text:
2017. C. törvény Magyarország 2018. központi költségvetéséről.
Az Országgyűlés az  Alaptörvény 36.  cikk (1)  bekezdése alapján Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről a  következő
törvényt alkotja:
I. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER KIADÁSAINAK ÉS BEVÉTELEINEK FŐÖSSZEGE, A HIÁNY ÉS AZ ÁLLAMADÓSSÁG
ÉRTÉKE
1. Az államháztartás központi alrendszerének egyenlege és főösszegei
1. § (1) Az Országgyűlés az államháztartás központi alrendszerének (a továbbiakban: központi alrendszer) 2018. évi
a) bevételi főösszegét 18 751 458,2 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 20 112 108,4 millió forintban,
c) hiányát 1 360 650,2 millió forintban
állapítja meg.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott bevételi és kiadási főösszegeken belül az  Országgyűlés a  hazai működési
költségvetés 2018. évi
a) bevételi főösszegét 15 894 506,4 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 15 894 506,4 millió forintban,
c) egyenlegét 0,0 millió forintban
állapítja meg.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott bevételi és kiadási főösszegeken belül az  Országgyűlés a  hazai felhalmozási
költségvetés 2018. évi
a) bevételi főösszegét 942 681,0 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 1 799 959,0 millió forintban,
c) hiányát 857 278,0 millió forintban
állapítja meg.
(4) Az  (1)  bekezdésben meghatározott bevételi és kiadási főösszegeken belül az  Országgyűlés az  európai uniós
fejlesztési költségvetés 2018. évi
a) bevételi főösszegét 1 914 270,8 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 2 417 643,0 millió forintban,
A törvényt az Országgyűlés a 2017. június 15-i ülésnapján fogadta el.
c) hiányát 503 372,2 millió forintban
állapítja meg.
2. § Az 1. §-ban meghatározott bevételi és kiadási főösszegeknek a fejezetek, címek, alcímek, jogcímcsoportok, jogcímek
szerinti részletezését az 1. melléklet tartalmazza.
2. Az államadósság értéke 3. § (1) A  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény (a  továbbiakban: Gst.) 4.  § (1)  bekezdése
alapján az  államháztartás 2018. december 31-ére tervezett adóssága 309,3 forint/euró, 289,0 forint/svájci frank és
286,4 forint/amerikai dollár árfolyam mellett 28 358,7 milliárd forint.
(2) 2018. december 31-én az államadósság-mutató
a) számlálójának a Gst. 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti várható összege 28 043,6 milliárd forint,
b) nevezőjének a Gst. 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti várható összege 40 352,7 milliárd forint.
(3) Az államadósság-mutatónak a (2) bekezdés alapján 2018. december 31-ére tervezett mértéke 69,5%.
 (4) Az Országgyűlés megállapítja, hogy az államadósság-mutató (3) bekezdés szerinti mértéke a 2017. év utolsó napján
várható 71,4%-hoz képest az  Alaptörvény 36.  cikk (5)  bekezdésében meghatározott államadósság-mutató
csökkenése követelményének eleget tesz.
II. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER EGYES ELŐIRÁNYZATAINAK MEGÁLLAPÍTÁSÁVAL, TELJESÍTÉSÉVEL ÉS
FELHASZNÁLÁSÁVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK
3. A központi alrendszer tartalék-előirányzatai 4. § (1) Céltartalék szolgál a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 32.  cím, 3. alcím, 1. Közszférában foglalkoztatottak
bérkompenzációja jogcímcsoporton a  költségvetési szerveknél és a  nevelési-oktatási, felsőoktatási, egészségügyi,
karitatív, szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, kulturális vagy sporttevékenységet önmaga vagy intézménye
útján ellátó egyházi jogi személynél foglalkoztatottak részére a  2018.  évben – jogszabály alapján – járó többlet
személyi juttatások és az  azokhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó
kifizetésére.
(2) Céltartalék szolgál a XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. cím, 3. alcím, 2. Különféle kifizetések jogcímcsoporton
a) a  prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló törvény szerinti munkáltatói
kifizetésekre,
b) az  Állami Számvevőszékről szóló 2011.  évi LXVI.  törvény 21.  § (1)  bekezdésében meghatározott számvevői
illetményalap változása miatti személyi juttatás és az azokhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és
szociális hozzájárulási adó növekményének kifizetésére,
c) a  központi költségvetési szerveknél a  feladatok változásával, a  szervezetek, szervezetrendszerek
korszerűsítésével, a  feladatellátás ésszerűsítésével megvalósuló, kiadás- és költségvetési támogatásmegtakarítást eredményező létszámcsökkentésekhez kötődő személyi juttatások és az azokhoz kapcsolódó
munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kifizetéseire.
(3) Céltartalék szolgál a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 32.  cím, 3. alcím, 3. Ágazati életpályák és bérintézkedések
jogcímcsoporton – jogszabály vagy kormányhatározat alapján járó – többlet személyi juttatások és az  azokhoz
kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kifizetésére.
(4) A költségvetési szerveknél és a nevelési-oktatási, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és
ifjúságvédelmi, kulturális vagy sporttevékenységet önmaga vagy intézménye útján ellátó egyházi jogi személynél
foglalkoztatott természetes személy és annak e  körben foglalkoztatott házas- vagy élettársa a  2018.  évi adó- és
járulékváltozások ellentételezésének megállapításához a  saját és házas- vagy élettársa munkáltatója részére is
nyilatkozik – a kompenzáció összegének megállapítása érdekében – a családi kedvezményre való jogosultságáról,
az  annak igénylése során figyelembe vehető kedvezményezett eltartottak számáról, adóazonosító jeléről,
illetményéről és a  jogviszonya keletkezésének időpontjáról. A  nyilatkozatra vonatkozó további rendelkezéseket
a Kormány rendeletben állapítja meg.
(5) Céltartalék szolgál a XI. Miniszterelnökség 32. cím, 3. alcím, 4. Hazai bölcsődefejlesztési program jogcímcsoporton
a bölcsődei ellátást biztosító intézmények, szolgáltatások létrehozására, fejlesztésére.
4. Az állam vagyonával kapcsolatos rendelkezések 5. § (1) A  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. hitel, kölcsön felvételére, kötvény kibocsátására, garancia és kezesség
vállalására nem jogosult.
(2) A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet kiadásai terhére történő, 1000,0 millió forint
összeget elérő mértékű kötelezettségvállalásokat és – a  központi alrendszer likviditási helyzetére figyelemmel  –
a kifizetések ütemezését az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter a rábízott vagyon vagyonkezelési tervének
keretében hagyja jóvá.
(3) Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény
a) 28. § (4) bekezdésében meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó érték a 2018. évben 25,0 millió forint,
b) 33. § (2) bekezdésében meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó érték a 2018. évben 25,0 millió forint,
c) 35. § (2) bekezdés i) pontjában meghatározott egyedi bruttó forgalmi érték a 2018. évben 25,0 millió forint,
d) 36.  § (4)  bekezdésében meghatározott ingyenesen átruházható vagyontárgyak 2018.  évi összesített bruttó
forgalmi értéke – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – 20 000,0 millió forint
lehet.
(4) Az állam javára megszerzett
a) a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. vagyonkezelésébe átadott ingatlanok és
b) a PPP-konstrukcióban létrehozott sportlétesítmények
a (3) bekezdés d) pontjában foglalt keretszámra tekintet nélkül, ingyenesen önkormányzati tulajdonba adhatók.
(5) A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény
a) 11.  § (6)  bekezdésében meghatározott értékhatárt a  2018.  évben 25,0 millió forint egyedi bruttó forgalmi
érték,
b) 11. § (16) bekezdésében meghatározott értékhatárt a 2018. évben a hasznosítással érintett rész tekintetében
25,0 millió forint egyedi bruttó forgalmi érték,
c) 13.  § (1)  bekezdésében meghatározott értékhatárt a  2018.  évben 25,0 millió forint egyedi bruttó forgalmi
érték
képezi. (6) A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 1. cím, 1. alcím, 2. Nemzeti Eszközkezelő Zrt.
vagyonkezelésében lévő ingatlanok értékesítési bevétele jogcímcsoporton és 5. Nemzeti Eszközkezelő Zrt.
vagyonkezelésében lévő ingatlanok bérleti díja jogcímcsoporton elszámolt bevételek a  2018.  évben a  Kormány
jóváhagyásával felhasználhatók a  Nemzeti Eszközkezelő Zrt. jogszabályban meghatározott feladatellátásának
finanszírozására. A  Kormány határozatában legfeljebb a  pénzforgalmilag teljesült hasznosítási és értékesítési
bevételek mértékéig engedélyezheti a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet Nemzeti
Eszközkezelő Zrt. feladatait finanszírozó kiadási előirányzatainak növelését.
(7) A  Kormány irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv feladatellátására feleslegessé nyilvánított,
értékesítésre kijelölt, a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. rábízott állami vagyonába tartozó állami tulajdonú
ingatlanok értékesítéséből származó – a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben
elszámolandó – bevételek államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott összege a  2018.  évben a  központi
költségvetési szerv költségvetését tartalmazó költségvetési fejezet által finanszírozható felhalmozási kiadások
teljesítésére használhatók fel. Az  államháztartásért felelős miniszter ennek érdekében – legfeljebb a  2018.  évben
pénzforgalmilag teljesült értékesítési bevételek mértékéig – új kiadási előirányzat létrehozatalát és meglévő kiadási
előirányzat növelését engedélyezheti e költségvetési fejezetben.
(8) Az  Állami Egészségügyi Ellátó Központ tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó ingatlanok (7)  bekezdés szerinti
értékesítése esetén a befolyó bevételeket, továbbá a  tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó vagyonnal kapcsolatos
egyéb bevételeket a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 21. cím, 5. alcím, 1. Az Állami Egészségügyi Ellátó
Központ tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos bevételek jogcímcsoport előirányzaton belül kell elszámolni.
E  bevételek államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott összege a  2018.  évben a  XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetből finanszírozható felhalmozási kiadások teljesítésére használható fel a  (7)  bekezdésben
meghatározott módon.
(9) A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 2. alcím, 2. jogcímcsoport, 3. A Magyar
Nemzeti Filmalap Közhasznú Nonprofit Zrt. támogatása jogcím előirányzat tartalmazza a  mozgóképről szóló
2004. évi II.  törvény 9/A. § (2) bekezdése szerinti kiadást, amely előirányzat a hatoslottó szerencsejáték játékadója
pénzforgalmilag teljesült összege 100%-ának mértékéig az  államháztartásért felelős miniszter engedélyével
túlléphető. A  túllépés mértékének számítása során az  előirányzat összegének megállapításakor nem vehető
figyelembe az előirányzat javára év közben a Kormány döntésével biztosított többlet.
(10) A honvédelmi célra feleslegessé vált hadfelszerelések, haditechnikai eszközök és anyagok értékesítéséből származó
bevételt a  honvédelemért felelős miniszter a  2018.  évben a  Magyar Honvédség technikai modernizációjára,
a  technikai eszközök fenntartására és javítására, képesség- és hadfelszerelés fejlesztésre, illetve az  értékesítési
eljárások során felmerült kiadások fedezetére használhatja fel. A  2018.  évben pénzforgalmilag teljesülő bevételt
a  XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 2.  cím, 1. Honvéd Vezérkar közvetlen szervezetei alcím bevételeként kell
elszámolni.
(11) A  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20.  cím, 3. alcím, 6. Felsőoktatási vagyongazdálkodási feladatok
jogcímcsoport előirányzat a Kormány engedélyével 2018. szeptember 30. után túlléphető azzal, hogy ezen túllépés
és a  19.  § (3)  bekezdésben foglalt tartalékösszeg-felhasználás együttes összegének figyelembevételével sem
haladhatja meg az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a  túlzott hiány esetén követendő eljárásról
szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-ei 479/2009/EK tanácsi rendelet szerint benyújtott
jelentésben (a  továbbiakban: EDP jelentés) szereplő 2018.  évre várható hiány (a  továbbiakban: EDP-hiány) a  GDP
2,4%-át.
6. § (1) A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 5. Fejezeti tartalék alcímén szereplő
kiadási előirányzat az  e  költségvetési fejezetben szereplő kiadási előirányzatok átcsoportosítás útján történő
növelésére használható fel. A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 5. Fejezeti
tartalék alcím kiadási előirányzatának felhasználásáról az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter és
az államháztartásért felelős miniszter együttesen dönt.
(2) A  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet bevételi előirányzatainak a  tervezettet
meghaladó pénzforgalmi teljesítése esetén különösen indokolt esetben, a  Kormány határozatában adott
jóváhagyásával e  költségvetési fejezetnek a  Kormány határozatában megjelölt kiadási előirányzata –  legfeljebb
a  pénzforgalmilag teljesült többletbevétel mértékével – túlléphető, ha e  költségvetési fejezet bevételei együttes
összegénél nem jelentkezik bevétel-elmaradás.
(3) Az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet, 2.  cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím és a  2. Társaságokkal kapcsolatos
kiadások alcím kiadási előirányzatain belül és a  két alcím kiadási előirányzatai között átcsoportosíthat.
Az  átcsoportosítás mértéke – ide nem értve a  (4)  bekezdés szerinti átcsoportosítást – az egyes kiadási
előirányzatokat érintően egyedileg és együttesen sem haladhatja meg a  4000,0 millió forintot és nem történhet
olyan előirányzat terhére, amelynek teljesülése módosítás nélkül eltérhet az előirányzattól.
(4) Az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet Nemzeti Eszközkezelő Zrt. feladatait finanszírozó kiadási előirányzatai között átcsoportosíthat.
(5) A  frekvenciahasználati jogosultság értékesítéséből származó bevételt a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezet, 1. cím, 3. Egyéb bevételek alcímen belül önálló jogcímcsoporton kell elszámolni.
7. § (1) A  XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2.  cím, 5. Fejezeti tartalék alcímén
szereplő kiadási előirányzat az  e  költségvetési fejezetben szereplő kiadási előirányzatok átcsoportosítás útján
történő növelésére használható fel. A  XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
2.  cím, 5. Fejezeti tartalék alcím kiadási előirányzatának felhasználásáról az  agrárpolitikáért felelős miniszter és
az államháztartásért felelős miniszter együttesen dönt.
(2) A  XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet bevételi előirányzatainak a  tervezettet
meghaladó pénzforgalmi teljesítése esetén különösen indokolt esetben, a  Kormány határozatában adott
jóváhagyásával e  költségvetési fejezetnek a  Kormány határozatában megjelölt kiadási előirányzata – legfeljebb
a  pénzforgalmilag teljesült többletbevétel mértékével – túlléphető, ha e  költségvetési fejezet bevételei együttes
összegénél nem jelentkezik bevétel-elmaradás.
8. § (1) Az  állami tulajdonú gazdasági társaságok felett törvényben és miniszteri rendeletben kijelölt tulajdonosi
jogok gyakorlására feljogosított szervezet által, e  minőségében beszedett bevételeket és teljesített kiadásokat
központi kezelésű előirányzatként kell megtervezni és elszámolni. A  tulajdonosi joggyakorló szervezet az  általa
e  minőségében a  2018.  év során beszedett bevételeket előirányzat-módosítás nélkül is elszámolhatja, erről
a  fejezetet irányító szervet és az  államháztartásért felelős minisztert írásban tájékoztatni kell. A  fejezetet irányító
szerv e  tulajdonosi joggyakorlói minőségben végrehajtandó kiadások teljesítése érdekében – a  XLIII. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet kivételével – a fejezeten belül átcsoportosíthat és új központi
kezelésű kiadási előirányzatot hozhat létre, erről az államháztartásért felelős minisztert írásban tájékoztatni kell.
(2) A  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25.  cím, 5. alcím, 1. Gazdasági Zöldítési Rendszer jogcímcsoport
és a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20.  cím, 35. alcím, 4. Zöldgazdaság Finanszírozási Rendszer
jogcímcsoport előirányzatát a  fejezetet irányító miniszter – az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény
(a továbbiakban: Áht.) 31. § (2b) bekezdése alapján – az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében
és az  erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012.  évi CCXVII.  törvény
(a  továbbiakban: Ügkr. tv.) által létrehozott légiközlekedési kibocsátási egységek 2018.  évi értékesítéséből
az  e  törvényben megtervezetten felül pénzforgalmilag teljesült bevétel 50%-ával, továbbá az  Ügkr. tv. hatálya alá
tartozó kibocsátási egységek 2018. évi értékesítéséből pénzforgalmilag teljesült bevétel 25%-ával növelheti meg.
(3) A  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25.  cím, 5. alcím, 1. Gazdasági Zöldítési Rendszer jogcímcsoport és
a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20.  cím, 35. alcím, 7. Zöld Beruházási Rendszer végrehajtásának
feladatai jogcímcsoport előirányzatát a fejezetet irányító miniszter – az Áht. 31. § (2b) bekezdése alapján – az ENSZ
Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007.  évi
LX.  törvény (a  továbbiakban: Éhvt.) alapján létrehozott kiotói egységek átruházásából pénzforgalmilag teljesült
bevétel 50%-ával növelheti meg.
(4) Az államháztartásért felelős miniszter az Éhvt. alapján létrehozott kiotói egységek átruházásából befolyó bevételek
elszámolására a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 26. cím, 1. alcím, 1. Kibocsátási egységek értékesítéséből
származó bevételek jogcímcsoporton belül új jogcímet hozhat létre.
(5) A  fejlődő országok részére nyújtandó klímafinanszírozás kiadásait a  (2) bekezdésben meghatározott – az Ügkr. tv.
hatálya alá tartozó kibocsátási egységek 2018.  évi értékesítéséből pénzforgalmilag teljesült bevételhez kötött
mértékű – kiadási előirányzatok terhére kell teljesíteni.
5. Egyes költségvetési szervek befizetési kötelezettségei 9. § (1) A  Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat 467,2 millió forintot, a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása
25  768,6 millió forintot köteles a  2018.  évben befizetni a  bevételeiből a  központi költségvetés részére, amelyek
esedékessége az  első három negyedév vonatkozásában a  negyedévet követő hónap 20.  napja, a  negyedik
negyedévben december 10-e.
(2) Az  Országos Atomenergia Hivatal 424,0 millió forintot köteles a  2018.  évben befizetni a  bevételeiből – az
államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott ütemezési terv szerint – a  központi költségvetés részére,
amelyek esedékessége az első három negyedév vonatkozásában a negyedévet követő hónap 20. napja, a negyedik
negyedévben december 10-e.
(3) A  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal 2241,9 millió forintot köteles fizetni a  bevételeiből
a 2018. évben a központi költségvetés javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig,
illetve további 1/12-ed részt december hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(4) A  fővárosi és a  megyei kormányhivatalok 1017,2 millió forintot kötelesek befizetni a  bevételeikből a  2018.  évben
a központi költségvetés javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további
1/12-ed részt december hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(5) A  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 80,5 millió forintot köteles fizetni a  bevételeiből a  2018.  évben a  központi
költségvetés javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20.  napjáig, illetve további 1/12-ed
részt december hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(6) Ha az  (1)  bekezdésben meghatározott költségvetési szervek befizetési kötelezettségüknek nem tesznek eleget,
a hiányzó összegre fejezeti tartalékot kell képezni, és a befizetést legkésőbb 2018. december 28-áig kell teljesíteni.
(7) A  Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek az  irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt
betöltött és az öregségi teljes nyugdíjhoz szükséges szolgálati időt megszerzett közalkalmazotti vagy kormányzati
szolgálati jogviszonyban állók jogviszonyának megszüntetéséből eredő kiadási megtakarításaikat – a  2018.  évi
költségvetésbe már beépült megtakarítások kivételével – kötelesek befizetni a  Magyar Államkincstár „A zárolt
álláshelyekhez kapcsolódó megtakarítások befizetései” megnevezésű, 10032000-01034286-00000000 számú
számlájára, a központi költségvetés javára.
6. Az elkülönített állami pénzalapokkal összefüggő rendelkezések 10. § (1) A  LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, 8. Start-munkaprogram  címen rendelkezésre álló előirányzat
nyújt fedezetet a  2017.  évben, illetve azt megelőző években az  e  címen keletkezett, 2018.  évre áthúzódó
kötelezettségvállalásokra is.
(2) Az Elektronikus Információszolgáltatás Nemzeti Program működtetésével kapcsolatos feladatokra a feladatot ellátó
MTA Könyvtár és Információs Központ részére a LXII. Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap fejezet, 1. Hazai
innováció támogatása cím terhére 2018. évben 1950,0 millió forint támogatást kell biztosítani.
(3) A  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap a  2018.  évben a  központi költségvetés javára összesen
13  250,0  millió forintot ad át a  kutatás-fejlesztési tevékenység Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapon
kívüli finanszírozásához. A befizetési kötelezettséget negyedévente, az éves előirányzat 25%-ával kell teljesíteni.
(4) A  Paksi Atomerőmű Zrt. 2018.  évi befizetési kötelezettsége a  Központi Nukleáris Pénzügyi Alapba 22 797,7 millió
forint, amelyet havonta egyenlő részletekben köteles átutalni a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap fizetési számlájára.
7. A Nyugdíjbiztosítási Alappal összefüggő rendelkezések 11. § (1) A  LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél a  2.  cím, 1. Nyugellátások alcímen belül az  adott előirányzat terhére
különös méltánylást érdemlő körülmények esetén méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátásra
200,0  millió forint, méltányossági alapú nyugdíjemelésre 800,0 millió forint, egyszeri segélyre 600,0 millió forint
használható fel.
(2) A  szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter a  Nyugdíjbiztosítási Alap (a  továbbiakban: Ny. Alap) kezelőjének
javaslatára az (1) bekezdésben meghatározott méltányossági keretösszegek között átcsoportosíthat.
8. Az Egészségbiztosítási Alappal összefüggő rendelkezések 12. § (1) A Kormány a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetben kizárólag
a) a  2.  cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, a  4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport és
az 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport között és
b) a  2.  cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék
jogcímről a jogcímcsoport 1–18. jogcímére
csoportosíthat át. (2) A  Kormány a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2.  cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport
1–18. jogcímei, 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport 1. jogcíme, valamint 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás
jogcímcsoport 1. és 3. jogcímei előirányzatait megemelheti.
(3) A  Kormány a  15.  § (2)  bekezdésében meghatározott keretösszeget is módosíthatja az  (1)  bekezdés b)  pontjában
foglalt átcsoportosítással, vagy a (2) bekezdés szerinti előirányzat-emeléssel.
13. § (1) A  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2.  cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoporton
belül az  1–20. jogcímek között, valamint az  5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoporton belül
a  jogcímek között az  egészségbiztosításért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter egyetértésével
átcsoportosíthat.
(2) A  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2.  cím, 3. alcím, 8. Természetbeni ellátások céltartaléka jogcímcsoport
előirányzatból a  2.  cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás, a  4. Gyógyszertámogatás, az  5. Gyógyászati
segédeszköz támogatás jogcímcsoportok jogcímeire és a  7. jogcímcsoport, 3. Külföldön tervezett egészségügyi
ellátások megtérítése jogcímre az  egészségbiztosításért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével átcsoportosíthat.
(3) Az egészségbiztosításért felelős miniszter a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 7. alcím, 7. jogcímcsoport,
1. Szerződések szerinti gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések jogcím, valamint 2. Folyamatos
gyógyszerellátást biztosító gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések és egyéb gyógyszerforgalmazással
kapcsolatos bevételek jogcím előirányzaton elszámolt bevételek mértékéig a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet, 2.  cím, 3. alcím, 4. jogcímcsoport, 4. Gyógyszertámogatási céltartalék jogcímről a  2.  cím, 3. alcím,
4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport 1. jogcímre átcsoportosíthat.
(4) Az  egészségbiztosításért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter egyetértésével
a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 4. jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím
előirányzatát év közben megemelheti a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1.  cím, 7. alcím, 7. jogcímcsoport,
1.  Szerződések szerinti gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések jogcím, 2. Folyamatos gyógyszerellátást
biztosító gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések és egyéb gyógyszerforgalmazással kapcsolatos bevételek
jogcím bevételi előirányzatán felül jelentkező többletbevétel összegével.
14. § A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2.  cím, 3. Természetbeni ellátások alcímen belül az  időarányoshoz
viszonyított évközi előirányzat-túllépést az  1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, a  4. Gyógyszertámogatás
jogcímcsoport, az 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport, továbbá a 7. jogcímcsoport, 3. Külföldön
tervezett egészségügyi ellátások megtérítése jogcím esetében az államháztartásért felelős miniszter engedélyezheti.
15. § (1) A  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2.  cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport tartalmazza
az  Egészségbiztosítási Alapból (a  továbbiakban: E. Alap) finanszírozott térítésmentesen vagy részleges térítés
ellenében igénybe vehető egészségügyi szolgáltatásokat nyújtó egészségügyi szolgáltatók szerződésben
meghatározott feladataira tárgyévben folyósítandó összeget.
(2) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport jogcímeinek
előirányzatai együttesen 2000,0 millió forintot tartalmaznak az  egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről
szóló törvény és végrehajtási rendelete szerinti többletkapacitás-befogadások várható éves teljesítményének
finanszírozására. A  befogadásoktól eltérő, a  jogcímcsoporton belüli jogcímek szerinti célra történő felhasználását
a tényleges kiadások függvényében az egészségbiztosításért felelős miniszter az államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével engedélyezheti.
(3) A  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2.  cím, 3. alcím, 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport
tartalmazza a  Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő által a  járóbeteg-szakellátás részére beszerzett gyógyászati
segédeszközök kiadásait is.
(4) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 4. jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím
előirányzata tartalmazza az 1200,0 millió forint finanszírozási előlegre fordítható összeget.
16. § A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2.  cím, 2. Egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai alcímen belül az  adott
előirányzat terhére különös méltánylást érdemlő körülmények esetén táppénz, csecsemőgondozási díj és
gyermekgondozási díj megállapítására együttesen 200,0 millió forint, rokkantsági, rehabilitációs ellátás
megállapítására 150,0 millió forint, a 3. Természetbeni ellátások alcímen belül az adott előirányzat terhére különös
méltánylást érdemlő körülmények esetén gyógyító-megelőző ellátásra 2611,3 millió forint, gyógyszertámogatásra
10 000,0 millió forint, gyógyászati segédeszköz támogatásra 2000,0 millió forint használható fel.
9. A központi alrendszer előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül teljesülő kiadásai és bevételei
17. § Az 1.  mellékletben meghatározott kiadási előirányzatok közül a  4.  mellékletben meghatározott esetekben
a teljesülés külön szabályozott módosítás nélkül is eltérhet az előirányzattól.
10. Az Országgyűlés kizárólagos hatásköre 18. § (1) Az Országgyűlés magának tartja fenn a jogot
a) az I. Országgyűlés fejezet, 8. Pártok támogatása cím és
b) az I. Országgyűlés fejezet, 9. Pártalapítványok támogatása cím
előirányzatainak év közbeni megváltoztatására.
(2) Az  Országgyűlés magának tartja fenn a  jogot az  I. Országgyűlés fejezet, 24. Nemzeti Választási Iroda  cím
előirányzatainak csökkentésére.
(3) Az  Országgyűlés – az Áht. 30.  § (3)  bekezdése és 40.  § (4)  bekezdése szerinti esetek, valamint a  fejezetet irányító
szervek vezetőinek a  költségvetési fejezetek között együttesen kezdeményezett előirányzat-átcsoportosítása
kivételével – magának tartja fenn a jogot
a) az  I. Országgyűlés fejezet, a  II. Köztársasági Elnökség fejezet, a  III. Alkotmánybíróság fejezet, a  IV. Alapvető
Jogok Biztosának Hivatala fejezet, az V. Állami Számvevőszék fejezet, a VI. Bíróságok fejezet, a VIII. Ügyészség
fejezet, a  XXX. Gazdasági Versenyhivatal fejezet, a  XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia fejezet és
a XXXIV. Magyar Művészeti Akadémia fejezet kiadási és bevételi előirányzatai főösszegének,
b) a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20.  cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési
hozzájárulások alcím előirányzatai közül a  3. Egyházi alapintézmény-működés, SZJA rendelkezés
és kiegészítése jogcímcsoport, a  4. Átadásra nem került ingatlanok utáni járadék jogcímcsoport,
az  5.  Kistelepülési és szórvány egyházi támogatások jogcímcsoporton belül az  1. Az  5000 lakosnál kisebb
településeken szolgálatot teljesítő egyházi személyek jövedelempótléka – Bevett egyházak jogcím, valamint
a  4. Külhonban szolgálatot teljesítő egyházi személyek támogatása – Határon túli egyház és annak belső
egyházi jogi személye jogcím előirányzatai
csökkentésére. 11. A Kormány, az államháztartásért felelős miniszter és a fejezetet irányító szervek vezetőjének
különleges jogosítványai
19. § (1) Az  önkormányzati és az  állami feladatellátásban év közben bekövetkező változásokkal összefüggő, a  Kormány
irányítása alá tartozó fejezetek között előirányzat-átcsoportosításra
a) az  államháztartás központi alrendszerébe tartozó szervek és a  helyi önkormányzatok közötti feladat-, és
intézmény átadás-átvétel esetén a Kormány jogosult,
b) a helyi önkormányzatok és a helyi önkormányzati körön kívüli közszolgáltatók – így különösen az egyházi jogi
személy, a civil szervezet, az alapítvány, a közalapítvány, a nemzetiségi önkormányzat, a gazdasági társaság és
a humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
(a  továbbiakban: Szja tv.) hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó – közötti, a  2.  melléklet szerint támogatott
feladat átadás-átvétele esetén az  államháztartásért felelős miniszter előzetes egyetértésével az  érintett
fejezetet irányító szervek jogosultak.
(2) A  XI. Miniszterelnökség fejezet, 32.  cím, 2. Országvédelmi Alap alcím előirányzatából legfeljebb 30  000,0
millió forint az  EDP jelentés 2018. március 31-ig történő benyújtását követően használható fel a  (4)  bekezdés
figyelembevételével, amennyiben a  benyújtott EDP jelentésben szereplő EDP-hiány – a  felhasználni kívánt
tartalékösszeg figyelembevételével – nem haladja meg a GDP 2,4%-át.
(3) A  XI. Miniszterelnökség fejezet, 32.  cím, 2. Országvédelmi Alap alcím előirányzatának a  (2)  bekezdésen felüli
része az  EDP jelentés 2018. szeptember 30-ig történő benyújtását követően használható fel a  (4)  bekezdés
figyelembevételével, amennyiben a  benyújtott EDP jelentésben szereplő EDP-hiány – a  felhasználni kívánt
tartalékösszeg figyelembevételével – nem haladja meg a GDP 2,4%-át.
(4) A  (2) és (3)  bekezdés szerinti összeg felhasználásáról a  Kormány határozatban dönt, amelyet az  államháztartásért
felelős miniszter készít elő, ennek során bemutatja a Kormány számára
a) a 2018. évi gazdasági és költségvetési folyamatok,
b) a 2018. évre várható EDP-hiány és
c) a 2018. évre várható államadósság
alakulását, továbbá javaslatot tesz a kiadási előirányzat felhasználásának céljára és ütemezésére.
(5) A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 12. § j) pontja
alapján a LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, 2. Szakképzési és felnőttképzési támogatások cím előirányzata
terhére év közben befizetést teljesíthet a központi költségvetés javára.
(6) A  Kormány a  kéményseprő-ipari közszolgáltatás helyi önkormányzat általi ellátásának támogatása érdekében
határozatban dönt a  XIV. Belügyminisztérium fejezet és a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetek közötti
átcsoportosításról.
(7) A  Kormány a  fejlesztési szükségletek alapján dönt a  4.  § (5)  bekezdése szerinti előirányzatból a  IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetekbe történő átcsoportosításról.
20. § (1) Az államháztartásért felelős miniszter a 4. § (2) és (3) bekezdése szerinti előirányzatból más fejezetre, címre, alcímre,
jogcímcsoportra, jogcímre, előirányzat-csoportra, kiemelt előirányzatra – felmérés alapján – átcsoportosíthat.
(2) Az államháztartásért felelős miniszter a XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezet, 1. Nemzeti Adó- és Vámhivatal cím,
1.  Működési költségvetés előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások kiemelt előirányzatát legfeljebb 5000,0 millió
forinttal, a 2. Munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kiemelt előirányzatát legfeljebb 1000,0
millió forinttal negyedévente megemelheti, ha az általa a negyedévet megelőzően – az első negyedév tekintetében
január hónapban – meghatározott adónemek vonatkozásában teljesülnek az általa ezzel egyidőben meghatározott
negyedéves bevételi tervek. A  negyedik negyedévben ezen előirányzatok akkor is megemelhetőek, ha december
21-éig befolyt bevételek alapján megállapítható, hogy várhatóan teljesülni fog a negyedik negyedéves bevételi terv.
(3) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az államháztartásért felelős miniszter az állam nevében kötelezettséget vállaljon
a  Nemzetközi Fejlesztési Társulás 18. alapfelöltéséről szóló határozatában szereplő 13,25 millió SDR magyar
hozzájárulás kifizetésére. Az alapfeltöltést 2018–2026. között, nemzeti valutában kell teljesíteni.
(4) A kincstár a pénzügyi tranzakciós illeték megfizetése céljából az eredeti előirányzaton felüli, a pénzügyi tranzakciós
illetékről szóló 2012. évi CXVI. törvény 7. § (4) bekezdés alapján keletkezett többletbevételeivel az államháztartásért
felelős miniszter engedélye nélkül, saját hatáskörben megnövelheti a bevételi és kiadási előirányzatait.
21. § (1) A Köztársasági Elnöki Hivatal főigazgatója
a) a  II. Köztársasági Elnökség fejezet, 2.  cím, 2. alcím, 1. Állami kitüntetések jogcímcsoport terhére
átcsoportosíthat a II. Köztársasági Elnökség fejezet, 1. Köztársasági Elnöki Hivatal cím javára,
b) a  II. Köztársasági Elnökség fejezet, 2.  cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport, 1. Államfői Protokoll kiadásai jogcím
terhére átcsoportosíthat a II. Köztársasági Elnökség fejezet, 1. Köztársasági Elnöki Hivatal cím javára,
c) a  II. Köztársasági Elnökség fejezet, 2.  cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport, 1. Államfői Protokoll kiadásai jogcím
terhére a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet javára átcsoportosíthat, ha az államfői protokollal
kapcsolatos feladatok ellátása érdekében szükséges,
d) a  II. Köztársasági Elnökség fejezet, 2.  cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport, 1. Államfői Protokoll kiadásai jogcím
terhére a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet javára átcsoportosíthat, ha az államfői protokollal kapcsolatos
feladatok ellátása érdekében szükséges.
(2) Az  (1)  bekezdés c)–d)  pontja szerint átcsoportosított előirányzat terhére történő visszarendezésre
a  XVIII.  Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetet, valamint a  XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezetet irányító
szerv vezetője jogosult.
(3) Az  Országos Bírósági Hivatal elnöke a  VI. Bíróságok fejezet, 3. Fejezeti kezelésű előirányzatok  cím terhére
átcsoportosíthat a VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok és 2. Kúria cím javára.
(4) A  Gazdasági Versenyhivatal elnöke a  XXX. Gazdasági Versenyhivatal fejezet, 2.  cím, 1. OECD ROK alcím terhére
átcsoportosíthat a XXX. Gazdasági Versenyhivatal fejezet, 1. Gazdasági Versenyhivatal igazgatása cím javára.
(5) Az  Országgyűlés Hivatalának főigazgatója az  I. Országgyűlés fejezet, 4.  cím, 6. Képviselő-testület váltásával
kapcsolatos kiadások alcím terhére átcsoportosíthat az I. Országgyűlés fejezet, 1. Országgyűlés Hivatala cím javára.
22. § (1) A  XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezetet irányító szerv vezetője a  XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet,
20.  cím, 1. alcím, 1. Kormányfői protokoll jogcímcsoport terhére a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezet javára átcsoportosíthat, ha az a kormányfői protokollal kapcsolatos feladatok ellátása érdekében szükséges.
Az  átcsoportosított előirányzat terhére történő visszarendezésre a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezetet irányító szerv vezetője jogosult.
(2) A  XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezetet irányító szerv vezetője a  XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet,
20.  cím, 1. alcím, 2. Kormányzati kommunikációval és konzultációval kapcsolatos feladatok jogcímcsoport
terhére a  XIV. Belügyminisztérium fejezet javára átcsoportosíthat. Az  átcsoportosított előirányzat terhére történő
visszarendezésre a XIV. Belügyminisztérium fejezetet irányító szerv vezetője jogosult.
(3) A  XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezetet irányító szerv vezetője a  XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet,
20. cím, 1. alcím, 1. Kormányfői protokoll jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat a XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda
fejezet, 1. Miniszterelnöki Kabinetiroda cím javára.
(4) A  XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezetet irányító szerv vezetője a  XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet,
20.  cím, 1. alcím, 2. Kormányzati kommunikációval és konzultációval kapcsolatos feladatok jogcímcsoport terhére
a  X. Igazságügyi Minisztérium fejezet javára átcsoportosíthat. Az  átcsoportosított előirányzat terhére történő
visszarendezésre a X. Igazságügyi Minisztérium fejezetet irányító szerv vezetője jogosult.
(5) A XI. Miniszterelnökség fejezetet irányító szerv vezetője a XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. cím, 1. alcím, 60. Fővárosi
és megyei kormányhivatalok működésével kapcsolatos egyéb feladatok jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat
a XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára.
(6) A  XI. Miniszterelnökség fejezetet irányító szerv vezetője a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 30.  cím, 1. alcím,
66.  Kormányablak program megvalósítása jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat a  XI. Miniszterelnökség fejezet,
12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára.
(7) A  XI. Miniszterelnökség fejezetet irányító szerv vezetője a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 30.  cím, 3. alcím,
1. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat a XI. Miniszterelnökség fejezet,
1. Miniszterelnökség igazgatása cím javára.
(8) A  XI. Miniszterelnökség fejezetet irányító szerv vezetője a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 30.  cím, 1. alcím,
46.  Ludovika Campus jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 14. Nemzeti
Közszolgálati Egyetem cím javára.
23. § A XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20.  cím, 5. alcím, 7. Fejlesztési típusú támogatások jogcímcsoport
kiadási előirányzata terhére kell teljesíteni a  korábbi évekről áthúzódó agrárberuházások fizetési kötelezettségét,
a XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. cím, 5. alcím, 8. Nemzeti agrártámogatások jogcímcsoport kiadási
előirányzatáról pedig a  folyó költségként elszámolható, megszűnő agrár- és vidékfejlesztési támogatások korábbi
években vállalt és 2018. évet terhelő áthúzódó fizetési kötelezettségeit. A XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
20.  cím, 5. alcím, 8. Nemzeti agrártámogatások jogcímcsoport kiadási előirányzatról kell teljesíteni a  kedvezőtlen
adottságú térségekben gazdálkodók adósságrendezési programjának 2018. évet terhelő kiadásait is.
24. § A XIV. Belügyminisztérium fejezetet irányító szerv vezetője a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. cím, 19. A Nemzeti
Bűnmegelőzési Stratégia feladatrendszerének támogatása alcím terhére a  fejezeten belül és más fejezetek javára
átcsoportosíthat, továbbá a  személyi juttatások költségvetési kiadásai előirányzatát a  XIV. Belügyminisztérium
fejezet, 20.  cím, 19. A  Nemzeti Bűnmegelőzési Stratégia feladatrendszerének támogatása alcím más kiemelt
előirányzatai terhére megnövelheti. A  más fejezetek javára átcsoportosított előirányzat terhére történő
visszarendezésre annak a fejezetnek az irányító szerve jogosult, amely javára az átcsoportosítás történt.
25. § (1) A  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetet irányító szerv vezetője a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium
fejezet, 25.  cím, 4. alcím, 1. Területfejlesztéssel összefüggő feladatok jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat
a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 8. Magyar Államkincstár cím javára.
(2) A  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25.  cím, 2. alcím, 8. Felelős játékszervezési tevékenység támogatása
jogcímcsoport kiadási előirányzata biztosítja a  szerencsejáték szervezéséről szóló 1991.  évi XXXIV.  törvény
(a továbbiakban: Szjtv.) 35. § (4) bekezdésében meghatározott célok teljesítését.
(3) A XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetet irányító szerv vezetője a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet,
25.  cím, 4. alcím, 5. Pest megyei fejlesztések jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat a  XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezet, 8. Magyar Államkincstár cím javára.
(4) A XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetet irányító szerv vezetője a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet,
25. cím, 9. alcím, 3. Szakképzési Centrumok által ellátott felnőtt oktatási tevékenység finanszírozása jogcímcsoport
terhére átcsoportosíthat a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 7. Szakképzési Centrumok cím javára.
(5) A XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetet irányító szerv vezetője a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet,
25.  cím, 2. alcím, 10. Kincstár informatikai stratégiájának végrehajtása jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat
a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 8. Magyar Államkincstár cím javára.
(6) A XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetet irányító szerv vezetője a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet,
25.  cím, 7. alcím, 9. Költségvetési előrejelzések pontosságának javítása jogcímcsoport terhére a  fejezeten belül és
más fejezetek javára átcsoportosíthat.
26. § (1) A  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20.  cím, 33. alcím, 25. Turisztikai fejlesztési célelőirányzata
tartalmazza a turizmusfejlesztési hozzájárulásból származó bevétel mértékének megfelelő támogatást. Amennyiben
e hozzájárulás 2018. évben pénzforgalmilag teljesült bevétele meghaladja a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei
és kiadásai fejezet, 2. cím, 7. Turizmusfejlesztési hozzájárulás alcím eredeti költségvetési bevételi előirányzatát, akkor
a pénzforgalmilag teljesült bevétel és az eredeti bevételi előirányzat különbségének megfelelő összeggel a Kormány
határozatával engedélyezheti a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20.  cím, 33. alcím, 25. Turisztikai
fejlesztési célelőirányzat kiadási előirányzatának növelését.
(2) A  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7.  cím, 1. alcím, 1. Beruházás ösztönzési célelőirányzat
jogcímcsoport tekintetében a  tárgyéven túli fizetési kötelezettségvállalás állomány összege nem haladhatja meg
a 150 000,0 millió forintot.
27. § A honvédelemért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter előzetes egyetértésével a  védelmi
tevékenység, a  NATO felé vállalt haderő-fejlesztési célkitűzések, és az  előre nem tervezett nemzetközi feladatok
végrehajtása céljából a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet címei, alcímei között – ide értve címen belül a kiemelt
előirányzatokat is – indokolt esetben átcsoportosíthat.
28. § (1) A  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetet irányító szerv vezetője az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20.  cím, 19. alcím, 7. Szociális, gyermekjóléti és
gyermekvédelmi feladatok ellátási szerződésekkel történő finanszírozása jogcímcsoport és a  2.  cím, 3. Szociális és
gyermekvédelmi, gyermekjóléti feladatellátás és irányítás intézményei alcím között az állam fenntartói feladatainak
ellátására a  Kormány rendeletében kijelölt szervnek a  szociális vagy gyermekvédelmi, gyermekjóléti szolgáltatást
nyújtó szolgáltatót, intézményt működtető fenntartóval létrejött – a szociális vagy gyermekvédelmi, gyermekjóléti
szolgáltatás nyújtásának átvállalásáról szóló – megállapodásának, illetve ellátási szerződésének év közben
bekövetkező változásaira tekintettel átcsoportosíthat.
(2) A XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 23. Sporttevékenység támogatása és 24. Sportlétesítmények
fejlesztése és kezelése alcímhez tartozó jogcímcsoportok és a  30. alcím, 26. Sport-, társadalmi, civil és non-profit
szervezetek jogcímcsoport költségvetési kiadási előirányzatai – a  (3)  bekezdésben foglaltak kivételével  –
tartalmazzák a  sportról szóló 2004.  évi I.  törvény 56.  § (2)  bekezdése szerinti bevételek mértékének megfelelő
támogatást.
(3) A XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 23. alcím, 5. Országos sportági szakszövetségek akadémia
rendszerének kialakítása, továbbá az  MLSZ feladatainak támogatása jogcímcsoport költségvetési kiadási
előirányzata tartalmazza a  bukmékeri rendszerű fogadások játékadójának ötven százalékából, a  távszerencsejáték
játékadójából, valamint a  sportfogadások játékadójából származó bevétel mértékének megfelelő támogatást.
Amennyiben e három játékadó 2018. évben pénzforgalmilag teljesült bevétele együttesen meghaladja a XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 23. alcím, 5. Országos sportági szakszövetségek akadémia rendszerének
kialakítása, továbbá az  MLSZ feladatainak támogatása jogcímcsoport eredeti költségvetési kiadási előirányzatát,
akkor az  eredeti kiadási előirányzat és a  teljesült bevétel különbségének biztosítására a  Kormány határozatával
a sportról szóló 2004. évi I. törvény 56. § (2) bekezdésében meghatározott célra új kiadási előirányzatot hozhat létre
a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben, vagy engedélyezheti a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20.  cím, 23. alcím, 5. Országos sportági szakszövetségek akadémia rendszerének kialakítása, továbbá
az MLSZ feladatainak támogatása jogcímcsoport előirányzat kiadási előirányzatának növelését.
(4) Az  emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról
szóló 2005. évi XCV. törvény 25/B. §-a szerint befizetésre kerülő igazgatási szolgáltatási díj 67,14%-át a XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20.  cím, 22. alcím, 24. Egészségügyi intézmények fejlesztése és rendkívüli
támogatása jogcímcsoport javára kell bevételként elszámolni.
(5) A  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetet irányító szerv vezetője az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20.  cím, 19. alcím, 8. Szociális humánszolgáltatók
részére biztosított szociális- és gyermekvédelmi ágazati pótlék, és egyéb ágazati bérrendezéssel összefüggő
támogatások jogcímcsoport és a 20. cím, 19. alcím, 9. Állami és köztestületi szociális intézmények részére biztosított
ágazati pótlék jogcímcsoport között átcsoportosíthat.
12. Az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos szabályok
29. § (1) Az  Európai Gazdasági Térség Finanszírozási Mechanizmus és a  Norvég Finanszírozási Mechanizmus kereteiből
finanszírozott programokra, az  5.  mellékletben meghatározott és kötelezettségvállalással még nem terhelt
kötelezettségvállalási keretelőirányzat és az  ahhoz kapcsolódó központi költségvetési finanszírozás együttes
összegéig vállalható a 2009–2014-es időszak tekintetében tárgyévi, a 2014–2021-es időszak tekintetében tárgyévi és
éven túli fizetési kötelezettség.
(2) Az európai uniós tagsághoz kapcsolódó támogatások maradéktalan felhasználása érdekében az államháztartásért
felelős miniszter egyetértésével az  (1)  bekezdésben meghatározott mértéken túl is vállalható tárgyévi fizetési
kötelezettség.
30. § (1) Az  Európai Bizottság által a  2014–2020-as programozási időszakban az  európai strukturális és beruházási
alapokból, illetve a  leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapból finanszírozott
programok esetén az 5. mellékletben meghatározott indikatív európai uniós kötelezettségvállalási keretelőirányzat
kötelezettségvállalással nem terhelt keretének és az ahhoz kapcsolódó – az Európai Bizottság által elismert önerőn
felüli  –, minimálisan szükséges központi költségvetési finanszírozás operatív program szintű együttes összegéig
vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(2) Az  Európai Bizottság által a  2014–2020-as programozási időszakra létrehozott Belső Biztonsági Alap és
Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap által finanszírozott projektek esetén az  5.  mellékletben a  2014–2020
évekre meghatározott és kötelezettségvállalással még nem terhelt európai uniós kötelezettségvállalási
keret-előirányzat és ahhoz kapcsolódó központi költségvetési finanszírozás együttes összegéig vállalható tárgyévi és
éven túli fizetési kötelezettség.
(3) Az  európai uniós tagsághoz kapcsolódó támogatások maradéktalan felhasználása érdekében az  (1)  bekezdésben
meghatározott mértéken túl a  Kormány által külön jogszabályban meghatározottak szerint, míg a  (2)  bekezdés
esetében az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
31. § A Gazdaságfejlesztési Operatív Program 4. prioritásából, valamint a  Közép-magyarországi Operatív Program
1.3  intézkedéséből nyújtott pénzügyi eszközök első kihelyezése után a program részére visszajuttatott eszközöket
a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25.  cím, 7. alcím, 3. A  2007–2013.  évek közötti operatív programok
visszaforgó pénzeszközeinek felhasználása és kezelése jogcímcsoport előirányzatán kell kimutatni. A források újbóli
kihelyezése kizárólag vonatkozó hazai és uniós jogszabályokban meghatározott célok mentén történhet.
32. § Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap által támogatott programok és intézkedések finanszírozásával összefüggő
kockázatok kezelésére képzett céltartalék árfolyamkockázat esetén a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet,
25. cím, 11. alcím, 1. Uniós programok árfolyam-különbözete jogcímcsoport, egyéb esetben a XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezet, 25.  cím, 11. alcím, 2. Egyéb, EU által nem térített kiadások jogcímcsoport előirányzatain
kizárólag jogszabályban meghatározott célokra használható fel.
III. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZEREN BELÜLI ELSZÁMOLÁSOK, KAPCSOLATOK
33. § (1) A  szociális hozzájárulási adó 2018-ban megfizetett összegének 79,5%-a az  Ny. Alapot, 20,5%-a az  E. Alapot illeti
meg. A szociális hozzájárulási adó megfizetett összegéből az Alapokat megillető részt a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
állapítja meg és naponta utalja át a jogosult számlájára.
(2) Ha az  E. Alap tárgyévi utolsó bevételének beérkezése és az  utolsó ellátás kifizetése után az  E. Alap pénzforgalmi
egyenlege többletet mutat, a kincstár intézkedik a többlet összegének visszautalásáról, amely a XLII. A költségvetés
közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 35. cím, 2. alcím, 9. Kiadások támogatására pénzeszköz-átadás jogcímcsoport
szerinti kiadást csökkenti.
(3) Amennyiben az  Ny. Alap pénzforgalmi egyenlege a  tárgyévi utolsó bevételének beérkezése és az  utolsó
ellátás kifizetése után többletet mutat, a  kincstár intézkedik a  többlet összegének visszautalásáról, amely
a  XLII.  A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 35.  cím, 1. alcím, 5. Kiadások támogatására
pénzeszköz-átadás jogcímcsoport szerinti kiadást csökkenti.
IV. FEJEZET
A HELYI ÖNKORMÁNYZATOK ÉS A KÖZPONTI ALRENDSZER KAPCSOLATA
13. A helyi önkormányzatok központi alrendszerből származó forrásai
34. § (1) Az  Országgyűlés a  helyi önkormányzatok működéséhez és ágazati feladatainak ellátásához a  Magyarország helyi
önkormányzatairól szóló 2011.  évi CLXXXIX.  törvény 117.  § (1)  bekezdésében meghatározottak szerint nyújtandó
támogatások jogcímeit a 2. melléklet szerint állapítja meg.
(2) Az  Országgyűlés működési és felhalmozási támogatást állapít meg a  helyi önkormányzatok által ellátandó
3. melléklet szerinti feladatokra. A 3. melléklet I. pont 1–6. és 8–10. alpontja, a 11. alpont d)–e) pontja, a II–III. pont
szerinti támogatások felhasználási kötöttség mellett nyújthatóak.
35. § (1) A  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben 2017.  évben év közben létrehozott új  címek, illetve alcímek
2017.  december 31-ei pozitív egyenlege esetén az  államháztartásért felelős miniszter gondoskodhat e  címek és
alcímek 2018. évi címrendbe történő felvételéről és a 2017. december 31-én fennálló pozitív egyenlegnek megfelelő
összeg biztosításáról.
(2) A  helyi önkormányzatokért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter, illetve a  támogatás jellegétől
függően a  feladatkörrel rendelkező miniszter egyetértésével a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben
–  az 1.  mellékletben szereplő  címek, valamint a  2. és 3.  mellékletben szereplő, önkormányzatok által igényelhető
jogcímek között és azokon belül – átcsoportosíthat.
36. § Az átalakult nemzetiségi önkormányzatot települési önkormányzatként a  2.  melléklet és a  3.  melléklet szerinti
támogatások illetik meg.
14. A települési önkormányzatokat megillető átengedett bevételek 37. § (1) A települési önkormányzatot illeti meg
a) a  gépjárműadóról szóló törvény alapján a  belföldi gépjárművek után a  települési önkormányzat által
beszedett adó 40%-a és
b) a gépjárműadóhoz kapcsolódó bírságból, pótlékból és végrehajtási költségből származó bevétel 100%-a.
(2) A  termőföld bérbeadásából származó jövedelem utáni – a  települési önkormányzat által beszedett – személyi
jövedelemadó 100%-a a földterület fekvése szerinti települési önkormányzatot illeti meg.
38. § (1) A települési önkormányzatot illeti meg
a) a települési önkormányzat jegyzője által jogerősen kiszabott környezetvédelmi bírság 100%-a,
b) a fővárosi és megyei kormányhivatal által a települési önkormányzat területén – a veszélyhelyzet kihirdetését
megalapozó eseménnyel összefüggésben jogerősen kiszabott környezetvédelmi bírságok kivételével  –
kiszabott, és abból befolyt környezetvédelmi bírságok összegének 30%-a,
c) a  közúti közlekedésről szóló törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott
jogsértésre (a  továbbiakban: közlekedési szabályszegés) tekintettel kiszabott – a  bírságot kiszabó szervre
tekintet nélkül – közigazgatási bírság behajtásából, illetve végrehajtásából származó bevétel 40%-a, ha
a behajtást, illetve a végrehajtást a települési önkormányzat jegyzője önkormányzati adóhatósági jogkörében
eljárva foganatosította és
d) a települési önkormányzat területén a közlekedési szabályszegések után a közterület-felügyelő által kiszabott
közigazgatási bírság behajtott összegének 100%-a.
(2) A szabálysértési pénz- és helyszíni bírság, valamint a közigazgatási bírság végrehajtását kérő szerv költségminimum
megelőlegezésére nem köteles.
15. A helyi önkormányzatok pénzellátásának kiegészítő szabályai 39. § (1) A 2. melléklet I. pontja, II. pontja, III. pont 2–7. alpontjai, IV. pontja, a 3. melléklet I. pont 11. alpont ce) és cf ) pontja
alapján nyújtott támogatás folyósítása nettó finanszírozás keretében történik.
(2) A  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény (a  továbbiakban: Gyvt.) 19.  §
(1a)  bekezdése szerinti pénzbeli ellátás esetében a  települési önkormányzat januárban teljesített kifizetéseit
követően, az  őt megillető összeget január hónapban igényelheti jogszabályban meghatározott éven belüli
elszámolási kötelezettséggel. A  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény
(a továbbiakban: Szoctv.) alapján nyújtott, a 3. melléklet I. pont 11. alpont fa)–fb) pontjában meghatározott ellátások
esetében, ha
a) a települési önkormányzat a tárgyévet megelőző év decemberében igénylést nyújtott be, a január hónapban
járó előleg folyósítása – jogszabályban meghatározott módon – igénylés nélkül történik,
b) a  települési önkormányzat a  tárgyévet megelőző év decemberében nem nyújtott be igénylést, első
alkalommal az őt megillető havi összeg legfeljebb kétszeresét igényelheti jogszabályban meghatározott éven
belüli elszámolási kötelezettséggel.
(3) A  helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak ellátásához járó támogatás jogosulatlan
igénybevételéhez kapcsolódó kamatfizetési kötelezettség kiszámítása szempontjából a  2.  melléklet I.  pont
2. alpontja, II. pont 1–3. alpontjai, és a III. pont 3–7. alpontja szerinti támogatások együttes összegét kell figyelembe
venni.
(4) Az  önkormányzattól a  2.  melléklet V.  pontja szerinti szolidaritási hozzájárulás elvonása a  települési önkormányzat
számára folyósítandó támogatás havi összegéből a  nettó finanszírozás keretében történik. Ennek összegét
a  XLII.  A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 5.  cím, 5. Önkormányzati szolidaritási hozzájárulás
alcímen kell elszámolni.
(5) Ha a  települési önkormányzatot az  (1)  bekezdés alapján a  nettó finanszírozás keretében megillető adott
havi források a  (4)  bekezdés szerint levonandó összegekre nem nyújtanak fedezetet, a  kincstár az  Áht. 83.  §
(3) bekezdése alapján havonta beszedési megbízást nyújt be a települési önkormányzattal szemben. Ha a települési
önkormányzatnak 2018. december 15-én bármilyen elmaradása van a (4) bekezdés szerinti befizetési kötelezettsége
tekintetében, a kincstár a meg nem fizetett összegre a kötelezett fizetési számlájára beszedési megbízást nyújt be.
V. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSON KÍVÜLI SZERVEZETEK KAPCSOLATA
16. Az egyházi jogi személyek, a nemzetiségi önkormányzatok és a magán intézmények fenntartói
közcélú és egyéb tevékenységének támogatása
40. § (1) Az Országgyűlés a köznevelési feladat ellátására
a) átlagbéralapú támogatást állapít meg a  nevelési-oktatási, valamint pedagógiai szakszolgálati intézményt
fenntartó nemzetiségi önkormányzat, az  egyházi és magán köznevelési intézmény fenntartója részére
az  általuk fenntartott nevelési-oktatási intézményben, továbbá pedagógiai szakszolgálati intézményben
pedagógus és – a  (3)  bekezdés kivételével – a  nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben
foglalkoztatottak után a  7.  melléklet I.  pontjában meghatározott jogosultak után, az  őket ott megillető
mértékek szerint,
b) működési támogatást állapít meg a  nemzetiségi önkormányzat vagy az  egyházi jogi személy által
fenntartott nevelési-oktatási intézményekben ellátott, továbbá a pedagógiai szakszolgálati intézményekben
gyógypedagógiai tanácsadásban, korai fejlesztésben, oktatásban és gondozásban, valamint a  fejlesztő
nevelésben részt vevő gyermekekre, tanulókra tekintettel a  nemzetiségi önkormányzat és a  bevett egyház
részére a 7. melléklet II. pontja szerint,
c) tankönyvtámogatást állapít meg a  köznevelési intézményt fenntartó nemzetiségi önkormányzat, továbbá
az egyházi és magán köznevelési intézmény fenntartója részére a 7. melléklet III. pontja szerint,
d) a hit- és erkölcstanoktatáshoz kapcsolódóan
da) tankönyvtámogatást és
db) átlagbéralapú támogatást
állapít meg a bevett egyház által az állam és a nemzetiségi önkormányzat fenntartásában működő iskolában
szervezett oktatáshoz a 7. melléklet IV. pontja szerint,
e) a  gyermek-, tanulói étkeztetéshez az  óvodai, általános iskolai, középfokú iskolai, kollégiumi étkeztetés
támogatására a köznevelési intézményt fenntartó nemzetiségi önkormányzat, továbbá az egyházi és magán
köznevelési intézmény fenntartója részére az általa biztosított gyermek-, tanulóétkeztetéshez a 7. melléklet
V. pontja szerint támogatást állapít meg.
(2) Az  oktatásért felelős miniszter a  kislétszámú csoportokban szervezhető hit- és erkölcstanoktatáshoz az  általa
vezetett minisztérium költségvetési fejezetébe tartozó előirányzat terhére további támogatást nyújthat.
(3) A Magyarország területén külföldi állam vagy nemzetközi szervezet oktatási programja szerint az oktatásért felelős
miniszter engedélye alapján működő nevelési-oktatási intézmény Magyarországon nyilvántartásba vett fenntartója
a 7. melléklet szerint jogosult
a) a pedagógus-munkakörben foglalkoztattak után átlagbéralapú támogatásra,
b) a gyermek-, tanulói étkeztetés Gyvt. szerinti megszervezése esetén gyermekétkeztetési támogatásra.
41. § (1) Az Országgyűlés a szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt, szolgáltatást fenntartó
egyházi jogi személy, civil szervezet, közalapítvány, országos nemzetiségi önkormányzat, települési vagy területi
nemzetiségi önkormányzat, gazdasági társaság, és a  humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, az  Szja tv.
hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó (a  továbbiakban együtt: nem állami szociális fenntartó) részére támogatást
állapít meg a következők szerint:
a) a  támogatás a  nem állami szociális fenntartót a  települési önkormányzatok 2.  melléklet III.  pont 3.  alpont
c)–m)  pontjában, III.  pont 5.  alpont a)  pontjában és III.  pont 7.  alpont a)  pontjában meghatározott
támogatásaival azonos jogcímeken, összegben és feltételek mellett illeti meg,
b) –  a hajléktalanok átmeneti intézményei kivételével – a  nem állami szociális fenntartó, ha a  Szoctv. 57.  §
(2)  bekezdése, valamint a  Gyvt. 15.  § (2)  bekezdés c)  pontja és (3)  bekezdés a), illetve b)  pontja szerinti
feladatot lát el, a 8. melléklet I. és II. pont szerinti támogatásra jogosult,
c) a  személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt,
szolgáltatást fenntartó gazdasági társaságot – ide nem értve a  nonprofit gazdasági társaságot – és egyéni
vállalkozót az a) és b) pont szerinti támogatás 30%-ának megfelelő támogatás illeti meg,
d) a nem állami szociális fenntartó a 8. melléklet IV–VI. pontja szerinti támogatásra jogosult.
 (2) A Szoctv. 4. § (1) bekezdés m) pont mb) alpontjában és a Gyvt. 5. § s) pont sb) alpontjában meghatározott szociális
és gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt fenntartó egyházi jogi személy az  egyházak
hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló törvény szerinti kiegészítő támogatásra jogosult.
E kiegészítő támogatás mértéke – a 2. melléklet III. pont 3. alpont l)–m) pontjai kivételével – az (1) bekezdés a) és
b) pontja szerinti támogatás 76,2%-a.
(3) A  2.  melléklet III.  pont 3.  alpont l)–m)  pontjában meghatározott szolgáltatások után az  egyházi jogi személyt
kiegészítő támogatás illeti meg, amelynek mértéke az érintett szolgáltatások támogatására biztosított összeg 26%-a.
(4) A nem állami szociális fenntartó az (1) bekezdés alapján megállapított támogatás teljes összegét a folyósítást követő
15 napon belül köteles annak az intézménynek átadni, amelyre tekintettel a támogatás megállapítására sor került.
(5) Az  egyházi jogi személy a  (2) és (3)  bekezdés szerinti kiegészítő támogatást köteles elkülönítetten nyilvántartani
és a  támogatás teljes összegét a  humánszolgáltatást ellátó intézményei, illetve azok humánszolgáltatásai
támogatására fordítani.
(6) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatás és a  (2)–(3)  bekezdés szerinti kiegészítő támogatás elszámolása a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet terhére, illetve javára történik.
(7) A Gyvt. 44. §-a szerinti munkahelyi bölcsőde fenntartóját – az (1)–(2) bekezdéstől eltérően – a 2. melléklet III. pont
3. alpont j) pontja szerinti támogatás 50%-ának megfelelő, amennyiben a fenntartó költségvetési vagy köztestületi
szerv a 2. melléklet III. pont 3. alpont j) pontjával azonos mértékű támogatás illeti meg.
(8) A  nem állami szociális fenntartó részére a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált
bérminimum változásával összefüggésben felmerült, a  szociális hozzájárulási adó mértéknek csökkenéséből
származó megtakarítások figyelembe vételével meghatározott többletkiadásaihoz a  Kormány rendeletben az
(1)–(3) bekezdésben meghatározott támogatásokon túl további hozzájárulást állapíthat meg.
42. § (1) Az  Országgyűlés az  országos, valamint a  települési és területi nemzetiségi önkormányzatok részére nyújtandó
támogatásokat a 9. melléklet szerint állapítja meg.
(2) A  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20.  cím, 56. Nemzetiségi támogatások alcím szerinti pályázati
támogatások tekintetében a nemzetiségpolitikáért felelős miniszter a Nemzetiségi Támogatási Bizottság támogatási
összeg felosztására tett javaslata alapján dönt.
(3) A (2) bekezdés szerinti bizottság legfeljebb kilenc főből áll, amelybe
a) az Országgyűlés nemzetiségeket képviselő bizottsága,
b) az országos nemzetiségi önkormányzatok és
c) a nemzetiségpolitikáért felelős miniszter
egyenlő arányban delegálnak tagokat.
(4) Az országos nemzetiségi önkormányzat a saját pályázati ügyének elbírálásában nem vehet részt.
43. § Az önkormányzati tűzoltóság a  fenntartásához, működéséhez és fejlesztéséhez az  átvállalt feladattal arányos
költségvetési támogatást a  tűz elleni védekezésről, a  műszaki mentésről és a  tűzoltóságról szóló 1996.  évi
XXXI.  törvény 34.  § (1) és (3)  bekezdése és 41.  § (5)  bekezdése alapján a  XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20.  cím,
10.  Önkormányzati tűzoltóságok normatív támogatása alcím előirányzatából a  következő feltételek és normatívák
szerint veheti igénybe:
a) valamennyi önkormányzati tűzoltóság a készenléti szolgálat működéséhez azonos összegű, 25,0 millió forint
alaptámogatásra jogosult,
b) az  a)  pont szerint felosztott támogatás után megmaradó előirányzatból minden önkormányzati tűzoltóság
az általa ellátott vonulási terület veszélyeztetettsége mértékét kifejező, jogszabályban rögzített elvek alapján
meghatározott pontszámok arányában részesül,
c) a tárgyévet megelőző év normatív támogatás elszámolásából bevételként visszatérülő összeg a katasztrófák
elleni védekezésért felelős miniszter egyedi döntése alapján az  önkormányzati tűzoltóságok működési
kiadásainak finanszírozására használható fel.
44. § A személyi jövedelemadó meghatározott részének az  adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996.  évi
CXXVI.  törvény 4/A.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján kijelölt előirányzat felhasználási célja a  2018.  évi személyi
jövedelemadó-rendelkezéseknél a  Nemzeti Tehetség Program. Felhasználása a  2019.  évi költségvetési törvényben
kerül megtervezésre.
17. A pártok és a működésüket segítő alapítványok támogatása
45. § (1) Az  I. Országgyűlés fejezet, 8. Pártok támogatása  címben meghatározott pártok a  pártok működéséről és
gazdálkodásáról szóló 1989.  évi XXXIII.  törvény (a  továbbiakban: Ptv.) alapján az  Országgyűlés alakuló
ülésének napját magában foglaló hónap utolsó napjáig terjedően időarányosan részesülnek támogatásban.
(2) Az  (1)  bekezdés alapján a  2018.  évben fel nem használt előirányzatból a  pártokat a  Ptv. 5.  §-a alapján megillető
összeg mértékét a Kormány a 2018. évben megalakuló Országgyűlés alakuló ülését követően határozatban állapítja
meg.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltak végrehajtása céljából a  Nemzeti Választási Bizottság legkésőbb az  országgyűlési
képviselők 2018.  évi választása eredményének jogerőre emelkedését követő 8  napon belül közli
az  államháztartásért felelős miniszterrel a  Ptv. 5.  § (2)  bekezdésének megfelelő elosztási arányokat, hiteles
számításokkal alátámasztva.
(4) Az  I. Országgyűlés fejezet, 9. Pártalapítványok támogatása  cím terhére a  pártok működését segítő tudományos,
ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványok a  Ptv. rendelkezései szerint, a  2018.  évben
megalakuló Országgyűlés alakuló ülésének  napját magában foglaló negyedév utolsó  napjáig terjedően
időarányosan részesülnek támogatásban.
(5) A  (4)  bekezdés alapján a  2018.  évben fel nem használt előirányzatból a  pártok működését segítő, tudományos,
ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványokat a  Ptv. 9/A.  §-a alapján megillető összeg
mértékét a Kormány a 2018. évben megalakuló Országgyűlés alakuló ülését követően határozatban állapítja meg.
VI. FEJEZET
ÁLLAMI KEZESSÉG- ÉS GARANCIAVÁLLALÁS, VISZONTGARANCIA-VÁLLALÁS ÉS KEZESI HELYTÁLLÁS
46. § (1) A Kormány a 2018. évben együttesen 100 000,0 millió forint összegű új egyedi állami kezesség és állami garancia
vállalására adhat felhatalmazást.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott keretösszeg – a  járulékos hitelköltségek és az  árfolyamváltozás miatt
bekövetkező emelkedést kivéve – kizárólag az Országgyűlés jóváhagyásával léphető túl.
(3) A Világbanktól, az Európai Beruházási Banktól, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banktól, a Német Újjáépítési és
Hitelbanktól, az  Északi Beruházási Banktól, valamint az  Európa Tanács Fejlesztési Banktól felveendő hitelekhez
vállalható egyedi állami kezességek és állami garanciák nem terhelik az (1) bekezdés szerinti keretösszeget.
47. § (1) A  2018.  évben vállalt kiállítási garanciák és kiállítási viszontgaranciák együttes, a  vállalás időpontjában forintra
átszámított állománya az év egyetlen napján sem haladhatja meg a 900 000,0 millió forintot.
(2) A  Kormány a  2018.  évben a  közvetett vagy közvetlen többségi állami tulajdonú vasúti társaságoknak vagy
e társaságok többségi befolyása alatt álló vasúti társaságoknak a vasúti gördülőállományuk fejlesztésére, felújítására
vagy új vasúti gördülőállomány beszerzésére együttesen 50 000,0 millió forint összegű, az EUROFIMA Európai Vasúti
Gördülőállomány-finanszírozási Társaság által nyújtott forrásbevonásra adhat felhatalmazást állami kezesség mellett.
48. § (1) A  Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001.  évi XX.  törvény (a  továbbiakban: MFB tv.) 5.  §
(3) bekezdés a) pontja szerinti felső határ a 2018. évben 1 900 000,0 millió forint.
(2) Az MFB tv. 5. § (3) bekezdés b) pontja szerinti felső határ a 2018. évben 800 000,0 millió forint.
 (3) Az MFB tv. 5. § (3) bekezdés c) pontja szerinti felső határ a 2018. évben 2 000 000,0 millió forint.
 (4) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a  (2)  bekezdés szerinti kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó állami
kezesség után az állam javára felszámítandó kezességvállalási díj mértékét a Kormány határozatban állapítja meg.
49. § (1) A  Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a  Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló
1994. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Etv.) 7. § (1) bekezdés a) pontja szerinti felső határ a 2018. évben 1 200 000,0
millió forint.
(2) Az Etv. 7. § (1) bekezdés b) pontja szerinti felső határ a 2018. évben 150 000,0 millió forint.
 (3) Az Etv. 7. § (1) bekezdés c) pontja szerinti felső határ a 2018. évben 1 100 000,0 millió forint.
50. § (1) A  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által vállalt készfizető kezesség mögött – jogszabályban meghatározott feltételek
mellett – a (2)–(8) bekezdés szerint az állam visszavonhatatlan viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia mértéke a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által vállalt készfizető kezesség
érvényesítéséből a társaságot terhelő fizetési kötelezettség 85%-a.
(3) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. az (1) bekezdés szerinti viszontgaranciával
a) a  kis- és középvállalkozások, valamint a  Munkavállalói Résztulajdonosi Program megvalósítására
– a Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló törvény alapján – létrejövő szervezetek legfeljebb 25 év
lejáratú hitel-, kölcsönszerződésből, garancia-szerződésből és termelési célú eszközbeszerzéshez kapcsolódó
pénzügyi lízingszerződésből, továbbá faktoringszerződésből eredő kötelezettségéért vállalhat készfizető
kezességet, azzal, hogy a  készfizető kezességvállalás legfeljebb egyéves futamidejű faktoringügyletekhez
kapcsolódhat, valamint
b) készfizető kezességet vállalhat gyógyszerész vállalkozási célú, a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és
gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a  gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006.  évi
XCVIII.  törvény 74.  § (1)  bekezdésében és 83/A.  § (1)  bekezdésében foglalt feltételek teljesítése érdekében
történő tulajdoni hányad megszerzését szolgáló – a  közforgalmú gyógyszertárakban a  gyógyszerészi
tulajdonarány növelésének elősegítéséről szóló kormányrendelet szerinti Patika Hitelprogram keretében  –
2013. július 1-je és 2018. december 31-e között létrejött hitel- vagy kölcsönszerződéséhez.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia kiterjed a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt.-nek a  tőkepiacról szóló törvény
alapján működő kockázati tőkealapnak gazdasági társaságban fennálló kockázati tőkebefektetése értékesítéséből
származó követelés 50%-áért vállalt készfizető kezességére is. A készfizető kezességgel biztosított követelés mértéke
nem haladhatja meg a tulajdonszerzésre fordított összeg 50%-át.
(5) A készfizető kezesi szerződés jogosultja lehet
a) pénzügyi intézmény,
b) kockázati tőkealap,
c) a  Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány az  Országos Mikrohitel Alapból történő pénzkölcsön nyújtása
esetén,
d) a megyei és fővárosi vállalkozásfejlesztési alapítványok mikrohitelezési tevékenység esetén.
(6) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által az (1) bekezdés szerinti állami viszontgarancia mellett vállalt készfizető kezesség
állománya 2018. december 31-én nem haladhatja meg a 650 000,0 millió forintot.
(7) A  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által az  (1)  bekezdés szerinti állami viszontgaranciával vállalt készfizető kezesség
érvényesítése esetén – törvény eltérő rendelkezésének hiányában – a  társaság köteles minden szükséges
jogcselekményt megtenni a  (3)  bekezdés szerinti kötelezettekkel szemben fennálló, reá átszálló követelés
behajtására. A központi költségvetést illeti meg a társaság által behajtott – a behajtási költségekkel csökkentett –
összegnek az érvényesített állami viszontgarancia mértékével megegyező százalékban kifejezett arányos része.
(8) Ha a  készfizető kezességvállalás biztosítékaként a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. biztosítást köt, a  biztosító intézet
térítése behajtási bevételnek minősül, és arra a (7) bekezdés szabályai az irányadók.
(9) A  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. az  (1)  bekezdés szerinti ügyletek bevételeit, és az  ezen ügyletekhez kapcsolódó
költségeket és ráfordításokat elkülönítetten köteles nyilvántartani, és az éves beszámoló kiegészítő mellékletében
bemutatni.
51. § (1) Az  Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány (e § alkalmazásában a  továbbiakban: Alapítvány) által vállalt
készfizető kezesség mögött – jogszabályban meghatározott feltételek mellett – a (2)–(7) bekezdés szerint az állam
visszavonhatatlan viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia mértéke az  Alapítvány által vállalt készfizető kezesség érvényesítéséből
az Alapítványt terhelő fizetési kötelezettség 85%-a.
(3) Az (1) bekezdésben vállalt állami viszontgarancia a mezőgazdasági tőkepótló hitelekre és az 1999. január 1-je után
vállalt készfizető kezességek érvényesítésére vonatkozik.
(4) Az  Alapítvány a  természetes személyek, a  gazdasági társaságok, a  közhasznú társaságok, a  szövetkezetek,
a  magánvállalkozások legfeljebb 25 év lejáratú hitel-, kölcsönszerződésből, garancia-szerződésből, termelési
célú eszközbeszerzéshez kapcsolódó pénzügyi lízingszerződésből, továbbá faktoringszerződésből eredő
kötelezettségéért vállalhat készfizető kezességet azzal, hogy a  készfizető kezességvállalás legfeljebb egyéves
futamidejű faktoringügyletekhez kapcsolódhat.
(5) A készfizető kezesi szerződés jogosultja lehet
a) pénzügyi intézmény,
b) a  Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány az  Országos Mikrohitel Alapból történő pénzkölcsön nyújtása
esetén,
c) a megyei és fővárosi vállalkozásfejlesztési alapítvány mikrohitelezési tevékenység esetén.
(6) Az  Alapítvány által az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia mellett vállalt készfizető kezesség állománya
2018. december 31-én nem haladhatja meg a 210 000,0 millió forintot.
(7) Az Alapítvány által az (1) bekezdés szerinti állami viszontgaranciával vállalt készfizető kezesség érvényesítése esetén
–  törvény eltérő rendelkezésének hiányában – az Alapítvány köteles minden szükséges jogcselekményt megtenni
a  reá átszálló követelés behajtására. A központi költségvetést illeti meg az Alapítvány által behajtott – a behajtási
költségekkel csökkentett – összegnek az  érvényesített állami viszontgarancia mértékével megegyező százalékban
kifejezett arányos része.
52. § (1) Az  állam készfizető kezesként felel a  Diákhitel Központ Zrt. azon fizetési kötelezettségeiért, amelyek
a  belföldről és külföldről, a  diákhitelezési rendszer finanszírozása érdekében felvett hiteleiből, kölcsöneiből és
kötvénykibocsátásaiból erednek.
(2) A  Diákhitel Központ Zrt. az  (1)  bekezdés szerinti kötelezettségei biztosítékaként az  állami készfizető
kezességvállaláson túl a hitelező további biztosíték előírására nem köteles.
(3) Az állami kezességvállalásért a Diákhitel Központ Zrt.-nek kezességvállalási díjat nem kell fizetnie.
 (4) A Diákhitel Központ Zrt. éves finanszírozási tervét az államháztartásért felelős miniszter hagyja jóvá.
53. § (1) A  KAVOSZ Vállalkozásfejlesztési Zrt. által az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal
arányos díj fizetését szolgáló kölcsönnyújtás céljára pénzügyi intézményektől hitelszerződés alapján felvett
kölcsöneihez kapcsolódó állami készfizető kezesség állománya 2018. december 31-én nem haladhatja meg
az 1000,0 millió forintot.
(2) A  KAVOSZ Vállalkozásfejlesztési Zrt. által az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő díj fizetését
szolgáló hitelszerződés alapján kihelyezett kölcsönökhöz kapcsolódó állami készfizető kezesség állománya
2018. december 31-én nem haladhatja meg a 800,0 millió forintot.
54. § (1) Ha az államnak szerződéssel, illetve jogszabállyal vállalt kezesség- vagy viszontgarancia érvényesítéséből – az 50. §
és az  51.  § szerinti viszontgarancia kivételével – olyan fizetési kötelezettsége keletkezik, amely nem szerepel
az 1. mellékletben, azt a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 33. Állam által vállalt kezesség és
viszontgarancia érvényesítése cím terhére kell teljesíteni.
(2) Az  Államadósság Kezelő Központ Zrt.-nek az  állami kezesség, garancia melletti forrásbevonással kapcsolatos
feladatokban történő közreműködésért fizetendő díjat a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet,
32. cím, 1. Vegyes kiadások alcím terhére kell teljesíteni.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott kiadások összegével a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet
tervezett kiadása túlléphető.
55. § (1) Az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (a  továbbiakban: MFB Zrt.) által a  Gazdaságfejlesztési Operatív Program
„Pénzügyi eszközök” prioritási tengelyében, illetve a  Közép-magyarországi Operatív Program „A tudásalapú
gazdaság innováció- és vállalkozásorientált fejlesztése” prioritási tengelyében vállalt készfizető kezesség, illetve
garancia érvényesítéséből a  társaságot terhelő fizetési kötelezettségek 100%-a mögött az állam visszavonhatatlan
viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az (1) bekezdés szerinti állami viszontgarancia érvényesítéséből eredő fizetési kötelezettséget a XIX. fejezet, 2. cím
8. Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék alcím előirányzat terhére kell teljesíteni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kezesség, illetve garancia érvényesítéséből származó, az MFB Zrt. által behajtott követelés
összege a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25.  cím, 7. alcím, 3. A  2007–2013.  évek közötti operatív
programok visszaforgó pénzeszközeinek felhasználása és kezelése jogcímcsoport előirányzatát illeti.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti állami viszontgarancia érvényesítéséből származó, az  MFB Zrt. által behajtott követelés
összege a XIX. fejezet, 2. cím 8. Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék alcím előirányzatát illeti.
56. § (1) Az MFB Zrt. által a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program „Pénzügyi eszközök” prioritási tengelyében
vállalt garancia érvényesítéséből a társaságot terhelő fizetési kötelezettségek 100%-a mögött a (2)–(6) bekezdésben
meghatározottak szerint az állam visszavonhatatlan viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az MFB Zrt. az (1) bekezdés szerinti viszontgaranciával a mikro-, kis- és középvállalkozások legfeljebb 25 év lejáratú
hitelszerződésein alapuló kötelezettségek legfeljebb 80%-áig vállalhat garanciát.
(3) Az MFB Zrt. által a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program „Pénzügyi eszközök” prioritási tengelyében
a  garanciaeszközökre vállalt garancia állománya 2018. december 31-én nem haladhatja meg a  100 000,0 millió
forintot.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia érvényesítéséből eredő fizetési kötelezettséget a  forrást biztosító azonos
előirányzatból a  XIX. Uniós Fejlesztések fejezet, Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program terhére kell
teljesíteni.
(5) Ha a  (4)  bekezdésben meghatározott előirányzat a  viszontgarancia érvényesítéséből eredő fizetési kötelezettség
teljesítéséhez nem elegendő, a további kifizetések forrásának biztosítása során is fenn kell tartani az Európai Unió
költségvetéséből származó támogatás és az  ahhoz kapcsolódó hazai társfinanszírozás eredeti előirányzatnak
megfelelő arányát.
(6) Az  (1)–(3)  bekezdés szerinti garancia érvényesítéséből származó, az  MFB Zrt. által behajtott követelés összege
a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program forrását növeli.
VII. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSÁVAL KAPCSOLATOS VEGYES
RENDELKEZÉSEK
18. A nyugdíjemelés, egyes illetmények és meghatározott díjak, támogatások és járadékok alapjának
mértéke
57. § A 2018 januárjában a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 62. § (1) és (2) bekezdése
alapján esedékes nyugdíjemelés meghatározásánál 3,0%-os fogyasztói árnövekedést kell figyelembe venni.
58. § (1) Az MFB Zrt. által saját kockázatára nyújtott azon hitelek állománya, amelyekhez a Kormány határozatában forrás- és
eszközoldali kamattámogatást biztosít, a 2018. év folyamán legfeljebb 600 000,0 millió forint lehet.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott keretet a tényleges állomány az év egyetlen napján sem haladhatja meg.
59. § (1) A  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 132.  §-a szerinti illetményalap a  2018.  évben
38 650 forint.
(2) A  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi
XLII. törvény 159. §-a szerinti rendvédelmi illetményalap 2018. évben 38 650 forint.
(3) A  honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény 2.  § 12a.  pontja szerinti honvédelmi illetményalap
2018. január 1-jétől 43 110 forint.
(4) A  költségvetési szervek által foglalkoztatottak éves cafetéria-juttatásának kerete, illetve cafetéria-juttatást nem
nyújtó költségvetési szervek esetében az egy foglalkoztatottnak éves szinten – az Szja. tv. 71. § (1) bekezdésében
meghatározott juttatások – az egyes juttatásokhoz kapcsolódó, a juttatást teljesítő munkáltatót terhelő közterheket
is magában foglaló együttes összege, törvény eltérő rendelkezése hiányában, 2018.  évben nem haladhatja meg
a bruttó 200 000 forintot.
(5) A  fizetési számlához kapcsolódóan törvény alapján az  egy foglalkoztatottnak havonta adható bankszámlahozzájárulás mértéke a 2018. évben legfeljebb 1000 forint.
(6) A  helyi önkormányzat képviselő-testülete rendeletben a  2018.  évben – az önkormányzat saját forrásai terhére  –
a  képviselő-testület hivatalánál foglalkoztatott köztisztviselők vonatkozásában – a  közszolgálati tisztviselőkről
szóló 2011.  évi CXCIX.  törvényben foglaltaktól eltérően – az (1)  bekezdésben meghatározottnál magasabb
összegben állapíthatja meg az illetményalapot. A magasabb illetményalap szerint megállapított havi illetmény nem
haladhatja meg a  Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a  tárgyévet megelőző évre vonatkozó
nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset tízszeresét. Személyi illetmény esetén e  bekezdés szabályai akként
alkalmazandók, hogy pótlék ez esetben sem fizethető.
60. § (1) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.)
a) 66.  § (1)  bekezdése szerinti, a  közalkalmazotti fizetési osztályok első fizetési fokozatához tartozó illetmény
garantált összegét, és a  növekvő számú fizetési fokozatokhoz tartozó – az első fizetési fokozat garantált
illetményére épülő – legkisebb szorzószámokat a 2018. évre a 6. melléklet tartalmazza,
b) 69. §-a szerinti illetménypótlék számítási alapja a 2018. évben 20 000 forint.
 (2) A Kjt. 77. § (1) bekezdése szerinti feltételek fennállása esetén nyújtott keresetkiegészítés a 2018. évben a keresetbe
tartozó juttatások előző évi bázis előirányzatának 2%-a. Fel nem használt előirányzata kizárólag a keresetbe tartozó
juttatások emelésére fordítható. Ez a rendelkezés nem vonatkozik az állami felsőoktatási intézményekre, a központi
költségvetési szervként vagy köztestületi költségvetési szervként működő kutatóközpontra, kutatóintézetre,
a  Magyar Tudományos Akadémia elnöke által irányított kutatást kiegészítő köztestületi költségvetési szervre és
az olyan központi költségvetési szervre, amelynek felügyeletét a Magyar Tudományos Akadémia elnöke látja el.
61. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 65. § (1) bekezdése szerinti illetményalap számításának vetítési
alapja 101 500 forint.
62. § (1) A  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar  nappali tagozatos ösztöndíjas hallgatói pénzbeli
juttatásának normatívája 308 000 forint/fő/év.
(2) A Kjt. 79/E. §-a alapján az egyetemi tanári munkakör 1. fizetési fokozatának garantált illetménye 2018. január 1-jétől
554 400 forint.
(3) A Bolyai János Kutatási Ösztöndíj havi összege 124 500 forint.
 (4) Az  egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről, a  Rezidens Támogatási Program ösztöndíjairól,
valamint a  fiatal szakorvosok támogatásáról szóló kormányrendeletben meghatározott, a  szakorvos jelöltek
képzésével összefüggően felmerülő dologi költségek megtérítésére szolgáló támogatás összege 100 000 forint/év.
(5) A központi költségvetési szervként működő – köznevelési közfeladatot ellátó intézményt fenntartó – felsőoktatási
intézményt az általa ellátott köznevelési feladatok tekintetében a 40. § (1) bekezdés c) és e) pontjában megállapított
támogatások azonos jogcímen és feltételekkel illetik meg.
63. § (1) A  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi CLXII.  törvény 169.  § (2)  bekezdése szerinti bírói
illetményalap a 2018. évben 453 330 forint.
(2) A  legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény 59. § (3) bekezdése szerinti ügyészi illetményalap a 2018. évben 453 330 forint.
(3) A  jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény 1. § (3) bekezdése szerinti jogi segítői óradíj a 2018. évben
5000 forint.
(4) Az  ügyvédekről szóló 1998.  évi XI.  törvény 131.  § (2)  bekezdése szerinti kirendelt ügyvédi óradíj a  2018.  évben
5000 forint.
64. § A külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016.  évi LXXIII.  törvény 23.  § (7)  bekezdése szerinti
deviza-illetményalap összege 2018.  évben 425 000 forint, a  25.  § (4)  bekezdése szerinti lakhatási és vegyes
költségtérítés-alap 300 000 forint, az óvodáztatási és iskoláztatási költségtérítés-alap 150 000 forint.
65. § (1) A Gyvt.
a) 20/A.  § (1)  bekezdése szerinti alapösszegű támogatás esetenkénti összege a  2018.  évben gyermekenként
6000 forint,
b) 20/A. § (2) bekezdése szerinti emelt összegű támogatás esetenkénti összege a 2018. évben gyermekenként
6500 forint,
c) 20/B. § (5) bekezdése szerinti pótlék esetenkénti összege a 2018. évben gyermekenként 8400 forint,
d) 66/L.  §-a szerinti helyettes szülői díj legalacsonyabb összege – gyermekenként, fiatal felnőttenként  –
a 2018. évben 15 000 forint/hó.
 (2) A Szoctv.
a) 43/A. § (4) bekezdésében meghatározott szakértői díj összege a 2018. évben esetenként 23 000 forint,
b) 44. § (1) bekezdése szerinti ápolási díj havi alapösszege a 2018. évben 32 600 forint.
(3) A fiatalok életkezdési támogatásáról szóló 2005. évi CLXXIV. törvény 4. § (2) bekezdés a) pontja szerinti első utalási
összeg 42 500 forint, a 4. § (2) bekezdés b) pontja szerinti második és harmadik utalási összeg 44 600-44 600 forint,
ha a gyermek a 2018. évben született.
(4) A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 8. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott alapnormatíva összege a 2018. évben 480 000 forint/fő/év.
66. § (1) A kárpótlási jegyek életjáradékra váltásáról szóló 1992. évi XXXI.  törvény (a továbbiakban: Éltv.) 7. § (1) bekezdése
és a termőföld állam által életjáradék fizetése ellenében történő megszerzésének ötödik üteméről szóló 259/2009.
(XI. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: TéR.) alapján az életjáradék összege 2018. március 1-jétől az előző évben
megvalósult átlagos nyugdíjemelés százalékos mértékével emelkedik.
(2) Az  Éltv. és a  TéR. alapján a  2018. március 1-je után az  életjáradék összegét az  Éltv. és a  TéR.  mellékletében
meghatározott összeg (1) bekezdés szerinti növekménye figyelembevételével kell megállapítani.
(3) A  Párizsi Békeszerződésről szóló 1947.  évi XVIII.  törvény 27. Cikke 2.  pontjában foglaltak végrehajtásáról szóló
1997.  évi X.  törvény 2.  § (4)  bekezdése alapján az  életjáradék összege 2018. március 1-jétől – 2018. január 1-jei
visszamenőleges hatállyal – az előző évben megvalósult átlagos nyugdíjemelés százalékos mértékével emelkedik.
67. § A Szoctv.
a) 50/A. § (8) bekezdése szerinti egyéni gyógyszerkeret havi összege a 2018. évben 12 000 forint,
b) 50/A. § (9) bekezdése szerinti eseti keret éves összege a 2018. évben 6000 forint.
68. § Az Éhvt. 13.  §-a szerinti felügyeleti díj mértéke a  projekt jogszabály alapján jóváhagyott Tervdokumentumában
létrehozni tervezett minden egyes kibocsátás-csökkentési egység után 38 forint.
19. A kis összegű követelés értékhatára, a filmalkotásokhoz kapcsolódó gyártási értékhatár és
a közbeszerzési értékhatárok
69. § Az Áht. 97. § (3) bekezdésének alkalmazása során a kis összegű követelés értékhatára 100 000 forint.
70. § A mozgóképről szóló 2004. évi II.  törvény 13. § (5) bekezdésében meghatározott gyártási költségvetési értékhatár
a  2018.  évben magyar filmalkotás esetén 330,6 millió forint, magyar részvételű koprodukciós filmalkotás esetén
587,4 millió forint.
71. § (1) A  közbeszerzésekről szóló 2015.  évi CXLIII.  törvény (a  továbbiakban: Kbt.) 15.  § (1)  bekezdés b)  pontja
szerinti nemzeti közbeszerzési értékhatár – kivéve a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt  –
2018. január 1-jétől 2018. december 31-éig
a) árubeszerzés esetében 15,0 millió forint,
b) építési beruházás esetében 25,0 millió forint,
c) építési koncesszió esetében 100,0 millió forint,
d) szolgáltatás megrendelése esetében 15,0 millió forint,
e) szolgáltatási koncesszió esetében 30,0 millió forint.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó nemzeti közbeszerzési értékhatár
2018. január 1-jétől 2018. december 31-éig
a) árubeszerzés esetében 50,0 millió forint,
b) építési beruházás esetében 100,0 millió forint,
c) szolgáltatás megrendelése esetében 50,0 millió forint,
d) építési koncesszió esetében 200,0 millió forint,
e) szolgáltatási koncesszió esetében 100,0 millió forint.
72. § (1) A  Kbt. 15.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti, az  árubeszerzésre és szolgáltatás megrendelésre vonatkozó uniós
közbeszerzési értékhatár – kivéve a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt – 2018. január 1-jétől
2018. december 31-éig
a) a Kbt. 5. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott ajánlatkérők esetében, valamint ezen ajánlatkérők
esetében a  védelem terén beszerzendő árukra akkor, ha a  védelem terén a  beszerzendő áru a  Kbt.
2. mellékletében szerepel, 135 000 euró,
b) a  Kbt. 5.  §-a szerinti egyéb ajánlatkérő esetében, valamint az  5.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában
meghatározott ajánlatkérők esetében, ha a  védelem terén a  beszerzendő áru a  Kbt. 2.  mellékletében nem
szerepel, 209 000 euró,
c) a Kbt. 5. §-a szerinti valamennyi ajánlatkérő esetében, ha a beszerzés tárgya a Kbt. 3. mellékletében szereplő
szociális és egyéb szolgáltatás, 750 000 euró.
(2) A  Kbt. 15.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott, az  építési beruházásra vonatkozó uniós közbeszerzési
értékhatár – kivéve a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt – 2018. január 1-jétől
2018. december 31-éig 5 225 000 euró.
(3) A Kbt. 15. § (1) bekezdés a) pontja szerinti, az építési koncesszióra és a szolgáltatási koncesszióra vonatkozó uniós
közbeszerzési értékhatár 2018. január 1-jétől 2018. december 31-éig 5 225 000 euró.
(4) A  Kbt. 15.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott, a  tervpályázati eljárás lefolytatására vonatkozó uniós
közbeszerzési értékhatár – kivéve a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt – 2018. január 1-jétől
2018. december 31-éig
a) az  (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott értékhatárok, ha a  tervpályázati eljárás eredményeként
szolgáltatás megrendelésére kerül sor,
b) az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott értékhatárok minden olyan tervpályázati eljárás esetében,
amelynek pályázati díja és a  pályázóknak fizetendő díjak együttes teljes összege eléri vagy meghaladja
ezeket az értékhatárokat.
73. § (1) A 72. § (1), (2) és (4) bekezdésétől eltérően a közszolgáltatói szerződések esetén irányadó, a Kbt. 15. § (1) bekezdés
a) pontjában meghatározott uniós közbeszerzési értékhatár 2018. január 1-jétől 2018. december 31-éig
a) árubeszerzésre, valamint a szolgáltatás megrendelésére 418 000 euró,
b) építési beruházásra 5 225 000 euró,
c) a Kbt. 3. mellékletében szereplő szociális és egyéb szolgáltatásra 1 000 000 euró.
(2) A  közszolgáltatói szerződések esetén irányadó, a  Kbt. 15.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti, a  tervpályázati eljárás
lefolytatására vonatkozó uniós közbeszerzési értékhatár 2018. január 1-jétől 2018. december 31-éig
a) 418 000 euró, ha a tervpályázati eljárás eredményeként szolgáltatás megrendelésére kerül sor,
b) 418 000 euró, ha a tervpályázati eljárás pályázati díja és a pályázóknak fizetendő díjak együttes teljes összege
eléri vagy meghaladja ezt az értékhatárt.
 (3) Az  (1) és (2)  bekezdésben, valamint a  72.  §-ban meghatározott uniós értékhatárok forintban meghatározott
összegeként az Európai Unió Hivatalos Lapjában így közzétett – az Európai Bizottság által kétévente felülvizsgált –
összeget kell figyelembe venni.
74. § A védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló törvény szerinti uniós értékhatár 2018. január 1-től
2018. december 31-ig
a) árubeszerzés és szolgáltatás megrendelése esetén 418 000 euró,
b) építési beruházás esetén 5 225 000 euró.
20. Egyes koncessziós díjak 75. § Az Szjtv. 27.  § (5)  bekezdése szerinti koncessziós díj jogszabályi minimuma az  Szjtv. 37.  § 11.  pontja szerinti
egységenként a 2018. tárgyévre a következő:
a) Budapesten és Pest megyében I. kategóriájú játékkaszinó esetén 694,7 millió forint, II. kategóriájú
játékkaszinó esetében 405,3 millió forint,
b) az  a)  pontban foglalt kivétellel I. kategóriájú játékkaszinó esetén 579,0 millió forint, II. kategóriájú
játékkaszinó esetében 58,0 millió forint. VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
21. Felhatalmazó rendelkezések 76. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a  4.  § (1)  bekezdésében meghatározott többlettámogatás igénylési feltételeit, az  igény bejelentésének,
megállapításának, a  többlettámogatás folyósításának, elszámolásának és a  felhasználás ellenőrzésének,
valamint a 4. § (4) bekezdés szerinti nyilatkozat szabályait,
b) a  7.  melléklet I.  pont 4.  alpont d)  pont szerinti támogatás folyósításának, lemondásának, pótigénylésének,
elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályait,
c) a  41.  § (8)  bekezdésben meghatározott támogatás igénylési feltételeit, az  igény bejelentésének,
megállapításának, a  többlettámogatás folyósításának, elszámolásának és a  felhasználás ellenőrzésének
részletes szabályait.
(2) Felhatalmazást kap az  egészségbiztosításért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 21.  cím, 3. Gyógyszertári tulajdoni hányad állami elővásárlás kiadása alcím
felhasználásával kapcsolatos szabályokat.
(3) Felhatalmazást kap a  helyi önkormányzat képviselő-testülete, hogy rendeletében az  5.  § (5)  bekezdés
b) és c) pontjában meghatározott forgalmi értéktől kisebb értékhatárt határozzon meg.
(4) Felhatalmazást kap a  nemzetiségpolitikáért felelős miniszter, hogy az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével rendeletben állapítsa meg a 9. melléklet szerint nyújtott nemzetiségi célú támogatások e törvényben
és más jogszabályban nem szabályozott igénybevételének, felhasználásának és elszámolásának részletszabályait.
22. Hatályba léptető rendelkezések 77. § (1) Ez  a  törvény – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – 2017. november 1-jén lép hatályba, és
2027. december 31-én hatályát veszti.
(2) Az 1–33. §, a 34. § (2) bekezdés, a 35–76. §, a 78. §, az 1. melléklet, a 3–9. melléklet 2018. január 1-jén lép hatályba.
23. Átmeneti rendelkezések 78. § A 40.  § (1)  bekezdés a)–b) és e)  pontja szerinti rendelkezések az  egységes óvoda-bölcsőde esetén
2018. augusztus 31-éig alkalmazandóak.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke