § (1) bekezdés a) pontjára, a következő utasítás adom ki:
I. Fejezet
Általános szabályok 1. Az utasítás alkalmazási köre
1. Jelen utasítás alkalmazási köre a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) rendelkezései, valamint
az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.), az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.), az államháztartás számviteléről szóló
4/2013 (I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.), valamint a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap
működtetésének és felhasználásának szabályairól szóló 380/2014. (XII. 31.) Korm. rendelet előírásai alapján a Nemzeti
Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapra (a továbbiakban: NKFI Alap) terjed ki.
2. A leltározás célja 2. A leltározás során biztosítani kell, hogy valamennyi vagyontárgy felvételre (számbavételre) kerüljön, és ennek
eredményeként a mérleg-valódiság elve érvényesüljön.
3. A leltározás megkezdése előtt a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap (a továbbiakban: NKFI Alap) gazdasági
vezetője leltározási ütemtervet készít, amelyet az  NKFI Alapért felelős Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) elnöke hagy jóvá.
4. A leltározás során biztosítani kell, hogy az NKFI Alap valamennyi eszköze és kötelezettsége számbavételre kerüljön, és
ennek eredményeként a mérleg-valódiság követelménye érvényesüljön.
3. A leltározás és a leltár fogalma 5. Az NKFI Alap mérlegében kimutatott eszközök és források értékét leltárral kell alátámasztani. A  leltározás alapján
értékadatokkal készített leltárnak tételesen tartalmaznia kell az  NKFI Alap eszközeit és forrásait. A  leltározás célja
az NKFI Alap vagyonának felmérése és megállapítása, valamint a mérleg valódiságának alátámasztása.
6. A leltározás az NKFI Alap vagyonát képező eszközök, valamint azok forrásainak számbavétele és a valóságban meglévő
állományuk megállapítása. A  tételes leltározási kötelezettség kiterjed minden, a mérlegben kimutatandó eszközre
és forrásra.
7. A leltár olyan kimutatás, amely az NKFI Alap eszközeinek és forrásainak valóságban meglevő állományának értékét
egy meghatározott időpontra, minden év december 31-ei fordulónapra vonatkozóan tételesen és értékben
ellenőrizhető módon tartalmazza.
8. A leltározási tevékenységhez tartozik:
a) a leltár előkészítése, megszervezése;
b) az NKFI Alap eszköz- és forrásállományának értékben történő megállapítása;
c) a könyv szerinti és a  tényleges állomány közötti különbözet (a hiányok és többletek) megállapítása és
rendszerezése (elszámolása);
d) az adósok és a  kedvezményezettek tartozásainak és követeléseinek egyeztetett és tisztázott leltárának
a december 31-ei fordulónappal való elkészítése; valamint
e) a szabályszerűen végrehajtott leltározás alapján az  analitikus nyilvántartások helyesbítése és ellenőrzése,
a főkönyvi könyveléssel való egyezővé tétele.
9. A könyvviteli mérlegben kimutatott eszközöket és forrásokat – ideértve a követeléseket, az aktív és passzív pénzügyi
elszámolásokat is –, valamint az  év végén fennálló kötelezettségeket, követeléseket, támogatási előlegeket,
elszámolási kötelezettségeket minden évben leltározni kell. A  leltározás végrehajtását a  leltározási bizonylatok
kiállításával, valamint kiértékelésével kell alátámasztani.
10. A leltárt a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 69. § (1) bekezdése rendelkezésének megfelelően kell összeállítani.
11. A leltár készíthető:
a) nyilvántartások alapján (egyeztetéssel) vagy
b) egyeztetés nélkül, az értékbeni könyvviteli adatok alapján történő felvétellel.
4. Nyilvántartás alapján történő leltárkészítés (egyeztetés) 12. Az NKFI Alap eszközeit és forrásait egyeztetéssel kell leltározni, amely a folyamatosan vezetett tételes nyilvántartásokra
épüljön, a nyilvántartás alapján kell a leltárba beállítani az értékbeni adatokat. A leltárba való beállítás előtt meg kell
győződni az adatok valódiságáról.
13. A mérleg készítését megelőzően a leltár alapját képező analitikus nyilvántartások, valamint a mérleg alapját képező
főkönyvi számlák adatainak egyezősége biztosított kell legyen.
14. Az egyeztetést oly módon kell elvégezni, hogy az  egyes, összevont értéket mutató főkönyvi számlákhoz tartozó
eszközöknek, illetve forrásoknak az analitikus nyilvántartás szerint tételesen kimutatott mérleg-fordulónapi értékeit
összesíteni kell, és az így kapott értékösszeget kell összevetni a főkönyvi számla szerinti záró értékkel.
5. Egyeztetés nélkül az értékbeni könyvviteli adatok alapján történő leltárkészítés
15. Egyeztetés nélkül az értékbeni könyvviteli adatok alapján csak a nemzeti vagyon induláskori értéke és a felhalmozott
eredmény leltározható.
6. A leltározás időpontja 16. Az NKFI Alap eszközeinek és forrásainak leltározását december 31-i fordulónappal (mérleg fordulónappal), a leltározási
ütemtervben meghatározott időtartamon belül, folyamatosan kell végrehajtani.
17. A fordulónap az a nap, amelyre vonatkozóan kell a  leltárt készíteni, függetlenül attól, hogy a tényleges leltározási
munka mikor veszi kezdetét, és mikor fejeződik be.
18. A leltározás napja az a nap, amikor a tényleges egyeztetés megtörténik.
7. A leltár és a mérleg kapcsolata 19. A leltár a mérleg alapja. A mérleg teljessége érdekében szükséges, hogy a leltár maga is teljes legyen, így tartalmazza
az NKFI Alap minden eszközét és forrását.
II. Fejezet
A leltárral szemben támasztott alaki és tartalmi követelmények
8. Alaki követelmények 20. A leltározás alaki követelményei a következők:
a) a teljesség,
b) a valódiság és
c) a világosság.
21. A leltár teljessége alatt azt kell érteni, hogy a  leltárnak az  NKFI Alap valamennyi meglévő eszközét és forrását
tartalmaznia kell, abból semmi ki nem maradhat.
22. A leltár valódisága előfeltétele a mérleg valódiságának, alatta azt kell érteni, hogy a leltárnak a valóságot – az eszközök
és a kötelezettségek leltározás során ténylegesen fellelt és helyesen megállapított értékét – kell tükröznie.
23. A leltár világosságának követelménye alatt azt kell érteni, hogy a  leltárnak áttekinthetően kell tartalmaznia
az eszközöket, forrásokat.
24. A számbavételnél a  világosság követelménye egyben a  bruttó elv érvényesítését is jelenti. A  kedvezményezettek
tartozásait, illetve követeléseit tételesen kell a leltárban kimutatni, és ugyanazon kedvezményezettnek több tételből
adódó, azonos természetű tartozása, illetve követelése sem vonható össze, azokat bruttó módon kell elszámolni.
9. Tartalmi követelmények 25. A bizonylatok, továbbá az egyéb dokumentációk (jegyzőkönyvek, kimutatások) tekintetében előírás az egyértelmű
és hiánytalan kitöltés, valamint a szükséges záradékok (különösen a felelősségi nyilatkozat) és aláírások megléte.
26. Minden leltárnak tartalmaznia kell:
a) az NKFI Alap nevét, az Alapért felelős szerv székhelyét,
b) a „leltár” megjelölést,
c) a leltározás megkezdésének és befejezésének időpontját, valamint a leltár fordulónapját,
d) a leltározott eszközök és kötelezettségek egyértelmű meghatározását és tényleges értékét, valamint
e) a leltárt készítő, a leltárfelelős, valamint a leltár ellenőr aláírását.
III. Fejezet
A leltározás előkészítése 10. Leltározási ütemterv
27. A leltározás előkészítésére leltározási ütemtervet kell készíteni.
28. Az ütemterv összeállításának célja a  leltározásra kerülő eszközök, illetve a  közreműködő szervezeti egységek
munkájának összehangolása a feldolgozás folyamatosságának, zökkenőmentességének biztosítása érdekében.
29. A leltározási ütemtervet minden évben a  leltározást megelőzően legalább 5 nappal el kell készíteni. A  leltározási
ütemtervet az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá.
30. A leltározási ütemterv tartalmazza:
a) a leltározás helyeként a leltározási körzet megnevezését,
b) a leltározásra kerülő eszközök és források körének meghatározását,
c) a leltározás előkészítésének időtartamát,
d) a leltározás megkezdésének és befejezésének időpontját,
e) a leltározás fordulónapjának meghatározását,
f ) a leltározás vezetőjének, a leltározóknak és a leltárellenőröknek a nevét,
g) a leltár kiértékelésének határidejét,
h) az eltérések könyvviteli nyilvántartásokban történő rendezésének határidejét,
i) az eltérések miatt esetleg szükségessé váló felelősségre vonás határidejét, valamint
j) a leltárzáró jegyzőkönyv elkészítésének határidejét.
31. A leltározási ütemtervtől csak a jóváhagyó engedélye vagy utasítása alapján lehet eltérni.
11. Leltározás elrendelése 32. A Leltározási ütemtervben megjelölt leltározást az NKFI Hivatal elnöke rendeli el a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és
Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2015. (I. 16.) MvM utasítás 1.  melléklet 33.  §
(1) bekezdés c) pontjában foglaltak szerint.
33. A 31. pont szerinti elnöki rendelkezést az ütemtervvel együtt a leltározás megkezdése előtt legalább 5 nappal ki kell
adni.
12. A leltározásban közreműködők feladatai és felelősségük 34. Az NKFI Alap gazdasági vezetője a szabályszerű leltározás végrehajtásának érdekében gondoskodik:
a) a leltározás vezetőjének kijelöléséről és megbízásáról,
b) a leltározók kijelöléséről és megbízásáról, amennyiben azok nem a  Költségvetési Főosztály munkatársai,
az érintett szervezeti egység vezetőjének javaslata alapján,
c) a leltárellenőrök kijelöléséről és megbízásáról, amennyiben azok nem a Költségvetési Főosztály munkatársai,
az érintett szervezeti egység vezetőjének javaslata alapján,
d) a leltározási ütemterv előkészítéséről,
e) a leltározási elnöki rendelkezés előkészítéséről, valamint
f ) a szükség szerinti felelősségre vonás kezdeményezéséről.
35. A leltározás vezetőjének feladata:
a) a leltározás előkészítése,
b) a leltározás végrehajtása és a leltárértékelés szakmai irányítása, valamint
c) a leltározás teljes körű dokumentumainak biztosítása.
36. A tényleges leltározást a  leltározás vezetője irányítása és felügyelete mellett a  leltározók végzik a  leltározási
ütemtervben és elnöki rendelkezésben foglaltak maradéktalan és szabályszerű végrehajtásával.
37. Az ellenőrzési feladatok ellátására a  leltározás vezetője a  33.  pont c)  alpontja szerint leltárellenőröket jelöl ki.
A  leltárellenőr feladata ellenőrizni a  leltározási ütemtervben és az  elnöki rendelkezésben foglaltak maradéktalan
végrehajtását, a  leltározás valamennyi munkafolyamatának teljeskörűségét és szabályszerűségét, a  leltárkészítés
során észlelt hiányosságok (a szabályok megsértése) esetén köteles megtenni a  szükséges intézkedést.
A leltárellenőröknek a leltárfelvétel időtartama alatt munkájukat úgy kell szervezniük, hogy a hivatalos munkaidőben
bármikor elérhetőek legyenek a  feladat folyamatos végrehajtása érdekében. A  leltárellenőrök a  leltározással
kapcsolatos feladataik tekintetében a  leltározás vezetőjének közvetlen irányítása alatt állnak, neki tartoznak
felelősséggel. A leltározási feladatok a kormánytisztviselő kinevezésében és munkaköri leírásában foglalt feladatok
végrehajtását nem akadályozhatják. Amennyiben a  leltározási feladatok akadályozzák a  kormánytisztviselő
alapfeladatainak végrehajtását, az érintett szervezeti egység vezetője helyette új munkatársat jelölhet a leltárellenőri
feladatokra.
38. Az analitikus nyilvántartást végzők felelősek:
a) a leltárelszámolás alapját képező nyilvántartások naprakész állapotáért, az adatok, bizonylatok valódiságáért,
b) az éves mérlegbe beállítandó értékek megállapításáért,
c) a leltározás során felvett jegyzőkönyvben szereplő rendezetlen vagy vitatott tételek rendezéséért és
d) a leltári dokumentáció összeállításáért és annak a leltározás vezetője részére történő átadásáért.
39. Az analitikus nyilvántartásokat a  leltározást megelőzően, december 31-i fordulónappal le kell zárni, a  lezárás
időpontját az analitikában fel kell tüntetni.
13. A leltározásban részt vevők felkészítése 40. A leltározási munkálatok megkezdése előtt a leltározás vezetője a leltározásban részt vevők számára leltárértekezletet
tart.
41. A leltárértekezlet tárgya:
a) a leltározási szabályzat ismertetése,
b) a leltározási ütemterv ismertetése,
c) a feladatok megbeszélése, valamint
d) a leltározáshoz az analitikus nyilvántartások rendelkezésre bocsátása, valamint azok használatának ismertetése.
IV. Fejezet
A leltározás végrehajtása 42. A jelen Szabályzat csak az  NKFI Alapnál előforduló eszközökre és forrásokra vonatkozóan tartalmaz előírásokat.
Az NKFI Alap mérleg fordulónapon (december 31.) meglévő eszközeinek és forrásainak leltározása során szükséges
tennivalókat eszköz- és forráscsoportonként a 14–21. alcím határozza meg.
14. Befektetett pénzügyi eszközök leltározása 43. Az NKFI Alapnál nem értelmezhetőek ezen tételtípusok, mivel értékpapírral és részvényekkel nem rendelkezik.
15. Pénzeszközök leltározása, forintszámlák leltározása 44. A Magyar Államkincstárral (a továbbiakban: Kincstár) szemben mutatkozó követeléseket az  év utolsó kincstári
napjával készült kivonat alapján, egyeztetéssel kell leltározni, a főkönyv adataival kell egyeztetni.
45. A pénzeszközökről leltárfelvételi jegyzőkönyvet kell felvenni az 1. melléklet szerint.
16. Követelések leltározása 46. A követeléseket mérlegsorok szerinti bontásban kell leltározni a 2. melléklet szerinti űrlapon. Az adott követeléssorhoz
tartozó leltárűrlapon külön oszlopban kell feltüntetni a  költségvetési évben és az  azt követő évben esedékes
összegeket.
47. A leltárt úgy kell összeállítani, hogy a követeléseket tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza.
48. A követeléseket a leltár összeállítását megelőzően egyeztetéssel ellenőrizni kell, valamint el kell végezni a más szervvel
szembeni követelés esetén az elszámolásokkal való egyeztetést.
49. A fenti egyeztetéskor esetlegesen mutatkozó eltéréseket – az éves leltárkészítés előtt – tisztázni, rendezni kell.
50. A mérlegben csak az elismert követelések szerepelhetnek.
51. A követelések elismertetésének módját, a minősítések és a behajthatatlan követelés törlésének szabályait az NKFI
Alap számviteli politikája, valamint eszközeinek és forrásainak értékelési szabályzata tartalmazza.
17. Aktív időbeli elhatárolások leltározása 52. A leltár elkészítése előtt meg kell győződni arról, hogy a számviteli politikában és a számlarendben foglalt előírások
alapján az  elhatárolások megtörténtek-e. Ezt követően a  leltározást minden év december 31-ével – a  3.  melléklet
szerinti leltárűrlap szerint – kell elvégezni.
18. Saját tőke leltározása 53. Nemzeti vagyon induláskori értékének leltározása akként történik, hogy az NKFI Alap könyveiben kimutatott nemzeti
vagyon induláskori értékéről leltárfelvételi jegyzőkönyvet kell készíteni a  4.  melléklet szerint, amely tartalmazza
a december 31-ei könyv szerinti értéket, valamint azt a tényt, hogy a nemzeti vagyon induláskori értéke az előző évi
állományhoz képest nem változott.
54. Az NKFI Alap felhalmozott eredményéről a  könyvviteli adatok alapján, az  5.  melléklet szerint leltárfelvételi
jegyzőkönyvet kell készíteni.
55. Mérleg szerinti eredmény leltározása akként történik, hogy a leltározás keretében az NKFI Alap könyveiben szereplő
tárgyévi eredményt az eredménykimutatás „E” sorának adatával egyeztetni kell.
56. Az NKFI Alap december 31-ei mérleg szerinti eredményéről leltárfelvételi jegyzőkönyvet kell készíteni a 6. melléklet
szerint.
19. Kötelezettségek leltározása 57. A mérlegbe egyéb működési célú, valamint az egyéb felhalmozási célú kiadásból származó kötelezettségként azon
előző évben vállalt végleges fizetési kötelezettségek forint összegét kell beállítani, melyek:
a) pénzügyi teljesítése – függetlenül az  esedékesség dátumától – tárgyév december 31-ig nem történt meg,
valamint
b) a fizetési kötelezettség alapjául szolgáló teljesítésigazolás tárgyév december 31-ig kiállításra került.
58. Az egyéb működési célú, valamint az  egyéb felhalmozási célú kiadásból származó kötelezettségek leltározását
az  analitikus nyilvántartásokkal való egyeztetéssel, valamint az  analitikák alapdokumentumait is vizsgálva kell
elvégezni.
59. A kötelezettségeket mérlegsorok szerinti bontásban kell leltározni a 7. melléklet szerinti űrlapon. Az adott kötelezettség
sorhoz tartozó leltárűrlapon külön oszlopban kell feltüntetni a költségvetési évben és az azt követő évben esedékes
összegeket.
20. Passzív időbeli elhatárolások leltározása 60. A leltár elkészítése előtt meg kell győződni arról, hogy a számviteli politikában és a számlarendben foglalt előírások
alapján az  elhatárolások megtörténtek-e. Ezt követően a  leltározást minden év december 31-ével – a  8.  melléklet
szerinti leltárűrlap szerint – kell elvégezni.
21. Mérlegen kívüli tételek leltározása 61. Az NKFI Alap nem esedékes kötelezettségvállalásait (lekötöttségek), a támogatási előlegből származó követeléseit és
az NKFI Alapot terhelő elszámolási kötelezettségeket – függetlenül attól, hogy ezek a tételek nem képezik a mérleg
részét – tárgyév december 31-ei fordulónappal leltározni kell. A  leltár összeállítását megelőzően egyeztetéssel
ellenőrizni kell az  analitikus nyilvántartás és a  főkönyvi nyilvántartás adatainak egyezőségét. A  lekötöttséget és
a  támogatási előlegekből származó követelések állományát a  szakmai terület nyilvántartásával is egyeztetni
szükséges. A  leltárt a  9., 10. és 11.  melléklet szerinti űrlapok kitöltésével a  Támogatáskezelési és Innovációs
Főosztálynak, valamint a Kutatás-fejlesztési Főosztálynak kell dokumentálni.
22. A leltárfelvétel (a leltárdokumentumok kiállításának) módja eszközönként és forrásonként
62. Az NKFI Alap számlarendjében foglaltak szerint vezetett, december 31-ével lezárt és az  egyeztetés során
szükségszerűen helyesbített analitikus nyilvántartásokból készült, valamint közvetlenül a könyvviteli adatok alapján
felvett kimutatásnak, a „Leltár”-nak tartalmaznia kell a 19–25. pontban meghatározott alaki és tartalmi elemeket.
63. A leltárdokumentumok előállítása táblázatos vagy szöveges formátumban történik, melynek mintadokumentumait
az 1–11. melléklet tartalmazza.
64. A leltározási feladatok elvégzése keretében a  követeléseket minősíteni kell, és szükség esetén értékvesztést kell
elszámolni az NKFI Alap eszközeinek és forrásainak értékelési szabályzatában meghatározottak szerint.
65. A leltárban behajthatatlan követelés nem szerepelhet. 66. A leltározással kapcsolatos adminisztratív feladatok végrehajtásának szabályai a következők:
a) a leltár nyomtatott, végleges állományában kézi javítást végezni tilos;
b) a leltárt a leltározók valamennyien – a leltározás vezetője, a leltározó és a leltárellenőr – az erre kijelölt helyen
aláírják; valamint
c) az aláírásoknak mind olvasható, mind hiteles (az aláíró szokásos aláírása szerinti) formában szerepelniük kell.
23. A leltározás során megállapított eltérések rendezésének módja
67. A leltározás során megállapított eltéréseket a  leltározó közli a  leltározási körzet leltárfelelősével, aki 3 napon belül
köteles gondoskodni az eltérések okainak kivizsgálásáról, megállapításáról.
68. A kivizsgálást követően jegyzőkönyvet kell felvenni, amiben rögzíteni kell:
a) az eltérések értékét,
b) az eltérés okát,
c) a felelősség megállapítását, valamint
d) a felelős személy nyilatkozatát.
69. Az eltérések és a felelősség megállapításánál jelen kell lennie legalább:
a) a leltározás vezetőjének és
b) a leltárellenőrnek.
70. A jegyzőkönyvet 3 példányban kell elkészíteni, amelynek egy példányát meg kell küldeni a leltározás vezetőjének.
71. A leltározás vezetője a jegyzőkönyv alapján kezdeményezi a rendezést az analitikus nyilvántartó felé, szükség szerint
a felelősségre vonást az NKFI Hivatal elnökénél.
24. A leltározás ellenőrzése 72. A leltározás ellenőrzéséért a 35. és 36. pontban meghatározott közreműködők az ezen pontokban foglalt előírások
szerint felelősek.
73. Az ellenőrzésnek a leltározási munkafolyamat során az alábbi kiemelt tevékenységekre kell kiterjednie:
a) a leltározás előkészítése és szervezése,
b) az egyeztetés (leltárfelvétel) helyessége, szakszerűsége és pontossága, valamint
c) az értékelés.
74. Az egyeztetési (leltárfelvételi) munkák ellenőrzése során az ellenőrzést szúrópróbaszerűen kell végrehajtani.
75. Az ellenőrzés megtörténtét az ellenőrzést végző alkalmazottnak aláírásával kell igazolnia.
76. A leltárellenőröknek – a  leltározás vezetője és a  gazdasági vezető részére – írásbeli jelentést (feljegyzést) is kell
készíteniük abban az  esetben, ha a  leltározás folyamán olyan eljárást vagy mulasztást állapítanak meg, amely
az előírásoktól eltér.
25. A leltározás során alkalmazott bizonylatok megőrzése 77. A leltározáshoz kapcsolódó valamennyi bizonylatot legalább 8 évig meg kell őrizni.
V. Fejezet
Záró rendelkezések 78. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
79. Hatályát veszti a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap Leltárkészítési és Leltározási szabályzatáról szóló
16/2015. (X. 9.) NKFIH utasítás.
80. Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
Pálinkás József s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
392/2013. (XI. 12.) Korm. rendelete a szociális és gyermekvédelmi ellátások országos nyilvántartásáról.
A Kormány
a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés z) pontjában, valamint a gyermekek
védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 162.  § (1)  bekezdés zs)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 9–13. §, a 14. § a)–d) és f ) pontja, valamint az 1–4. melléklet és a 6. melléklet tekintetében a szociális igazgatásról és szociális
ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 14. § e) pontja, a 15. § és az 5. melléklet tekintetében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
132. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 16. §, a 19. § és a 20. §, valamint a 7. melléklet tekintetében a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi
XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés m) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 17.  § és a  18.  § tekintetében a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 162.  §
(1) bekezdés a) és m) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § A szociális és gyermekvédelmi ellátásoknak a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
(a továbbiakban: Szt.) 18/B. §-ában meghatározott országos nyilvántartását (a továbbiakban: Nyilvántartás) vezető
szervnek a Kormány a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalt (a továbbiakban: Hivatal) jelöli ki.
2. § (1) A  települési önkormányzat jegyzőjének (a  továbbiakban: jegyző) és a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási
(fővárosi kerületi) hivatalának (a  továbbiakban: járási hivatal) a  Nyilvántartásba való adatrögzítéssel történő
adatszolgáltatása a  Hivatal által e  célból kialakított és a  központi szerverén működtetett webes kezelőfelületen
történő adatrögzítéssel, vagy a  Hivatal által meghatározott formátumú és adattartalmú interfész kapcsolaton
keresztül zajló elektronikus adatátadással valósul meg.
(2) A  Nyilvántartás adatait a  Hivatal az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás összesítésével, egységes adatbázisban
kezeli.
3. § (1) A Nyilvántartásba történő adatszolgáltatásért, valamint az általa szolgáltatott adatok hitelességéért a jegyző, illetve
a járási hivatal vezetője (a továbbiakban együtt: adatszolgáltatásért felelős személy) felel.
(2) A Hivatal a Nyilvántartás üzemeltetése során biztosítja, hogy az arra jogosulatlan személyek a nyilvántartásba vett
adatokhoz ne férjenek hozzá.
(3) A  Hivatal a  központi szerverén folyamatosan naplózza a  Nyilvántartással kapcsolatos nyilvántartási eseményeket
– ide értve az  adatrögzítéssel nem járó adatlekérdezéseket is –, valamint gondoskodik arról, hogy azok
visszakereshetőek legyenek.
2. A Nyilvántartás működtetése 4. § (1) A  Nyilvántartás részére történő adatszolgáltatást a  (2), a  (4), valamint a  (6)  bekezdés szerinti személyek
(a továbbiakban együtt: adatszolgáltatásra jogosult személy) teljesítik.
(2) Az adatszolgáltatásért felelős személy a Nyilvántartás részére történő adatszolgáltatás teljesítésére a polgármesteri
hivatal vagy közös önkormányzati hivatal, illetve a  járási hivatal (a  továbbiakban együtt: hatóság) ügyfélkapu
hozzáférési jogosultsággal rendelkező, és köztisztviselői, illetve kormánytisztviselői jogviszonyban álló munkatársai
közül – a Hivatal honlapján közzétett formanyomtatvány szerinti kijelölő okirat kitöltésével – egy e-képviselőt jelöl
ki. A kijelölő okiratot postai úton meg kell küldeni a Hivatal részére.
(3) Az  adatszolgáltatásért felelős személy haladéktalanul köteles a  Hivatalnak bejelenteni, ha az  e-képviselő
nyilvántartásba vett adatai megváltoztak vagy megbízása megszűnt.
(4) A  nyilvántartásba vett e-képviselő a  hatóság ügyfélkapu hozzáférési jogosultsággal rendelkező, és köztisztviselői,
illetve kormánytisztviselői jogviszonyban álló munkatársai közül a Nyilvántartás részére történő adatszolgáltatásra
további személyt vagy személyeket jelölhet ki (a továbbiakban: e-ügyintéző). Az e-ügyintéző kijelölése elektronikus
úton, a  Hivatal által erre a  célra rendszeresített webes kezelőfelületen történik. A  kijelöléshez meg kell adni
az e-ügyintézőnek az ügyfélkapu használatára jogosító személyazonosító adatait.
(5) Az  e-képviselő a  hatóság e-ügyintézői közül kiemelt felhasználót jelölhet ki. A  kiemelt felhasználó a  hatóságnál
dolgozó valamennyi adatszolgáltatásra jogosult személy Nyilvántartáshoz kapcsolódó tevékenységének nyomon
követésére jogosult.
(6) Az e-ügyintéző kijelölésére vonatkozó szabályok szerint az e-képviselő a hatóság munkatársai közül az Szt. 18/B. §
(1)  bekezdése szerinti ellátásokkal összefüggő hatósági ügyben eljárási cselekményeket egyébként nem végző
adatrögzítőt is kijelölhet. Adatrögzítőként közszolgálati jogviszonyban vagy kormányzati szolgálati jogviszonyban
álló személy jelölhető ki.
(7) Az e-képviselő köteles a Hivatal felé elektronikus úton bejelenteni, ha a (4) vagy a (6) bekezdés szerinti személyek
nyilvántartásba vett adatai megváltoztak. Az e-ügyintéző, a kiemelt felhasználó, valamint az adatrögzítő kijelölése
a Hivatal felé elektronikus úton, a webes kezelőfelületen tett bejelentéssel vonható vissza.
(8) Az e-ügyintéző, a kiemelt felhasználó és az adatrögzítő megfelelő felkészítéséről az e-képviselő gondoskodik.
5. § (1) Az  adatszolgáltatásra jogosult személy az  Szt. 18/B.  § (2)  bekezdése szerinti adatokat – a  döntés jogerőre
emelkedésének időpontját kivéve – legkésőbb az  ellátással összefüggő döntés meghozatalát követő öt
munkanapon belül rögzíti a  Nyilvántartás működtetésének alapjául szolgáló adatrögzítő felületen. A  rögzített
adatok akkor válnak a  Nyilvántartás részévé, amikor az  ellátással kapcsolatos döntés jogerőre emelkedésére
vonatkozó adatot az  adatszolgáltatásra jogosult személy rögzíti. A  jogerőre emelkedés időpontját legkésőbb
a jogerőre emelkedésről való tudomásszerzést követő munkanapon kell rögzíteni.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott határidőn túl akkor lehet adatot rögzíteni, ha az  adatszolgáltatásra jogosult
személy számára a  Nyilvántartás – a  Hivatal informatikai rendszerében, az  elektronikus hírközlési szolgáltatónál
vagy a hatóság informatikai eszközében fellépő üzemzavar miatt – az adatrögzítési határidőn belül munkaidőben
legalább két egymást követő munkanapon keresztül nem volt elérhető.
(3) Ha az Szt. 18/B. § (1) bekezdése szerinti ellátás megállapítása során figyelembe vett személy Társadalombiztosítási
Azonosító Jellel nem rendelkezik vagy a Társadalombiztosítási Azonosító Jele nem ismert, a Nyilvántartás a részére
– a Társadalombiztosítási Azonosító Jele rögzítéséig – ideiglenes azonosítót képez.
(4) Ha a  Nyilvántartásban rögzített adat akként változik meg, hogy azzal összefüggésben hatósági döntéshozatalra
nem kerül sor, az adatot az adatszolgáltatásra jogosult személy legkésőbb az adatváltozásról való tudomásszerzést
követő munkanapon módosítja.
6. § (1) A  Nyilvántartásban rögzített Társadalombiztosítási Azonosító Jelet az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár
nyilvántartásából való adatigénylés útján az eljáró hatóság ellenőrzi.
(2) Ha az eljáró hatóság azt állapítja meg, hogy a kérelmet benyújtó személy vagy az adott ellátás megállapítása során
figyelembe vett más személy már szerepel a Nyilvántartásban, és az ellátásra való jogosultság feltételei fennállnak,
az új ellátásra vonatkozó adatokat a Nyilvántartásban már szereplő adatokhoz kapcsoltan rögzíti.
(3) A  Nyilvántartásban szereplő személyre vonatkozó, az  Szt. 18.  § a), b) és g)  pontja, 18/A.  § a), b) és g)  pontja,
valamint a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 138.  § (1)  bekezdés
a) és b)  pontja szerinti adatokat akkor kell törölni a  nyilvántartásból, amikor az  Szt. 23.  §-a szerint minden olyan
ellátás Nyilvántartásból való törlésére sor került, amelyre való jogosultság vizsgálatánál a  személyt figyelembe
vették. A törlést az utolsóként törölt ellátással összefüggő adatok törlésével egyidejűleg kell elvégezni.
3. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet – a (2) és a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2013. november 15-én lép hatályba.
 (2) Az 5. § (3) bekezdése és a 6. § (3) bekezdése 2013. december 16-án lép hatályba.
 (3) A 11. § és a 21. § 2014. július 1-jén lép hatályba.
8. § (1) Az 5. § (1) és (2) bekezdését az Szt. 18/B. § (1) bekezdése szerinti ellátásokkal összefüggésben 2013. december 15-ét
követően indult hatósági ügyekben kell alkalmazni.
(2) A 6. § (1) bekezdését az Szt. 18/B. §-a szerinti ellátásokkal kapcsolatos azon ügyekben kell alkalmazni, amelyekkel
összefüggésben a Nyilvántartásba történő adatszolgáltatásra 2013. december 15-ét követően kerül sor.
(3) Az  adatszolgáltatásért felelős személy az  e-képviselő első alkalommal történő kijelölése során kitöltött kijelölő
okiratot 2013. november 22-éig küldi meg a Hivatal részére.
(4) Az Szt. 140/T. § (3) bekezdése és a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
161/U.  § (3)  bekezdése szerint rögzített adatok esetében a  jogerőre emelkedés időpontját legkésőbb a  jogerőre
emelkedésről való tudomásszerzést követő munkanapon kell rögzíteni. A  rögzített adatok akkor válnak
a  Nyilvántartás részévé, amikor az  ellátással kapcsolatos döntés jogerőre emelkedésére vonatkozó adatot
az adatszolgáltatásra jogosult személy rögzíti.
9. § A pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes
szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Pr.) 1.  § (1)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(1) A pénzbeli és természetbeni szociális ellátások megállapítása iránti kérelem tartalmazza
a) az  ellátást igénylő személynek és az  ellátás megállapítása során az  Szt. rendelkezései alapján figyelembe vett
személynek az Szt. 18. § a) pontjában vagy 18/A. § a) pontjában szereplő adatait,
b) az  ellátást igénylő személy állampolgárságát, illetve bevándorolt, letelepedett, menekült, oltalmazott vagy
hontalan jogállását,
c) az igényelt szociális ellátás jogosultsági feltételeire vonatkozó adatokat, nyilatkozatokat.”
10. § A Pr. a következő 5/A. §-sal egészül ki:
„5/A.  § Az  Szt. 18/B.  §-ában meghatározott országos nyilvántartásba rögzítendő, az  Szt. 18/B.  § (1)  bekezdésében
meghatározott ellátásokról hozott döntésnek a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló 2004. évi CXL. törvény 72. §-ában meghatározottakon kívül tartalmaznia kell az ügy elbírálási azonosítóját is.”
11. § A Pr. 17. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az Szt. 18/B. §-a szerinti országos nyilvántartást vezető hatóság az Szt. 19. § (3) bekezdésében meghatározott
feladatának teljesítése érdekében az  adatokat az  Flt. 57/B.  §-a szerinti Foglalkoztatási és Közfoglalkoztatási
Adatbázisban rögzíti.”
12. § A Pr. 50. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Ha a  kérelmező nem rendelkezik Társadalombiztosítási Azonosító Jellel, a  bizonyítványban
a „Társadalombiztosítási Azonosító Jellel nem rendelkezik” szöveget kell feltüntetni.”
13. § A Pr. a következő 62. §-sal egészül ki:
„62. § A szociális és gyermekvédelmi ellátások országos nyilvántartásáról szóló 392/2013. (XI. 12.) Korm. rendelettel
megállapított 1.  § (1)  bekezdését, 5/A.  §-t, 35.  § (1)  bekezdését, valamint 2. számú mellékletet, 2/A. számú
mellékletet, 3. számú mellékletet, 4. számú mellékletet, 9. számú mellékletet és 12. számú mellékletet a  2013.
december 15-ét követően indult ügyekben kell alkalmazni.”
14. § A Pr.
a) 2. számú melléklete helyébe az 1. melléklet,
b) 2/A. számú melléklete helyébe a 2. melléklet,
c) 3. számú melléklete helyébe a 3. melléklet,
d) 4. számú melléklete helyébe a 4. melléklet,
e) 9. számú melléklete helyébe az 5. melléklet,
f ) 12. számú melléklete helyébe a 6. melléklet
lép.
15. § A Pr. 35. § (1) bekezdésében a „(3) bekezdésének a) pontja” szövegrész helyébe az „(1) bekezdése” szöveg lép.
16. § A gyámhatóságokról, valamint a  gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Gyer.) 66/A. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Az Szt. 18/B. §-ában meghatározott országos nyilvántartásba rögzítendő, a rendszeres kedvezményről hozott
döntésnek a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény
72. §-ában meghatározottakon kívül tartalmaznia kell az ügy elbírálási azonosítóját is.”
17. § A Gyer. 74. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  tárgyhónapra esedékes megelőlegezett gyermektartásdíjat december hónap kivételével a  tárgyhónapot
követő hónap 5. napjáig kell folyósítani, ideértve a  jogosultság megszűnésének hónapjára a  Gyvt. 24.  §
(7)  bekezdése alapján járó megelőlegezett gyermektartásdíjat is. A  december hónapra esedékes megelőlegezett
gyermektartásdíj folyósításáról december 30-áig kell gondoskodni.”
18. § A Gyer. 76. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A Magyar Államkincstár minden hónap 25-éig, december hónapban 20-áig gondoskodik az igényelt összegnek
a  folyósító szerv részére történő átutalásáról, egyidejűleg az  országosan összesített létszám- és kifizetési adatokat
megyénként, gyámhivatalonkénti bontásban – számítógépes hálózaton – megküldi a Minisztérium részére.”
19. § A Gyer. a következő 185. §-sal egészül ki:
„185. § A szociális és gyermekvédelmi ellátások országos nyilvántartásáról szóló 392/2013. (XI. 12.) Korm. rendelettel
megállapított 66/A. § (2a) bekezdését és 3. számú mellékletet a 2013. december 15-ét követően indult ügyekben
kell alkalmazni.”
20. § A Gyer. 3. számú melléklete helyébe a 7. melléklet lép.
21. § A szociális és gyermekvédelmi ellátások országos nyilvántartásáról szóló 392/2013. (XI. 12.) Korm. rendelet 6.  §
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az eljáró hatóság a Nyilvántartásban rögzített
a) természetes személyazonosító és lakcímadatokat a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatalának nyilvántartásából,
b) Társadalombiztosítási Azonosító Jelet az Országos Egészségbiztosítási Pénztár nyilvántartásából
való adatigénylés útján ellenőrzi.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
211/2018. (XI. 20.) Korm. rendelete a háztartási kombinált mosó-szárítógépek energiafelhasználásának ismérveiről való tájékoztatásról.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  rendelet hatálya – a  (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a 230 V-os, 50 Hz-es hálózati feszültségről működtetett
háztartási kombinált mosó-szárítógépek forgalomba hozatalára terjed ki, abban az esetben is, ha az nem háztartási
célra történik.
(2) Nem terjed ki e rendelet hatálya
a) a más energiaforrás felhasználásával is működtethető háztartási kombinált mosó-szárítógépekre,
b) a használt állapotban értékesítésre kerülő háztartási kombinált mosó-szárítógépre.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. adatlap: olyan tájékoztatás, amely tartalmazza a háztartási kombinált mosó-szárítógép azonosítására szolgáló
adatokat, az energiafelhasználás, valamint más lényeges segédanyag-felhasználás hatékonyságára vonatkozó
adatokat, a kiegészítő adatokat, valamint azok szabványos vizsgálati értékeit;
2. energiahatékonysági címke: olyan tájékoztató lap, amely tartalmazza a háztartási kombinált mosó-szárítógép
azonosítására szolgáló adatokat, az  energiafelhasználás, valamint más lényeges segédanyag-felhasználás
hatékonyságára vonatkozó adatokat, a kiegészítő adatokat, valamint azok szemléletes értékelését;
3. honosított harmonizált szabvány: az  európai szabványügyi szervezetek által jóváhagyott és az  Európai Unió
Hivatalos Lapjában közzétett európai szabvány, amelyet a  vonatkozó magyar eljárási rendnek megfelelően
közzétettek;
4. kiegészítő adat: a  háztartási kombinált mosó-szárítógép működésére vonatkozó adat, amely a  háztartási
kombinált mosó-szárítógép energia- vagy más lényeges segédanyag felhasználásával kapcsolatos, vagy
felhasználható annak értékeléséhez, víz, kémiai anyag vagy más közeg, amit a  háztartási mosó-szárítógép
rendeltetésszerű működése során használ;
5. más lényeges segédanyag: víz, kémiai anyag vagy más közeg, amit a  háztartási mosó-szárítógép
rendeltetésszerű működése során használ.
2. Műszaki dokumentáció 3. § (1) A gyártó, meghatalmazott képviselője, illetve ezek hiányában az importáló (a továbbiakban együtt: gyártó) köteles
műszaki dokumentációt összeállítani.
(2) A műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell:
a) a gyártó nevét és székhelyét,
b) a háztartási kombinált mosó-szárítógép azonosításához szükséges ismertetést,
c) a típus fő tervezési jellemzőire vonatkozó információt – ideértve a műszaki rajzokat is –, különös tekintettel
az energiafelhasználást lényegesen befolyásoló adatokra,
d) a vonatkozó honosított, harmonizált szabványok alapján végzett vizsgálatok jegyzőkönyveit vagy
eredményeit,
e) a magyar nyelvű használati és kezelési útmutatót.
(3) A gyártó köteles a műszaki dokumentációt a gyártás megszűnése után 5 évig megőrizni.
3. Fogyasztók tájékoztatása 4. § (1) A  háztartási kombinált mosó-szárítógép energiafelhasználásának ismérveiről a  fogyasztókat adatlappal és
energiahatékonysági címkével kell tájékoztatni.
(2) Az energiahatékonysági címke tartalmát és kialakítását az 1. melléklet, az adatlap tartalmát a 2. melléklet határozza
meg.
(3) A háztartási kombinált mosó-szárítógép energiahatékonysági osztályát a 3. melléklet szerint kell meghatározni, és
az energiahatékonysági címkén, illetve az adatlapon feltüntetni.
5. § (1) Háztartási kombinált mosó-szárítógép csak a  4.  § (2)  bekezdésében meghatározott adatlappal ellátva hozható
forgalomba.
(2) Az adatlapot a gyártónak kell rendelkezésre bocsátania. Ha a gyártó nem látja el adatlappal a háztartási kombinált
mosó-szárítógépet, a  forgalmazó, illetve a  háztartási kombinált mosó-szárítógép bérbe- vagy lízingbeadója
(a továbbiakban együtt: forgalmazó) köteles arról gondoskodni.
6. § (1) A  forgalmazó köteles a  4.  § (2)  bekezdésében meghatározott energiahatékonysági címkét a  fogyasztó részére
bemutatott háztartási kombinált mosó-szárítógép külsején elöl vagy felül, jól láthatóan, takarásmentesen elhelyezni.
(2) A  gyártó köteles az  energiahatékonysági címkét térítésmentesen a  forgalmazó rendelkezésére bocsátani.
A rendelkezésre bocsátás módját a gyártó szabadon választja meg, ha azonban a forgalmazó energiahatékonysági
címkét igényel, köteles azt haladéktalanul rendelkezésre bocsátani.
7. § A távollévők között kötött szerződés útján történő forgalmazás esetén a  háztartási kombinált mosó-szárítógép
reklámjának és az  értékesítéssel kapcsolatos más fogyasztói tájékoztatásnak a  fogyasztó és a  vállalkozás közötti
szerződések részletes szabályairól szóló 45/2014. (II. 26.) Korm. rendelet 11.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerint
tartalmaznia kell a 4. mellékletben foglaltakat.
8. § (1) Tilos a  háztartási kombinált mosó-szárítógépen olyan, az  energiafelhasználásra vonatkozó címkét, jelzést,
szimbólumot vagy feliratot elhelyezni, amely az e rendeletben foglaltaknak nem felel meg, és alkalmas a fogyasztók
megtévesztésére.
(2) A környezetbarát, környezetkímélő megkülönböztető jelzést jogszabályban meghatározott módon kell a háztartási
készüléken elhelyezni.
9. § (1) A műszaki dokumentáció, az adatlap, valamint az energiahatékonysági címke adatainak egymással összhangban kell
állniuk.
(2) A műszaki adatok valódiságáért a gyártó felelős.
10. § Az e  rendeletben foglaltak teljesítését a  fogyasztóvédelmi hatóság ellenőrzi, kivéve, ha a  felhasználó
a fogyasztóvédelemről szóló törvény szerint nem minősül fogyasztónak.
4. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
 (2) Az e rendeletben foglaltak nem vonatkoznak azokra a háztartási kombinált mosó-szárítógépekre, amelyek gyártását
az e rendelet hatálybalépése előtt megszüntették. 12. § Ez a  rendelet a  92/75/EGK tanácsi irányelvnek a  háztartási kombinált mosó-szárítógépek energiafogyasztásának
címkézése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 1996. szeptember 19-i 96/60/EK bizottsági irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1321/2011. (IX. 20.) Korm. határozata az „Orosháza város csatornahálózat és szennyvíztisztító telep fejlesztése” című, ötmilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat jóváhagyásáról.
A Kormány
1. jóváhagyja az 1. mellékletben megjelölt, Orosháza csatornahálózatának további kiépítésére, rekonstrukciójára
és szennyvíztisztító telepének fejlesztésére irányuló, ötmilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot, továbbá
2. hozzájárul ahhoz, hogy a Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
201/2019. (VIII. 15.) Korm. rendelete a HIPA Nemzeti Befektetési Ügynökség Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság feladatainak meghatározásáról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében és az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A külgazdasági ügyekért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 138.  § 1.  pontjában foglalt külgazdasági ügyekért való felelőssége körében
a  befektetésösztönzési feladatokat a  HIPA Nemzeti Befektetési Ügynökség Nonprofit Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: HIPA NZrt.) útján vagy annak közreműködésével látja el.
(2) A HIPA NZrt.
a) javaslatot tesz a  befektetésösztönzés rövid, közép- és hosszú távú céljainak kialakítására, a  célok elérését
biztosító gazdasági, szabályozási, intézményi és egyéb feltételrendszer kialakításának lehetséges irányaira;
b) részt vesz a külgazdasági politikai koncepció és a külgazdasági stratégia végrehajtásában;
c) segíti a  miniszter hivatali szervezetének parlamenti államtitkárát a  miniszter külügyi és külgazdasági
stratégiájából eredő feladatainak előkészítésében;
d) közreműködik a befektetésösztönzési szakmai anyagok összeállításában;
e) közreműködik az üzleti delegációk szakmai programjainak megvalósításában;
f ) előkészíti a külföldi befektetők magyarországi befektetéseivel kapcsolatos egyedi döntési javaslatokat;
g) részt vesz a  befektetésösztönzési elképzelések, programok, koncepciók kidolgozásában, azok
megvalósításában;
h) előkészíti a kiemelt beruházási projektek támogatásával kapcsolatos kormányzati döntéseket;
i) kapcsolatot tart fenn, illetve együttműködik a befektetésösztönzésben érintett kormányzati szervekkel;
j) szakmai háttéranyagok kidolgozásával közreműködik a  befektetésösztönzési szakmai kommunikáció
szervezésében;
k) segíti a két- és többoldalú nemzetközi gazdasági kapcsolatok fejlesztését;
l) kapcsolatot tart a külföldi befektetőkkel, segíti azok befektetési döntéseinek meghozatalát;
m) előkészíti és lebonyolítja a miniszter által a hatáskörébe utalt befektetésösztönzési tárgyalásokat, koordinálja
a vállalt kötelezettségek végrehajtását;
n) részt vesz a külgazdasági támogatási rendszerre vonatkozó javaslatok kidolgozásában;
o) feladatkörét érintően együttműködik hazai és határon túli civil szervezetekkel, érdekképviseleti és egyéb
szervezetekkel, illetve testületekkel.
 (3) A HIPA NZrt. a befektetésösztönzési tevékenysége körében
a) információkat nyújt külföldiek számára a hazai befektetési, jogi, adózási és pénzügyi környezetről;
b) egyablakos rendszert működtet, amely segíti a külföldiek tájékozódását a befektetési lehetőségeket illetően
és segítséget nyújt a külföldi befektetői döntések meghozatalához;
c) koordinálja a barna- és zöldmezős, valamint a vegyesvállalati befektetések előkészítését;
d) befektetésösztönzési fókuszú beszállítófejlesztési tevékenységet végez, növelve ezzel a  kis- és
középvállalkozások nemzetközi versenyképességét;
e) tájékoztatást nyújt a Kormány befektetéseket támogató programjairól;
f ) javaslatot tesz befektetési helyszín kiválasztására;
g) közreműködik az egyedi kormánydöntéssel (EKD) biztosított támogatási rendszer működtetésében;
h) felkészíti a helyi önkormányzatokat a befektetők fogadására;
i) figyelemmel kíséri, és feladatkörében eljárva gondozza a már betelepült befektetők működési körülményeit,
és közreműködik a magyar hozzáadottérték-hányad növelésében;
j) feladatkörével összefüggésben részt vesz külföldi konferenciákon, rendezvényeken.
2. § A  miniszter az  1.  §-ban meghatározott feladatok ellátására a  HIPA NZrt.-vel a  feladatok jellegétől függően
közszolgáltatási vagy támogatási szerződést köt.
3. § A Nemzeti Befektetési Ügynökség 2019. augusztus 31. napjával jogutód nélkül megszűnik.
4. § (1) 2019. szeptember 1. napjától – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 11.  § (5)  bekezdése szerinti
kijelölt szervként – a HIPA NZrt. gyakorolja és teljesíti a  Nemzeti Befektetési Ügynökség magánjogi jogait és
kötelezettségeit.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogok és kötelezettségek átszállása a Nemzeti Befektetési Ügynökséggel szemben fennálló
követeléseket nem teszi lejárttá, és arra való hivatkozással szerződésszegési igényt vagy biztosíték nyújtására
vonatkozó igényt nem lehet érvényesíteni.
(3) A 2019. augusztus 31. napján már fennálló, továbbá a Nemzeti Befektetési Ügynökség megszűnésével kapcsolatban
keletkező számviteli és adózási kötelezettségeket a  Nemzeti Befektetési Ügynökség által átadott iratok alapján
a Külgazdasági és Külügyminisztérium teljesíti. A Nemzeti Befektetési Ügynökség megszűnéséhez kapcsolódó záró
beszámolót a Külgazdasági és Külügyminisztérium készíti el az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 14. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltak figyelembevételével.
(4) A  2019. szeptember 1. napja előtt indult, folyamatban lévő közbeszerzési és beszerzési eljárásokban
a Nemzeti Befektetési Ügynökség helyébe a HIPA NZrt. lép.
(5) A 2019. szeptember 1. napja előtt indult, folyamatban lévő peres és nemperes eljárásokban a Nemzeti Befektetési
Ügynökség helyébe a HIPA NZrt. lép.
5. § (1) 2019. szeptember 1. napján annak a  személynek, akinek 2019. augusztus 31. napján a  Nemzeti Befektetési
Ügynökséggel
a) határozatlan idejű kormányzati szolgálati jogviszonya, illetve munkaviszonya áll fenn, e  jogviszonya
a HIPA NZrt.-vel fennálló határozatlan idejű munkaviszonnyá,
b) határozott idejű kormányzati szolgálati jogviszonya, illetve munkaviszonya áll fenn, e  jogviszonya
a HIPA NZrt.-vel fennálló határozott idejű munkaviszonnyá
alakul át.
Teljes munkaidőben történő foglalkoztatás esetén a  jogviszony teljes munkaidős munkaviszonnyá,
részmunkaidőben történő foglalkoztatás esetén részmunkaidős munkaviszonnyá alakul át. A 2019. augusztus  31.
napján a Nemzeti Befektetési Ügynökséggel fennállt kormányzati szolgálati jogviszonyban, illetve munkaviszonyban
kikötött próbaidő mértéke a jogviszonyváltást követően változatlan marad.
(2) A  kormányzati szolgálati jogviszony munkaviszonnyá átalakulása tekintetében e  rendeletben nem szabályozott
kérdésekben a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény jogviszonyváltásra vonatkozó rendelkezéseit
kell alkalmazni.
(3) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően nem alakul át a  kormányzati szolgálati jogviszony, illetve munkaviszony,
ha az  (1)  bekezdésben meghatározott személlyel szemben összeférhetetlenség áll fenn, kivéve, ha
az  összeférhetetlenséget kiváltó ok megszüntethető, és ennek érdekében a  munkavállaló az  átalakulást követő
30 napon belül intézkedik és ezt igazolja.
(4) A  Nemzeti Befektetési Ügynökség 2019. augusztus 31. napi megszűnését követő hat hónapon belül a  HIPA NZrt.
alkalmazottai munkaviszonyának felmondással történő megszüntetése tekintetében a  munkáltató működésével
összefüggő oknak minősül a  költséghatékony létszámgazdálkodás megvalósítása érdekében a  feladatellátáshoz
nem szükséges munkakörök megszüntetése.
(5) A  Nemzeti Befektetési Ügynökséggel fennálló, (1)  bekezdés szerinti jogviszony időtartamát – ideértve
a  jogviszonnyal kapcsolatosan elismert egyéb foglalkoztatási időtartamot is – az átalakulást követően
a HIPA NZrt.-vel fennálló munkaviszonyban töltött időként kell elismerni és figyelembe venni.
(6) A Nemzeti Befektetési Ügynökség 2019. augusztus 31. napján a Nemzeti Befektetési Ügynökségnél foglalkoztatott
személyek számára közszolgálati igazolást vagy munkáltatói igazolást állít ki.
6. § A  Nemzeti Befektetési Ügynökség 3.  § szerinti megszűnése előtt a  feladatainak ellátásával összefüggésben
keletkezett, a  Nemzeti Befektetési Ügynökség nyilvántartásaiban kezelt adatokat, valamint irattárában
2019. augusztus 31. napján fellelhető iratokat a HIPA NZrt. jogosult kezelni.
7. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet 1–2. §-a, 4. §-a, 5. § (1)–(5) bekezdése, valamint 6. §-a és 8. §-a 2019. szeptember 1. napján lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a Nemzeti Befektetési Ügynökségről szóló 183/2014. (VII. 25.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
385/2016. (XII. 2.) Korm. rendelete a fővárosi és megyei kormányhivatal, valamint a járási (fővárosi kerületi) hivatal népegészségügyi feladatai ellátásáról, továbbá az egészségügyi államigazgatási szerv kijelöléséről.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI.  törvény 15. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján,
a magzati élet védelméről szóló 1992. évi LXXIX. törvény 16/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a  területi
integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010.  évi CXXVI.  törvény 21.  § c) és d)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A kormányhivatal és a járási hivatal szakmai irányításának szabályai
1. § (1) A  népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: kormányhivatal)
népegészségügyi feladatköreivel összefüggésben az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény
(a  továbbiakban: Áht.) 9.  § f )–i)  pontjában meghatározott, valamint a  törvényességi és szakszerűségi ellenőrzési
hatásköröket az  egészségügyért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) gyakorolja. A  miniszter hatáskörei
gyakorlásához szükséges döntések szakmai előkészítésében az országos tisztifőorvos közreműködik.
(2) A  kormányhivatal munkavédelmi és munkaügyi feladatköreinek gyakorlásával összefüggésben ellátott
munkaegészségügyi feladatai tekintetében − a munkavédelmi hatósági hatáskörben gyakorolt munkaegészségügyi
feladat- és hatáskörök kivételével – az Áht. 9. § h) és i) pontja szerinti hatáskörök gyakorlására a miniszter jogosult.
A  miniszter hatáskörei gyakorlásához szükséges döntések szakmai előkészítésében az  országos tisztifőorvos
közreműködik.
(3) A miniszter szakmai irányítása keretében a kormányhivatalok és a kormányhivatal népegészségügyi feladatkörében
eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalai (a továbbiakban: járási hivatal)
a) végrehajtják a miniszter által kiadott ellenőrzési és mintavételi terveket,
b) közreműködnek a szakmai sajtómegjelenéssel kapcsolatos feladatok ellátásában,
c) az  elvégzett feladataikról közvetlenül – a  járási hivatal esetében a  kormánymegbízott útján – tájékoztatják
a minisztert.
 (4) A kormányhivatalok és a járási hivatalok
a) részt vesznek az országos tisztifőorvos által szervezett képzéseken, valamint az ahhoz kapcsolódó vizsgákon,
b) az országos adatbázisok kialakítása és fenntartása érdekében adatgyűjtést végeznek, nyilvántartást vezetnek,
c) a  hatáskörükbe tartozó feladatokat a  miniszter által vezett minisztérium szakmai informatikai rendszerein
keresztül látják el,
d) a szakmai feladatellátás során az országos tisztifőorvos által kiadott szakmai eljárásrendeknek, útmutatóknak
és elvi állásfoglalásoknak megfelelően, valamint a  kiadott iratminták alapján végzik az  ellenőrzéseiket és
szakmai tevékenységüket,
e) részt vesznek az  országos tisztifőorvos által szervezett értekezleteken, működtetett szakmai
munkacsoportokban.
2. A kormányhivatal népegészségügyi feladatai 2. § (1) A kormányhivatal népegészségügyi feladatai keretében
a) a  népegészségügyi feladatok tekintetében ellátja a  járási hivatalok szakmai tevékenységének irányítását,
koordinálását, szakmai felügyeletét,
b) jogszabályban meghatározott ügyekben elsőfokú hatósági jogkört gyakorol,
c) ellátja az alapító okiratban, illetve jogszabályokban számára meghatározott feladatokat
ca) a  közegészségügy (élelmezés-egészségügy, táplálkozás-egészségügy, környezet- és településegészségügy, sugáregészségügy, kozmetikai termékek egészségügyi megfelelősége, kémiai
biztonság, gyermek- és ifjúság-egészségügy) területén, mely feladatok ellátásához kémiai,
sugáregészségügyi, bakteriológiai és aerobiológiai vizsgálólaboratóriumot üzemeltethet,
cb) a járványügy területén, mely feladatok ellátásához vizsgálólaboratóriumot üzemeltethet,
cc) az egészségfejlesztés (egészségvédelem, egészségnevelés és egészségmegőrzés, népegészségügyi
szűrések szervezése és koordinálása, egészségmonitorozás, beleértve a  nem fertőző betegségek
epidemiológiáját, az egészséghatás-értékelést) területén,
cd) az egészségügyi igazgatás és koordináció területén,
d) ellátja a  jogszabályban a  feladatkörébe utalt, az  egészségügyi szolgáltatók feletti szakfelügyelet
működtetésével összefüggő feladatokat.
 (2) A  kormányhivatal részt vesz a  lakosság egészségének megőrzését célzó népegészségügyi programok
kidolgozásában, irányítja, szervezi és koordinálja a programok végrehajtását.
3. § (1) Budapest Főváros Kormányhivatala a  népegészségügyi feladatait Budapest és Pest megye területére kiterjedő
illetékességgel látja el.
(2) A  kormányhivatal kormányrendeletben meghatározottak szerint, valamint az  1.  mellékletben meghatározott
esetekben – figyelemmel a (3) bekezdésben és a 2. mellékletben foglaltakra is – egyes hatósági ügyekben különös
illetékességgel jár el.
(3) Az egyes, jogszabályban meghatározott sugáregészségügyi feladatokat a kormányhivatalok a 2. melléklet 2. pontja
szerinti illetékességi területen látják el.
(4) A  közegészségügyi-járványügyi kockázatok feltárása és a  hatósági feladatok ellátása a  határkikötő, a  nemzetközi
áru- vagy személyforgalmat lebonyolító kikötő és a  nemzetközi kereskedelmi repülőtér vonatkozásában
a népegészségügyi feladatkörében eljáró kormányhivatal feladata.
(5) A (4) bekezdés szerinti repülőtereken és kikötőkben a kormányhivatal látja el a járási hivatal számára jogszabályban
meghatározott népegészségügyi feladat- és hatásköröket.
3. A járási hivatal népegészségügyi feladatai 4. § (1) A  járási hivatal illetékességi területén ellátja az  egészségügyi államigazgatási szerv mindazon népegészségügyi,
hatósági, szakmai felügyeleti feladatait, amelyet jogszabály nem utal az  országos tisztifőorvos vagy
a kormányhivatal feladatkörébe.
(2) A  nemdohányzók védelméről és a  dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló
1999.  évi XLII.  törvény (a  továbbiakban: Nvt.) 7.  § (1)  bekezdése szerinti feladatok tekintetében a  járási hivatal
országos illetékességgel jár el.
5. § A járási hivatalok illetékességi területét a 2. melléklet tartalmazza.
4. Az Országos Közegészségügyi Intézet népegészségügyi feladatai 6. § Az Országos Közegészségügyi Intézet
 1. klinikai mikrobiológiai laboratóriumi vizsgálatot végez, speciális, járványügyi jelentőséggel rendelkező
területeken diagnosztikai hátteret biztosít,
 2. a  baktériumok, vírusok és paraziták okozta zoonózisok és vektorok által terjesztett megbetegedéseket
azonosítja,
 3. végzi a  kórokozók molekuláris epidemiológiai vizsgálatát és az  antibiotikum rezisztencia surveillance
tevékenységet,
 4. minőségellenőrző országos körvizsgálatot szervez,
 5. nemzeti kórokozó törzsbankot, valamint tipizáló, referencia savóbankot tart fenn,
 6. országos járványügyi referencia és BSL 3-4 laboratóriumot működtet, különös tekintettel a járványt okozó és
bioterrorizmusra alkalmas veszélyes kórokozókra, ezen kórokozók diagnosztikai képességének fenntartására,
 7. végzi a  kórokozók kimutatásához szükséges módszerek, tesztek, vészhelyzeti oltóanyagok fejlesztését,
oltóanyag-ellenőrzéssel kapcsolatos laboratóriumi feladatok ellátását, immunbiológiai készítmények
forgalomba hozatal előtti laboratóriumi bevizsgálását,
8. hazai járványügyi surveillance központként nemzetközi képviseletet lát el,
 9. vizsgálja a környezettoxikológiai szempontból jelentős kockázatú környezeti szennyezőket,
10. vizsgálja az  egészségkockázatot jelentő bel- és kültéri kémiai és biológiai levegő szennyezőket, irányítja
az aerobiológiai hálózatot, levegő mintavevő egységeket tart fenn és üzemeltet,
11. méri, vizsgálja az  ivóvizet, az  ivóvízzel érintkező anyagokat, fürdővizet, minden szennyezőre kiterjedő
közegészségügyi biztonsági laboratóriumot üzemeltet,
12. talajhigiénés tevékenységet lát el, vizsgálja és méri a talajszennyezőket, méri a talajkezelő anyagok hatását,
egészségügyi szempontból vizsgálja a  hulladékokat, különös tekintettel az  egészségügyben keletkező
hulladékokra,
13. vizsgálatokat végez a  radioaktív hulladékok biztonságos tárolásának és elhelyezésének érdekében,
honvédelmi és polgári védelmi feladatok végrehajtásában közreműködik,
14. vizsgálja és méri a  lakossági, foglalkozási, orvosi, civilizációs és környezeti sugárterhelést és ésszerű
csökkentésének lehetőségeit, vizsgálja és nyomon követi a  természetben található radioaktív anyagok
felhasználását, továbbá azok bedúsulását eredményező ipari folyamatokat; ellenőrző méréseket végez
a  felszíni vizek magyarországi szakaszain, ha azok lakossági ivóvízként vagy az  élelmiszergyártás során
technológiai vízként kerülnek hasznosításra,
15. az ország egész területén végzi a nem-ionizáló sugárzás lakossági és munkahelyi expozícióinak mérését,
16. nyomon követi a  szabadban a  természetes külső sugárterhelés alakulását és ennek érdekében országos
lefedettségű környezeti termolumineszcens dozimetriai (TLD) hálózatot működtet,
17. foglalkozás-egészségügyi alap- és szakellátási tevékenységet végez, melynek keretében járóbeteg
szakrendeléseket működtet,
18. végzi a  behívott, illetve foglalkozási betegség gyanújával beutalt betegek szakvizsgálatát és ellátását,
bejelenti a  foglalkozási megbetegedéseket és elbírálja a  megbetegedések foglalkozási eredetét, valamint
a fokozott expozíciós eseteket, végzi a bejelentésekkel kapcsolatos adminisztratív feladatokat, a foglalkozási
betegségeket véleményező bizottságokat működteti,
19. végzi a  jogszabályban meghatározott munkaköri alkalmassági vizsgálatokat, és kezdeményezi az  ehhez
szükséges szakorvosi vizsgálatokat, továbbá ellátja a  szakmai és személyi higiénés alkalmasság orvosi
vizsgálatával és véleményezésével kapcsolatosan a jogszabály által hatáskörébe utalt feladatokat és elbírálja
az  egészségügyi dolgozók egészségi alkalmasságát első és másodfokon, továbbá végzi másodfokon
a tanulók beiskolázás előtti szakmai orvosi alkalmassági vizsgálatát,
20. II. fokú és soron kívüli munkapszichológiai alkalmassági vizsgálatokat végez,
21. ellátja a  kézi lőfegyverek, lőszerek, gáz- és riasztófegyverek megszerzésének és tartásának egészségi
alkalmassági elbírálásával kapcsolatos foglalkozás-egészségügyi orvosi feladatokat,
22. ellátja a  munkahigiéné és foglalkozás-egészségügy területén a  munkahelyi expozíciós vizsgálatokhoz
tartozó referencialaboratóriumi funkciókat (kémiai vizsgálatok, mérések végzése, véleményezése,
minőségbiztosítása),
23. ellátja a  túlnyomásos munkahelyen foglalkoztatottak orvosi alkalmassági vizsgálatával kapcsolatosan
jogszabály által hatáskörébe utalt feladatokat,
24. az  egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjainak foglalkozási betegsége, fokozott expocíciós
esete szolgálattal összefüggő jellegének megállapításához, minősítéséhez jogszabály alapján véleményt ad,
25. működteti a hajózási egészségi alkalmasság másodfokú vizsgálatát végző bizottságot,
26. végzi a dolgozók, munkahelyek, munkafolyamatok zaj- és rezgésterhelésének mérését, kockázatbecslését,
27. végzi a környezeti és közlekedési zaj és környezeti rezgés vizsgálatát,
28. végzi a környezeti és munkahelyi infra- és ultrahangméréseket,
29. végzi a munkahelyek és a szabadtéri megvilágítás vizsgálatát,
30. vizsgáló laboratóriumot működtet, melynek keretében monitorozza a munkahelyi és környezeti tényezőket,
a vegyi anyagok és metabolitjaik minőségi azonosítását és mennyiségi meghatározását végzi,
31. ellátja a  munkaegészségügyi ellátásban előforduló analitikai kémiai vizsgálatokra vonatkozó ellenőrző és
módszertani kutató-fejlesztő tevékenységet,
32. ellátja az azbeszt- és rostmérési és szakvéleményezési feladatokat,
33. végzi a  célzott vastagbélszűrés székletvér kimutatását, melynek érdekében központi laboratóriumot
működtet,
34. bio-dozimetriai eljárásokkal felméri a sugársérült személyek által elszenvedett sugárdózisokat,
35. elvégzi az új orvosi röntgenberendezések alkalmazás előtti átvételi vizsgálatát, valamint a radioaktív anyagot
tartalmazó, vagy ionizáló és nem-ionizáló sugárzást kibocsátó berendezések, készülékek és védőeszközök
vizsgálatát,
36. az európai uniós projektekkel kapcsolatos feladatok ellátásában részt vesz,
37. ellátja az egészségügyi alapellátás és egészségfejlesztés – ennek részeként a szervezett lakossági szűrések –
területi szintű tervezési, monitoring, koordinációs és szervezési feladatait, melynek keretében biztosítja
a lakosság egyenlő hozzáférését az ellátásokhoz és egészségfejlesztő szolgáltatásokhoz,
38. ellátja a  populációs szintű primer prevenciós szolgáltatásokat, monitorozza és elemzi a  lakosság
egészségi állapotának és az  azt befolyásoló kockázati tényezőknek az  alakulását, valamint javaslatot tesz
az egészségkockázatok csökkentésére irányuló intézkedésekre, programokra,
39. végzi a  felnőtt és gyermek lakosság számára az  egészségfejlesztési és közegészségügyi kommunikációt,
felkészíti a  lakosságot az  egészséget veszélyeztető ártalmakra, felhívja a  figyelmet az  egészséget fejlesztő
öngondoskodásra, elősegíti az egészséges és biztonságos életkörülmények, életmód kialakítását.
5. Az egészségügyi államigazgatási szerv kijelölése 7. § (1) A Kormány egészségügyi államigazgatási szervként – ha kormányrendelet ettől eltérően nem rendelkezik – a járási
hivatalt jelöli ki.
(2) A  Kormány a  járási hivatalt jelöli ki a  magzati élet védelméről szóló 1992.  évi LXXIX.  törvényben meghatározott
állami családvédelmi szolgálat működtetésére.
(3) A  Kormány egészségügyi államigazgatási szervként az  egészségügyi és a  hozzájuk kapcsolódó személyes adatok
kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Eüak.) 15. § (1)–(3a), (7) és (8a) bekezdése
alkalmazásában az érintett lakóhelye, tartózkodási helye, munkahelye vagy a megbetegedés helye szerint illetékes
járási hivatalt jelöli ki.
(4) A Kormány egészségügyi államigazgatási szervként a tevékenység végzésének helye szerint illetékes járási hivatalt
jelöli ki a kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény (a továbbiakban: Kbtv.)
a) 29. § (1) bekezdése,
b) 32. § (1) bekezdés a) pontja
alkalmazásában.
(5) Az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 23. § (1) bekezdésének
alkalmazása során egészségügyi államigazgatási szervként az  egészségügyi dolgozó lakóhelye vagy
az egészségügyi szolgáltató telephelye szerint illetékes járási hivatal jár el.
(6) A  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009.  évi LXXVI.  törvény
szerinti, a  szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a  járási hivatal és a  kormányhivatal jár el a  gyógyászati
segédeszköz-forgalmazási tevékenység tekintetében.
8. § (1) A Kormány egészségügyi államigazgatási szervként az országos tisztifőorvost jelöli ki
a) az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény (a továbbiakban: Ehi.)
aa) 4. § (1) bekezdés k), l) és o) pontja,
ab) 6. § (1) bekezdés p) pontja,
b) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.)
ba) 56. § (6) bekezdése,
bb) 159. § (5) bekezdés c) pontja,
bc) 159. § (6) bekezdése,
bd) 161. § (4) bekezdése,
be) 180. § (1) bekezdése,
bf ) 215. § (4) bekezdése,
bg) 243. § (7) bekezdése,
c) az Eüak.
ca) 15. § (3b) bekezdése,
cb) 19/B. §-a,
d) a Kbtv.
da) 6. § (1) és (2) bekezdése,
db) 7. §-a,
dc) 8. § (5) bekezdése,
dd) 10. § (3) bekezdése,
de) 20. § (2) bekezdése,
df ) 23. §-a,
dg) 25. § (5) bekezdése,
dh) 26/A. §-a,
di) 32. § (2) és bekezdése,
e) az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény
ea) 1/A. § (3)–(5) bekezdése,
eb) 1/I. § (8) bekezdése,
ec) 1/J. § (3) bekezdése,
ed) 2. § (7) és (8) bekezdése,
ee) 2/E. § (2) és (10) bekezdése,
ef ) 2/F. § (2) és (3) bekezdése,
eg) 4. § (2)–(4) bekezdése,
eh) 5. § (2), (3) és (5) bekezdése,
ei) 5/A. § (1), (7), (8a), (10) és (11) bekezdése,
ej) 5/B. § (1), (4) és (5) bekezdése,
ek) 7. § (7) és (11) bekezdése,
el) 10. § (2) bekezdése,
em) 11/A. § (4) bekezdése,
en) 11/B. § (1)–(3) bekezdése,
eo) 14. § (17) bekezdése,
f ) a  humángenetikai adatok védelméről, a  humángenetikai vizsgálatok és kutatások, valamint a  biobankok
működésének szabályairól szóló 2008. évi XXI. törvény
fa) 12. § (2) bekezdése,
fb) 22. § (1) bekezdése,
fc) 25. § (3) bekezdés d) pontja és (4) bekezdése,
fd) 26. § (2a), (6) és (7) bekezdése,
fe) 27. § (5) bekezdése,
ff) 28. § (5) bekezdése,
g) az  iskolai egészségfejlesztési programok tekintetében a  népegészségügyi termékadóról szóló 2011.  évi
CIII. törvény 1. § 19. pontja,
h) az egészségügyi alapellátásról szóló 2015. évi CXXIII. törvény 14. §-a
szerinti feladatok ellátására.
(2) Az  országos tisztifőorvos kijelöli a  mikrobiológiai referencia laboratóriumokat, valamint a  járványügyi feladatok
ellátására kijelölt laboratóriumokat. Ha a kijelölés érinti a kormányhivatalt, a kijelöléshez a közigazgatás-szervezésért
felelős miniszter egyetértése szükséges.
(3) Az országos tisztifőorvos munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szervként részt vesz
a) a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi tevékenységgel összefüggő kormányzati döntések, stratégiák
megalapozásában, ezzel kapcsolatos felmérésekben,
b) a környezeti (munkakörnyezeti) és biológiai monitorozás módszertanának kialakításában és fejlesztésében,
c) az  európai uniós tagállami működéssel kapcsolatos, jogharmonizációs, továbbá az  Európai Unió
döntéshozatali folyamataiban a munkahigiéne, valamint a foglalkozás-egészségügy területén,
d) a munkaegészségügyi vonatkozású hazai és európai uniós programok végrehajtásával kapcsolatos feladatok
megoldásában,
e) a munkaegészségüggyel foglalkozó hazai és nemzetközi szervezetek tevékenységében.
(4) A  Kormány alapnyilvántartást vezető szervként az  országos tisztifőorvost jelöli ki az  Eütv. 111.  § (6)  bekezdése
szerinti feladat ellátására.
(5) A  Kormány működési nyilvántartást vezető szervként az  országos tisztifőorvost jelöli ki az  Eütv. 112.  §
(7a) bekezdése szerinti feladat ellátására.
(6) A Kormány nemzeti koordinációs fókuszpontként az országos tisztifőorvost jelöli ki az Egészségügyi Világszervezet
Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének kihirdetéséről szóló 2005.  évi III.  törvénnyel kihirdetett,
az Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezménye 5. Cikk 2. pont a) alpontja szerinti feladat
ellátására.
9. § (1) A Kormány egészségügyi államigazgatási szervként a kormányhivatalt jelöli ki
a) az Ehi. 4/A. § (1) bekezdése,
b) az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény
ba) 45. § (1) bekezdése,
bb) 47. § (1) bekezdése,
c) a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997.  évi LXXXIII.  törvény (a  továbbiakban: Ebtv.) 20.  §
(7) bekezdése,
d) az Eütv.
da) 228. § (4) bekezdése,
db) 229. § (3) bekezdése,
dc) 232/B. § (2) bekezdése,
e) az Eüak.
ea) 15. § (1) és (2) bekezdése,
eb) 16/A. § (2)–(4) bekezdése,
f ) a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel az Nvt. 7. § (9) bekezdése,
g) a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 25. § (4) bekezdés f ) pontja,
h) az  egészségügyi államigazgatási feladatok tekintetében az  egyes közszolgáltatások ellátásáról és az  ezzel
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013. évi CXXXIV. törvény 2. §-a
szerinti feladatok ellátására.
(2) A  Kormány egészségügyi államigazgatási szervként a  Magyar Honvédség, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat,
a  honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságok és a  rendvédelmi
szervek, valamint az  Országgyűlési Őrség – ide nem értve a  büntetés-végrehajtási szervezetnek a  fogvatartottak
elhelyezésére és foglalkoztatására létrehozott büntetés-végrehajtási szerveit – vonatkozásában a  rendvédelmi
szervek, a  Magyar Honvédség, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, az  Országgyűlési Őrség, valamint
a  honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságok közegészségügyijárványügyi feladatait ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló kormányrendeletben meghatározott elsőfokú
közegészségügyi-járványügyi hatósági jogkör gyakorlóját jelöli ki az  Nvt. 2.  § (9)  bekezdése és 7.  §-a szerinti
feladatok ellátására.
(3) A  Kormány hatóságként a  kormányhivatalt jelöli ki az  Eütv. 110.  § (4)  bekezdése, valamint 238.  § (3)  bekezdése
szerinti feladatok ellátására.
10. § (1) A Kormány egészségügyi államigazgatási szervként az országos tisztifőorvost és a kormányhivatalt jelöli ki
a) a  társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről
szóló 1997. évi LXXX. törvény 43. § (1) bekezdés g) pontja,
b) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 96. § (3) bekezdés g) pontja,
c) az Ebtv. 10. § (4) bekezdése,
d) az Eütv.
da) 123. § (1) bekezdés a) pontja és (2) bekezdése,
db) 143. §-a,
e) az Eüak.
ea) 15. § (2a)–(3b) és (8a) bekezdése,
eb) 16/A. § (1) bekezdése,
ec) 19. § (1) és (2) bekezdése,
ed) 20. § (3a) bekezdése,
f ) a Kbtv. 33. § (3) bekezdése,
g) a  katasztrófavédelemről és a  hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011.  évi
CXXVIII. törvény 2. § (1) bekezdése és 34. § (2) bekezdése
szerinti feladatok ellátására.
(2) A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 6. §-a szerinti feladatokat a miniszter jogszabály szerint, az országos
tisztifőorvos és a kormányhivatal útján látja el.
(3) Az Eütv. 48. § c) pontja szerinti feladatokat az országos tisztifőorvos és a kormányhivatal látja el.
11. § A Kormány egészségügyi államigazgatási szervként az országos tisztifőorvost, a kormányhivatalt és a járási hivatalt
jelöli ki
a) az Eüak. 5. § (3) bekezdése,
b) a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 37. § (4) bekezdés
b) pontja,
c) a  személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló
1996. évi XX. törvény
ca) 23. § d) pontja,
cb) 24. § e) és f ) pontja
szerinti feladatok ellátására. 12. § A Kormány egészségügyi államigazgatási szervként Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki
a) a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint
a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII.  törvény 18/A. § (4) bekezdés b) pontja
szerinti feladatok ellátására, valamint
b) az Ehi. 6. § (1) bekezdés g) pontja szerinti feladatok ellátására,
c) az Eütv. 217. § (7) bekezdése szerinti halottvizsgálati szaktanácsadói névjegyzéket vezető szervként,
d) az Eütv. 234/A. § (3) bekezdése szerinti egészségügyi szakértői nyilvántartást vezető szervként.
6. Hatósági eljárás, illetékesség 13. § (1) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, a népegészségügyi feladatkörbe tartozó közigazgatási hatósági ügyekben
az elsőfokú eljárás a járási hivatal hatáskörébe tartozik.
(2) A másodfokú eljárás
a) ha első fokon a járási hivatal járt el, a kormányhivatal,
b) ha első fokon a kormányhivatal vagy – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – országos intézet járt el, és
törvény az elsőfokú döntéssel szemben fellebbezés benyújtását lehetővé teszi, az országos tisztifőorvos
hatáskörébe tartozik.
14. § Helyszíni ellenőrzésre fényképes igazolvánnyal ellátott kormánytisztviselő, állami tisztviselő jogosult.
15. § A közigazgatási hatósági eljárásban felmerülő mintavételi, laboratóriumi, illetve egyéb műszeres vizsgálatok
költségei, továbbá az  eljárás során a  tényállás tisztázásakor felmerült személyi és dologi költségek – jogszabály
eltérő rendelkezése hiányában – egyéb eljárási költségnek minősülnek. A  felszámítható költségek mértékét
jogszabály határozza meg.
7. A közigazgatási hatósági eljárásokban vizsgálandó szakkérdések köre és közreműködő
szakhatóságok kijelölése
16. § (1) A Kormány a természetes fürdővízzé nyilvánítási eljárásban
a) belső határon és a  magyar–horvát határszakaszon lévő határvízen – az  államhatár rendje
fenntarthatóságának szakkérdésében – elsőfokú eljárásban a  fürdővíz helye szerint illetékes
rendőrkapitányságot, másodfokú eljárásban a fürdővíz helye szerint illetékes rendőr-főkapitányságot,
b) a  külső határon lévő határvízen – az  államhatár rendje fenntarthatóságának szakkérdésében – elsőfokú
eljárásban a fürdővíz helye szerint illetékes határrendészeti kirendeltséget, másodfokú eljárásban a fürdővíz
helye szerint illetékes rendőr-főkapitányságot,
c) dunai, tiszai, balatoni, valamint velencei tavi fürdőhely esetén – annak elbírálása kérdésében, hogy
a vízterületen nem tilos-e fürdeni, milyen feltételek esetén szabad fürdeni, a vízterületen történő fürdés nem
veszélyezteti-e a  hajók közlekedését – elsőfokú eljárásban az  illetékes vízirendészeti rendőrkapitányságot,
másodfokú eljárásban az illetékes rendőr-főkapitányságot,
d) dunai és tiszai fürdőhely esetén – annak elbírálása kérdésében, hogy a fürdővíz használatának engedélyezése
során a  Magyar Honvédség nemzeti és szövetségi védelmi feladatai biztosíthatóak-e – elsőfokú eljárásban
a honvédelemért felelős minisztert,
e) a természetes vizek minőségének védelme érdekében a vizek állapota, valamint a  lehetséges szennyezések
megállapításának kérdésében elsőfokú eljárásban a fürdővíz helye szerint illetékes vízvédelmi feladatkörében
eljáró fővárosi, megyei katasztrófavédelmi igazgatóságot (a  továbbiakban: megyei katasztrófavédelmi
igazgatóság), másodfokú eljárásban a  vízvédelmi feladatkörében eljáró Belügyminisztérium Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot
szakhatóságként jelöli ki.
 (2) A  fürdővíz használatának engedélyezésére irányuló eljárásban hozott határozatot a  fürdővíz helye szerint illetékes
megyei katasztrófavédelmi igazgatósággal, a  főváros területén a  Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatósággal is
közölni kell.
(3) A Kormány a fürdőhely kijelölésére irányuló eljárásban
a) belső határszakaszon és a  magyar–horvát határszakaszon lévő határvízen – az  államhatár rendje
fenntarthatóságának szakkérdésében – elsőfokú eljárásban a  fürdővíz helye szerint illetékes
rendőrkapitányságot, másodfokú eljárásban a fürdővíz helye szerint illetékes rendőr-főkapitányságot,
b) a  külső határon lévő határvízen – az  államhatár rendje fenntarthatóságának szakkérdésében – elsőfokú
eljárásban a fürdővíz helye szerint illetékes határrendészeti kirendeltséget, másodfokú eljárásban a fürdővíz
helye szerint illetékes rendőr-főkapitányságot,
c) dunai, tiszai, valamint balatoni fürdőhely esetén – annak elbírálása kérdésében, hogy a  vízterületen nem
tilos-e fürdeni, milyen feltételek esetén szabad fürdeni, a  vízterületen történő fürdés nem veszélyezteti-e
a  hajók közlekedését – elsőfokú eljárásban az  illetékes vízirendészeti rendőrkapitányságot, másodfokú
eljárásban az illetékes rendőr-főkapitányságot,
d) dunai és tiszai fürdőhely esetén – annak elbírálása kérdésében, hogy a  fürdőhely kijelölése során a Magyar
Honvédség nemzeti és szövetségi védelmi feladatai biztosíthatók-e – elsőfokú eljárásban a  honvédelemért
felelős minisztert,
e) a természetes vizek minőségének védelme érdekében a vizek állapota, valamint a  lehetséges szennyezések
megállapításának kérdésében elsőfokú eljárásban a fürdővíz helye szerint illetékes vízvédelmi feladatkörében
eljáró megyei katasztrófavédelmi igazgatóságot, másodfokú eljárásban a  vízvédelmi feladatkörében eljáró
Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot
szakhatóságként jelöli ki.
 (4) A  fürdőhely kijelölésére irányuló eljárásban a  vízi út 50 méteres körzetében és a  kikötő, átkelőhely,
hajózási létesítmény környezetében található kijelölendő fürdőhely esetén a  biztonságos hajózás feltételei
érvényesíthetősége megállapítását szakkérdésként elsőfokú eljárásban Budapest Főváros Kormányhivatala vizsgálja.
(5) A  fürdőhely kijelölésével kapcsolatos másodfokú eljárásban szakértőként a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
rendelhető ki. A  fürdőhely kijelölésére irányuló eljárásban hozott határozatot a  fürdőhely helye szerint illetékes
megyei katasztrófavédelmi igazgatósággal, a  főváros területén a  Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatósággal is
közölni kell.
(6) A Kormány a fürdővízprofil megállapítására, felülvizsgálatára és frissítésére irányuló, valamint a vízminőség romlása
esetén lefolytatott eljárásban – a szennyező anyagok kibocsátási határértékeinek megállapítása, a természetes vizek
minőségének védelme érdekében a vizek állapota, valamint a lehetséges szennyezések megállapítása kérdésében –
elsőfokú eljárásban a  vízvédelmi feladatkörében eljáró megyei katasztrófavédelmi igazgatóságot, másodfokú
eljárásban a  vízvédelmi feladatkörében eljáró Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot
szakhatóságként jelöli ki.
(7) A gyógyhellyé nyilvánítással kapcsolatos eljárásban a földtani környezet és az ásványvagyon védelme szakkérdését
az  elsőfokú eljárásban a  gyógyhely helye szerint illetékes bányafelügyeleti hatáskörében eljáró megyei
kormányhivatal vizsgálja. A  gyógyhellyé nyilvánítással kapcsolatos másodfokú eljárásban szakértőként a  Magyar
Bányászati és Földtani Hivatal rendelhető ki.
(8) A  Kormány a  természetes vizek minőségének védelme érdekében a  vizek állapota, valamint a  lehetséges
szennyezések megállapításának kérdésében elsőfokú eljárásban a  vízvédelmi feladatkörében eljáró megyei
katasztrófavédelmi igazgatóságot, másodfokú eljárásban a  vízvédelmi feladatkörében eljáró Belügyminisztérium
Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot szakhatóságként jelöli ki.
(9) A Kormány
a) a  biocid termék forgalomba hozatalához és felhasználásához szükséges engedély kiadása iránti és
regisztrációs eljárásban,
b) a biocid termék forgalomba hozatalához és felhasználásához szükséges engedély és a regisztráció megújítása
és elismerése iránti eljárásban, c) a  biocid termék korlátozott és ellenőrzött felhasználás céljára történő forgalomba hozatalának ideiglenes
engedélyezése iránti eljárásban,
d) az  engedélyezett, illetve a  regisztrált biocid termék további forgalmazásának megtiltására, valamint
a módosított engedély és regisztráció kiadására, elvégzésére irányuló eljárásban, valamint
e) a  biocid termék vagy biocid termékben való felhasználásra szánt hatóanyag kísérlet vagy vizsgálat céljára
történő forgalomba hozatalának és felhasználásának engedélyezése iránti eljárásban a  biocid termék és
hatóanyaga, valamint a  nem hatóanyag anyagainak a  nem cél élő szervezetekre gyakorolt ökotoxikológiai
hatásának vizsgálata, továbbá az anyagok környezeti sorsának és viselkedésének vizsgálata kérdésében
a Pest Megyei Kormányhivatalt szakhatóságként jelöli ki.
 (10) A  Kormány a  sírhely hamvasztáshoz szükséges megnyitására vonatkozó engedélyezési eljárásban, jogszabályban
meghatározott rendkívüli halálesetkor és az  eltemetéstől számított 25 éven belül – annak elbírálására, hogy
a  rendkívüli halálesethez kapcsolódó nyomozási feladatok a  hamvasztást követően biztosíthatók-e – elsőfokú
eljárásban az  elhalálozás helye szerint illetékes rendőrkapitányságot, másodfokú eljárásban az  elhalálozás helye
szerint illetékes rendőr-főkapitányságot szakhatóságként jelöli ki.
(11) A Kormány az emberen végzett orvostudományi kutatások (Eütv. 157. §-a) engedélyezésére irányuló eljárásban
a) a  Magyarországon még nem elfogadott, új megelőző, terápiás vagy diagnosztikus eljárás, módszer
alkalmazása esetén, ha azzal összefüggésben a betegen invazív beavatkozást végeznek,
b) a  genetikailag determinált betegség kialakulásával, jellegzetességeivel foglalkozó, a  populációs genetika,
szomatikus genetika, genetikai epidemiológiai kérdéskörre irányuló kutatás esetén,
c) az a) és b) pont alá nem tartozó, több központban végzett kutatás esetén,
d) az Eütv. 161. § (1) és (3) bekezdése szerinti kutatás esetén
az Egészségügyi Tudományos Tanács (a  továbbiakban: ETT) Tudományos és Kutatásetikai Bizottságát
szakhatóságként jelöli ki.
(12) A  Kormány az  emberen végzett orvostudományi kutatások (Eütv. 157.  §-a) engedélyezésére irányuló eljárásban
az  emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárásokkal, az  embriókkal, ivarsejtekkel, őssejtekkel végzendő
beavatkozásokkal és kutatásokkal, a  gén- és sejtterápiával végzett beavatkozásokkal, továbbá az  emberi
génállományt érintő beavatkozásokkal és kutatásokkal kapcsolatos kutatás esetén az  ETT Humán Reprodukciós
Bizottságát szakhatóságként jelöli ki.
8. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet 2017. április 1-jén lép hatályba.
18. § Ez a rendelet
a) az  egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i
85/337/EGK tanácsi irányelv 2. és 4. cikkének, valamint II. és III. mellékletének,
b) a környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál a nyilvánosság részvételéről, valamint
a  nyilvánosság részvétele és az  igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében a  85/337/EGK és a  96/61/EK
tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. május 26-i 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
3. cikkének
való megfelelést szolgálja. 19. § Hatályát veszti az  Állami Népegészségügyi Tisztiorvosi Szolgálatról, a  népegészségügyi szakigazgatási feladatok
ellátásáról, valamint a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2011. (XI. 25.) NEFMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A Ksztv. 38. § (2) bekezdésének b) pontja alapján 2011. november 6. napjától hat hónap időtartamra Dr. Bodrogi
Józsefet a Semmelweis Terv végrehajtásának koordinálásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos koordinálja a Semmelweis Terv végrehajtását.
(2) A miniszteri biztos az (1) bekezdésben meghatározott feladata körében
a) koordinálja az egyes döntések előkészítését és megvalósítását;
b) megszervezi a szükséges egyeztetéseket és gondoskodik azok lefolytatásáról;
c) szakmailag támogatja a társadalombiztosítási rendszert érintő gazdasági stratégiai döntés-előkészítő munkát;
d) közreműködik a szükséges gazdaságpolitikai döntések előkészítésében. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti erőforrás miniszter az egészségügyért felelős államtitkár útján irányítja.
4. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetményre és juttatásokra jogosult.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
11/2003. (II. 19.) OGY határozata a ,,Parlagfűmentes Magyarországért’’ eseti bizottság felállításáról.
A parlagfű terjedésének megállítása, illetve termőterületének csökkentése, a pollenszennyezettség jelentős mérséklése és a lakosság egészségi állapotának javítása érdekében
A határozatot az Országgyűlés a 2003. február 17-i ülésnapján
fogadta el.
1. Az Országgyűlés eseti bizottságot hoz létre ,,Parlagfűmentes Magyarországért’’ névvel (a továbbiakban:
Bizottság).
2. A Bizottság célja, hogy Magyarországon rövid időn
belül jelentősen csökkenjen a parlagfű termőterülete és
ezáltal az általa okozott allergiás megbetegedések, tünetek
száma.
3. A Bizottság feladata elvégzése érdekében áttekinti a
már megkezdett programokat, a rendelkezésre álló költségvetési forrásokat, a feladathoz rendelkezésre álló jogi
felhatalmazásokat. Megvizsgálja a kormányzati és önkormányzati szervek, a civil szervezetek eddigi tevékenységét annak érdekében, hogy eredményes együttműködéssel
valósulhasson meg a 2. pontban említett cél elérése. Javaslatot nyújt be az Országgyűlésnek a szükséges intézkedésekről.
4. A Bizottság munkájáról jelentést készít, melyet 2003.
szeptember 30-ig terjeszt az Országgyűlés elé. Az Országgyűlés a Bizottság jelentését megtárgyalja, és az e tárgyban
hozott határozatában dönt a Bizottság tevékenységének
meghosszabbításáról, vagy a Bizottság megbízatásának
megszüntetéséről.
5. A Bizottság nyolc tagból áll. A Bizottságba háromhárom tagot az MSZP, illetve a FIDESZ—MPP; egy-egy
tagot az SZDSZ, illetve az MDF képviselőcsoportja delegálhat.
6. A Bizottság elnökének, alelnökének és tagjainak
megválasztására a képviselőcsoportok vezetőinek javaslata alapján a Házbizottság terjeszt elő javaslatot az
Országgyűlésnek, amiről az Országgyűlés vita nélkül dönt.
A Bizottság elnökét a kormánypárti, alelnökét az ellenzéki
képviselőcsoportok együttesen jelölik.
7. A Bizottság működésének rendjét a Házszabály
vonatkozó rendelkezései alapján maga állapítja meg.
8. A Bizottság feladatának ellátásához szakértőket vehet igénybe. Működésének költségeit az Országgyűlés biztosítja.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
4/2007. (IK 3.) IRM utasítása az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2007. fejezeti kezelésű előirányzatainak számviteli politikájáról, számlarendjéről.
Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2007. évi
fejezeti kezelésű előirányzataira vonatkozó számviteli politikát, számlarendet ezen utasítás mellékleteként adom ki.
1. § A számviteli politika 1–3. mellékletei tartalmazzák
a kötelezettségvállalás, utalványozás, a szakmai teljesítésigazolás, az ellenjegyzés és az érvényesítés rendjét.
2. § A számlarend részét képezi a számlakeret-tükör.
3. § A számviteli politikát, számlarendet az érintettek
közvetlenül kapják meg, valamint annak tartalmát a minisztériumi intranet-hálózaton a „Fejezeti kezelésű szabályzatok” címszó alatt is elérhetik.
4. § Ez az utasítás 2007. március 20-án lép hatályba.
Dr. Petrétei József s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
286/2018. (XII. 21.) Korm. rendelete a 48. számú főút Debrecen lakott terület határa, 3+500 km szelvény és Nyírábrány (Országhatár) 30+006 km szelvény közötti szakasz nyomvonalának megállapításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006.  évi LIII.  törvény 12.  § (5)  bekezdés h)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  48. számú főút Debrecen lakott terület határa, 3+500 km szelvény és Nyírábrány (Országhatár) 30+006  km
szelvény közötti szakasza nyomvonalát meghatározó tengelyét (az egymástól legfeljebb 100 méteres távolságban
lévő tengelypontok ábrázolásával) az 1. melléklet szerinti, M = 1 : 10 000 léptékű áttekintő térképek tartalmazzák.
(2) Az  1.  mellékletben szereplő tengelypontok Egységes Országos Vetületi Rendszer (a  továbbiakban: EOV)
koordinátáit, valamint a  Global Positioning Systemnek (GPS) a  World Geodetic System 1984 (WGS84) szerinti
földrajzi (a  továbbiakban: WGS84) koordinátáit a  2.  melléklet határozza meg azzal, hogy az  1. és a  2.  melléklet
közötti vagy az EOV és a WGS84 koordináták közötti eltérés esetén a  tengelypontok EOV koordinátái tekintendők
irányadónak.
(3) A  48. számú főút Debrecen lakott terület határa, 3+500 km szelvény és Nyírábrány (Országhatár) 30+006  km
szelvény közötti szakasza nyomvonala a tengelypontokban az út tengelyére merőlegesen, a 2. §-ban meghatározott
távolságban felvett pontok által meghatározott terület, az 1. melléklet szerint.
(4) Az  e  rendelettel megállapított nyomvonallal érintett ingatlanok helyrajzi számait a  3.  melléklet tartalmazza.
A  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006.  évi LIII.  törvényben foglalt, az  ingatlanokat érintő tilalmakat és korlátozásokat
a  3.  mellékletben szereplő ingatlanok 1.  melléklet szerinti térképeken jelölt nyomvonallal érintett területsávja
tekintetében kell alkalmazni.
(5) Ha a 3. mellékletben szereplő ingatlanok helyrajzi száma e rendelet hatálybalépését követően változik meg, akkor
a (4) bekezdésben foglaltakat valamennyi olyan új helyrajzi számmal rendelkező ingatlanra alkalmazni kell, amelyet
az 1. melléklet szerinti térképeken jelölt nyomvonallal érintett területsáv érint.
2. § A nyomvonal határát meghatározó pontok tengelypontoktól mért távolsága a P1 ponttól P267 pontig, PJ1 ponttól
PJ3 pontig, PB1 ponttól PB4 pontig és KP1 ponttól KP4 pontig a 2. mellékletben méterben meghatározott távolság.
3. § A megállapított nyomvonallal érintett területsáv védettségének időtartama e rendelet hatálybalépésétől számított
két év.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
595/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 269/C. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványa alapján indult eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó a Büntető Törvénykönyvről szóló
1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 269/C. §-a alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítése
iránt fordult az Alkotmánybírósághoz. A holokauszt nyilvános tagadása bűncselekményét a Btk.-t módosító
2010. évi XXXVI. törvény 1. §-a iktatta be a törvénybe
2010. április 10-i hatállyal. Az indítványozó álláspontja
szerint az új bűncselekményi tényállás nem felel meg a
jogállami büntetőjog követelményeinek [Alkotmány 2. §
(1) bekezdés, 8. § (1) és (2) bekezdés], valamint sérti az
emberi méltósághoz való jogot [Alkotmány 54. § (1) bekezdés].
Az indítvány benyújtását követően a támadott rendelkezés helyébe a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV. törvényt módosító 2010. évi LVI. törvény 7. §-a új alcímet és új tényállást iktatott be. A módosítás a törvény
8. §-ának megfelelően 2010. július 23. napján lépett hatályba.
2. A Btk. 269/C. § új tényállására figyelemmel az indítványozó visszavonta az indítványt.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 20. §-a értelmében az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa alapján jár el. E rendelkezésre, valamint
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.). 31. § d) pontjára tekintettel, mely szerint
az eljárás megszüntetésének van helye, ha az indítványozó
az indítványát visszavonta, az Alkotmánybíróság az eljárást megszüntette.
Budapest, 2010. szeptember 7. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
37/2013. (V. 16.) OGY határozata a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság beszámolójának elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság beszámolóját elfogadja.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1481/2013. (VII. 26.) Korm. határozata „Életmentő Emlékérem” adományozásáról.
A Kormány az „Életmentő Emlékérem” adományozásáról szóló 243/2009. (X. 29.) Korm. rendelet alapján, életmentés
közben tanúsított hősies magatartása elismeréseként – a  belügyminiszter mint helyi önkormányzatokért felelős
miniszter javaslatára –
Zsilli Szilárd pécsi és
Nagy-Pál Zoltán tápiógyörgyei
lakosnak
„Életmentő Emlékérmet” adományoz. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
387/2013. (XI. 7.) Korm. rendelete az AGORA Ipari, Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az  AGORA Ipari, Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaságot (székhelye: 7630 Pécs,
Bajor utca 6.; cégjegyzékszáma: 02-09-061947; a továbbiakban: Társaság) a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról
szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó
szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
252/2011. (XI. 5.) KE határozata Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa tagjává történő kinevezésről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 38. § (1) bekezdése alapján
a Gazdasági Versenyhivatal elnökének javaslatára dr. Miskolczi-Bodnár Pétert ismételten kinevezem 2011. november 1. napjától
hat évig terjedő időtartamra a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává.
Budapest, 2011. október 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1537/2012. (XII. 4.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Francia Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Francia Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és
kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a közigazgatási és igazságügyi minisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök