text:
1477/2017. (VII. 25.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Dunaújváros, Szórád Márton u. 39. szám alatti ingatlan állami tulajdonba kerülésével kapcsolatos intézkedésekről, valamint az ingatlan fejlesztéséhez, felújításához 2017. évben szükséges forrás előirányzat-átcsoportosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Dunaújváros Megyei Jogú Város Önkormányzata tulajdonában álló, a Dunaújváros, belterület
36/4 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, természetben a  Dunaújváros, Szórád Márton u. 39. szám alatt található
ingatlan (a továbbiakban: Ingatlan) ingyenesen az állam tulajdonába kerüljön;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy az  állami vagyonnal való gazdálkodásról
szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése és 53. § (1) bekezdés b) pontja alapján a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság az  Ingatlan állam javára történő megszerzésére vonatkozó
előzetes egyetértő nyilatkozatot a Fejér Megyei Kormányhivatal részére kiadja;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Fejér Megyei Kormányhivatal útján az Ingatlan állam javára
történő megszerzésére vonatkozó szerződést megkösse;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: előzetes egyetértő nyilatkozat rendelkezésre állását követően azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Ingatlan állami tulajdonba kerülését követően a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján gondoskodjon az Ingatlan Fejér Megyei Kormányhivatal
részére történő ingyenes vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az Ingatlan
fejlesztése, valamint felújítása céljára 1 676 159 342 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet,
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern
Városok Program jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet, XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei
kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
6. egyetért azzal, hogy az  5.  pont alapján biztosított forrás felhasználása során a  Kormány irányítása alá tartozó
fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit
nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1556/2014. (X. 1.) Korm. határozata az országos közúthálózaton a nyomvályúk és felületi egyenetlenségek megszüntetését célzó, a közlekedésbiztonságot, fenntarthatóságot és térségi elérhetőséget javító program folytatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  részére bemutatott, az  országos közúthálózaton a  nyomvályúk és felületi egyenetlenségek
megszüntetését célzó, a közlekedésbiztonságot, fenntarthatóságot és térségi elérhetőséget javító program második
ütemének (a továbbiakban: Program) előkészítésével,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tárja fel a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban: KÖZOP)
előirányzatból finanszírozott projektekben jelentkező azon megtakarításokat, amelyek fedezetet tudnak biztosítani
a Program Európai Unió felé elszámolható forrásigényére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. október 15.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Program finanszírozásának biztosítása érdekében készítsen
előterjesztést a  Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság részére a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0011 azonosító számú,
„M4 autópálya Abony–Fegyvernek új Tisza-híddal (kivitelezés)” című projektnek a  KÖZOP 1. prioritásába történő
áthelyezésének lehetőségéről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. október 15.
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Programmal összefüggő miniszteri támogató levél
kiadásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság
bevonásával a Program megvalósításához kapcsolódó konzultációs eljárást kezdje meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
79/2011. (VII. 29.) HM utasítása „a Magyar Honvédség humánstratégiája a 2012–2021 közötti időszakra” kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen, illetve fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § Az utasítás 1. mellékleteként kiadom „a Magyar Honvédség humánstratégiája a 2012–2021. közötti időszakra” című
dokumentumot.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti „a Magyar Honvédség humánstratégiája (2008–2017)” kiadásáról szóló 53/2008. (HK 12.) HM
utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,


text:
11/2006. (MK 120.) MeHVM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 74. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben a következő utasítást adom ki:
1. A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Szervezeti és Működési Szabályzatát jelen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás 2006. október 1-jén lép hatályba.
Dr. Szilvásy György s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1407/2019. (VII. 8.) Korm. határozata a 2020. EuroVelo és Kerékpáros Turisztikai Konferencia megrendezéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  2020. évi EuroVelo és Kerékpáros Turisztikai Konferencia (a továbbiakban: Konferencia) Budapesten
történő megrendezésével;
 2. az 1.  pontban foglaltak megvalósulása érdekében felhívja az  innovációért és technológiáért felelős
minisztert, hogy az  aktív Magyarországért felelős kormánybiztos és a  miniszterelnök kabinetfőnöke útján
a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság bevonásával készítse el és nyújtsa be
a Konferencia megrendezéséhez szükséges pályázatot az Európai Kerékpáros Szövetség részére;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
 aktív Magyarországért felelős kormánybiztos
 a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2019. július 9.
3. egyetért azzal, hogy a  Konferencia megrendezésével kapcsolatos feladatokat az  aktív Magyarországért felelős
kormánybiztos az Aktív és Ökoturisztikai Fejlesztési Központ Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság bevonásával
lássa el;
Felelős: aktív Magyarországért felelős kormánybiztos
Határidő: a Konferencia rendezési jogának elnyerését követően folyamatosan
4. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy – a Konferencia rendezési jogának elnyerése esetén – vizsgálja meg
a Konferencia kormányzati kommunikációs és rendezvényszervezési feladatainak a Nemzeti Kommunikációs Hivatal
bevonásával történő megvalósíthatóságát.
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: a Konferencia rendezési jogának elnyerése esetén azonnal, a  Konferencia szervezésével és
lebonyolításával egyidejűleg, folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2019. (II. 19.) MNB rendelete a „Munkácsy Mihály” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Munkácsy Mihály születésének 175. évfordulója alkalmából – „Munkácsy Mihály”
megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2019. február 20. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 23,7 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján Munkácsy Mihály Krisztus Pilátus előtt című festménye alapján készült ábrázolás látható.
Az  emlékérme szélén – az  ábrázolásba illesztve –, fent, félköriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, alatta, középen
a „2019” verési évszám, jobb oldalon a „BP.” verdejel, lent, félköriratban a „2000” értékjelzés és a „FORINT” felirat
olvasható. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket
ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján Munkácsy Mihály félalakos portréjának ábrázolása látható, amely Munkácsy Mihály
1896-ban készült Önarckép című – a festőt kezében festőpalettával ábrázoló – festménye alapján készült. A portré
ábrázolásától jobbra, fent, negyedköriratban a  „MUNKÁCSY” felirat, középen az  „1844–1900” felirat olvasható.
Az  emlékérme jobb oldali szélén, lent, a  festőpaletta ábrázolásába illesztve Kereszthury Gábor tervezőművész
mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2019. február 20-án lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
192/2009. (IX. 15.) Korm. rendelete az egyes építésügyi szakmagyakorlási tevékenységekről.
A Kormány az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés f) és h) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
Általános elő írások 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) az építési beruházások támogatására kiírt, terület-igénybevétellel járó településfejlesztési pályázatok elbírálása
során a pályázatok tartalma és a településrendezési eszközökben foglaltak összhangjának igazolására,
b) az építésügyi hatósági engedélykérelem és mellékleteinek, dokumentációjának előkészítésére,
c) a kivitelezési tervdokumentáció szakszerű ellenőrzésére,
d) az energiát használó épület energetikai jellemzőinek vizsgálata alapján, annak eredményeiről energetikai
tanúsítvány kiállítására.
(2) E rendelet alkalmazásában: 1. településrendezési szakértői tevékenység: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény (a továb biak ban: Étv.) 16. § (1) bekezdése szerinti tevékenység;
2. építésügyi igazgatási szakértői tevékenység: az Étv. 33/A. § (1) bekezdése szerinti tevékenység;
3. tervellenőri tevékenység: az Étv. 38/A. § (1) bekezdése szerinti tevékenység;
4. beruházáslebonyolítói tevékenység: az Étv. 38/B. § (1) bekezdése szerinti tevékenység;
5. energetikai tanúsítói tevékenység: az Étv. 38/C. § (1) bekezdése szerinti tevékenység;
6. szakmagyakorlási tevékenység: az 1–3. pontban foglalt tevékenységek gyakorlása;
7. tagállam: a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény ben tagállamként meghatározott állam;
8. tagállami állampolgár: a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény ben tagállami
állampolgárként és tagállam állampolgárával azonos megítélés alá eső személyként meghatározott személy;
9. területi szakmai kamara: a területi mérnöki kamarának, illetve a területi építész kamarának a tervező és szakértő mérnökök,
valamint építészek szakmai kamaráiról szóló törvény ben meghatározott közigazgatási ügyben eljáró szerve.
2. § (1) Szakmagyakorlási tevékenység engedélyezését – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – a szakmagyakorlási
tevékenység szakterülete szerint hatáskörrel rendelkező területi szakmai kamara folytatja le.
(2) A szakmagyakorlási tevékenység engedélyezésének feltételei:
a) az e rendeletben meghatározott szakmai feltételek teljesítése,
b) a jogosultsági vizsga letételének vagy a jogosultsági vizsga alóli mentesség igazolása a (3) és (4) bekezdésben
meghatározottak kivételével.
(3) Az építésügyi igazgatási szakértői tevékenység engedélyezését a területi építész kamara folytatja le. Az építésügyi
igazgatási szakértői tevékenység engedélyezéshez a kérelmezőnek – a jogosultsági vizsga helyett – a külön
jogszabályban meghatározott építésügyi vizsgát kell teljesíteni, kivéve, ha építésjogi szakokleveles mérnök
végzettséggel rendelkezik.
(4) Harmadik országbeli állampolgár számára viszonosság alapján engedélyezhető szakmagyakorlási tevékenység.
(5) A szakmagyakorló az adataiban bekövetkezett változást nyolc munkanapon belül írásban köteles bejelenteni a területi
szakmai kamarának. A SZAKMAGYAKORLÁSI TEVÉKENYSÉG ENGEDÉLYEZÉSÉNEK, A BERUHÁZÁSLEBONYOLÍTÓI
ÉS AZ ENERGETIKAI TANÚSÍTÓI TEVÉKENYSÉG FOLYTATÁSÁNAK FELTÉTELEI
Szakirányú végzettség 3. § (1) A szakmagyakorlási tevékenység – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – engedélyezéséhez, valamint
a beruházáslebonyolítói és az energetikai tanúsítói tevékenység folytatásához a településtervezési és az
építészeti-műszaki tervezési, valamint az építésügyi műszaki szakértői jogosultság szabályairól szóló 104/2006.
(IV. 28.) Korm. rendelet (a továb biak ban: jogosultsági rendelet) 3. § (1) bekezdésében meghatározott szakirányú
szakképzettség szükséges.
(2) A tervellenőri tevékenység folytatásához a jogosultsági rendelet szerinti teljes körű tervezési jogosultság, illetve ezen
jogosultságnak megfelelő szakirányú, a felsőoktatásban mesterfokozatú képzésben megszerzett szakképzettség
(korábban egyetemi végzettség) szükséges.
Szakmai gyakorlat 4. § (1) Szakmai gyakorlati időként a szakirányú felsőfokú szakképzettség megszerzését követő, a kérelmezett tevékenység
szakterületének megfelelő
a) településtervezői,
b) építészeti-műszaki tervezési,
c) felsőoktatási intézményben építészeti-műszaki szaktárgy-oktatói,
d) felsőoktatási intézményben településtervezési szaktárgy-oktatói,
e) építésügyi műszaki szakértői,
f) építési műszaki ellenőri,
g) településrendezési szakértői,
h) felelős műszaki vezetői,
i) beruházáslebonyolítói,
j) építésügyi és építésfelügyeleti hatósági,
k) az építésüggyel kapcsolatos kutatási, fejlesztési,
l) építésügyi igazgatási szakértői
tevékenység folytatásának időtartamát, valamint a (3)–(5) bekezdésben foglaltakat kell figye lembe venni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szakmai gyakorlati idő
a) a településrendezési szakértői tevékenység engedélyezéséhez nyolc év;
b) az építésügyi igazgatási szakértői tevékenység engedélyezéséhez öt év;
c) a tervellenőri tevékenység engedélyezéséhez nyolc év;
d) beruházáslebonyolítói tevékenység folytatásához öt év;
e) energetikai tanúsítói tevékenység folytatásához egy év.
(3) A településrendezési szakértői tevékenység engedélyezéséhez a szakmai gyakorlati időbe az (1) bekezdés a), d) és
j) pontjában meghatározott tevékenység vehető figye lembe.
(4) Az építésügyi igazgatási szakértői tevékenység engedélyezéséhez a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott
gyakorlati idő szakmai tartalmát legalább három év építésügyi hatóságnál (ideértve a sajátos építményfajták szerinti
hatóságokat is) végzett gyakorlattal kell igazolni.
(5) A tervellenőri tevékenység engedélyezéséhez a szakmai gyakorlati időbe az (1) bekezdés a)–c) pontjában
meghatározott tevékenység vehető figye lembe.
A jogosultsági vizsga 5. § (1) A jogosultsági vizsgát – amely a szakmagyakorlási tevékenységhez kapcsolódó szakmai ismeretek elsajátításának az
igazolása – az építési műszaki ellenőri, valamint a felelős műszaki vezetői szakmagyakorlási jogosultság részletes
szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott eljárási rend szerint a Magyar Építész Kamara, illetve a Magyar
Mérnöki Kamara (a továb biak ban együtt: országos szakmai kamara) bonyolítja le.
(2) A jogosultsági vizsga általános és különös részből áll. A jogosultsági vizsga követelményrendszerét az 1. melléklet
tartalmazza.
(3) A jogosultsági vizsgabizottság (a továb biak ban: vizsgabizottság) legalább három- és legfeljebb öttagú testület. A
vizsgabizottságot az országos szakmai kamara hozza létre és működteti. A vizsgabizottság elnökből, szakmai elnökből
és tagokból áll. A vizsgabizottság elnöke az építésügyért felelős miniszter által megbízott személy, szakmai elnöke az
országos szakmai kamara szakterületi képviselője, tagjai a szakmai érdek-képviseleti szervezetek és a 3. § (1) bekezdés
szerinti szakképzettséget képző felsőoktatási intézmények javaslatára a szakmai elnök által felkért személyek.
(4) A jogosultsági vizsga díja összesen 34 000 forint, amelyből az általános követelményrendszerű részek díja 6000-6000
forint, a különös követelményrendszerű részek díja 11 000-11 000 forint. A jogosultsági vizsga – sikertelenség esetén
részben vagy egészben – megismételhető. A javítóvizsga díja a jogosultsági vizsga díjával azonos.
(5) A jogosultsági vizsga díját a jogosultsági vizsgára történő jelentkezéskor kell megfizetni a vizsgát szervező országos
szakmai kamara elkülönítetten vezetett számlájára. A jogosultsági vizsga díjáról az országos szakmai kamara
elkülönített nyilvántartást vezet. A díj kizárólag a vizsgaszervezés, -lebonyolítás fedezetére használható fel. Az
országos szakmai kamara a felügyeletét ellátó miniszter számára a vizsgadíj tételes felhasználásáról készített
nyilvántartását évente megküldi.
(6) A jogosultsági vizsgától az országos szakmai kamarának a tervező és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai
kamaráiról szóló törvény ben meghatározott közigazgatási ügyben eljáró szerve részben eltekint, ha
a) a kérelmező a kérelemtől eltérő e rendelet szerinti szakmagyakorlási jogosultság, valamint építészeti-műszaki
tervezői vagy építésügyi műszaki szakértői szakmagyakorlási jogosultság valamely szakterületén már
eredményes jogosultsági vizsgát tett, vagy
b) a kérelmező építésügyi vizsgával, építésügyi szakmai tartalmú közigazgatási vizsgával rendelkezik, és e vizsga
követelményrendszere a szakmagyakorlási jogosultsági vizsga követelményrendszerével részben megegyezik.
ELJÁRÁSI SZABÁLYOK Az engedély iránti kérelem és mellékletei
6. § (1) A szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelem a 2. melléklet szerinti tartalommal a szakterület szerint
hatáskörrel rendelkező, a kérelmező lakóhelye szerinti területi szakmai kamaránál terjeszthető elő.
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a 3. §-ban foglalt szakirányú végzettséget igazoló oklevél hiteles másolatát, ha ez a területi szakmai kamarai
nyilvántartásban nem áll rendelkezésre,
b) a szakirány elbírálásához a leckekönyv másolatát vagy az oklevél melléklet másolatát, ha a kérelmező
kreditrendszerben szerezte meg az oklevelét, vagy a területi szakmai kamara azt a szakirány megállapítása
érdekében kéri,
c) a szakmai gyakorlat igazolását,
d) a jogosultsági vizsga eredményes letételének vagy a vizsga alóli mentességnek az igazolását.
(3) A végzettséget tanúsító oklevél közjegyző által hitelesített másolata helyett az eredeti dokumentum egyidejű
bemutatása esetén elfogadható a területi kamara által az eredeti okiratról készített és hitelesített másolat.
A kérelem elbírálása 7. § (1) Ha a kérelem hiányos, a területi szakmai kamara tizenöt munkanapos határidő megjelölésével a kérelmezőt a hiányok
pótlására hívja fel.
(2) A területi szakmai kamara a településrendezési szakértői és a tervellenőri tevékenység engedélyezési eljárásban az
ille té kes területi mérnöki, illetve területi építész kamara elnökségének véleményét beszerzi a kamarai tagfelvétel,
valamint a szakmai gyakorlat szakirányúságának megállapítása céljából.
(3) A kérelemnek helyt adó egyszerűsített határozat tartalmazza
a) az oklevél megnevezését, számát, szakát, szakirányát és kibocsátóját,
b) a szakmagyakorlási tevékenység megnevezését,
c) a jogosultság azonosítására alkalmas névjegyzéki jelölést (a 3. melléklet szerinti betűjel, a területi kamara kódja és
a regisztrációs szám),
d) a külön jogszabály szerinti továbbképzési kötelezettség teljesítése igazolása elmaradásának a 10. § (1) bekezdés
szerinti jogkövetkezményeiről történő tájékoztatást. A beruházáslebonyolítói és energetikai tanúsítói tevékenység bejelentése és mellékletei
8. § (1) A beruházáslebonyolítói és az energetikai tanúsítói tevékenységre vonatkozó bejelentésnek – a szolgáltatási
tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény ben meghatározott adatokon
kívül – tartalmaznia kell
a) a 3. § szerinti szakirányú végzettséget igazoló oklevél hiteles másolatát, ha ez a területi szakmai kamarai
nyilvántartásban nem áll rendelkezésre,
b) a szakirány elbírálásához a leckekönyv másolatát vagy az oklevél melléklet másolatát, ha a kérelmező
kreditrendszerben szerezte meg az oklevelét, vagy a területi szakmai kamara azt a szakirány megállapítása
érdekében kéri,
c) a szakmai gyakorlat igazolását,
d) a jogosultsági vizsga eredményes letételének vagy a vizsga alóli mentességnek az igazolását,
e) a bejelentésben közölteket igazoló íratok másolatát, a bejelentést tevő nyilatkozatát a bejelentés tartalmának
hitelességéről, ezzel a jogszabályban előírt feltételek teljesítéséről, amivel egyidejűleg az iratmásolatok
hitelességét is igazolja. További hitelesítés nem követelhető meg.
(2) A végzettséget tanúsító oklevél közjegyző által hitelesített másolata helyett az eredeti dokumentum egyidejű
bemutatása esetén elfogadható a területi kamara által az eredeti okiratról készített és hitelesített másolat.
9. § (1) A területi szakmai kamara a bejelentő számára a nyilvántartásba vétellel egyidejűleg névjegyzéki jelölést ad.
(2) A területi szakmai kamara eltiltja a tevékenység folytatásától és ezzel egyidejűleg – a névjegyzéki jelölés
hatálytalanítása mellett – a névjegyzékből törli azt, aki a bejelentésben valótlan adatközlést és hitelesítési
nyilatkozatot tett a jogszabályban előírt feltételekkel való rendelkezéséről és ezt bármely hatáskörrel rendelkező
hatóság által végzett ellenőrzés igazolja, vagy ha a jogszabályban előírt feltételekkel már nem rendelkezik.
A továbbképzési kötelezettség teljesítésének igazolása, a tevékenység szüneteltetése
10. § (1) A területi szakmai kamara a névjegyzékből törli azt a személyt, aki továbbképzési kötelezettségét a külön
jogszabályban előírt időközönként nem igazolja.
(2) A területi szakmai kamara a külön jogszabály szerinti továbbképzési kötelezettség teljesítéséről kérelemre hatósági
bizonyítványt állít ki.
(3) A szakmagyakorlási, a beruházáslebonyolítói és az energetikai tanúsítói tevékenység folytatása szüneteltethető. A
szüneteltetés időtartamát a területi szakmai kamaránál be kell jelenteni. A szüneteltetés időtartama alatt
szakmagyakorlási tevékenység nem végezhető, a továbbképzési kötelezettség teljesítését nem kell igazolni.
(4) A külön jogszabály szerinti továbbképzési kötelezettség teljesítésére nyitva álló határidő elteltét köve tően
a (3) bekezdés szerint szüneteltetett szakmagyakorlási, a beruházáslebonyolítói és az energetikai tevékenység abban
az esetben folytatható, ha a szakmagyakorlási tevékenység szüneteltetésének megszüntetését kérő személy a külön
jogszabály szerinti továbbképzési kötelezettségének teljesítését igazolja.
A településrendezési szakértői tevékenység 11. § (1) A szakértői vizsgálatnak – a megbízás keretein belül – az ügy minden lényeges körülményére ki kell terjednie. A
településrendezési szakértő köteles megbízójának figyelmét felhívni minden olyan tényre, amely az általa ismert
adatok alapján szakértői véleményének kialakítását befolyásolja, és amelynek ismerete a megbízónak érdeke.
(2) A szakértői véleményen fel kell tüntetni a szakértő nevét, szakértői nyilvántartási számát, a szakértői szakterületének
megnevezését.
(3) A településrendezési szakértői szakterületeket és a névjegyzékben alkalmazható jelöléseket a 3. melléklet tartalmazza.
A névjegyzék vezetése 12. § (1) A területi szakmai kamarák külön jogszabályban meghatározott módon – a 6. és 8. §-ban meghatározott adatok
alapján – közös, az országos szakmai kamarák által működtetett, szakterületenként fejezetekre bontott, nyilvános
elektronikus névjegyzéket vezetnek, amelyet folyamatosan aktualizálnak a 2. § (5) bekezdés szerint
a szakmagyakorlási, a beruházásbonyolítói és energetikai tanúsítói tevékenységet folytató adatszolgáltatása, valamint
a továbbképzési kötelezettségének 10. § szerinti igazolása alapján. A névjegyzékben rögzíteni kell a külön jogszabály
szerinti továbbképzési kötelezettség teljesítésének tényét.
(2) A névjegyzéket vezető területi szakmai kamara a nyilvántartásba vett 9. § (1) bekezdése szerinti gazdálkodó
szervezeteket és más jogi személyeket az (1) bekezdés szerinti névjegyzékben azok külön kérelmére tünteti fel.
A névjegyzékből való törlés és kizárás 13. § (1) Törölni kell a névjegyzékből azt a személyt,
a) aki bejelentette, hogy az adott tevékenységet nem kívánja tovább folytatni,
b) aki elhalálozott,
c) aki a továbbképzési kötelezettségét nem igazolta,
d) akivel kapcsolatban a névjegyzéki bejegyzést köve tően merült fel olyan tény vagy adat, amely a névjegyzéki
bejegyzést nem tette volna lehetővé.
(2) Ha a névjegyzékből való törlésre az (1) bekezdés c) pontja alapján került sor, a névjegyzékbe történő ismételt felvétel
csak a továbbképzési kötelezettség teljesítésének igazolása után engedélyezhető.
(3) A névjegyzékből való törlést köve tően az e rendeletben meghatározott adatokat a területi szakmai kamara tíz évig őrzi meg.
Gazdálkodó szervezetek nyilvántartása 14. § A területi szakmai kamara a településrendezési szakértői tevékenységet végző gazdálkodó szervezetet és más jogi
személyt kérelmére nyilvántarthatja, ha az igazolja, hogy rendelkezik a tevékenység folytatásához szakmagyakorlási
engedéllyel rendelkező taggal vagy alkalmazottal.
Összeférhetetlenségi szabályok 15. § (1) A szakmagyakorlási tevékenység nem folytatható összeférhetetlenség esetén.
(2) Összeférhetetlennek minősül, ha a településrendezési szakértő olyan pályázati dokumentáció, településrendezési
eszköz vizsgálatát végzi, amelynek összeállításában vagy tervezésében maga vagy közeli hozzátartozója részt vett.
Tagállami állampolgárokkal kapcsolatos sajátos szabályok 16. § (1) Valamely tagállam állampolgára – a szabad szolgáltatásnyújtás keretében folytatott tevékenység kivételével –
a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelmét a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről
 szóló törvény szerinti szakmai képesítésének elismerése iránti kérelmével egyidejűleg nyújtja be az adott
szakmagyakorlási tevékenység tekintetében hatáskörrel rendelkező Budapesti Építész Kamarához, illetve Budapesti
és Pest Megyei Mérnöki Kamarához.
(2) Az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a) magyar nyelvű fordításban:
aa) a 6. § (1) bekezdésben, a 6. § (2) bekezdés a) és b) pontjában foglaltakat,
ab) a küldő vagy származási ország ille té kes szerve által kiállított – a küldő vagy származási országbeli
jogosultságra vonatkozó – igazolást, beleértve a szakirányú szakmai gyakorlat jellegét, szakirányát,
teljesítésének helyét, időtartamát,
ac) a küldő vagy a származási országban a szakmagyakorlás engedélyezésére jogosult szakmai szervezet
megnevezését és címét,
b) magyar nyelvű, részletes szakmai önéletrajzot és a referencia munkák felsorolását,
c) az állampolgárság igazolását.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti kérelmet és mellékleteit az elismerési eljárást lefolytató hatóság a szakmai képesítés
elismeréséről szóló jogerős határozatával együtt haladéktalanul megküldi a területi szakmai kamarának.
(4) A területi szakmai kamara a megküldött iratok alapján
a) a tevékenység folytatását engedélyezi és a szakmagyakorlót az elkülönítetten vezetett névjegyzékbe bejegyzi,
vagy
b) elutasítja a kérelmet. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet 2009. október 1-jén lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1480/2014. (VIII. 27.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2014-0041 azonosító számú [„Győr keleti elkerülő út (813. sz. főút) I. ütem előkészítése és kivitelezése” című] projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KÖZOP-3.5.0-09-11-2014-0041 azonosító számú, „Győr keleti elkerülő út (813. sz.
főút) I. ütem előkészítése és kivitelezése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot
(a továbbiakban: projekt),
2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projekt tekintetében a  támogató nyilatkozat
kiadásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal 4. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal
5. úgy dönt, hogy a  813. számú főút, Győr keleti elkerülő út I. ütem megvalósításához szükséges költségvetési
többletforrás biztosításáról szóló 1388/2014. (VII. 17.) Korm. határozat 1.  pontjában a  „biztosítása érdekében
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezete javára történő előirányzat-átcsoportosításról” szövegrész helyébe az  „uniós forrásokból
történő biztosításáról” szöveg lép.
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
264/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
Gömöriné dr. Fehér Zsuzsannát a  2019. július 1. napjától 2022. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
49/2018. (XII. 17.) KKM közleménye a Magyarország és a Thaiföldi Királyság között a Mahachulalongkornrajavidyalaya Egyetemnek a Tan Kapuja Buddhista Főiskolával Együttműködésben való magyarországi működéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. LXV. törvény 2. §-a és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2018. évi LXV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2018. október 19-i 163. számában kihirdetett, a Magyarország és
a  Thaiföldi Királyság között a Mahachulalongkornrajavidyalaya Egyetemnek a Tan Kapuja Buddhista Főiskolával
Együttműködésben való magyarországi működéséről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 5. cikke
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás azon diplomáciai csatornákon keresztül megküldött utolsó írásos értesítés kézhezvételét
követő harmincadik (30.) napon lép hatályba, melyben a Felek értesítik egymást a jelen Megállapodás hatályba
lépéséhez szükséges belső jogi eljárások lefolytatásáról.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges későbbi értesítés kézhezvételének napja: 2018. november 26.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. december 26.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2018. évi LXV. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
és a Thaiföldi Királyság között a Mahachulalongkornrajavidyalaya Egyetemnek a Tan Kapuja Buddhista Főiskolával
Együttműködésben való magyarországi működéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. évi LXV. törvény
2. §-a és 3. §-a 2018. december 26-án, azaz kettőezertizennyolc december huszonhatodikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1044/2018. (II. 14.) Korm. határozata a MAVIR Magyar Villamosenergia-ipari Átviteli Rendszerirányító Zártkörűen Működő Részvénytársaság tőkeemeléséről.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1131/2016. (III. 10.) Korm. határozat 2. pont a) alpontjának megvalósítása céljából
 1. egyetért Kecskemét város villamosenergia-ellátásának fejlesztése érdekében a MAVIR Magyar Villamosenergia-ipari
Átviteli Rendszerirányító Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MAVIR Zrt.) által megvalósítandó
átviteli hálózat fejlesztés tulajdonosi ágon, tőkeemelés útján történő finanszírozásával az alábbi ütemezéssel:
a) a 2018. évben legfeljebb 5 246 500 000 forint,
b) a 2019. évben legfeljebb 15 154 700 000 forint;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  2018. évben szükséges forrás biztosítása érdekében 5 246 500 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások
alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 16. A  Modern Városok Program végrehajtását
szolgáló ingatlanprojektek jogcím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján gondoskodjon a  MAVIR Zrt. jegyzett tőkéjének 5 246 500 000
forinttal történő megemeléséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. pont végrehajtását követően azonnal
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
bevonásával – gondoskodjon a  hálózatfejlesztés megvalósításának finanszírozásához a 2019. évben szükséges,
legfeljebb 15 154 700 000 forint biztosításáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján gondoskodjon a  MAVIR Zrt. jegyzett tőkéjének
15 154 700 000 forinttal történő megemeléséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2019. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
65/2013. (VII. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 4-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy az  Országos Választási Bizottság által
hitelesített népszavazási kezdeményezések aláírásgyűjtő ívei elektronikus formában is aláírhatóak legyenek?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
A választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Ve.) 352.  § (1)  bekezdésében foglaltak
értelmében 2013 szeptemberében kerülnek első alkalommal megválasztásra a  Nemzeti Választási Bizottság
tagjai. A Ve. 352.  § (2)  bekezdése szerint a  jelenleg működő Országos Választási Bizottság tagjainak megbízatása
a  Nemzeti Választási Bizottság alakuló üléséig tart. Tekintettel arra, hogy a  kezdeményezés az  Országos Választási
Bizottság által hitelesített népszavazási kezdeményezésekre vonatkozik, és az  Nsztv. 13.  § (2)  bekezdése szerint
a konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani, így egy érvényes
és eredményes népszavazás esetén olyan helyzet állna elő, hogy egy akkor már nem létező elnevezésű testületre
vonatkozó jogszabályt kellene az Országgyűlésnek megalkotnia.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat a Ve. 349. § (1) bekezdés c) pontján, 352. § (1)–(2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, a 13. §
(1)–(2)  bekezdésein, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az  1990.  évi XCIII. törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés
g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1515/2011. (XII. 30.) Korm. határozata a Katasztrófavédelmi Koordinációs Kormánybizottság létrehozásáról, valamint szervezeti és működési rendjének meghatározásáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 29. § (1) bekezdésében meghatározott kormánybizottságként létrehozza a Katasztrófavédelmi
Koordinációs Kormánybizottságot (a továbbiakban: KKB).
2. A KKB szervezeti és működési rendjét az 1. melléklet határozza meg.
3. A Kormány
a) felkéri a Magyar Tudományos Akadémia elnökét, hogy tegyen javaslatot a katasztrófák elleni védekezésért felelős
miniszter részére a KKB Tudományos Tanácsának elnöke és tagjai személyére;
b) felhívja a katasztrófák elleni védekezésért felelős minisztert, hogy 2012. január 16-ig hívja össze a KKB alakuló
ülését;
c) felhívja a katasztrófák elleni védekezésért felelős minisztert, hogy a KKB alakuló üléséig, az azon történő elfogadás
érdekében dolgozza ki a KKB ügyrendjének tervezetét. 4. Ez a határozat 2012. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1317/2012. (VIII. 30.) Korm. határozata az Európai Beruházási Bank állami projektfinanszírozó hitelei kapcsán felmerülő egyes kérdésekről.
A Kormány felhívja 1. a nemzetgazdasági minisztert mint az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: EIB) közvetlen kapcsolattartóját,
hogy az EIB-vel való együttműködés keretében gondoskodjon a már megkötött projekthitelek, illetve új projekthitelek
előkészítése kapcsán felmerülő egyes feladatok, a hitelszerződésekben vállalt állami kötelezettségek, különösen
az előírt adatszolgáltatások EIB felé történő hatékony teljesítéséről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos 2. az érintett minisztereket, hogy haladéktalanul gondoskodjanak arról, hogy az általuk vezetett minisztériumok és
az irányításuk alatt álló szervek az 1. pontban leírt feladatok hatékony és határidőben történő szakszerű ellátása
érdekében a kapcsolattartóként kijelölt Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NGM) részére minden
elvárható segítséget megadjanak, különösen a hitelszerződésekhez kapcsolódó rendszeres, illetve eseti
adatszolgáltatást teljesítsenek, valamint az NGM kérése alapján rendelkezésre álljanak;
Felelős: érintett miniszterek Határidő: folyamatos 3. a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyen javaslatot a nemzetközi pénzügyi intézmények (különösen az EIB, Európa
Tanács Fejlesztési Bank) projektfinanszírozó tevékenységével kapcsolatos együttműködés eljárási rendjének
jogszabályban történő rögzítésére vonatkozóan. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: november 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
60/2004. (IV. 24.) GKM rendelete a rajnai hajózásban való részvételi jogosultságot igazoló okmány kiadásáról.
A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88. §-a
(2) bekezdésének x) pontjában kapott felhatalmazás alapján — a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § A magyar hajólajstromban nyilvántartott belvízi nagyhajók a rajnai hajózásban a rajnai hajózásban való részvételi jogosultságot igazoló és e rendelet mellékletében foglalt
okmány (a továbbiakban: rajnai okmány) birtokában vehetnek részt.
2. § (1) A rajnai okmányt a belvízi nagyhajó tulajdonosa vagy
üzemben tartója kérelmére a Központi Közlekedési Felügyelet állítja ki.
(2) Ha az üzemben tartó nem azonos az úszólétesítmény
tulajdonosával, a kérelem benyújtásához a tulajdonos hozzájárulása szükséges.
3. § A rajnai okmány iránti kérelemhez csatolni kell a Tanácsnak a rajnai hajózásban részt vevő hajókra vonatkozó, a
Felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény szerinti szabályozás
igénybevételéhez szükséges feltételek megállapításáról szóló
2919/85/EGK rendelete mellékletének 3., 4. és 5.cikkében
foglalt feltételek teljesítését igazoló okmányok másolatait.
4. § A rajnai okmány a hajózási engedély lejártáig érvényes.
5. § A hajózási hatóság a rajnai okmányt visszavonja, ha
a) megállapítja, hogy a kérelemben valótlan adatok
szerepelnek,
b) az okmány kiadásához előírt feltételek már nem áll
nak fenn. 6. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést
kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a hajózási
hatósági eljárások díjairól szóló 29/2001. (IX. 1.) KöViM
rendelet 1. számú mellékletének 20. pontja a következő
n) alponttal egészül ki:
[a hajózási hatósági eljárások (szolgáltatások) díjai]
,,n) a rajnai hajózásban való részvételi jogosult
ságot igazoló okmány kiadása       10 000’’ (3) Ez a rendelet a rajnai hajózásban részt vevő hajókra
vonatkozó, a Felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény szerinti szabályozás igénybevételéhez szükséges feltételek
megállapításáról szóló 2919/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
9/2013. (II. 20.) VM rendelete a Nagybereki Fehér-víz természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervéről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
94. § l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Országos Természetvédelmi Hivatal elnökének 12/1977. OTvH határozatával védetté nyilvánított, valamint
a Nagybereki Fehér-víz természetvédelmi terület védettségének fenntartásáról szóló 111/2007. (XII. 27.) KvVM
rendelettel fenntartott védettségű Nagybereki Fehér-víz természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervét
az 1. melléklet szerint állapítom meg. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1642/2015. (IX. 8.) Korm. határozata a TIOP-3.4.2-11/1 azonosító számú („Önkormányzati, állami, egyházi, nonprofit fenntartású bentlakásos intézmények korszerűsítése” című) konstrukció egyes projektjei költségnövekményei tekintetében történő kötelezettségvállalásról.
A Kormány hozzájárul a  TIOP-3.4.2-11/1 azonosító számú „Önkormányzati, állami, egyházi, nonprofit fenntartású
bentlakásos intézmények korszerűsítése” című konstrukció keretében megvalósuló 1.  melléklet szerinti projektek
többlettámogatása vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti programozási időszak operatív
programjai eredményes zárásával összefüggő 2015.  évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti
Stratégiai Referencia Keret 2014.  évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I. 8. pontja alapján.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. melléklet szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1589/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a Veszprém Megyei Jogú Város külterületén fekvő földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Veszprém Megyei Jogú Város külterületén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerint 0235, 0236/1, 0236/2, 0236/3, 0236/4, 0236/5, 0236/6, 0236/7, 0236/8, 0236/9, 236/10,
0236/11, 0236/12, 0232/30, 0232/17, 0237/1, 0237/2, 0237/3, 0232/15, 0232/10, 0232/8, 0232/16 helyrajzi számú
földrészleteket, valamint az ezen földrészletekből a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított
földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1023/2004. (III. 26.) Korm. határozata a 2003—2015-ig szóló magyar közlekedéspolitikával kapcsolatos intézkedésekről.
1. A Kormány — a tartós gazdasági növekedés elősegítése, az életminőség javítása, valamint a fenntartható
mobilitás biztosítása érdekében — fontosnak tartja a közlekedési ágazatnak a korábbinál nagyobb mértékű fejlesztését. Ezért elrendeli, hogy készüljön
a) előterjesztés a Kormány részére a 2003—2015-ig
szóló magyar közlekedéspolitika tárgyában meghozott
országgyűlési határozat végrehajtására vonatkozó intézkedési tervről;
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: az országgyűlési határozat elfogadását
követő negyedéven belül b) évente éves közlekedési infrastruktúra-fejlesztési
terv a költségvetési törvényben rendelkezésre álló források
figyelembevételével.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: először az országgyűlési határozat
elfogadását követő 1 éven, majd évente
a költségvetési törvény elfogadását követő
1 hónapon belül
2. A határozat közzétételével egyidejűleg a magyar közlekedéspolitikáról szóló 2212/1996. (VII. 31.) Korm. határozat,
továbbá a magyar közlekedéspolitikáról és a megvalósításáról szóló 68/1996. (VII. 9.) OGY határozat 3. pontjában foglaltak végrehajtásának intézkedési programjáról
szóló 1099/1997. (IX. 30.) Korm. határozat hatályát veszti.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
17/2016. (VII. 29.) ORFK utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv készenlétbe helyezéséről, a különleges jogrend bevezetésére történő felkészülésének szabályairól, valamint személyi állományának értesítéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Belügyminisztérium és a belügyminiszter által irányított
szervek értesítési rendjéről szóló 2/2016. (II. 25.) BM utasításban, valamint a Belügyminisztérium és a belügyminiszter által irányított
szervek készenlétbe helyezésének, különleges jogrendi feladatokra való felkészülésének és ellenőrzésének rendjéről szóló
3/2016. (II. 25.) BM utasításban foglaltakra, kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség) központi szervére
(a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre (a továbbiakban: KR), a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra (a továbbiakban: RRI),
a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központra (a továbbiakban: NEBEK), a Rendőrségi Oktatási és Kiképző
Központra (a továbbiakban: ROKK), a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetre (a továbbiakban: BSZKI), a megyei
(fővárosi) rendőr-főkapitányságokra (a továbbiakban együtt: területi szervek);
c) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre (a továbbiakban együtt: helyi szervek);
[az a)–c) alpontokban felsoroltak a továbbiakban együtt: rendőri szervek].
2. Értelmező rendelkezések 2. Az utasítás alkalmazásában:
a) békeidőszak: a rendőri szervek olyan állapota, amikor felkészülnek a készenlét fokozására előírt feladataik
végrehajtására, melynek célja megteremteni a rendőri szervek vezetésének és irányításának folyamatos
biztosítását, valamint azokat a feltételeket, amelyek alapján képessé válnak az állam- és a közbiztonság,
a  lakosság életének és az anyagi javak fokozott védelmére, a készenlét fokozásával összefüggő feladatok
végrehajtására;
b) infokommunikációs eszközrendszer: a Rendőrségen alkalmazott informatikai és kommunikációs eszközök
összessége;
c) készenlét: a rendőri szervek olyan állapota, mely biztosítja békeidőszakban, valamint a különleges jogrend
időszakában jelentkező rendkívüli feladatok szervezett megkezdését, majd a személyi és anyagi-technikai
feltételek megteremtése után a folyamatos végrehajtást;
d) készenlét fokozása: olyan rendszabályok bevezetése, végrehajtása, melyek eredményeként a rendőri szervek
felkészültsége eléri az általánostól eltérő, a különleges jogrend időszakában jelentkező feladatok
végrehajtásához szükséges szintet;
e) RobotZsaru Neo Harcérték modul: a rendőri szervek személyi állománya naprakész berendelhetőségi
létszámadatait tartalmazó nyilvántartás (a továbbiakban: harcérték modul).
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. A készenlétbe helyezéssel, a különleges jogrend bevezetésére történő felkészüléssel kapcsolatos
alapvető szabályok
3. A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) 42. § (2) bekezdése szerinti igénybevételre jogosult rendőri szervek a készenlétbe
helyezésük feltételeinek megteremtése során technikai eszközöket, objektumokat, illetve szolgáltatásokat igényelnek,
rendszeres időközönként felkészítik személyi állományukat, illetve ellenőrzés céljából egyrészről értesítési és
berendelési, másrészről készenlétbe helyezési gyakorlatokat hajtanak végre.
4. A rendőri szervek a békeidőszaki rendeltetésüknek, szervezeti felépítésüknek és rendszeresített létszámuknak
megfelelően és a szükséges erő és eszköz átcsoportosításokkal hajtják végre a különleges jogrend időszaki feladataikat.
5. A rendőri szervek különleges jogrend idején feladataik ellátását a veszélyeztetettség mértékével arányos készenléti
fokozatban biztosítják.
6. Az országot ért váratlan légitámadás vagy annak közvetlen veszélye esetén, a Belügyminisztérium és a belügyminiszter
által irányított szervek készenlétbe helyezésének, különleges jogrendi feladatokra való felkészülésének
és ellenőrzésének rendjéről szóló 3/2016. (II. 25.) BM utasítás (a továbbiakban: 3/2016. BM utasítás) 10. §-a alapján
elrendelt légiriadó esetén
a) az ORFK állandó ügyeleti szolgálata (a továbbiakban: ORFK Főügyelet);
b) a KR, az RRI ügyeletei;
c) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok tevékenység-irányítási központjai (a továbbiakban: TIK);
[az a)–c) alpontokban felsoroltak a továbbiakban együtt: ügyeleti szolgálat] folyamatosan figyelemmel kísérik
a közszolgálati műsorszolgáltatók adásait.
7. A rendőri szervek készenlétbe helyezésére, valamint kitelepülésére készenléti fokozat elrendelése nélkül
a belügyminiszter utasítása alapján az országos rendőrfőkapitány jogosult intézkedni.
8. A készenlétbe helyezési tervekben előírt szabályok bevezetését és a kitelepülést – ha annak késedelmes elrendeléséből
különösen jelentős hátrány származhat – a területi szervek vezetői is elrendelhetik. Az elrendelés tényét és a tett
intézkedéseket haladéktalanul jelenteni kell az országos rendőrfőkapitánynak.
9. Az értesítést úgy kell megszervezni, hogy a Belügyminisztérium és a belügyminiszter által irányított szervek értesítési
rendjéről szóló 2/2016. (II. 25.) BM utasítás (a továbbiakban: 2/2016. BM utasítás) 13. §-ában foglaltakon kívül biztosítsa
a rendőri szervek készenlétbe helyezési terveiben meghatározott, továbbá a váratlan, speciális helyzetekből adódó
feladatok végrehajtását is.
10. A személyi állomány tagjának a 2/2016. BM utasítás 15. §-ában foglaltak, valamint az általa vállalt beérkezési idő
vonatkozásában kitöltendő nyilatkozatának mintáját az 1. melléklet tartalmazza.
4. A készenlét fokozása, a különleges jogrend időszakában történő működés szabályai
11. A készenlét fokozása, valamint a különleges jogrend időszakában meghatározott feladatok ellátása érdekében
szükséges feltételeket a rendőri szervek békeidőszakban teremtik meg.
12. A rendőri szervek a készenlét fokozása során a jogszabályokban, a közjogi szervezetszabályozó eszközökben, valamint
egyéb normákban, szervezeti és működési szabályzataikban vagy ügyrendjeikben meghatározott feladatrendszerükkel
összhangban hajtják végre az alábbi honvédelmi feladatokat:
a) részvétel a Magyar Honvédség mozgósításának a közigazgatás részéről történő biztosításában;
b) az ország fegyveres védelmi terve alapján a Magyar Honvédséggel együttműködve részvétel az államhatár
megerősített őrizetében, a határvédelem biztosításában;
c) részvétel a honvédelem, az állam működése és a lakosság ellátása szempontjából kiemelten fontos objektumok
őrzésében;
d) a Rendőrség szervezetében létrehozott fegyveres biztonsági őrségek szakmai irányításának fokozása;
e) a lakosság és a védelmi igazgatás vezető szervei kitelepítésének biztosítása, a visszamaradó anyagi javak
őrzése;
f ) a kárt, illetve rombolást szenvedett területeken a közrend, közbiztonság fenntartása, részvétel a kialakult
káresetek következményeinek felszámolásában;
g) részvétel a terrorista és külső fegyveres csoportok felderítésében, felszámolásában;
h) közreműködés a Magyar Honvédség és a szövetséges haderők műveleteinek biztosításában;
i) részvétel a veszélyeztetett területekről honvédelmi, nemzetgazdasági és más szempontból fontos
vagyontárgyak elszállításában, biztonságba helyezésében. 13. A rendőri szervek különleges jogrend időszakában a békeidőszaki működési helyükről kitelepítésre kerülhetnek.
Külön elrendelés esetén tartalék vezetési pontot kell beüzemelni és működtetni. A rendőri szervek vezetői – az ORFK
tekintetében a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes – elsődlegesen rendőri objektumban kijelölik
az általuk vezetett szerv tartalék vezetési pontját és az oda beosztásra tervezett állományt.
14. A különleges jogrend időszakában jelentkező feladatok vonatkozásában a területi szervek vezetői a központi
államigazgatási szervekkel a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes útján egyeztetnek.
15. A rendőri szervek a készenlétbe helyezési és a különleges jogrend időszakára meghatározott feladatok hatékony,
gyors és szakszerű végrehajtásához a felkészülés során az alábbi terveket készítik el:
a) Összesített Készenlétbe Helyezési Tervet:
aa) az ORFK főigazgatóságai,
ab) a területi szervek;
b) Készenlétbe Helyezési Tervet:
ba) az országos rendőrfőkapitány közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeti elemek,
bb) a területi szervek vezetőinek közvetlen irányítása alá tartozó szervezeti elemek,
bc) a helyi szervek.
16. A Rendőrség egészére vonatkozóan a Központi Készenlétbe Helyezési Tervet az ORFK Rendészeti Főigazgatóság
Védelmi Igazgatási Osztálya (a továbbiakban: ORFK VIO) készíti el.
17. A 15. pontban meghatározott terveket a közvetlen felettes szerv vezetője hagyja jóvá, a 15. pont a) alpontjában
és a ba) alpontjában szereplő szervek terveinek jóváhagyásához az ORFK VIO vezetőjének ellenjegyzése szükséges.
18. A 15. pontban meghatározott és a magasabb készenlétbe helyezés végrehajtása érdekében kidolgozandó terveknek
tartalmazniuk kell:
a) a rendelkezésre álló tervezési alapadatokat, a készenlét fokozatait;
b) a rendőri szerv, szervezeti egység vagy elem készenléte fokozásának szabályait;
c) a magasabb készenlétbe helyezés elrendelésére és a különleges jogrend bevezetésére történő felkészülés
helyzetének ellenőrzésére jogosultak körét;
d) a helyzet értékelését (prognózist);
e) valamennyi szolgálati ág, szolgálat vagy szakszolgálat feladatai végrehajtásának elgondolását az egyes
készenléti fokozatra lebontva;
f ) készenléti fokozatonként az egyes rendszabályokat, azok normaidejét és a végrehajtásukért felelős személyek
megjelölését;
g) a rendkívüli intézkedések hatályba léptetésére, illetve kihirdetésére vonatkozó feladatokat;
h) az együttműködés és a tájékoztatás szabályait;
i) a logisztikai biztosítás feladatait;
j) a vezetés és a jelentések rendjét.
19. A 15–16. pontban meghatározott tervekben – a készenléti fokozatokra előírt szabályok bevezetésére a 3/2016.
BM utasítás 21. §-ában meghatározott normaidők figyelembevételével – az egyes készenléti fokozatokhoz rendelt
rendszabályok (feladatok) végrehajtásának normaidejét egész órákban kell meghatározni úgy, hogy
a) a megelőző készenlét valamennyi rendszabálya végrehajtásának normaideje legfeljebb 96 óra;
b) a fokozott készenlét valamennyi rendszabálya végrehajtásának normaideje legfeljebb 120 óra;
c) a fokozott készenlét valamennyi rendszabálya végrehajtásának normaideje megelőző készenlétből történő
elrendelés esetén legfeljebb 24 óra;
d) a teljes készenlét valamennyi rendszabálya végrehajtásának normaideje legfeljebb 192 óra;
e) a teljes készenlét valamennyi rendszabálya végrehajtásának normaideje megelőző készenlétből történő
elrendelés esetén legfeljebb 96 óra;
f ) a teljes készenlét valamennyi rendszabálya végrehajtásának normaideje fokozott készenlétből történő
elrendelés esetén legfeljebb 72 óra
lehet. 5. A békeidőszak, a készenlét fokozására történő felkészülés és ellenőrzés főbb feladatai
20. A békeidőszak során biztosítani kell:
a) a rendőri szervek értesítésének, készenléte fokozásának feltételeit;
b) a készenlétbe helyezési tervek kidolgozását, naprakészen tartását, a feladatok ismeretét és begyakorlását,
az értesítés végrehajtásának feltételrendszerét;
c) a honvédelmi felkészülés rendszerében a rendőri szervekre háruló, a magasabb készenléti fokozatokra
meghatározott feladatok ellátására való felkészülést;
d) a magasabb készenléti fokozatban történő továbbműködéshez szükséges szervezeti, személyi feltételeket;
e) a pénzügyi, anyagi-technikai, egészségügyi, híradó és informatikai (a továbbiakban együtt: logisztikai),
biztonságtechnikai eszközök és anyagok szükséges mennyiségben való beszerzését, készletezését
és használható állapotban tartását;
f ) a logisztikai előkészítésben résztvevő szervek, felelős személyek kijelölését;
g) a személyi állomány pihentetési feltételeinek, az élelmezési ellátás elemeinek kialakítását, megteremtését;
h) az államhatár őrizetével, a határforgalom ellenőrzésével, a határrend fenntartásával összefüggő korlátozó
intézkedések bevezetésének feltételeit;
i) a nemzetközi mentőerők, segélyszállítmányok államhatáron történő soron kívüli be- vagy kiléptetését.
21. A Rendőrség költségvetési szervei a különleges jogrend időszakára való felkészüléshez és működéshez szükséges
forrásokat az éves költségvetésük terhére biztosítják.
22. A rendőri szervek a különleges jogrend időszakában történő működéshez szükséges terveket, kimutatásokat,
nyilvántartásokat folyamatosan aktualizálják, valamint legalább évente felmérik az ingatlan, szolgáltatás igénybevételi
célú kijelölésére vonatkozó új igényeiket, továbbá szükség esetén megteszik a Korm. rendelet 50. § (2) bekezdésében
foglalt intézkedéseket.
23. A rendőri szervek személyi állománya különleges jogrend időszakában jelentkező feladatait a – 2. melléklet szerinti
minta alapulvételével elkészített – munkaköri leírások tartalmazzák.
24. A területi szervek vezetői intézkednek az irányításuk alá tartozó rendőri szervek különleges jogrend időszakára való
felkészítésére, évente ellenőrzik és értékelik a felkészülés helyzetét, amelyről évente január 15-ig jelentést tesznek
az országos rendőrfőkapitánynak.
25. A különleges jogrend időszakára történő felkészülés helyzetének ellenőrzésére jogosult:
a) valamennyi rendőri szerv esetében a 2/2016. BM utasítás 4. § a)–c) pontjában meghatározott személyeken túl
aa) az országos rendőrfőkapitány és helyettesei,
ab) az ORFK Ellenőrzési Szolgálat vezetője,
ac) az aa)–ab) alpontokban meghatározott személyek által írásos megbízással (nyílt paranccsal) ellátott
személyek;
b) az irányítása alatt álló szervezeti egységek, elemek vonatkozásában a területi szerv vezetője.
26. A rendőri szervek különleges jogrend időszakára való felkészülésének ellenőrzése a 20. pontban felsorolt feladatok
végrehajtottsága szempontjából történik.
27. A területi szervek vezetői a tervezett ellenőrzésekről – amennyiben azok kiterjednek a különleges jogrend időszakára
vonatkozó felkészültségre – az ellenőrzés megkezdése előtt 15 munkanappal jelentést tesznek a rendészeti országos
rendőrfőkapitány-helyettes részére.
28. A rendőri szervek különleges jogrend időszakában történő vezetésének szervezetét és feladatait a szervezeti
és működési szabályzataik, valamint az ügyrendjeik tartalmazzák.
29. Az értesítési gyakorlat elrendelésére jogosult vezető kijelöli a gyakorlatok ellenőrzésére jogosult személyeket,
és intézkedik nyílt paranccsal (megbízólevéllel) történő ellátásukra.
30. Az ORFK és a területi szervek a saját hatáskörben tervezett készenlétbe helyezési és értesítési gyakorlatokat,
ellenőrzéseket a tervezett végrehajtást megelőző évben – heti részletességgel – ütemterv keretében tervezik,
a  költségeket az éves költségvetésükben szerepeltetik. Az ütemterv egy példányát a tárgyévet megelőző év
november 30-ig a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes részére
a) az országos rendőrfőkapitány helyettesei megküldik;
b) a területi szervek vezetői felterjesztik.
6. Megelőző készenlét 31. A megelőző készenlét feladatainak végrehajtása érdekében a rendőri szervek a 3/2016. BM utasítás 25. §-ában,
valamint a 20. pontban meghatározottakon túl a jogszabályokban, a közjogi szervezetszabályozó eszközökben,
valamint egyéb normákban, szervezeti és működési szabályzataikban vagy ügyrendjeikben meghatározott
feladatrendszerükkel összhangban vesznek részt az alábbi feladatok végrehajtásában:
a) megkezdik a megerősített szolgálatra történő áttérést, intézkednek a feladatok végrehajtásának ellenőrzésére;
b) pontosítják a kijelölt, honvédelmi érdekből fokozott védelmet igénylő objektumok őrzésére vonatkozó
terveket;
c) megszervezik az államhatár-közeli területek fokozott figyelését és az információgyűjtést, különös tekintettel
az  ellenséges felderítő tevékenységre, csapatmozgásokra, gyakorlatokra és idegen személyek határ közeli
megjelenésére;
d) felkészülnek a szomszédos ország területén szolgálatot teljesítő személyi állomány visszavonására;
e) fokozottan ellenőrzik az elrendelt feladatok végrehajtását.
32. A megelőző készenlét feladatainak végrehajtása során a határrendészeti feladatot ellátó szervezeti egységek esetében
biztosítani kell:
a) a megerősített határellenőrzési szolgálat elrendelését és fenntartását;
b) a határvédelemmel összefüggésben szükségessé váló erő-eszköz átcsoportosítás végrehajtásának feltételeit.
33. A megelőző készenlét elrendelését követően:
a) az ORFK Főügyelet a bevezetett készenléti fokozatról és szabályokról értesíti az alárendelt ügyeleti szolgálatokat,
jelent a BM Ügyelet részére, illetve tájékoztatja a Magyar Honvédség és a társ rendvédelmi szervek központi
ügyeleteit;
b) a hivatali munkaidőn kívül történő elrendelés esetén az ügyeleti szolgálatok végrehajtják a vezetők, a védelmi
igazgatási szakterületen dolgozók, valamint a védelmi feladatok végrehajtásához kijelölt személyek értesítését;
c) a rendőri szervek vezetői szigorítják a rendőri objektumokba történő beléptetés szabályait;
d) a rendőri szervek vezetői tájékoztatják az alárendelt vezetőket, és meghatározzák a végrehajtandó feladatokat;
e) a rendőri szervek vezetői a készenlétbe helyezési terveikben rögzített feladatok alapján végrehajtják
az alárendelt személyi állomány eligazítását. 34. A rendőri szervek a megelőző készenlét logisztikai feltételeinek biztosítása érdekében:
a) intézkednek az anyagi-technikai eszközök javítási és karbantartási munkálatainak mielőbbi befejezésére;
b) végrehajtják az újonnan beszerzett termékek átvételét, tárolását, valamint a raktárakban készletezett anyagok,
felszerelések, eszközök elosztását, kiadását;
c) megszervezik a számítástechnikai eszközökön lévő adatok mentését, és fokozzák a minősített adatok
védelmével kapcsolatos előírások betartásával összefüggő ellenőrzést;
d) végrehajtják a gazdálkodó szervezeteknél polgári jogi szerződésekkel lekötött szolgáltatások, objektumok
és technikai eszközök rendelkezésre állásának és használhatóságának ellenőrzését, pontosítását;
e) az illetékes katonai igazgatási központtal együttműködve végrehajtják a nemzetgazdaságból igényelt
és lebiztosított technikai eszközök soron kívüli ellenőrzését, pontosítását;
f ) a híradás folyamatos biztosítása mellett a híradó eszközökre és azok használatára vonatkozó korlátozó
rendszabályokat vezetnek be;
g) a rendőri alapellátást végző orvosi rendelőkben állandó elsősegélynyújtó ügyeletet működtetnek;
h) közegészségügyi és munkavédelmi ügyeletet látnak el a személyi állomány egészségvédelme érdekében.
35. A rendőri szervek vezetői a megelőző készenlét feladatainak végrehajtását követően a készenlét további fokozása
érdekében végrehajtják a személyi állomány felkészítését, gyakoroltatását.
7. Fokozott készenlét 36. A fokozott készenlét feladatainak végrehajtása érdekében a rendőri szervek a 3/2016. BM utasítás 29–30. §-ában,
valamint a 31–34. pontban meghatározottakon túl az alábbi rendelkezések betartására kötelesek:
a) a hivatásos állomány – amennyiben a szolgálati feladat ellátását nem akadályozza – gyakorló öltözetben látja
el feladatát;
b) a határrendészeti kirendeltségek megerősített szolgálati módban őrzik az államhatárt, amelynek során
intézkednek:
ba) a járőrszolgálatok megerősítésére, járőrcsoportok szolgálatba állítására,
bb) az ellenséges fegyveres csoportok felderítésének megszervezésére, felszámolásuk végrehajtására,
bc) honvédelmi érdekből fontos objektumok, a határterületen kijelölt műtárgyak a készenléti fokozatnak
megfelelő őrzésének megkezdésére. 37. A rendőri szervek a fokozott készenlét logisztikai feltételeinek biztosítása érdekében:
a) átveszik a polgári jogi szerződésekkel lekötött szolgáltatásokat, objektumokat és technikai eszközöket;
b) előkészítik az illetékes katonai igazgatási központtal együttműködve – jegyzőkönyv alapján –
a nemzetgazdaságból lebiztosított objektumok átvételét; c) ahol ez a meglévő személyi állománnyal biztosítható, állandó jelleggel orvosi ügyeletet működtetnek;
d) felkészülnek a tartalék vezetési pont beüzemelésére.
38. A rendőri szervek vezetői a fokozott készenlét feladatainak végrehajtását követően a készenlét további fokozása
érdekében végrehajtják a személyi állomány felkészítését, gyakoroltatását.
8. Teljes készenlét 39. A teljes készenlét feladatainak végrehajtása érdekében a rendőri szervek a 3/2016. BM utasítás 31–32. §-ában, valamint
a 36–37. pontban foglaltak végrehajtásán túl a teljes készenlét logisztikai feltételeinek biztosítása érdekében:
a) átveszik a nemzetgazdaságból lebiztosított objektumokat, technikai eszközöket, szolgáltatásokat és az
üzemeltetésükhöz honvédelmi munkakötelezettség alapján biztosított személyi állományt;
b) a nemzetgazdaságból átvett objektumokban beszüntetik az eredeti békeidőszaki tevékenységet;
c) bevezetik a tervezett hírforgalmi rendszabályokat és korlátozásokat;
d) üzemeltetik a tartalék vezetési pontját.
9. A személyi állomány értesítésének szabályai 40. Az utasításban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében önálló értesítési tervet készítenek a személyi
állományuk értesítésének végrehajtására:
a) az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság;
b) az ORFK Rendészeti Főigazgatóság;
c) az ORFK Gazdasági Főigazgatóság;
d) az ORFK Humánigazgatási Szolgálat;
e) az ORFK Ellenőrzési Szolgálat;
f ) az ORFK Hivatal;
g) az ORFK Titkársági Főosztály;
h) az ORFK Kommunikációs Szolgálat;
i) az ORFK Költségvetési Ellenőrzési Iroda;
j) a területi szervek;
k) a helyi szervek.
41. Az értesítési terv a 2/2016. BM utasítás 24. §-ában foglaltakon túl tartalmazza:
a) az értesítési terv személyi hatályát;
b) az értesítés elrendelésének visszaellenőrzését;
c) az értesítés elrendelését követően végrehajtandó részletes feladatrendszert;
d) az értesítés módjait, kidolgozva a közforgalmi telekommunikációs eszközök használhatatlanná válása esetére
is, továbbá a végrehajtásukhoz szükséges adatokat;
e) mellékletként az értesítések alkalmával bevonulásra kötelezett személyi állomány névjegyzékét;
f ) a feladatok végrehajtásához szükséges személyek
fa) értesítésére,
fb) szolgálati vagy munkahelyükre tömegközlekedési eszközök igénybevételével, illetve azok kiesése
esetén történő beérkezésére,
fc) beérkezése regisztrálásával kapcsolatos feladatokra
vonatkozó szabályokat;
g) a tartalék bevonulási hely(ek) adatait;
h) az ügyeleti szolgálat, a szolgálatparancsnok feladatait.
42. A rendőri szerv összesített névjegyzékét a szervezeti elemek névjegyzékeinek összessége alkotja. A szervezeti elemek
névjegyzékeit a közvetlen vezető aláírásával kell elhelyezni az összesített névjegyzékben. A névjegyzék tartalmára
vonatkozó előírásokat a 3. melléklet szerinti minta tartalmazza.
43. Az értesítési terv és annak mellékletét képező névjegyzék egy példányát:
a) az ügyeleti szolgálattal rendelkező rendőri szerveknél az ügyeleti szolgálaton;
b) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság irányítása alá tartozó rendőrkapitányságok esetében a
szolgálatparancsnoknál;
c) az ügyeleti szolgálattal nem rendelkező rendőri szerveknél a vezetőnél, a helyettesénél és az ügyeleti
szolgálattal rendelkező felettes rendőri szerv ügyeleténél
kell elhelyezni.
44. A rendőri szervek vezetői gondoskodnak az értesítési tervben és annak mellékletét képező névjegyzékben
bekövetkezett változás esetén a soron kívüli pontosításról, frissítésről, valamint kijelölik az értesítési tervben szereplő
adatok folyamatos naprakészen tartásáért felelős személyt vagy személyeket.
45. A beérkezésnek a 2/2016. BM utasítás 20. §-ában meghatározott normaidejét az ott rögzítettekre figyelemmel
a rendőri szerv vezetője csökkentheti.
46. A 2/2016. BM utasítás 49. §-a alapján a rendőri szervek személyi állományának értesítését elrendelheti:
a) a Rendőrség teljes személyi állománya vonatkozásában
aa) az országos rendőrfőkapitány,
ab) az országos rendőrfőkapitány helyettesei;
b) a területi szerv személyi állománya vonatkozásában a területi szerv vezetője,
c) a helyi szerv személyi állománya vonatkozásában a helyi szerv vezetője;
d) az a)–c) alpontokban meghatározott személyek által az ott meghatározott körben írásos megbízással (nyílt
paranccsal) ellátott személyek. 47. A rendőri szervek értesítésének végrehajtása során az ORFK Főügyelet értesíti
a) az ORFK főigazgatóságai, az ORFK Humánigazgatási Szolgálat, az ORFK Ellenőrzési Szolgálat, az ORFK Hivatal,
az ORFK Titkársági Főosztály, az ORFK Kommunikációs Szolgálat, az ORFK Költségvetési Ellenőrzési Iroda,
valamint a NEBEK, a ROKK és a BSZKI értesítési feladataira kijelölt három-három munkatársát;
b) a KR, az RRI ügyeleteit;
c) a TIK-eket.
48. A személyi állomány azon tagjai esetében, akiknek telefonos kiértesítése nem volt lehetséges és lakó- vagy
tartózkodási helyük nem a szolgálati hely szerinti illetékességi területén van, kiértesítéséről – amennyiben az más
módon nem hajtható végre – felkérés alapján a területileg illetékes rendőri szerv gondoskodik.
49. Az ORFK személyi állománya értesítésére az ORFK Főügyelet intézkedik a 47. pont a) alpontjában felsorolt szervezeti
elemek állományából értesítési feladatra kijelölt személyek útján.
50. A rendőri szervek vezetői az értesítési feladatok végrehajtására a helyi körülmények figyelembevételével tartalék
bevonulási helyet jelölnek ki. Amennyiben tartalék bevonulási helyként nem saját objektum kerül tervezésre,
kijelölésre, a rendőri szervek vezetői előzetesen egyeztetnek az ORFK VIO és a kijelölendő intézmény vezetőjével.
51. A személyi állomány azon tagjainak, akiknek a bevonulása a szolgálati hely, tartalék bevonulási hely, valamint
a  gyülekezési hely (amennyiben kijelölésre került) megközelíthetetlensége miatt nem lehetséges, a legközelebbi
rendőri szervhez kell bevonulniuk, és ezt a szolgálati- vagy munkahelyüknek az adott rendőri szerv ügyeleti
szolgálatán, valamint a szolgálatparancsnokon keresztül kötelesek jelenteni. A továbbiakban a kapott utasítások
szerint kell eljárniuk.
52. A 46. pont b)–c) alpontjában meghatározott esetekben az elrendelés tényét és a tett intézkedéseket – amint lehetővé
válik – az értesítést elrendelő vezető jelenti a felettes szerv vezetőjének, illetve az elöljáró parancsnoknak, valamint
tájékoztatja az illetékes védelmi bizottság elnökét.
53. Az értesítés személyesen történő elrendelése esetén az ügyeleti szolgálat, valamint a szolgálatparancsnok, továbbá
az ügyeleti szolgálattal vagy szolgálatparancsnokkal nem rendelkező rendőri szerv vezetője vagy megbízottja
az  értesítési tervben meghatározott feladatok végrehajtásának megkezdése előtt a 2/2016. BM utasítás 7. §-ában
meghatározottakon túl:
a) feljegyzi, hogy kitől, milyen feladatot kapott, illetve annak időpontját (nap, óra, perc), valamint az elrendelőnél
lévő megbízólevél (nyílt parancs) számát;
b) jelenti a rendőri szerv vezetőjének, valamint a felettes szerv ügyeleti szolgálatának a feladat vételét, valamint
hogy kitől és milyen utasítást kapott, az elrendelés időpontját, az elrendelt feladat végrehajtásának
megkezdését, majd megkezdi az értesítési tervben foglalt feladatok végrehajtását.
54. A szolgálatparancsnok, továbbá az ügyeleti szolgálattal vagy szolgálatparancsnokkal nem rendelkező rendőri szerv
vezetője vagy megbízottja az értesítés befejezéséről jelentést tesz az elrendelő szerv vezetőjének, valamint ügyeleti
szolgálatának.
55. Légiriadó elrendelése esetén a rendőri szervek végrehajtják a teljes személyi állomány értesítését, berendelését.
56. A személyi állomány értesítése során a bevonulással kapcsolatosan kiegészítő közlések is adhatóak, melyek
a  gyülekezési és tartalék bevonulási helyekre, valamint a 2/2016. BM utasítás 17. §-a szerinti bevonulás módjára
vonatkozhatnak.
57. Amennyiben a kiértesítő személy beazonosítása indokolt, a személyi állomány az értesítés vétele után köteles
közvetlen vezetője visszahívásával meggyőződni a feladat elrendelésének hitelességéről, majd a 2/2016. BM utasítás
19. §-ában foglaltak szerint eljárni.
58. A rendőri szervek személyi állományának a meghatározott szolgálati (munka-) helyre történő bevonulást követően
jelentkeznie kell a vezetőjénél, és annak utasítása szerint kell eljárnia. Az egyenruha-ellátásra jogosult személyi
állomány előkészíti a rendszeresített személyi felszerelését, így különösen gyakorló öltözetét, fegyverét,
védőfelszerelését, és magához veszi a riadócsomagját.
59. Az értesítés, illetve az abban foglalt feladatok végrehajtására vonatkozó intézkedés visszavonására az elrendelő
személy vagy annak szolgálati elöljárója jogosult.
60. A 2/2016. BM utasítás 22. § (2) pontjában meghatározott esetben az érintett szervek vezetői egyeztetést követően
a  szolgálati érdek figyelembevételével a 4. melléklet szerinti minta alapulvételével rendelkeznek, hogy melyik fél
kötelezett a bevonulásra. Megállapodás hiányában az érintett rendőri szerv vezetője a rendészeti országos
rendőrfőkapitány-helyettesnél kezdeményezi a szükséges egyeztetések végrehajtását.
61. A rendőri szervek az értesítési feladatok végrehajtása érdekében a harcérték modult folyamatosan vezetik
és naprakészen tartják.
62. A rendőri szervek a 61. pontban meghatározott feladat végrehajtása érdekében a személyi állományuk naprakész
berendelhetőségre vonatkozó jelentési kötelezettségüket munkanapokon 10 óráig teljesítik a harcérték modulban
az alábbiak szerint:
a) munkanapokon a következő munkanapra vonatkozóan;
b) munkaszüneti napot megelőző munkanapon a következő munkanapig bezárólag.
63. A rendőri szervek vezetői gondoskodnak arról, hogy a naprakész berendelhetőségi létszámadatokat tartalmazó
névjegyzék az ügyeleti szolgálat és az irányítása alá tartozó rendőrkapitányság szolgálatparancsnoka részére
állandóan, az informatikai eszközök esetleges meghibásodása esetén is hozzáférhető legyen.
64. Azon rendőri szerveknél, ahol nincs állandó ügyeleti szolgálat, a rendőri szerv vezetőjének rendelkeznie kell
a berendelhetőségi létszámadatokat tartalmazó névjegyzékkel, és gondoskodnia kell annak az értesítést végrehajtó
rendőri szerv ügyeleti szolgálatán történő elhelyezéséről.
65. A rendőri szervek vezetőinek, valamint az ügyeleti szolgálatoknak – az infokommunikációs eszközök üzemen kívül
kerülése esetén is – képesnek kell lenniük a saját, az alárendelt, illetve az értesítésre utalt rendőri szervek személyi
állományának értesítésére.
66. Értesítési feladat elrendelése esetén az igénybe vett személyi állomány élelmezésének, tisztálkodásának
és pihentetésének megszervezéséről a feladat végrehajtásában érintett rendőri szervek vezetői gondoskodnak.
67. A megyei (fővárosi) és helyi védelmi bizottságok vezető állományának értesítését a TIK, valamint a szolgálatparancsnokok
– a védelmi bizottság által kijelölt két vezető értesítésével, az elérhetőségüket is tartalmazó névjegyzék alapján –
végzik.
68. A 40. pont a)–i) alpontjában felsorolt szervezeti egységek és elemek vezetői az értesítési terveiket az elsődlegesen
kiértesítendő három személy adataival együtt az ORFK Főügyelet részére az utasítás hatálybalépését követő 60 napon
belül megküldik, és szükség esetén gondoskodnak a kiértesítendő személyek adatainak pontosításáról.
69. A rendőri szervek vezetői a bevonulási normaidő elteltét követően a berendelés okának és egyéb körülményeinek
ismeretében intézkednek:
a) az értesített, de normaidőn túl bevonult személyek felelősségének vizsgálatára;
b) az értesített, de be nem vonult személyek felelősségének vizsgálatára, valamint
c) a nem elérhető személyek felelősségének vizsgálatára.
10. Az értesítés gyakorlása 70. A rendőri szerv részére váratlanul jelentkező és a személyi állomány értesítését és berendelését is eredményező
feladat, valamint a tervezett értesítési gyakorlat abban az esetben minősül a 2/2016. BM utasítás 29. §-ában
meghatározott kötelezettség végrehajtásának, amennyiben az értesítés során a bevonulásra kötelezett személyi
állomány létszáma a rendőri szerv teljes személyi állományának 50%-át meghaladja.
71. A rendőri szervek részére tervezett értesítési gyakorlatok végrehajtására és ellenőrzésére készített levezetési terv
az alábbiakat tartalmazza:
a) az értesítésre kerülő rendőri szerv megnevezését;
b) az elrendelés helyét, idejét;
c) az ellenőrző csoport összetételét;
d) az elrendelésre kerülő feladatot;
e) a végrehajtáshoz szükséges technikai eszközök felsorolását;
f ) az értesítési feladathoz kapcsolt rendészeti, bűnügyi és egyéb feladat leírását;
g) a végrehajtás tervezett költségkihatását.
72. Az ellenőrzést elrendelő rendőri szerv vezetője a tervezett értesítési gyakorlat végrehajtásának helyéről és idejéről,
annak esedékessége előtt 15 nappal, amennyiben e határidőn belüli tájékoztatást objektív okok akadályozzák, soron
kívül tájékoztatja az ORFK VIO vezetőjét.
73. A rendőri szerv vezetője az ellenőrzésről készített jelentést a végrehajtást követő 8 napon belül felterjeszti a rendészeti
országos rendőrfőkapitány-helyettes részére. A jelentés a 2/2016. BM utasítás 33. §-ában foglaltakon túl tartalmazza
a technikai eszközök állapotát, alkalmazhatóságát is.
74. Az ORFK Rendőrségi Igazgatási Központban (a továbbiakban: RIK) elhelyezett szervezeti egységeinek és elemeinek
elrendelt értesítési gyakorlatáról készült jelentéseket a végrehajtást követő 15 napon belül az országos
rendőrfőkapitány küldi meg a Belügyminisztérium rendészeti államtitkára részére.
75. A rendőri szervek vezetői gondoskodnak arról, hogy a személyi állomány a készenlét fokozásával, az értesítéssel
és  berendeléssel összefüggő feladatait részletesen megismerje, begyakorolja, és azt a vezető az éves ütemtervek
alapján tartandó gyakorlatok keretében ellenőrzi.
76. A rendőri szervek vezetői az utasításban foglalt feladatok rendszeres oktatásáról éves munkaterv alapján
gondoskodnak.
11. Védelmi Igazgatási Osztály 77. A Rendőrség készenlétének fokozására, a különleges jogrend időszakában meghatározott feladatokra történő
felkészülés koordinálásának, tervezésének és szervezésének központi irányítását, valamint az előzőekben
meghatározott feladatok ellenőrzését az ORFK VIO végzi.
78. A Rendőrség összesített ellenőrzési ütemterve alapján, az ORFK éves munkaterve részeként az ORFK VIO vezetője
tervezi a különleges jogrend időszakára való felkészülés helyzetének ellenőrzését.
79. A rendőri szervek ellenőrzési ütemterve alapján az ORFK VIO készíti el a Rendőrség összesített ellenőrzési ütemtervét.
80. A RIK-ben elhelyezett rendőri szervek értesítési gyakorlatát az ORFK VIO vezetője koordinálja.
81. A védelmi tisztek folyamatos felkészítéséről az ORFK VIO vezetője éves szakmai továbbképzés keretén belül
gondoskodik.
12. A védelmi tisztekre vonatkozó általános rendelkezések 82. Az utasításban meghatározott feladatokat
a) a KR-nél két fő;
b) az RRI-n legalább egy fő;
c) a Budapesti Rendőr-főkapitányságon két fő;
d) a megyei rendőr-főkapitányságokon legalább egy fő
kinevezett védelmi kiemelt főelőadó (a továbbiakban: kinevezett védelmi tiszt) látja el.
83. Az alábbi szervek, szervezeti egységek, szervezeti elemek vezetői a vezetésük alá tartozó személyi állományból
a  védelmi igazgatási feladatok irányítása, felügyelete és ellenőrzése érdekében írásban egy-egy személyt
(a továbbiakban: megbízott védelmi tiszt) jelölnek ki:
a) az ORFK főigazgatóságai;
b) a KR Költségvetési Igazgatóság;
c) a KR Különleges Szolgálatok Igazgatósága Állami Futárszolgálat;
d) az ORFK Humánigazgatási Szolgálat;
e) az ORFK Ellenőrzési Szolgálat;
f ) az ORFK Hivatal;
g) az ORFK Titkársági Főosztály;
h) az ORFK Kommunikációs Szolgálat;
i) az ORFK Költségvetési Ellenőrzési Iroda;
j) a NEBEK;
k) a ROKK;
l) a BSZKI;
m) a helyi szervek.
84. A megbízott védelmi tiszt eredeti beosztásának ellátása melletti megbízás alapján látja el feladatait, és a mindenkori
rendvédelmi illetményalap 50%-ának megfelelő megbízási díjazásra jogosult.
85. A KR, az RRI és a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok vezetői szervezési hatáskörükben meghatározzák
a kinevezett védelmi tiszt(ek) szervezeti elhelyezkedését, amely során figyelembe kell venni a szakirányítást végző
ORFK VIO-nak az ORFK szervezetében történő elhelyezkedését.
86. A kinevezett és a megbízott védelmi tisztek (a továbbiakban együtt: védelmi tisztek) a feladataik ellátását akadályozó
távollétük esetén történő helyettesítésükről az érintett rendőri szervek vezetői gondoskodnak.
87. A védelmi tiszteknek az alábbi együttes követelményeknek kell megfelelniük:
a) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem védelmi igazgatási szakán szerzett felsőfokú végzettség, vagy más felsőfokú
végzettség és a felsőfokú rendőrszervező (tiszti) szakképzésen szerzett végzettség vagy Rendőrtiszti Főiskolán
szerzett diploma;
b) legalább öt év szolgálati idő teljesítése hivatásos rendvédelmi, katonai területen;
c) az utasítás szerinti berendelhetőség biztosítottsága;
d) jogszabályban meghatározott nemzetbiztonsági ellenőrzés megléte.
88. A védelmi tisztek szakirányú képesítési követelményeknek való megfelelésével kapcsolatban, a munkáltatói jogkörrel
rendelkező vezető a kinevezésük, illetve a megbízásuk előtt köteles egyeztetni a rendészeti országos
rendőrfőkapitány-helyettessel.
89. A 88. pontban meghatározott egyeztetési kötelezettség teljesítése érdekében a tervezett kinevezést, megbízást
megelőző harminc nappal a jelölt személy által készített szakmai önéletrajzot a vezetői indoklással együtt meg kell
küldeni a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes részére. A jelölt személy kinevezésére, megbízására csak az
egyeztetést követően kerülhet sor.
13. A kinevezett védelmi tisztek 90. A kinevezett védelmi tiszt a 85. pontban meghatározott szervezeti alárendeltségben, az ORFK VIO szakirányítása
mellett végzi a feladatait. A kinevezett védelmi tiszt alapvető feladata a Rendőrség különleges jogrend időszakában
történő továbbműködésének biztosítása érdekében a védelmi igazgatási tevékenység tervezése, szervezése,
koordinálása.
91. A kinevezett védelmi tiszt szakirányítói tevékenysége körében jogosult a védelmi igazgatási tevékenységgel
összefüggésben az alárendelt szerveket ellenőrizni, az alárendelt szervek védelmi megbízottai részére feladatot
meghatározni.
92. A kinevezett védelmi tiszt a felkészülés időszakában
a) köteles:
aa) a védelmi igazgatási feladatok ellátása során a minősített adatok védelmére vonatkozó adatvédelmi
és az ügykezelési szabályok megtartására,
ab) folyamatosan pontosítani, naprakészen tartani a különleges jogrend időszakában történő
működéshez szükséges terveket, kimutatásokat, nyilvántartásokat, adatokat, kiutaló határozatokat
és valamennyi dokumentumot,
ac) folyamatosan figyelemmel kísérni a különleges jogrend időszakában jelentkező feladatokat
szabályozó normákat, a részére azokban meghatározott feladatokat ellátni,
ad) elkészíteni az éves értesítési gyakorlatok és ellenőrzések tervét,
ae) éves munkatervet készíteni a védelmi igazgatási feladatok végrehajtására,
af ) a személyi állomány és a szakirányítása alá tartozó megbízott védelmi tisztek részére az aktuális
feladatok körében évente rendszeresen továbbképzést tartani,
ag) folyamatosan figyelemmel kísérni a harcérték modul pontos vezetését,
ah) ellenőrizni minden hét utolsó munkanapján 11 óráig a következő munkaszüneti napokra és az azt
követő első munkanapra vonatkozó berendelhetőségi adatok leadását, illetve az adott héten
teljesített harcérték jelentések végrehajtását, és az ellenőrzések tapasztalatairól köteles jelentést
tenni közvetlen vezetője részére;
b) képviseli a szervet:
ba) a rendőri szerv védelmi igazgatási szempontjai és feladatai alapján a Védelmi Bizottság szakértői
munkacsoportjában,
bb) megbízás alapján védelmi igazgatási konferenciákon, értekezleteken, gyakorlatokon;
c) védelmi igazgatási szempontok alapján véleményezi, illetve javaslatot tesz közvetlen elöljárójának:
ca) a munkatervi feladatokra,
cb) a védelmi igazgatási kiadások költségvetési terveire,
cc) a különleges jogrend időszakára vonatkozó feladatokkal összefüggő normatervezetekre.
93. A kinevezett védelmi tiszt a különleges jogrend időszakában, illetve annak rendszabályaként elrendelt magasabb
készenlétbe helyezés esetén:
a) részt vesz a különleges jogrend időszakában történő vezetési rendszerek magasabb készenlétbe helyezésével
kapcsolatos rendőri feladatok koordinálásában;
b) közreműködik a nemzetgazdaságból lebiztosított anyagi, technikai eszközök, objektumok és szolgáltatások
kijelölő (kiutaló) határozat alapján történő átvételében;
c) külön utasításra részt vesz az operatív törzs munkájában;
d) ellátja a rendőri szerv különleges jogrend időszakára vonatkozó terveiben a részére meghatározott feladatokat.
94. A kinevezett védelmi tiszt közreműködik:
a) az értesítési tervek aktualizálásában;
b) a hadkötelesek meghagyásba helyezésében;
c) a különleges jogrend időszakára vonatkozó készletek és normák kidolgozásában;
d) a magasabb készenlétbe helyezéssel kapcsolatos tervek kidolgozásában;
e) a szervezeti és működési szabályzat különleges jogrend időszakára vonatkozó fejezetének kidolgozásában;
f ) az értesítési gyakorlatok tervezésében és végrehajtásában;
g) a rendőri szerv életvédelmi létesítményei (óvóhelyek) működőképességének ellenőrzésében;
h) a személyi állomány egyéni védőeszközei állapotának ellenőrzésében;
i) a különleges jogrend időszakában történő igények lebiztosításában;
j) a veszélyelhárítási feladattervek kidolgozásában.
95. A kinevezett védelmi tiszt tervezi, szervezi, koordinálja és ellenőrzi:
a) a rendőri szerv magasabb készenlétbe helyezésével és a különleges jogrend időszakában jelentkező feladatok
ellátására történő felkészülésével kapcsolatos tevékenységét;
b) a rendőri szerv védelmi igazgatási gyakorlatait;
c) a vezetők és beosztottak különleges jogrend időszakában jelentkező feladatokra történő felkészítését;
d) a vezetők és beosztottak részére a harcérték modullal kapcsolatos feladatokra történő felkészítését;
e) a rendőri szerv együttműködését a védelmi igazgatási tevékenység során.
96. A kinevezett védelmi tiszt jelentést tesz elöljárójának:
a) évente a rendőri szerv védelmi igazgatási feladatai végrehajtásáról;
b) az értesítési gyakorlatok végrehajtásáról és eredményéről.
97. A kinevezett védelmi tiszt együttműködik:
a) a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek törzseivel, valamint a területi és helyi védelmi bizottságokkal;
b) a sajtó- és lakosságtájékoztatási feladatok ellátásáért felelős személlyel.
98. A kinevezett védelmi tisztek munkaköri leírását a 90–97. pontok alapulvételével, az adott szerv sajátosságaihoz
igazodva kell meghatározni.
14. A megbízott védelmi tisztek 99. A 83. pont a) és d)–l) alpontjában felsorolt szervezeti egységek és elemek megbízott védelmi tisztje a szervezeti
egység és szervezeti elem vezetőjének közvetlen alárendeltségében, az ORFK VIO szakirányítása mellett végzi védelmi
igazgatási feladatait.
100. A 83. pont b)–c) és m) alpontjában felsorolt szervezeti egységek és elemek megbízott védelmi tisztje e szervezeti
egység és elem vezetőjének közvetlen alárendeltségében, a kinevezett védelmi tiszt szakirányítása mellett végzi
védelmi igazgatási feladatait.
101. A megbízott védelmi tiszt alapvető feladata a Rendőrség különleges jogrend időszakában történő továbbműködésének
biztosítása érdekében a szerv, szervezeti egység vagy elem által végrehajtandó védelmi igazgatási feladatok tervezése,
szervezése és koordinálása.
102. A megbízott védelmi tiszt a felkészülés időszakában
a) köteles:
aa) a megbízás keretében végzett védelmi igazgatási tevékenység során ellátott feladatokról
nyilvántartást vezetni,
ab) a védelmi igazgatási feladatok ellátása során a minősített adatok védelmére vonatkozó adatvédelmi
és az ügykezelési szabályok megtartására,
ac) folyamatosan naprakészen tartani a különleges jogrend időszakában a működéshez szükséges
terveket, kimutatásokat, nyilvántartásokat, adatokat és valamennyi dokumentumot,
ad) folyamatosan figyelemmel kísérni a különleges jogrend időszakára vonatkozó feladatokat szabályozó
normákat, a részére azokban meghatározott feladatokat ellátni,
ae) a rendőri szerv személyi állománya részére az aktuális feladatok körében évente rendszeresen
továbbképzést tartani;
b) jelentést tesz elöljárójának:
ba) évente a rendőri szerv védelmi igazgatási feladatai végrehajtásáról,
bb) az értesítési gyakorlatok végrehajtásáról és eredményéről;
c) közreműködik:
ca) a kiértesítési tervek aktualizálásában,
cb) a hadkötelesek meghagyásba helyezésében,
cc) a különleges jogrend időszakára vonatkozó készletek és normák kidolgozásában,
cd) a magasabb készenlétbe helyezéssel kapcsolatos tervek kidolgozásában,
ce) az értesítési gyakorlatok végrehajtásában,
cf ) a rendőri szerv életvédelmi létesítményei (óvóhelyek) működőképességének ellenőrzésében,
cg) a személyi állomány egyéni védőeszközei állapotának ellenőrzésében;
d) segíti:
da) a különleges jogrend időszakára vonatkozó igények összeállítását,
db) a veszélyelhárítási feladattervek kidolgozását;
e) együttműködik az illetékes védelmi bizottsággal;
f ) képviseli a rendőri szervet:
fa) a rendőri szerv védelmi igazgatás szempontjai és feladatai alapján a helyi védelmi bizottság szakértői
munkacsoportjában,
fb) megbízás alapján védelmi igazgatási konferenciákon, értekezleteken, gyakorlatokon;
g) védelmi igazgatási szempontok alapján véleményezi, illetve javaslatot tesz elöljárójának a különleges jogrend
időszakában jelentkező feladatokkal összefüggő normatervezetek koordinációjával kapcsolatosan;
h) tervezi, szervezi, koordinálja és ellenőrzi:
ha) a rendőri szerv magasabb készenlétbe helyezésével és a különleges jogrend időszakában jelentkező
feladatokra való felkészülésével kapcsolatos tevékenységét,
hb) az értesítési feladatok végrehajtását,
hc) a rendőri szerv más szervekkel történő együttműködését a védelmi igazgatási tevékenység során,
hd) a védelmi igazgatási felkészülést és a minősített adatvédelmi szabályok betartását.
103. A megbízott védelmi tiszt a különleges jogrend időszakában:
a) részt vesz a különleges jogrend időszakában történő vezetési rendszerek magasabb készenlétbe helyezésével
kapcsolatos rendőri feladatok koordinálásában;
b) közreműködik a lebiztosított anyagi, technikai eszközök, objektumok, szolgáltatások kiutaló határozat alapján
történő átvételében. 104. A megbízott védelmi tisztek megbízási parancsa mellékletét képező feladatrendszert a 99–103. pontban foglaltak
alapulvételével, az adott szerv sajátosságaihoz mérten kell meghatározni.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 105. A tervkészítésre kötelezett rendőri szervek vezetői az utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül intézkednek
az értesítéssel és a készenlétbe helyezéssel kapcsolatos terveik felülvizsgálatára és új tervek készítésére.
106. A tervek végrehajthatóságáért és naprakészen tartásáért a rendőri szervek vezetői a felelősek.
107. A rendőri szervek vezetői az új tervek jóváhagyását követően 8 napon belül intézkednek a régi tervek saját hatáskörben
történő irattári kezelésére.
108. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
109. Hatályát veszti az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv készenlétbe helyezéséről, a különleges
jogrend bevezetésére történő felkészülésének szabályairól, valamint személyi állományának értesítéséről szóló
30/2013. (VII. 5.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1843/2014. (XII. 29.) Korm. határozata a „47. számú főút Hódmezővásárhely északi elkerülő szakasz (K047.14 szakasz)” című projekt Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program keretében történő támogatásáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a „47. számú főút Hódmezővásárhely északi elkerülő
szakasz (K047.14 szakasz)” című projekt (a továbbiakban: projekt) nagyprojektként történő jóváhagyása iránt
előterjesztett kérelem visszavonásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a projekt Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program keretében
történő támogatásához szükséges intézkedéseket tegye meg és a kormányzati döntéseket készítse elő.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök