text:
16/2015. (VIII. 28.) IM rendelete a természetes személyek bíróságon kívüli adósságrendezési eljárásában a résztvevők közötti kapcsolattartásról, valamint a főhitelező feladatairól.
A természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény 106. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvényben (a továbbiakban: Are. tv.) szabályozott
bíróságon kívüli adósságrendezési eljárásban a főhitelező feladata az eljárás alábbi céljainak elősegítése:
a) méltányos adósságrendezés előmozdítása az adós és hitelezői érdekeinek összehangolásával,
b) az adós, adóstárs joggyakorlásának támogatása,
c) a jogok rendeltetésszerű gyakorlása a bíróságon kívüli adósságrendezési megállapodás létrehozása során,
d) a  bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás átlátható, ellenőrizhető rendjének biztosítása, az  eljárás
lefolytatásának teljes körű dokumentálása,
e) gyors, hatékony, költségkímélő eljárásrend,
f ) együttműködés az állami és önkormányzati szervekkel.
(2) Ahol e rendelet valamely kötelezettség haladéktalan teljesítését írja elő a  főhitelező vagy a  főhitelezői feladatokra
kijelölt pénzügyi intézmény számára, ennek a kötelezettségnek legkésőbb 3 munkanapon belül kell eleget tenni.
(3) Ha e rendelet másképp nem rendelkezik, az adós alatt az Are. tv. 5. § 5. pontjában meghatározott adóstársat is érteni
kell.
2. § Az 1. §-ban meghatározott célok érdekében a főhitelező a bíróságon kívüli adósságrendezés során
a) tájékoztatja a  feleket (adós, hitelezők), valamint az  Are. tv. 10.  § (1)  bekezdés szerint az  adósságrendezési
eljárásban az  adós mellett kötelezettséget vállaló egyéb kötelezetteket a  jogaik gyakorlásához és
a kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges információkról,
b) a honlapján „a bíróságon kívüli adósságrendezéssel összefüggő információk” között közzéteszi
ba) a  bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás általános tudnivalóit, amelyet a  Családi Csődvédelmi
Szolgálat (a továbbiakban: CsSz) központi szervével együttműködve állít össze,
bb) az arra vonatkozó információt, hogy – az Are. tv. 4. § (6) bekezdés szerint a  főhitelezői feladatokra
is kiterjedő meghatalmazással – a  számviteli jogszabályok szerint kapcsolt vállalkozásnak
minősülő pénzügyi intézményt jelöltek-e ki, ha igen, a  kijelölt pénzügyi intézmény nevét,
postai címét, valamint a  honlapjának elérhetőségére vonatkozó hivatkozást oly módon, hogy
az a meghatalmazott pénzügyi intézmény internetcímének elérhetőségét biztosítsa,
bc) a  CsSz honlapjára történő hivatkozást, oly módon, hogy az  a  CsSz honlapja internetcímének
elérhetőségét biztosítsa,
bd) a bíróságon kívüli adósságrendezési ügyekre kijelölt ügyfélszolgálatot ellátó pénzügyi intézményre
és annak postacímére vonatkozó tájékoztatást, amely tájékoztatást folyamatosan aktualizálva
haladéktalanul, elektronikus úton el kell juttatni a CsSz központi szerve részére is oly módon, hogy
az értesítésnek a változtatások bevezetését legalább 8 munkanappal meg kell előznie,
be) a bíróságon kívüli adósságrendezési eljárásban a főhitelező tevékenységével összefüggő panaszok
közlésének, kezelésének, valamint a panaszok elintézése dokumentálásának módját,
bf ) a  bíróságon kívüli adósságrendezési eljárásban a  hitelezők bejelentkezésével összefüggő
tudnivalókat,
bg) a  bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás során a  pénzügyi intézmény által alkalmazott
formanyomtatványok listáját, valamint – letölthető és kitöltésre szerkeszthető
formában – a formanyomtatványokat,
c) együttműködik a  CsSz központi szervével és a  CsSz adós lakóhelye szerint illetékes területi szervével
(a  továbbiakban: CsSz illetékes területi szerv), továbbá azokkal az  állami és önkormányzati szervekkel, akik
az  adósságrendezési eljárás hatálya alatt álló személyekkel összefüggésben jogszabályban meghatározott
feladatokat látnak el,
d) tájékoztatja az adóst az Are. tv. 21. §-a értelmében teljesítendő fizetési kötelezettségekről és elmulasztásának
jogkövetkezményeiről,
e) felhívja az  adós figyelmét az  adósságrendezés kezdeményezésével összefüggő, az  Are. tv. 26.  § (4),
(6)–(11) bekezdésében meghatározott kötelezettségeire,
f ) gondoskodik a  bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás eseményeinek – így különösen a  hitelezők
bevonása, megállapodás-tervezetek véleményezése, egyezségi tárgyalások, adósságrendezési megállapodás
véglegesítése, szóbeli egyeztetés, a megállapodás véglegesítése – teljes körű írásbeli dokumentálásáról,
g) jegyzőkönyvbe foglalja a  bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás eredményét és azt megküldi a  CsSz
illetékes területi szervének.
2. A főhitelező tájékoztatási, ügyfélszolgálati feladatai a bíróságon kívüli adósságrendezés
kezdeményezésével összefüggésben
3. § (1) A  pénzügyi intézmény haladéktalanul kijelöli és közzéteszi azon ügyfélfogadásra nyitva álló fióktelepei vagy
telephelyei ügyfélszolgálati helyiségeinek postai címét, ahol az ügyfelek részére az adósságrendezéssel kapcsolatos
tájékoztatást nyújt és ahol az adósságrendezés kezdeményezésére irányuló kérelmeket befogadja. A közleményben
az  ügyfélszolgálat nyitvatartási idejét is közzé kell tenni. Az  így kijelölt ügyfélszolgálati hely az  Are. tv. 4.  §
(6) bekezdése szerint megbízott pénzügyi intézmény ügyfélfogadásra nyitva álló helyisége is lehet. A közleményben
a  főhitelező megjelöli a  postacímét, ahol a  postai úton benyújtott adósságrendezés kezdeményezésére irányuló
kérelmeket fogadja.
(2) Az Are. tv. 4. § (6) bekezdése alapján a bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás főhitelezői feladatainak ellátására
meghatalmazott pénzügyi intézmény a  közjegyzői okiratba foglalt meghatalmazást annak kézhezvételétől
haladéktalanul megküldi a CsSz központi szerve és valamennyi területi szerve részére
a) az Are. tv. 4. § (5) bekezdésben meghatározott formában elektronikus úton, vagy
b) postai úton.
(3) A  meghatalmazáshoz csatolni kell a  meghatalmazással érintett pénzügyi intézmények listáját is, a  pénzügyi
intézmények neve, székhelye, cégjegyzékszáma megjelölésével.
(4) Ha a  meghatalmazás visszavonásra vagy módosításra kerül sor, az  adatok változását és a  módosított
meghatalmazást haladéktalanul, a (2) és (3) bekezdésben meghatározott módon kell megküldeni. A meghatalmazás
visszavonásának vagy módosításának időpontja nem lehet korábbi, mint a megküldést követő 15. munkanap.
(5) A meghatalmazás tényéről és az azzal érintett pénzügyi intézményekről a (4) bekezdésben meghatározott határidőn
belül a pénzügyi fogyasztóvédelmi ellenőrzési jogkörben eljáró Magyar Nemzeti Bankot is tájékoztatni kell.
(6) A  meghatalmazással érintett pénzügyi intézmények az  ügyfélszolgálati helyiségeikben, továbbá legalább egy
megyei vagy országos napilapban is közzéteszik a meghatalmazás tényét és a meghatalmazott pénzügyi intézmény
nevét, székhelyét, fióktelepeinek és telephelyeinek címét, valamint az ezzel összefüggő módosításokat.
4. § (1) A  főhitelezőként eljárni jogosult pénzügyi intézmény a  3.  § (1)  bekezdésben meghatározott ügyfélszolgálati
helyeken biztosítja a személyesen benyújtott adósságrendezés kezdeményezése iránti kérelmek befogadását.
(2) A  pénzügyi intézmény 2016. január 1-jéig a  3.  § (1)  bekezdésében meghatározott ügyfélszolgálati helyiségeiben
az  adósságrendezés kezdeményezéséhez szükséges – a  természetes személyek adósságrendezési eljárása
kezdeményezéséhez benyújtandó kérelemről és az  ahhoz csatolandó űrlapokról, dokumentumokról és
nyilatkozatokról szóló IM rendelet alapján közzétett – formanyomtatványokat és azok kitöltési útmutatóját
nyomtatott formában, egységcsomagban rendelkezésre bocsátja azoknak a természetes személyeknek, akik
a) ezt előzetesen igénylik,
b) megjelölik azokat az  adatokat, amelyek alapján megállapítható, hogy a  pénzügyi intézménnyel vagy
az Are. tv. 4. § (6) bekezdése alapján meghatalmazással érintett bármelyik pénzügyi intézménnyel az Are. tv.
5. § 28. pontja szerinti hitelviszonyban vannak vagy voltak adósként, kezesként, dologi kötelezettként, és
c) nyilatkoznak arról, hogy még nem nyújtották be az adósságrendezés kezdeményezésére irányuló kérelmüket.
 (3) A  pénzügyi intézmény ügyfélszolgálata a  (2)  bekezdésben meghatározott egységcsomagon kívül a  CsSz által
elkészített általános tájékoztatót is az adós rendelkezésére bocsátja.
5. § (1) A  bíróságon kívüli adósságrendezés kezdeményezésének benyújtására vonatkozó dokumentumok átvételéről
a pénzügyi intézmény – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – Are. tv. 20. § (1)–(2) bekezdése szerinti határidőn
belül elismervényt küld az adósnak.
(2) Ha a  pénzügyi intézmény a  bíróságon kívüli adósságrendezést kezdeményező dokumentumok alapján észleli,
hogy az adós – az Are. tv. 7–9. § és 104. §-ában foglalt feltételek alapján – nem jogosult az adósságrendezési eljárás
kezdeményezésére, vagy kérelmét az Are. tv. 104. § (3) bekezdésében meghatározott határidőn túl terjesztette elő,
haladéktalanul, de legkésőbb a  kérelem átvételétől számított 8 napon belül nyilatkozattételre hívja fel az  adóst
–  az  adósságrendezés iránti kérelem bíróság általi elutasításának joghatásaira történő figyelemfelhívással –, hogy
erre a körülményre tekintettel is fenntartja-e az adósságrendezés kezdeményezésére irányuló kérelmét.
(3) A  (2)  bekezdés alá tartozó esetekben az  adósságrendezés kezdeményezésének joghatásai abban az  esetben
állnak be, ha az  adós legkésőbb a  (2)  bekezdés szerinti felhívás kézhezvételét követő 8 napon belül személyesen
vagy postai úton – a  pénzügyi intézmény 3.  § szerinti ügyfélszolgálatánál – írásban nyilatkozik, hogy fenntartja
az  adósságrendezés kezdeményezése iránti kérelmét. Ebben az  esetben az  adósságrendezés kezdeményezésének
joghatásai a  nyilatkozatnak a  pénzügyi intézmény általi kézhezvételét követő munkanap 18:00 órakor beállnak,
és a  pénzügyi intézmény az  adósságrendezés kezdeményezésére vonatkozó dokumentumok átvételéről szóló
elismervényt haladéktalanul megküldi az adósnak.
(4) Ha az  adós a  (3)  bekezdésben meghatározott határidőn belül nem tesz nyilatkozatot, az  adósságrendezés
kezdeményezésével összefüggő kérelmét és az  ahhoz csatolt dokumentumokat a  pénzügyi intézmény
haladéktalanul visszaküldi, és tájékoztatja az adóst, hogy az adósságrendezés kezdeményezésének joghatásai nem
álltak be.
(5) A  pénzügyi intézmény az  adósságrendezés kezdeményezése joghatásának beálltakor haladéktalanul tájékoztatja
a  CsSz illetékes területi szervét az  adós bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás iránti kezdeményezésének
benyújtásáról, a  központi hitelinformációs rendszerről szóló 2011.  évi CXXII.  törvényben meghatározott központi
hitelinformációs rendszer (a továbbiakban: KHR) történő adatszolgáltatás teljesítése érdekében.
6. § (1) A  pénzügyi intézmény az  5.  § (1) és (3)  bekezdés szerinti átvételi elismervény kiadásával egyidejűleg tájékoztatja
a CsSz illetékes területi szervét az adós bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás kezdeményezésének benyújtásáról
a KHR-be történő adatszolgáltatás teljesítése érdekében.
(2) A  2016. január 1-je előtt kezdeményezett adósságrendezési eljárások esetében a  pénzügyi intézmény
az  adósságrendezés kezdeményezésének benyújtására és az  adós azonosítására vonatkozóan az  adatokat a  KHR
részére a  CsSz illetékes területi szervének címezve, informatikai továbbfeldolgozásra alkalmas formátumban küldi
meg oly módon, hogy az  adatokat – előzetes azonosítást követően – egyidejűleg feltölti a  CsSz referencia-adat
szolgáltatást ellátó központi szerve által erre a célra megadott internetes felületre is.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti azonosítási és technikai tudnivalókról és információbiztonsági megoldásokról a  CsSz
központi szerve a KHR-t működtető pénzügyi vállalkozással egyeztetett közleményt tesz közzé.
7. § A pénzügyi intézmény a  CsSz-től az  adósságrendezési eljárás kezdeményezésének benyújtására és
az adósságrendezés ügy ügyazonosítójára vonatkozóan kapott adatokról, az arról történt tudomásszerzést követően
az adósnak küldött első írásbeli értesítésben tájékoztatja az adóst.
8. § A pénzügyi intézmény, ha főhitelezőként jár el, az  Are. tv. 20.  § (2)  bekezdése szerinti írásbeli értesítésében
tájékoztatja az adóst
a) az Are. tv. 26. §-a szerinti kötelezettségeiről, azok megszegésének következményeiről,
b) az Are. tv. 21. § szerinti minimális törlesztőrészlet
ba) összegéről,
bb) kiszámításának módjáról,
bc) első részletének esedékességéről,
bd) megfizetésének módjáról (átutalási megbízás, készpénzes befizetés),
c) ha van az  adós ellen folyamatban lévő, a  főhitelező által indított végrehajtási eljárás, arról, hogy történt-e
–  a  végrehajtás adósságrendezési eljárás kezdeményezése miatti szünetelése előtt – letiltás vagy levonás
a  főhitelező javára az  adós munkabéréből, egyéb bevételéből olyan időszakra, amelyre vonatkozóan
az adósnak az Are. tv. 21. § (1) bekezdésben meghatározott minimális törlesztőrészlet fizetési kötelezettsége
is fennáll,
d) arról, hogy a minimális törlesztőrészletet a c) pont szerinti levonás mely hónapokban és milyen összegben
csökkenti.
3. A főhitelező koordinációs feladataival összefüggő részletes szabályok
9. § (1) A pénzügyi intézmény felhívja az adós figyelmét arra, hogy
a) az  adósságrendezési eljárás kezdeményezésének a  pénzügyi intézménynél történő benyújtására
vonatkozó adatot – az adósságrendezés kezdeményezése joghatásának beálltát követően – a CsSz bejegyzi
az  Are.  tv. 16.  §-a szerinti adósságrendezési nyilvántartásba (a  továbbiakban: ARE nyilvántartás), továbbá
adatszolgáltatást teljesített a központi hitelinformációs rendszerbe,
b) az  adósságrendezési eljárás kezdeményezését a  pénzügyi intézmény megvizsgálja abból a  szempontból,
hogy az  adott ügyben főhitelezőnek minősül-e és ha igen, akkor 8 napon belül nyilatkozik arról, hogy
vállalja-e a főhitelezői feladatok ellátását,
c) melyek az  adósságrendezés kezdeményezésének az  Are. tv. 26.  §-a szerinti joghatásai és az  adós Are. tv.
26. §-ban felsorolt kötelezettségei.
(2) A  főhitelező az  adósságrendezési eljárással összefüggő ügyekben az  eljárásban résztvevő felekkel, valamint
a hatóságokkal, bíróságokkal történő levelezés és adatszolgáltatás során – az adósságrendezési eljárás azonosítása
érdekében – az ARE nyilvántartás CsSz-től kapott ügyazonosító számára hivatkozik.
4. A főhitelező bíróságon kívüli adósságrendezési megállapodás létrehozásával összefüggő feladatai
10. § A főhitelező kialakítja a  bíróságon kívüli adósságrendezési eljárásokban a  felek között az  együttműködés és
kapcsolattartás rendjéről szóló szabályzatát, amelyet a  CsSz-nek és a  pénzügyi fogyasztóvédelmi ellenőrzési
jogkörben eljáró Magyar Nemzeti Banknak is megküld, és a honlapján is közzétesz.
11. § (1) A  főhitelező előkészíti az  adós és hitelezők között az  adósságrendezési megállapodás tervezetét, és azt megküldi
az  adósnak, valamint az  adós mellett kötelezettséget vállaló egyéb kötelezettnek azzal, hogy arra 8 napon belül
írásban észrevételeket, javaslatokat tehetnek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tervezettel összefüggésben a főhitelező tájékoztatja az adóst, valamint az adósságrendezési
eljárásban az  adós mellett kötelezettséget vállaló egyéb kötelezettet, hogy milyen feltételek teljesítése esetén
járul hozzá az adós Are. tv. 5. § 39. pontja szerinti lakhatási feltételek megtartására szolgáló ingatlan tulajdonjoga
megtartásához, vagy annak elidegenítését követően az  adósságrendezés keretében méltányolható lakásigényt
meg nem haladó ingatlan vásárlásához, illetve ilyen lakóingatlanra vonatkozóan pénzügyi lízingszerződés
módosításához vagy megkötéséhez.
(3) Az  adós a  (2)  bekezdés szerinti tájékoztatás kézhezvételétől számított 8 napon belül nyilatkozhat arról, hogy
továbbra is fenntartja-e az  adósságrendezés kezdeményezésekor a  lakóingatlanra vonatkozó tulajdonjog vagy
lízingszerződés tárgyában tett előzetes nyilatkozatát.
(4) A  főhitelező – az  adós (3)  bekezdés szerinti nyilatkozata és az  adóstól, egyéb kötelezettől az  (1)  bekezdés szerinti
határidőn belül kapott észrevételek, javaslatok figyelembe vételével –szükség szerint átdolgozza a bíróságon kívüli
adósságrendezési megállapodás tervezetét.
(5) A  főhitelező az  adósnak lehetőséget biztosít arra, hogy a  hitelezőktől kapott javaslatokra azok kézhezvételétől
számított 5 munkanapon belül véleményt nyilvánítson, és azt írásban eljuttassa a főhitelezőnek.
5. A főhitelező feladatai a bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás lefolytatását követően
12. § (1) A  főhitelező a  bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás eredményéről az  Are. tv. 30. és 31.  §-a szerinti
–  az  adósságrendezési megállapodás megkötésére vagy a  sikertelen bíróságon kívüli adósságrendezésre
vonatkozó – értesítéseket az adós lakóhelye szerint illetékes CsSz területi szervéhez küldi meg.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti értesítésben hivatkozni kell a  bíróságon kívüli adósságrendezési ügy ARE ügyazonosító
nyilvántartási számára is.
(3) A  bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás során a  felek által aláírt megállapodást vagy a  meg nem szavazott
bíróságon kívüli megállapodás legutolsó, meg nem szavazott szövegét a főhitelező
a) postai úton és
b) egyidejűleg elektronikus levélben, informatikai szerkesztésre alkalmas formátumban és szkennelt formában is
köteles megküldeni a CsSz illetékes területi szervének.
(4) A  főhitelező – ha az  erre vonatkozó adatok a  bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás dokumentumaiban
megtalálhatók – tájékoztatja a  CsSz illetékes területi szervét arról is, hogy melyik hitelezői követelés tekintetében
nem fogadta el a hitelező vagy az adós a bíróságon kívüli megállapodást tervezetét, és ennek okát megjelölte-e.
6. A főhitelező és az eljárásban résztvevők közötti kapcsolattartás
13. § (1) A főhitelező és az eljárásban résztvevők megállapodhatnak abban, hogy a bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás
során a  hitelezői igénybejelentéssel, az  adatszolgáltatással, a  hitelezői igények visszajelzésével és a  megállapodás
tervezetek véleményezésével összefüggő dokumentumokat elektronikus úton, az Are. tv. 4. § (5) bekezdése szerinti
követelményeknek megfelelően továbbítják.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megállapodást írásba kell foglalni.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti megállapodás nem eredményezheti az  eljárás többi résztvevője hátrányos
megkülönböztetését és nem sértheti a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményét.
 (4) Az  egyes eljárási cselekmények, nyilatkozatok megtételére olyan határidőt kell biztosítani, hogy az  teljesíthető
legyen az eljárás azon résztvevői számára is, akik nem választották az elektronikus kapcsolattartást.
 (5) Az  adósságrendezési megállapodás-tervezetek megküldésével, véleményezésével és megszavaztatásával
összefüggő dokumentumok eljuttatására az Are. tv. 30. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
7. A főhitelező feladatai az adós kötelezettségszegése vagy az eljárás folytatásának akadálya esetén
14. § (1) A főhitelező haladéktalanul értesíti a CsSz illetékes területi szervét, ha az adós olyan kötelezettségszegést követett el
vagy személyével összefüggésben olyan körülmény jut a tudomására, amely alapján
a) az adósságrendezési eljárás bírósági elutasításának vagy
b) az adósságrendezési eljárás megszüntetésének
lenne helye.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetekben a  tényeket, körülményeket, és az  azt megalapozó információkat és okiratokat
vagy más bizonyítékokat a CsSz illetékes területi szerve részére kell eljuttatni.
8. A főhitelező és a Családi Csődvédelmi Szolgálat közötti kapcsolattartás szabályai
15. § (1) A  bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás során a  főhitelező és a  CsSz illetékes területi szerve közötti
kapcsolattartás
a) hitelező választása szerint az Are. tv. 4. § (5) bekezdése szerinti elektronikus módon, továbbá
b) az Are. tv.-ben kifejezetten meghatározott esetekben az Are. tv.-ben meghatározott módon
történhet.
(2) A  CsSz területi szerve és a  főhitelező megállapodhatnak abban, hogy a  postai úton küldött küldeményeket
egyidejűleg szkennelt formában, elektronikus levélben is megküldik, de az eljárási határidő szempontjából a postai
feladás, illetve kézbesítés időpontja irányadó, és a postai kézbesítéshez fűződnek a joghatások.
9. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet 2015. szeptember 1-jén lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
40/2013. (VI. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. május 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. május 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  a  személy, aki a  2013-évben kiírt „Nyilvános koncessziós pályázati kiírás dohánytermék
kiskereskedelmi jogosultság átengedésére” című pályázaton nyert, és nem fizet be a  Magyar Vöröskereszt részére
havonta annyiszor félmillió forintot ahányszor nyert az  említett pályázaton, bűntettet követ el és húsz évig terjedő
szabadságvesztéssel büntetendő?”
A bűncselekménnyé nyilvánításnak és büntetéssel fenyegetésnek alkotmányos indokon kell alapulnia:
szükségesnek, arányosnak és végső soron igénybevettnek kell lennie. Az Országos Választási Bizottság álláspontja
szerint a  kezdeményezésben szereplő kérdés nem felel meg az  alkotmányos büntetőjog fenti követelményének.
A  Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben megjelölt büntetni kívánt cselekmény, a  hozzá rendelni kívánt
szankció és a  kettő közötti összefüggés nem felel meg a  fentiekben megfogalmazott alkotmányos büntetőjog
követelményének. Ennek következtében a  kérdés tiltott tárgykört Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban:
Alaptörvény) 8. cikk (3) bekezdés a) pontját érintené.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint továbbá a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában több
kérdést is egységbe von, amelyek külön-külön is megválaszolhatók, így a  választópolgárnak nincs lehetősége
megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglaltak szerint beadványozó egyrészt
azt kívánja kötelezővé tenni, hogy a pályázaton nyert személynek a Magyar Vöröskereszt részére havonta annyiszor
félmillió forintot kell megfizetnie, ahányszor nyert a pályázaton, másrészt ezen fizetési kötelezettség nem teljesítését
bűncselekménnyé kívánja nyilvánítani. Mivel a  választópolgár csak abban az  esetben tudja aláírásával támogatni
a kérdés népszavazásra bocsátását, ha mind a fizetési kötelezettség előírására, mind annak nem teljesítése esetén
bűntetté nyilvánítására igennel válaszol – így a Bizottság álláspontja szerint – nem tudja választói akaratát megfelelő
módon kinyilvánítani. Ezért a  feltenni kívánt kérdés sérti az  Nsztv. 13.  § (1)  bekezdésben foglalt egyértelműség
követelményét.
Az Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontjai alapján, mivel a  kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani, valamint a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § b) és c)  pontján, 13.  §
(1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Fdvtv. 4.  §
(1) bekezdésén, 5. §-án, 8. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján,
42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1115/2018. (III. 19.) Korm. határozata a pécsi Nemzeti Kosárlabda Akadémia megvalósítása érdekében szükséges többletforrás biztosításáról.
A pécsi Nemzeti Kosárlabda Akadémia megvalósításáról és beruházási programjáról szóló 1088/2014. (II.  28.)
Korm. határozat szerinti beruházási program maradéktalan megvalósítása érdekében a  Kormány felhívja
a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a pécsi Nemzeti Kosárlabda Akadémia
beruházásához szükséges legfeljebb 436 898 548 forint (a beruházáshoz szükséges többletforrás) biztosítása
érdekében a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 16. Nemzeti Sportközpontok cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2016. (III. 22.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 1,20%. 2. § (1) Ez a rendelet 2016. március 23-án lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 23/2015. (VII. 21.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
15/2019. (V. 28.) OGY határozata az Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
1. Az  Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság létrehozásáról szóló 14/2019. (V. 28.) OGY határozat
(a  továbbiakban: Abth.) 4. és 5.  pontja alapján az  eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak a  következőket
választja meg:
Elnök: Hende Csaba (Fidesz) Alelnök: Dr. Vejkey Imre (KDNP)
 Dr. Gyüre Csaba (Jobbik)
Tagok: Dr. Bajkai István (Fidesz)
 Balla György (Fidesz)
 Czunyiné Dr. Bertalan Judit (Fidesz)
 Dr. Kerényi János (Fidesz)
 Mátrai Márta (Fidesz)
 Nyitrai Zsolt (Fidesz)
 Dr. Vitányi István (Fidesz)
 Dr. Hargitai János (KDNP)
 Dr. Keresztes László Lóránt (LMP)
2. Ez a határozat az Abth. hatálybalépésének napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
126/2015. (V. 27.) Korm. rendelete a helyi önkormányzat által kötött csereügylethez szükséges kormányhivatali jóváhagyás eljárási szabályairól.
A Kormány a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 143.  § (1)  bekezdés f )  pontjában foglalt
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendeletet – a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 13.  § (1)  bekezdése alapján – a  Magyarország
helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a  továbbiakban: Mötv.) 108/A.  § szerint mellőzhető
versenyeztetés esetén a  helyi önkormányzat tulajdonában lévő társasági részesedés vagy ingatlan cseréjének
(a  továbbiakban: csereügylet) fővárosi vagy megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: kormányhivatal) általi
jóváhagyására irányuló eljárásban (a továbbiakban: eljárás) kell alkalmazni.
2. § (1) Az eljárás kérelemre indul, az eljárást a helyi önkormányzat kezdeményezi.
 (2) A  csereügylet jóváhagyásáról a  helyi önkormányzat székhelye szerint illetékes kormányhivatal dönt. Amennyiben
a csereügylet helyi önkormányzatok között jön létre, a helyi önkormányzatok képviselő-testületei állapodnak meg
arról, hogy a kérelmet melyik helyi önkormányzat székhelye szerint illetékes kormányhivatalhoz nyújtják be.
3. § (1) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a  helyi önkormányzat képviselő-testületének döntését, amely tartalmazza a  polgármester felhatalmazását
a csereszerződés aláírására, valamint a csereügylet jóváhagyására vonatkozó kérelem benyújtására,
b) a  helyi önkormányzat képviselő-testületének döntését arról, hogy a  csereügylet megkötése mely kötelező
feladat ellátását vagy gazdasági érdek érvényesülését biztosítja,
c) társasági részesedés, illetve ingatlanok cseréje esetén – a  (2)  bekezdés a)  pont szerinti eset kivételével –
a szerződő felek által aláírt csereszerződést,
d) amennyiben a  csereügylet helyi önkormányzatok között jön létre a  helyi önkormányzatok képviselő
testületeinek döntését arról, hogy a  kérelmet melyik helyi önkormányzat székhelye szerint illetékes
kormányhivatalhoz nyújtják be.
(2) A  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben meghatározott mező- és erdőgazdasági
hasznosítású földek esetében a kérelemhez mellékelni kell:
a) a mezőgazdasági igazgatási szerv hatósági jóváhagyását tartalmazó csereszerződést, vagy
b) a  mezőgazdasági igazgatási szerv hatósági jóváhagyását nem igénylő csereszerződés esetében igazolást
arról, hogy a szerződés hatályosságához nem szükséges a hatósági jóváhagyása.
 (3) Ha a  szerződésből nem állapítható meg, hogy az  értékarányosság fennáll-e, annak igazolása érdekében
a kérelemhez mellékelni kell:
a) az egyes vagyontárgyak értékét igazoló szakértői véleményt,
b) önkormányzati tulajdonú ingatlan tekintetében a vagyonkataszter nyilvántartás kivonatát, vagy
c) a felek által beterjesztett egyéb bizonyítékokat.
(4) Ha a  csereügylet helyi önkormányzatok között jön létre az  (1)  bekezdésben foglalt mellékleteket
önkormányzatonként egy-egy példányban kell benyújtani. A  csereszerződést legalább eggyel több, ingatlannyilvántartási bejegyzéshez szükséges példányban kell benyújtani.
4. § A kormányhivatal a  csereügylet jóváhagyására vonatkozó kérelem elbírálása során vizsgálja, hogy a  csereügylet
megfelel-e az Mötv. 108/A. § (2) bekezdésében foglalt feltételeknek.
5. § (1) A csereügylet jóváhagyásról a kormányhivatal egyszerűsített határozatot hoz, és ezzel egyidejűleg a csereszerződés
valamennyi példányát záradékkal látja el.
(2) A jóváhagyó záradéknak tartalmaznia kell a kormányhivatal
a) megnevezését,
b) jóváhagyásáról szóló határozata számát,
c) csereügylet jóváhagyására történő utalást,
d) tájékoztatását, hogy a jóváhagyás nem pótolja a jogszabályban előírt egyéb érvényességi feltételeket,
e) hatáskörét megállapító jogszabályra történő utalást,
f ) döntéshozatala helyét és idejét,
g) hatásköre gyakorlójának nevét, hivatali beosztását, aláírását és
h) bélyegzőlenyomatát.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1682/2012. (XII. 29.) Korm. határozata a magyar állampolgárság megállapítására irányuló eljárás további eljárási egyszerűsítéséről.
A Kormány 1. felhívja a külügyminisztert és a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az egyszerűsített honosítási, valamint
a magyar állampolgárság megállapítására irányuló kérelmek hatékonyabb külföldi átvétele érdekében tegyék meg
a szükséges intézkedéseket; Felelős: külügyminiszter Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. február 1. 2. felhívja a külügyminisztert, hogy a konzuli költségekről szóló 5/2010. (XII. 31.) KüM rendelet felülvizsgálatával tegye
lehetővé a magyar állampolgárság megállapítására irányuló eljárásban elvégzett konzuli cselekmények
díjmentességét; Felelős: külügyminiszter Határidő: 2013. február 1. 3. felhívja a külügyminisztert, hogy vizsgálja meg a tiszteletbeli konzulok részvételének lehetőségét a magyar
állampolgárság megállapítására irányuló kérelmek átvétele során; Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2013. február 1. 4. felhívja a belügyminisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a magyar állampolgárság
megállapítására irányuló kérelmek hatékonyabb feldolgozása érdekében tegyék meg a szükséges intézkedéseket.
Felelős: belügyminiszter közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2013. február 1.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1013/2019. (I. 25.) Korm. határozata a Balatoni Hajózási Zártkörűen működő Részvénytársaság működésével és fejlesztésével kapcsolatos állami szerepvállalásról.
A Kormány az  államnak a  turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016.  évi CLVI.  törvény 3.  § (3)  bekezdés
c) pontjában foglalt feladatára figyelemmel, a balatoni menetrendi személyhajózással, a komp- és révközlekedéssel, a közösségi
használatú vízi létesítmények (strandok, közforgalmú kikötők) karbantartását elősegítő műszaki flotta működésével kapcsolatos
feladatok ellátása során felmerülő állami szerepvállalás szükségességének erősítése és az  egyes korszerűsítések hatékonyabb
megvalósításának elősegítése céljából – összhangban a Balaton kiemelt turisztikai fejlesztési térség fejlesztési koncepciójával –
az alábbiakkal ért egyet:
 1. a magyar állam és az  érintett önkormányzatok között 2008. október 27-én létrejött ingyenes részvény átruházási
megállapodás (a  továbbiakban: korábbi megállapodás) – és annak módosításai – előtti állapot részleges
helyreállítása céljából felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján a  magyar állam nevében egyeztetést folytasson, és
kössön megállapodást a részvényeket tulajdonló önkormányzatokkal akként, hogy az önkormányzatokat a korábbi
megállapodás alapján terhelő 1 424 000 000 forint tőkejuttatási kötelezettség elengedése mellett a  Balatoni
Hajózási Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Balatoni Hajózási Zrt.) 1 424 000 000 forint
névértékű részvénycsomagja az önkormányzatok részéről a magyar állam javára ingyenesen átadásra kerüljön;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: az egyeztetések tekintetében azonnal
a megállapodás tekintetében 2019. január 31.
 2. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az 1. pontban megjelölt megállapodás
megszületése esetén – a miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával – készítsen elő jogszabály-módosítást és tegye
meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  Balatoni Hajózási Zrt.-ben létrejövő állami részesedés
tekintetében a tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességének gyakorlójaként a Magyar Turisztikai Ügynökség
Zártkörűen Működő Részvénytársaság kerüljön kijelölésre;
Felelős: nemzeti vagyon kezelésért felelős tárca nélküli miniszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: az 1. pont szerinti megállapodás létrejöttét követően azonnal
 3. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy – a  miniszterelnök kabinetfőnöke
bevonásával – készítsen jelentést a Kormány részére az 1. pontban foglalt feladat végrehajtásáról.
Felelős: nemzeti vagyon kezelésért felelős tárca nélküli miniszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2019. február 28. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1240/2013. (IV. 26.) Korm. határozata a GOP-1.1.1.-12/B-2012-0001 azonosító számú „ELI lézer kutatóközpont megvalósítása (ELI-ALPS) nagyprojekt, 1. fázis” című nagyprojekt javaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. egyetért az ELI-ALPS nagyprojekt 1. és 2. fázisának megvalósításával,
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  1.  pontban megjelölt
nagyprojekt megvalósítása során felmerülő, uniós forrásból nem finanszírozható költségek forrásának Magyarország
központi költségvetéséből történő biztosítása iránt,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 3. elfogadja az  1.  melléklet szerint a  GOP-1.1.1.-12/B-2012-0001 azonosító számú, „ELI lézer kutatóközpont
megvalósítása (ELI-ALPS) nagyprojekt, 1. fázis” című nagyprojekt javaslatot,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. hozzájárul a  3.  pont szerinti nagyprojekt támogatási szerződésének a  – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Gazdaságfejlesztési Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez az  1.  mellékletben meghatározott
feltételekkel,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a feltételek teljesülését követően azonnal
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert a  támogatási kérelem Európai Bizottság részére – Nemzeti Fejlesztési
Ügynökség útján – történő benyújtására,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 6. hozzájárul ahhoz, hogy a  3.  pontban meghatározott projekt kedvezményezettje, az  ELI-HU Kutatási és Fejlesztési
Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: ELI-HU Nonprofit Kft.) a projekt megvalósítását
az  Európai Bizottság döntését megelőzően – a  támogatási szerződés megkötését követően – haladéktalanul
megkezdje, és a  kifizetéseket a  Gazdaságfejlesztési Operatív Program forrásainak terhére a  projektben foglalt
támogatási arány figyelembevételével elszámolja,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a támogatási szerződés megkötését követően azonnal
 7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján gondoskodjon
a  kedvezményezetti és szállítói előleg maximális mértékig történő biztosításáról, annak felhasználási és
elszámolhatósági szabályait figyelembe véve,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 8. egyetért azzal, hogy 3 milliárd forint összegű rulírozó hitelkeret kerüljön biztosításra az  1.  pont szerinti projektek
megvalósítása céljából az  ELI-HU Nonprofit Kft. részére, és támogatja e  hitelkeret összegére az  államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvény 92. § (1) bekezdése szerinti 100%-os mértékű egyedi állami kezesség vállalását,
9. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen Működő Részvénytársaság és az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság
bevonásával – intézkedjenek a 8. pontban meghatározott hitelkeret biztosításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2013. (III. 6.) NGM rendelete a nemzetgazdasági miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések mestervizsga követelményeiről.
A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 90. § c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § n) pontjában
megállapított feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) Az 1. melléklet tartalmazza a nemzetgazdasági miniszter hatáskörébe tartozó azon szakképesítések felsorolását,
amelyek mestervizsga követelményei a 2. melléklettel kerülnek kiadásra.
(2) A 3. melléklet tartalmazza a szakmai ismeretek típusaihoz és szakmai készségek szintjeihez tartozó meghatározásokat.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) Hatályukat vesztik az ipari mesterképzés szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló 31/1996. (VI. 19.) IKM rendelet
mellékletében szereplő 1. Villanyszerelő; 3. Kőműves; 4. Asztalos; 6. Gázvezeték- és készülékszerelő; 8. Ács-állványozó;
10. Kozmetikus; 11. Fodrász; 21. Fényképész; 29. Szakács; 48. Burkoló; 58. Gáz- és olajtüzelő berendezés-szerelő,
üzembe helyező szakképesítések, továbbá e szakképesítések mestervizsga szint és szakmai követelményei.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
31/2016. (III. 10.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az igazságügyért felelős miniszternek a külpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között az elítélt személyek átszállításáról
szóló egyezmény létrehozásával;
 2. felhatalmazom az igazságügyért felelős minisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az  igazságügyért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külpolitikáért felelős minisztert, hogy az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény létrehozásához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom az  igazságügyért felelős minisztert, hogy – a  külpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben – az  elítélt
személyek átszállításáról szóló egyezmény létrehozását követően az  elítélt személyek átszállításáról szóló
egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
275/2013. (VII. 16.) Korm. rendelete az építési termék építménybe történő betervezésének és beépítésének, ennek során a teljesítmény igazolásának részletes szabályairól.
A Kormány
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 20. pontjában,
a 8–9. § és a 17. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 14.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés
3. pontjában,
a 15. § tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 7. alpontjában, valamint a vasúti
közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 16.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés
7. pontjában,
a 18.  § tekintetében a  tűz elleni védekezésről, a  műszaki mentésről és a  tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47.  §
(1) bekezdés g) pontjában és a termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény 30. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 19. § tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendeletet az  építési tevékenység megvalósításához szükséges tervek készítése során az  építési termék
építménybe történő betervezésére, az  építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokra és ellenőrzésre,
az  építőipari kivitelezési tevékenység végzése során az  építménybe történő beépítésre, az  építési termékek
teljesítményértékelését végző és a teljesítményállandóságot ellenőrző, műszaki értékelő szervezetek eljárására kell
alkalmazni.
(2) Eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában e  rendelet rendelkezéseit a  sajátos építményfajtákkal kapcsolatos
építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokra és ellenőrzésre is alkalmazni kell.
(3) Az  építési termékre vonatkozó – az  5.  § (2)  bekezdésében levő tartalmi követelményeknek megfelelő – nemzeti
szabvány alkalmazását úgy kell tekinteni, hogy az e rendelet követelményeinek megfelel.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. alapvető jellemzők: a  305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. fejezet 2.  cikk 4.  pontja szerinti
meghatározás,
2. bontott építési termék: építmény bontása során keletkezett, újbóli felhasználásra szánt, újrafeldolgozás nélkül
beépítésre szánt anyag, szerkezet,
3. egyedi műszaki dokumentáció: a  305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. fejezet 2.  cikk
15. pontja szerinti dokumentáció,
4. egyedi termék: nem sorozatban gyártott, meghatározott célra szánt, egyedileg tervezett és legyártott építési
termék, amely egyetlen, beazonosítható építménybe kerül beépítésre,
5. elvárt műszaki teljesítmény: az  építési termék olyan lényeges terméktulajdonsága, amely az  építményre
vonatkozó alapvető követelmények teljesüléséhez szükséges, valamint a terméktulajdonsághoz kapcsolódó
elvárt szint, osztály vagy leírás,
6. európai műszaki értékelés: a  305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. fejezet 2.  cikk 13.  pontja
szerinti értékelés,
7. építési termék: a 305/2011/EU rendelet I. fejezet 2. cikk 1. pontja szerinti építési termék,
8. építési termék teljesítménye: a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. fejezet 2. cikk 5. pontja
szerinti építési termék teljesítmény,
9. építményekre vonatkozó alapvető követelmények: az országos településrendezési és építési követelményekről
szóló kormányrendeletben meghatározott alapvető követelmények,
10. gyártó: a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. fejezet 2. cikk 19. pontja szerinti személy vagy
szervezet,
11. hagyományos vagy természetes építési termék: ismert és gyakorolt hagyományos eljárással előállított,
az  előállítás körzetében helyi felhasználásra szánt, fa, terméskő, föld, agyag, vályog, nád, szalma és más
természetes vagy növényi anyagok és az ezekből jellemzően nem sorozatban gyártott építési termékek,
12. harmonizált szabvány: a  305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. fejezet 2.  cikk 11.  pontja
szerinti szabvány,
13. lényeges terméktulajdonság: az  építési termék olyan teljesítménye, amely a  termék tervezett felhasználása
során az építményben való elhelyezkedés, az épületszerkezeti szempontból betöltött szerep és a környezeti
hatások figyelembevétele mellett az  alapvető követelmények teljesülése szempontjából meghatározó és
a megfelelő termék kiválasztásához nélkülözhetetlen,
14. nemzeti műszaki értékelés: műszaki előírás, amely a  sorozatban gyártott építési termékre vonatkozó más
műszaki előírás hiányában a  gyártói teljesítménynyilatkozat alapdokumentuma, szintek, osztályok vagy
leírás megadásával tartalmazza a  termék tervezett felhasználásához kapcsolódó, nyilatkozatba foglalandó
alapvető jellemzőket, továbbá meghatározza a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére szolgáló
rendszert,
15. teljesítménynyilatkozat: az építési termék gyártója által kiállított olyan dokumentum, amely az építési termék
teljesítményét a termékre vonatkozó műszaki előírásnak megfelelően, hitelesen igazolja,
16. termékre vonatkozó műszaki előírás: a  teljesítménynyilatkozat műszaki tartalmú alapdokumentuma, mely
lehet harmonizált európai szabvány, európai műszaki értékelés, vagy ennek hiányában nem harmonizált
európai szabvány, más magyar szabvány, Magyarország területén elfogadott nemzeti műszaki értékelés, vagy
hatályos építőipari műszaki engedély,
17. tervezett felhasználás: az  építési termék gyártója által meghatározott az  építési termékre vonatkozó
rendeltetés.
3. Elvárt műszaki teljesítmény 3. § (1) Az  építési termék akkor teljesíti az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Étv.) 41. § (1) bekezdésében foglalt követelményeket, ha
a) a tervező az  építési-műszaki dokumentációban a  4.  § (1)  bekezdésében felsoroltak szerint állapítja meg
a beépítendő építési termékek alapvető jellemzői tekintetében azok elvárt teljesítményét, és
b) a beépítés során a  tervező előírásai mellett, figyelembe veszik az  építési termék gyártójának a  termék
teljesítményére vonatkozó nyilatkozatát és a tárolására, szállítására, beépítésére vonatkozó előírásait is.
 (2) Az építési termék elvárt műszaki teljesítménynek való megfelelését
a) általános esetben az építési termék gyártói teljesítménynyilatkozat,
b) egyedi, hagyományos, természetes, bontott vagy műemléki épületbe beépített építési termék beépítése
esetében a  felelős műszaki vezető építési naplóban az  építőipari kivitelezési tevékenységről szóló
kormányrendelet szerint tett nyilatkozattal
igazolja.
 (3) Ahol jogszabály az építési termékkel szemben követelményt állapít meg, ott az építési termék beépíthetőségének
feltétele, hogy a teljesítménynyilatkozat tartalmazza a követelménynek való megfelelést igazoló termékjellemzőt.
 (4) Ahol jogszabály olyan épületszerkezettel szemben állapít meg követelményt, amely önmagában nem egy építési
termék vagy nem egy készlet elemeinek összeszerelésével jön létre, hanem több építési termékből, az  építési
helyszínen, az építési tevékenység során keletkezik, akkor a követelmény teljesítését a tervező az építészeti-műszaki
dokumentációban az adott szakterület műszaki előírásai szerint igazolja.
4. Az építési termék építménybe történő betervezésének és beépítésének szabályai
4. § (1) A tervező az építménybe betervezett építési termék elvárt műszaki teljesítményét
a) az építési termék építményben való felhasználásának módja,
b) az építési termék várható élettartama alatt az  építésből, az  építmény használatából és az  üzemeltetéséből
származó hatások,
c) az építményt érő várható hatások, és
d) a jogszabályokban az  építési termékre, valamint a  tervezett épületszerkezetre vonatkozóan meghatározott
követelmények és szakmai szabályok
figyelembevételével határozza meg. (2) Ha a  beépítendő termék teljesítményére jogszabály követelményt állapít meg, építészeti-műszaki dokumentáció
hiányában az  építési termékek elvárt műszaki teljesítményét az  (1)  bekezdésben meghatározott szempontok
figyelembevételével az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló kormányrendelet szerint az építési szerződésben
kell meghatározni.
(3) Ha a tervező egy bizonyos, egyértelműen beazonosítható építési terméket jelöl meg, az egyben az elvárt műszaki
teljesítmény meghatározását is jelenti, azzal, hogy ilyen esetben a  termék műszaki előírásában foglalt összes
teljesítménykategória lényegesnek tekintendő és az elvárt műszaki teljesítmény ezek szintje, osztálya vagy leírása.
(4) Amennyiben a  tervező az  építési termékeket nem a  (3)  bekezdés szerint jelöli meg, hanem az  építési termékekre
vonatkozóan elvárt műszaki teljesítményeket határoz meg, az  építészeti-műszaki dokumentáció az  építménybe
betervezett építési termékek elvárt teljesítményére vonatkozóan legalább a következő információt tartalmazza:
a) a tartószerkezet – előre gyártott építési elemek vagy késztermékek esetén –
aa) anyagának megjelölését, főbb méreteit,
ab) alkalmazott terméktípusának megnevezését, amennyiben már ismert;
b) a tartószerkezetnek az  állékonyság és mechanikai szilárdság szempontjából legjellemzőbb elvárt
teljesítményét, amennyiben azokra jogszabály vagy jogszabályban hivatkozott szabvány követelményt állapít
meg;
c) az egyéb építményszerkezetben az  építési terméknek a  felhasználás szempontjából legjellemzőbb
elvárt termékjellemzőit, amelyekre jogszabály vagy jogszabályban hivatkozott szabvány tűzvédelmi
(pl. tűzállósági határérték, tűzvédelmi osztály), épületenergetikai (pl. hőátbocsátási tényező), zajvédelmi vagy
egészségvédelmi követelményt állapít meg;
d) akadálymentes kialakítás esetén alkalmazott burkolatok, rácsok, kapaszkodók, lépcső elemek, ajtócsukó
berendezések és más speciális építési termékek elvárt teljesítményét;
e) amennyiben jogszabály, szabvány vagy a  tervezési program a  tervezett építmény szempontjából
közegészségügyi, biztonsági vagy más követelményeket tartalmaz, akkor a  követelmények teljesítéséhez
szükséges mértékben és részletezettséggel kell megadni az  alkalmazott építési termékek elvárt
teljesítményét;
f ) a létesítendő épületgépészeti rendszerek (fűtési, hűtési, gépi szellőztetési és használati melegvízelőállító) berendezéseinek elvárt termékjellemzőit, amennyiben az  épületek energetikai jellemzőinek
meghatározásáról szóló rendelet követelményt állapít meg.
(5) A  tervező a  kivitelezés megkezdéséhez szükséges kivitelezési dokumentáció elkészítése során az  elvárt műszaki
teljesítmények alapján meghatározza a  beépítésre kerülő építési termékeket. A  meghatározásnak a  termék
kereskedelmi forgalomból való beszerzéséhez elegendő információt kell tartalmaznia.
(6) Ha az  1.  melléklet az  építési termékre vonatkozóan a  jellemző beépítési mód függvényében lényeges
terméktulajdonságokat állapít meg, az  építési termék elvárt műszaki teljesítményét a  tervező ezekkel
a terméktulajdonságokkal is meghatározhatja.
(7) A (6) bekezdésben meghatározott feltételektől a tervező a beépítés feltételeinek függvényében eltérhet.
5. A teljesítmény igazolása 5. § (1) Az építési termék – a 7. §-ban felsorolt építési termékek kivételével – az építménybe akkor építhető be, ha termék
teljesítményét
a) a harmonizált szabvány által, vagy európai műszaki értékeléssel szabályozott termékek esetében a
305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseinek megfelelően, vagy
b) a termékre vonatkozó harmonizált európai szabvány hiányában a (2) és (3) bekezdés szerinti
teljesítménynyilatkozat igazolja.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott esetben a  teljesítménynyilatkozatot nem harmonizált európai
szabvány, nemzetközi szabvány, magyar szabvány, vagy 2013. július 1-je előtt kiadott hatályos építőipari
műszaki engedély alapján is ki lehet állítani, ha a  felsorolt dokumentumokból az  építési termék tervezett
felhasználása szempontjából lényeges, alapvető termékjellemzők, ezek vizsgálatának, értékelésének módszerei és
a  teljesítményállandóság értékelésének és ellenőrzésének a  305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
V. melléklete szerinti rendszere meghatározható.
(3) Ha a  (2)  bekezdés szerinti dokumentumok egyike, vagy a  dokumentumok összessége nem szolgáltat elegendő
információt a  teljesítménynyilatkozat kiállításához, a  gyártó – választása szerint – a  rendelkezésére álló
dokumentumok felhasználásával, belföldi célú betervezés és beépítés céljából, a  8.  § szerinti eljárással nemzeti
műszaki értékelést, vagy a  305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt eljárás szerint az  EGT
területén történő felhasználás céljából, európai műszaki értékelést készíttethet.
(4) Azoknak az építési termékeknek az esetében, ahol nincs elfogadott harmonizált európai szabvány és nem készült
európai műszaki értékelés, a teljesítménynyilatkozat legalább az alábbi adatokat és információt tartalmazza:
a) a terméktípus meghatározását, amelyre a teljesítménynyilatkozatot kiadták,
b) az építési termékek teljesítmény állandóságának értékelési és ellenőrzési rendszerét, a 305/2011/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet V. mellékletben szereplő rendszernek vagy rendszereknek megfelelően,
c) az egyes alapvető jellemzők értékelésére használt szabvány, nemzeti műszaki értékelés vagy a 11. § szerinti
építőipari műszaki engedély hivatkozási számát és kibocsátási dátumát,
d) az építési termék rendeltetését, a gyártó által figyelembe vett tervezett beépítési módját,
e) a nyilatkozatban szereplő egy vagy több rendeltetés vonatkozásában az alapvető jellemzők felsorolását,
f ) az építési termék teljesítményét, a  nyilatkozatban szereplő egy vagy több rendeltetés szempontjából
releváns alapvető jellemző tekintetében az 1. melléklet figyelembevételével,
g) az építési termék-szintek vagy osztályok szerinti, vagy leírásban, vagy számítás eredményeképpen megadott
teljesítményét a jogszabályban előírt követelményekre vonatkozóan,
h) a c)  pontban felsorolt, olyan alapvető jellemzők tekintetében, amelyekre nincs megállapítva a  termék
teljesítménye, az  NPD (No Performance Determined – nincs meghatározott teljesítmény) betűket kell
feltüntetni.
(5) A  termék teljesítmény állandóságának értékelésére és ellenőrzésére a  (2)  bekezdésben felsorolt esetekben
a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet V. melléklet 2. pontja szerinti kijelölt szervezetek jogosultak,
amennyiben a  kijelölési területük kiterjed a  teljesítménynyilatkozat alapját képező szabványra vagy a  szervezet
az  adott termékkörben nemzeti műszaki értékelés kiadására jogosult, továbbá a  még hatályos építőipari műszaki
engedélyt kidolgozta. A  szervezeteknek meg kell felelniük a  305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
szerinti bejelentett szervezetekre vonatkozó követelményeknek.
6. § A honvédelmi és katonai célú építményekbe a NATO értékelési eljárás szerinti igazoló dokumentummal rendelkező
építési termékek további hazai teljesítményértékelési és minősítési eljárás nélkül betervezhetők és beépíthetők.
7. § (1) Ha az építési termék egyedi, az építkezés helyszínén gyártott, vagy műemlék építménybe beépített, illetve bontott,
hagyományos vagy természetes építési termék és a  gyártó által önkéntesen kiadott teljesítménynyilatkozat nem
áll rendelkezésre, az építési termék akkor építhető be, ha a beépítéséért felelős műszaki vezető az építési naplóban
tett nyilatkozatával igazolja, hogy az  építési termék tervezett beépítése megfelel az  Étv. 41.  §-ában foglaltaknak.
Az  igazoláshoz a  felelős műszaki vezető szakértő, szakértői intézmény vagy akkreditált vizsgálólaboratórium
közreműködését is igénybe veheti.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetekben a  gyártó önkéntes teljesítménynyilatkozatot tehet az  5.  §
(1) bekezdésében meghatározottak szerint, ha
a) ezt a felhasználóval, tervezővel kötött szerződése rögzíti,
b) ezt a termék speciális jellege, vagy a beépítés különleges követelményei vagy más körülmények indokolják.
(3) Ha az építési termékre nem vonatkozik harmonizált európai szabvány és nem adtak ki európai műszaki értékelést
és olyan építési termékkörbe tartozik, amelyre a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet V. melléklete
szerinti 1+, 1 vagy 2+ rendszer alkalmazását írja elő az  Európai Bizottság vonatkozó határozata, az  (1)  bekezdés
szerinti mentesség akkor vehető igénybe, ha az igazoláshoz a felelős műszaki vezető szakértő, szakértői intézet vagy
akkreditált vizsgáló laboratórium közreműködését dokumentáltan igénybe vette.
6. Nemzeti műszaki értékelés 8. § (1) Nemzeti műszaki értékelés kiállítható európai értékelési dokumentum, 2013. július 1-je előtt kiadott, hatályos
építőipari műszaki engedély, a  kölcsönös elismerés elve alapján figyelembe vett külföldi forgalomba hozatali
engedély, vagy más, az  építési termék teljesítményét hitelesen igazoló műszaki dokumentum, tanúsítvány vagy
akkreditált vizsgáló laboratórium vizsgálati jelentése alapján.
(2) A  felhasznált műszaki dokumentumnak értékelhető információt kell tartalmaznia az  építési termék
tervezett felhasználása, alapvető termékjellemzői, a  termékjellemzők szintje, osztálya vagy kategóriája,
a teljesítményértékelés módja vagy a teljesítmény állandóság ellenőrzése szempontjából.
(3) Ha az igazoló dokumentum a hatályos jogszabályi követelményeknek (mérési módszerek stb.) és a (2) bekezdésben
foglalt tartalmi követelményeknek megfelel és így a  nemzeti műszaki értékelés alátámasztására alkalmas, úgy azt
az eljárás során a műszaki értékelő szervezet figyelembe veszi.
(4) A  nemzeti műszaki értékelést az  európai műszaki értékelések kidolgozására külön jogszabály szerint kijelölt
műszaki értékelő szervezet készítheti a gyártó, illetve meghatalmazott képviselője megbízása alapján. Az eljárásra
és a  szervezetekkel szemben támasztott követelményekre a  305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
műszaki értékelő szervezetekre vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(5) Az  építési termék lényeges termékjellemzőjének, az  alapanyagok minőségének vagy a  gyártás eljárásának
megváltozása esetén a  nemzeti műszaki értékelést szükséges módosítani vagy felülvizsgálni. A  nemzeti műszaki
értékelést vissza kell vonni a piacfelügyeleti hatóság határozata alapján, a gyártó kérésére, továbbá a 305/2011/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet 17.  cikk (5)  bekezdése szerint, harmonizált európai szabvány párhuzamos
hatályosság időszakának leteltével.
9. § (1) Az  építési termék gyártójának vagy meghatalmazott képviselőjének írásos megbízása esetén a  műszaki értékelő
szervezet a  műszaki dokumentáció kézhezvételétől számított 30 napon belül munkaprogramot készít, amelyben
feltünteti a  nemzeti műszaki értékelés elkészítéséhez szükséges számítások, helyszíni értékelések, laboratóriumi
vizsgálatok és egyéb feladatok tervét, a kidolgozás várható időtartamát, valamint a figyelembe vehető, a termékre
vonatkozó műszaki dokumentumok listáját.
(2) A nemzeti műszaki értékelés kidolgozásának eljárása során figyelembe kell venni a 305/2011/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet 20.  cikk (1)  bekezdésében megállapított elveket. A  gyártó kérésére az  innovatív termékek és
a gyártási titkot tartalmazó műszaki részleteket bizalmasan kell kezelni.
(3) A nemzeti műszaki értékelés tartalmazza legalább
a) az építési termék általános leírását és felhasználási területét;
b) a termék gyártó által meghatározott rendeltetése szempontjából lényeges, továbbá a  gyártó és a  műszaki
értékelést végző szervezet által közösen megállapított alapvető tulajdonságok felsorolását és a  szintekkel,
osztályokkal, értékkel vagy leírással meghatározott termékjellemzőket;
c) azokat a  módszereket és feltételeket, amelyek ezen alapvető jellemzők tekintetében a  termék
teljesítményének értékeléséhez szükségesek;
d) a nemzeti műszaki értékelés azonosító számát;
e) a műszaki értékelő szervezet nevét, címét;
f ) a gyártó vagy meghatalmazott képviselőjének nevét és címét;
g) a gyártóhely címét és
h) a műszaki értékelést készítő szervezet cégszerű aláírását, az aláírók nevét és beosztását.
(4) A  nemzeti műszaki értékelésben szükséges meghatározni az  alkalmazandó üzemi gyártásellenőrzés alapelveit,
figyelembe véve a szóban forgó építési termék gyártási eljárásának körülményeit, ha erre vonatkozóan jogszabály
előírást nem tartalmaz. A  nemzeti műszaki értékelésnek meg kell határoznia az  Európai Bizottság határozatainak
megfelelően a  teljesítmény állandóságának értékelésénél és ellenőrzésénél alkalmazható rendszert, összhangban
a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet V. mellékletével.
(5) A nemzeti műszaki értékelés kidolgozásának időtartama a műszaki dokumentáció és a termékminták rendelkezésre
bocsátásától számított legfeljebb 90 nap. Ettől eltérő időtartamban a munkaprogram alapján a műszaki értékelő és
a megrendelő megállapodhat.
7. A kölcsönös elismerés szabályai 10. § Az építési termékre vonatkozó harmonizált szabvány vagy európai műszaki értékelés hiányában az  olyan
építési termék, amelyet az  ott irányadó előírásoknak megfelelően az  Európai Unió valamely tagállamában
vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoztak forgalomba, vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak elő, betervezhető és beépíthető, ha az előírások az élet-
és egészségvédelem, a biztonság és az adott célra való alkalmasság tekintetében az e rendeletben meghatározottal
egyenértékű védelmet nyújtanak.
8. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
12. § Az építési termékek műszaki követelményeinek, megfelelőség igazolásának, valamint forgalomba hozatalának és
felhasználásának részletes szabályairól szóló 3/2003. (I. 25.) BM–GKM–KvVM együttes rendelet 5.  §-ának előírásai
szerint 2013. július 1-je előtt kiadott építőipari műszaki engedély az  érvényességének idejéig, de legfeljebb
2018. július 1-jéig hatályban marad. Az építőipari műszaki engedély alapján végzett első típusvizsgálatok vizsgálati
eredménye felhasználható teljesítménynyilatkozat kiadására.
13. § (1) E  rendelet 7.  §-a az  építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a
89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. március 9-i 305/2011/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet 5. cikkével összeegyeztethető rendelkezéseket állapít meg.
(2) E  rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok, valamint az  információs társadalom szolgáltatásaira
vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, a  98/48/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvvel módosított, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében
előírt előzetes bejelentése megtörtént.
14. § (1) Az építésfelügyeleti bírságról szóló 238/2005. (X. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) 1/A. § (2) bekezdésében
az „az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, az építésügyi hatósági szolgáltatásról
szóló kormányrendeletben” szövegrész helyébe az  „a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 94. § (1) bekezdés a) pontjában” szöveg lép.
(2) Az R1. 1. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
 (3) Hatályát veszti az R1. 3. § (2) bekezdés c) pontja.
15. § A Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdés l)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(Közlekedési hatóságként első fokon az Útügyi, Vasúti és Hajózási Hivatal jár el:)
„l) a  forgalmazási követelmények szabályozása tekintetében – az  építési termékek kivételével – a  közlekedésért
felelős miniszter szabályozási feladatkörébe tartozó vasúti és közúti termékek megfelelőségértékelését végző
megfelelőségértékelő szervezetek kijelölése, ellenőrzése, valamint a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és
folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szolgáltatás felügyelete,”
(során)
16. § Az egyes építésügyi szakmagyakorlási tevékenységekről szóló 192/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 1.  melléklet
I. fejezet 10. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A vizsgázó ismerje:)
„10. az  építési termékek teljesítménynyilatkozatára, beépítési feltételeire, továbbá a  CE jelölés alkalmazására
vonatkozó előírásokat,”
17. § A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról és a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságokról szóló
320/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdés k) pont kb) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Hivatal
ellátja az  építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a  89/106/EGK tanácsi
irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. március 9-i 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet)
„kb) 39.  cikke és V.  melléklet 2.  pontja, valamint az  építési termék építménybe történő betervezésének és
beépítésének, ennek során a  teljesítmény igazolásának részletes szabályairól szóló kormányrendelet szerinti
az építési termékek teljesítmény állandóságának értékelésébe és ellenőrzésébe bevont szervezetek”
(kijelölésével és bejelentésével kapcsolatos feladatokat.)
18. § A BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság piacfelügyeleti eljárásának részletes szabályairól szóló 367/2012.
(XII. 17.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A BM OKF a bírság kiszabása során az eset összes körülményét figyelembe veszi, különösen)
„h) a megfelelőségigazolás, teljesítménynyilatkozat, vagy a tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítvány tartalmát,”
19. § Hatályát veszti a  területrendezési, a  településrendezési és az  építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló 40/1999.
(IV. 23.) FVM rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1131/2013. (III. 14.) Korm. határozata a fizetési nehézségekkel küzdő, a Nemzeti Eszközkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felé fennálló, illetve egyéb fizetési kötelezettségeiket nem teljesítő bérlőkkel kapcsolatos problémák megoldása érdekében szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány felhívja a) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az érintett miniszterek bevonásával dolgozza ki a fizetési nehézségekkel,
adósságcsapdával küzdő, a Nemzeti Eszközkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felé fennálló, illetve
egyéb fizetési kötelezettségeiket nem teljesítő bérlőkkel kapcsolatos problémák megoldása érdekében
szükséges intézkedéseket, és a javaslatokról készített előterjesztést nyújtsa be a Kormány számára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter emberi erőforrások minisztere belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2013. április 30.
b) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. a) ponthoz kapcsolódóan, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen Működő Részvénytársaság és az érintett miniszterek bevonásával mérje fel az állam tulajdonában
lévő, a Nemzeti Eszközkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság tevékenységéhez bevonható lakáscélú
vagy ilyen célra alkalmas ingatlanok körét, ennek keretében készítsen előzetes költségkalkulációt az ingatlanok
lakhatóvá tételéhez szükséges forrásigényről; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere belügyminiszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. április 15.
2. A Kormány az Ócsai Szociális Családiház-építési Program keretében épülő lakópark ingatlanai vagyonkezelésének
egyes kérdéseiről szóló 1541/2012. (XII. 4.) Korm. határozat 2. pontját visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
339/2015. (XI. 10.) Korm. rendelete a CSABA METÁL Zrt. Békéscsabán és Szeghalmon megvalósuló beruházásaival összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek
a) a Békéscsaba közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti Békéscsaba 0961/45
és 0960/37 helyrajzi számok alatt nyilvántartott földrészleteken, illetve az  ezekből a  földrészletekből
telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken,
b) a Szeghalom közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti Szeghalom
2208 helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleten, illetve az ebből a földrészletből telekalakítási eljárások
jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken
megvalósításra kerülő üzem és az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására
irányuló beruházással (a továbbiakban együtt: Beruházások) függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek a  Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Békés Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1579/2013. (VIII. 28.) Korm. határozata az adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló Egyezmény és az adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló Egyezményt módosító Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért az  adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló Egyezmény (a  továbbiakban:
Egyezmény) és az  adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló Egyezményt módosító
Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény és a  Jegyzőkönyv
bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény és a Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja az  Egyezmény és a  Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény és
a  Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítását követően annak az  Országgyűléshez történő benyújtását.
A Kormány a törvényjavaslat előadójának a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
229/2018. (V. 22.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Tállai Andrást 2018. május 22-ei hatállyal a Pénzügyminisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1618/2013. (IX. 5.) Korm. határozata a Konfuciusz Intézetek Közép- és Kelet-európai Regionális Oktatási Centruma létrehozásának támogatásáról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy Budapest központtal nem anyanyelvi kínai nyelvtanárok részére, anyanyelvi tanárok
által vezetett kihelyezett kínai nyelvtanár-képzések, egyéb szak- és továbbképzések, illetve konferenciák kerüljenek
megrendezésre, amelyek egyben a  kínai–magyar kétoldalú kapcsolatok fejlődésében és erősítésében kiemelt
szerepet játszanak.
2. A  Kormány az  1.  pontban meghatározottak érdekében támogatja a  Konfuciusz Intézetek Közép- és Kelet-európai
Regionális Oktatási Centrumának létrehozását.
3. A  Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Konfuciusz
Intézetek Közép- és Kelet-európai Regionális Oktatási Centrumának megvalósítása érdekében az  Eötvös Loránd
Tudományegyetem részére 2014. január 1. napjától 2017. december 31. napjáig évente 20 millió forint költségvetési
támogatás forrásának biztosításáról intézkedjen.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az éves költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1153/2017. (III. 20.) Korm. határozata a Győr-Pér repülőtér fejlesztéséről.
A Kormány
 1. egyetért a Győr-Pér repülőtér főépületének felújításával és fejlesztésével (a továbbiakban: beruházás);
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pont szerinti beruházás megvalósítása érdekében a Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet javára 177,0 millió forint forrást biztosítson;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával
Határidő: 2017. december 31.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti beruházás megvalósításához
szükséges intézkedésekről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2010. (I. 29.) PM tájékoztatója a Magyar Államkincstár által vezetett lakástámogatási számlára vonatkozó üzleti feltételek megállapításáról.
A 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet 6. § (5) bekezdése alapján a kincstári körbe tartozó költségvetési szervek által nyújtott munkáltatói
kölcsönök Magyar Államkincstárban történő kezelésének üzleti feltételeit az alábbiak szerint állapítom meg:
1. A Magyar Államkincstár a kincstári körbe tartozó költségvetési szervvel, valamint a munkáltatói kölcsönben részesített
munkavállalóval erre vonatkozóan megkötött szerződés alapján 1.1. teljeskörűen ellátja a munkáltatói kölcsönök folyósításának, beszedésének, azok nyilvántartásainak feladatait;
1.2. elkészíti és átadja a költségvetési szerv és annak munkavállalója részére a szükséges elszámolásokat, igazolásokat;
1.3. teljeskörűen ellátja a munkáltatói kölcsön önkéntes visszafizetése elmaradása esetén szükségessé váló
követeléskezelés előkészítésének és végrehajtásának feladatait, ideértve a kölcsön biztosítékai jogi érvényesítéseit is.
2. A Kincstár az általa nyújtott szolgáltatások ellátásáért a munkáltatói kölcsönben részesített munkavállalók felé kezelési
költséget számít fel. 2.1. A kezelési költség összege egyéves szintre megállapított, a naptári év időtartama alatt állandó mérték
alkalmazásával kerül meghatározásra. A kezelési költség összege meghatározásához alkalmazott mérték a 2.2. számú
alpont alatt írt időtartam évei között változhat. 2.2. A kezelési költség a Kincstár és a munkáltatói kölcsönben részesített munkavállaló között megkötött
megállapodás aláírása időpontjától a visszafizetés biztosítékai felszabadításának időpontjáig kerül felszámításra.
2.3. A kezelési költség tárgyévi számításának vetítési alapja a tárgyévet megelőző év utolsó napján fennálló
munkáltatói kölcsöntartozás összege. A munkáltatói kölcsön folyósításának évében a tárgyévet megelőző év utolsó
napjának a munkáltatói kölcsön folyósítása napját kell tekinteni.
2.4. A munkáltatói kölcsön utolsó törlesztő részlete visszafizetésének időpontjától a kezelési költség egy havi összege
megegyezik a visszafizetés évére megállapított egyhavi kezelési költség összegével.
2.5. A munkáltatói kölcsön kölcsöntartozásának egy összegben történő visszafizetése esetén a Kincstár az egy
összegben visszafizetett kölcsöntartozás összegére egy 12 naptári hónapra megállapított egyszeri kezelési költséget
számít fel. Az így megállapított kezelési költség összege nem lehet kevesebb, mint a visszafizetés éve egészére
megállapított kezelési költség összege. Az egy összegben visszafizetett kölcsöntartozás kezelési költségének
megfizetése a visszafizetés napjával, egy összegben válik esedékessé.
2.6. A kezelési költség összege a Kincstár részéről nyújtott szolgáltatás valamennyi díjtételét tartalmazza.
2.7. A kezelési költség összege meghatározásához alkalmazott mérték százalékban kifejezett értéke: 1,5%.
2.8. A kezelési költség összegét a Kincstár a munkáltatói kölcsön havi törlesztő részleteivel egyidejűleg szedi be,
megfizetésének esedékessége a tárgyhó 10. munkanapja. 3. A Kincstár az általa nyújtott szolgáltatások ellátásáért a költségvetési szerv felé lebonyolítási díjat számít fel.
3.1. A lebonyolítási díj összege egyéves szintre megállapított, a naptári év időtartama alatt állandó mérték
alkalmazásával kerül meghatározásra. A lebonyolítási díj összege megállapításához alkalmazott mérték a 3.2. számú
alpont alatt írt időtartam évei között változhat. 3.2. A lebonyolítási díj a Kincstár és a költségvetési szerv között megkötött szerződés aláírása napjától a szerződés
megszűnése időpontjáig kerül felszámításra. 3.3. A lebonyolítási díj számításának vetítési alapja naptári negyedévenként kerül megállapításra. A naptári
negyedévekre felszámított lebonyolítási díj meghatározásának alapjául a munkáltatói kölcsönök, a naptári negyedév
utolsó napján fennálló kölcsöntartozásainak mindösszesen vett összege szolgál. A Kincstár a lebonyolítási díj
felszámítása során, a munkáltatói kölcsönök kölcsön-tartozásainak létrejöttét a Kincstár és az Intézmény
munkavállalója között, a munkáltatói kölcsön folyósításának/beszedésének részletes feltételeit tartalmazó szerződés
aláírása időpontjához köti. 3.4. A munkáltatói kölcsönök kölcsöntartozásainak egy összegben történő visszafizetése esetén a Kincstár az egy
összegben visszafizetett kölcsöntartozások összegére egy négy naptári negyedévre megállapított egyszeri
lebonyolítási díjat számít fel. Az így megállapított lebonyolítási díj meghatározása során, naptári negyedévnek az egy
összegben történő visszafizetés naptári negyedévét kell tekinteni. Az ebben a naptári negyedévben, az annak utolsó
napján fennálló kölcsöntartozások mindösszesen vett összegébe az egy összegben visszafizetett kölcsöntartozás
összege beleszámít. 3.5. Amennyiben a szerződés azon okból szűnik meg, mert a Kincstár által folyósított munkáltatói kölcsönök
visszafizetése biztosítékai érvényesítésére/felszabadítására indított eljárások valamennyi kölcsön valamennyi
biztosítéka esetén befejeződtek, és ezen időponttól számítva az Intézmény „Lakásépítés és -vásárlás munkáltatói
támogatása” elnevezésű számlája egy éven keresztül folyamatosan nulla egyenleget mutat, úgy a lebonyolítási díj
számítása vetítési alapjának azt a negyedévet kell tekinteni, amely negyedévben a biztosítékok
érvényesítésére/felszabadítására indított eljárások valamennyi kölcsön valamennyi biztosítéka esetén befejeződtek.
3.6. A lebonyolítási díj összege megállapításához alkalmazott mérték százalékban kifejezett értéke: 1%.
3.7. A lebonyolítási díj összege a Kincstár részéről nyújtott szolgáltatások valamennyi díjtételét tartalmazza, ideértve a
46/2009. (XII. 30.) PM rendelet rendelkezései szerint megállapított pénzforgalmi szolgáltatások díjtételeit is.
3.8. A lebonyolítási díj megfizetésének esedékessége a tárgynegyedévet követő hónap 10. munkanapja, a megfizetés
az erről kiállított számla alapján történik. 4. A fentiek szerint megállapított üzleti feltételek 2010. december 31-ig érvényesek.
Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
66/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a honvédelmi miniszter javaslatára
Kun Szabó Istvánt a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2014. július 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1322/2014. (V. 30.) Korm. határozata a Budai Lovas- és Szabadidőközpont megvalósításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a Budai Lovas- és Szabadidőközpont (a továbbiakban: beruházás) megvalósítását célzó koncepcióval;
 2. egyetért azzal, hogy a beruházás Budapest III. kerületének közigazgatási területén belül valósuljon meg;
 3. egyetért azzal, hogy a beruházás építtetője a Nemzeti Sportközpontok legyen;
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján – az  emberi erőforrások
miniszterének és a  vidékfejlesztési miniszter bevonásával – tegyen javaslatot a  beruházás megvalósítására
alkalmasnak ítélt ingatlanokra, továbbá a beruházás megvalósításához szükséges ingatlanokra vonatkozóan tegye
meg a szükséges intézkedéseket a Nemzeti Sportközpontok építési jogosultsága biztosítása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
vidékfejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
 5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  vidékfejlesztési minisztert, hogy a  Nemzeti Sportközpontok útján
dolgozzák ki a beruházás szakmai programját, továbbá a Kormánynak a beruházás szakmai programjára vonatkozó
döntése függvényében nyújtsanak be előterjesztést a  Kormány számára a  beruházás ütemezéséről és a  források
évenkénti megbontásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2014. július 15.
 6. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, az 5. pont
szerinti feladatokhoz 2014. évben szükséges 15,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel, a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
13. Sportintézmények cím, 2. Nemzeti Sportközpontok alcím javára a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
491/2010. (VIII. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. augusztus 3-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-795-0143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. július 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a 60. életév betöltése előtt senki se kaphasson öregségi nyugdíjat?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdésben tartott eredményes népszavazás következtében azon
állampolgárok esetében, akik a jelenleg hatályos jogszabályok értelmében 60. életévük betöltése előtt
korkedvezményes öregségi nyugdíjat, illetve előrehozott öregségi nyugdíjat vettek igénybe, megszűnne
a nyugellátás igénybevételére vonatkozó jogosultságuk. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint ez, egy
már jogszerűen megszerzett jogosultságot szüntetne meg, mellyel sérülne a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló
1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság szerves részét képező
jogbiztonság elve.
Az Országos Választási Bizottság és az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint az Alkotmány módosítására
csak az Alkotmány 24. § (3) bekezdésében foglalt eljárási rendben kerülhet sor, a népszavazás még közvetett módon
sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB,
40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok].
A Testület álláspontja szerint a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség
követelményének sem, tekintettel arra, hogy abból nem derül ki, hogy a népszavazási kérdésben kívánt szabályozás
mikortól kerülne bevezetésre.
Az Nsztv. 10. § b) és c) pontja alapján az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani és nem felel meg a törvényben foglalt követelménynek.
II. A határozat az Alkotmány 2. § (1) és a 24. § (3) bekezdésein, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) és c) pontján és a 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
407/2018. (IX. 3.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Dr. Bóka Jánost 2018. szeptember 1-jei hatállyal az Igazságügyi Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök