text:
34/2010. (HK 3.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 3430 ASSE 10. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 3430 (10. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Jelen intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság rendszeresített repülőtechnikai eszközzel, repülőműszaki állománnyal rendelkező alárendelt katonai szervezeteire.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem a Honvédelmi Minisztérium védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkárának 1/2010. (I. 22.) HM VTI SZÁT közleményében fenntartással elfogadott és hatályba léptetett STANAG 3430 ASSE (EDITION 10) – RESPONSIBILITIES FOR AIRCRAFT CROSS-SERVICING (ACS)
címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság alárendelt repülőalakulatainál és bázisrepülőterein a
szabványosítási egyezményben a repülőgép keresztkiszolgálási képességek megszerzésére és fenntartására irányuló
feladatokat, az alábbi korlátozással hajtsák végre és alkalmazzák:
Korlátozás: Magyarország a rendelkezésre álló erőinek
és eszközeinek figyelembe vételével, a keresztkiszolgálási
változatok közül, a STAGE „C” változatot igényli a szövetséges erőktől és képes nyújtani számukra. Minden más
(STAGE „A”, STAGE „B”) képesség kétoldalú megállapodásokon alapul, figyelembe véve ezen STANAG 3430
ASSE (10. kiadás) előírásait.
A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság
alárendelt repülőalakulatai és bázisrepülőterei keresztkiszolgálási igényeiket a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokán keresztül küldik meg a NATO ACE Information Centre For Aircraft Cross-Servicing részére.
A katonai szervezetekhez közvetlenül beérkező keresztkiszolgálási igényeket a szervezetek parancsnokai jóváhagyatásra felterjeszteni kötelesek a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnok részére.
A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság
Keresztkiszolgálásért felelős vezető szerve a Repülő Mérnök-műszaki Főnökség, együttműködő, egyszersmind a
hadműveleti igényt kialakítani, a várható alkalmazási
irányt meghatározni, valamint a beérkező igények elbírálását végrehajtani köteles szerve a Hadműveleti főnökség.
Fentiek értelmében Parancsnok és Főnök urak intézkedjenek, hogy a repülőeszközök személyzetei, a földi kiszolgálást biztosító repülőműszaki állomány, a hadműveleti
igénybevételt tervező-szervező, továbbá a repülőműszaki
kiszolgálás megszervezéséért, az anyagbiztosításért, valamint a jelentési kötelezettség teljesítéséért felelős állomány elméleti foglalkozások keretében ismerje meg és alkalmazza a dokumentum tartalmát.
Az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis JAS-39
EBS HU Gripen, valamint MiG-29 B/UB típusokat repülő
repülőgép-vezető állománya a Repülőműszaki Zászlóalj
Parancsnok által végrehajtásra kerülő elméleti és gyakorlati foglakozások keretében sajátítsa el a STAGE „C” által
megkövetelt ismeretszintet, mely jegyzőkönyvben és a
repülőgép-vezetők hajózó könyvében kerüljön dokumentálásra.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
5. Ezen intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a STANAG 3430 (10. kiadás) okmány nemzeti
bevezetésére kiadott 336/2008 (HK 17.) MH ÖHP PK intézkedés.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
78/2015. (IX. 16.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. § (8) bekezdésében foglalt jogkörömben – az oktatásért
felelős miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
dr. Jandala Csilla főiskolai tanárt az Edutus Főiskolán
– a 2015. szeptember 1-jétől 2018. augusztus 31-éig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2018. (III. 12.) BM utasítása a határforgalom ellenőrzésének a végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § A  személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) szóló,
2016. március 9-i (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikk (2a) bekezdése alapján az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: rendőrség) ezen utasításban foglaltakra figyelemmel
hajtja végre a határforgalom ellenőrzését.
2. § A rendőrség célzott határforgalom-ellenőrzést végez a schengeni külső határon található határátkelőhelyeken.
3. § A rendőrség a célzott határforgalom-ellenőrzést 2018. március 14-e és 2018. április 10-e között a kilépő és belépő
irányban, a határforgalom intenzitásához igazodva végzi.
4. § Ez az utasítás 2018. március 14-én lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
17/2011. (III. 23.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 664/2010. (XI. 17.) OVB határozatát – az indokolás
kiegészítésével – helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 664/2010. (XI. 17.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kezdeményező – aki azonos a kifogástevővel – országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a magánnyugdíjpénztári
tagdíjat törvény nem módosíthatja – még időlegesen sem – nyugdíjjárulékra?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Megállapította, hogy a kezdeményezésben
foglalt kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az OVB álláspontja szerint megtévesztő a népszavazásra feltenni kívánt kérdés, mivel nem egyértelmű, hogy
a kezdeményező a magánnyugdíjpénztárak mely formájára kívánja alkalmazni a kérdésben foglaltakat. A jelenleg
hatályos szabályozás alapvetően két típusát különbözteti meg a magánnyugdíjpénztári tagságnak.
A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Mpt.) 3. §
(2) bekezdése arról rendelkezik, hogy mely természetes személyek létesíthetnek önként pénztártagsági jogviszonyt.
Nem egyértelmű tehát, hogy a kezdeményező kizárólag a kötelező, vagy kizárólag az önkéntes belépéssel keletkező
pénztártagsági jogviszony szabályait, esetleg mindkettőt egyszerre kívánja népszavazás útján szabályozni.
Az OVB megállapította továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdésen belül két különböző fogalom, úgymint
tagdíj és nyugdíjjárulék is szerepel, ezáltal a választópolgár számára nem állapítható meg egyértelműen, hogy egy
eredményes népszavazást követően milyen tartalmú törvény megalkotására kerülne sor.
Az OVB szerint a kérdés azért sem egyértelmű, mivel a kezdeményező által használt „törvény nem módosíthatja”
kifejezés alkalmas azon téves következtetés levonására, hogy az Mpt.-nek a magánnyugdíjpénztári tagdíjra vonatkozó
rendelkezéseit más, alacsonyabb szintű jogszabály módosíthatja, mely azonban ellentétes lenne a jogalkotásról szóló
1987. évi XI. törvény (a továbbiakban: régi Jat.) 1. § (2) bekezdésében foglaltakkal.
Mindezekre tekintettel az OVB – hivatkozással az Nsztv. 10. § c) pontjára és 13. § (1) bekezdésére – a kérdés hitelesítését
megtagadta.
A kifogástevő szerint az OVB mérlegelése helytelen és az általa idézett – az egyértelműség követelményével
kapcsolatos – alkotmánybírósági határozatokba ütközik.
Véleménye szerint az OVB azon érve, mely szerint nem lehet tudni, hogy a kérdés kötelező vagy önkéntes tagságra
vonatkozik irreleváns, mert az Mpt. 4. § (2) bekezdés c) pontja meghatározza a pénztártag fogalmát. A kifogástevő által
idézett rendelkezés értelmében pénztártag az a természetes személy, aki pályakezdőként, vagy önkéntes döntés
alapján pénztárba belép és e törvény szerint tagdíjat fizet, illetve a pénztártól nyugdíjszolgáltatásban részesül.
Érvelése szerint az OVB döntése meghozatalakor figyelmen kívül hagyta az Mpt. 1. §-át, mely meghatározza a törvény
célját. Véleménye szerint köztudomású tény, hogy a tagdíj nem azonos (fogalom) a nyugdíjjárulékkal, továbbá
a kérdés a népszavazásra bocsátását követően nyilvános vita tárgyává válik, ami szintén a választópolgárok
tájékozódását segíti.
Álláspontja szerint az OVB azon érve, hogy a „törvény nem módosíthatja” kifejezés téves következtetés levonására
alkalmas irreleváns, mert az, hogy a kérdésből milyen következtetések vonhatóak le nem képezi a hitelesítési eljárás
tárgyát. Az OVB jogalkotási törvényre történő hivatkozása szintén lényegtelen, mert „a választópolgárok többsége
nyilván valóan nincs tisztában a jogalkotási folyamattal, a jogszabályok hierarchiájával”.
Mindezekre tekintettel a kifogástevő az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra való utasítását kéri
az Alkotmánybíróságtól.
Az OVB kifogással támadott határozata a Magyar Közlöny 2010. évi 175. számában 2010. november 17-én jelent meg,
a kifogást 2010. november 26-án – a törvényi határidőn belül – terjesztették elő az OVB-nél.
II. Az Alkotmánybíróság az OVB határozata ellen benyújtott kifogást az alábbi rendelkezések alapján vizsgálta meg:
1. Nsztv. érintett rendelkezései:
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
(...).”
2. A Ve. érintett rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
3. Az Mpt.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív mintapéldányának benyújtásakor
hatályos rendelkezései:
„3. § (2) Önkéntes döntése alapján pénztártaggá válhat az a pályakezdőnek nem minősülő természetes személy, aki
a) Magyarországon nyugdíj-biztosítási jogviszonyban áll, és nem töltötte be a 30. életévét;
b) első ízben létesít Magyarországon nyugdíj-biztosítási jogviszonyt;
c) a Tbj.-ben meghatározottak szerinti harmadik állam állampolgára, illetőleg hontalan, ha Magyarországon
nyugdíj-biztosítási jogviszonyban áll.
4. §
(...)
c) pénztártag: az a természetes személy, aki pályakezdőként, vagy önkéntes döntés alapján pénztárba belép és
e törvény szerint tagdíjat fizet, illetve a pénztártól nyugdíjszolgáltatásban részesül,
(...).”
4. Az Mpt.-nek a kifogás elbírálásakor hatályos rendelkezései:
„3. § (2) Önkéntes döntése alapján pénztártaggá válhat az a természetes személy, aki
a) Magyarországon nyugdíj-biztosítási jogviszonyban áll, és nem töltötte be a 30. életévét;
b) első ízben létesít Magyarországon nyugdíj-biztosítási jogviszonyt;
c) a Tbj.-ben meghatározottak szerinti harmadik állam állampolgára, illetőleg hontalan, ha Magyarországon
nyugdíj-biztosítási jogviszonyban áll.
4. §
(...)
c) pénztártag: az a természetes személy, aki pénztárba belép és e törvény szerint tagdíjat fizet, illetve a pénztártól
nyugdíjszolgáltatásban részesül,
(...).”
5. A régi Jat. az országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív mintapéldányának benyújtásakor
hatályos rendelkezései:
„1. § (1) A jogalkotó szervek a következő jogszabályokat alkotják:
a) az Országgyűlés törvényt,
b) a köztársasági elnök (a továbbiakban: köztársasági elnök) törvényerejű rendeletet,
c) a Kormány rendeletet,
d) a miniszterelnök, elnökhelyettese és tagja (a továbbiakban együtt: miniszter) rendeletet,
e) az országos hatáskörű szerv vezetésével megbízott államtitkár (a továbbiakban: államtitkár) rendelkezést,
f) a tanács rendeletet.
(2) E rangsornak megfelelően az alacsonyabb szintű jogszabály nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.”
6. A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvénynek (a továbbiakban: új Jat.) a kifogás elbírálásakor hatályos
rendelkezései:
„1. § (1) E törvény hatálya
a) a jogszabályokra, valamint
b) a normatív határozatra és normatív utasításra (a továbbiakban együtt: közjogi szervezetszabályozó eszköz)
terjed ki.
(2) E törvény rendelkezéseit
a) a nemzetközi szerződést kihirdető jogszabályokra a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló
törvényben,
b) a rendkívüli állapot, szükségállapot, veszélyhelyzet, megelőző védelmi helyzet és az Alkotmány 19/E. §-a szerinti
eset idején kiadható jogszabályra a honvédelemről szóló törvényben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342, 344.].
2. Az Alkotmánybíróság korábban már számos határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog
érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az, szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen válaszolni (választópolgári
egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörét – Alkotmányban szabályozottan – korlátozza, mivel az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. A kérdés egyértelműségének megállapításakor
az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, akkor
milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004.
(VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB
határozat, ABH 2008, 695, 703.]
2.1. Az OVB a kifogással támadott határozatában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt követelménynek, mert nem egyértelmű, hogy a kezdeményező a magánnyugdíjpénztárak
mely formájára kívánja alkalmazni a kérdésben foglaltakat, valamint a kérdésen belül két különböző fogalom, úgymint
tagdíj és nyugdíjjárulék is szerepel, ezáltal a választópolgár számára nem állapítható meg, hogy egy eredményes
népszavazást követően milyen tartalmú törvény megalkotására kerülne sor.
Az Alkotmánybíróság az érdemi vizsgálat során megállapította, hogy az országos népszavazás kezdeményezésére
irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának benyújtása után az Országgyűlés 2010. október 25-én
a nyugdíjpénztár-választás szabadságáról szóló 2010. évi C. törvényt és a magán-nyugdíjpénztári befizetésekhez
kapcsolódó törvénymódosításokról szóló 2010. évi CI. törvényt, 2010. december 13-án pedig a Nyugdíjreform és
Adósságcsökkentő Alapról, és a szabad nyugdíjpénztár-választás lebonyolításával összefüggő egyes
törvénymódosításokról szóló 2010. évi CLIV. törvényt fogadta el, melyek alapvetően megváltoztatták
a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény, a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény és az Mpt. rendelkezéseit.
A jogszabályváltozások következtében megszűnt a kötelező magánnyugdíj-pénztári tagság, valamint
a magánnyugdíjpénztári tagdíj-befizetés 14 hónapra – 2010. november 1-je és 2011. december 31-e között –
felfüggesztésre került, az ezen időszak alatt fizetett egyéni járulék teljes egészében a Nyugdíjbiztosítási Alapot illeti
meg. A jogszabályok értelmében tehát az a munkavállaló, aki eddig a kötelező kétpilléres nyugdíjrendszer tagja volt
2011. január 31-ig választhatott, hogy visszalép az állami nyugdíjrendszerbe vagy a magánnyugdíjpénztár tagja
marad, vállalva ezzel, hogy „kiszerződik” az állami nyugdíjpillérből. Aki vissza kívánt lépni az állami nyugdíjrendszerbe,
annak a visszaléptetése automatikusan megtörtént, aki viszont fenn kívánta tartani magánnyugdíjpénztári tagságát,
annak erről a fent megjelölt időpontig nyilatkoznia kellett. Ezen felül, aki akar, továbbra is önkéntes nyugdíjpénztári
tag lehet.
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a fent nevesített törvények elfogadásával alapvetően megváltozott
az a jogszabályi háttér, amelyhez igazítottan a népszavazási kezdeményezést megfogalmazták, ezért a kérdés
a kifogás elbírálásának időpontjában értelmezhetetlenné vált.
Az Alkotmánybíróság a jelen eljárásban megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés azért nem felel
meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének, mert a választópolgárok nem tudják
megítélni, hogy milyen jogalkotást támogatnak, és eredményes népszavazás esetén a jogalkotó sem tudná
meghatározni jogalkotási kötelezettsége tartalmát [lásd korábban: 51/2008. (IV. 24. AB határozat, ABH 2008, 502, 504.;
52/2008. (IV. 24. AB határozat, ABH 2008, 506, 508.; 53/2008. (IV. 24. AB határozat, ABH 2008, 510, 512–513.].
2.2. Az OVB szerint a kérdés továbbá azért sem egyértelmű, mert a kezdeményező által használt „törvény nem
módosíthatja” kifejezés alkalmas azon téves következtetés levonására, hogy az Mpt.-nek a magánnyugdíjpénztári
tagdíjra vonatkozó rendelkezéseit más, alacsonyabb szintű jogszabály módosíthatja, mely azonban ellentétes lenne
a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 1. § (2) bekezdésében foglaltakkal.
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a régi Jat. már nincs hatályban a kifogás elbírálásának az időpontjában. Az új
Jat. a régi Jat.-hoz képest egy más jogi szabályozást (szabályozási koncepciót) valósít meg, így a kérdés
egyértelműségének a hiánya a régi Jat. 1. § (2) bekezdésére hivatkozással már nem támasztható alá. Ettől függetlenül
a kérdés a régi Jat. OVB által felhívott 1. § (2) bekezdésében foglaltakra tekintettel nem volt megtévesztő, a kérdésben
nem volt benne a törvényi szintnél alacsonyabb jogforrási szinten való szabályozás megengedhetősége, az erre való
burkolt utalás.
A fent kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, ezért az OVBh.-t – az OVBh.
indokolásának a jelen határozatban foglalt kiegészítésével – helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. március 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
64/2010. (VII. 27.) ME határozata miniszterelnöki elismerő oklevél adományozásáról.
A Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Hernád, Sajó és Bódva völgyében kialakult súlyos árvízi veszélyhelyzet elhárításában és
az állampolgárok életének, vagyonának mentése során végzett kiemelkedő teljesítménye elismeréséül a belügyminiszter
javaslatára Bacsó Jánosnak, Ónod község polgármesterének, Becse Csabának, Hidasnémeti község polgármesterének,
Csinga Mihály alezredesnek, a Magyar Honvédség 5. Bocskai István Lövészdandár logisztikai főnökének,
Dobson Tibor tű. ezredesnek, a Fővárosi Tűzoltóparancsnokság, tűzoltási és mentési parancsnokhelyettesének,
Faragó Attila r. törzszászlósnak, a Készenléti Rendőrség Rendészeti Igazgatóság szolgálatvezetőjének,
Farkas József r. ezredesnek, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság, főkapitány rendészeti
helyettesének, Gál József őrnagynak, a Magyar Honvédség 5. Bocskai István Lövészdandár törzsfőnökének,
dr. Hoffmann Imre tű. vezérőrnagynak, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság, főigazgató szakmai
helyettesének, Huszár Tibor tű. ezredesnek, a Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatójának,
Kopcsó Nándor r. zászlósnak, a Miskolci Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztály ügyeletesének,
Kristóf Imre tű. törzsőrmesternek, a Nyírbátori Hivatásos Önkormányzati Tűzoltóparancsnokság beosztott
tűzoltójának, Ladinszki Levente tű. zászlósnak, a Szerencsi Hivatásos Önkormányzati Tűzoltóparancsnokság szerparancsnokának,
Molnár Andrea r. őrnagynak, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság, Rendészeti Igazgatóság védelmi
tisztjének, Rózsahegyi Tamás bv. alezredesnek, a Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtön parancsnokának,
Szabó Zsolt pü. ezredesnek, a Vám- és Pénzügyőrség Észak-magyarországi Regionális Parancsnokság parancsnokának,
Szalai Dóra r. zászlósnak, a Készenléti Rendőrség Rendészeti Igazgatóság járőrvezetőjének,
Sztankó Zoárd pv. főhadnagynak, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Kazincbarcikai
Polgári Védelmi Kirendeltség kiemelt főelőadójának, dr. Takács Árpád pv. alezredesnek, a Békés Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatójának,
Tanyik Zoltán tű. főtörzsőrmesternek, a Miskolci Hivatásos Önkormányzati Tűzoltóparancsnokság
gépjárművezetőjének, Üveges Gábornak, Hernádszentandrás község polgármesterének, dr. Vereckei Csaba r. dandártábornoknak, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének;
a 2010. június 4–6. között a Vizsoly és Vilmány községek területén az árvízvédelmi feladatok ellátása során végzett
kimagasló munkájáért és az árvízi katasztrófa elhárítása során tanúsított rendkívüli helytállásáért a belügyminiszter
javaslatára a Büntetés-végrehajtási Szervezetnek miniszterelnöki elismerő oklevelet adományozok.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2014. (I. 20.) KIM rendelete a 2014. április 6. napjára kitűzött országgyűlési képviselő-választás eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346.  § c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  §
f ) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Alapvető szabályok 1. § A külképviseleti megfigyelőt, a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a  továbbiakban: Ve.)
245.  § (2)  bekezdése szerinti megfigyelőt, valamint a  Ve. 281.  § (3)  bekezdése szerinti megfigyelőt legkésőbb
2014. március 27-én 16.00 óráig kell bejelenteni a  Nemzeti Választási Bizottságnál. [Ve. 5.  § (3)  bekezdés, 245.  §
(3) bekezdés, 281. § (3) bekezdés]
2. § A nemzetközi megfigyelő személyes adatait a  nemzetközi megfigyelők nyilvántartásából 2014. július 7-én kell
törölni. [Ve. 4. § (4) bekezdés]
2. A választási bizottságok 3. § (1) Az országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottság három tagját és legalább két póttagot az országgyűlési
egyéni választókerület székhelye szerinti település képviselő-testülete legkésőbb 2014. február 23-án 16.00 óráig
választja meg. [Ve. 22. §]
(2) A szavazatszámláló bizottság három tagját és szükséges számban póttagokat a települési önkormányzat képviselőtestülete legkésőbb 2014. március 17-én 16.00 óráig választja meg. [Ve. 24. § (1) bekezdés]
4. § A választási bizottság megbízott tagját legkésőbb 2014. március 21-én 16.00 óráig lehet bejelenteni. [Ve. 30.  §
(2) bekezdés]
5. § (1) A  szavazatszámláló bizottság, valamint az  egy szavazókörrel rendelkező településen a  helyi választási bizottság
tagjai 2014. április 7-én mentesülnek a jogszabályban előírt munkavégzési kötelezettség alól. [Ve. 15. § (1) bekezdés]
(2) A munkáltató a választási szerv (1) bekezdés szerinti tagját megillető bér és járulékai megtérítését 2014. április 7-től
2014. április 11-én 16.00 óráig igényelheti a helyi választási irodától. [Ve. 15. § (2) bekezdés]
3. A szavazókörök 6. § 2014. április 6-ig nem lehet szavazókör határát és sorszámát, továbbá település határát és elnevezését, utcanevet,
házszámot és – ha az  érintett ingatlan lakcímnyilvántartás szerinti címe annak helyrajzi száma – helyrajzi számot
megváltoztatni. [Ve. 79. § (2) bekezdés]
4. A központi névjegyzék 7. § A magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár az  országgyűlési képviselők 2014. évi általános
választásán való részvétele érdekében névjegyzékbe vételét, illetve a  névjegyzékben szereplő adatainak
módosítását 2014. március 22-én 16.00 óráig kérheti. [Ve. 84. § (1) bekezdés]
5. A szavazóköri névjegyzék 8. § (1) Azt a választópolgárt, aki legkésőbb 2014. február 7-én a szavazóköri névjegyzékben szerepel, a Nemzeti Választási
Iroda értesítő megküldésével tájékoztatja a szavazóköri névjegyzékbe vételéről. [Ve. 115. § (1) bekezdés]
(2) Az  értesítőt a  választópolgár értesítési címére, ennek hiányában lakcímére 2014. február 17-ig kell megküldeni.
[Ve. 115. § (2) bekezdés]
9. § A helyi választási iroda értesítő átadásával vagy megküldésével tájékoztatja a  szavazóköri névjegyzékbe történt
felvételéről azt a  választópolgárt, aki 2014. február 7-ét követően kerül a  település szavazóköri névjegyzékébe.
[Ve. 116. § (1) bekezdés]
10. § Az értesítő, valamint a  szavazóköri névjegyzék tartalmazza a  választópolgár nemzetiségének megjelölését,
ha a  választópolgár legkésőbb 2014. március 21-én 16.00 óráig benyújtott kérelme alapján az  országgyűlési
képviselők választásának névjegyzékére is kiterjedő hatállyal szerepel nemzetiségi választópolgárként a  központi
névjegyzékben. [Ve. 248. §]
11. § (1) Az átjelentkezésre irányuló kérelemnek legkésőbb 2014. április 4-én 16.00 óráig kell megérkeznie a helyi választási
irodához. [Ve. 250. § (2) bekezdés]
(2) Az  átjelentkező választópolgár 2014. április 4-én 16.00 óráig módosíthatja vagy visszavonhatja átjelentkezési
kérelmét. [Ve. 250. § (5) bekezdés]
12. § A választópolgár mozgóurna iránti kérelmének
a) legkésőbb 2014. április 4-én 16.00 óráig kell megérkeznie ahhoz a  helyi választási irodához, amelynek
szavazóköri névjegyzékében szerepel vagy
b) 2014. április 6-án, legkésőbb 15.00 óráig kell megérkeznie a  szavazatszámláló bizottsághoz. [Ve. 103.  §
(2) bekezdés] 13. § A mozgóurna iránti kérelmet a helyi választási iroda legkésőbb 2014. április 4-én bírálja el. [Ve. 113. § (2) bekezdés]
14. § (1) A  2014. április 4-én 16.00 óráig bekövetkező változások átvezetését követően a  Nemzeti Választási Iroda
a szavazóköri névjegyzéket és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét lezárja. [Ve. 106. § (1) bekezdés]
(2) A helyi választási iroda – vagy megbízása alapján a  területi választási iroda – a  lezárt szavazóköri névjegyzéket és
a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét legkésőbb 2014. április 5-én kinyomtatja. [Ve. 106. § (2) bekezdés]
15. § A Nemzeti Választási Iroda a  választáson szavazati joggal rendelkező választópolgárok központi névjegyzékben
nyilvántartott adatait 2014. április 22-ig teszi hozzáférhetővé a helyi választási iroda számára. [Ve. 11. § (2) bekezdés,
101. §]
16. § (1) A  kinyomtatott szavazóköri névjegyzéket és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok kinyomtatott jegyzékét
2014. július 7-én kell megsemmisíteni. [Ve. 109. § (1) bekezdés]
(2) A szavazóköri névjegyzéknek és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének az adatait 2014. július 7-én kell
törölni. [Ve. 109. § (2) bekezdés]
6. A külképviseleti névjegyzék 17. § (1) A  2014. március 21-ét követő lakcímváltozást a  külképviseleti névjegyzéken nem kell átvezetni. [Ve. 262.  §
(2) bekezdés]
(2) A külképviseleti névjegyzékbe való felvételre irányuló kérelemnek legkésőbb 2014. március 29-én 16.00 óráig kell
megérkeznie. [Ve. 259. § (2) bekezdés]
(3) A  külképviseleti névjegyzékbe felvett választópolgár legkésőbb 2014. március 29-én 16.00 óráig módosíthatja
a Ve. 259. § (3) bekezdés b) pontja szerinti adatot. [Ve. 261. § (1) bekezdés]
(4) A  külképviseleti névjegyzékbe felvett választópolgár legkésőbb 2014. március 29-én 16.00 óráig kérheti törlését
a külképviseleti névjegyzékből. [Ve. 261. § (2) bekezdés]
(5) A külképviseleti névjegyzék adatait 2014. július 7-én kell törölni. [Ve. 264. §]
7. A levélben szavazók névjegyzéke 18. § A Nemzeti Választási Iroda a  levélben szavazók névjegyzékébe azt a  magyarországi lakcímmel nem rendelkező
választópolgárt veszi fel, aki a  legkésőbb 2014. március 22-én 16.00 óráig benyújtott kérelme alapján szerepel
a központi névjegyzékben. [Ve. 266. § (2) bekezdés]
19. § A Nemzeti Választási Iroda a  levélben szavazók névjegyzékének azon választópolgárokat tartalmazó részét,
akik a  szavazási levélcsomag személyes átvételét kérték, 2014. március 22-ig teszi hozzáférhetővé, illetve – a  Ve.
263. §-ában foglalt rendelkezés alkalmazásával – továbbítja az illetékes választási iroda részére. [Ve. 267/A. §]
20. § A levélben szavazók névjegyzékéből a Ve. 267. § a) pontja alapján törölni kell azt a választópolgárt, aki legkésőbb
2014. március 30-án magyarországi lakcímet létesített. [Ve. 267. § a) pont]
21. § A levélben szavazók névjegyzékének adatait 2014. július 7-én kell törölni. [Ve. 268. §]
8. A jelöltállítás 22. § A választási iroda az  igénylését követően haladéktalanul, de legkorábban 2014. február 17-én adja át az  igénylő
részére az általa igényelt mennyiségű ajánlóívet. [Ve. 121. § (2) bekezdés]
23. § (1) A  névjegyzékben a  nemzetiség választópolgáraként szereplő választópolgárok számának megállapításakor
a  nemzetiségi választópolgárként 2014. február 17-én a  központi névjegyzékben az  országgyűlési képviselők
választására is kiterjedő hatállyal nemzetiségi választópolgárként szereplő választópolgárokat kell figyelembe venni.
[Ve. 255. § (2) bekezdés]
(2) A  nemzetiség választópolgáraként a  Ve. 255.  § (3)  bekezdése szerinti adatátadást követően névjegyzékbe
vett választópolgárok adatait tartalmazó kiegészítő adatszolgáltatást az  országos nemzetiségi önkormányzat
2014. március 2-án 16.00 óráig igényelheti. [Ve. 255. § (3) bekezdés]
24. § Az egyéni választókerületi jelöltet legkésőbb 2014. március 3-án 16.00 óráig kell bejelenteni. [Ve. 252.  §
(1) bekezdés]
25. § Az országos listát legkésőbb 2014. március 4-én 16.00 óráig kell bejelenteni. [Ve. 253. § (1) bekezdés]
26. § A jelölő szervezet a listát, illetve a listán szereplő jelölt jelölését legkésőbb 2014. március 4-én 16.00 óráig vonhatja
vissza. [Ve. 130. § (3) bekezdés]
27. § Az ajánlóíveket az illetékes választási iroda 2014. július 7-én megsemmisíti. [Ve. 128. §]
9. A választási kampány 28. § A választási kampányidőszak 2014. február 15-től 2014. április 6-án 19.00 óráig tart. [Ve. 139. §]
29. § (1) Ha sajtótermék politikai hirdetést kíván közölni, hirdetési szolgáltatásainak árjegyzékét 2014. január 24-én
16.00 óráig juttatja el az Állami Számvevőszékhez. [Ve. 148. § (2) bekezdés]
(2) A  politikai hirdetést közzétevő sajtótermék az  Állami Számvevőszéket 2014. április 22-én 16.00 óráig tájékoztatja
a közzétett politikai hirdetésekről. [Ve. 11. § (2) bekezdés, 148. § (4) bekezdés]
30. § A Ve. 147/A–147/E.  § szabályozása alá nem tartozó, országosan elérhető lineáris médiaszolgáltatást nyújtó
médiaszolgáltató legkésőbb 2014. február 15-én 16.00 óráig közli a Nemzeti Választási Bizottsággal, ha biztosítani
kívánja politikai reklám közzétételének lehetőségét. [Ve. 147/F. § (1) bekezdés]
31. § A szavazóhelyiséget magában foglaló épületnek a  szavazóhelyiség megközelítését szolgáló bejáratától számított
150 méteres távolságon belül – közterületen – választási kampánytevékenység 2014. április 6-án nem folytatható.
[Ve. 143. §]
32. § 2014. április 6-án választási gyűlés nem tartható. [Ve. 145. § (1) bekezdés]
33. § 2014. április 6-án politikai reklámot nem lehet közzétenni. [Ve. 147. § (4a) bekezdés]
34. § A közvélemény-kutatást végző személy abba az épületbe, amelyben a szavazóhelyiség van, 2014. április 6-án nem
léphet be. [Ve. 150. §]
35. § (1) A Ve. 153. §-a szerinti adatszolgáltatás adatait a Ve. 132. §-a szerint nyilvántartásba vett jelöltnek és listát állító jelölő
szervezetnek legkésőbb 2014. április 6-án 16.00 óráig kell megsemmisítenie, és az  erről készült jegyzőkönyvet
három napon belül, 2014. április 6-án történő megsemmisítés esetén 2014. április 9-én 16.00 óráig át kell adnia
az adatszolgáltatást teljesítő választási irodának. [Ve. 155. § (2) bekezdés]
(2) A  Ve. 255.  § (3)  bekezdése szerinti adatszolgáltatás adatait a  jelölő szervezetként jogerősen nyilvántartásba vett
országos nemzetiségi önkormányzatnak legkésőbb 2014. április 6-án 16.00 óráig kell megsemmisítenie, és az erről
készült jegyzőkönyvet három napon belül, 2014. április 6-án történő megsemmisítés esetén 2014. április 9-én
16.00 óráig át kell adnia a Nemzeti Választási Irodának. [Ve. 155. § (2) bekezdés, 255. § (4) bekezdés]
36. § A plakátot az, aki elhelyezte vagy akinek érdekében elhelyezték, 2014. május 6-án 16.00 óráig köteles eltávolítani.
[Ve. 144. § (7) bekezdés]
10. A szavazás előkészítése 37. § (1) Az országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottság a bejelentett jelöltek – annak a jelöltnek a kivételével,
amelynek nyilvántartásba vételét jogerősen elutasították – sorrendjének sorsolását 2014. március 3-án, 16.00 óra
után végzi el. [Ve. 160. § (2) bekezdés]
(2) A  Nemzeti Választási Bizottság a  bejelentett listák – annak a  listának a  kivételével, amelynek nyilvántartásba
vételét jogerősen elutasították – sorrendjének sorsolását 2014. március 4-én, 16.00 óra után végzi el. [Ve. 160.  §
(2) bekezdés]
38. § Az a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár, aki a Ve. 92. § (1) bekezdés bb) pontja szerint 2014.
március 22-én 16.00 óráig a  szavazási levélcsomag személyes átvételét kérte, 2014. március 22-től, legkésőbb
2014. április 4-én – minden munkanapon 9.00 és 16.00 óra között – veheti át a szavazási levélcsomagot a Ve. 277. §
(2) bekezdése szerint. [Ve. 277. § (2) bekezdés]
39. § (1) A  helyi választási iroda a  szavazóköri névjegyzéket, a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét,
a  szavazólapokat és a  szavazáshoz szükséges egyéb kellékeket 2014. április 5-én adja át a  szavazatszámláló
bizottság elnökének. [Ve. 164. § (1) bekezdés]
(2) Az iratok és kellékek őrzését 2014. április 6-ig a helyi választási iroda biztosítja. [Ve. 164. § (2) bekezdés]
11. A szavazás 40. § (1) A  levélben szavazók névjegyzékében szereplő, magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár
a szavazatát tartalmazó válaszborítékot
a) a Nemzeti Választási Irodába juttathatja el úgy, hogy 2014. április 5-én 24.00 óráig megérkezzen,
b) 2014. március 22-től minden munkanapon 9.00 és 16.00 óra között, valamint a külképviseleti szavazás ideje
alatt eljuttathatja bármely külképviseleti választási irodába, vagy
c) 2014. április 6-án 6.00 órától 19.00 óráig eljuttathatja bármely országgyűlési egyéni választókerületi választási
irodába. [Ve. 279. § (2) bekezdés]
 (2) A  postai szolgáltató a  legkésőbb 2014. április 3-án belföldön felvett vagy átvett válaszborítékot 2014. április 5-én
24.00 óráig kézbesíti a választási iroda részére. [Ve. 280. § (2) bekezdés]
41. § A szavazási iratok ellenőrzését a Nemzeti Választási Iroda legkorábban 2014. március 31-én kezdheti meg. [Ve. 288. §
(2) bekezdés]
42. § A szavazóhelyiségben szavazni 2014. április 6-án 6.00 órától 19.00 óráig lehet. [Ve. 169. §]
43. § A külképviseleten 2014. április 6-án, helyi idő szerint 6.00 és 19.00 óra között lehet szavazni. Azokon
a külképviseleteken, ahol az időeltolódás a közép-európai időhöz képest -1 vagy -2 óra, a helyi idő szerinti 6.00 óra
és a közép-európai idő szerinti 19.00 óra között lehet szavazni. Az amerikai kontinensen létesített külképviseleteken
2014. április 5-én, helyi idő szerint 6.00 és 19.00 óra között lehet szavazni. [Ve. 269. § (2) bekezdés]
44. § (1) A helyi választási iroda a Ve. 282. § (1) bekezdése szerinti szállítóborítékot az országgyűlési egyéni választókerületi
választási irodának 2014. április 7-én adja át. [Ve. 282. § (2) bekezdés]
(2) Az  országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda 2014. április 7-én a  Nemzeti Választási Irodához szállítja
a Ve. 283. § (1) bekezdése szerinti szállítóborítékokat, valamint a helyi választási irodáktól átvett szállítóborítékokat.
[Ve. 283. § (2) bekezdés]
(3) A  külképviseleti választási iroda a  külképviseleten leadott szavazatokat tartalmazó lezárt urnát, valamint
a külképviseleten levélben leadott szavazatokat tartalmazó válaszborítékokat 2014. április 10-én 24.00 óráig szállítja
a Nemzeti Választási Irodához. [Ve. 284. §]
(4) A  Nemzeti Választási Iroda valamennyi urna beérkezését követően, de legkésőbb 2014. április 11-én bontja fel
a külképviseleteken leadott szavazatokat tartalmazó urnákat. [Ve. 285. § (1) bekezdés]
(5) Ha az urna határidőn túl vagy nem a Ve. 273. §-ában meghatározott módon lezárt állapotban érkezik meg a Nemzeti
Választási Irodához, vagy az urnában nem található az ellenőrző lap, az urnát – tartalmával együtt – 2014. július 7-én
kell megsemmisíteni. [Ve. 285. § (2) bekezdés]
12. Az eredmény megállapítása 45. § (1) Az  országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottság 2014. március 29-ig jelöli ki a  külképviseleteken
leadott szavazatok, az átjelentkezéssel szavazó választópolgárok által leadott szavazatok megszámlálására illetékes
szavazatszámláló bizottságot. [Ve. 292. § (1) bekezdés]
(2) Az  országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda vezetője legkésőbb 2014. április 12-én adja át az  urnát
és a  Ve. 287.  § (1)  bekezdése szerinti csomagot az  (1)  bekezdés szerinti szavazatszámláló bizottság elnökének.
[Ve. 292. § (3) bekezdés]
(3) Az országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottság legkésőbb 2014. április 12-én állapítja meg a választás
egyéni választókerületi eredményét. [Ve. 294. § (2) bekezdés]
46. § A magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgárok levélben leadott szavazatainak megszámlálását
2014. április 6-án 19.00 órát megelőzően nem lehet megkezdeni. [Ve. 293. § (1) bekezdés]
47. § A jegyzőkönyv egy példánya az  illetékes választási irodában 2014. április 9-én 16.00 óráig tekinthető meg.
[Ve. 204. §]
48. § A Nemzeti Választási Bizottság legkésőbb 2014. április 25-én állapítja meg a választás országos listás eredményét.
[Ve. 296. § (2) bekezdés]
49. § (1) A szavazólapokat – ha a választás eredményével összefüggő büntetőeljárás nincsen folyamatban – a helyi választási
irodában 2014. július 5-ig kell megőrizni. [Ve. 205. § (1) bekezdés]
(2) A  választási iratokat – a  jegyzőkönyvek kivételével – 2014. július 7-én kell megsemmisíteni. A  jegyzőkönyvek első
példányát a Magyar Nemzeti Levéltárnak 2014. július 5-ét követően kell átadni. [Ve. 205. § (2) bekezdés]
13. Záró rendelkezések 50. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
475/2010. (VIII. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. július 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-795-0143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. július 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Ügyfélkapun keresztül természetes személyek ügyvéd közreműködése nélkül intézhessék
cégügyeiket?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadvány nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, mely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés azért nem felel meg az Nsztv.-ben foglalt egyértelműség
követelményének, mert sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára nem egyértelmű mit ért a kezdeményező
„cégügyek” alatt. Nem határozható meg a kérdésből, hogy „cégügynek” minősül-e minden tevékenység amelyet a cég
végez (pl. akár árubeszerzés, értékesítés, marketing), vagy kizárólag – a kérdésben nem meghatározott – bizonyos
joghatást kiváltó cselekmények tartoznak a „cégügy” fogalmi körébe.
A kérdés továbbá abban a tekintetben is félrevezeti a választópolgárt, hogy azt a látszatot kelti, mintha az Ügyfélkapu
szolgáltatásán keresztül magánszemélyek egymás között bonyolíthatnának le bizonyos jogi aktusokat. Ezzel szemben
az Ügyfélkapu szolgáltatáson keresztül magánszemélyek egyes állami szervek által nyújtott szolgáltatásokat érhetnek
el elektronikus úton.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
342/2009. (XII. 30.) Korm. rendelete a Belső Piaci Információs Rendszer hazai működésének és az abban való részvételnek a szabályairól.
A Kormány a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 53. §
e) és f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva,
a következőket rendeli el: 1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet határozza meg a Belső Piaci Információs Rendszernek (a továbbiakban: IMI-rendszer) a 2006/123/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtására szolgáló modulja hazai működésének és az abban való részvételnek,
továbbá a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi
LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.) 32. §-a szerinti központi kapcsolattartón keresztül történő adatszolgáltatás
iránti megkeresések és adatszolgáltatás részletes szabályait. (2) Ha az IMI-rendszer az IMI-koordinátor vagy az IMI-hatóság jogosultságainak meghatározása tekintetében választási
lehetőséget biztosít, a jogosultságok beállítására az e rendeletben meghatározott szabályokat alkalmazni kell.
(3) Ha az IMI-koordinátor IMI-hatóságként is eljárhat, ez utóbbi eljárására az IMI-hatóságra vonatkozóan előírt
rendelkezéseket kell alkalmazni. 2. § (1) Az IMI-koordinátorok és az IMI-hatóságok a közvetlenül az IMI-rendszerben való részvétellel és az IMI-rendszer
használatával összefüggő ügyekben egymással elektronikus úton, az IMI-rendszeren belül vagy – ha az IMI-rendszeren
belül erre nincs mód – erre a célra rendszeresített elektronikus levélcímen keresztül tartanak kapcsolatot.
(2) A központi kapcsolattartó az őt megkereső, illetve részére adatot szolgáltató hatóságokkal és egyéb szervekkel
elektronikus úton, az erre a célra rendszeresített elektronikus levélcímen keresztül tart kapcsolatot.
3. § E rendelet alkalmazásában a) IMI-hatóság: a Szolgtv. hatálya alá tartozó szolgáltatási tevékenység tekintetében a szolgáltatás felügyeletét
ellátó hatóság és annak felügyeleti szerve, továbbá az állami adóhatóság, a Pénzügyi Szervezetek Állami
Felügyelete, a céginformációs és az elektronikus cégeljárásban közreműködő szolgálat, valamint az egyéni
vállalkozói tevékenységgel kapcsolatos ügyekben országos illetékességgel eljáró hatóság és az egyéni
vállalkozók nyilvántartását vezető szerv, b) koordinált IMI-hatóság: azon IMI-hatóságok, amelyek tekintetében az IMI-koordinátor megkereséskoordinátori
vagy riasztáskoordinátori jogosultsággal rendelkezik, c) riasztás: a Szolgtv. 47. §-a szerinti értesítés.
2. IMI-koordinátorok kijelölése 4. § A Kormány a Szolgtv. 40. §-a szerinti IMI-koordinátorként
a) mint nemzeti IMI-koordinátor az európai integrációs ügyekért felelős minisztert,
b) mint jogterületi IMI-koordinátor az európai integrációs ügyekért felelős minisztert,
c) mint delegált IMI-koordinátor az irányításuk és felügyeletük alá tartozó IMI-hatóságok, a törvényességi
felügyeletük alá tartozó, szolgáltatás felügyeletét ellátó köztestületek, továbbá a jogszabály-előkészítési
feladatkörükbe tartozó hatósági eljárásokban eljáró, szolgáltatás felügyeletét ellátó egyéb hatóságok vagy
szervek tekintetében a minisztereket jelöli ki. 3. A nemzeti IMI-koordinátor
5. § A nemzeti IMI-koordinátor a) gondoskodik az IMI-rendszerben a rá mint nemzeti IMI-koordinátorra és a felhasználóira vonatkozóan regisztrált
adatok naprakészen tartásáról, ellenőrzi az IMI-rendszer alkalmazását a szervezetén belül,
b) folyamatosan figyelemmel kíséri az IMI-rendszer megfelelő működését és ezzel összefüggésben kapcsolatot tart
az Európai Bizottsággal, c) javaslatot tesz a delegált IMI-koordinátornak az IMI-rendszerbe még nem regisztrált IMI-hatóság regisztrálására,
d) figyelemmel kíséri az IMI-rendszerben az IMI-hatóságok regisztrációját, továbbá a más EGT-államból érkező
megkeresések, valamint az IMI-hatóságok által más EGT-államokba küldött megkeresések teljesítését, és – ha
szükséges – a megkeresések megfelelő teljesítése érdekében kezdeményezi a hatáskörrel rendelkező
IMI-koordinátornál vagy más EGT-állam nemzeti IMI-koordinátoránál a szükséges intézkedések megtételét,
továbbá e) az IMI-rendszer megfelelő alkalmazásához szükséges felhasználói ismeretek elsajátítása és naprakészen tartása
érdekében koordinálja a delegált IMI-koordinátorok és az IMI-hatóságok felhasználóinak rendszeres képzését.
4. A jogterületi IMI-koordinátor 6. § A jogterületi IMI-koordinátor
a) gondoskodik az IMI-rendszerben a rá mint jogterületi IMI-koordinátorra és a felhasználóira vonatkozóan
regisztrált adatok naprakészen tartásáról, ellenőrzi az IMI-rendszer alkalmazását a szervezetén belül,
b) felügyeli az IMI-rendszerben az IMI-hatóságok regisztrációját és annak tartalmát,
c) figyelemmel kíséri az IMI-rendszerben a más EGT-államból érkező megkeresések, valamint az IMI-hatóságok által
más EGT-államokba küldött megkeresések határidőben való teljesítését, és – ha szükséges – a megkeresések
megfelelő teljesítése érdekében kezdeményezi a hatáskörrel rendelkező IMI-koordinátornál vagy az IMI-hatóság
felügyeleti szervénél, illetve a más EGT-állam jogterületi IMI-koordinátoránál a szükséges intézkedések
megtételét, d) tájékoztatja az Európai Bizottságot a Szolgtv. 42. § (4) bekezdése szerinti nyilvántartások köréről, általános
tartalmáról és elektronikus elérhetőségéről és a nyilvántartásokra vonatkozó ezen adatokban bekövetkező
változásokról, e) ellátja a regisztrálással és a riasztási mechanizmussal összefüggő, e rendeletben meghatározott feladatokat,
továbbá f) az IMI-rendszer megfelelő alkalmazásához szükséges ismeretek elsajátítása és naprakészen tartása érdekében
gondoskodik a delegált IMI-koordinátorok felhasználóinak rendszeres képzéséről, és segítséget nyújt
az IMI-hatóságok felhasználóinak képzéséhez. 5. A delegált IMI-koordinátor
7. § A delegált IMI-koordinátor a) gondoskodik az IMI-rendszerben a rá mint delegált IMI-koordinátorra és a felhasználóira vonatkozóan regisztrált
adatok naprakészen tartásáról, ellenőrzi az IMI-rendszer alkalmazását a szervezetén belül,
b) felügyeli az általa koordinált IMI-hatóságokhoz más EGT-államból érkező megkeresések határidőben való
teljesítését, és szükség esetén a megkeresések megfelelő teljesítése érdekében – ha felügyeleti eljárás keretében
arra maga nem jogosult – kezdeményezi az IMI-hatóság felügyeleti szervénél a megfelelő intézkedések
megtételét, c) az e rendeletben meghatározott esetekben jóváhagyja az általa koordinált IMI-hatóság megkeresését vagy
megkeresésre adott válaszát, illetve közvetít a más EGT-állam illetékes hatósága és a koordinált IMI-hatóság
között egy adott megkeresés teljesítésével összefüggésben felmerülő vitában,
d) ellátja a regisztrálással és a riasztási mechanizmussal összefüggő, e rendeletben meghatározott feladatokat,
továbbá e) az IMI-rendszer megfelelő alkalmazásához szükséges ismeretek elsajátítása és naprakészen tartása érdekében
gondoskodik az általa koordinált IMI-hatóságok felhasználóinak rendszeres képzéséről.
6. Az IMI-hatóság 8. § Az IMI-hatóság – az IMI-rendszerben a megkeresések intézésén túl –
a) gondoskodik az IMI-rendszerben a rá mint IMI-hatóságra és a felhasználóira vonatkozóan regisztrált adatok
naprakészen tartásáról, ellenőrzi az IMI-rendszer alkalmazását a szervezetén belül,
b) együttműködik az IMI-koordinátorokkal az IMI-rendszer megfelelő működése érdekében, ennek keretében
részükre az IMI-rendszer alkalmazásáról – az általuk igényeltek szerint, a szükséges körben – adatot szolgáltat, és
jelez bármilyen az IMI-rendszer alkalmazásával összefüggésben felmerült problémát, továbbá
c) tájékoztatja – a hozzárendelt delegált IMI-koordinátora útján – a jogterületi IMI-koordinátort az általa vezetett,
a Szolgtv. 42. § (4) bekezdése szerinti nyilvántartások köréről, általános tartalmáról és elektronikus
elérhetőségéről, valamint a nyilvántartásokra vonatkozó ezen adatokban bekövetkező változásokról.
7. Kapcsolt IMI-hatóság 9. § (1) Az IMI-hatóság az IMI-rendszerben IMI-hatóságként regisztrált felügyeleti szervét az IMI-rendszerben kapcsolt
IMI-hatóságaként rögzíti. (2) A kapcsolt IMI-hatóságot az IMI-hatóságot regisztráló IMI-koordinátor is hozzákapcsolhatja az IMI-hatósághoz.
(3) Az IMI-hatóság kapcsolt IMI-hatóságának – ha a kapcsolt IMI-hatóság azt kéri – az IMI-rendszerben hozzáférést enged
az általa küldött és fogadott megkeresések részletes adataihoz.
8. Az IMI-koordinátorok és az IMI-hatóságok regisztrációja 10. § (1) A jogterületi IMI-koordinátort az IMI-rendszerben a nemzeti IMI-koordinátor, a delegált IMI-koordinátort a jogterületi
IMI-koordinátor regisztrálja. (2) Az IMI-hatóságot az IMI-rendszerben – az (5) bekezdésben meghatározott eset kivételével – hivatalból vagy
az IMI-hatóság kérelme alapján az a delegált IMI-koordinátor regisztrálja,
a) amelynek az IMI-hatóság az irányítása és felügyelete alá tartozik,
b) amelynek a köztestület esetében a törvényességi felügyelete alá tartozik, vagy
c) – az a) és b) pont hatálya alá nem tartozó esetben – amelynek az adott szerv eljárása a jogszabály-előkészítési
feladatkörébe tartozik. (3) Az IMI-hatóság regisztrációját a jogterületi IMI-koordinátornak jóvá kell hagynia.
(4) Ha a jogterületi IMI-koordinátor feladatai ellátása során azt észleli, hogy az IMI-rendszeren keresztül
a) olyan megkeresés érkezett, amelynek a megválaszolására, vagy
b) olyan riasztás érkezett, amelynek tekintetében az eljárásra
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező IMI-hatóság még nincsen az IMI-rendszerben regisztrálva, haladéktalanul
felhívja az adott IMI-hatóság delegált IMI-koordinátorát az IMI-hatóság regisztrálására.
(5) Ha a hatáskörrel rendelkező delegált IMI-koordinátor a felhívástól számított 3 munkanapon belül az IMI-hatóságot
nem regisztrálja, a jogterületi IMI-koordinátor maga is regisztrálhatja az IMI-hatóságot, úgy, hogy a regisztrálást
követően regisztrációt úgy módosítja, hogy az IMI-rendszerben a hatóságot regisztráló IMI-koordinátori
jogosultságokat a továbbiakban a hatáskörrel rendelkező delegált IMI-koordinátor gyakorolja.
(6) Az IMI-hatóság az IMI-koordinátor felhívására köteles a regisztráláshoz szükséges adatokat – ha a felhívásra
az IMI-rendszeren keresztül kerül sor, az adatoknak az IMI-rendszerben való rögzítése útján – rendelkezésre bocsátani.
11. § Az IMI-hatóságot regisztráló IMI-koordinátor hivatalból vagy az érintett másik IMI-koordinátor kérése alapján
az IMI-hatósághoz az IMI-rendszerben hozzákapcsolja az adott hatóság tekintetében megkereséskoordinátori és
riasztáskoordinátori jogosultsággal rendelkező más IMI-koordinátort vagy IMI-koordinátorokat. 9. IMI-koordinátori jogosultságok
12. § (1) Az IMI-rendszerben valamennyi IMI-koordinátor jogosult az általa koordinált IMI-hatóságok által küldött és fogadott
megkeresések figyelemmel kísérésére és áttekintő adatainak megismerésére. (2) Az IMI-rendszerben az IMI-koordinátorok a következő további jogosultságokkal rendelkezhetnek:
a) regisztrálói jogosultság, b) megkereséskoordinátori jogosultság és c) riasztáskoordinátori jogosultság.
13. § (1) A regisztrálói jogosultság a) az IMI-rendszerben az IMI-koordinátor vagy IMI-hatóság regisztrációjához megkövetelt alapadatok és beállítások
rögzítésére, b) az IMI-koordinátor vagy IMI-hatóság elsőként – legalább helyi adatkezelői jogosultsággal – kijelölt
felhasználójának regisztrációjára, c) a regisztrált IMI-hatósághoz megkereséskoordinátori és riasztáskoordinátori jogosultsággal rendelkező
IMI-koordinátor hozzákapcsolására, d) a regisztrált IMI-hatósághoz kapcsolt IMI-hatóság hozzákapcsolására, valamint
e) az a)–d) pont szerinti adatok és beállítások módosítására, és a regisztráció törlésére
terjed ki. (2) A delegált IMI-koordinátor rendelkezik regisztrálói jogosultsággal a 10. § (2) bekezdésében meghatározott hatóságok
vonatkozásában. (3) A jogterületi IMI-koordinátor rendelkezik regisztrálói jogosultsággal a delegált IMI-koordinátorok és – 10. §
(4) bekezdése szerinti esetben, az első alkalommal – az IMI-hatóságok vonatkozásában.
(4) Egy IMI-hatóság tekintetében csak egy delegált IMI-koordinátor rendelkezhet regisztrálói jogosultsággal.
14. § (1) A megkereséskoordinátori jogosultság a) a koordinált IMI-hatóságok vonatkozásában engedélyező-véleményezői jogkör gyakorlásának lehetőségére,
b) a koordinált IMI-hatósághoz más EGT-államból érkező megkeresés visszautasítására, valamint
c) engedélyező-véleményezői jogkör gyakorlása esetén vagy egyéb esetben akkor, ha azt az IMI-hatóság
az IMI-rendszerben lehetővé tette, a koordinált IMI-hatóság által küldött és fogadott megkeresések részletes
adatainak megismerésére terjed ki. (2) Az engedélyező-véleményezői jogkör
a) a koordinált IMI-hatóság megkeresésének vagy megkeresésre adott válaszának jóváhagyására (a továbbiakban:
engedélyező jogkör) vagy b) a más EGT-állam illetékes hatósága és a koordinált IMI-hatóság között felmerülő, egy adott megkeresés
teljesítésével összefüggő vitás kérdésben a vita rendezése érdekében való közvetítésére (a továbbiakban:
véleményező jogkör), továbbá c) az a) és b) pontban foglalt jogkör gyakorlásával összefüggésben az IMI-koordinátor által koordinált IMI-hatóság
által küldött és fogadott megkeresések részletes adatainak megismerésére
terjed ki. (3) A delegált IMI-koordinátor megkereséskoordinátori jogosultsággal rendelkezik az IMI-hatóságnak
a jogszabály-előkészítési feladatkörébe tartozó szolgáltatási tevékenységgel összefüggő eljárásai tekintetében,
függetlenül attól, hogy az adott IMI-hatóság tekintetében rendelkezik-e regisztrálói jogosultsággal.
A megkereséskoordinátori jogosultsággal rendelkező delegált IMI-koordinátor – e ténynek az IMI-rendszerben való
rögzítésével – jogszabályban biztosított feladat- és hatásköreivel összhangban meghatározza, hogy kíván-e az általa
koordinált IMI-hatóságok tekintetében a) engedélyező jogkört vagy b) véleményező jogkört
gyakorolni. (4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben az IMI-koordinátor azt is meghatározza, hogy mely IMI-hatóságok
tekintetében gyakorolja engedélyező jogkörét, és ezt a tényt rögzíti az adott IMI-hatóság beállításainak
az IMI-rendszerben beállítások között, vagy – ha az eltérő – erről tájékoztatja az adott IMI-hatóság regisztrálására
jogosult delegált IMI-koordinátort. (5) Az engedélyező jogkör alá tartozó IMI-hatóság csak a delegált IMI-koordinátor jóváhagyásával küldhet vagy teljesíthet
megkeresést az IMI-rendszeren keresztül. A (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben az IMI-hatóság a más EGT-állam
illetékes hatóságával a megkeresések teljesítésével összefüggésben kialakult vitában csak a delegált
IMI-koordinátoron keresztül járhat el. (6) A megkereséskoordinátori jogosultsággal rendelkező delegált IMI-koordinátor egy más EGT-államból érkező
megkeresést akkor utasíthat vissza, ha a megkeresés megválaszolására magyar hatóságnak nincsen joghatósága,
nincs olyan hatóság, amely a megkeresés megválaszolására hatáskörrel rendelkezne, vagy a megkeresés
megtagadásának van helye. A megkeresés visszautasítását indokolni kell.
15. § (1) A riasztáskoordinátori jogosultság a) a más EGT-államból beérkező riasztások fogadására, valamint az IMI-koordinátoroknak és IMI-hatóságoknak való
továbbítására, b) a koordinált IMI-hatóságok által kezdeményezett riasztások és a riasztáslezárási javaslatok jóváhagyására és a más
EGT-államoknak való továbbítására, c) a más EGT-államból beérkező riasztáslezárási javaslatokkal összefüggésben a koordinált IMI-hatóságok által
kezdeményezett kifogások jóváhagyására és a más EGT-államoknak való továbbítására, továbbá
d) az a)–c) pontban foglalt jogosultságok gyakorlásával összefüggésben a riasztások részletes adatainak
megismerésére terjed ki. (2) A delegált IMI-koordinátor riasztáskoordinátori jogosultsággal rendelkezik – az (1) bekezdés a) pontja szerinti
jogosultság kivételével – az IMI-hatóságnak a jogszabály-előkészítési feladatkörébe tartozó szolgáltatási
tevékenységgel összefüggő eljárásai tekintetében, függetlenül attól, hogy az adott IMI-hatóság tekintetében
rendelkezik-e regisztrálói jogosultsággal. (3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti riasztáskoordinátori jogosultsággal a delegált IMI-koordinátor rendelkezik.
10. Az IMI-rendszer felhasználói 16. § (1) Az IMI-koordinátor és az IMI-rendszerben regisztrált IMI-hatóság kijelöli a szervezetén belül az IMI-rendszer
használatára jogosult személyt vagy személyeket (a továbbiakban: felhasználó), meghatározva az egyes felhasználók
felhasználói jogosultságát és – az első felhasználó kivételével – regisztrálja a felhasználókat.
(2) Ugyanazon személy csak egy IMI-koordinátor vagy IMI-hatóság felhasználójaként jelölhető ki.
11. Felhasználói jogosultságok 17. § (1) Az IMI-rendszerben regisztrált valamennyi felhasználó rendelkezik alapfelhasználói jogosultságokkal.
(2) Az alapfelhasználói jogosultság a) az adott IMI-hatóság adatait tartalmazó adatbázis lekérdezésére,
b) az adott IMI-hatósághoz beérkező és az általa küldött megkeresések figyelemmel kísérésére,
c) – kapcsolt IMI-hatóság felhasználója esetén – a hozzá kapcsolt IMI-hatóságok által kezelt megkeresések
figyelemmel kísérésére, valamint d) – az IMI-koordinátor felhasználója esetén – a koordinált IMI-koordinátorokhoz és IMI-hatóságokhoz beérkező és
az általuk küldött megkeresések figyelemmel kísérésére terjed ki.
(3) Az alapfelhasználói jogosultságon túl az IMI-rendszerben regisztrált egyes felhasználók az alábbi jogosultságokkal is
rendelkezhetnek: a) IMI-hatóság felhasználója esetén aa) helyi adatkezelői jogosultság,
ab) allokátori jogosultság, ac) megkereséskezelői jogosultság és ad) riasztáskezelői jogosultság,
b) IMI-koordinátor felhasználója esetén ba) helyi adatkezelői jogosultság,
bb) adatkezelői jogosultság, bc) allokátori jogosultság, bd) engedélyező-véleményező jogosultság és
be) riasztáskoordinátori jogosultság. (4) Az IMI-hatóságnak rendelkeznie kell helyi adatkezelői, megkereséskezelői és riasztáskezelői jogosultsággal
rendelkező felhasználóval. (5) Valamennyi IMI-koordinátornak rendelkeznie kell helyi adatkezelői jogosultsággal rendelkező felhasználóval. Ezen
túlmenően a) a regisztrálói jogosultsággal rendelkező IMI-koordinátornak adatkezelői jogosultsággal, valamint
b) a megkereséskoordinátori és a riasztáskoordinátori jogosultsággal rendelkező IMI-koordinátornak
engedélyező-véleményezői jogosultsággal és riasztáskoordinátori jogosultsággal rendelkező felhasználóval is rendelkeznie kell.
(6) Ugyanazon felhasználó egyszerre egy vagy több jogosultsággal is rendelkezhet.
18. § (1) A helyi adatkezelői jogosultsággal rendelkező felhasználó jogosult
a) az adott IMI-hatóságra vagy IMI-koordinátorra vonatkozóan az IMI-rendszerben tárolt adatokat módosítani,
továbbá az adott IMI-hatósághoz kapcsolt IMI-hatóságot hozzákapcsolni vagy a hozzákapcsolást megszüntetni,
valamint b) az adott IMI-hatóság vagy IMI-koordinátor felhasználóját és annak felhasználói jogosultságait az IMI-rendszerben
regisztrálni. (2) Az adatkezelői jogosultsággal rendelkező felhasználó jogosult az IMI-rendszerben még nem regisztrált IMI-hatóság
regisztrálására vagy – a 10. §-ban meghatározottak szerint – a regisztrációnak az IMI-rendszerben való jóváhagyására.
(3) Az allokátori jogosultsággal rendelkező felhasználó jogosult a) az IMI-hatósághoz érkező megkeresések tekintetében az IMI-rendszerben az adott megkeresés elintézésére
kijelölt, megkereséskezelői jogosultsággal rendelkező felhasználónak, vagy b) a delegált IMI-koordinátornál koordinált IMI-hatóság engedélyezés vagy véleményezés alá tartozó beérkező
megkereséseinek, illetve megkeresésre adott válaszainak elintézésére kijelölt, engedélyező-véleményezői
jogosultsággal rendelkező felhasználónak a megkereséshez való hozzárendelésére, és – a kijelölt felhasználó változása esetén – a hozzárendelés módosítására.
(4) A megkereséskezelői jogosultsággal rendelkező felhasználó jogosult az IMI-rendszerben más EGT-állam illetékes
hatóságához megkeresést intézni vagy más EGT-állam illetékes hatóságának megkeresésére válaszolni.
(5) A riasztáskezelői jogosultsággal rendelkező felhasználó jogosult a riasztással összefüggő eljárásban
az IMI-rendszerben IMI-hatóság nevében eljárási cselekményt végezni. (6) Az engedélyező-véleményező jogosultsággal rendelkező felhasználó jogosult
a) az IMI-koordinátor engedélyező jogkörében a koordinált IMI-hatóság megkeresésének vagy megkeresésre adott
válaszának jóváhagyására, b) az IMI-koordinátor véleményező jogkörében a más EGT-állam illetékes hatósága és a magyar hatóság között
felmerülő, egy adott megkeresés teljesítésével összefüggő vitás kérdésben közvetíteni a vita rendezése
érdekében, valamint c) a koordinált IMI-hatósághoz más EGT-államból érkező megkeresés visszautasítására.
(7) A riasztáskoordinátori jogosultsággal rendelkező felhasználó jogosult a riasztással összefüggő eljárásban
az IMI-rendszerben az IMI-koordinátor nevében eljárási cselekményt végezni.
12. Riasztási mechanizmus 19. § (1) Ha a Szolgtv. 47. §-a szerint annak feltételei fennállnak, a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság az IMI-rendszerben
haladéktalanul kezdeményezi a riasztás küldését. A riasztás kezdeményezésekor meg kell jelölni a riasztással
összefüggésben eljárásra jogosult más IMI-hatóságot, valamint – ha a kezdeményező IMI-hatóság előtt ismert –
az érintett másik EGT-államban a riasztással összefüggő eljárásra hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságot.
(2) A hatáskörrel rendelkező delegált IMI-koordinátor, ha megállapítja, hogy a riasztás megküldésének feltételei valóban
fennállnak, a riasztásnak az IMI-rendszerben való jóváhagyásával haladéktalanul intézkedik a riasztásnak a többi
érintett EGT-állam riasztás fogadására kijelölt riasztáskoordinátorként regisztrált szervéhez, valamint a riasztással
összefüggésben eljárásra jogosult más IMI-hatósághoz való továbbításáról. Ha a delegált IMI-koordinátor nem ért
egyet a riasztás megküldésével, erről indokai megjelölésével tájékoztatja a riasztást kezdeményező hatóságot és
annak felügyeleti szervét. (3) Ha a riasztás küldését kezdeményező IMI-hatóság utóbb megállapítja, hogy a riasztás tévesen került kiküldésre, mert
annak feltételei eredetileg sem álltak fenn, az IMI-rendszerben haladéktalanul kezdeményezi a riasztás visszavonását.
A riasztást korábban jóváhagyó delegált IMI-koordinátor – ha a visszavonással egyetért – haladéktalanul intézkedik
a riasztás visszavonásáról. 20. § (1) A másik EGT-államból beérkező riasztást a jogterületi IMI-koordinátor fogadja, és haladéktalanul továbbítja
a hatáskörrel rendelkező delegált IMI-koordinátornak és a riasztással összefüggésben eljárásra jogosult
IMI-hatóságnak. (2) A riasztással összefüggésben eljárásra jogosult IMI-hatóság a riasztásban foglaltak alapján ellenőrzi, hogy a riasztásban
megjelölt veszélyhelyzet fennáll-e, és adott esetben megteszi a veszélyhelyzet elhárításához szükséges
intézkedéseket. 21. § A kapott vagy küldött riasztással összefüggésben eljárásra jogosult IMI-hatóság és a riasztással összefüggésben
hatáskörrel rendelkező delegált IMI-koordinátor a riasztás megküldése után az IMI-rendszeren keresztül a riasztást
megkapó valamennyi IMI-hatóságot, valamint más EGT-állambeli illetékes hatóságot és IMI-koordinátort tájékoztatja
minden, a riasztás megküldése után a tudomására jutott olyan jelentős tényről vagy körülményről, amely a riasztással
összefüggésben megteendő intézkedéseket befolyásolhatja. 22. § (1) A riasztás küldését kezdeményező IMI-hatóság vagy a más EGT-államból érkező riasztással összefüggésben eljárásra
jogosult IMI-hatóság az IMI-rendszerben haladéktalanul a riasztás lezárására vonatkozó javaslat megküldését
kezdeményezi, ha hatósági ellenőrzése során megállapítja, hogy a riasztásban jelzett veszélyhelyzet már nem áll fenn,
és a) a szolgáltató, akinek a tevékenységével összefüggésben a riasztásra sor került (a továbbiakban: riasztással érintett
szolgáltató), a Magyar Köztársaság területén letelepedett, vagy b) nem állapítható meg, hogy a riasztással érintett szolgáltató melyik más EGT-államban letelepedett.
(2) A hatáskörrel rendelkező delegált IMI-koordinátor – ha a riasztással érintett más IMI-hatóság a riasztás lezárására
vonatkozó (1) bekezdés szerinti kezdeményezéstől számított 7 munkanapon belül indokolt kifogással nem élt –
intézkedik a riasztás lezárására vonatkozó javaslatnak a többi érintett EGT-állam riasztáskoordinátorként regisztrált
szervéhez és – ha a riasztás más EGT-államból érkezett – a más EGT-állam riasztást küldő illetékes hatóságához való
továbbításáról. (3) Ha a riasztás lezárására vonatkozó javaslat IMI-rendszerben való megküldésétől számított 7 munkanapon belül
a riasztással érintett többi EGT-állam riasztáskoordinátorként regisztrált szervétől és az érintett EGT-államnak
a riasztással összefüggésben eljárásra jogosult, a riasztást megkapó illetékes hatóságától nem érkezik indokolt kifogás
a riasztás lezárásával szemben, a hatáskörrel rendelkező delegált IMI-koordinátor intézkedik a riasztás lezárásáról.
(4) Ha a riasztás lezárására vonatkozó javaslat IMI-rendszerben való megküldésétől számított 7 munkanapon belül
a riasztással érintett többi érintett EGT-állam bármely riasztáskoordinátorként regisztrált szervétől és az érintett
EGT-államnak a riasztással összefüggésben eljárásra jogosult, a riasztást megkapó valamely illetékes hatóságától
indokolt kifogás érkezik a riasztás lezárásával szemben, a riasztás lezárását kezdeményező vagy a riasztással
összefüggésben eljárásra jogosult más IMI-hatóság a kifogásban foglaltak alapján újabb hatósági ellenőrzést folytat le.
Az ellenőrzés eredményétől függően a riasztás bármikor lezárható.
(5) Ha más EGT-állam riasztáskoordinátorként regisztrált szervétől és hatóságától riasztás lezárására vonatkozó javaslat
érkezik a riasztást korábban megkapó IMI-koordinátorhoz és IMI-hatósághoz, a riasztással összefüggésben eljárásra
jogosult IMI-hatóság kezdeményezésére a hatáskörrel rendelkező delegált IMI-koordinátor a lezárással szembeni
indokolt kifogás továbbításáról intézkedik, ha a riasztásban jelzett veszélyhelyzet továbbra is fennáll. A kifogás
kezdeményezésére és továbbítására együttesen 7 munkanap áll rendelkezésre.
13. Személyes adatok kezelése 23. § (1) A delegált IMI-koordinátor honlapján az IMI-rendszerben történő adatkezelésre vonatkozó külön általános
tájékoztatót tesz közzé a) az IMI-rendszerben történő adatkezelés céljáról és jogalapjáról,
b) az adatkezelésre és az adatfeldolgozásra jogosult, általa koordinált hatóságok köréről,
c) az adatkezelés időtartamáról, d) az adatok megismerésére jogosultak köréről, és
e) az érintett adatkezeléssel kapcsolatos jogairól és jogorvoslati lehetőségeiről.
(2) A tájékoztatóban hivatkozni kell a Belső Piaci Információs Rendszer Európai Bizottság által fenntartott honlapjának
adatvédelmi részére. (3) Az IMI-rendszerben regisztrált IMI-hatóságok honlapjukon kötelesek az (1) és (2) bekezdés szerinti külön tájékoztatót
vagy a delegált IMI-koordinátoruk (1) bekezdés szerinti tájékoztatójára való hivatkozást közzétenni.
(4) A nemzeti IMI-koordinátor honlapján közzéteszi az e § szerinti tájékoztató mintáját.
24. § (1) A megkereső IMI-hatóság a megkeresésében kizárólag a szolgáltatónak azokat a személyes adatait közölheti, amelyek
elengedhetetlenek a megkeresést megválaszoló illetékes hatóság számára a szolgáltató azonosításához vagy a kérdés
megválaszolásához. (2) A megkeresett IMI-hatóság válaszában kizárólag a szolgáltatónak azokat a személyes adatait közölheti, amelyek
elengedhetetlenek az érdemi válasz adásához. (3) Az érintett személy az információcserében részt vevő bármely IMI-hatóságtól tájékoztatást kérhet személyes adatai
kezeléséről és kérheti azok helyesbítését vagy törlését. 14. Az információs segítségnyújtó szolgálat
25. § A jogterületi IMI-koordinátor bármely regisztrált felhasználó számára telefonon, elektronikus levél útján és interneten
keresztül elérhető információs segítségnyújtó szolgálatot működtet. Ennek keretében
a) tájékoztatást ad az IMI-rendszer használatának szabályairól és technikai részleteiről, megválaszolja az ezzel
kapcsolatban felmerülő kérdéseket, b) segítséget nyújt a felhasználók számára az IMI-rendszer használata során felmerülő technikai problémák
megoldásában, c) folyamatosan figyelemmel kíséri az IMI-rendszer számítógépes alkalmazásának és felhasználói felületének
alakulását, nyilvántartja az alkalmazás során felmerülő technikai problémákat, és gyűjti a felhasználóktól érkező,
a rendszer vagy a felhasználói felület fejlesztésére irányuló javaslatokat, és ezekről rendszeres időközönként
tájékoztatja az Európai Bizottságot, és d) kapcsolatot tart az Európai Bizottság nemzeti IMI-koordinátorokat segítő ügyfélszolgálatával.
15. Központi kapcsolattartó 26. § A Kormány a Szolgtv. 32. §-a szerinti központi kapcsolattartóként az európai integrációs ügyekért felelős minisztert
jelöli ki. 27. § (1) A Szolgtv. 15. § (2) bekezdése szerinti megkeresés esetében a központi kapcsolattartó
a) haladéktalanul megadja a kért tájékoztatást, ha a megkeresés megválaszolásához szükséges információk
rendelkezésére állnak, vagy b) a megkeresés megválaszolása érdekében haladéktalanul megkeresi a megkeresésben megjelölt EGT-államnak
a megkeresés megválaszolására jogosult központi kapcsolattartóját. (2) A más EGT-államok központi kapcsolattartójától a megkeresésre adott választ a központi kapcsolattartó
haladéktalanul továbbítja a megkereső szervnek. (3) A központi kapcsolattartó az egyes szolgáltatási tevékenységek tekintetében más EGT-államban alkalmazandó
követelményekre és a kapcsolódó jogalkalmazási gyakorlatra vonatkozó a más EGT-államok központi
kapcsolattartóitól beérkező válaszokat nyilvántartja. 28. § (1) A központi kapcsolattartó a más EGT-államból érkezett, a Szolgtv. 32. §-a szerinti megkeresés megválaszolása
érdekében adatközlés iránt megkeresi a) az adott szolgáltatási tevékenység tekintetében a jogszabály-előkészítésért felelős minisztert, vagy
b) – ha a megkeresés a Szolgtv. 33. §-a szerinti törvénnyel kötelező szabályok elfogadására feljogosított köztestület
vagy egyéb szerv által elfogadott követelményeket érint – az érintett köztestület vagy egyéb szerv törvényességi
felügyeletét ellátó minisztert [az a) és b) pontban megjelöltek továbbiakban együtt: adatközlő szerv].
(2) Az adatközlő szerv az adatközlés iránti megkeresés beérkezésétől számított 7 munkanapon belül tájékoztatást ad
a Szolgtv. 32. §-ában foglalt követelményeket előíró jogszabályban vagy – az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben –
jogszabály alapján szabályzatban előírt rendelkezésekről és a vonatkozó jogalkalmazási gyakorlatról. Az adatközlő
szerv az adott követelményre vonatkozó jogalkalmazási gyakorlat tekintetében a tájékoztatás megadása előtt
egyeztet az adott szabályozás alkalmazásáért felelős hatósággal vagy egyéb hatósági jogkör gyakorlására feljogosított
szervvel. (3) Az adatközlő szerv a tájékoztatást – ha az nem jár aránytalan nehézséggel vagy késedelemmel – angol nyelven is
megküldi a központi kapcsolattartó számára. (4) Ha a megkeresés megválaszolása nem az adatközlő szerv feladatkörébe tartozik, ezt haladéktalanul jelzi a központi
kapcsolattartó felé, megjelölve a megkeresés megválaszolására jogosult szervet.
(5) Amennyiben a központi kapcsolattartó úgy ítéli meg, hogy az adatközlő szerv által adott tájékoztatás nem alkalmas
a megkeresés kielégítő megválaszolására, a tájékoztatás kiegészítésére hívhat fel. Az adatközlő szerv a felhívásnak
3 munkanapon belül köteles eleget tenni. (6) A központi kapcsolattartó a hozzá beérkezett tájékoztatást továbbítja a megkereső más EGT-állambeli hatóság felé.
16. Záró rendelkezések 29. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
30. § (1) Az IMI-koordinátorok és az IMI-hatóságok szervezeti és működési szabályzatukban vagy külön utasításban
meghatározzák az IMI-rendszer használatának és a felhasználói jogosultságok kiosztásának szabályait.
(2) 2010. január 15-ig a delegált IMI-koordinátor a nemzeti IMI-koordinátorral, a jogterületi IMI-koordinátorral és
a hozzárendelt IMI-hatóságokkal, a regisztrált IMI-hatóság pedig a delegált IMI-koordinátorával, a nemzeti
IMI-koordinátorral és a jogterületi IMI-koordinátorral közli a 2. § (1) bekezdése szerinti elektronikus levelezési címét.
(3) 2010. január 15-ig az IMI-hatóságok – a hozzárendelt delegált IMI-koordinátoruk útján – tájékoztatják a jogterületi
IMI-koordinátort az általuk vezetett, a Szolgtv. 42. § (4) bekezdése szerinti nyilvántartások köréről, általános tartalmáról
és elektronikus elérhetőségéről. (4) A delegált IMI-koordinátor 2010. február 28-ig regisztrálja az IMI-hatóságok közül az általa irányított és felügyelt
központi államigazgatási szerveket, valamint a törvényességi felügyelete alá tartozó köztestületeket.
31. § Ez a rendelet a) a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelvnek,
b) a belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról
szóló, 2007. december 12-i 2008/49/EK bizottsági határozatnak, c) a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv VI. fejezete alapján
a tagállamok közötti, elektronikus úton történő információcserével kapcsolatos gyakorlati intézkedések
megállapításáról szóló, 2009. október 2-i 2009/739/EK bizottsági határozatnak és
d) a belső piaci információs rendszerre (IMI) vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokról szóló, 2009. március 26-i
2009/329/EK bizottsági ajánlásnak való megfelelést szolgálja. A miniszterelnök helyett:
Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős