text:
15/2013. (IV. 24.) ORFK utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv ügyeleti szolgálata és a közreműködésével teljesítendő jelentési és tájékoztatási kötelezettség rendjéről.
Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv ügyeleti szolgálatai, valamint a  Nemzeti Koordinációs Központ
részére előírt feladatokkal kapcsolatos jelentési és tájékoztatási kötelezettség teljesítésének szakszerű végrehajtása érdekében
kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed az  Országos Rendőr-főkapitányságra, a  Készenléti Rendőrségre, a  Repülőtéri
Rendőr Igazgatóságra, a  Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetre (a továbbiakban: BSZKI), a  megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságokra, valamint a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre.
2. Az utasítás alkalmazásában:
a) állandó ügyelet: a  rendőri munka folyamatosságát biztosító, a  jelentési kötelezettség rendjét teljesítő,
a  rendkívüli eseményekkel összefüggésben az  elsődleges intézkedések megtétele érdekében intézkedő
szolgálat,
b) ideiglenes ügyelet: állandó ügyelet hiányában, időlegesen, meghatározott célra létrehozott ügyeleti forma.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. Ügyeleti szolgálat működtetése
3. A szolgálati feladatok maradéktalan végrehajtása érdekében állandó ügyeleti szolgálatot kell működtetni:
a) az Országos Rendőr-főkapitányságon (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségnél (a továbbiakban: KR);
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságon (a továbbiakban: RRI);
d) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokon;
e) a rendőrkapitányságokon;
f ) a határrendészeti kirendeltségeken;
g) a közös kapcsolattartási szolgálati helyeken és a rendészeti együttműködési központon;
h) az őrzött szállásokon;
i) az egyéb rendőri szerveknél, ahol azt az illetékes vezető elrendeli.
4. Azoknál a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságoknál, ahol az ügyeleti szolgálat feladatait Tevékenység-irányítási
Központ látja el, a II. fejezet 3., 7., 8. és 10. főcímében, valamint a III. fejezetében foglalt rendelkezések a Tevékenységirányítási Központok átmeneti működéséről és egyes ORFK utasítások módosításáról szóló 20/2012. (XI. 30.)
ORFK utasításban meghatározottakra tekintettel értelemszerűen alkalmazandók.
5. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok és a megyeszékhelyi rendőrkapitányságok ügyeleteit a szerv vezetője
által meghatározott elhelyezéssel összevontan kell működtetni. Az  összevont ügyelet, illetve az  oda beosztott
ügyeletesek feladatkörét a szerv vezetőjének egyértelműen meg kell határoznia.
6. Azoknál a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságoknál, ahol az  ügyeletek 5.  pont szerinti összevonása gazdasági
vagy más egyéb okból nem célszerű, az összevonástól az illetékes megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság vezetőjének
indokolt kérelme alapján el lehet tekinteni. A  kérelemről az  ORFK rendészeti főigazgatója dönt. Elbírált kérelmek
esetén ismételt kérelmet nem kell benyújtani.
2. Az ügyeleti szolgálati formákkal kapcsolatos alapvető rendelkezések
7. A szervek vezetői állandó ügyeleti szolgálatot a szerv állománytáblázata szerint rendszeresített státusszal és a hozzá
rendelt létszámmal alakítanak ki. Törekedni kell arra, hogy az ügyeleti szolgálatot ellátók csak kinevezett ügyeletesek
legyenek.
8. A kiemelkedően súlyos rendkívüli események során a  konkrét ügyekben teendő elsődleges intézkedések gyors,
szakszerű és hatékony végrehajtásának érdekében vezető ügyeleti szolgálatot kell működtetni, melyet a szervezeti
egységek és elemek (osztályvezetői szinttől) vezetői havi bontású ütemterv alapján, hivatali munkaidőn túl, készenléti
jelleggel látnak el.
9. Szükség esetén a  rendőri szerv vezetője megerősítő erőt vezényel ügyeleti szolgálatra a  helyi viszonyok, a  terület
közbiztonsága, valamint a mindenkori bűnügyi és határrendészeti helyzet függvényében, illetve kiemelt fontosságú
eseménnyel összefüggésben az állandó ügyelet tehermentesítése, a szolgálat zavartalan ellátása érdekében.
10. Magasabb készenlétbe helyezés és különleges jogrend kihirdetése esetén az  általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség) Összesített Készenlétbe Helyezési Terve alapján az ügyeleti
szolgálatokat meg kell erősíteni, szükség esetén az  állandó ügyeleteken túl ideiglenes ügyeleti szolgálatokat kell
szervezni.
11. Az ORFK állandó ügyeleti szolgálatát (a továbbiakban: ORFK Főügyelet) az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Ügyeleti
Osztály (a továbbiakban: Ügyeleti Osztály) látja el. A Tevékenység-irányítási Központok az ORFK Főügyelet szakmai
irányítása alá tartoznak.
3. Az országos eseménykövető és jelzőrendszer 12. Az országos eseménykövető és jelzőrendszer (a továbbiakban: MONITORING) működtetéséből adódó rendőrségi
feladatokat a rendőri szervek ügyeletei végzik.
13. MONITORING I. készenléti fokozat: a  békeidőszakban teljesítendő jelentéstételi kötelezettségen alapul, amelyet
a rendőri szervek ügyeletei az általános jelentési kötelezettségen felül a megyei (fővárosi), helyi védelmi bizottságok
részére is teljesíteni kötelesek az 1. melléklet 1–8., 12. A., 12. B., 17., 43., 44. B., 44. C., 44. E., 44. F., 87. B–D., 90. pontjaiban
megjelölt események, valamint a védelmi bizottság intézkedésében meghatározottak tekintetében.
14. MONITORING II. készenléti fokozat: Magyarország miniszterelnöke – a Belügyminisztérium vagy az általa meghatározott
egyes esetekben az Alkotmányvédelmi Hivatal riasztási rendszerén keresztül – rendeli el békeidőszakban, különleges
jogrend kihirdetésére alapot adó események bekövetkezése, illetve veszélye esetén, egyben meghatározza a résztvevő
szerveket, az általuk biztosítandó információ körét, módját és idejét, amely jelentési kötelezettséget a rendőri szervek
ügyeletei az általános jelentési kötelezettségen felül kötelesek teljesíteni az elrendelésben meghatározottak szerint.
15. Az ügyeleti szolgálatok részére a  MONITORING II. készenléti fokozat továbbrendelése a  2.  mellékletben szereplő
típusszöveggel történik. A  MONITORING II. készenléti fokozat elrendeléséről kapott értesítést követően – további
intézkedések megtételét megelőzően – az  elrendelés jogosságát az  ORFK Főügyelet visszahívással ellenőrzi
az elrendelő által megadott telefonszámokon.
16. A MONITORING II. készenléti fokozat elrendelése esetén, amennyiben az  elrendelő mást nem határoz meg,
az  információkat a  szervek ügyeletei az  általános jelentési kötelezettségen felül a  megyei (fővárosi) védelmi
bizottságnak, illetve a helyi védelmi bizottságnak jelentik.
4. Az ügyeleti szolgálatok szakmai irányítása, a szolgálatok szervezési elvei
17. Az ORFK Főügyelet szakmai irányítása alá tartoznak:
a) az RRI ügyelete;
b) a KR főügyelete;
c) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok ügyeletei;
d) a Tevékenység-irányítási Központok.
18. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok ügyeleteinek szakmai irányítása alá tartoznak az illetékességi területükön
működő:
a) rendőrkapitányságok ügyeletei;
b) határrendészeti kirendeltségek ügyeletei;
c) őrzött szállások ügyeletei;
d) a közös kapcsolattartási szolgálati helyek és a rendészeti együttműködési központok ügyeletei.
19. Az RRI ügyeletének – jelentőszolgálati szempontból – felügyelete alá tartozik:
a) a Közrendvédelmi-, Utasbiztonsági-, Határrendészeti Osztály szolgálatirányító parancsnoka;
b) a Szakértői Alosztály referense;
c) az Idegenrendészeti Osztály vizsgálója;
d) a Bűnügyi Igazgatóság ügyeletes nyomozója (az RRI bűnügyi igazgatóhelyettese által meghatározott
esetekben);
e) az Őrzött Szállás szolgálatban lévő állománya.
20. A KR főügyeletének szakmai irányítása alá tartoznak a KR-nél működtetett ügyeleti szolgálatok:
a) a KR Gazdasági Igazgatóság híradó ügyelete;
b) a KR Különleges Szolgálatok Igazgatósága (a továbbiakban: KSZI) Állami Futárszolgálat ügyelete;
c) a KR Személy- és Objektumvédelmi Igazgatóság (a továbbiakban: KR SZOVIG) Tűzszerész Szolgálat ügyelete;
d) a KR KSZI Pénzkísérő Szolgálat ügyelete.
21. A rendőrkapitányság ügyeletének alárendeltségébe tartoznak a 3. pont i) alpontja alapján az illetékességi területén
létrehozott és működő rendőrőrsök ügyeletei.
22. A határrendészeti kirendeltségek és határrendészeti tevékenységet ellátó szervezeti elemek ügyeleteinek
alárendeltségébe tartoznak a 3. pont i) alpontja alapján, az illetékességi területén létrehozott határátkelőhelyek és
a kihelyezett szolgálati helyek ügyeletei, valamint az ideiglenes határátkelőhelyek.
23. Az ügyeletes a rendőri szerv vezetőjének távollétében vagy hivatali munkaidőn kívül a vezető jogszabályi felhatalmazás
alapján átruházott jogkörében, egyéb esetekben a kiadmányozási jog gyakorlójaként jár el.
24. A rendőri szerv ügyeletére érkező hívásokat (segélyhívások, városi hívások) a hívó fél előzetes tájékoztatását követően
lehet rögzíteni. A hangrögzítés tényéről szóló tájékoztatást gépi hangbemondással kell biztosítani.
25. Azokon az ügyeleteken, ahol az automatikus tájékoztatás technikailag nem megoldott vagy technikai hiba lépett fel,
ott a bejelentés megtétele előtt – amennyiben a késedelem veszéllyel nem jár, illetve nem késlelteti az egyébként
megteendő sürgős intézkedést – a bejelentő részére szóban kell megadni a szükséges felvilágosítást.
26. Az ügyeletekre így beérkező hívásokat csak olyan rendőrségi mellékre, illetve munkaállomásra lehet továbbkapcsolni,
amelyen a  hangrögzítés megoldott és a  beszélgetést rögzítik. Az  előzetes felvilágosítás során tájékoztatni kell
a bejelentőt, hogy – amennyiben kifogásolja a hangrögzítés tényét – bejelentését bármely rendőri szerv ügyeletén
személyesen is megteheti. A  közvetlen vezetőnek az  ügyeletesi állomány részére a  feladat végrehajtásával
kapcsolatosan felkészítést vagy eligazítást kell tartani.
27. A közös elhelyezésből adódóan a Budapesti Rendőr-főkapitányság Központi Ügyeleti Főosztály ügyeletvezetőjének
az  ORFK Főügyelet felé történő szóbeli jelentéseit az  időpont pontos dokumentálása és a  szóbeli jelentés
hanganyagának visszakereshetősége érdekében telefonon is meg kell tennie.
28. A szolgálat átadás-átvétel során a  szolgálatot kezdő ügyeletes a  rendelkezésre álló információk alapján köteles
megismerni a szolgálatba lépését megelőző 72 óra időtartamban történt, az 1. melléklet alapján „kiemelt rendkívüli”
kategóriába tartozó események anyagait, valamint az ügyeleti szolgálatot érintő feladat-meghatározásokat.
5. Az országos rendőrfőkapitánynak az ORFK Főügyelet ügyeletvezetője részére átruházott jogkörei,
a nevében foganatosított elsődleges intézkedések, valamint a rendőri szervek vezetőinek az átruházott
jogkörükkel kapcsolatos egyéb feladatai
29. Az ORFK Főügyeletének ügyeletvezetője (a továbbiakban: ügyeletvezető) hivatali munkaidőn kívül az  országos
rendőrfőkapitány alábbi jogkörei vonatkozásában gyakorolja a  kiadmányozás jogát, valamint nevében az  alább
felsorolt elsődleges intézkedéseket teheti:
a) panaszügyekben megteszi az elsődleges és szükséges intézkedéseket, ennek során:
aa) megadja a felvilágosítást a jogorvoslat előterjesztéséhez,
ab) rendőri intézkedés elmulasztása esetén intézkedik annak utólagos foganatosítására,
ac) intézkedik a szakszerűtlen rendőri intézkedés hibáinak megszüntetésére,
ad) intézkedik a rendőr mulasztására, jogsértő magatartására utaló panasz esetén a panaszra okot adó
körülmények megszüntetésére, továbbá a közvetlen szolgálati elöljáró, az ügyész, a Nemzeti Védelmi
Szolgálat és a fegyelmi munkatárs szükség szerinti tájékoztatására;
b) külképviseletek biztonságát közvetlenül veszélyeztető helyzetben a  szükséges rendőri intézkedéseket
elrendelheti;
c) a jogszabályokban meghatározott esetekben elrendelheti az útzár, valamint a csapaterő alkalmazását;
d) indokolt esetben berendelheti az  érintett szervezeti egység(ek), szakterület(ek) vezetőjét, készenléti
ügyeleteseit, intézkedhet a társszervek vezetőjének tájékoztatására, valamint kérheti e szerveket a szükséges
intézkedések megtételére;
e) jogosult az esemény helyszínén lévő parancsnoktól a tett intézkedésekről jelentést kérni, jogosult és köteles
a  KR, az  RRI és a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok által foganatosított intézkedéseket – súlyosabb
szakszerűtlenség vagy törvénysértés észlelése esetén, az  irányadó jogszabályi keretek között – felülbírálni,
indokolt esetben a felsorolt szervek intézkedő vezetőjének további feladatokat meghatározni;
f ) jogosult országos, regionális körözési akció elrendelésére;
g) jogosult az alábbi tárgykörökben és esetekben írásbeli rendelkezést kiadni, és azt az érintett szervek részére
továbbítani:
ga) eseti adatszolgáltatás elrendelése,
gb) állomány riasztása, berendelése,
gc) jogszabályban vagy közjogi szervezetszabályozó eszközben meghatározott ellenőrzések, akciók
elrendelése,
gd) erők, eszközök biztosítása, átcsoportosítása,
ge) kísérési, biztosítási feladatok ellátása;
h) engedélyezheti a jogosultsággal nem rendelkező személyek Rendőrségi Igazgatási Központ épületébe történő
indokolt beléptetését;
i) jogosult a  Terrorelhárítási Központ (a továbbiakban: TEK) Ügyeleti és Objektumvédelmi Igazgatóság
alárendeltségében működő BM Ügyeleti Osztály (a továbbiakban: BM Ügyeleti Osztály) által az ORFK Főügyelet
számára különleges jogrend elrendelésének vétele után az előzetes intézkedések bevezetésére, a feladatnak
megfelelően az állomány riasztására, berendelésére;
j) időlegesen fokozott ellenőrzést rendelhet el;
k) határesemény kivizsgálására soron kívüli határtalálkozót engedélyezhet;
l) meghatározott honi és külföldi adatbázisokban priorálást hajthat végre;
m) körözést rendelhet el;
n) szolgálati helikopter azonnali szolgálati feladatra történő alkalmazását rendelheti el;
o) kirendelheti a KR SZOVIG Tűzszerész Szolgálatot;
p) dönt az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizetbe vétel helyéről, férőhely hiányában az őrzött szálláshelyek
és rendőrségi szabad fogdai férőhelyek átcsoportosítására utasítást adhat;
q) jogosult a  Rendőrség személyi állománya életét, testi épségét közvetlenül veszélyeztető helyzetekben
a Rendőrség munkavédelmi főfelügyelője szakmai állásfoglalásának kikérésével és egyetértésével az élet és
testi épség védelme érdekében megelőző intézkedések elrendelésére.
30. A 29. pont c), e), f ), j), n) és o) alpontjaiban meghatározott intézkedéseket az ügyeletvezető a hivatali munkaidőn
túl az ORFK bűnügyi vagy rendészeti főigazgatójának, a 29. pont b) alpontban meghatározott intézkedéseket a KR
parancsnokának egyetértésével foganatosíthatja.
31. Az ügyeletvezető az országos rendőrfőkapitány nevében foganatosított intézkedésekről, azok végrehajtásáról utólag
haladéktalanul köteles az  országos rendőrfőkapitánynak, távolléte vagy akadályoztatása esetén helyettesének
jelentést tenni.
32. A 3. pont b)–i) alpontjaiban meghatározott ügyeleteket működtető szervek vezetői saját hatáskörükben szabályozzák
az ügyeleti szolgálatok ügyeletvezetői részére a hivatali munkaidőn kívül gyakorolható jogköröket, a szerv vezetőjének
nevében foganatosítandó elsődleges intézkedéseket.
6. Az ORFK Napi Tájékoztató Jelentés készítésére, megismerésére vonatkozó szabályok
33. Az ORFK Főügyelet Napi Tájékoztató Jelentést (a továbbiakban: NTJ) készít, mely 00.00 órától 24.00 óráig
a  jelentéstételre kötelezett szervek által a  tárgynapot követő nap 02.00 óráig felterjesztett, ellenőrzött és jelentett
kiemelt rendkívüli eseményeket és az összesített statisztikát tartalmazza.
34. Az Ügyeleti Osztály vezetője az NTJ tartalmát az aktuális hírigényeknek, valamint a mindenkori közbiztonsági, bűnügyi
és határrendészeti helyzetnek megfelelően, az  ORFK főigazgatóival egyetértésben dokumentált módon határozza
meg, illetve módosítja.
35. Az ügyeletvezető intézkedik arra, hogy a tárgynapot követő nap 04.00 óráig teljes adattartalommal elkészített NTJ-t
elektronikus formában, amennyiben jelentéstételi kötelezettség alá tartozó esemény nem következett be, „rendkívüli
esemény nem történt” tartalommal megküldjék:
a) a BM Ügyeleti Osztály;
b) az országos rendőrfőkapitány;
c) az ORFK bűnügyi főigazgatója;
d) az ORFK rendészeti főigazgatója;
e) a KR parancsnoka;
f ) a KR SZOVIG igazgatója;
g) a KR rendészeti igazgatója;
h) a KR Nemzeti Nyomozó Iroda igazgatója;
i) az ORFK Kommunikációs Szolgálat vezetője;
j) az Ügyeleti Osztály vezetője;
k) a megyei rendőrfőkapitányok;
l) a BRFK Központi Ügyeleti Főosztály vezetője;
m) az országos rendőrfőkapitány által meghatározott egyéb személyek
részére.
36. Az NTJ-t – figyelemmel a  személyes adatok védelméről szóló törvény rendelkezéseire – anonimizálást követően
korlátozott adattartalommal is el kell készíteni.
37. A korlátozott adattartalommal elkészített NTJ-ket a Rendőrség teljes személyi állománya részére hozzáférhetővé kell
tenni – a tárgynapot követő nap 07.00 óráig frissítve – a Rendőrség intranetes honlapján, és biztosítani kell az NTJ-k
egy hónapra visszamenőleg az intranetes hálózaton történő visszakeresési lehetőségét.
38. A korlátozott adattartalommal elkészített és közzétett NTJ-k egy hónapra visszamenőleg történő archiválásáról és
visszakeresési lehetőségének megteremtéséről, valamint a teljes adattartalommal elkészített NTJ-nek a 35. pontban
felsoroltak részére elektronikus formában, a rendőrségi levelezőrendszeren keresztül naponta történő megküldése
feltételeinek megteremtéséről az ORFK gazdasági főigazgatója gondoskodik.
39. A korlátozott adattartalommal elkészített és az intranetes honlapon közzétett anonimizált NTJ-ben nem szerepelhet
olyan esemény vagy adat, amellyel kapcsolatban valamely rendőri szerv „sajtóban nem közölhető” kritériumot
fogalmaz meg.
40. A személyes vagy különleges adatokat tartalmazó, teljes adattartalommal készített és a rendőrségi levelezőrendszeren
e-mailben megküldött NTJ-ket tartalmuknak megfelelően kell kezelni és irattározni.
7. A jelentési, tájékoztatási kötelezettség rendje 41. A rendőri szervek vezetői az illetékességi területükön történt eseményekről, a tett intézkedésekről ügyeleteik útján
az alábbiak szerint kötelesek jelentést tenni az ORFK Főügyeletnek abban az esetben is, ha ezt előzetesen szóban
a szerv részéről valaki már jelentette az ORFK hatáskörrel rendelkező vezetőjének:
a) az 1. mellékletben meghatározott, „kiemeltnek” („K” jelölésű) minősített rendkívüli eseményekkel kapcsolatos:
aa) elsődleges adatokat az előzetes ellenőrzés után távbeszélőn azonnal,
ab) az élet- és anyagi javak mentése, a veszélyhelyzet elhárítása érdekében tett további intézkedéseket
távbeszélőn folyamatosan,
ac) a mentési és kárelhárítási munka befejezése, a  helyszíni szemle megtartása után az  eseményt,
az  előidéző okokat, következményeket, a  tett intézkedések addigi eredményét távbeszélőn
haladéktalanul, majd ezt követően írásban soron kívül;
b) az 1.  mellékletben „nem kiemeltnek” („R” jelölésű) minősített rendkívüli eseményeket a  tények és adatok
megállapítása és ellenőrzése, valamint a  szükséges intézkedések megtétele után a  nap bármely szakában,
írásban (fax, e-mail) a legrövidebb időn belül;
c) a 3. mellékletben felsorolt eseményeket különleges jogrend kihirdetése esetén szóban, szükség esetén írásban
soron kívül, illetve folyamatosan;
d) a MONITORING valamely fokozatának elrendelése esetén az  elrendelő által meghatározott információkat,
figyelemmel a kért tartalomra, a jelentés módjára és formájára, valamint idejére.
42. A vezetői hírigény kielégítése céljából a kiemelt rendkívüli eseményekről a számítógépes jelentőszolgálati rendszeren
megküldött jelentésekben foglaltakhoz képest szükség esetén további információkat is továbbítani kell az  ORFK
Főügyeletre. A  jelentőszolgálati rendszeren megküldött jelentéssel párhuzamosan – vagy akár azt megelőzően
is – az  illetékes ügyelet rendelkezésére álló írásos, az  eseménnyel kapcsolatos lényeges adatokat, körülményeket
tartalmazó háttéranyagok (jelentések, jegyzőkönyvek, feljegyzések stb.) közül csak azokat kell e-mailben vagy
faxon az  ORFK Főügyeletnek megküldeni, amelyeket korábban nem rögzítettek a  Robotzsaru integrált ügyviteli,
ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszerben (a továbbiakban: Robotzsaru rendszer).
43. Azokat a  háttéranyagokat, amelyeket a  Robotzsaru rendszerben már rögzítettek, nem kell e-mailben vagy faxon
az ORFK Főügyelet részére továbbítani. Kerülni kell a  terjengős, nehezen áttekinthető és a  lényeges információkat
nélkülöző írásos anyagok megküldését.
44. Az ügyeletek által hiányosan, pontatlanul készített és a  jelentőszolgálati rendszeren megküldött jelentések
kiegészíttetésére az  ORFK Főügyelet intézkedik. A  lényegesnek ítélt, hiányzó információkat (pl. őrizetbe vétel
foganatosításával vagy annak elmaradásával, fegyverhasználattal, személyi állománnyal kapcsolatos események
körülményeit) minden esetben be kell szerezni. Erről a  jelentést fogadó ügyeletes újabb adatok soron kívüli
bekérésével gondoskodik.
45. A jelentő ügyelet által szóban ismertetett kiemelt rendkívüli eseményekről a  jelentést fogadó ügyelet vezetőjének
– amennyiben a jelentő ügyelet még nem tette meg – legkésőbb egy óra elteltével kiegészítő információt kell kérnie.
Az írásos jelentés megérkezéséig – amennyiben szükséges, azt követően is – folyamatosan figyelemmel kell kísérnie
az esemény alakulását.
46. A 41.  pontban foglaltaktól eltérően késedelmesen küldött jelentésekre az  ügyeletesnek minden esetben rá kell
vezetnie az elsődlegesen szóban, majd az írásban történő jelentés pontos időpontját, a jelentést küldő és az azt fogadó
ügyeletes nevét. A  késedelmesen vagy kifogásolható tartalommal küldött anyagokat vezetői beszámoltatáskor
– kivizsgálás céljából – át kell adni a közvetlen vezetőnek.
47. A rendőri szervek vezetői kötelesek az  illetékességi területükön történt, az  1.  mellékletben fel nem sorolt, de
a  közérdeklődésre számot tartó bűnügyi vagy közbiztonsági szempontból lényeges eseményeket figyelemmel
kísérni és értékelni. Amennyiben azokról az  illetékes szervek tájékoztatása szükséges, úgy az  ORFK Főügyeletet
haladéktalanul értesítik.
48. Ahol ügyelet nincs vagy nem állandó jelleggel működik, az érintett szervezeti egység vezetője köteles gondoskodni
arról, hogy a szervezeti egységnél történt, az 1. mellékletben felsorolt rendkívüli eseményekről az ORFK Főügyeletet
haladéktalanul tájékoztassák.
49. Az ORFK szervezeti egységeinél, elemeinél szolgálati feladatait végző rendőrt érintő és az 1. mellékletben felsorolt
rendkívüli, illetve kiemelt rendkívüli esemény bekövetkezése esetén az  adott szervezeti egység vezetője köteles
gondoskodni az ORFK Főügyelet haladéktalan tájékoztatásáról.
50. Az ORFK Főügyelet távbeszélőn szóban vagy e-mail formájában mobiltelefonra küldött üzenettel azonnal jelenti:
a) az 1. mellékletben felsorolt kiemelt rendkívüli eseményeket, és az abban nem szereplő, de közérdeklődésre
számot tartó eseményeket az országos rendőrfőkapitánynak és az ORFK Kommunikációs Szolgálat vezetőjének,
helyettesének és ügyeletesének;
b) az 1.  mellékletben felsorolt eseményeket szakterületüket érintően az  ORFK bűnügyi, rendészeti, gazdasági
főigazgatójának, humánigazgatási, ellenőrzési szolgálatvezetőinek, a  KR parancsnokának, a  KR Nemzeti
Nyomozó Iroda igazgatójának, az  ORFK bűnügyi, közrendvédelmi, közlekedésrendészeti, határrendészeti,
informatikai főosztályvezetőnek, a  BSZKI igazgatójának, a  BSZKI Bűnügyi Technikai Főosztály vezetőjének,
az Ügyeleti Osztály vezetőjének, az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Védelmi Igazgatási Osztály vezetőjének,
a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóság Országos Helpdesk vezetőjének, az Ügyeleti Osztály Ügyeleti Alosztály
vezetőjének, a Rendőrség munkavédelmi és közegészségügyi-járványügyi főfelügyelőinek.
51. Az ORFK Főügyelet magasabb készenlétbe helyezése és különleges jogrend kihirdetése esetén a  3.  mellékletben
felsorolt eseményeket soron kívül szóban, külön utasításra írásban jelenti:
a) az országos rendőrfőkapitánynak, a  bűnügyi és a  rendészeti főigazgatónak (akadályoztatásuk esetén
helyettesítésükre kijelölt vezetőknek),
b) az Ügyeleti Osztály vezetőjének,
c) az a)–b) pontokban megjelölt vezetők által meghatározott személyeknek, szerveknek.
52. Az ORFK Főügyelete közvetlenül, a  KR főügyelete pedig az  ORFK Főügyeletén keresztül a  BM Ügyeleti
Osztályt és a  Nemzeti Védelmi Szolgálat területileg illetékes vezetőjét, illetve beosztottját, a  megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságok és az  RRI ügyelete pedig a  Nemzeti Védelmi Szolgálat helyi munkatársát szóban, azonnal
tájékoztatja:
a) a rendőri jelleg színlelésével elkövetett bűncselekményekről;
b) az 1. melléklet 31. N., 31. O., 31. P., 71., 73., 76., 77. és 82. pontjaiban meghatározott eseményekről;
c) az 1. melléklet 68. és 69. pontjaiban meghatározott eseményekről, kivéve a rendőrnek állatra, tárgyra leadott,
illetve figyelmeztető lövéséről;
d) az 1. melléklet 97. pontjában meghatározott eseményekről, kivéve a szerv objektumának károsodását.
53. Amennyiben a  bekövetkezett esemény kapcsán kormányzati intézkedés szükségessége merül fel, a  BM Ügyeleti
Osztály felé történő azonnali tényközlő jelentéstételnek az ismert körülményektől és a rendelkezésre álló adatoktól
függően ki kell terjednie:
a) a jelentő szerv megnevezésének és a  jelentést tevő nevének, hivatali (szolgálati) beosztásának, valamint
a jelentéstétel pontos időpontjának (dátum, óra, perc) megjelölésére;
b) az eseménynek az 1. mellékletben foglaltak szerinti megnevezésére, illetve az abban esetlegesen nem szereplő
egyéb események megnevezésére;
c) a kialakult helyzet biztonsági szempontból lényeges ismérveire (hely, időpont megjelölés, kiváltó okok, várható
hatásterület, az előre látható hatásai);
d) az emberéletben, a vagyoni javakban, a természeti és épített környezetben várható vagy bekövetkezett károk
jellegére, nagyságára;
e) a már megtett, elrendelt intézkedésekre, az elrendelő nevére, beosztására, elérhetőségére;
f ) a megelőzéshez, elhárításhoz vagy a védekezéshez szükséges feltételek hiányára vagy meglétére;
g) vélelmezett halaszthatatlan kormányzati beavatkozás vagy kommunikációs intézkedés szükségességére.
54. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok, a KR és az RRI magasabb készenlétbe helyezése és különleges jogrend
kihirdetése esetén 20.00 órai eseményzárással 22.00 óráig kötelesek a 3. melléklet alapján összefoglaló jelentést tenni
az ORFK Főügyelet részére.
55. Az ORFK Főügyelet magasabb készenlétbe helyezése esetén és különleges jogrend kihirdetése esetén 20.00 órai
eseményzárással naponta 23.00 óráig – a békeidőszaki jelentési kötelezettségen túl – köteles összefoglaló jelentést
készíteni a 3. melléklet alapján és azt a BM Ügyeleti Osztálynak felterjeszteni.
56. Az 1. melléklet 29., 31., 65., 67., 68., 69., 70., 87. és a 89. pontjaiban meghatározott valamennyi eseményről, illetve
a  62.  pontban meghatározott eseményről – ha az  katonai légi járművet érint – a  szerv vezetője 5 munkanapon
belül köteles az  eseménnyel kapcsolatos értékelő jelentést állásfoglalás céljából felterjeszteni az  illetékes megyei
közrendvédelmi, közlekedésrendészeti vagy határrendészeti osztály vezetőjének, Budapesten a  budapesti
rendőrfőkapitány rendészeti helyettesének, illetve a KR SZOVIG igazgatójának.
57. Az 56.  pont szerint felterjesztett és az  állásfoglalással kiegészített jelentést további 3 munkanapon belül az  ORFK
Rendészeti Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztály vezetőjének, valamint az  1.  melléklet 62.  pontjában
meghatározott eseményről – amennyiben az  katonai légi járművet érint – az  ORFK Rendészeti Főigazgatóság
Közlekedésrendészeti Főosztály vezetőjének, az  1.  melléklet 31.  pontjában meghatározott, őrzött szálláson
bekövetkezett rendkívüli eseményről a fentiek figyelembevételével az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti
Főosztály (a továbbiakban: Határrendészeti Főosztály) vezetőjének kell megküldeni, akik szakmai revízió keretében
azt megvizsgálják, értékelik, szükség esetén azzal kapcsolatosan intézkedést kezdeményeznek.
58. Az értékelő jelentés tartalmi követelményeit a  4.  melléklet tartalmazza. Amennyiben az  ügyész számára készített
értesítés, illetve az  eljáró hatóság vezetőjéhez előterjesztett tájékoztató jelentés a  4.  mellékletben meghatározott
tartalmi követelményeknek megfelel, a jelentési kötelezettség ezen iratok másolatának felhasználásával is teljesíthető.
59. Az 1.  melléklet 45. E.  pontjában rögzített, megtévesztéssel, a  sértett figyelmének elterelésével gépjárműben
elhelyezett, vagy ott lévő tárgy, értéktárgy vagy pénz eltulajdonításának célzatával elkövetett lopásról (úgynevezett
trükkös lopás) az általános jelentéskötelezettségen felül – annak teljesítését követően haladéktalanul – e-mailben
(az ügyeleti szervek úgynevezett funkcionális elektronikus e-mail címére továbbított levélben megjelenítve
a bűncselekmény kapcsán keletkezett összes adatot), a rendőrségi levelezőrendszer használatával az alábbiak szerint
kell a tájékoztatási kötelezettséget teljesíteni:
a) az elkövetés helye szerinti szerv (rendőrkapitányság) ügyelete a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság
ügyeletét és a  megye (főváros) területén lévő rendőrkapitányságok, határrendészeti kirendeltségek, illetve
a feltételezett menekülési útvonallal érintett megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok, rendőrkapitányságok,
határrendészeti kirendeltségek ügyeleteit;
b) a bejelentés helye szerinti szerv (rendőrkapitányság) ügyelete az  elkövetés helye szerinti megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányság és a feltételezett menekülési útvonallal érintett megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok
ügyeleteit;
c) az a) és b) alpontban az elkövetés helye szerinti megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság az ORFK Főügyeletét
köteles tájékoztatni.
60. Állam elleni bűncselekmény, állami vezetők elleni támadás, terrortámadás, katasztrófahelyzet, légijármű,
vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése, halálos
tömegszerencsétlenség, veszélyes bűnöző vagy fogvatartott menekülése, szökése, intézkedő rendőr elleni súlyos
támadás, rendőr lőfegyverhasználata esetén az  illetékes rendőrkapitányság vagy határrendészeti kirendeltség
ügyelete az  általános jelentési kötelezettségen felül a  rendőrségi levelezőrendszer alkalmazásával e-mailben
tájékoztatja a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok, a megye (főváros) területén lévő rendőrkapitányságok és
határrendészeti kirendeltségek ügyeleteit.
61. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok ügyeletei a 60. pontban megjelölt eseményekről a jelentési kötelezettség
teljesítését követően szintén e-mailben tájékoztatják az ORFK Főügyeletét, a KR és az RRI ügyeleteit és az érintett
többi megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok ügyeleteit. A  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok ügyeletei
a megkapott üzenetet a területükön működő rendőrkapitányságoknak és határrendészeti kirendeltségeknek küldik
tovább.
62. A 60.  pontban meghatározott események, valamint veszélyes bűnöző vagy fogvatartott menekülése, szökése
esetén a  szomszédos, valamint a  menekülés útvonalával érintett megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok,
rendőrkapitányságok és határrendészeti kirendeltségek ügyeletei az egyéb hírforgalmi eszközök igénybevételén túl
e-mailben kölcsönösen és folyamatosan tájékoztatják egymást, koordinálják az intézkedéseket.
63. Az 59–61.  pontban foglaltak szerint e-mailben küldött információk késedelem nélküli fogadása érdekében
a levelezőrendszer riasztási paramétereit úgy kell beállítani, hogy az ügyeletek által küldött üzenet megérkezésekor
figyelmeztető jelzés jelenjen meg az  e-mailt fogadó számítógépen. Ennek beállításáról minden szerv késedelem
nélkül köteles gondoskodni.
8. A Nemzeti Koordinációs Központ 64. A Nemzeti Koordinációs Központ (a továbbiakban: NKK) az ORFK Főügyelet ügyeletvezetőjének alárendeltségében,
a Határrendészeti Főosztály szakirányításával végzi feladatát.
65. Az NKK feladatai:
a) közvetlen kapcsolattartás a tagállami nemzeti koordinációs központokkal, valamint az Európai Unió Tagállamai
Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Ügynökséggel (a továbbiakban: Frontex)
az Európai Határőrizeti Rendszer (a továbbiakban: EUROSUR) működtetése érdekében;
b) a Rendőrség határrendészeti és mélységi ellenőrzési tevékenysége során keletkezett adatok, információk
gyűjtése, az ezzel kapcsolatos feladatok végrehajtásának felügyelete;
c) a Frontex közös műveletek végrehajtása során jelentkező feladatok, a vendégtisztek, valamint más tagállamok
által a műveleti területre telepített technikai eszközök nyilvántartása, szükség szerint kapcsolattartás a más
országokban Frontex műveletben résztvevő magyar rendőrökkel;
d) pontos és közel valós idejű nemzeti határhelyzetkép biztosítása az  ország területén végrehajtott rendőri
feladatok során felfedett illegális migrációval és határon átnyúló bűncselekményekkel kapcsolatos
cselekményekről.
66. Az NKK ügyeletének vezetője felel:
a) az Európai Parlament és a  Tanács 562/2006 EK rendelete (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) IV. számú
melléklet 4.  pontja, valamint a  Határőrök gyakorlati kézikönyve (Schengeni kézikönyv – COM(2006)5186
végleges) 3. mellékletében foglaltak alapján az átléptető bélyegzők biztonsági kódjáért;
b) a Határőrök gyakorlati kézikönyve (Schengeni kézikönyv – COM(2006)5186 végleges) 37. számú mellékletében
foglaltak alapján a kiskorúakkal összefüggő feladatok ellátásáért;
c) a Határőrök gyakorlati kézikönyve (Schengeni kézikönyv – COM(2006)5186 végleges) 2.  mellékletében
foglaltak szerint a külső határokkal kapcsolatos közvetlen információcseréért.
67. A KR-nek, az RRI-nek és a helyi szerveknek a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokon keresztül az 1. melléklet
92.  pontjában szereplő eseményeket az  utasításban meghatározottak szerint telefonon szóban, szükség esetén
elektronikus úton e-mailben az NKK részére is jelenteni kell.
68. A 67. pontban foglaltakon túl a KR, az RRI és a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok elektronikus úton, e-mailben
az alábbi jelentéseket és anyagokat küldik meg az NKK részére:
a) a Határrendészeti Főosztály részére a  tárgynapot követő nap 08.30 óráig megküldött Határrendészeti Napi
Jelentést;
b) a Frontex közös műveletekről készített anyagokat, valamint a külső határokon végrehajtásra kerülő nemzetközi
határrendészeti akciókra készült megyei terveket, amelyek tartalmazzák a  területi kapcsolattartó személyek
elérhetőségét, illetve a külföldi rendészeti szerv résztvevő tagjainak szolgálati beosztását;
c) a Frontex közös műveletek során a Frontex részére megküldött jelentéseket.
69. A Határrendészeti Főosztály alárendeltségében működő Frontex Nemzeti Kapcsolattartó Pont az Európai Határőrizeti
Ügynökséggel (Frontex Ügynökség) történő kapcsolattartással összefüggő feladatok körében az NKK részére az alábbi
információkat biztosítja:
a) más ország területén Frontex közös műveletben szolgálatot teljesítő magyar határrendészek napi szolgálati
beosztását és elérhetőségét (mobiltelefonszám, e-mail cím);
b) más tagállamok által a műveleti területre telepített technikai eszközök számát, jellegét;
c) az érintett Frontex közös műveletre vonatkozó angol nyelvű műveleti tervet.
70. Az NKK ügyeletese a 67–69. pontokban meghatározottak szerint kapott jelentéseket folyamatosan figyelemmel kíséri,
egyben az alábbi tartalommal – személyes adatok nélkül – elkészíti a Nemzeti Határhelyzetképet:
a) az esemény minősítése;
b) az esemény észlelésének időpontja;
c) az esemény helyszíne;
d) az esemény észlelésének körülményei (járőr észlelése, hőkamera észlelése, lakossági bejelentés, társszervtől
kapott információ);
e) illegális migrációval összefüggő esemény esetén az  észlelt, intézkedés alá vont személyek száma,
állampolgársága (amennyiben ismert);
f ) tett intézkedések (helyi és területi szerv által), továbbá amennyiben ismert, a  nyomozás elrendelésének
dátuma és ügyszáma. 71. Az NKK a 00.00–24.00 óra között bekövetkezett határrendészettel összefüggő eseményekkel kapcsolatban a Nemzeti
Határhelyzetkép alapján írásos jelentést készít, amelyet elektronikus úton a  tárgynapot követő nap 07.00 óráig
megküld a Határrendészeti Főosztály vezetői állománya részére. A jelentés tartalmazza a Nemzeti Határhelyzetkép
alapján a  külső határon bekövetkezett illegális migrációval és államhatárral összefüggő eseményeket, valamint
a  Magyarországon folyamatban lévő nemzetközi határrendészeti akciókat és a  más ország területén nemzetközi
határrendészeti akcióban szolgálatot teljesítő magyar határrendészek alkalmazásával kapcsolatos információkat.
A jelentés tartalmazza továbbá az 1. melléklet 107. pont k), l) és m) alpontjaiban meghatározott statisztikai adatokat
is.
72. A Határrendészeti Főosztály vezetője gondoskodik arról, hogy a jelentést – a jóváhagyását követően – elektronikus úton
a KR-nek, az RRI-nek és a megyei rendőr-főkapitányság rendészeti igazgatója, valamint Budapest rendőrfőkapitánya
rendészeti helyettese részére megküldjék.
73. Az NKK ügyeletese munkanapokon 07.00–08.00 óra között szóban jelent a  Határrendészeti Főosztály vezetőjének
az  illegális migrációval és az  államhatár rendjével összefüggő, folyamatban lévő eseményekről. A  szabad- és
munkaszüneti napokon történt események az azokat követő első munkanap jelentésének részét képezik.
9. Az ORFK Főügyelet együttműködési megállapodásból adódó feladatai
74. Az ORFK Főügyelet az 1. melléklet 5., 6., 13., 17., 24., 25., 42., 43., 60. A., 60. C., 61., 62., 64., 65., 90., 93., 94., 95. A.
és B.  pontjaiban meghatározott eseményekről, információkról a  szükséges mértékben (veszélyhelyzet jellege,
keletkezésének időpontja, helye és a  várható következménye) haladéktalanul tájékoztatja a  Rádiós Segélyhívó
és Infokommunikációs Országos Egyesület (a továbbiakban: RSOE) Diszpécserszolgálatát (navinfo@rsoe.hu,
http://www.rsoe.hu; 1143 Budapest, Mogyoródi út 43.; tel.: 469-4164, 06-20-202-7763, fax.: 469-4167).
75. A tájékoztatás során fokozott figyelmet kell fordítani annak pontosságára, gyorsaságára, gondoskodni kell a minősített,
valamint személyes adatok védelmére vonatkozó rendelkezések betartásáról. A tájékoztatás nem sérthet személyiségi
jogokat, adatvédelmi előírásokat és folyamatban lévő eljárásban a nyomozás érdekeit.
76. Az ORFK Főügyelet az  1.  mellékletben fel nem sorolt, de a  közvélemény tájékoztatása és a  veszélyhelyzetek
megelőzése érdekében számottevő eseményeket köteles figyelemmel kísérni, értékelni, és amennyiben indokolt,
arról tájékoztatja az RSOE Diszpécserszolgálatát.
10. A Rendőrség munkavédelmi és közegészségügyi-járványügyi főfelügyelője részére történő tájékoztatás
rendje
77. A 3.  pontban felsorolt szervek ügyeletei az  ORFK Főügyeletének jelentenek a  78.  pontban megfogalmazott
munkavédelmi események, illetve a 79. pontban meghatározott közegészségügyi-járványügyi (munkaegészségügyi)
események bekövetkezése esetén. Az  ORFK Főügyelet (minden nap 06.00–21.00 óra között, ezen időponton túl
bekövetkezett esemény kapcsán az  azt követő munkanapon 06.00 órakor) telefonon tájékoztatja a  Rendőrség
munkavédelmi vagy közegészségügyi-járványügyi főfelügyelőjét.
78. Munkavédelmi rendkívüli események:
a) a személyi állomány bármely tagját ért súlyos sérüléssel járó, 8 napon túl gyógyuló vagy halálos kimenetelű
baleset bekövetkezése (függetlenül az esemény helyétől, idejétől);
b) egyidejűleg 2 vagy több főt érintő (pl. kiképzési feladatok, gyakorlatok, sportfoglalkozások vagy közúti
közlekedés során bekövetkezett) bármely szolgálati- és munkabaleset bekövetkezése;
c) tömeges (3 vagy több főt érintő) szolgálati és munkabaleset bekövetkezése;
d) a személyi állomány bármely tagjának öngyilkossága vagy öngyilkossági kísérlete (függetlenül az elkövetés
helyétől, idejétől);
e) előállított, őrizetes, egyéb fogvatartott bármely okból történő balesete, súlyos sérülése, elhalálozása
(pl. fogvatartott öngyilkossága);
f ) lőfegyverrel és annak használatával összefüggő bármely esemény (így különösen nem szándékosan
bekövetkezett lövés, emberre, állatra, tárgyra leadott célzott lövés), függetlenül attól, hogy bekövetkezett-e
sérülés;
g) hivatalos személy elleni erőszak, függetlenül attól, hogy bekövetkezett-e sérülés;
h) bármely rendkívüli vagy különleges esemény bekövetkezése, amikor a  személyi állomány tagjának
egészségbiztonsága veszélybe kerülhet vagy sérülhet (így különösen természeti, ipari katasztrófa, veszélyes
árut szállító jármű balesete, terrorcselekmény, robbantás), vagy az  esemény miatt a  közvélemény fokozott
érdeklődésére lehet számítani (így különösen rendőr sérelmére elkövetett egészségkárosodással járó
jogsértések, tömegoszlatások).
79. Közegészségügyi-járványügyi (munkaegészségügyi) események:
a) a személyi állomány körében előforduló, a fertőző betegségek jelentésének rendjéről szóló 39/2007. (OT 29.)
ORFK utasítás 1. számú melléklete I. fejezetének 6.  pontjában meghatározottak szerint és a  II. fejezetében
feltüntetett fertőző megbetegedések vagy annak gyanúja;
b) a személyi állomány körében előforduló, 2 vagy több főt érintő ételfertőzés, ételmérgezés;
c) tömeges ételfertőzés, ételmérgezés, függetlenül a bekövetkezés helyétől;
d) rendőrségi fogdákban, előállító helyiségekben vagy őrzött szállásokon bekövetkezett bármely rendkívüli
járványügyi esemény, függetlenül attól, hogy a  személyi állomány tagját vagy a  fogvatartottakat érinti-e
(pl. tetvesség, rühesség, HIV, Hepatitis-B, vagy HCV fertőzött fogvatartott befogadása);
e) bármely rendkívüli közegészségügyi-járványügyi esemény során, amikor a  személyi állomány tagjának
egészségbiztonsága veszélybe kerülhet vagy sérülhet (pl. kábítószeres előállított tűjével történő sérülés, szúrás
bekövetkezésekor, Hepatitis fertőzött vérével történő közvetlen érintkezés, külföldről származó úgynevezett
trópusi fertőzések esetén), vagy az esemény miatt a közvélemény fokozott érdeklődésére lehet számítani.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 80. Az állandó ügyeleti szolgálatot működtető szervek vezetői – kivéve az őrzött szállás és objektumbiztonsági szolgálatok
vezetőit – az utasítás alapján intézkedésben határozhatják meg a végrehajtáshoz szükséges részletes szabályokat,
amelyet annak kiadása előtt az Ügyeleti Osztály vezetőjének véleményezés céljából fel kell terjeszteni.
81. A KR parancsnoka, az RRI igazgatója és a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok vezetői a 80. pont szerint kiadott
intézkedést tájékoztatás céljából az Ügyeleti Osztály vezetőjének megküldik.
82. Az Ügyeleti Osztály vezetője az  országos rendőrfőkapitány és az  ORFK főigazgatói információs igényeinek
megfelelően, az  előírt jelentési kötelezettségen túlmenően, a  kialakult közbiztonsági, bűnügyi és határrendészeti
helyzet függvényében – átmeneti jelleggel – a szakirányítása alá tartozó ügyeletek részére egyéb konkrét jelentési
kötelezettséget határozhat meg.
83. Az ORFK bűnügyi és rendészeti főigazgatója, valamint a KR parancsnoka tájékoztatja az Ügyeleti Osztály vezetőjét
az általuk szervezett olyan akciókról, amelyekbe az ORFK Főügyeletét döntésük alapján indokolt bevonni.
84. Az ORFK Főügyelet és az egyes feladatokban érintett társszervek ügyeleteinek együttműködése együttes normák és
együttműködési megállapodások szerint történik.
85. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok a  minősített adatok védelmére figyelemmel – együttműködés
keretében – határozzák meg a rendkívüli eseményekkel összefüggő intézkedések megtételében érintett szervekkel
a kölcsönös tájékoztatás rendjét.
86. Az Ügyeleti Osztály vezetője intézkedik az  1.  mellékletben meghatározott eseménykódok alapján a  számítógépes
adatállományok központi karbantartására. Az  ORFK gazdasági főigazgatója az  utasítás hatálybalépését követő
15 napon belül intézkedik az 1. mellékletben szereplő eseménykódok és megnevezések, illetve statisztikai adatok
módosítására, aktualizálására.
87. Az utasítás – a 88. pontban meghatározott kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
88. Az utasítás 1–85. és 89. pontjai a közzétételt követő 16. napon lépnek hatályba.
89. Hatályát veszíti a  Rendőrség ügyeleti szolgálata és a  közreműködésével teljesítendő jelentési és tájékoztatási
kötelezettség rendjéről szóló 53/2010. (OT 31.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
116/2013. (IX. 17.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti vízgazdálkodás területén való együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a vidékfejlesztési miniszter, a külügyminiszter, valamint a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a vidékfejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Magyarország Kormánya és a Vietnami
Szocialista Köztársaság Kormánya közötti vízgazdálkodás területén való együttműködésről szóló megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a  jóváhagyás fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
3. felhívom a  vidékfejlesztési minisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét
a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
120/2019. (III. 19.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–német gazdasági és társadalmi kapcsolatok fejlesztésében vállalt kiemelkedő szerepe, Magyarország
melletti következetes kiállása, valamint jótékonysági tevékenysége elismeréseként
dr.  Arne Gobert, a  Német Gazdasági Klub elnöke, a  Csodalámpa Alapítvány nagykövete, a  Gobert Tax and Legal
Ügyvédi Iroda ügyvezető partnere részére,
Magyarország jó hírnevének és kedvező nemzetközi megítélésének erősítése érdekében végzett munkája
elismeréseként
Arnold Vaatz, a  Bundestag képviselője, a  CDU/CSU-frakció frakcióvezető-helyettese, Szászország volt
környezetvédelmi és vidékfejlesztési minisztere részére,
a növények kórokozókkal szembeni ellenállóságának kutatása, illetve a hiperszenzitív reakció élettani és biokémiai
hátterének feltárása terén végzett kutatásai, valamint a  stressz-ellenálló növények biotechnológiai úton történő
előállításában elért kiemelkedő eredményei elismeréseként
dr. Barna Balázs, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a Magyar Tudományos Akadémia Agrártudományi
Kutatóközpontja Növényvédelmi Intézetének kutatóprofesszora, a  Szent István Egyetem Mezőgazdaság- és
Környezettudományi Kara Növényvédelmi Intézetének egyetemi tanára részére,
a magyar családok védelme, illetve hazánk demográfiai problémáinak megoldása érdekében végzett kimagasló
színvonalú tudományos, szakmai, valamint társadalmi munkája elismeréseként
dr.  Bártfai György, az  orvostudomány doktora, a  Szegedi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kar
Szent-Györgyi Albert Klinikai Központja Szülészeti és Nőgyógyászati Klinikájának professor emeritusa, a  Magyar
Család- és Nővédelmi Tudományos Társaság tiszteletbeli elnöke részére,
a molekuláris biológia területén végzett több évtizedes, nemzetközileg is elismert kutatói, kiemelkedő oktatói és
oktatásszervezői, valamint szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Boros Imre Miklós, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Szegedi Tudományegyetem Természettudományi
és Informatikai Kar Biológia Intézete Biokémiai és Molekuláris Biológiai Tanszékének egyetemi tanára részére,
az emberi méltóság védelmét és a  keresztény értékek nemzetközi szintű képviseletét a  jog, a  filozófia, valamint
az oktatás területén egyaránt magas szinten szolgáló, értékteremtő munkája elismeréseként
dr. Christiaan Alting von Geusau, a Nemzetközi Teológiai Intézet rektora és professzora részére,
a magyarországi oszmán hódoltság történetének kutatásában elért kimagasló eredményei, a  magyar–török
kulturális kapcsolatok elmélyítését szolgáló tevékenysége, valamint példaértékű oktatói munkája elismeréseként
dr.  Dávid Géza, a  történelemtudomány doktora, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar
Orientalisztikai Intézete Török Filológiai Tanszékének egyetemi tanára részére,
a XX. századi magyar irodalom poétikai és hatástörténeti folyamatainak értelmezésével kapcsolatos kutatásai,
jelentős oktatói tevékenysége, valamint irodalomelméleti és műfajtörténeti tárgyú publikációi elismeréseként
dr. Dobos István, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Debreceni Egyetem Bölcsészettudományi Kara Magyar
Irodalom- és Kultúratudományi Intézetének egyetemi tanára részére,
a magyar–amerikai kapcsolatok elmélyítésében vállalt aktív szerepe, valamint az  üldözött keresztények védelme
iránti elkötelezettsége elismeréseként
Doug Lamborn, az Amerikai Egyesült Államok Kongresszusának képviselője részére,
négy évtizedes pályája során az  endokrinológia és az  elektrofiziológia területén végzett kutatásai,
az  orvostanhallgatók képzésében vállalt oktatói munkája, valamint eredményes vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Enyedi Péter, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kara
Élettani Intézetének igazgatóhelyettese, egyetemi tanár részére,
a területi tervezésben, valamint a  területfejlesztésben végzett több évtizedes kutatói, oktatói és szakértői
tevékenysége elismeréseként
dr. Faragó László János, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Magyar Tudományos Akadémia Közgazdaságés Regionális Tudományi Kutatóközpontja Regionális Kutatások Intézetének tudományos tanácsadója, a Széchenyi
István Egyetem Regionális-tudományi és Közpolitikai Tanszékének egyetemi tanára részére,
a nemzet szolgálatában végzett több évtizedes, szerteágazó közéleti pályafutása elismeréseként
Firtl Mátyás Sándor volt országgyűlési képviselő, a  Győr-Moson-Sopron Megyei Önkormányzat volt általános
alelnöke részére,
Magyarország melletti következetes kiállása, valamint hazánk érdekeit szolgáló támogató közéleti tevékenysége
elismeréseként
Gloria von Thurn und Taxis hercegnő, a regensburgi Thurn und Taxis Ünnepi Játékok alapítója részére,
a fej-nyaki tumordiagnosztika területén elért, nemzetközileg is kiemelkedő kutatási eredményei, valamint
az  elváltozásoknál alkalmazandó CT és MR vizsgálati protokollok hazai kidolgozásában vállalt szerepe
elismeréseként
dr. Gődény Mária, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, az Országos Onkológiai Intézet Onkológiai Képalkotó és
Invazív Diagnosztikai Központjának osztályvezető főorvosa részére,
a diszlokációk tulajdonságainak megismerésében elért, nemzetközileg is figyelemre méltó, jelentős, új kutatási
irányokat megalapozó eredményei, valamint magas színvonalú oktatói és oktatásszervezői munkája elismeréseként
dr.  Groma István, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem
Természettudományi Kar Fizikai Intézete Anyagfizikai Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a magyar–azeri együttműködés stratégiai szintre emelésében, valamint az  országaink közötti kulturális és
tudománydiplomáciai kapcsolatok erősítésében vállalt fontos szerepe elismeréseként
Hafiz Pashayev, az  Azerbajdzsáni Köztársaság külügyminiszter-helyettese, az  azerbajdzsáni ADA Egyetem rektora
részére,
a rendszer- és irányításelmélet területén elért, nemzetközileg is elismert tudományos eredményei, valamint
a doktori képzésben, illetve a kutatói utánpótlás kinevelésében végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
dr.  Hangos Katalin, a  kémiai tudomány doktora, a  Pannon Egyetem Műszaki Informatikai Kara Villamosmérnöki és
Információs Rendszerek Tanszékének egyetemi tanára részére,
a nemzetközi imareggeli magyarországi megszervezése, valamint a magyar és a nemzetközi parlamenti imacsoport
közötti kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett munkája elismeréseként
dr.  Harmatta János, az  Országos Orvosi Rehabilitációs Intézet Pszichoszomatikus és Pszichoterápiás Rehabilitációs
Osztály „Tündérhegy” osztályvezető főorvosa részére,
közel négy évtizedes oktatói-kutatói pályája során az  ökonómia és menedzsment tárgyak oktatási tananyagának
kidolgozásában, valamint mérnök- és műszakimenedzser-generációk sorának kinevelésében végzett példaértékű
munkája elismeréseként
dr.  Husti István, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Szent István Egyetem Gépészmérnöki Kar Műszaki
Menedzsment Intézete Alkalmazott Menedzsment Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
több évtizedes pályafutása során a  szabadtérépítészet, a  kortárs kerttervezés, illetve a  városökológia és
a  települések zöldhálózati rendszerének tervezése területén végzett magas színvonalú munkája, valamint
eredményes oktatói és kutatói tevékenysége elismeréseként
dr. Jámbor Imre, a Budapesti Corvinus Egyetem volt stratégiai és fejlesztési rektorhelyettese, nyugalmazott egyetemi
tanár, a Magyar Építész Kamara Táj- és Kertépítészeti Tagozatának alapítója és első tagozati elnöke részére,
a központi idegrendszer szabályozásával kapcsolatos, nemzetközileg is kiemelkedő kutatásai, valamint
a tudományos és az oktatói utánpótlás-nevelésben folytatott eredményes tevékenysége elismeréseként
dr. Karádi Zoltán György, a Pécsi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kara Élettani Intézetének igazgatója,
egyetemi tanár részére,
a vajdasági magyarok felzárkóztatását számos infrastrukturális beruházás megvalósításával szolgáló kiemelkedő
tevékenysége elismeréseként
Kern Imre, a Szerb Köztársaság építésügyi, közlekedési és infrastruktúra-fejlesztési államtitkára részére,
Vas megye fejlődése, valamint a  magyarországi kastélyok megmentése érdekében végzett eredményes közéleti
munkája elismeréseként
Kovács Ferenc volt országgyűlési képviselő, a Vas Megyei Közgyűlés volt elnöke részére,
Magyarország gazdasági fejlesztéséhez szűkebb régióján túl országos és nemzetközi szinten is hozzájáruló, széles
körű szakmai, illetve közéleti tevékenysége elismeréseként
Kovács Vince, a Vas Megyei Kereskedelmi és Iparkamara elnöke, az Osztrák Köztársaság tiszteletbeli konzulja részére,
a dél-amerikai diaszpórában élő magyarság identitásának megőrzését szolgáló tevékenysége, valamint a  hazai
turizmus fejlesztéséhez és Magyarország kedvező külföldi megítélésének erősítéséhez hozzájáruló munkája
elismeréseként
dr. Kraft Péter, a KRAFT & Associates Kft. vezérigazgatója, az egykori Gazdasági Minisztérium volt turisztikai helyettes
államtitkára részére,
az agrártudomány, illetve az  ágazati agrár- és élelmiszermarketing kutatása területén végzett közel öt évtizedes
tudományos és oktatói munkája elismeréseként
dr.  Lehota József, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Szent István Egyetem Gazdaság- és
Társadalomtudományi Kar Üzleti Tudományok Intézete Marketing Módszertani Tanszékének egyetemi tanára
részére,
a magyar–amerikai kapcsolatok elmélyítésében vállalt szerepe elismeréseként
Michael Harold Coffman, az Amerikai Egyesült Államok Kongresszusának volt képviselője részére,
az anyagtudomány területén folytatott több évtizedes, kimagasló színvonalú oktatói-kutatói munkája, valamint
oktatás- és tudományszervező tevékenysége elismeréseként
dr.  Nagyné dr.  László Krisztina, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem Vegyészmérnöki és Biomérnöki Kara Fizikai Kémia és Anyagtudományi Tanszékének
egyetemi tanára részére,
a magyar–pakisztáni kapcsolatok erősítése, különösen az  országaink közötti kereskedelmi-gazdasági
együttműködés előmozdítása érdekében végzett munkája elismeréseként
Nasser Nawaz S. Jaffer, a Jaffer Group elnöke részére,
a kereszténység értékeinek hiteles képviselőjeként folytatott lelkipásztori szolgálata és missziós tevékenysége,
nemzedékek számára meghatározó teológusi és tanári pályája, valamint a  magyar–japán kapcsolatok
elmélyítésében betöltött szerepe elismeréseként
Nemeshegyi Péter teológus, a Jézus Társasága Magyarországi Rendtartományának tagja részére,
a magyar–vietnámi kapcsolatok előmozdításában vállalt kimagasló szerepe elismeréseként
Nguyễn Cao Lục, a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormányhivatalának miniszterhelyettese részére,
a magyar–vietnámi kapcsolatok kiépítésében vállalt aktív szerepe elismeréseként
Nguyễn Quốc Dũng, a  Vietnámi Szocialista Köztársaság külügyminiszter-helyettese, a  Vietnámi Szocialista
Köztársaság volt budapesti nagykövete részére,
a magyar–japán gazdasági kapcsolatok fejlesztését cége magyarországi leányvállalatának kiépítésével és folyamatos
bővítésével szolgáló tevékenysége elismeréseként
Nikkaku Akihiro, a Toray Industries, Inc. elnöke részére,
az analitikai kémia területén elért jelentős kutatási eredményei, valamint több évtizeden át magas színvonalon
végzett oktatómunkája elismeréseként
dr.  Ohmacht Róbert, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Pécsi Tudományegyetem Általános
Orvostudományi Kar Biokémiai és Orvosi Kémiai Intézete Analitikai Biokémia Tanszékének professor emeritusa
részére,
a pulzáló változócsillagok földi és űrtávcsöves megfigyelésein alapuló több évtizedes kutatómunkája, valamint
az  ultraprecíz űrfotometria magyarországi meghonosítása érdekében végzett tudományszervező tevékenysége
elismeréseként
dr.  Paparó Margit, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati és
Földtudományi Kutatóközpontja Konkoly Thege Miklós Csillagászati Intézetének kutatóprofessor emeritája,
nyugalmazott tudományos tanácsadója részére,
a magyarországi vasúti járműgyártás újraindítása, illetve karbantartási rendszerének fejlesztése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Peter André Jenelten, a Svájci Kereskedelmi Kamara elnöke, a Stadler cégcsoport ügyvezető alelnöke részére,
a magyar–német politikai, gazdasági és társadalmi kapcsolatok fejlesztése iránt elhivatott, több évtizedes
tevékenysége elismeréseként
dr. dr. h.c. Peter Spary, a Német–Magyar Társaság elnöke részére,
a magyar népdal, különösen a csángó dalkultúra kincseit hitelesen tolmácsoló előadóművészete, valamint gazdag
kidolgozású keramikusművészi alkotásai elismeréseként
Petrás Mária népdalénekes, keramikusművész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja részére,
az addikciós viselkedés kutatása és eredményeinek a  függő betegek kezelésében történő alkalmazása terén
egyaránt kimagasló, innovatív tudományos, oktatói és ellátás-szervezési tevékenysége elismeréseként
dr.  Rácz József, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Pedagógiai és
Pszichológiai Kar Pszichológiai Intézete Pszichológiai Tanácsadás Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára
részére,
a traumatológia és a kézsebészet területén végzett magas szintű gyógyítómunkája, jelentős tudományos szervező-,
valamint több évtizedes egyetemi oktatói tevékenysége elismeréseként
dr.  Renner Antal, az  orvostudomány doktora, a  Péterfy KH-RI és Manninger Jenő Országos Traumatológiai
Intézetének baleseti- és kézsebésze, a Semmelweis Egyetem professor emeritusa részére,
hazánk amerikai egyesült államokbeli pozitív megítélésének erősítése, valamint a  magyarországi és a  kárpátaljai
gyermekek támogatása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Róth Sándor, a New York-i székhelyű IBE Trade Corp elnöke, Ukrajna szegedi tiszteletbeli konzulja részére,
a magyar–amerikai kapcsolatok elmélyítésében, valamint az Ohiói Nemzeti Gárda és a Magyar Honvédség közötti
együttműködés támogatásában vállalt szerepe elismeréseként
Steve Stivers, az Amerikai Egyesült Államok Kongresszusának képviselője részére,
a súlyos betegséggel küzdő, illetve nehéz sorsú gyermekek számára létrehozott tábor vezetőjeként végzett önzetlen
munkája elismeréseként
Szabadics Zoltán, a Holnapocska Nonprofit Kft. alapítója és ügyvezetője, a Szabadics Zrt. elnöke részére,
a molekuláris genetika és az  onkopatológia területén folytatott magas színvonalú tudományos tevékenysége,
valamint a jövő szakorvosainak képzése iránt elhivatott oktatói munkája elismeréseként
dr.  Szentirmay Zoltán, az  Országos Onkológiai Intézet Sebészi és Molekuláris Daganatpatológiai Centrumának
korábbi igazgatója részére,
nemzetközileg is elismert tudományos munkája, valamint a  magyar zsidóság háborús veszteségeinek feltárása,
illetve az emlékkultúra fejlesztése érdekében több évtizeden át végzett tevékenysége elismeréseként
dr.  Szita Szabolcs, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Holocaust Dokumentációs Központ és
Emlékgyűjtemény Közalapítvány volt igazgatója, a Soproni Egyetem professor emeritusa részére,
a hazai vízgazdálkodás területén végzett kimagasló, több évtizedes kutatói, oktatói, illetve vezetői munkája
elismeréseként
dr. Szlávik Lajos, a Magyar Hidrológiai Társaság elnöke részére,
a zsíranyagcsere-zavarok vizsgálatával, illetve a  helytelen táplálkozás és az  érelmeszesedés kockázati tényezőivel
kapcsolatos kutatásai, valamint nagy hatású oktatói tevékenysége elismeréseként
dr.  Szollár Lajos, az  orvostudomány doktora, a  Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kara Kórélettani
Intézetének professor emeritusa részére,
a rovarferomonok kutatásában, illetve a  növényvédelem szempontjából fontos lepkefajok kémiai ökológiájának
feltárásában elért nemzetközi szintű tudományos eredményei, valamint a doktoranduszképzésben végzett munkája
elismeréseként
dr.  Szőcs Gábor, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Agrártudományi
Kutatóközpont Növényvédelmi Intézete Állattani Osztályának tudományos tanácsadója részére,
a magyar–amerikai kapcsolatok elmélyítésében vállalt szerepe elismeréseként
Theodore Poe, az Amerikai Egyesült Államok Kongresszusának volt képviselője részére,
Tolna megye fejlesztésében, valamint a  helyi közigazgatási rendszer átalakításában vállalt jelentős szerepe
elismeréseként
Tóth Ferenc volt országgyűlési képviselő és Tolna megyei kormánymegbízott, Fadd nagyközség volt polgármestere
részére,
példaértékű tudományos kutatói, oktatói és tudományszervező tevékenysége, valamint a Kar gazdálkodását segítő
munkája elismeréseként
dr. Tóth Gábor, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Szegedi Tudományegyetem Általános Orvostudományi
Kara Orvosi Vegytani Intézetének vezetője, egyetemi tanár részére,
a magyar–vietnámi nemzetgazdasági és pénzügyi együttműködések létrejöttét elősegítő tevékenysége
elismeréseként
Trần Văn Tá, a Vietnámi Szocialista Köztársaság nyugalmazott pénzügyminiszter-helyettese részére,
a hazai néprajztudomány külföldön is elismert kutatójaként végzett egyedülálló délkelet-ázsiai terepmunkája,
valamint nagy jelentőségű óceániai és új-guineai kutatásai elismeréseként
dr.  Vargyas Gábor, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi
Kar Társadalmi Kapcsolatok Intézete Néprajz – Kulturális Antropológia Tanszékének egyetemi tanára,
a  Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi Kutatóközpont Néprajztudományi Intézete Etnológiai
Témacsoportjának tudományos tanácsadója részére,
a farmakológia területén végzett, kiemelkedő tudományos kutatói pályája, valamint elhivatott oktatói és
intézetvezetői tevékenysége elismeréseként
dr.  Varró András, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Szegedi Tudományegyetem Általános
Orvostudományi Kara Farmakológiai és Farmakoterápiai Intézetének tanszékvezető egyetemi tanára, az MTA–SZTE
Keringésfarmakológiai Kutatócsoport vezetője részére,
a kortárs magyar szórakoztató színház területén nyújtott emlékezetes, magas színvonalú alakításai elismeréseként
Verebély Iván Jászai Mari-díjas színművész részére,
a vízi mikrobiális élőlényegyüttesek ökológiai kutatásában elért, nemzetközi szinten is jelentős tudományos
eredményei, valamint a kutatói utánpótlás-nevelés és az ismeretterjesztés területén végzett munkája elismeréseként
dr.  Vörös Lajos, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Ökológiai
Kutatóközpontja Balatoni Limnológiai Intézetének kutatóprofessor emeritusa részére,
Magyarország XX. századi történetének feltárásában elért tudományos eredményei, különösen a népbíráskodással,
illetve az 1956 utáni megtorlásokkal kapcsolatos kutatásai, valamint több évtizedes egyetemi oktatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Zinner Tibor történész, a VERITAS Történetkutató Intézet nyugalmazott levéltárvezetője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata; több mint négy évtizedes, kiemelkedő színvonalú szakmai tevékenysége elismeréseként
dr.  Dános Valér nyugállományú rendőr vezérőrnagy, a  Belügyminisztérium Vezetőképzési, Továbbképzési és
Tudományszervezési Főosztályának nyugalmazott főosztályvezetője, továbbképzési főtanácsadó részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésében közreműködő honvédségi erők középszintű vezetése
során végzett kiemelkedő tervező és irányító tevékenysége elismeréseként
Oláh József ezredes, a  Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnoksága Törzsosztály volt osztályvezetője
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
tisztikeresztje
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2019. február 28.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2016. (HK 1/2017.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmény bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm.
rendelet 10. § g) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelemi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra,
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. Jelen intézkedésemmel, eredetben angol nyelven, teljes terjedelemben bevezetem a NATO egységesítési
egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 70/2016. (HK 3.) HVKFH szakutasításban fenntartás nélkül elfogadott STANAG 7210 ATMC
(EDITION 1) – GUIDANCE IN THE SELECTION OF
STANAGS FOR DEPLOYED AIR OPERATIONS
SERVICES – A kitelepüléssel végrehajtott légi műveletek biztosításához szükséges szabályzó dokumentumok
című NATO egységesítési egyezményt a következők
szerint:
a) témafelelős: az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP)
b) témakezelő: az MH ÖHP Légierő Hadműveleti és Kiképzési Főnökség
c) a bevezetés időpontja: 2017. február 1.
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre. 4. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
1335/2015. (V. 27.) Korm. határozata a Rendőrség szervei illetékességének a járási rendszerhez igazodó átalakításával kapcsolatos költségek biztosításáról.
A Kormány felhívja az  államháztartásért felelős minisztert, hogy a  Rendőrség szervei illetékességének a  járási
rendszerhez igazodó átalakítása érdekében 2015.  évben 114 645 ezer forint tartós jelleggel történő biztosításáról
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium
fejezet, 7. Rendőrség cím javára gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. július 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
145/2012. (XII. 13.) ME határozata Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával; 2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert, a külügyminisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy
a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.
miniszterelnök


text:
1376/2012. (IX. 17.) Korm. határozata a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és a Külügyminisztérium fejezetek közötti, az EU Duna Régió Stratégiáért Felelős Kormánybiztos Titkársága működésének, szakmai feladatainak ellátásának biztosításához szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében,
az EU Duna Régió Stratégiáért Felelős Kormánybiztos Titkársága működésének, szakmai feladatainak 2012. január
1. napjától 2012. december 31. napjáig történő ellátásához szükséges költségvetési előirányzatok biztosítása
érdekében 13 410 ezer forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 1. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím, 1. Működési költségvetés
előirányzat-csoport, 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat terhére, a Kvtv. XVIII. Külügyminisztérium fejezet,
1. Külügyminisztérium központi igazgatása cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport, 3. Dologi kiadások
kiemelt előirányzat javára. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
külügyminiszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
86/2012. (X. 15.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. október 9-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. J. magánszemély
(továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. szeptember 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a kölcsönszerződések miatti kilakoltatásokat azonnal, és véglegesen állítsák le?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének nem felel meg. Az egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos
és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján
az Országgyűlés — az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint — el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során számos határozatban kifejtette, hogy az egyértelműség követelményének
része, hogy a választópolgárok a kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák.
„Az egyértelműség követelményének lényege, hogy a népszavazási kérdésnek döntésre alkalmasnak kell lennie,
aminek a jogalkotói és a választópolgári egyértelműség feltétlenül szükséges, de nem egyetlen feltétele.
Az egyértelműség részének tekinti az Alkotmánybíróság azt is, hogy a népszavazási kérdésben foglalt döntési
kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan, következményeiben kiszámíthatatlan” (ABH 2007, 332,
337.). Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában több kérdést
tartalmaz: a kilakoltatások tekintetében mind az azonnali, mind a végleges leállításra vonatkozik. Így a
választópolgároknak nincs lehetőségük külön-külön véleményt nyilvánítani a kezdeményezésekről.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő,
ugyanis általánosan a kölcsönszerződések kifejezést használja. Ennek értelmében sem a választópolgár, sem
a jogalkotó számára nem egyértelmű, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés szabályozási körébe pontosan mely
kölcsönszerződések tartoznak, azaz vonatkozik-e valamennyi – akár magánszemélyek közötti, bármely tárgyú –
kölcsönszerződésre vagy csak a kölcsönszerződések egy bizonyos, a kérdésben meg nem határozott csoportjára.
Az Országos Választási Bizottság szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésben a „kölcsönszerződések miatti
kilakoltatások” kifejezés értelmezhetetlen, tekintettel arra, hogy a kérdésben megfogalmazott kilakoltatásra nem a
kölcsönszerződések megléte, hanem a kölcsönszerződések egy bizonyos csoportja esetén annak nem teljesítése,
az azokban foglalt rendelkezések megszegése miatt kerülhet sor. Ennek értelmében a kölcsönszerződések és
a kilakoltatás kifejezések között nincs közvetlen ok-okozati összefüggés.
A népszavazásra bocsátandó kérdésről tehát a választópolgároknak úgy kellene döntést hozniuk, hogy az
aláírásgyűjtés során nem lenne számukra egyértelmű, az eredményes népszavazás milyen változásokat okozna a banki
hitelezés rendszerében, valamint a fennálló kölcsönszerződések vonatkozásában, illetve ezen változások milyen
társadalmi, pénzügyi és egyéb hatásaival kellene számolniuk. A népszavazásra szánt kérdés tartalma ezáltal
félrevezető, mert a választópolgárok előre nem tudják és nem is mérhetik fel döntésük várható következményeit, így
az nem felel meg a választópolgári egyértelműség követelményének.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés
során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdései alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
(a továbbiakban: Rendelet) melléklete határozza meg. A törvényben meghatározott adattartalomnak való
megfeleléshez – többek között – szükséges, hogy a kezdeményezést támogatók sorszámozása az aláírásgyűjtő íven
folyamatos legyen. Ez a feltétel utólag nem teljesíthető, hiszen a kezdeményezőnek az aláírásgyűjtést a hitelesített ív
másolataival kell lefolytatnia. Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy a táblázat első, sorszámot tartalmazó rovata a Rendelet meghatározott mintától eltérő
számozást tartalmaz azzal, hogy 16-tól 30-ig tartalmazza a sorszámokat.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) és e) pontjai alapján, mivel a kérdés
megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, illetve az aláírásgyűjtő ív nem felel meg
a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja. Mindezek alapján a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) és e) pontjain és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésein, 130. §-ának (1) bekezdésén, 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendeleten, az illetékekről szóló
tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján
alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
57/2008. (VIII. 29.) ME határozata szakállamtitkár megbízatásának megszűnéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 59. § (1)–(2) bekezdése alapján
megállapítom, hogy
Elbert Gábornak, az Önkormányzati Minisztérium
szakállamtitkárának e megbízatása
2008. szeptember 1-jei hatállyal – lemondásával – megszűnik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
454/2015. (XII. 29.) Korm. rendelete a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról.
A Kormány a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 153.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed minden munkáltatóra és munkavállalóra.
2. § (1) A  teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított alapbér kötelező legkisebb összege
(minimálbér) a  teljes munkaidő teljesítése esetén 2016. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 111 000 forint,
hetibér alkalmazása esetén 25 550 forint, napibér alkalmazása esetén 5110 forint, órabér alkalmazása esetén
639 forint.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározottaktól eltérően a  legalább középfokú iskolai végzettséget, illetve középfokú
szakképzettséget igénylő munkakörben foglalkoztatott munkavállaló garantált bérminimuma a  teljes munkaidő
teljesítése esetén 2016. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 129 000 forint, hetibér alkalmazása esetén 29 690
forint, napibér alkalmazása esetén 5940 forint, órabér alkalmazása esetén 742 forint.
(3) Teljesítménybérezésnél a teljesítménykövetelmények százszázalékos, és a teljes munkaidő teljesítése esetén a teljes
munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló havi munkabérének (tiszta teljesítménybér, illetve garantált bér és
teljesítménytől függő mozgóbér együttes)
a) (1) bekezdés szerinti kötelező legkisebb összege 2016. január 1-jétől 111 000 forint,
b) (2) bekezdés szerinti garantált bérminimum összege 2016. január 1-jétől 129 000 forint.
(4) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt, ha a teljes munkaidő napi nyolc óránál
a) hosszabb [a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a  továbbiakban: Mt.) 92.  § (2)  bekezdése],
arányosan csökkentett mértékben,
b) rövidebb [Mt. 92. § (4) bekezdése], arányosan növelt mértékben
kell figyelembe venni.
(5) Részmunkaidő esetén
a) az (1)–(3) bekezdésben meghatározott havi, heti és napi bértételt a munkaidő eltérő mértékével arányosan
csökkentve,
b) az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt az ott szereplő összeggel, illetve annak (4) bekezdés
szerint arányosan változó összegével
kell figyelembe venni. 3. § (1) Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
 (2) E  rendelet rendelkezéseit első alkalommal a  2016. január hónapra járó munkabérek megállapításánál kell
alkalmazni.
 (3) E rendelet alkalmazásában a) munkáltatón a költségvetési szervet,
b) munkavállalón a közalkalmazotti, kormányzati szolgálati és közszolgálati jogviszonyban állót,
c) alapbéren a közalkalmazotti jogviszonyban állók esetében illetményt, kormányzati szolgálati és közszolgálati
jogviszonyban állók esetében az alapilletmény és az illetménykiegészítés együttes összegét
is érteni kell.
(4) Hatályát veszti a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló
347/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
429/2012. (HK 15.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2035 OP 6. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG
2035 (6. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel elrendelem a Honvédelmi
Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök első helyettesének
4/2006 (HK 6.) közleményében fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 2035 OP (6. kiadás)
– VEZETÉSI PONTOK ÉS LÉTESÍTMÉNYEK JE
LÖLÉSE címen kiadott NATO egységesítési egyezmény
végrehajtását, az alábbiak szerint:
3. A béke elhelyezési körleten kívül végrehajtott alkalmazás és/vagy gyakorlat esetén, a zászlóalj (vagy annak
megfelelő) és annál magasabb szintű vezetési pontokat és
létesítményeket (például: vízellátó pontok, lőszerraktárak,
forgalomirányító és ellenőrző pontok, mentesítő állomások, üzemanyag létesítmények stb.) és a hozzájuk vezető
utakat meg kell jelölni. Ha a biztonsági helyzet megköveteli, a jelek eltávolíthatóak vagy elrejthetőek.
4. A jeleket a vezetési ponthoz, létesítményhez vezető
útvonalakon, az útról történő letérés helyén, illetve a vezetési pont, létesítmény bejáratánál kell elhelyezni. A letérés
helyének illetve az utak, útvonalak jelölésének irányjelző
tárcsát vagy irányjelző nyilat is tartalmaznia kell. A bejárat
jelölése az „Állj!” vagy egyéb szabályozó jelzéssel együtt
is alkalmazható. Példákat a melléklet tartalmaz.
5. A jel az adott vezetési pontnak vagy létesítménynek
az „Összhaderőnemi szimbólumkészlet –APP-6” szerinti
egyezményes jelét mutató tábla. Dandár és magasabb szintű vezetési pont esetén a nemzet STANAG 1059 szerinti
betűjelzését (HUN) is fel kell tüntetni. A háttér és a szimbólum színének egymástól eltérő, jól megkülönböztethető
színűnek kell lennie. Az útelágazásokban és az útvonalon
elhelyezett jelek kivételével – amelyek méretét az
AMovP-1 (A közúti mozgások szabályozása és eljárásai)
4. fejezete határozza meg – a jelek mérete nem meghatározott.
A jelek megvilágítása esetén szintén az AMovP-1 4. fejezetének előírásait kell alkalmazni.
6. Az MH ÖHP és alárendelt katonai szervezetei személyi állománya az intézkedésben foglaltakat a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg és alkalmazza.
7. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
7/2012. (II. 14.) NEFMI rendelete a komplex minősítésre vonatkozó részletes szabályokról.
A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény 28. §
(3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § m) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. §
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszter egyetértésével – a következőket
rendelem el: 1. § (1) E rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni a megváltozott munkaképességű személyek ellátása iránti eljárás során,
ideértve a jogorvoslati eljárást és a döntés felülvizsgálatát is azzal, hogy a döntés bírósági felülvizsgálata során az 5. és
6. § rendelkezéseit nem kell alkalmazni. (2) E rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni továbbá akkor is, ha jogszabály a kérelmező, igénylő komplex minősítését
rendeli el. (3) Az 1. mellékletet kell alkalmazni a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint eljárásának részletes
szabályairól szóló 331/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés b), c), e), h)–l) pontja, továbbá 7. § (2) bekezdés
b) és h)–l) pontja szerinti esetekben is. 2. § (1) A komplex minősítés során az egészségi állapot vizsgálata keretében az 1. mellékletben foglaltak szerint
szervrendszerenként, betegségcsoportonként kell megállapítani az össz-szervezeti egészségkárosodás százalékos
mértékét. Több szervrendszert érintő károsodás esetén az együttes értékelés szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az egészségi állapot százalékos mértékét az össz-szervezeti egészségkárosodás (1) bekezdésben meghatározott
mértékének figyelembevételével kell megállapítani úgy, hogy százból ki kell vonni az össz-szervezeti
egészségkárosodás mértékét. 3. § (1) Amennyiben a komplex minősítés során megállapításra kerül, hogy a kérelmező egészségi állapotának mértéke
60 százalékos vagy kisebb mértékű, a megváltozott munkaképességű személyt be kell sorolni a megváltozott
munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény
(a továbbiakban: Mmtv.) 3. § (2) bekezdésében meghatározott minősítési kategóriába.
(2) Az (1) bekezdés szerinti besoroláskor az Mmtv. 3. § (2) bekezdés
a) a) pont aa) alpontja szerinti minősítési kategóriába az sorolható be, akinek az egészségi állapota 51–60% között
van (B1 kategória), b) b) pont ba) alpontja szerinti minősítési kategóriába az sorolható be, akinek az egészségi állapota 51–60% között
van és a 2. melléklet szerint elvégzett, a rehabilitálhatóság foglalkoztatási szempontú, vagy a 3. melléklet szerint
elvégzett, a rehabilitálhatóság szociális szempontú vizsgálata alapján a rehabilitációja nem javasolt (B2 kategória),
c) a) pont ab) alpontja szerinti minősítési kategóriába az sorolható be, akinek az egészségi állapota 31–50% között
van (C1 kategória), d) b) pont bb) alpontja szerinti minősítési kategóriába az sorolható be, akinek az egészségi állapota 31–50% között
van és a 2. melléklet szerint elvégzett, a rehabilitálhatóság foglalkoztatási szempontú, vagy a 3. melléklet szerint
elvégzett, a rehabilitálhatóság szociális szempontú vizsgálata alapján a rehabilitációja nem javasolt
(C2 kategória), e) b) pont bc) alpontja szerinti minősítési kategóriába az sorolható be, akinek egészségi állapota 1–30% között van
és orvosszakmai szempontból önellátásra képes (D kategória), f) b) pont bd) alpontja szerinti minősítési kategóriába az sorolható be, akinek egészségi állapota 1–30% között van
és orvosszakmai szempontból önellátásra nem vagy csak segítséggel képes (E kategória).
4. § (1) A komplex minősítés során a) az egészségi állapot, valamint az önellátási képesség orvosszakmai szempontú vizsgálatát az 1. melléklet szerint,
b) a rehabilitálhatóság foglalkoztatási szempontú vizsgálatát a 2. melléklet szerint,
c) a rehabilitálhatóság szociális szempontú vizsgálatát a 3. melléklet szerint
kell elvégezni. (2) Amennyiben a rehabilitálhatóság foglalkoztatási szempontú vizsgálatának eredménye a 2. melléklet szerinti értékelő
lapon a) eléri vagy meghaladja a 17 pontot, és nem áll fenn olyan, a 2. mellékletben megjelölt körülmény, amely
előfordulása esetén a rehabilitáció nem javasolt, akkor a megváltozott munkaképességű személy az Mmtv. 3. §
(2) bekezdés a) pontja szerint rehabilitálható, b) nem éri el a 17 pontot vagy fennáll olyan, a 2. mellékletben megjelölt körülmény, amely előfordulása esetén a
rehabilitáció nem javasolt, akkor a megváltozott munkaképességű személy rehabilitációja az Mmtv. 3. §
(2) bekezdés b) pontja szerint nem javasolt. (3) Amennyiben a rehabilitálhatóság szociális szempontú vizsgálatának eredménye a 3. melléklet szerinti értékelő lapon
a) eléri vagy meghaladja a 12 pontot, és nem áll fenn olyan, a 3. mellékletben megjelölt körülmény, amely
előfordulása esetén a rehabilitáció nem javasolt, akkor a megváltozott munkaképességű személy az Mmtv. 3. §
(2) bekezdés a) pontja szerint rehabilitálható, b) nem éri el a 12 pontot vagy fennáll olyan, a 3. mellékletben megjelölt körülmény, amely előfordulása esetén a
rehabilitáció nem javasolt, akkor a megváltozott munkaképességű személy rehabilitációja az Mmtv. 3. §
(2) bekezdés b) pontja szerint nem javasolt. 5. § (1) A komplex minősítés során a 4. § (1) bekezdés
a) a) pontja szerinti vizsgálatot a szakértői bizottság orvosszakértője,
b) b) pontja szerinti vizsgálatot a szakértői bizottság foglalkozási rehabilitációs szakértője,
c) c) pontja szerinti vizsgálatot a szakértői bizottság szociális szakértője
végzi. (2) A komplex minősítés során a) az egészségi állapot, valamint az önellátási képesség orvosszakmai szempontú megítélése tekintetében kizárólag
az orvosszakértő, b) a rehabilitálhatóság foglalkoztatási szempontú megítélése tekintetében – ideértve az egyes körülményekhez
tartozó pontérték megállapítását és azon körülmények fennállásának megállapítását, amelyek előfordulása
esetén a rehabilitáció nem javasolt – kizárólag a foglalkozási rehabilitációs szakértő,
c) a rehabilitálhatóság szociális szempontú megítélése tekintetében – ideértve az egyes körülményekhez tartozó
pontérték megállapítását és azon körülmények fennállásának megállapítását, amelyek előfordulása esetén
a rehabilitáció nem javasolt – kizárólag a szociális szakértő
véleménye alapján kell a szakhatósági állásfoglalást elkészíteni. (3) Amennyiben a komplex minősítés során a szakértői bizottság orvosszakértői között az egészségi állapot mértékére
vonatkozóan vagy az önellátási képesség orvosszakmai szempontú megítélése tekintetében vita van, akkor abban a
bizottság elnöke dönt. 6. § Amennyiben a komplex minősítés során a megváltozott munkaképességű személy rehabilitálhatósága megállapításra
kerül [Mmtv. 3. § (2) bekezdés a) pontja szerinti besorolás], a rehabilitációs javaslatot a szakértői bizottság tagjai
együttesen készítik el. Ha a rehabilitáció lehetséges iránya, a rehabilitációs szükségletek vagy a rehabilitációhoz
szükséges időtartam kérdésében a szakértői bizottság tagjai között vita van, akkor abban a bizottság elnöke dönt.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter