text:
2009. XLVII. törvény a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról.
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Alapvető rendelkezések 1. § (1) Az e törvény hatálya alá tartozó nyilvántartások
hatósági nyilvántartások. A bűnügyi nyilvántartások az
azokban kezelt adatok tekintetében közhiteles hatósági
nyilvántartások.
(2) Az e törvény hatálya alá tartozó nyilvántartások törvényességi felügyeletét a legfőbb ügyész látja el.
(3) Az e törvény hatálya alá tartozó hatósági nyilvántartások vezetésére és az azokhoz kapcsolódó hatósági eljárásra a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában
a) belső azonosító kód: a szakértői nyilvántartó szerv
által képzett olyan alfanumerikus azonosító, amelynek célja a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában kezelt adatok hozzárendelése a bűntettesek nyilvántartásában, a hátrányos jogkövetkezmények alatt álló,
büntetlen előéletű személyek nyilvántartásában vagy
a büntetőeljárás hatálya alatt állók nyilvántartásában kezelt adatokhoz;
b) bűnügyi nyilvántartó szerv: a bűnügyi nyilvántartási
rendszer, valamint az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek
nyilvántartásának vezetéséért felelős, a Kormány által kijelölt központi közigazgatási szerv;
c) daktiloszkópiai nyilvántartás: ujj- és tenyérnyomtöredéket, valamint ujj- és tenyérnyomatot (a továbbiakban
együtt: ujj- és tenyérnyomat) tartalmazó nyilvántartás;
A törvényt az Országgyűlés a 2009. június 8-i ülésnapján fogadta el.
d) DNS-elemzés: a DNS-profil meghatározásának folyamata; e) DNS-profil: a dezoxiribonukleinsav-molekula meghatározott szakaszainak vizsgálata alapján képzett alfanumerikus adatsor;
f) EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai
Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más
állam, továbbá az az állam, amelynek állampolgára az
Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam
között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai
Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam
állampolgárával azonos jogállást élvez;
g) ellenszegülés: a mintaadásra kötelezett személynek
az a célzatos cselekvése, magatartása, amely a mintavétel
megkezdését, folytatását, annak előírások szerinti végrehajtását akadályozza;
h) érintett: az a természetes személy, akinek az adatai az
e törvény hatálya alá tartozó nyilvántartásban szerepelnek;
i) harmadik ország: minden olyan állam, amely nem
EGT-állam;
j) kapcsolati kód: a bűnügyi nyilvántartó szerv által
képzett olyan alfanumerikus azonosító, amelynek célja az
érintett személyazonosító adatainak hozzárendelése a bűnügyi nyilvántartásokban vagy a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában kezelt adataihoz;
k) minta: a bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített
vagy az e törvény alapján mintaadásra kötelezett természetes személytől származó ujj- és tenyérnyomat, valamint
DNS-profil meghatározására alkalmas anyag;
l) szakértői nyilvántartó szerv: a bűnügyi és rendészeti
biometrikus adatok nyilvántartásának vezetéséért felelős,
a Kormány által kijelölt szerv;
m) szakrendszeri azonosító kód: a szakértői nyilvántartó szerv által a DNS-profilhoz, valamint az ujj- és tenyérnyomathoz hozzárendelt egyedi alfanumerikus azonosító;
n) szájnyálkahártya-törlet: a szájüreg belső felületéről,
annak sérelme nélkül, steril gézzel vagy más, az egészségügyben használatos hordozóval letörölt anyag;
o) testi kényszer: megfogás, lefogás, valamint testi erővel valamely cselekvés, magatartás abbahagyására vagy
a mintavétel tűrésére kényszerítés.
II. Fejezet A BŰNÜGYI NYILVÁNTARTÁSI RENDSZER A bűnügyi nyilvántartási rendszer tagozódása
3. § (1) A bűnügyi nyilvántartási rendszer
a) a személyazonosító adatok és fényképek nyilvántar
tásából, valamint
b) a bűnügyi nyilvántartásokból áll. (2) A bűnügyi nyilvántartási rendszerben az adatokat
a bűnügyi nyilvántartó szerv kezeli, a bűnügyi nyilvántartási rendszerből adatot továbbít, valamint a bűnügyi nyilvántartási rendszerben kezelt adatokról e törvény szerinti
hatósági bizonyítványt állít ki. A bűnügyi nyilvántartó
szerv a bűnügyi nyilvántartások vezetése során adatfeldolgozóként más szervet nem vehet igénybe.
A személyazonosító adatok
és fényképek nyilvántartása 4. § (1) A személyazonosító adatok és fényképek nyilvántartásában szereplő adatok kezelésének célja
a) a bűnügyi nyilvántartásokban, valamint a bűnügyi és
rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában szereplő
adatok tekintetében az érintett, valamint
b) a büntetés-végrehajtási intézetbe és a rendőrségi
fogdába befogadás során a befogadott személyek
azonosítása.
(2) A személyazonosító adatok és fényképek nyilvántartása tartalmazza
a) az érintett
aa) családi és utónevét,
ab) születési családi és utónevét,
ac) nemét,
ad) születési helyét és idejét,
ae) anyja születési családi és utónevét,
af) személyi azonosítóját,
ag) előző családi és utónevét,
ah) állampolgárságát, előző állampolgárságát, vala
mint
ai) lakcímét (a továbbiakban együtt: személyazonosító adatok),
b) az érintett arcképmását, ha a nyilvántartásba vétel
e törvényben meghatározott feltételei fennállnak,
c) a kapcsolati kódot, valamint
d) a halál tényét és időpontját.
(3) A bűnügyi nyilvántartó szerv a (2) bekezdés a) és
b) pontjában meghatározott adatok nyilvántartásba vételével egyidejűleg kapcsolati kódot képez.
(4) Ha a szakértői nyilvántartó szerv belső azonosító kódot küld a bűnügyi nyilvántartó szervnek, az a kapcsolati
kódról haladéktalanul tájékoztatja a szakértői nyilvántartó
szervet.
(5) A bűnügyi nyilvántartó szerv a személyazonosító
adatok és fényképek nyilvántartásában szereplő adatokat
addig kezeli, amíg az érintett adatai a bűnügyi nyilvántartásokban vagy a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok
nyilvántartásában szerepelnek.
5. § (1) A bűnügyi nyilvántartó szerv az érintett személyazonosító adatait bejegyzéskor, a nyilvántartások
adatainak módosításakor vagy javításakor, valamint az
adatigénylés alapján vagy a kérelmező saját adatairól tör
ténő adattovábbítást megelőzően – a változások nyomon
követése céljából – elektronikus úton egyedileg összehasonlítja
a) a személyiadat- és lakcímnyilvántartás hatálya alá
tartozó személyek esetében a személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szerve vagy
b) az idegenrendészeti nyilvántartások hatálya alá tartozó személyek esetében a központi idegenrendészeti nyilvántartást vezető szerv
által kezelt adatokkal.
(2) A bűnügyi nyilvántartó szerv az összehasonlítást
követően haladéktalanul gondoskodik a személyazonosító
adatokban bekövetkező változásoknak a személyazonosító adatok és fényképek nyilvántartásában történő átvezetéséről.
6. § (1) A személyazonosító adatok és fényképek nyilvántartásában az érintett arcképmását nyilván kell tartani, ha
a) bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja miatt büntetőeljárás alá vonták, vagy
b) a bíróság vele szemben bűnösséget megállapító jogerős ítéletet hozott.
(2) Nem kell nyilvántartani annak az arcképmását,
a) akivel szemben magánvádas bűncselekmény miatt
előterjesztett magánindítvány alapján indult eljárás, függetlenül attól, hogy az ügyész átvette-e a vád képviseletét,
b) akivel szemben pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárás, továbbá
c) akinek katonai bűncselekménye miatt a katonai
ügyész a feljelentést elutasította, és az elbírálást fegyelmi
eljárásra utalta.
(3) Az érintett arcképmását az a nyomozó hatóság vagy
ügyészség küldi meg a bűnügyi nyilvántartó szervnek,
amelyik a gyanúsítottat büntetőeljárás alá vonta.
(4) Akivel szemben magánvádas bűncselekmény miatt
előterjesztett magánindítvány alapján vagy pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárásban a bíróság végrehajtandó szabadságvesztés büntetést szabott ki, és az ítélet
jogerőre emelkedett, annak az arcképmását a büntetés-végrehajtási intézet az érintett befogadását követően
haladéktalanul megküldi a bűnügyi nyilvántartó szervnek.
A bűnügyi nyilvántartások közös szabályai 7. § E törvény alkalmazásában bűnügyi nyilvántartások:
a) a bűntettesek nyilvántartása,
b) a hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen
előéletű személyek nyilvántartása,
c) a büntetőeljárás hatálya alatt állók nyilvántartása és
d) a kényszerintézkedés hatálya alatt állók nyilvántar
tása. 8. § (1) A 7. §-ban meghatározott nyilvántartások egymással nem kapcsolhatók össze.
(2) Ha a 7. §-ban meghatározott nyilvántartások valamelyikében kezelt adatra vonatkozóan a nyilvántartás feltételei megszűnnek, az adatot a nyilvántartásból haladéktalanul törölni kell.
(3) Ha az érintett adatait a bűnügyi nyilvántartások valamelyikéből e törvény szerint törlik, a törölt adatok közül
azokat az adatokat, amelyeknek a 7. §-ban meghatározott
másik nyilvántartásba való felvételéhez előírt feltételek
bekövetkeztek, átmeneti adatállományba kell helyezni
úgy, hogy azzal a nyilvántartással, amelyből az adatokat
törölték, a kapcsolat ne legyen helyreállítható. A másik
nyilvántartásba az adatokat az átmeneti adatállományból
huszonnégy órán belül kell felvenni, és az adatfelvétellel
egyidejűleg az átmeneti adatállományt törölni kell.
A bűntettesek nyilvántartása 9. § A bűntettesek nyilvántartásában szereplő adatok
kezelésének célja:
a) a büntetőügyben eljáró bíróság ítéletében foglalt
büntetés és intézkedés végrehajtásának elősegítése,
b) a büntetett előélet tényének igazolása
ba) bűnmegelőzési, bűnüldözési, igazságszolgáltatási
és nemzetbiztonsági érdekek védelme,
bb) az érintett jogai gyakorlásának elősegítése, vala
mint
bc) mások jogainak és biztonságának védelme érdekében.
10. § A bűntettesek nyilvántartásában annak az adatait
kell nyilvántartani, akivel szemben a bíróság bűnösséget
megállapító jogerős ítéletet hozott, és az ítélet jogerőre
emelkedésének napján a Büntető Törvénykönyvről szóló
1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) alapján nem
mentesült.
11. § (1) A bűntettesek nyilvántartása tartalmazza
a) a kapcsolati kódot;
b) a belső azonosító kódot;
c) bűnösséget megállapító jogerős ítéletben a bíróság
által megállapított
ca) bűncselekmény megnevezését,
cb) bűncselekmény Btk. szerinti minősítését,
cc) elkövetői és elkövetési alakzatot,
cd) bűncselekmény elkövetésének helyét, idejét,
ce) azt a tényt, hogy az elítélt visszaeső, különös
visszaeső vagy többszörös visszaeső,
cf) azt a tényt, hogy a bűncselekményt az elítélt bűn
szervezet tagjaként követte el;
d) az első-, másod- és harmadfokon, valamint a perújí
tás, a felülvizsgálat, továbbá a törvényesség érdekében
emelt jogorvoslat során eljárt bíróság megnevezését, határozatának számát és keltét, a határozat jogerőre emelkedésének napját;
e) a kiszabott fő- és mellékbüntetés nemét (foglalkozástól eltiltás esetén a foglalkozás megnevezését, járművezetéstől eltiltás esetén a járművezetői kategóriát), mértékét
és végrehajtási fokozatát, a büntetés végrehajtásának felfüggesztése esetén a próbaidő tartamát és a felfüggesztés
leteltének időpontját, a korábbi felfüggesztett büntetés
végrehajtásának elrendelése esetén a felfüggesztett büntetést kiszabó bíróság megnevezését, határozatának számát
és jogerőre emelkedésének napját;
f) a fő- és mellékbüntetés mellett alkalmazott intézkedés nemét és mértékét, a korábban alkalmazott próbára bocsátás megszüntetése esetén a próbára bocsátást elrendelő
bíróság megnevezését, határozatának számát és jogerőre
emelkedésének napját;
g) összbüntetésbe foglalás esetén az alapügyben eljárt
bíróságok megnevezését, határozatuk számát, az összbüntetésként megállapított szabadságvesztés végrehajtási fokozatát és mértékét;
h) közkegyelem vagy egyéni kegyelem alapján a bírósági határozatot érintő változásokat, az egyéni kegyelmi
határozat számát és keltét;
i) a büntetés végrehajthatóságának elévülés okából történt megszűnését megállapító határozatot hozó bíróság
megnevezését, határozatának számát és jogerőre emelkedésének napját;
j) a törvényi mentesítés várható időpontját;
k) a külföldi ítélet érvényének elismerése esetén ennek
tényét; továbbá
l) a nyilvántartásba vételt követően lefolytatott külön
leges eljárás során hozott határozat tárgyát, számát és keltét, a határozat jogerőre emelkedésének napját.
(2) A büntetés-végrehajtási adatok közül a bűntettesek
nyilvántartása tartalmazza
a) a szabadságvesztés előjegyzett kezdő napját, foganatba vételének (a befogadásnak, illetve a szabadságvesztés végrehajtása megkezdésének) napját, valamint a szabadságvesztés előjegyzett utolsó napját,
b) a feltételes szabadságra bocsátás napját, a feltételes
szabadság leteltének napját, a feltételes szabadság megszüntetésének tényét, pártfogó felügyelet elrendelése esetén az eljárt bíróság megnevezését, határozatának számát
és keltét, a pártfogó felügyelet időtartamát,
c) a büntetés félbeszakítása esetén az engedélyező
megnevezését, határozatának számát és keltét, a félbeszakítás időtartamát, a jogellenesen a büntetés-végrehajtási
intézeten kívül töltött időtartamot,
d) a szabadon bocsátás napját,
e) a közügyektől eltiltás, a foglalkozástól eltiltás, a jár
művezetéstől eltiltás, a kiutasítás, a kitiltás leteltének napját, továbbá e mellékbüntetések végrehajtását befolyásoló
tényeket és ezek fennállásának időtartamát.
12. § (1) A személyazonosító adatokat, valamint a 11. §
(1) bekezdés c)–g), i) és k) pontjában meghatározott adatokat az a bíróság közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel,
amely előtt az eljárás befejeződött.
(2) A 11. § (1) bekezdés h) pontjában meghatározott
adatokat az alapügyben első fokon eljárt bíróság közli
a bűnügyi nyilvántartó szervvel.
(3) A 11. § (1) bekezdés l) pontjában meghatározott adatokat a különleges eljárásban jogerős határozatot hozó bíróság közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel.
(4) A 11. § (2) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott
adatokat a büntetés-végrehajtási intézet közli a bűnügyi
nyilvántartó szervvel.
13. § A bűntettesek nyilvántartásába felvett adatokat az
érintett mentesítésének időpontjáig kell nyilvántartani.
A hátrányos jogkövetkezmények alatt álló,
büntetlen előéletű személyek nyilvántartása
14. § A hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyekre vonatkozó adatok nyilvántartásának célja:
a) a büntetőügyben eljáró bíróság ítéletében foglalt
büntetés és intézkedés végrehajtásának elősegítése;
b) a hátrányos jogkövetkezmények végrehajtásának
biztosítása ba) bűnmegelőzési, bűnüldözési, igazságszolgáltatási
és nemzetbiztonsági érdekek védelme,
bb) az érintett jogai gyakorlásának elősegítése, valamint bc) mások jogainak és biztonságának védelme
érdekében.
15. § A hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartásában annak az adatait
kell nyilvántartani,
a) akinek az adatait a bűntettesek nyilvántartásából
a mentesítés folytán törölték,
b) akivel szemben a bíróság bűnösséget megállapító
jogerős ítéletet hozott, és az ítélet jogerőre emelkedésének
napján mentesült,
c) akivel szemben a bíróság bűnösséget megállapító
jogerős ítéletet hozott, de büntetés kiszabását mellőzte,
d) akivel szemben a bíróság felmentő ítélet mellett
kényszergyógykezelést, elkobzást, vagyonelkobzást alkalmazott,
e) akivel szemben a bíróság próbára bocsátást alkalmazott, valamint
f) akit az ügyész megrovásban részesített. 16. § (1) A hátrányos jogkövetkezmények alatt álló,
büntetlen előéletű személyek nyilvántartása tartalmazza
a) a kapcsolati kódot;
b) a belső azonosító kódot;
c) a jogerős ítéletben a bíróság által megállapított
ca) bűncselekmény megnevezését,
cb) bűncselekmény Btk. szerinti minősítését,
cc) elkövetői és elkövetési alakzat megjelölését,
cd) bűncselekmény elkövetésének helyét, idejét,
ce) azt a tényt, hogy az elítélt visszaeső, különös
visszaeső vagy többszörös visszaeső,
cf) azt a tényt, hogy a bűncselekményt az elítélt bűn
szervezet tagjaként követte el;
d) a megrovást alkalmazó ügyészség megnevezését,
határozatának számát és keltét;
e) az első-, másod- és harmadfokon, valamint a perújí
tás, a felülvizsgálat, továbbá a törvényesség érdekében
emelt jogorvoslat során eljárt bíróság megnevezését, határozatának számát és keltét, a határozat jogerőre emelkedésének napját;
f) a kiszabott fő- és mellékbüntetés nemét (foglalkozástól eltiltás esetén a foglalkozás megnevezését, járművezetéstől eltiltás esetén a járművezetői kategóriát), mértékét
és végrehajtási fokozatát, a büntetés végrehajtásának felfüggesztése esetén a próbaidő tartamát és a felfüggesztés
leteltének időpontját;
g) az alkalmazott intézkedés nemét és mértékét, a korábban alkalmazott próbára bocsátás megszüntetése vagy meghosszabbítása esetén a próbára bocsátást elrendelő bíróság
megnevezését, határozatának számát és jogerőre emelkedésének napját, a próbára bocsátás meghosszabbítása esetén
a meghosszabbított próbaidő lejáratának napját;
h) összbüntetésbe foglalás, valamint egységes intézkedés elrendelése esetén az alapügyben eljárt bíróságok
megnevezését, határozatuk számát, az összbüntetésként
megállapított szabadságvesztés végrehajtási fokozatát és
mértékét;
i) a büntetés végrehajthatóságának elévülés okából történt megszűnését megállapító határozatot hozó bíróság
megnevezését, határozatának számát és jogerőre emelkedésének keltét;
j) a külföldi ítélet érvényének elismerése esetén ennek
tényét;
k) a mentesítés, a nyilvántartásba felvétel időpontját,
valamint a nyilvántartásból való törlés várható időpontját,
továbbá
l) a nyilvántartásba vételt követően lefolytatott különleges eljárás során hozott határozat tárgyát, számát és keltét, a határozat jogerőre emelkedésének napját.
(2) A büntetés-végrehajtási adatok közül a hátrányos
jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartása tartalmazza
a) a szabadságvesztés előjegyzett kezdő napját, foganatba vételének (a befogadásnak, illetve a szabadságvesztés megkezdésének) napját, valamint a szabadságvesztés
előjegyzett utolsó napját,
b) a feltételes szabadságra bocsátás napját, a feltételes
szabadság leteltének napját, a feltételes szabadság megszüntetésének tényét, pártfogó felügyelet elrendelése esetén az eljárt bíróság megnevezését, határozatának számát
és keltét, a pártfogó felügyelet időtartamát,
c) a büntetés félbeszakítása esetén az eljárt hatóság
megnevezését, határozatának számát és keltét, a félbesza
kítás időtartamát, a jogellenesen a büntetés-végrehajtási
intézeten kívül töltött időtartamot,
d) a szabadon bocsátás napját,
e) a javítóintézeti nevelés megkezdésének napját,
f) a javítóintézetből történő ideiglenes elbocsátás nap
ját, az ideiglenes elbocsátás leteltének napját, az ideiglenes elbocsátás megszüntetésének tényét,
g) a javítóintézeti nevelésből elbocsátás napját,
h) a közérdekű munka, valamint a pénzbüntetés sza
badságvesztésre történő átváltoztatásáról szóló határozat
számát és keltét, az eljárt bíróság megnevezését, az így kiszabott büntetés mértékét,
i) a közügyektől eltiltás, a foglalkozástól eltiltás, a járművezetéstől eltiltás, a kiutasítás, a kitiltás leteltének napját, e büntetések végrehajtását befolyásoló tényeket és
ezek fennállásának időtartamát, továbbá
j) a kényszergyógykezelés megszüntetésének napját. 17. § (1) A személyazonosító adatokat, valamint a 16. §
(1) bekezdés c) pontjában meghatározott adatokat az a bíróság közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel, amely előtt az
eljárás befejeződött.
(2) A 16. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott
adatokat a határozatot hozó ügyészség közli a bűnügyi
nyilvántartó szervvel.
(3) A 16. § (1) bekezdés e)–j) pontjában meghatározott
adatokat az a bíróság közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel, amely előtt a határozat jogerőre emelkedett.
(4) A 16. § (1) bekezdés l) pontjában meghatározott adatokat a különleges eljárásban jogerős határozatot hozó bíróság közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel.
(5) A 16. § (2) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott
adatokat a büntetés-végrehajtási intézet közli a bűnügyi
nyilvántartó szervvel.
(6) A 16. § (2) bekezdés e)–g) pontjában meghatározott
adatokat a javítóintézeti nevelést végrehajtó szerv közli
a bűnügyi nyilvántartó szervvel.
(7) A 16. § (2) bekezdés h) pontja szerinti,
a) a pénzbüntetés szabadságvesztés büntetésre történő
átváltoztatására vonatkozó adatokat az alapügyben első
fokon eljárt bíróság,
b) a közérdekű munka szabadságvesztés büntetésre történő átváltoztatására vonatkozó adatokat a büntetés-végrehajtási bíró
közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel.
(8) A 16. § (2) bekezdés j) pontjában meghatározott adatot az igazságügyi megfigyelő és elmegyógyító intézet
közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel.
18. § (1) A hátrányos jogkövetkezmények alatt álló,
büntetlen előéletű személyek nyilvántartásába felvett adatokat szándékos bűncselekmény miatt végrehajtandó szabadságvesztés kiszabása esetén,
a) ha a büntetés határozott tartamú,
aa) öt évet el nem érő szabadságvesztés esetén a mente
sítés beálltától számított tíz évig,
ab) ötévi vagy azt meghaladó szabadságvesztés esetén
a mentesítés beálltától számított tizenkettő évig vagy
b) életfogytig tartó szabadságvesztés esetén az elítélt
személy halálát követő tizenkettő évig
kell nyilvántartani. (2) A hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartásába felvett adatokat
szándékos bűncselekmény miatt kiszabott közérdekű
munka vagy pénzbüntetés esetén a mentesítés beálltától
számított öt évig kell nyilvántartani.
(3) A hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartásába felvett adatokat
szándékos bűncselekmény miatt kiszabott, de végrehajtásában felfüggesztett
a) szabadságvesztés esetén a mentesítés beálltától számított nyolc évig,
b) pénzbüntetés esetén a mentesítés beálltától számított
három évig
kell nyilvántartani.
(4) A hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartásába felvett, a mellékbüntetésre vonatkozó adatokat szándékos bűncselekmény
miatt kiszabott mellékbüntetés esetén – tekintet nélkül
arra, hogy főbüntetés kiszabása helyett vagy a mellett történik – a mellékbüntetés végrehajtása befejezésétől vagy
végrehajthatóságának megszűnésétől számított öt évig
kell nyilvántartani.
19. § (1) A hátrányos jogkövetkezmények alatt álló,
büntetlen előéletű személyek nyilvántartásába felvett adatokat gondatlan bűncselekmény miatt szabadságvesztésre
ítéltek esetén
a) végrehajtandó szabadságvesztés büntetés kiszabása
esetén a mentesítés beálltától számított nyolc évig,
b) a szabadságvesztés végrehajtásának felfüggesztése
esetén a mentesítés beálltától számított öt évig
kell nyilvántartani.
(2) A hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartásába felvett adatokat
gondatlan bűncselekmény miatt közérdekű munkára vagy
pénzbüntetésre ítéltek esetén a mentesítés beálltától számított három évig kell nyilvántartani.
(3) A hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartásába felvett, a mellékbüntetésre vonatkozó adatokat gondatlan bűncselekmény
miatt kiszabott mellékbüntetés esetén – tekintet nélkül
arra, hogy főbüntetés kiszabása helyett vagy a mellett történik – a mellékbüntetés végrehajtása befejezésétől vagy
végrehajthatóságának megszűnésétől számított három
évig kell nyilvántartani.
20. § A hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartásába felvett adatokat
a) megrovás alkalmazása esetén az ítélet jogerőre
emelkedésétől, ügyészi megrovás esetén a határozat kihirdetésétől,
b) próbára bocsátás alkalmazása esetén a próbaidő, annak meghosszabbítása esetén a meghosszabbított próbaidő
elteltétől,
c) kényszergyógykezelést megszüntető végzés, elkobzás, vagyonelkobzás elrendelése esetén a jogerőre emelkedéstől,
d) javítóintézeti nevelés esetén az intézkedés végrehajtásának befejezésétől,
e) büntetés kiszabásának mellőzésével hozott, bűnösséget megállapító jogerős ítélet esetén az ítélet jogerőre
emelkedésétől
számított három évig kell nyilvántartani.
A büntetőeljárás hatálya alatt állók nyilvántartása 21. § A büntetőeljárás hatálya alatt állók nyilvántartásában szereplő adatok kezelésének célja a büntetőeljárások
gyors és hatékony lefolytatásának elősegítése, törvényességének biztosítása, továbbá az érintett és mások
jogainak, biztonságának védelme.
22. § (1) A büntetőeljárás hatálya alatt állók nyilvántartásában annak adatait kell nyilvántartani, akivel szemben
büntetőeljárás indult.
(2) Nem kell nyilvántartani annak az adatait,
a) akivel szemben a büntetőeljárás magánvádas bűn
cselekmény miatt előterjesztett magánindítvány alapján
indult, függetlenül attól, hogy az ügyész átvette-e a vád
képviseletét,
b) akivel szemben pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárás, továbbá
c) akinek katonai bűncselekménye miatt a katonai
ügyész a feljelentést elutasította, és az elbírálást fegyelmi
eljárásra utalta.
23. § A büntetőeljárás hatálya alatt állók nyilvántartása
tartalmazza
a) a kapcsolati kódot;
b) a belső azonosító kódot;
c) a büntetőeljárás alapjául szolgáló bűncselekmény
megalapozott gyanú szerinti
ca) megnevezését, minősítését,
cb) elkövetési helyét, idejét;
d) a megalapozott gyanú közlésének időpontját;
e) a vádemelés időpontját, a vád tárgyává tett bűncse
lekmény megnevezését, minősítését, a vádirat számát és
keltét;
f) vádemelés elhalasztása esetén az elhalasztás tényét,
okát, időtartamát, az erről szóló határozat számát és keltét;
g) a nyomozás vagy az eljárás felfüggesztése esetén
a felfüggesztés tényét, okát, időtartamát, az erről szóló határozat számát és keltét, valamint a nyomozás vagy az eljárás továbbfolytatásának időpontját;
h) a büntetőügy iktatószámát;
i) a büntetőügyek egyesítésének, elkülönítésének té
nyét, továbbá
j) az eljáró bíróság, ügyészség, nyomozó hatóság meg
nevezését. 24. § (1) A személyazonosító adatokat, valamint a 23. §
c)–e) és h) pontjában meghatározott adatokat az a nyomozó hatóság, ügyészség közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel, amelyik az érintettel szemben eljár.
(2) A 23. § f) pontjában meghatározott adatokat a határozatot hozó ügyészség közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel.
(3) A 23. § g) pontjában meghatározott adatokat a nyomozás felfüggesztése esetén a határozatot hozó nyomozó
hatóság, ügyészség, az eljárás felfüggesztése esetén a határozatot hozó bíróság közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel.
(4) A 23. § i) pontjában meghatározott adatokat a büntetőügyek egyesítéséről vagy elkülönítéséről határozatot
hozó nyomozó hatóság, ügyészség vagy bíróság közli
a bűnügyi nyilvántartó szervvel.
(5) A büntetőeljárás jogerős befejezésének időpontját
a bíróság, a nyomozás megszüntetésének időpontját a határozatot hozó nyomozó hatóság, ügyészség közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel.
25. § A büntetőeljárás hatálya alatt állók nyilvántartásába felvett adatokat
a) a büntetőeljárás jogerős befejezéséig vagy
b) a nyomozás megszüntetéséig
kell nyilvántartani. A kényszerintézkedés hatálya alatt állók
nyilvántartása
26. § A kényszerintézkedés hatálya alatt állók nyilvántartásában szereplő adatok kezelésének célja az érintett, továbbá
mások jogainak és biztonságának védelme, a büntetőeljárások gyors és hatékony lefolytatásának elősegítése.
27. § A kényszerintézkedés hatálya alatt állók nyilvántartásában annak az adatait kell nyilvántartani, akivel
szemben előzetes letartóztatást, lakhelyelhagyási tilalmat,
házi őrizetet, távoltartást, ideiglenes kényszergyógykezelést rendeltek el, továbbá akinek előzetes letartóztatása
óvadék letétele miatt szűnt meg.
28. § A kényszerintézkedés hatálya alatt állók nyilvántartása tartalmazza
a) a kapcsolati kódot;
b) az elrendelt kényszerintézkedést, annak időtartamát;
c) az elrendelő határozat szerinti bűncselekmény
ca) megnevezését,
cb) Btk. szerinti minősítését,
cc) elkövetésének helyét, idejét;
d) a kényszerintézkedés elrendeléséről, meghosszabbí
tásáról, fenntartásáról határozatot hozó bíróság megnevezését, határozatának számát és keltét.
29. § (1) A személyazonosító adatokat, valamint a 28. §
b)–d) pontjában meghatározott adatokat – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kényszerintézkedés elrendeléséről, valamint meghosszabbításáról határozatot hozó
bíróság közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel.
(2) A kényszerintézkedés megszüntetését a határozatot
hozó bíróság vagy ügyészség közli a bűnügyi nyilvántartó
szervvel.
30. § A kényszerintézkedés hatálya alatt állók nyilvántartásába felvett adatokat a kényszerintézkedés megszűnéséig vagy megszüntetéséig kell nyilvántartani.
III. Fejezet AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAINAK BÍRÓSÁGAI
ÁLTAL MAGYAR ÁLLAMPOLGÁROKKAL SZEMBEN
HOZOTT ÍTÉLETEK NYILVÁNTARTÁSA 31. § Az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásában (a továbbiakban: tagállami ítéletek nyilvántartása)
szereplő adatok kezelésének célja az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködés elősegítése érdekében az Európai Unió más tagállamában magyar állampolgárral szemben hozott, bűnösséget megállapító jogerős
ítéletekben (a továbbiakban: tagállami ítélet) foglalt adatok tagállamok közötti kölcsönös cseréjének elősegítése.
32. § A tagállami ítéletek nyilvántartásában annak a magyar állampolgárnak az adatait kell nyilvántartani, akinek
bűnösségét az Európai Unió más tagállamának bírósága
jogerősen megállapította.
33. § (1) A tagállami ítéletek nyilvántartása a tagállami
ítéletben szereplő, az Európai Unió más tagállamának kijelölt központi hatósága által megküldött alábbi adatokat
tartalmazza:
a) az érintett személyazonosító adatait,
b) az ítélet keltét, jogerőre emelkedésének időpontját,
valamint az ítéletet hozó bíróság megnevezését,
c) az ítélet alapjául szolgáló bűncselekmény megneve
zését, a bűncselekmény jogi minősítését, a bűncselekmény
elkövetésének időpontját,
d) a büntetésekre, az intézkedésekre és azok végrehajtására vonatkozó adatokat.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott adatokon túl
a tagállami ítéletek nyilvántartása – ha az Európai Unió
más tagállamának kijelölt központi hatósága azt a bűnügyi
nyilvántartó szerv részére megküldte – tartalmazza
a) az érintett szüleinek nevét,
b) az ítélet ügyiratszámát,
c) a bűncselekmény elkövetésének helyét,
d) az érintett személyi azonosítóját, ennek hiányában
személyazonosító okmánya típusát és számát,
e) az érintett ujjnyomatát,
f) az érintett álnevét, továbbá
g) a mentesítés várható időpontját.
(3) A tagállami ítéletek nyilvántartása tartalmazza az elismerő határozat számát és keltét is, ha az Európai Unió
más tagállamának bírósága által meghozott ítélet érvényét
a magyar bíróság elismerte.
34. § (1) A 33. §-ban meghatározott adatokat a tagállami
ítéletről szóló tájékoztatásban meghatározott mentesítés
beálltának idejéig kell nyilvántartani. Ha e tájékoztatásban
nem szerepel mentesítésre vonatkozó adat, az adatokat akkor kell törölni, amikor a tagállam kijelölt központi hatóságának tájékoztatása szerint azt az érintett tagállam bűnügyi nyilvántartásából törölték.
(2) A 33. §-ban meghatározott adatok változását az érintett tagállam kijelölt központi hatósága által adott tájékoztatást követően a bűnügyi nyilvántartó szerv haladéktalanul átvezeti.
IV. Fejezet A BŰNÜGYI ÉS RENDÉSZETI BIOMETRIKUS
ADATOK NYILVÁNTARTÁSA
Közös szabályok 35. § A bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartása daktiloszkópiai nyilvántartásból és DNS-profil-nyilvántartásból áll.
36. § (1) A szakértői nyilvántartó szerv az e törvény
alapján nyilvántartásba vétel céljából részére megküldött
mintákat, valamint DNS-profilokat
a) haladéktalanul nyilvántartásba veszi,
b) kezeli és az e törvény alapján arra jogosultnak továb
bítja,
c) elemzi és a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok
nyilvántartásában kezelt adatokkal összehasonlítja. (2) A szakértői nyilvántartó szerv az e törvény alapján
részére megküldött ujj- és tenyérnyomat vagy DNS-profil
nyilvántartásba vételével egyidejűleg belső azonosító kódot képez, amelyet haladéktalanul megküld a bűnügyi
nyilvántartó szervnek annak megjelölésével, hogy a belső
azonosító kód a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok
nyilvántartásának mely nyilvántartásában szerepel.
A daktiloszkópiai nyilvántartás 37. § A daktiloszkópiai nyilvántartás célja
a) a bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény el
követésének nyomait hordozó tárgyon rögzített ujj- és tenyérnyomat alapján a bűncselekmény elkövetésével
összefüggésbe nem hozható,
b) a bűncselekményt elkövető,
c) a rendkívüli haláleset miatt folyó közigazgatási ható
sági eljárásban az ismeretlen személyazonosságú elhunyt,
d) a büntetés-végrehajtási intézetbe, valamint a rend
őrségi fogdába befogadás során a befogadott, valamint
e) a személyazonosság igazolásának megtagadása ese
tén az igazoltatott
személy azonosítása. 38. § A daktiloszkópiai nyilvántartás
a) a bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény el
követésének nyomait hordozó tárgyon rögzített ujj- és tenyérnyomatok nyilvántartásából,
b) a büntetőeljárás alá vont személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásából, valamint
c) a bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt
személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásából
áll.
39. § (1) Ha az e törvény szerint arra jogosult szerv ujjés tenyérnyomat nyilvántartásba vételét kezdeményezi,
a szakértői nyilvántartó szerv a nyilvántartásba vételt megelőzően haladéktalanul összehasonlítja az ujj- és tenyérnyomatot a 38. § szerinti nyilvántartásokban kezelt ujj- és
tenyérnyomatokkal.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti összehasonlítás az ujj- és
tenyérnyomatok azonosságát állapítja meg, a szakértői
nyilvántartó szerv haladéktalanul közli az azonosság tényét, valamint azt a tényt, hogy mely – 38. § szerinti – nyilvántartásban található az ujj- és tenyérnyomattal azonos,
korábban nyilvántartásba vett ujj- és tenyérnyomat
a) az (1) bekezdés szerint ujj- és tenyérnyomat nyilvántartásba vételét kezdeményező szervvel, valamint
b) azzal a szervvel, amelynek kezdeményezésére azt az
ujj- és tenyérnyomatot, amellyel az azonosságot megállapították, a 38. § szerinti nyilvántartások valamelyikébe korábban felvették.
40. § A bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény
elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített ujj- és
tenyérnyomatok nyilvántartásában annak az adatait kell
nyilvántartani, akinek ujj- és tenyérnyomatát bűncselekmény elkövetésének helyszínén vagy a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzítették, ha ezen
adatokhoz személyazonosító adat nem kapcsolható.
41. § A bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény
elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített ujj- és
tenyérnyomatok nyilvántartása tartalmazza
a) a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló bűncselekmény aa) megnevezését,
ab) elkövetésének helyét és idejét;
b) a nyilvántartásba vételt kezdeményező nyomozó ha
tóság vagy ügyészség megnevezését;
c) a büntetőügy iktatószámát;
d) a bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény el
követésének nyomait hordozó tárgyon rögzített ujj- és tenyérnyomatot, valamint
e) a szakrendszeri azonosító kódot. 42. § (1) A 41. § a)–d) pontjában meghatározott adatokat a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló bűncselekmény miatt büntetőeljárást folytató nyomozó hatóság vagy
ügyészség – a nyilvántartásba vétel kezdeményezésével
egyidejűleg – küldi meg a szakértői nyilvántartó szervnek.
(2) Ha a nyomozás megszüntetésére vagy a büntetőeljárás jogerős befejezésére azért került sor, mert a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló cselekmény nem bűncselekmény vagy a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg
bűncselekmény elkövetése, és az eljárás folytatásától sem
várható eredmény, ennek tényét a határozatot hozó nyomozó hatóság, ügyészség vagy bíróság közli a szakértői
nyilvántartó szervvel.
(3) Ha a büntetőeljárásban a tények tisztázása során
megállapítható, hogy a bűncselekmény helyszínén és
a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyon
rögzített ujj- és tenyérnyomatok nyilvántartásába korábban nyilvántartásba vett ujj- és tenyérnyomat olyan személytől származik, aki nem hozható összefüggésbe a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló bűncselekmény elkövetésével, ennek tényét a büntetőeljárást folytató nyomozó
hatóság, ügyészség vagy bíróság közli a szakértői nyilvántartó szervvel.
43. § (1) A bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített
ujj- és tenyérnyomatok nyilvántartásába felvett adatokat
a) a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló bűncselekmény büntethetőségének elévüléséig,
b) el nem évülő bűncselekmények esetén a 42. § (1) bekezdésében meghatározott adatok megküldésének időpontjától számított húsz évig,
c) a 42. § (2) bekezdésében meghatározott közlés időpontjáig vagy
d) a 42. § (3) bekezdésében meghatározott közlés időpontjáig
kell nyilvántartani.
(2) A bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény
elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített ujj- és
tenyérnyomatok nyilvántartásába felvett adatokat a 39. §
(2) bekezdésében meghatározott közlés időpontjáig kell
nyilvántartani, ha a 39. § (1) bekezdése szerinti összehasonlítás az ujj- és tenyérnyomat azonosságát
a) a büntetőeljárás alá vont személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásában vagy
b) a bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt
személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásában
kezelt ujj- és tenyérnyomattal állapítja meg.
44. § (1) A büntetőeljárás alá vont személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásában annak a büntetőeljárás alá vont személynek az ujj- és tenyérnyomatát kell
nyilvántartani, akit
a) ötévi vagy ezt meghaladó szabadságvesztés büntetéssel fenyegetett szándékos bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja vagy
b) öt évet el nem érő szabadságvesztés büntetéssel fenyegetett szándékos, testi sértés (Btk. 170. §), segítségnyújtás elmulasztása (Btk. 172. §), személyi szabadság
megsértése (Btk. 175. §), emberkereskedelem (Btk.
175/B. §), magánlaksértés (Btk. 176. §), közlekedés biztonsága elleni bűncselekmény (Btk. 184. §), vasúti, légi
vagy vízi közlekedés veszélyeztetése (Btk. 185. §), közúti
veszélyeztetés (Btk. 186. §), cserbenhagyás (Btk. 190. §),
megrontás (Btk. 201. §), tiltott pornográf felvétellel
visszaélés (Btk. 204. §), üzletszerű kéjelgés elősegítése
(Btk. 205. §), kitartottság (Btk. 206. §), kerítés (Btk.
207. §), beutazási és tartózkodási tilalom megsértése (Btk.
214. §), embercsempészés (Btk. 218. §), hivatali visszaélés
(Btk. 225. §), bántalmazás hivatalos eljárásban (Btk.
226. §), hivatalos személy elleni erőszak (Btk. 229. §),
közfeladatot ellátó személy elleni erőszak (Btk. 230. §),
hamis vád (Btk. 233. §), bűnpártolás (Btk. 244. §), vesztegetés (Btk. 250. §), befolyással üzérkedés (Btk. 256. §),
közveszélyokozás (Btk. 259. §), terrorcselekmény (Btk.
261. §), visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel (Btk.
263/A. §), közveszéllyel fenyegetés (Btk. 270/A. §), garázdaság (Btk. 271. §), rendbontás (Btk. 271/A. §), közokirat-hamisítás (Btk. 274. §), magánokirat-hamisítás (Btk.
276. §), egyedi azonosító jel meghamisítása (Btk.
277/A. §), visszaélés kábítószerrel (Btk. 282–282/C. §),
számítástechnikai rendszer és adatok elleni bűncselekmény (Btk. 300/C. §), pénzhamisítás (Btk. 304. §), adócsalás (Btk. 310. §), csempészet (Btk. 312. §), készpénz-helyettesítő fizetőeszközzel visszaélés (Btk. 313/B. §), lopás
(Btk. 316. §), sikkasztás (Btk. 317. §), csalás (Btk. 318. §),
rongálás (Btk. 324. §), jármű önkényes elvétele (Btk.
327. §) bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja
miatt büntetőeljárás alá vontak.
(2) Nem kell nyilvántartani annak az adatait,
a) akivel szemben magánvádas bűncselekmény miatt
előterjesztett magánindítvány alapján indult eljárás, függetlenül attól, hogy az ügyész átvette-e a vád képviseletét,
b) akivel szemben pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárás, továbbá
c) akinek katonai bűncselekménye miatt a katonai
ügyész a feljelentést elutasította, és az elbírálást fegyelmi
eljárásra utalta.
45. § A büntetőeljárás alá vont személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartása tartalmazza
a) a kapcsolati kódot,
b) a büntetőeljárás alá vont személy ujj- és tenyérnyo
matát,
c) a szakrendszeri azonosító kódot, valamint
d) a belső azonosító kódot.
46. § A büntetőeljárás alá vont személy ujj- és tenyérnyomatát – a nyilvántartásba vétel kezdeményezésével
egyidejűleg – az a nyomozó hatóság vagy ügyészség küldi
meg a szakértői nyilvántartó szervnek, amely a terheltet
büntetőeljárás alá vonta.
47. § (1) A büntetőeljárás alá vont személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásába felvett adatokat
a 25. §-ban meghatározott időpontig kell nyilvántartani.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott időpontot a bűnügyi nyilvántartó szerv közli a szakértői nyilvántartó
szervvel.
48. § A bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásában annak a bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt személynek az ujj- és tenyérnyomatát kell nyilvántartani,
a) akinek adatai a büntetőeljárás alá vont személyek
ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásában szerepeltek,
és a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló büntetőeljárásban a bíróság vele szemben jogerős, bűnösséget megállapító ítéletet hozott, vagy
b) akit jogerősen végrehajtandó szabadságvesztés büntetésre ítéltek. 49. § A bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartása
tartalmazza
a) a kapcsolati kódot,
b) az elítélt személy ujj- és tenyérnyomatát,
c) a szakrendszeri azonosító kódot, valamint
d) a belső azonosító kódot.
50. § (1) A bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen
elítélt személy ujj- és tenyérnyomatát – a (2) bekezdésben
meghatározott kivétellel – az érintett befogadását követően haladéktalanul az elítéltet befogadó büntetés-végrehajtási intézet küldi meg a szakértői nyilvántartó szervnek.
(2) Ha az ujj- és tenyérnyomatot e törvény alapján
a büntetőeljárás során nyilvántartásba vették, és a büntetőeljárás alapjául szolgáló ügyben a bíróság jogerős, bűnösséget megállapító ítéletet hozott, a szakértői nyilvántartó
szerv az ujj- és tenyérnyomatot az ítélet jogerőre emelkedését követően haladéktalanul
a) nyilvántartásba veszi a bűncselekmény elkövetése
miatt jogerősen elítélt személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásában, és ezzel egyidejűleg
b) törli a büntetőeljárás alá vont személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásából.
51. § (1) A bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen
elítélt személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásába felvett adatokat a 18–20. §-ban meghatározott időpontig kell nyilvántartani.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott időpontot, valamint, ha az érintett ujj- és tenyérnyomatát a büntetőeljárás
időtartama alatt nyilvántartásba vették, és ebben az ügyben a bíróság jogerős, bűnösséget megállapító ítéletet hozott, ennek tényét a bűnügyi nyilvántartó szerv közli
a szakértői nyilvántartó szervvel.
A DNS-profil-nyilvántartás 52. § A DNS-profil-nyilvántartás célja
a) a bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény el
követésének nyomait hordozó tárgyon rögzített anyagmaradvány alapján a bűncselekmény elkövetésével összefüggésbe nem hozható,
b) a bűncselekményt elkövető, valamint
c) a rendkívüli haláleset miatt folyó közigazgatási ható
sági eljárásban az ismeretlen személyazonosságú elhunyt
személy azonosítása.
53. § A DNS-profil-nyilvántartás
a) a bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény el
követésének nyomait hordozó tárgyon rögzített DNS-profilok nyilvántartásából, b) a büntetőeljárás alá vont személyek DNS-profiljainak nyilvántartásából, valamint
c) a bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt
személyek DNS-profiljainak nyilvántartásából
áll.
54. § (1) Ha az e törvény szerint arra jogosult szerv
DNS-profil nyilvántartásba vételét kezdeményezi, a szakértői nyilvántartó szerv a nyilvántartásba vételt megelőzően haladéktalanul összehasonlítja a DNS-profilt az 53. §
szerinti nyilvántartásokban kezelt DNS-profilokkal.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti összehasonlítás
a DNS-profilok azonosságát állapítja meg, az azonosság
tényét, valamint azt a tényt, hogy mely – 53. § szerinti – nyilvántartásban található a DNS-profillal azonos, korábban nyilvántartásba vett DNS-profil, a szakértői nyilvántartó szerv haladéktalanul közli
a) az (1) bekezdés szerint a DNS-profil nyilvántartásba
vételét kezdeményező szervvel, valamint
b) azzal a szervvel, amelynek kezdeményezésére azt
a DNS-profilt, amellyel az azonosságot megállapították,
az 53. § szerinti nyilvántartások valamelyikébe korábban
felvették.
55. § A bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített DNS-profilok nyilvántartásában annak az adatait kell nyilvántartani,
akinek DNS-profilját bűncselekmény helyszínén vagy a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített anyagmaradványból határozták meg, ha ezen adatokhoz
személyazonosító adat nem kapcsolható.
56. § A bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény
elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített
DNS-profilok nyilvántartása tartalmazza
a) a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló bűncselekmény aa) megnevezését,
ab) elkövetésének helyét és idejét;
b) a nyilvántartásba vételt kezdeményező nyomozó ha
tóság vagy ügyészség megnevezését;
c) a büntetőügy iktatószámát;
d) a bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény el
követésének nyomait hordozó tárgyon rögzített anyagmaradványt, továbbá az abból meghatározott DNS-profilt,
valamint
e) a szakrendszeri azonosító kódot. 57. § (1) Az 56. § a)–c) pontjában meghatározott adatokat, valamint a DNS-profil meghatározására alkalmas
anyagmaradványt a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló
bűncselekmény miatt büntetőeljárást folytató nyomozó
hatóság vagy ügyészség – a nyilvántartásba vétel kezdeményezésével egyidejűleg – megküldi a szakértői nyilvántartó szerv részére.
(2) A DNS-profilt a bűncselekmény helyszínén vagy
a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyon
rögzített anyagmaradványból a szakértői nyilvántartó
szerv határozza meg.
(3) Ha a nyomozás megszüntetésére vagy a büntetőeljárás jogerős befejezésére azért került sor, mert a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló cselekmény nem bűncselekmény vagy a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg
bűncselekmény elkövetése, és az eljárás folytatásától sem
várható eredmény, ennek tényét a határozatot hozó nyomozó hatóság, ügyészség vagy bíróság közli a szakértői
nyilvántartó szervvel.
(4) Ha a büntetőeljárásban a tények tisztázása során
megállapítható, hogy a bűncselekmény helyszínén és
a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyon
rögzített DNS-profilok nyilvántartásába korábban nyilvántartásba vett DNS-profil olyan személytől származik,
aki nem hozható összefüggésbe a nyilvántartásba vétel
alapjául szolgáló bűncselekmény elkövetésével, ennek té
nyét a büntetőeljárást folytató nyomozó hatóság, ügyészség vagy bíróság közli a szakértői nyilvántartó szervvel.
58. § (1) A bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített
DNS-profilok nyilvántartásába felvett adatokat
a) a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló bűncselekmény büntethetőségének elévüléséig,
b) el nem évülő bűncselekmények esetén az 57. §
(1) bekezdésében meghatározott adatok megküldésének
időpontjától számított húsz évig,
c) az 57. § (3) bekezdésében meghatározott közlés időpontjáig vagy
d) az 57. § (4) bekezdésében meghatározott közlés időpontjáig
kell nyilvántartani.
(2) A bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény
elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített
DNS-profilok nyilvántartásába felvett adatokat az 54. §
(2) bekezdésében meghatározott közlés időpontjáig kell
nyilvántartani, ha az 54. § (1) bekezdése szerinti összehasonlítás a DNS-profil azonosságát
a) a büntetőeljárás alá vont személyek DNS-profiljainak nyilvántartásában vagy
b) a bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt
személyek DNS-profiljainak nyilvántartásában
kezelt DNS-profillal állapítja meg.
59. § A büntetőeljárás alá vont személyek DNS-profiljainak nyilvántartásában annak az adatait kell nyilvántartani, akivel szemben
a) ötévi vagy ennél súlyosabb szabadságvesztéssel
büntetendő szándékos bűncselekmény,
b) üzletszerűen vagy bűnszövetségben elkövetett, három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény,
c) három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő
emberkereskedelem (Btk. 175/B. §), megrontás (Btk.
201. §), tiltott pornográf felvétellel visszaélés (Btk.
204. §), kitartottság (Btk. 206. §), kerítés (Btk. 207. §), embercsempészés (Btk. 218. §),
d) kétévi szabadságvesztésnél súlyosabb büntetéssel
fenyegetett kábítószerrel vagy kábítószernek minősülő
anyaggal való visszaélés (Btk. 282. §),
e) fegyveres elkövetéssel megvalósuló bűncselekmény
vagy f) az állam elleni bűncselekményekkel (Btk. X. fejezet), a terrorcselekménnyel (Btk. 261. §), a nemzetközi
gazdasági tilalom megszegésével (Btk. 261/A. §), a visszaélés atomenergia alkalmazásával (Btk. 264/B. §), a pénzmosással (Btk. 303. §), valamint a szolgálati bűncselekményekkel (Btk. XX. Fejezet I. cím) kapcsolatban fennálló
feljelentési kötelezettség elmulasztása vagy a terrorcselekményre irányuló előkészület (Btk. 261. §)
miatt indítottak büntetőeljárást.
60. § A büntetőeljárás alá vont személyek DNS-profiljainak nyilvántartása tartalmazza
a) a kapcsolati kódot,
b) a büntetőeljárás alá vont személytől levett szájnyál
kahártya-törletet, valamint az abból meghatározott
DNS-profilt, c) a szakrendszeri azonosító kódot,
d) a belső azonosító kódot.
61. § (1) A DNS-profil meghatározására alkalmas szájnyálkahártya-törletet – a nyilvántartásba vétel kezdeményezésével egyidejűleg – az a nyomozó hatóság vagy
ügyészség küldi meg a szakértői nyilvántartó szervnek,
amely a terheltet büntetőeljárás alá vonta.
(2) A büntetőeljárás alá vont személy DNS-profilját
a szakértői nyilvántartó szerv határozza meg.
62. § (1) A büntetőeljárás alá vont személyek DNS-profiljainak nyilvántartásába felvett adatokat a 25. §-ban
meghatározott időpontig kell nyilvántartani.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott időpontot a bűnügyi nyilvántartó szerv közli a szakértői nyilvántartó
szervvel.
63. § A bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt személyek DNS-profiljainak nyilvántartásában annak
az adatait kell nyilvántartani,
a) akinek adatai a büntetőeljárás alá vont személyek
DNS-profiljainak nyilvántartásában szerepeltek, és a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló büntetőeljárásban a bíróság vele szemben jogerős, bűnösséget megállapító ítéletet hozott, vagy
b) akit jogerősen háromévi vagy azt meghaladó tartamú, végrehajtandó szabadságvesztés büntetésre ítéltek.
64. § A bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt személyek DNS-profiljainak nyilvántartása tartalmazza
a) a kapcsolati kódot,
b) elítélt személytől levett szájnyálkahártya-törletet,
valamint az abból meghatározott DNS-profilt,
c) a szakrendszeri azonosító kódot,
d) a belső azonosító kódot.
65. § (1) A DNS-profil meghatározására alkalmas szájnyálkahártya-törletet – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – az érintett befogadását követően az elítéltet befogadó büntetés-végrehajtási intézet haladéktalanul megküldi a szakértői nyilvántartó szervnek.
(2) Ha a DNS-profilt és a szájnyálkahártya-törletet e törvény alapján a büntetőeljárás alatt nyilvántartásba vették,
és a büntetőeljárás alapjául szolgáló ügyben a bíróság jogerős, bűnösséget megállapító ítéletet hozott, a szakértői
nyilvántartó szerv a DNS-profilt és a szájnyálkahártya-tör
letet az ítélet jogerőre emelkedését követően haladéktalanul a) nyilvántartásba veszi a bűncselekmény elkövetése
miatt jogerősen elítélt személyek DNS-profiljainak nyilvántartásában, és ezzel egyidejűleg
b) törli a büntetőeljárás alá vont személyek DNS-profiljainak nyilvántartásából.
(3) Az elítélt személy DNS-profilját a szakértői nyilvántartó szerv határozza meg.
66. § (1) A bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen
elítélt személyek DNS-profiljainak nyilvántartásába felvett adatokat a 18–20. §-ban meghatározott időpontig kell
nyilvántartani.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott időpontot, valamint ha az érintett DNS-profilját és szájnyálkahártya-törletét a büntetőeljárás időtartama alatt nyilvántartásba vették, és ebben az ügyben a bíróság jogerős, bűnösséget
megállapító ítéletet hozott, ennek tényét a bűnügyi nyilvántartó szerv közli a szakértői nyilvántartó szervvel.
V. Fejezet ADATTOVÁBBÍTÁS A BŰNÜGYI NYILVÁNTARTÁSI
RENDSZERBŐL Az adattovábbítás formái és tartalma
67. § (1) A bűnügyi nyilvántartó szerv a bűnügyi nyilvántartási rendszerből az e törvényben meghatározottak
szerint
a) az arra jogosultnak közvetlen hozzáférést biztosít
a nyilvántartott adatokhoz,
b) az arra jogosult részére adatigénylés alapján adattovábbítást végez, vagy
c) az arra jogosult kérelmére adatot igazol. (2) A bűnügyi nyilvántartási rendszerben kezelt adatok
statisztikai, valamint tudományos kutatási célra – személyazonosításra alkalmatlan módon – átadhatók és felhasználhatók.
Közvetlen hozzáféréssel történő adatátvétel 68. § (1) Elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével közvetlen adathozzáféréssel
(a továbbiakban: közvetlen hozzáférés) a bűnügyi nyilvántartási rendszerben kezelt adatok teljes körét jogosult átvenni
a) a bíróság büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetés
és intézkedés végrehajtása céljából,
b) a nyomozó hatóság és az ügyészség bűncselekmények megelőzése, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása
vagy büntetés és intézkedés végrehajtása céljából,
c) a nemzetbiztonsági szolgálatok a törvényben meghatározott felderítési, nemzetbiztonsági védelmi és elhárítási, információszerzési, továbbá nemzetbiztonsági, iparbiztonsági, belső biztonsági és bűnmegelőzési ellenőrzési
célból.
(2) A rendőrség jogosult közvetlen hozzáféréssel átvenni a következő adatokat:
a) közbiztonság-védelmi feladatai ellátása során a kábítószerre, a pszichotróp anyagra, a kábítószer prekurzorra, a polgári felhasználású robbanóanyagra, a pirotechnikai termékre vonatkozó hatósági jogkörben, valamint
a fegyver, a lőszer, a haditechnikai termék, továbbá a polgári rendeltetésű lőtér, a lőfegyver- és lőszertároló hely
üzemeltetéséhez, gyártásához és a kapcsolódó szolgáltatások közbiztonsági feltételeinek ellenőrzéséhez
aa) a 11. § (1) bekezdés c), e), f), h), i) pontjában,
a 11. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott adatok,
ab) a 16. § (1) bekezdés c), f), g), i) pontjában, a 16. §
(2) bekezdés i) pontjában meghatározott adatok, valamint
ac) a 23. § c), f) és g) pontjában meghatározott adatok;
b) a közúti közlekedésrendészeti feladatai ellátása so
rán a gépjárművezetéstől eltiltás hatálya alatt állás ellenőrzése céljából
ba) a 11. § (1) bekezdés c), e), h), i) pontjában, a 11. §
(2) bekezdés e) pontjában meghatározott adatok, valamint
bb) a 16. § (1) bekezdés c), f), i) pontjában, a 16. §
(2) bekezdés i) pontjában meghatározott adatok;
c) a közrendvédelmi, valamint határrendészeti feladatainak ellátása során a kényszerintézkedések végrehajtása
ellenőrzése céljából a 28. § b) és c) pontjában meghatározott adatok;
d) a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység ellenőrzése során a közbiztonsági feltételek vizsgálata céljából
da) a 11. § (1) bekezdés ca), cb), e), f), h), i) pontjában,
a 11. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott adatok,
db) a 16. § (1) bekezdés ca), cb), f), g), i) pontjában,
a 16. § (2) bekezdés i) pontjában meghatározott adatok,
valamint
dc) a 23. § c), f) és g) pontjában meghatározott adatok;
e) a légi közlekedés biztonságának ellenőrzése céljából
ea) a 11. § (1) bekezdés ca), cb), e), f), h), i) pontjában,
a 11. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott adatok,
eb) a 16. § (1) bekezdés ca), cb), f), g), i) pontjában,
a 16. § (2) bekezdés i) pontjában meghatározott adatok,
valamint
ec) a 23. § c), f) és g) pontjában meghatározott adatok;
f) külön törvényben meghatározott nukleáris létesít
ményben, továbbá a nukleáris létesítmény hatósági ellenőrzésével, a létesítmény tervezésével, építésével, üzemeltetésével, átalakításával, a nukleáris berendezések karbantartásával, a nukleáris anyag felhasználásával, tárolásával,
szállításával és a szállítmányok kísérésével összefüggő
munkakörökben történő foglalkoztatás közbiztonsági feltételeinek ellenőrzésére irányuló eljárás során
fa) a 11. § (1) bekezdés ca), cb), e), f), h), i) pontjában
meghatározott adatok,
fb) a 16. § (1) bekezdés ca), cb), f), g), i) pontjában
meghatározott adatok, valamint
fc) a 23. § c), f) és g) pontjában meghatározott adatok;
g) a fegyveres biztonsági őr tevékenységének ellátását
kizáró közbiztonsági feltételek ellenőrzése céljából
ga) a 11. § (1) bekezdés ca), cb), e), h), i) pontjában
meghatározott adatok,
gb) a 16. § (1) bekezdés ca), cb), f), g), i) pontjában
meghatározott adatok, valamint
gc) a 23. § c), f) és g) pontjában meghatározott adatok;
h) a külföldiek idegenrendészeti ellenőrzése céljából
ha) a 11. § (1) bekezdés c), e), f), h), i) pontjában,
a 11. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott adatok,
hb) a 16. § (1) bekezdés c), f), g), i) pontjában, a 16. §
(2) bekezdés i) pontjában meghatározott adatok, valamint
hc) a 23. § c), f) és g) pontjában meghatározott adatok;
i) a szakszolgálati engedély kiadására irányuló eljárás
ban szakhatósági jogkörben eljárva, valamint a repülőtér
zárt területére való belépés ellenőrzésekor a közbiztonsági
feltételek vizsgálata céljából
ia) a 11. § (1) bekezdés ca), cb), e), f), h), i) pontjában,
a 11. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott adatok,
ib) a 16. § (1) bekezdés ca), cb), f), g), i) pontjában,
a 16. § (2) bekezdés i) pontjában meghatározott adatok,
valamint
ic) a 23. § c), f) és g) pontjában meghatározott adatok;
j) befogadás során a terhelt személyazonosságának el
lenőrzése céljából a 4. § (2) bekezdés b) pontjában foglalt
adatok.
(3) A választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok nyilvántartását vezető szerv közvetlen hozzáféréssel
jogosult átvenni a következő adatokat:
a) a 11. § (1) bekezdés e), f), h) és i) pontjában, a 11. §
(2) bekezdés e) pontjában meghatározott adatok, továbbá
b) a 16. § (1) bekezdés f) és i) pontjában, a 16. § (2) bekezdés i) pontjában meghatározott adatok.
(4) A köztársasági elnök döntésének előkészítése céljából közvetlen hozzáféréssel jogosult átvenni a következő
adatokat:
a) az igazságügyért felelős miniszter a kegyelmi kérelem felterjesztésének előkészítése során a bűntettesek
nyilvántartásában, a hátrányos jogkövetkezmények alatt
álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartásában, valamint a büntetőeljárás hatálya alatt állók nyilvántartásában
kezelt adatok,
b) az állampolgársági ügyekért felelős miniszter az állampolgársági eljárásban a honosítás és visszahonosítás
törvényi feltételeinek vizsgálata során a bűntettesek nyilvántartásában és a büntetőeljárás hatálya alatt állók nyilvántartásában kezelt adatok.
(5) A Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve,
valamint rendkívüli állapot idején és a megelőző védelmi
helyzetben a hadkiegészítő parancsnokság a hadkötelezett
ség feltételei fennállásának megállapítása céljából jogosult
közvetlen hozzáféréssel átvenni a következő adatokat:
a) a 11. § (1) bekezdés ca), cb), e), f), h), i) pontjában,
a 11. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott adatok,
b) a 23. § c), f) és g) pontjában meghatározott adatok,
valamint
c) a 28. § b) és c) pontjában meghatározott adatok.
(6) A menekültügyi hatóság a menekültkénti, menedékeskénti vagy befogadottkénti elismerés vagy az elismerés
visszavonása feltételei fennállásának megállapítása céljából közvetlen hozzáféréssel jogosult átvenni a következő
adatokat:
a) a 11. § (1) bekezdés ca), cb), e), f), h), i) pontjában,
a 11. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott adatok,
b) a 16. § (1) bekezdés ca), cb), f), g), i) pontjában,
a 16. § (2) bekezdés i) pontjában meghatározott adatok,
valamint
c) a 23. § c), f) és g) pontjában meghatározott adatok.
(7) Az idegenrendészeti hatóság a harmadik ország állampolgára tartózkodásának engedélyezésére, a tartózkodás feltételeinek ellenőrzésére és az engedély visszavonására irányuló eljárásban közvetlen hozzáféréssel jogosult
átvenni a következő adatokat:
a) a 11. § (1) bekezdés ca), cb), e), f), h), i) pontjában,
a 11. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott adatok,
b) a 16. § (1) bekezdés ca), cb), f), g), i) pontjában,
a 16. § (2) bekezdés i) pontjában meghatározott adatok.
(8) A büntetés-végrehajtási intézet a befogadás során
közvetlen hozzáféréssel jogosult
a) az elítélt személyazonosságának ellenőrzése céljából a 4. § (2) bekezdés b) pontjában foglalt adatot átvenni,
valamint
b) a 11. § (1) bekezdés b) pontjában vagy a 16. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott adatok alapján azon
tény igazolását kérni, hogy az elítélt ujj- és tenyérnyomatát
vagy DNS-profilját az elítélés alapjául szolgáló büntetőeljárás során nyilvántartásba vették.
(9) Az útlevélhatóság a külföldre utazás jogát korlátozó
feltételek fennállásának ellenőrzése céljából közvetlen
hozzáféréssel jogosult átvenni a következő adatokat:
a) a 11. § (1) bekezdés ca), cb), e), f), h), i) pontjában
meghatározott adatok,
b) a 28. § b) és c) pontjában meghatározott adatok.
(10) A szakértői nyilvántartó szerv az e törvényben
meghatározott találati adattovábbítás teljesítése, valamint
szakvélemény elkészítése céljából közvetlen hozzáféréssel jogosult a 4. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt adatokat átvenni.
Az adatigénylés alapján történő adattovábbítás
követelményei 69. § (1) A bűnügyi nyilvántartó szerv adatigénylés
alapján kizárólag annak az adatigénylőnek és abban a kör
ben továbbíthat adatot a bűnügyi nyilvántartási rendszerből, amely adatigénylő tekintetében törvény
a) az adatok átvételét és kezelését az adatkezelés céljának és az átvehető adatok körének pontos meghatározásával, valamint
b) az adatoknak a bűnügyi nyilvántartásokból a bűnügyi nyilvántartó szerv adattovábbítása alapján történő átvételének lehetővé tételével
előírja.
(2) Adatigénylés alapján kizárólag abban az esetben továbbítható adat, ha az adatigénylő közölte a következő
adatokat:
a) annak a személynek, akire az adatigénylés vonatkozik
aa) a családi és utónevét,
ab) a születési családi és utónevét,
ac) a születési helyét és idejét,
ad) az anyja születési családi és utónevét,
ae) az állampolgárságát,
af) a lakcímét, valamint
b) az adatigénylő pontos megnevezését és címét.
Az adatigénylés alapján,
valamint a közvetlen hozzáférés útján történő
adattovábbítás biztosításának általános
követelményei 70. § (1) A bűnügyi nyilvántartó szerv a bűnügyi nyilvántartási rendszerből
a) az ott meghatározott adatok kezelésére feljogosított
adatkezelő részére adatigénylésre az adatokat – törvény
rendelkezése alapján – akkor továbbíthatja, ha az adatigénylő pontosan megjelöli az adatátvétel célját, továbbá
azt az adatkört és azt a törvényi rendelkezést, amely tekintetében és amely rendelkezés szerint az igényelt adatok kezelésére törvény feljogosította, valamint
b) e törvény rendelkezése alapján adatokhoz való közvetlen hozzáférést kizárólag akkor biztosíthat, ha a közvetlen hozzáférést gyakorló személy a (2) bekezdésben meghatározott felhatalmazással rendelkezik.
(2) A közvetlen hozzáféréssel csak az a személy vehet át
adatokat, akinek a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv
erre felhatalmazást adott.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott felhatalmazás
jogosultjának személyéről, hozzáférési jogosultságának
terjedelméről és feltételeiről, valamint az abban bekövetkezett változásról a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv – a felhatalmazás kiadását, változását követően haladéktalanul – értesíti a bűnügyi nyilvántartó
szervet.
(4) Az adatigénylésre történő adattovábbítási eljárást
meg kell szüntetni, ha az adatigénylés az (1) bekezdés
a) pontjában meghatározott feltételnek nem felel meg.
Kérelemre történő adattovábbítás
a kérelmező saját adatairól 71. § (1) A bűnügyi nyilvántartó szerv adattovábbítási
kérelemre a kérelmező saját adatai igazolása céljából
a bűnügyi nyilvántartásokban tárolt adatokat
a) az adattovábbítási kérelemben megjelölt címzett részére vagy
b) az adattovábbítást kérelmező részére külföldi felhasználás céljából
továbbítja.
(2) Az adattovábbítási kérelmet ügyfélkapun keresztül
elektronikus úton, az erre a célra rendszeresített űrlapon is
be lehet nyújtani. Kérelmenként egy címzettet lehet megjelölni.
(3) A kérelmező az adattovábbítási kérelemben kikötheti, hogy a bűnügyi nyilvántartó szerv az adatait a címzettnek csak akkor továbbítsa, ha
a) a bűntettesek nyilvántartásában nyilvántartottként
nem szerepel, valamint – ha a kérelem erre is kiterjed, az
abban foglaltak szerint – nem áll közügyektől, meghatározott foglalkozástól, járművezetéstől eltiltás vagy intézkedés hatálya alatt, vagy
b) nem áll büntetőeljárás hatálya alatt. 72. § (1) Az adattovábbítási kérelemnek tartalmaznia
kell a saját adatai igazolása céljából adattovábbítást kérelmező 69. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott adatait, az adattovábbítás címzettjének pontos megnevezését
és címét, továbbá – ha az a kérelmező rendelkezésére
áll – a címzett elektronikus címét.
(2) Az adattovábbítási kérelemnek tartalmaznia kell azt,
hogy a kérelmező a következők közül mely tény igazolására kéri a bűnügyi nyilvántartási rendszerben tárolt adatainak továbbítását:
a) a bűntettesek nyilvántartásában nem szerepel, valamint – ha a kérelem erre is kiterjed – nem áll közügyektől,
meghatározott foglalkozástól, járművezetéstől eltiltás
vagy intézkedés hatálya alatt,
b) a bűntettesek nyilvántartásában nem szerepel, valamint – ha a kérelem erre is kiterjed – a közügyektől, meghatározott foglalkozástól, járművezetéstől eltiltás vagy intézkedés hatálya alatt áll,
c) büntetett előéletű, és – ha a kérelem erre is kiterjed – nem áll közügyektől, valamely meghatározott foglalkozástól, járművezetéstől eltiltás vagy intézkedés hatálya
alatt,
d) büntetett előéletű, és – ha a kérelem erre is kiterjed – közügyektől, meghatározott foglalkozástól vagy járművezetéstől eltiltás hatálya alatt áll, vagy
e) büntetőeljárás hatálya alatt áll vagy büntetőeljárás
hatálya alatt nem áll.
(3) Ha a kérelmező a bűnügyi nyilvántartási rendszerben kezelt, a (2) bekezdésben meghatározott adatokon kívüli, egyéb nyilvántartott adatai továbbítását kéri, kérel
mében ezen adatok mellett azt a törvényi rendelkezést is
meg kell jelölnie, amely alapján az adattovábbítás címzettje minden egyes igényelt adat tekintetében jogosult az adat
kezelésére. Ennek hiányában az adattovábbítási eljárást
meg kell szüntetni.
(4) A bűnügyi nyilvántartási rendszerből a kérelmező
kérelmére történő adattovábbítási eljárásért igazgatási
szolgáltatási díjat kell fizetni.
73. § (1) A bűnügyi nyilvántartó szerv az adattovábbítási kérelemben megjelölt adatokat hatósági bizonyítványban igazolja. A hatósági bizonyítvány érvényességi ideje
a kiállításától számított kilencven nap.
(2) Ha a bűnügyi nyilvántartó szerv az adattovábbítási
kérelemnek a 71. § (1) bekezdés a) pontja szerint ad helyt,
a hatósági bizonyítványt az adattovábbítás címzettjének,
annak másolatát a kérelmezőnek kézbesíti.
(3) Ha a bűnügyi nyilvántartó szerv a 71. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott adattovábbítási kérelemnek ad
helyt, a hatósági bizonyítvány tartalmazza az arra való utalást is, hogy a hatósági bizonyítvány kiadása a bűnügyi
nyilvántartásokban kezelt adatok igazolásának külföldön
történő felhasználása céljára szolgál.
(4) A bűnügyi nyilvántartó szerv az adattovábbítási eljárást megszünteti, ha az adatokat a kérelmező 71. § (3) bekezdésében meghatározott korlátozó nyilatkozata miatt
nem továbbítja. Az eljárást megszüntető végzésben a kérelmezőt tájékoztatni kell a nyilvántartásban kezelt adatairól és azokról az adatváltozásokról is, amelyeket a bűnügyi
nyilvántartó szerv az érintett adatainak bűnügyi nyilvántartási rendszerbe történő felvétele időpontjától kezdve átvezetett.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti iratot a közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályai szerinti
elektronikus úton való kapcsolattartás során a központi
elektronikus szolgáltató rendszeren keresztül kell továbbítani annak a címzettnek és kérelmezőnek, akinél az elektronikus úton való továbbítás feltételei fennállnak.
(6) Az elektronikus úton továbbított hatósági bizonyítványon a kiadmányozásra jogosult aláírása és a hatóság
bélyegzőlenyomata informatikai eszközzel rögzíthető, ha
az aláírás és a bélyegzőlenyomat hitelességét a hatáskör
gyakorlója egyedi döntésével hitelesnek ismerte el.
A hatósági erkölcsi bizonyítvány 74. § (1) Valamely eljárásban, valamint jogviszony létesítéséhez, fenntartásához szükséges vagy egyéb, törvényben előírt feltételeknek való megfelelés igazolására – az
igazolás alanyának kérelmére – a bűnügyi nyilvántartó
szerv hatósági erkölcsi bizonyítványt állít ki. A hatósági
erkölcsi bizonyítvány érvényességi ideje a kiállításától
számított kilencven nap.
(2) A hatósági erkölcsi bizonyítvány kiállítása iránti kérelem ügyfélkapun keresztül elektronikus úton, az erre
a célra rendszeresített űrlapon is benyújtható.
(3) A hatósági erkölcsi bizonyítvány iránti kérelemnek
tartalmaznia kell az igazolás alanyának a 69. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott adatait, valamint azt a címet, amelyre a hatósági erkölcsi bizonyítvány kézbesítését
kéri. A kérelemből mellőzhető annak megjelölése, hogy
a hatósági erkölcsi bizonyítványt az igazolás alanya mely
szervnél vagy milyen eljárásban kívánja felhasználni.
75. § (1) A hatósági erkölcsi bizonyítvány tartalmazza
az igazolás alanyának a 69. § (2) bekezdés a) pontjában
meghatározott adatait, kiállításának helyét és időpontját,
a kiállító hatóság megnevezését, bélyegzőlenyomatát, valamint a kiadmányozásra jogosult aláírását. A hatósági erkölcsi bizonyítványon a kiadmányozásra jogosult aláírása
és a hatóság bélyegzőlenyomata informatikai eszközzel
rögzíthető, ha az aláírás és a bélyegzőlenyomat hitelességét a hatáskör gyakorlója egyedi döntésével hitelesnek ismerte el.
(2) A hatósági erkölcsi bizonyítvány a kérelemnek megfelelően a 72. § (2) bekezdés a), b), c) vagy d) pontjában
meghatározott adatokat tartalmazhatja.
(3) A hatósági erkölcsi bizonyítványt az adattartalmának megfelelő típusú közokiratként, papír alapon, biztonsági okmányként kell kiadni.
(4) A hatósági erkölcsi bizonyítvány kiállítása iránti eljárásért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
76. § (1) A hatósági erkölcsi bizonyítvány adatainak kijavítása kicseréléssel történik. A hibás bizonyítványt be
kell vonni.
(2) A hatósági erkölcsi bizonyítvány kiegészítésének
nincs helye.
VI. Fejezet AZ EURÓPAI BŰNÜGYI NYILVÁNTARTÁSI
INFORMÁCIÓS RENDSZER KERETEI KÖZÖTT
TÖRTÉNŐ ADATCSERE Automatikus adattovábbítás 77. § A bűnügyi nyilvántartó szerv központi hatóságként végzi a bűnügyi nyilvántartási rendszerben kezelt
adatoknak az Európai Unió más tagállamával való cseréjével összefüggő adatfogadási, adatátadási és egyéb adatkezelési feladatokat.
78. § (1) A bűnügyi nyilvántartó szerv késedelem nélkül
tájékoztatja az Európai Unió más tagállama központi hatóságát a bűntettesek nyilvántartásába, valamint – a 15. §
a) és f) pontja szerinti adatok kivételével – a hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek
nyilvántartásába felvett, az érintett tagállam állampolgáraira vonatkozó bűnösséget megállapító jogerős ítéletben
szereplő alábbi adatokról és azok későbbi változásáról
vagy módosulásáról:
a) az elítélt személyazonosító adatai,
b) az ítélet kelte, jogerőre emelkedésének időpontja, az
ítéletet hozó bíróság megnevezése,
c) az ítélet alapjául szolgáló bűncselekmény elköveté
sének helye, időpontja, a bűncselekmény megnevezése
vagy jogi minősítése, valamint azokra a rendelkezésekre
való hivatkozás, amelyeken a bűncselekmény elbírálása
alapult,
d) a büntetésekre, az intézkedésekre és azok végrehajtására vonatkozó adatok.
(2) Az átvevő tagállamot tájékoztatni kell
a) az adatok átadásával egyidejűleg az adatok törlésé
nek várható időpontjáról, továbbá
b) arról, ha az adatok a bűntettesek nyilvántartásából
vagy – a 15. § a) és f) pontja szerinti adatok kivételével – a hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen
előéletű személyek nyilvántartásából törlésre kerültek.
(3) Ha az érintett személy két vagy több, az Európai
Unió más tagállamának állampolgára, az (1) és (2) bekezdés szerinti adatokat valamennyi érintett tagállamnak továbbítani kell.
Adatigénylés az Európai Unió más tagállamának
bűnügyi nyilvántartásából
79. § (1) A 68. § alapján az adatok átvételére jogosult
szerv az e törvény mellékletében meghatározott adatkörben – a bűnügyi nyilvántartó szerv útján – adatokat igényelhet az Európai Unió más tagállamának bűnügyi nyilvántartásából.
(2) Az adatok átvételére az (1) bekezdés szerint jogosult
szerv az átvett adatokat csak a kérelemben meghatározott
büntetőeljárás céljára használhatja fel.
Kérelemre történő adattovábbítás az Európai Unió
más tagállamának, valamint harmadik országnak
80. § (1) A bűnügyi nyilvántartó szerv az Európai Unió
más tagállama kijelölt központi hatóságának kérelmére
adatokat továbbít – a büntetőeljárás hatálya alatt állók
nyilvántartásának kivételével – a bűnügyi nyilvántartási
rendszerben kezelt adatokból.
(2) Ha az Európai Unió más tagállamának kijelölt központi hatósága olyan magyar állampolgárról igényel adatot, akire vonatkozóan a tagállami ítéletek nyilvántartásában is szerepel adat, a bűnügyi nyilvántartó szerv adattovábbítása e nyilvántartásban kezelt adatokra is kiterjed. A
megkereső tagállam kijelölt központi hatósága részére – az
állampolgárság szerinti tagállam kijelölt központi hatóságát kivéve – a tagállami ítéletek nyilvántartásában kezelt
adat csak büntetőeljárás céljából adható át.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti adattovábbítást megelőzően – ha az lehetséges – az adatok ellenőrzésével biztosítani kell, hogy azok naprakészek és pontosak legyenek. Amennyiben utóbb megállapításra került, hogy hibás
vagy hiányos adatok kerültek továbbításra, erről az adatátvevőt haladéktalanul értesíteni kell.
(4) Ha az Európai Unió más tagállamának kijelölt központi hatósága nem a megkeresett tagállam állampolgárságával rendelkező állampolgár tekintetében intéz megkeresést a bűnügyi nyilvántartások adataira vonatkozóan, annak tekintetében a bűnügyi jogsegélyről szóló európai
egyezmény alapján kell eljárni.
(5) A tagállami ítéletek nyilvántartásából harmadik ország részére a 33. §-ban meghatározott adat kizárólag az
adatot a bűnügyi nyilvántartó szerv részére megküldő tagállam által meghatározott korlátok között, büntetőeljárás
céljából történő felhasználásra továbbítható.
VII. Fejezet ADATTOVÁBBÍTÁS A BŰNÜGYI ÉS RENDÉSZETI
BIOMETRIKUS ADATOK NYILVÁNTARTÁSA
ADATÁLLOMÁNYAIBÓL Közös szabályok 81. § (1) A szakértői nyilvántartó szerv az e törvényben
meghatározottak szerint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartása adatállományából
a) összehasonlítás kezdeményezése alapján találati
adattovábbítást végez, b) az arra jogosult igénylése alapján adatokat továbbít,
vagy
c) az arra jogosultnak közvetlen hozzáféréssel automatikus találati adathozzáférést biztosít.
(2) A bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában kezelt adatok statisztikai, valamint tudományos
kutatási célra – személyazonosításra alkalmatlan módon – átadhatók és felhasználhatók.
Találati adattovábbítás 82. § (1) A szakértői nyilvántartó szerv az e törvény szerint arra jogosultak kezdeményezése alapján az általuk
megküldött mintát elemzi és a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában kezelt adatokkal összehasonlítja.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti összehasonlítás eredményeként a szakértői nyilvántartó szerv megállapítja, hogy
a minta és a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában szereplő adat azonos személytől származik,
az azonosság tényét, a bűnügyi és rendészeti biometrikus
adatok nyilvántartásában kezelt adatokat, valamint az
azokhoz kapcsolódó személyazonosító adatokat haladéktalanul közli a megkereső szervvel.
(3) Ha az (1) bekezdés szerinti összehasonlítás eredményeként a szakértői nyilvántartó szerv azt állapítja meg,
hogy a mintából meghatározott ujj- és tenyérnyomattal
vagy DNS-profillal azonos ujj- és tenyérnyomat vagy
DNS-profil nem található a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában, ennek tényét haladéktalanul közli a megkereső szervvel.
(4) Az (1) bekezdés szerinti összehasonlítás kezdeményezésére és adatátvételre
a) a nyomozó hatóság és az ügyészség a bűncselekmények megelőzése, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása,
b) a nemzetbiztonsági szolgálatok a külön törvény szerinti felderítési, nemzetbiztonsági védelmi és elhárítási, információszerzési, továbbá nemzetbiztonsági, iparbiztonsági, belső biztonsági és bűnmegelőzési ellenőrzés,
c) az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló törvény szerint szakvélemény adására jogosult szerv szakvélemény elkészítése, valamint
d) a rendőrség a rendkívüli haláleset miatt folyó közigazgatási hatósági eljárásban az ismeretlen személyazonosságú elhunyt személy azonosítása
céljából jogosult.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott eseteken kívül
a daktiloszkópiai nyilvántartásból az (1) bekezdés szerinti
összehasonlítás kezdeményezésére és adatátvételre
a) a rendőrség a személyazonosság igazolásának megtagadása esetén az igazoltatott személy azonosítása,
b) a büntetés-végrehajtási intézet a befogadás során
a befogadott személy azonosítása
céljából jogosult.
Igénylés alapján történő adattovábbítás 83. § (1) A szakértői nyilvántartó szerv erre irányuló
adatigénylése alapján a bűncselekmények felderítése, illetve a büntetőeljárás lefolytatása céljából a nyomozó hatóság vagy az ügyészség részére
a) a daktiloszkópiai nyilvántartásban kezelt ujj- és tenyérnyomat azonos másolatát,
b) a DNS-profil-nyilvántartásban kezelt DNS-profilt,
c) a 41. § a)–c) pontjában meghatározott adatokat, va
lamint
d) az 56. § a)–c) pontjában meghatározott adatokat
továbbítja. (2) Az adatigénylésnek tartalmaznia kell az adatigénylő
megnevezését, az adatigénylés célját és jogalapját.
VIII. Fejezet A NEMZETKÖZI ADATÁTVÉTEL
ÉS ADATTOVÁBBÍTÁS SZABÁLYAI
Adatigénylésre jogosultak 84. § EGT-tagállam, harmadik ország valamint nemzetközi szervezet részére történő adattovábbítás céljából
a bűnügyi nyilvántartási rendszerből, valamint a bűnügyi
és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásából adatot
igényelhet:
a) a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló törvény
vagy az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi
együttműködésről szóló törvény alapján a bűnügyi jogsegély teljesítésére felhatalmazott magyar hatóság törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződésen vagy az Európai Unió kötelező jogi aktusán alapuló bűnügyi jogsegélykérelem teljesítése céljából a törvényben, valamint a nemzetközi szerződésben vagy az Európai Unió kötelező jogi
aktusában meghatározott adatkörben,
b) a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ,
valamint a bűnüldöző szervek nemzetközi együttműködésről szóló törvény alapján közvetlen információcserére
feljogosított magyar bűnüldöző szerv a bűnüldöző szervek
nemzetközi együttműködésének tárgyában létrehozott,
törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés alapján, valamint az Európai Unió kötelező jogi aktusain alapuló információcsere teljesítése céljából a bűnüldöző szervek nemzetközi együttműködésről szóló törvényben, továbbá
a nemzetközi szerződésben meghatározott adatkörben,
c) a SIRENE Iroda a Schengeni Végrehajtási Egyezmény keretében történő együttműködésről és információcseréről szóló törvény szerinti kiegészítő információk beszerzése és továbbítása céljából a bűntettesek nyilvántartásába, a büntetőeljárás hatálya alatt állók nyilvántartásába,
a kényszerintézkedés hatálya alatt állók nyilvántartásába,
továbbá a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásába felvett adatokból.
Automatikus találati adathozzáférés 85. § (1) A Belga Királyság, a Németországi Szövetségi
Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság,
a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság és az
Osztrák Köztársaság között a határon átnyúló együttműködés fokozásáról, különösen a terrorizmus, a határon átnyúló bűnözés és az illegális migráció leküzdése érdekében létrejött, a 2007. évi CXII. törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződésen (a továbbiakban: Prümi Szerződés)
alapuló adatigénylés teljesítése céljából a szakértői nyilvántartó szerv biztosítja az Európai Unió más tagállamának kijelölt nemzeti kapcsolattartó pontja részére az ujj- és
tenyérnyomat, valamint a DNS-profil elektronikus úton
történő összehasonlítását a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában kezelt adatokkal.
(2) Ha az (1) bekezdés alapján végzett összehasonlítás
eredményeként megállapítható, hogy a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában kezelt ujj- és
tenyérnyomat vagy DNS-profil megegyezik az összehasonlítás alapjául szolgáló ujj- és tenyérnyomattal vagy
DNS-profillal, a szakértői nyilvántartó szerv az Európai
Unió más tagállama nemzeti kapcsolattartó pontja részére
ennek tényét, valamint az ujj- és tenyérnyomathoz vagy
DNS-profilhoz kapcsolódó szakrendszeri azonosító kódot
automatikusan megküldi.
(3) Ha az (1) bekezdés alapján végzett összehasonlítás
eredményeként megállapítható, hogy a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában kezelt ujj- és
tenyérnyomat vagy DNS-profil nem egyezik meg az
összehasonlítás alapjául szolgáló ujj- és tenyérnyomattal
vagy DNS-profillal, a szakértői nyilvántartó szerv az
Európai Unió más tagállama nemzeti kapcsolattartó pontjával ezt a tényt automatikusan közli.
(4) A szakértői nyilvántartó szerv, a nyomozó hatóság,
az ügyészség vagy a bíróság rendelkezésére, egyedi ügyben a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásába felvett ujj- és tenyérnyomatot, valamint
DNS-profilt automatikus találati adathozzáférés útján
összehasonlítja az Európai Unió más tagállamának nyilvántartásaiban kezelt ujj- és tenyérnyomatokkal, valamint
DNS-profilokkal.
(5) Ha az ujj- és tenyérnyomat vagy DNS-profil (4) bekezdés szerinti összehasonlítása egyértelmű egyezést eredményez az Európai Unió más tagállamának nyilvántartásaiban
kezelt ujj- és tenyérnyomattal vagy DNS-profillal, az egyezés
tényéről a szakértői nyilvántartó szerv haladéktalanul értesíti
azt a nyomozó hatóságot, ügyészséget vagy bíróságot, amely
az összehasonlítást elrendelte. Az értesítés tartalmazza az
Európai Unió más tagállamának nyilvántartásaiban kezelt
ujj- és tenyérnyomathoz vagy DNS-profilhoz kapcsolódó
szakrendszeri azonosító kódot.
(6) Ha a (4) bekezdés szerinti összehasonlítás eredményeként a szakértői nyilvántartó szerv azt állapítja meg,
hogy a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában kezelt ujj- és tenyérnyomattal vagy DNS-profillal azonos ujj- és tenyérnyomat vagy DNS-profil nem található, ennek tényét haladéktalanul közli azzal a nyomozó hatósággal, ügyészséggel vagy bírósággal, amely az
összehasonlítást elrendelte.
(7) A bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény
elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített anyagmaradványból meghatározott DNS-profilt a szakértői nyilvántartó szerv az Európai Unió más tagállamával egyeztetett időpontban automatizált módon összehasonlítja e tagállam nyilvántartásában kezelt DNS-profilokkal.
(8) Ha a DNS-profiloknak a (7) bekezdés szerinti összehasonlítása egyértelmű egyezést eredményez, a szakértői
nyilvántartó szerv az egyezés tényéről, valamint az összehasonlítás során az Európai Unió tagállamaitól átvett szakrendszeri azonosító kódról haladéktalanul értesíti azt
a nyomozó hatóságot, ügyészséget vagy bíróságot, amelynek eljárásában a DNS-profil meghatározásának alapjául
szolgáló anyagmaradvány rögzítésére sor került.
86. § (1) A Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem terén folytatott együttműködés fokozásáról szóló, a 2008. évi
LXVI. törvénnyel kihirdetett Megállapodáson (a továbbiakban: Megállapodás) alapuló adatigénylés teljesítése
céljából a szakértői nyilvántartó szerv biztosítja a Megállapodás alapján kijelölt nemzeti kapcsolattartó pont részére az ujj- és tenyérnyomat, valamint a DNS-profil elektronikus úton történő összehasonlítását a bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásában, valamint a bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt személyek
DNS-profiljainak nyilvántartásában kezelt adatokkal.
(2) Ha az (1) bekezdés alapján végzett összehasonlítás
eredményeként megállapítható, hogy a bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásában, valamint a bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt személyek
DNS-profiljainak nyilvántartásában kezelt ujj- és tenyérnyomat vagy DNS-profil megegyezik az összehasonlítás
alapjául szolgáló ujj- és tenyérnyomattal vagy DNS-profillal, a szakértői nyilvántartó szerv a Megállapodás alapján kijelölt nemzeti kapcsolattartó pont részére ennek tényét, valamint az ujj- és tenyérnyomathoz vagy DNS-profilhoz kapcsolódó szakrendszeri azonosító kódot automatikusan megküldi.
(3) Ha az (1) bekezdés alapján végzett összehasonlítás
eredményeként megállapítható, hogy a bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásában, valamint a bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt személyek
DNS-profiljainak nyilvántartásában kezelt ujj- és tenyérnyomat vagy DNS-profil nem egyezik meg az összehasonlítás alapjául szolgáló ujj- és tenyérnyomattal vagy
DNS-profillal, a szakértői nyilvántartó szerv a Megállapodás alapján kijelölt nemzeti kapcsolattartó ponttal ezt
a tényt automatikusan közli.
IX. Fejezet ADATVÉDELMI SZABÁLYOK Az érintett tájékoztatása 87. § (1) Az érintett az e törvény hatálya alá tartozó nyilvántartásokban szereplő adatai kezelésére vonatkozó,
a személyes adatok védelméről szóló törvény szerinti tájékoztatásra, valamint az adatok törlésére, helyesbítésére
irányuló kérelmét ügyfélkapun keresztül elektronikus úton
is előterjesztheti.
(2) Az adatkezelő az érintettet a személyes adatok védelméről szóló törvény szerint megillető tájékoztatásból
az adatai továbbítására vonatkozó tájékoztatását mellőzi,
ha az e törvény szerint az adatok átvételére jogosult az adatok átvételével egyidejűleg jelzi, hogy az adattovábbításra
vonatkozó adatok közlésének teljesítése
a) a bűncselekmények megelőzésének, felderítésének,
a büntetőeljárás lefolytatásának, büntetés és intézkedés
végrehajtásának eredményességét veszélyezteti vagy e tevékenységek folytatását akadályozza,
b) nemzetbiztonsági védelmi és elhárítási, információszerzési, továbbá nemzetbiztonsági, iparbiztonsági, belső
biztonsági és bűnmegelőzési ellenőrzési feladatok ellátását, azok eredményességét veszélyezteti.
(3) A tájékoztatás (2) bekezdés szerinti mellőzését írásban kell indokolni, annak megjelölésével, hogy a tájékoztatás mellőzésére a személyes adatok védelméről szóló törvény mely rendelkezése alapján került sor, valamint tájékoztatni kell az érintettet a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről.
88. § (1) Ha a bűnügyi nyilvántartó szerv vagy a szakértői
nyilvántartó szerv megállapítja, hogy a nyilvántartott adatok
helytelenek vagy pontatlanok, az adatokat helyesbíti.
(2) A bűnügyi nyilvántartó szerv a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
törvény, továbbá személyes adatok kezelésére vonatkozó
törvényi rendelkezés betartásának ellenőrzésére vonatkozó jogkörében eljáró adatvédelmi biztos, valamint az e törvény hatálya alá tartozó nyilvántartások feletti törvényességi felügyeleti jogkörében eljáró ügyész részére
a nyilvántartásokba való betekintést biztosítja.
(3) A (2) bekezdés szerinti betekintés tényéről, valamint
a betekintés eredményeként tett megállapításokról jegyzőkönyvet kell felvenni.
Adattovábbítási nyilvántartás 89. § Az e törvény hatálya alá tartozó nyilvántartásokból teljesített adattovábbításokról az adattovábbítás jogszerűségének ellenőrzése, valamint az érintett tájékoztatása céljából adattovábbítási nyilvántartást kell vezetni.
90. § (1) Az adattovábbítási nyilvántartás – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – tartalmazza:
a) az érintett személyazonosító adatait,
b) azt az ügyszámot és az ügy tárgyát, amelyhez az
adatigénylést kérik,
c) az adatkezelő nyilvántartási azonosítóját,
d) az adattovábbítás időpontját,
e) azt a törvényi rendelkezést vagy az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusának
rendelkezését, amely az adatigénylőt az eljárásában, ellenőrzési tevékenysége vagy feladatköre gyakorlása során az
adatkezelésre feljogosítja,
f) az adatigénylő megnevezését, az adathozzáférésre
a 70. § (2) bekezdése szerint felhatalmazott személynek
a közvetlen hozzáférésre való jogosultságot igazoló azonosító kódját, valamint
g) a továbbított adatok megnevezését. (2) A Prümi Szerződés alapján teljesített adattovábbításról vezetett adattovábbítási nyilvántartás tartalmára
a Prümi Szerződés 39. cikkét kell alkalmazni, a Megállapodás alapján teljesített adattovábbításról vezetett adattovábbítási nyilvántartás tartalmára a Megállapodás 15. cikkét kell alkalmazni.
(3) Az adattovábbítási nyilvántartás adatait az adattovábbítástól számított húsz évig meg kell őrizni.
91. § (1) Az adattovábbítási nyilvántartásból adatokat
igényelhet:
a) az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése céljából
a bűnügyi nyilvántartó szerv irányításáért felelős szerv
vagy a szakértői nyilvántartó szerv irányításáért felelős
szerv,
b) a törvényességi felügyelet gyakorlása során az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése céljából a legfőbb
ügyész,
c) az adatvédelmi biztos,
d) az adatokkal való visszaélésre utaló bűncselekmé
nyek megelőzése, felderítése, valamint büntetőeljárás lefolytatása céljából a bíróság, az ügyészség, a nyomozó hatóság, továbbá
e) külön törvény szerinti felderítési, nemzetbiztonsági
védelmi és elhárítási, információszerzési, továbbá nemzetbiztonsági, iparbiztonsági, belső biztonsági és bűnmegelőzési ellenőrzési célból a nemzetbiztonsági szolgálatok.
(2) Az Európai Unió más tagállama számára a tagállami
ítéletek nyilvántartásából történő adattovábbításról az
(1) bekezdés a)–c) pontja szerinti szervek igényelhetnek
adatot.
X. Fejezet MINTAVÉTEL RENDJE Mintavételi eljárás az arcképmás
nyilvántartásba vétele céljából
92. § (1) A büntetőeljárás alá vont személy arcképmásának rögzítéséről a 6. § (3) bekezdése szerinti nyomozó hatóság vagy ügyészség a megalapozott gyanú közlését
követően haladéktalanul gondoskodik.
(2) A bűncselekmény miatt jogerősen végrehajtandó
szabadságvesztés büntetésre ítélt személy arcképmásának
rögzítéséről az elítéltet befogadó büntetés-végrehajtási intézet a befogadást követően haladéktalanul gondoskodik.
(3) A bűncselekmény miatt jogerősen végrehajtandó
szabadságvesztés büntetésre ítélt személy arcképmásának
rögzítéséről abban az esetben is gondoskodni kell, ha arcképmása már szerepel a személyazonosító adatok és fényképek nyilvántartásában.
(4) A nyilvántartott személy köteles alávetni magát az
arcképmás rögzítésének, ellenszegülése esetén vele szemben testi kényszer alkalmazható.
Mintavételi eljárás az ujj- és tenyérnyomat,
valamint a DNS-profil nyilvántartásba vétele céljából
93. § (1) A büntetőeljárás alá vont személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásába e törvény alapján felvételre kerülő ujj- és tenyérnyomat levételéről a 46. § szerinti nyomozó hatóság vagy ügyészség a megalapozott
gyanú közlését követően haladéktalanul gondoskodik.
(2) A bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt
személyek ujj- és tenyérnyomatainak nyilvántartásába
e törvény alapján felvételre kerülő ujj- és tenyérnyomat levételéről az elítéltet befogadó büntetés-végrehajtási intézet – az érintett befogadását követően haladéktalanul – gondoskodik.
(3) Nem kell újból mintavételt elrendelni, ha az ujj- és tenyérnyomat nyilvántartásba vételére a büntetőeljárás alatt sor
került, és a büntetőeljárás alapjául szolgáló ügyben a bíróság
jogerős, bűnösséget megállapító ítéletet hozott.
94. § (1) A büntetőeljárás alá vont személyek DNS-profiljainak nyilvántartásába e törvény alapján felvételre kerülő szájnyálkahártya-törlet levételéről a 61. § (1) bekezdése szerinti nyomozó hatóság vagy ügyészség a megalapozott gyanú közlését követően haladéktalanul gondoskodik.
(2) A bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt
személyek DNS-profiljainak nyilvántartásába e törvény
alapján felvételre kerülő szájnyálkahártya-törlet levételéről az elítéltet befogadó büntetés-végrehajtási intézet – az
érintett befogadását követően haladéktalanul – gondoskodik.
(3) Nem kell újból mintavételt elrendelni, ha
a DNS-profil nyilvántartásba vételére a büntetőeljárás
alatt sor került, és a büntetőeljárás alapjául szolgáló ügyben a bíróság jogerős, bűnösséget megállapító ítéletet hozott.
(4) A mintaadásra kötelezett személyt az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szerv – a mintavételt megelőzően – tájékoztatja arról, hogy a szájnyálkahártya-törlet levételének célja a DNS-elemzés.
95. § (1) A mintavételt a mintaadásra kötelezett személy
fizikai sértetlenségének biztosításával kell végezni.
(2) A mintaadásra kötelezett személy köteles alávetni
magát a mintavételi eljárásnak. A mintaadásra kötelezett
személy ellenszegülése esetén testi kényszer alkalmazható
vele szemben, erről a mintavételt megelőzően tájékoztatni
kell.
(3) Testi kényszer alkalmazására kizárólag
a) a mintavételt elrendelő nyomozó hatóság,
b) az ügyészség és a katonai nyomozó hatóság által el
rendelt mintavétel esetén az ügyészség, valamint a katonai
nyomozó hatóság székhelye szerint illetékes rendőrkapitányság, valamint
c) az elítéltet befogadó büntetés-végrehajtási intézet
erre feljogosított tagja jogosult.
(4) A testi kényszer alkalmazására egyebekben a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény rendelkezéseit
kell megfelelően alkalmazni.
(5) Az (1)–(4) bekezdésben meghatározott mintavételi
szabályokat az arcképmás rögzítésére is megfelelően alkalmazni kell.
XI. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Felhatalmazások 96. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben jelölje ki
a) a bűnügyi nyilvántartó szervet,
b) a szakértői nyilvántartó szervet.
(2) Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy
a) a bűnügyi nyilvántartási rendszer egyes nyilvántartásai részére történő adatközlés szabályait,
b) a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartása részére történő adatközlés és az e nyilvántartások
által teljesített adatszolgáltatás rendjét,
c) az arcképmás, az ujj- és tenyérnyomat, a DNS-profil
meghatározásra alkalmas anyagmaradvány rögzítésének,
továbbá az ujj- és tenyérnyomat, valamint szájnyálkahártya-törlet levételének részletes technikai szabályait
rendeletben állapítsa meg.
(3) Felhatalmazást kap a közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a bűnügyi nyilvántartásokban kezelt adatok igazolására kiállított hatósági bizonyítvány kiadásának részletes
eljárási rendjét,
b) a bűnügyi nyilvántartó szerv által teljesített adatszolgáltatás rendjét.
(4) Felhatalmazást kap a közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel
egyetértésben az e törvény szerint
a) a bűnügyi nyilvántartásokból a kérelmező saját adatairól történő adattovábbítási eljárásért,
b) a hatósági erkölcsi bizonyítvány kiállítása iránti kérelem teljesítésére irányuló eljárásért
fizetendő igazgatási szolgáltatási díjak körét, mértékét, valamint megfizetésének szabályait rendeletben állapítsa
meg.
Hatálybalépés 97. § Ez a törvény 2009. június 30-án lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 98. § E törvény a következő uniós jogi aktusok végrehajtását szolgálja:
a) a Tanács 2008/977/IB kerethatározata a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről,
b) a Tanács 2009/315/IB kerethatározata a bűnügyi
nyilvántartásból származó információk tagállamok közötti
cseréjének megszervezéséről és azok tartalmáról,
c) az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az
egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról.
99. § (1) A bűnügyi nyilvántartó szerv e törvény hatálybalépését követően haladéktalanul, de legfeljebb tizenöt
napon belül köteles
a) törölni azokat az – e törvény hatálybalépéséig a bűnügyi nyilvántartásban kezelt – adatokat, amelyeknek a kezelését e törvény a bűnügyi nyilvántartási rendszerben, az
Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásában
vagy a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában nem teszi lehetővé,
b) átmeneti adatállományba helyezni és átadni a szakértői nyilvántartó szerv részére azokat az adatokat, amelyek kezelésére e törvény szerint a szakértői nyilvántartó
szerv jogosult, valamint
c) az átadást követően törölni a b) pont szerint átadott
adatok átmeneti adatállományát.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatok végrehajtásáig a bűnügyi nyilvántartó szerv és a szakértői nyilvántartó szerv az e törvény hatálya alá tartozó
a) nyilvántartások adataihoz közvetlen hozzáférést
csak a 68. § (1) bekezdése szerint biztosíthat,
b) adatigénylést a folyamatban lévő adatigénylési eljárásokban is csak e törvény rendelkezései szerint teljesíthet,
c) a kérelmező saját adatairól való adattovábbítási eljárást és a hatósági erkölcsi bizonyítvány kiállítására irányuló eljárást a folyamatban lévő adattovábbítási kérelmek és
a hatósági bizonyítvány kiadására irányuló eljárások esetében is csak e törvény szerint teljesíthet és folytathat.
Módosuló jogszabályok 100. § (1) A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 56. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„56. § (1) Foglalkozásától azt lehet eltiltani, aki a bűncselekményt
a) szakképzettséget igénylő foglalkozása szabályainak
megszegésével követi el, vagy
b) foglalkozásának felhasználásával, szándékosan követi el. (2) A foglalkozástól eltiltás mellékbüntetés alkalmazása
szempontjából foglalkozásnak minősül az is, ha az elkövető a gazdálkodó szervezet általános vezetését ellátó szerv
tagja, illetve igazgatója; a szövetkezet igazgatóságának
vagy felügyelőbizottságának tagja; a gazdasági társaság
vezető tisztségviselője, illetve felügyelőbizottságának tagja vagy egyéni vállalkozó.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja azzal szemben is alkalmazható, aki a bűncselekmény elkövetésekor a tevékenységet nem a foglalkozásaként gyakorolta, de rendelkezik
annak a foglalkozásnak a gyakorlásához szükséges szakképesítéssel, amely szabályainak megszegésével a bűncselekményt elkövette.”
(2) A Btk. 100. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„100. § (1) A mentesítés folytán – törvény eltérő rendelkezése hiányában – az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól.
(2) A mentesített személy büntetlen előéletűnek tekintendő, és – törvény eltérő rendelkezése hiányában – nem
tartozik számot adni olyan elítéltetésről, amelyre nézve
mentesítésben részesült.
(3) Újabb bűncselekmény elkövetése esetén a mentesítés nem terjed ki azokra a hátrányos következményekre,
amelyeket e törvény a korábbi elítéléshez fűz.”
(3) A Btk. 102. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A törvény erejénél fogva áll be a mentesítés]
„a) közérdekű munka, pénzbüntetés és főbüntetés he
lyett alkalmazott mellékbüntetés esetén – foglalkozástól
eltiltás vagy járművezetéstől eltiltás esetén a foglalkozás
vagy a járművezetés gyakorlásának joga kivételével – az
ítélet jogerőre emelkedésének napján;”
(4) A Btk. 105. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„105. § (1) Mellékbüntetés alkalmazása esetén az elítélt
az elítéléshez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól
mindaddig nem mentesül, illetőleg nem mentesíthető,
amíg a mellékbüntetés végrehajtása be nem fejeződött
vagy végrehajthatósága meg nem szűnt.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés nem vonatkozik a pénzmellékbüntetésre, ha előzetes bírósági mentesítést mondanak ki, valamint arra az esetre, ha kizárólag
a foglalkozástól eltiltás vagy a járművezetéstől eltiltás
végrehajtása nem fejeződött be vagy végrehajthatósága
nem szűnt meg. Ebben az esetben az elítélt – a foglalkozás
vagy a járművezetés gyakorlásának joga kivételével – mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól.”
(5) A Btk. 106. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„106. § (1) A kegyelmi jogkör gyakorlója az elítéltet kegyelemből mentesítésben részesítheti akkor is, ha e törvény szerint ennek egyébként nincs helye.
(2) A kegyelmi mentesítésben részesített személy az elítéléshez fűződő büntetőjogon kívüli hátrányos jogkövetkezmények szempontjából büntetlen előéletűnek tekintendő.”
101. § (1) A légiközlekedésről szóló 1995. évi
XCVII. törvény (a továbbiakban: Ltv.) 53. § (2) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A szakszolgálati engedélyt a légiközlekedési hatóság, illetve a katonai légügyi hatóság adja ki. A szakszolgálati engedély kiadására irányuló eljárásban a rendőrség
szakhatóságként jár el. A rendőrség a szakhatósági eljárásban azt vizsgálja, hogy a kérelmező a légiközlekedés biztonsága szempontjából a tevékenység folytatását kizáró ok
hatálya alatt áll-e.”
(2) Az Ltv. 67. § (6)–(8) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(6) A légi közlekedés védelme érdekében – külön jogszabályban meghatározott eljárási rend szerint – a munkavállalókat, továbbá az eseti munkavégzés céljából a repülőtér nyilvánosság számára hozzá nem férhető zárt területére kíséret nélkül belépő személyeket ellenőrizni kell.
(7) A légi közlekedés területén nem foglalkoztatható,
a repülőtér zárt területére nem léphet be
a) aki büntetett előéletű,
b) akit a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) szerinti állam elleni
bűncselekmény (Btk. X. fejezet), emberiség elleni bűncselekmény (Btk. XI. fejezet), személy elleni bűncselekmény
[Btk. 166–168. §, 170. § (2)–(6) bek., 171. §, 174. §,
174/A. §, 174/B. §, 174/C. §, 175. §, 175/A. §, 175/B. §,
176. § (2) bek. b) pont és (3)–(4) bek.], vasúti, légi vagy
vízi közlekedés veszélyeztetése [Btk. 185. §], járművezetés tiltott átengedése [Btk. 189. § (2) bekezdés], nemi erkölcs elleni erőszakos bűncselekmény [Btk. 197. és 198. §,
207. § (3) bek. b) pont], hivatali bűncselekmény (Btk.
XV. fejezet, IV. cím), hivatalos személy elleni bűncselekmények (Btk. XV. fejezet V. cím), embercsempészés (Btk.
218. §), államtitoksértés [Btk. 221. §], szolgálati titoksér
tés [Btk. 222. §], közveszélyokozás [Btk. 259. § (1)–(3)
bek.], közérdekű üzem működésének megzavarása (Btk.
260. §), terrorcselekmény (Btk. 261. §), nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (Btk. 261/A. §), légi jármű,
vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése (Btk.
262. §), visszaélés robbanóanyaggal vagy robbantószerrel
(Btk. 263. §), visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel (Btk.
263/A. §), visszaélés haditechnikai termékkel és szolgáltatással, illetőleg kettős felhasználású termékkel (Btk.
263/B. §), bűnszervezetben részvétel (Btk. 263/C. §),
a visszaélés radioaktív anyaggal (Btk. 264. §), visszaélés
nemzetközi szerződés által tiltott fegyverrel (Btk.
264/C. §), közveszéllyel fenyegetés [Btk. 270/A. §], garázdaság (Btk. 271. §), önbíráskodás (Btk. 273. §), közokirat-hamisítás [Btk. 274.], visszaélés kábítószerrel (Btk.
282–282/C. §), visszaélés kábítószer-prekurzorral (Btk.
283/A. §), számítástechnikai rendszer és adatok elleni
bűncselekmény (Btk. 300/C. §), számítástechnikai rendszer védelmét biztosító technikai intézkedés kijátszása
(Btk. 300/E. §), pénzhamisítás (Btk. 304. §), pénzhamisítás elősegítése (Btk. 304/A. §), csempészet (Btk. 312. §),
készpénz-helyettesítő eszköz hamisítása [Btk. 313/B. §],
visszaélés készpénz-helyettesítő eszközzel [Btk.
313/C. §], vagyon elleni szándékos bűncselekmény (Btk.
316–324. §, 326. §, 327. §) vagy olyan bűntett miatt, amelyet bűnszervezet keretében követett el elítéltek, és
a (8) bekezdésben meghatározott időtartam még nem
telt el,
c) aki bűntett vagy háromévi vagy ennél súlyosabb szabadságvesztés büntetéssel büntetendő vétség elkövetésének megalapozott gyanúja miatt büntetőeljárás alatt áll,
a büntetőeljárás jogerős befejezéséig,
d) aki ezzel nemzetbiztonsági érdeket sért.
(8) Nem foglalkoztatható és a repülőtér zárt területére
nem léphet be, akivel szemben a (7) bekezdés b) pontjában
meghatározott
a) szándékos bűncselekmény miatt végrehajtandó szabadságvesztést szabtak ki,
aa) öt évet el nem érő szabadságvesztés esetén a mentesítés beálltától számított tíz évig,
ab) ötévi vagy azt meghaladó szabadságvesztés esetén
a mentesítés beálltától számított tizenkettő évig;
b) szándékos bűncselekmény miatt közérdekű munkát
vagy pénzbüntetést szabtak ki, a mentesítés beálltától számított öt évig;
c) szándékos bűncselekmény miatt végrehajtásában
felfüggesztett ca) szabadságvesztést szabtak ki, a mentesítés beálltától számított nyolc évig,
cb) pénzbüntetést szabtak ki, a mentesítés beálltától
számított három évig.”
(3) Az Ltv. 67. §-a a következő új (9) és (10) bekezdéssel egészül ki, ezzel egyidejűleg a jelenlegi (9) bekezdés
megjelölése (11) bekezdésre változik:
„(9) A rendőrség a légi közlekedés biztonsága és a közbiztonsági feltételek vizsgálata céljából jogosult kezelni és
közvetlen hozzáféréssel átvenni a bűntettesek nyilvántartásából, a hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartásából és a büntetőeljárás alatt állók nyilvántartásából a (7) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott feltételekre vonatkozó adatokat, valamint az arra vonatkozó adatokat, hogy az igazolás alanya
nem áll-e a munkakörének megfelelő foglalkozástól eltiltás hatálya alatt
a) a szakszolgálati engedély kiadására irányuló szakhatósági eljárásban, valamint a repülőtér zárt területére való
belépést megelőző ellenőrzés során,
b) annak ellenőrzése céljából, hogy a foglalkoztatott
személy foglalkoztatásra irányuló jogviszonya létesítésekor és annak fennállása alatt rendelkezik-e e feltételekkel.
(10) A (9) bekezdés alapján átvett adatokat a rendőrség
a szakhatósági eljárásában a szakszolgálati engedély
kiadására irányuló eljárás jogerős befejezéséig, továbbá
a légi közlekedés biztonsága és a közbiztonsági feltételek
vizsgálatára irányuló ellenőrzés befejezéséig, az ellenőrzés során feltárt adatok alapján indult hivatalbóli eljárás
esetén az eljárás jogerős befejezéséig kezelheti. A rendőrség a (9) bekezdésben meghatározott adatokat a repülőtér zárt területére való belépés ellenőrzésének időtartamáig kezelheti. A légiközlekedési hatóság, illetve a katonai légügyi hatóság az eljárásában a kizáró ok fennállásának tényére vagy hiányára vonatkozó adatokat kezelheti az
eljárása jogerős befejezéséig.”
102. § Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 11. §-a a következő (3)–(7) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A nukleáris létesítményben, továbbá a létesítmény
hatósági ellenőrzésével, a létesítmény tervezésével, építésével, üzemeltetésével, átalakításával, a nukleáris berendezések karbantartásával, a nukleáris anyag felhasználásával, tárolásával, szállításával és a szállítmányok kísérésével összefüggő munkakörökben nem foglalkoztatható az
a személy,
a) aki büntetett előéletű,
b) akit a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) szerinti állam elleni
bűncselekmény (Btk. X. fejezet), emberiség elleni bűncselekmény (Btk. XI. fejezet), személy elleni bűncselekmény
[Btk. 166–168. §, 170. § (2)–(6) bek., 171. §, 174. §,
174/A. §, 174/B. §, 174/C. §, 175. §, 175/A. §, 175/B. §,
176. § (2) bek. b) pont és (3)–(4) bek.], nemi erkölcs elleni
erőszakos bűncselekmény [Btk. 197. és 198. §, 207. §
(3) bek. b) pont], hivatali bűncselekmény (Btk. XV. fejezet, IV. cím), hivatalos személy elleni bűncselekmények
(Btk. XV. fejezet V. cím), embercsempészés (Btk. 218. §),
közveszélyokozás [Btk. 259. § (1)–(3) bek.], közérdekű
üzem működésének megzavarása (Btk. 260. §), terrorcselekmény (Btk. 261. §), nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (Btk. 261/A. §), légi jármű, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jár
mű hatalomba kerítése (Btk. 262. §), visszaélés robbanóanyaggal vagy robbantószerrel (Btk. 263. §), visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel (Btk. 263/A. §), visszaélés haditechnikai termékkel és szolgáltatással, illetőleg kettős felhasználású termékkel (Btk. 263/B. §), bűnszervezetben
részvétel (Btk. 263/C. §), a visszaélés radioaktív anyaggal
(Btk. 264. §), visszaélés nemzetközi szerződés által tiltott
fegyverrel (Btk. 264/C. §), tiltott állatviadal szervezése
(Btk. 266/A. §), állatkínzás (Btk. 266/B. §), garázdaság
(Btk. 271. §), önbíráskodás (Btk. 273. §), visszaélés kábítószerrel (Btk. 282–282/C. §), visszaélés kábítószer-prekurzorral (Btk. 283/A. §), számítástechnikai rendszer és
adatok elleni bűncselekmény (Btk. 300/C. §), számítástechnikai rendszer védelmét biztosító technikai intézkedés
kijátszása (Btk. 300/E. §), pénzhamisítás (Btk. 304. §),
pénzhamisítás elősegítése (Btk. 304/A. §), csempészet
(Btk. 312. §), vagyon elleni szándékos bűncselekmény
(Btk. 316–324. §, 326. §, 327. §) vagy olyan bűntett miatt,
amelyet bűnszervezet keretében követett el elítéltek,
és a (4) bekezdésben meghatározott időtartam még nem
telt el,
c) akivel szemben szándékos bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja miatt büntetőeljárás van folyamatban, a büntetőeljárás jogerős befejezéséig.
(4) Nem foglalkoztatható, akivel szemben a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott
a) szándékos bűncselekmény miatt végrehajtandó szabadságvesztést szabtak ki,
aa) öt évet el nem érő szabadságvesztés esetén a mentesítés beálltától számított tíz évig,
ab) ötévi vagy azt meghaladó szabadságvesztés esetén
a mentesítés beálltától számított tizenkettő évig;
b) szándékos bűncselekmény miatt közérdekű munkát
vagy pénzbüntetést szabtak ki, a mentesítés beálltától számított öt évig;
c) szándékos bűncselekmény miatt végrehajtásában
felfüggesztett ca) szabadságvesztést szabtak ki, a mentesítés beálltától számított nyolc évig,
cb) pénzbüntetést szabtak ki, a mentesítés beálltától
számított három évig.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott létesítményben,
illetve munkakörökben történő foglalkoztatáshoz a rendőrség által kiadott közbiztonsági engedély szükséges. A
közbiztonsági engedély kiadására irányuló eljárásban
a kérelmező igazolja, hogy a (3) és (4) bekezdésben meghatározott kizáró okok vele szemben nem állnak fenn, valamint, hogy nem áll a (3) bekezdésben meghatározott
munkakörnek megfelelő foglalkozástól eltiltás hatálya
alatt. A rendőrség a közbiztonság védelmének biztosítása
céljából a foglalkoztatottakra vonatkozó követelmények
fennállását évenként ellenőrzi. Az ellenőrzés során a közbiztonsági feltételek biztosítása céljából a rendőrség
a bűntettesek nyilvántartásából, a hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartásából, valamint a büntetőeljárás hatálya alatt állók
nyilvántartásából jogosult közvetlen hozzáféréssel átvenni
és kezelni a (3) és (4) bekezdésben meghatározott feltételekre vonatkozó adatokat, valamint az arra vonatkozó adatokat, hogy az igazolás alanya nem áll a (3) bekezdésben
meghatározott munkakörnek megfelelő foglalkozástól eltiltás hatálya alatt.
(6) Ha az ellenőrzés során a rendőrség megállapítja,
hogy a foglalkoztatottal szemben kizáró ok áll fenn, az
atomenergia alkalmazójának a kizáró ok fennállásának tényére vonatkozó egyidejű tájékoztatása mellett az engedélyt visszavonja. A rendőrség az ellenőrzés alapján indított, az engedély visszavonására irányuló eljárás jogerős
befejezéséig kezelheti az (5) bekezdés szerint átvett adatokat.
(7) Külföldi foglalkoztatásakor a (3) és (4) bekezdésben
meghatározott feltételek fennállását a munkavállalónak
azon állam irányadó jogszabályai szerint kell igazolnia,
melynek állampolgára, illetve hontalan esetében, amely
állam területén a lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye van.”
103. § (1) A fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és a mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi
CLIX. törvény (a továbbiakban: Fmbt.) 6. § (2)–(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Fegyveres biztonsági őr az a magyar állampolgár,
illetve külön törvény szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy lehet, aki tizennyolcadik
életévét betöltötte, fegyver viselésére alkalmas, és rendelkezik a szolgálati beosztáshoz előírt képesítési feltételekkel. A fegyveres biztonsági őrség parancsnokának és helyettesének legalább középiskolai végzettséggel kell rendelkeznie.
(3) Nem lehet fegyveres biztonsági őr,
a) aki büntetett előéletű,
b) akit a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) szerinti állam elleni
bűncselekmény (Btk. X. fejezet), emberiség elleni bűncselekmény (Btk. XI. fejezet), személy elleni bűncselekmény
[Btk. 166–168. §, 170. § (2)–(6) bek., 171. §, 174. §,
174/A. §, 174/B. §, 174/C. §, 175. §, 175/A. §, 175/B. §,
176. § (2) bek. b) pont és (3)–(4) bek.], nemi erkölcs elleni
erőszakos bűncselekmény [Btk. 197. és 198. §, 207. §
(3) bek. b) pont], hivatali bűncselekmény (Btk. XV. fejezet, IV. cím), hivatalos személy elleni bűncselekmények
(Btk. XV. fejezet V. cím), embercsempészés (Btk. 218. §),
közveszélyokozás [Btk. 259. § (1)–(3) bek.], közérdekű
üzem működésének megzavarása (Btk. 260. §), terrorcselekmény (Btk. 261. §), nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (Btk. 261/A. §), légi jármű, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése (Btk. 262. §), visszaélés robbanóanyaggal vagy robbantószerrel (Btk. 263. §), visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel (Btk. 263/A. §), visszaélés haditechnikai termékkel és szolgáltatással, illetőleg kettős felhasználású termékkel (Btk. 263/B. §), bűnszervezetben
részvétel (Btk. 263/C. §), a visszaélés radioaktív anyaggal
(Btk. 264. §), visszaélés nemzetközi szerződés által tiltott
fegyverrel (Btk. 264/C. §), garázdaság (Btk. 271. §), önbíráskodás (Btk. 273. §), visszaélés kábítószerrel (Btk.
282–282/C. §), visszaélés kábítószer-prekurzorral (Btk.
283/A. §), vagyon elleni szándékos bűncselekmény (Btk.
316–324. §, 326. §, 327. §) vagy szökés és elöljáró vagy
szolgálati közeg elleni erőszak fegyveresen elkövetett esetei [Btk. 343. § (2) bek. a) pont és (4)–(5) bek., valamint
Btk. 355. § (2) bek. a) pont] alapján vagy olyan bűntett
miatt, amelyet bűnszervezet keretében követett el elítéltek,
és a (4) bekezdésben meghatározott időtartam még nem
telt el;
c) aki ellen kétévi vagy ennél hosszabb tartamú szabadságvesztéssel fenyegetett szándékos bűncselekmény elkövetésének gyanúja miatt büntetőeljárás folyik, a büntetőeljárás jogerős befejezéséig.
(4) Nem lehet fegyveres biztonsági őr, akivel szemben
a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott
a) szándékos bűncselekmény miatt végrehajtandó szabadságvesztést szabtak ki,
aa) öt évet el nem érő szabadságvesztés esetén a mentesítés beálltától számított tíz évig,
ab) ötévi vagy azt meghaladó szabadságvesztés esetén
a mentesítés beálltától számított tizenkettő évig,
b) szándékos bűncselekmény miatt közérdekű munkát
vagy pénzbüntetést szabtak ki, a mentesítés beálltától számított öt évig,
c) szándékos bűncselekmény miatt végrehajtásában
felfüggesztett ca) szabadságvesztést szabtak ki, a mentesítés beálltától számított nyolc évig,
cb) pénzbüntetést szabtak ki, a mentesítés beálltától
számított három évig.”
(2) Az Fmbt. 6. §-a a következő (5)–(9) bekezdéssel
egészül ki:
„(5) A jogviszony létesítésekor az alkalmassági feltételeket az érintett igazolja. Ennek során köteles igazolni azt
is, hogy nem áll az e törvény hatálya alá tartozó tevékenység vagy fegyveres szerv hivatásos állományú tagjának
foglalkoztatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt.
A fegyveres biztonsági őrszolgálatra való alkalmasság
közbiztonsági feltételeit a jogviszony fennállása alatt
a rendőrség ellenőrzi.
(6) Az ellenőrzés során a közbiztonsági feltételek biztosítása céljából a rendőrség a bűntettesek nyilvántartásából,
a hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartásából, valamint a büntetőeljárás hatálya alatt állók nyilvántartásából jogosult közvetlen
hozzáféréssel a (3)–(5) bekezdésben meghatározott feltételekre vonatkozó adatokat átvenni és kezelni.
(7) A rendőrség a foglalkoztatási jogviszony fennállása
alatt az ellenőrzést évente lefolytatja. Ha az ellenőrzés során a rendőrség megállapítja, hogy a fegyveres biztonsági
őrrel szemben közbiztonsági szempontból kizáró ok áll
fenn, a fegyveres biztonsági őrséget működtető szervezet
nek és az ellenőrzés alá vont fegyveres biztonsági őrnek
a kizáró ok fennállásának tényére vonatkozó egyidejű tájékoztatása mellett intézkedik a fegyveres biztonsági őr hatósági szolgálati igazolványának visszavonására.
(8) A rendőrség az ellenőrzés során a (6) bekezdés szerint átvett adatokat
a) az ellenőrzés befejezéséig kezelheti, az ellenőrzést
követően az adatokat törli, majd az ellenőrzés irataira az
ellenőrzés tényét és időpontját feljegyzi, vagy
b) ha a fegyveres biztonsági őr hatósági szolgálati igazolványának visszavonására eljárást indított, az eljárás
jogerős befejezéséig kezelheti.
(9) Ha a fegyveres biztonsági őrrel szemben szándékos
bűncselekmény miatt büntetőeljárás indul, a rendőrség
a fegyveres biztonsági őrséget működtető szervezet vezetőjénél kezdeményezheti a fegyveres biztonsági őr szolgálatellátás alóli ideiglenes – a büntetőeljárás jogerős befejezéséig tartó – felfüggesztését.”
104. § (1) A személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi
CXXXIII. törvény (a továbbiakban: Szmtv.) 5. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Vállalkozás keretében személy- és vagyonvédelmi,
valamint magánnyomozói tevékenységet nem gyakorolhat
az az egyéni vállalkozó, aki vagy az a vállalkozás, amelynek vezető tisztségviselője büntetett előéletű vagy az e törvényben meghatározott, a tevékenység gyakorlását kizáró
rendelkezés hatálya alatt áll, továbbá az a jogi személy vállalkozás, amelyet jogerős ítélet a jogi személlyel szemben
alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló törvényben foglaltak szerint a személy- és vagyonvédelmi, illetve
magánnyomozói tevékenység gyakorlásától eltiltott.”
(2) Az Szmtv. 6. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„6. § (1) Személy- és vagyonvédelmi, valamint magánnyomozói tevékenység (ideértve a magánnyomozói tevékenység szervezését és irányítását is) – ha e törvény kivételt nem tesz – személyre szóló, a rendőrség által kiadott
hatósági igazolvány (a továbbiakban: igazolvány) birtokában végezhető.
(2) Igazolványt – kérelmére – az a magyar állampolgár,
illetve a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező
személy kaphat, aki nagykorú, cselekvőképes, külön jogszabályban meghatározott vagy azzal egyenértékű szakképesítéssel, továbbá a magánnyomozó tevékenység végzéséhez legalább középiskolai végzettséggel rendelkezik.
Az igazolvány kiadását meg kell tagadni, ha a kérelmező
a tevékenység gyakorlását kizáró rendelkezés hatálya alatt
áll. A tevékenység gyakorlásának feltételeit, továbbá azt,
hogy a kérelmező nem áll-e az e törvény hatálya alá tartozó
tevékenység vagy fegyveres szerv hivatásos állományú
tagjának foglalkoztatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, az igazolvány kiadására és meghosszabbítására
irányuló eljárásban a kérelmező igazolja.
(3) Személy- és vagyonvédelmi, valamint magánnyomozói tevékenységet nem végezhet:
a) aki büntetett előéletű,
b) akit a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) szerinti állam elleni
bűncselekmény (Btk. X. fejezet), emberiség elleni bűncselekmény (Btk. XI. fejezet), személy elleni bűncselekmény
[Btk. 166–168. §, 170. § (2)–(6) bek., 171. §, 174. §,
174/A. §, 174/B. §, 174/C. §, 175. §, 175/A. §, 175/B. §,
176. § (2) bek. b) pont és (3)–(4) bek.], nemi erkölcs elleni
erőszakos bűncselekmény [Btk. 197. és 198. §, 207. §
(3) bek. b) pont], hivatali bűncselekmény (Btk. XV. fejezet, IV. cím), hivatalos személy elleni bűncselekmények
(Btk. XV. fejezet V. cím), embercsempészés (Btk. 218. §),
közveszélyokozás [Btk. 259. § (1)–(3) bek.], közérdekű
üzem működésének megzavarása (Btk. 260. §), terrorcselekmény (Btk. 261. §), nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (Btk. 261/A. §), légi jármű, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése (Btk. 262. §), visszaélés robbanóanyaggal vagy robbantószerrel (Btk. 263. §), visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel (Btk. 263/A. §), visszaélés haditechnikai termékkel és szolgáltatással, illetőleg kettős felhasználású termékkel (Btk. 263/B. §), bűnszervezetben
részvétel (Btk. 263/C. §), a visszaélés radioaktív anyaggal
(Btk. 264. §), visszaélés nemzetközi szerződés által tiltott
fegyverrel (Btk. 264/C. §), tiltott állatviadal szervezése
(Btk. 266/A. §), állatkínzás (Btk. 266/B. §), garázdaság
(Btk. 271. §), önbíráskodás (Btk. 273. §), visszaélés kábítószerrel (Btk. 282–282/C. §), visszaélés kábítószer-prekurzorral (Btk. 283/A. §), vagyon elleni szándékos bűncselekmény (Btk. 316–324. §, 326. §, 327. §) vagy szökés
és elöljáró vagy szolgálati közeg elleni erőszak fegyveresen elkövetett esetei [Btk. 343. § (2) bek. a) pont és
(4)–(5) bek., valamint Btk. 355. § (2) bek. a) pont] alapján,
vagy olyan bűntett miatt, amelyet bűnszervezet keretében
követett el elítéltek, és a (4) bekezdésben meghatározott
időtartam még nem telt el;
c) aki ellen kétévi vagy ennél hosszabb tartamú szabadságvesztéssel fenyegetett szándékos bűncselekmény elkövetésének gyanúja miatt büntetőeljárás folyik, a büntetőeljárás jogerős befejezéséig.
(4) Személy- és vagyonvédelmi, valamint magánnyomozói tevékenységet nem végezhet, akivel szemben
a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott
a) szándékos bűncselekmény miatt végrehajtandó szabadságvesztést szabtak ki,
aa) öt évet el nem érő szabadságvesztés esetén a mentesítés beálltától számított tíz évig,
ab) ötévi vagy azt meghaladó szabadságvesztés esetén
a mentesítés beálltától számított tizenkettő évig;
b) szándékos bűncselekmény miatt közérdekű munkát
vagy pénzbüntetést szabtak ki, a mentesítés beálltától számított öt évig;
c) szándékos bűncselekmény miatt végrehajtásában
felfüggesztett ca) szabadságvesztést szabtak ki, a mentesítés beálltától számított nyolc évig,
cb) pénzbüntetést szabtak ki, a mentesítés beálltától
számított három évig.”
(3) Az Szmtv. 8. §-a a következő (3) és (4) bekezdéssel
egészül ki:
„(3) A rendőrség a hatósági ellenőrzéskor 6. § (3) és
(4) bekezdésében meghatározott feltételek fennállását
vizsgálja. Az ellenőrzés során a közbiztonsági feltételek
fennállásának ellenőrzése céljából a rendőrség a bűntettesek nyilvántartásából, a hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartásából, valamint a büntetőeljárás hatálya alatt állók
nyilvántartásából jogosult közvetlen adathozzáférés útján a 6. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott feltételekre vonatkozó adatokat közvetlen hozzáféréssel átvenni, és azokat az ellenőrzés befejezéséig kezelni. Ha
a hatósági ellenőrzés során a rendőrség a tevékenység
gyakorlását kizáró okot tár fel és az igazolvány visszavonására eljárást indít, az átvett adatokat az eljárás jogerős befejezéséig kezelheti.
(4) A rendőrség a hatósági ellenőrzést évenként lefolytatja. Ha az ellenőrzés során a rendőrség megállapítja,
hogy a tevékenység gyakorlását kizáró feltétel áll fenn,
a működési engedélyt, illetve az igazolványt visszavonja.”
(4) Az Szmtv. 11. § (4) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az igazolványt a rendőrség haladéktalanul, de legkésőbb a tudomásra jutástól számított nyolc napon belül határozattal bevonja, ha]
„c) az igazolvány birtokosa ellen kétévi vagy ennél
hosszabb tartamú szabadságvesztéssel fenyegetett szándékos bűncselekmény elkövetése miatt indult büntetőeljárás.”
105. § (1) Az ügyészségi szolgálati viszonyról és az
ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény
100. § (3) bekezdés a) pontjában a ,,büntetőeljárásról szóló
1973. évi I. törvényben” szövegrész helyébe a ,,büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvényben” szöveg, valamint a ,,bűnügyi nyilvántartás (a bűntettesek, a kényszerintézkedés alatt állók, a büntetőeljárás alatt állók, a daktiloszkópiai és fénykép, valamint a DNS-profilok nyilvántartása)” szövegrész helyébe a ,,külön törvény szerinti
bűnügyi nyilvántartási rendszerből és a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásából” szöveg lép.
(2) A Vám- és Pénzügyőrségről szóló 2004. évi
XIX. törvény 35. § (3) bekezdésében az „a bűnügyi nyilvántartásból” szövegrész helyébe az „a külön törvény szerinti bűnügyi nyilvántartási rendszerből és a bűnügyi és
rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásából” szöveg
lép.
(3) Az Ltv. 67. § (9) bekezdésében az „a (8) bekezdésben” szövegrész helyébe az „a (7) és (8) bekezdésben”
szöveg lép.
106. § (1) Hatályát veszti
a) a bűnügyi nyilvántartásról és a hatósági erkölcsi bi
zonyítványról szóló 1999. évi LXXXV. törvény;
b) a közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. tör
vény 8. § (4) bekezdése. (2) A 100–105. §, valamint e § (1) és (2) bekezdése
e törvény hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(3) A 99. §, valamint ez a bekezdés 2009. augusztus
1-jén hatályát veszti.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke