text:
2013. CCXLII. törvény a Városliget megújításáról és fejlesztéséről.
Az Országgyűlés a  magyar állam, Budapest Főváros Önkormányzata és Budapest Főváros XIV. Kerület Zugló Önkormányzata
osztatlan közös tulajdonában álló Városliget országos jelentőségének és a  nemzet emlékezetében betöltött kiemelkedő
szerepének tudatában, a Városliget megújításának és fejlesztésének megvalósulása érdekében új törvényt alkot. A Városligetben
megvalósításra kerülő építési beruházások kiemelt állami feladatnak minősülnek.
1. § (1) A  Budapest XIV. kerület 29732/1 helyrajzi számú ingatlannak (a  továbbiakban: városligeti ingatlan) az  államot,
Budapest Főváros Önkormányzatát és Budapest Főváros XIV. Kerület Zugló Önkormányzatát megillető tulajdoni
hányada e  törvény erejénél fogva mint közfeladat ellátásához szükséges terület ingyenesen, az  e  törvény
hatálybalépésétől számított 99 éves időtartamra az állam 100%-os tulajdonában álló Városliget Ingatlanfejlesztő Zrt.
(a továbbiakban: vagyonkezelő) vagyonkezelésébe kerül. A városligeti ingatlanon fennálló építményekre e törvény
hatálybalépését megelőzően az  ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett egyéb vagyonkezelői jogok, illetve Budapest
Főváros Önkormányzata forgalomszervezési, közútkezelési és közösségi közlekedési infrastruktúra fenntartási,
továbbá településtisztasági és hulladékgazdálkodási feladatkörei változatlanul fennmaradnak. A  vagyonkezelői
jog nem terjed ki a  Budapest XIV. kerület, Dózsa György úr 37. szám alatti ingatlan (Műcsarnok) és hozzá tartozó
földterületre, a  Széchenyi Gyógyfürdő és Uszoda, valamint a Városligeti Műjégpálya épületére, továbbá a  műszaki
infrastruktúra sajátos építményeire.
(2) A  vagyonkezelő vagyonkezelői joga tekintetében a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi CXCVI.  törvény
(a  továbbiakban: Nvt.) 11.  § (8)  bekezdés c) és e)  pontja, valamint a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló
2011. évi CLXXXIX. törvény 109. § (6) bekezdése nem alkalmazandó.
(3) A  vagyonkezelőben az  államot megillető társasági részesedés felett a  tulajdonosi jogok és kötelezettségek
összességét a kultúráért felelős miniszter gyakorolja.
2. § (1) A vagyonkezelő vagyonkezelői joga tekintetében az Nvt. 6. § (1) bekezdése szerinti osztott tulajdon létesítésének
tilalmát a  3.  § (1)  bekezdése alapján létesített épület, valamint a  3.  § (2)  bekezdése alapján átalakítással érintett
ingatlan tekintetében nem kell alkalmazni.
(2) A vagyonkezelő vagyonkezelői joga tekintetében vagyonkezelési szerződés megkötése nem szükséges.
 (3) Az  ingatlanügyi hatóság a  vagyonkezelő vagyonkezelői jogát a  vagyonkezelő kérelmére e  törvény alapján jegyzi
be az  ingatlan-nyilvántartásba. Az  ingatlanügyi hatóság eljárása díjmentes, arra az  ingatlan-nyilvántartásról szóló
1997. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Inytv.) 8. §-át nem kell alkalmazni.
(4) A  vagyonkezelő az  állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 27.  § (7)  bekezdése szerinti visszapótlási
kötelezettség teljesítése alól e törvény erejénél fogva mentesül.
3. § (1) A  vagyonkezelő vagyonkezelői joga fennállásának időtartama alatt a  vagyonkezelő által a  városligeti ingatlanon
felépített építmény önálló ingatlanként, e törvény erejénél fogva az állam 100%-os tulajdonába kerül.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 17-i ülésnapján fogadta el.
(2) A  vagyonkezelő vagyonkezelői joga fennállásának időtartama alatt a  városligeti ingatlanon – e  törvény
hatálybalépésekor – fennálló építményeknek a  vagyonkezelő általi átalakítása, bővítése, felújítása, korszerűsítése
(a  továbbiakban együtt: építési tevékenység) esetén az  építési tevékenységgel érintett építményrész az  egész
ingatlan értékéből az épített részre eső érték arányában az állam tulajdonába kerül.
(3) A  vagyonkezelő mint építtető (a  továbbiakban: építtető) az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott beruházások
tekintetében a  feladatait az  állam nevében és javára eljárva látja el. A  beruházások közérdekű célú fejlesztésnek
minősülnek.
(4) Az  építtető a  városligeti ingatlan fejlesztésével összefüggő beruházások vonatkozásában különösen az  alábbi
feladatokat látja el:
a) teljes körűen elkészíti vagy elkészítteti az  ingatlanfejlesztés megvalósításához szükséges terveket,
tanulmányokat;
b) ügyfélként részt vesz a hatósági és egyéb igazgatási eljárásokban;
c) a saját nevére megszerzi az építési és egyéb engedélyeket;
d) lefolytatja a közbeszerzési eljárásokat;
e) megköti a megvalósításra vonatkozó építési és egyéb szerződéseket;
f ) elvégzi a teljesítések igazolását;
g) gondoskodik az építési műszaki ellenőri tevékenység ellátásáról;
h) gondoskodik a műszaki átadás-átvétel lebonyolításáról;
i) a feladatok elvégzéséhez beruházás-lebonyolítót vehet igénybe.
(5) Az  építési tevékenység megvalósítása céljából az  építtető által kezdeményezett hatósági eljárásokban
a  jogszabályban előírt ingatlantulajdonosi hozzájárulás az  építtetőn kívüli jogalanytól történő beszerzése nem
szükséges.
(6) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti beruházások – a  számvitelről szóló törvény szerinti – megvalósuláskor a  Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. nyilvántartásába kerülnek aktiválásra, a  beruházásnak az  építtető nyilvántartásaiból
– az elszámolásra kapott forrásokkal szemben – történő kivezetésével egyidejűleg.
(7) Az  (1)  bekezdés alapján felépített építményekre mint önálló ingatlanokra, illetve a  (2)  bekezdés szerinti építési
tevékenység esetén az  ingatlan tekintetében – a  (2) bekezdésben meghatározott tulajdoni arányban – az államot
illető tulajdonjogot az  ingatlanügyi hatóság az  építtető kérelmére, a  jogerős használatbavételi engedély vagy
a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány alapján, e törvény alapján jegyzi be az ingatlannyilvántartásba. Az ingatlanügyi hatóság eljárása díjmentes, arra az Inytv. 8. §-át nem kell alkalmazni.
4. § A 3.  § (1)  bekezdése szerint felépített építmények a  használatbavételi engedély jogerőre emelkedésének vagy
a  használatbavétel tudomásulvételének időpontjától e  törvény erejénél fogva nemzetgazdasági szempontból
kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak minősülnek.
5. § (1) A 3. § (1) bekezdése szerint felépített és önálló ingatlanként az állam tulajdonába kerülő építmény rendeltetésszerű
használatához szükséges földrészletre az államot az építmény fennállásáig ingyenes földhasználati jog illeti meg.
(2) Az  állam az  építmény tulajdonosaként e  törvényen alapuló földhasználati jogánál fogva jogosult a  földrészlet
használatára és hasznai szedésére, valamint köteles viselni az annak fenntartásával járó terheket.
(3) Az  ingatlanügyi hatóság az  (1)  bekezdés szerinti földhasználati jogot az  építtető – a  földhasználati jognak
a  földrészlet természetben vagy területmértékben meghatározott mértékét tartalmazó – kérelmére e  törvény
alapján bejegyzi az  ingatlan-nyilvántartásba. Az  ingatlanügyi hatóság eljárása díjmentes, arra az  Inytv. 8. §-át nem
kell alkalmazni.
6. § A vagyonkezelő vagyonkezelői jogának megszűnése a 3. § (1) és (2) bekezdése szerinti beruházás alapján az államot
megillető tulajdonjogot és földhasználati jogot nem érinti.
7. § (1) A  Budapesti Agglomeráció Területrendezési Tervéről szóló törvényt az  e  törvényben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.
(2) A  városligeti ingatlan területén az  építési beruházások befejezését követően a  zöldfelület aránya nem lehet
kevesebb a 2013. december 31-i állapotnál.
(3) A városligeti ingatlan területén
a) kulturális,
b) közösségi szórakoztató,
c) oktatási-nevelési,
d) sport- és szabadidő,
e) hitéleti,
f ) turisztikai,
g) vendéglátó,
h) kiskereskedelmi,
i) közlekedési,
j) biztonsági
rendeltetésű épület, valamint parkoló és gépjárművek, illetve kerékpár elhelyezését biztosító építmény
helyezhető el.
(4) Budapest Főváros Önkormányzata – az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi
LXXVIII.  törvényben és e  törvényben meghatározottak szerint – a  Városliget területére rendelet formájában
Városligeti építési szabályzatot állapít meg.
(5) A  Városligeti építési szabályzat hatálya a  Budapest közigazgatási területén fekvő, Hungária körút – Kacsóh
Pongrác  út – Hermina út – Ajtósi Dürer sor – Dózsa György út, valamint a  Magyar Államvasutak Zrt. 29737 és
29834/3 helyrajzi számú vasúti területe által határolt területre terjed ki.
(6) A  Városligeti építési szabályzat egyeztetését a  településfejlesztési koncepcióról, az  integrált településfejlesztési
stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló
kormányrendeletben meghatározott tárgyalásos eljárással kell lefolytatni.
(7) A Városligeti építési szabályzat készítése és jóváhagyása során Budapest hosszú távú városfejlesztési koncepcióját,
a  fővárosi integrált településfejlesztési stratégiát, valamint a  mindenkori hatályos fővárosi településrendezési
eszközök szabályait nem kell figyelembe venni.
(8) A Városligeti építési szabályzat készítése és jóváhagyása során nem kell alkalmazni az országos településrendezési és
építési követelményekről szóló kormányrendeletben meghatározott, zöldterületre vonatkozó előírásokat.
(9) A  Városligeti építési szabályzat és a  településszerkezeti terv készítése és jóváhagyása során a  Budapesti
Agglomeráció Területrendezési Tervéről szóló 2005. évi LXIV. törvény 5. § (7) bekezdésében foglaltakat a városligeti
ingatlan területére vonatkozóan azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a beépítésre szánt, és beépítésre nem szánt
különleges terület területfelhasználási egységek köréből olyan terület jelölhető ki, amelyen a  (3) bekezdés szerinti
rendeltetések elhelyezhetők.
8. § (1) Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 2. § 11. pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(e törvény alkalmazásában:)
„11. Helyi építési szabályzat: az  építés rendjét a  helyi sajátosságoknak megfelelően megállapító és biztosító
települési (fővárosban a  kerületi) önkormányzati rendelet, a  Duna-parti építési szabályzat és a  Városligeti építési
szabályzat.”
(2) Az Étv. 2. §-a a következő 39. ponttal egészül ki:
(e törvény alkalmazásában:)
„39. Városligeti építési szabályzat: a  Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló törvény hatálya alá tartozó
terület építési rendjét és rendeltetését a  helyi sajátosságoknak megfelelően megállapító és biztosító fővárosi
önkormányzati rendelet, amely telekalakítási és építésjogi szabályozási elemeket tartalmaz.”
9. § Az Étv. 9/B. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a településrendezés eszközei)
„c) a Duna-parti építési szabályzat és a Városligeti építési szabályzat, amelyet a településszerkezeti terv és a Fővárosi
rendezési szabályzat alapján a fővárosi önkormányzat képviselő-testülete dolgoztat ki és állapít meg.”
10. § Az Étv. 14/A. § (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a főváros településrendezési eszközei)
„d) a  fővárosi önkormányzat által a  fővárosi településszerkezeti tervvel, a  fővárosi rendezési szabályzattal
összhangban a  Duna főmedrével közvetlenül határos telkek és a  Margitsziget területére megállapított Duna-parti
építési szabályzat, valamint a Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló törvény hatálya alá tartozó területre
megállapított Városligeti építési szabályzat.”
11. § Az Étv. a következő 14/C. §-sal és az azt megelőző alcímmel egészül ki:
„A Városligeti építési szabályzat
14/C.  § Az  építés helyi rendjének biztosítása érdekében a  fővárosi önkormányzat a  Városliget megújításáról és
fejlesztéséről szóló törvény hatálya alá tartozó terület felhasználásával és beépítésével, továbbá a  környezet
természeti, táji és épített értékeinek védelmével kapcsolatos, a  telkekhez fűződő sajátos helyi követelményeket,
jogokat és kötelezettségeket Városligeti építési szabályzatban állapítja meg.”
12. § Az Étv. 60. §-a a következő (7b) bekezdéssel egészül ki:
„(7b) A  Városligeti építési szabályzat hatálybalépését követően a  14/C.  §-ban meghatározott területekre
vonatkozóan a Budapest Főváros XIV. kerület Zugló Önkormányzata által elfogadott településrendezési eszközöket
nem kell alkalmazni.”
13. § (1) Az Étv. 62. § (7) bekezdése a következő 5. ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a fővárosi önkormányzat, hogy rendeletben állapítsa meg)
„5. a Városligeti építési szabályzatot.”
(2) Nem lép hatályba az  építmények tervezésével és kivitelezésével kapcsolatos egyes viták rendezésében
közreműködő szervezetről, és egyes törvényeknek az  építésügyi lánctartozások megakadályozásával, valamint
a késedelmes fizetésekkel összefüggő módosításáról szóló 2013. évi XXXIV. törvény 23. § (7) bekezdése.
14. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
15. § (1) Az 1. § (2) bekezdése az Alaptörvény 31. cikk (3) bekezdése és az Alaptörvény 38. cikk (1) és (2) bekezdése alapján
sarkalatosnak minősül.
(2) A  2.  § (1)–(3)  bekezdése, a  3.  § (1) és (2)  bekezdése, a  4.  § és a  14.  § az  Alaptörvény 38.  cikk (1) és (2)  bekezdése
alapján sarkalatosnak minősül.
16. § Budapest Főváros Önkormányzata 2014. június 30-ig állapítja meg a Városligeti építési szabályzatot.
Áder jános s. k., kövér lászló s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
133/2018. (HK 5.) HVKF intézkedése a Közös Akarat-I feladat középszintű vezetésének rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokságra (a továbbiakban: MH ÖHP),
valamint a Közös Akarat-I feladat (a továbbiakban: KA-I
feladat) végrehajtásában érintett katonai szervezetekre terjed ki.
2. A KA-I feladat MH ÖHP szintű vezetését alapesetben
az MH ÖHP Közös Akarat Vezetési és Irányítási Csoport
(a továbbiakban: MH ÖHP KAVICS), a folyamatos vezetés szükségessé válása esetén az MH ÖHP Összhaderőnemi Műveletvezető Központ (a továbbiakban: MH ÖHP
ÖMVKP) hajtja végre.
3. Az MH ÖHP parancsnoka az állomány MH ÖHP KAVICS-ba történő vezénylését, napi szolgálatteljesítésének
és készenléti tevékenységének megszervezését, valamint
tevékenységének ellentételezését a honvédelemről és
a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII.
törvény 36. § (1) bekezdés h) pontja szerinti feladatban
résztvevő állomány szolgálatteljesítésének sajátos szabályairól szóló 11/2016. (HK 3.) HM KÁT–HVKF együttes
intézkedés IV/A. Fejezete alapján hajtja végre az ezen intézkedésben meghatározottak figyelembe vételével.
4. Az MH ÖHP KAVICS rendeltetése: a KA-I feladatot
végrehajtó állomány tevékenységének vezetése, az elöljárói intézkedések és parancsok továbbítása, az alárendelt
szervezetek jelentéseinek feldolgozása, a szükséges intézkedések megtétele, a Stratégiai Művelet Központ részére
a rendszeres és eseti jelentések felterjesztése.
5. Az MH ÖHP KAVICS létszáma 4 fő, heti váltásban,
amelynek összetételét az MH ÖHP parancsnoka határozza
meg.
6. Az MH ÖHP KAVICS-ba vezényelt állomány napi
szolgálatteljesítési ideje 12 óra, amelynek kezdési és befejezési időpontját az MH ÖHP parancsnoka határozza meg.
7. Az MH ÖHP KAVICS-ba vezényelt állomány tagja
a napi szolgálatteljesítési idő befejezése és a következő
napi szolgálatteljesítési idő megkezdése közötti időszakban – a riasztástól számított 2 órás beérkezési készenléttel – laktanyán kívüli készenléti szolgálatot lát
el. Ezen időszakban a feladatok vételét, megkezdésének
vezetését – az MH ÖHP KAVICS állományának beérkezéséig – az MH ÖHP Hadműveleti Központ ügyeleti
szolgálat végzi.
8. A helyzet változásának függvényében, a Honvéd
Vezérkar főnökének szóbeli, vagy írásos parancsa, vagy
az MH ÖHP parancsnokának döntése alapján a KA-I feladat MH ÖHP szintű folyamatos vezetését az MH ÖHP
ÖMVKP hajtja végre. Az MH ÖHP ÖMVKP aktivizálása,
illetve az eredeti helyzet visszaállítása az MH ÖHP
parancsnokának parancsában kerül elrendelésre.
9. Az MH ÖHP ÖMVKP rendeltetése: a KA-I feladat,
illetve a határőrizeti céllal kiépítésre kerülő ideiglenes biztonsági határzár létesítését végrehajtó állomány tevékenységének folyamatos vezetése, az elöljárói intézkedések és
parancsok továbbítása, az alárendelt szervezetek jelentéseinek feldolgozása, a szükséges intézkedések megtétele,
a Stratégiai Művelet Központ részére a rendszeres és eseti
jelentések felterjesztése.
10. Az MH ÖHP ÖMVKP aktivizálásával az MH ÖHP
KAVICS működése felfüggesztésre kerül, állománya
az MH ÖHP ÖMVKP állományába átvezénylésre kerül.
Az MH ÖHP ÖMVKP létszámát és összetételét az MH
ÖHP parancsnoka határozza meg. Az MH ÖHP ÖMVKP
állománya a részlegesen, vagy teljes körűen aktivált
MH ÖHP Műveletvezető Csoport – Katasztrófavédelmi
Operatív Csoport állományával egészül ki.
11. Az MH ÖHP ÖMVKP a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 36. §
(1) bekezdés h) pontja szerinti feladattal összefüggő ügyeleti szolgálatként látja el feladatát.
12. Az MH ÖHP ÖMVKP ügyeleti szolgálatot teljesítő
állománya a honvédek illetményéről és illetményjellegű
juttatásairól szóló 7/2015. (VI. 22.) HM rendelet 23. §
(1) bekezdés a) alpontja szerinti fokozott igénybevételi
pótlékra jogosult.
13. Ez az intézkedés 2018. május 16-án lép hatályba.
14. Hatályát veszti
a) az egyes ügyeleti és készenléti szolgálatok felállításá
ról és működtetéséről szóló 288/2015. (HK 10.) HVKF intézkedés és
b) az egyes ügyeleti és készenléti szolgálatok felállításáról és működtetéséről szóló 288/2015. (HK 10.) HVKF
intézkedés módosításáról szóló 327/2015. (HK 11.)
HVKF intézkedés.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
35/2012. (III. 28.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy ifj. dr. Zlinszky Jánosnak, a Vidékfejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása a kormánytisztviselők
jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 50. § (1) bekezdése alapján
– 2012. február 3-ai hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
89/2011. (XII. 30.) NFM rendelete a közlekedésért felelős miniszter szabályozási feladatkörébe tartozó forgalmazási követelmények tekintetében eljáró megfelelőségértékelő szervezetek kijelölési eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról.
A megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 13. § (2) bekezdés e) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a
Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A közlekedésért felelős miniszter szabályozási feladatkörébe tartozó forgalmazási követelmények tekintetében eljáró
megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről szóló 60/2011. (XI. 25.) NFM rendeletben (a továbbiakban: kijelölési
rendelet) meghatározott kijelölési eljárásért az e rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat
(a továbbiakban: díj) kell fizetni. 2. § (1) A díjat a kijelölés iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg kell a Nemzeti Közlekedési Hatóság Magyar
Államkincstárnál vezetett 10032000-00289926-00000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára befizetni. (2) A kijelölés iránti kérelemhez csatolni kell a fizetési számlára történő készpénzbefizetésről kapott igazolás eredeti
példányát, vagy az átutalás tényét igazoló, a pénzforgalmi szolgáltató által kiadott igazolás eredeti példányát.
(3) A befizetett díj az eljáró hatóság bevétele. A befizetett díjat a megfelelőségértékelő szervezetek kijelölésével
kapcsolatban felmerülő személyi és tárgyi költségekre kell felhasználni.
3. § (1) A díj mértéke, ha a kérelmezett megfelelőségértékelési terület nem tartozik harmonizációs uniós jogi aktus hatálya
alá – a kijelölési rendelet 2. mellékletében meghatározott – megfelelőségértékelési területet szabályozó
jogszabályonként a) 105 750 forint, valamint annyiszor 14 350 forint, ahány megfelelőségértékelési eljárást vagy megfelelőségértékelési
tevékenységet, és annyiszor 7770 forint, ahány terméket foglal magában a kérelmezett megfelelőségértékelési
terület, b) egy adott jogszabály vonatkozásában már kijelölt szervezet esetében 49100 forint, valamint annyiszor 14 350 forint,
ahány további megfelelőségértékelési eljárást vagy megfelelőségértékelési tevékenységet, és annyiszor 7770 forint,
ahány további terméket foglal magában a kérelmezett megfelelőségértékelési terület.
(2) A díj mértéke, ha a kérelmezett megfelelőségértékelési terület harmonizációs uniós jogi aktus hatálya alá
tartozik, – a kijelölési rendelet 2. mellékletében meghatározott – megfelelőségértékelési területet szabályozó
jogszabályonként a) 118 900 forint, valamint annyiszor 14 350 forint, ahány megfelelőségértékelési eljárást vagy megfelelőségértékelési
tevékenységet, és annyiszor 7770 forint, ahány terméket foglal magában a kérelmezett megfelelőségértékelési
terület, b) egy adott jogszabály vonatkozásában már kijelölt szervezet esetében 56 870 forint, valamint annyiszor
14 350 forint, ahány további megfelelőségértékelési eljárást vagy megfelelőségértékelési tevékenységet, és
annyiszor 7770 forint, ahány további terméket foglal magában a kérelmezett megfelelőségértékelési terület.
4. § Az elsőfokú határozat elleni fellebbezés díja azonos az elsőfokú eljárás díjával. A fellebbezés díját a fellebbezés
benyújtásával egyidejűleg kell a 2. § (1) bekezdésében megjelölt előirányzat-felhasználási keretszámlára befizetni.
A fellebbezéshez csatolni kell a fizetési számlára történő készpénzbefizetésről kapott igazolás eredeti példányát, vagy
az átutalás tényét igazoló, a pénzforgalmi szolgáltató által kiadott igazolás eredeti példányát.
5. § (1) A visszatérítéséről a jogorvoslati eljárás során hozott döntés jogerőre emelkedését követő tizenöt napon belül kell
gondoskodni. (2) Amennyiben a visszatérítés kérelemre történik, a kérelemben meg kell jelölni a visszatérítés okát, a számlatulajdonos
nevét, a fizetési számlaszámot vagy a postai címet, ahová a kérelmező a visszatérített összeg kiutalását kéri. A díj
visszatérítését az eljáró hatóság tizenöt napon belül a kérelmező által megjelölt fizetési számlaszámra átutalással vagy
a postai címre kiutalással teljesíti. 6. § Túlfizetés esetén az eljáró hatóság a díjtöbbletet kérelemre vagy hivatalból tizenöt napon belül visszatéríti, ha a
kérelem és a befizetést igazoló iratok alapján megállapítható, hogy a kérelmező a rendeletben meghatározott
mértéket meghaladó összegű díjat fizetett. 7. § Az e rendeletben meghatározott díj tekintetében
a) a díjfizetési kötelezettségre az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 28. § (2) és
(3) bekezdésében foglaltakat, b) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. § (1)–(2) és (5) bekezdésében foglaltakat,
c) a jogorvoslati eljárás díjának visszatérítése tekintetében az Itv. 32. § (1) bekezdésében foglaltakat
kell alkalmazni. 8. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
A nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörében eljárva Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
16/2014. (X. 10.) BM utasítása a Belügyminisztérium központi épületébe történő be- és kilépés, a benntartózkodás, a csomag- és áruszállítás, a küldemények átvételének és a gépjárművek parkolásának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglalt rendelkezés alapján a következő utasítást
adom ki:
1. Általános és értelmező rendelkezések 1. § Ezen utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni a Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) 1051 Budapest, József Attila
utca 2–4. szám alatti központi épületébe (a továbbiakban: Épület) belépni szándékozó valamennyi személy be- és
kilépése, valamint az Épületben történő tartózkodása során, továbbá az Épület 1051 Budapest, Mérleg utca 1. szám
alatti mélygarázsába (a továbbiakban: Mélygarázs) be- és kiparkolni szándékozó, avagy az  Épülethez tartozó
parkolóhelyeket igénybe vevő személyek tekintetében, függetlenül a be- és kilépés, valamint az Épületben történő
tartózkodás, illetve az Épülethez tartozó parkolási lehetőségek igénybevételének jogcímétől, valamint a be- és kilépő,
az Épületben tartózkodó, illetve az Épülethez tartozó parkolási lehetőségeket igénybe vevő személy jogállásától.
2. § Az Épület egyes különleges célokat szolgáló helyiségeibe, területrészeire, valamint az  Épületen belül kialakított,
technikai berendezéssel ellátott akkreditált biztonsági területekre (Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi
Bizottság Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központ, BM Központi Nyilvántartó, BM NATO-EU Nyilvántartó,
szerverszoba, telefonközpont, pénztár) csak az  ezeket működtető szervezeti egység kezdeményezésére kiadott
egyedi belépési engedéllyel rendelkező személy jogosult belépni. Az e területrészekre történő be- és kilépés rendjét
önálló rendelkezések állapítják meg.
3. § Az Épületben a be- és kiléptetési feladatokat a Készenléti Rendőrség kijelölt állománya (a továbbiakban: őrség) végzi.
4. § Ezen utasítás alkalmazásában:
a) állandó belépő: elektronikus adathordozón (chip) rögzített technikai azonosító kóddal ellátott olyan engedély,
amely visszavonásig az Épületbe történő be- és kilépésre jogosít;
b) belügyi szervek: a belügyminiszter irányítása és felügyelete alatt álló szervek;
c) csoportos vendégbeléptetés: a  20 főt meghaladó csoportnak a  névjegyzék, névre szóló meghívó vagy
berendelés alapján, a munkáltatói, szolgálati vagy személyazonosító igazolvány ellenőrzése mellett történő
be- és kiléptetése;
d) elektronikus eszköz: egyedi azonosítóval ellátott, egy jeladóból és egy kapunyitóból álló eszköz, amelynek
alkalmazása be- és kilépési kérelmet indít el a Mélygarázs elektronikus rendszere felé;
e) eligazító: az a személy, aki az Épületbe belépni szándékozók felvilágosítását végzi;
f ) ideiglenes belépő: elektronikus adathordozón (chip) rögzített technikai azonosító kóddal ellátott olyan
engedély, amely meghatározott időtartamra, de legfeljebb hat hónapra az Épületbe történő be- és kilépésre
jogosít;
g) KKB NVK állandó belépő: elektronikus adathordozón (chip) rögzített technikai azonosító kóddal ellátott olyan
engedély, amely visszavonásig a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság Nemzeti Veszélyhelyzetkezelési Központ (a továbbiakban: KKB NVK) működési helyére történő be- és kilépésre jogosít;
h) könnyített be- és kiléptetés: a  minősített adatok kezelésére vonatkozó biztonsági előírások megsértésére
alkalmas kép-, illetve hangrögzítő berendezésként azonosított dolognak
ha) a technikai személy- és csomagátvizsgálás végrehajtása mellett vagy
hb) a technikai személy- és csomagátvizsgálás mellőzésével
a belépő személynél való meghagyásával történő be- és kiléptetés;
i) a miniszter kabinetfőnöke: a belügyminiszter kabinetfőnöke;
j) munkáltatói igazolvány: a  BM kormánytisztviselői és munkavállalói, a  hivatásos állomány BM-be vezényelt
tagjai, valamint a  BM-be munkavégzésre kirendelt közszolgálati tisztviselői és közalkalmazotti állomány,
továbbá a belügyi szerveknél foglalkoztatottak szolgálati, illetve munkáltatói igazolványa;
k) szakértői adatbázis: a KKB NVK működési helyén szolgálatteljesítésre kijelölt, a BM Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság (a továbbiakban: BM OKF) szakértői és az ágazati szakértők nyilvántartására szolgáló adatbázis;
l) személyes futár: más szervtől az  Állami Futárszolgálattól függetlenül érkező, minősített adatot tartalmazó
küldeményt kézbesítő személy;
m) technikai kártya: elektronikus adathordozón (chip) rögzített technikai azonosító kóddal ellátott olyan engedély,
amelyet a KKB NVK vezetőjének megkeresésére – a rendészeti államtitkár által jóváhagyott darabszámban –
a BM Informatikai Főosztály ad ki, és amely a KKB NVK működési helyére történő be- és kilépésre szolgál;
n) technikai személy- és csomagátvizsgálás: az arra kötelezett személy fémkereső kapun, valamint csomagjának
röntgengépen történő átvilágítása, továbbá a  média munkatársai által használt kép- és hangfelvétel
rögzítéséhez szükséges technikai eszköz átvizsgálása annak ellenőrzése érdekében, hogy a belépő nem tart-e
magánál az Épületbe be nem vihető, illetve a kilépő nem tart-e magánál az Épületből ki nem vihető dolgot.
2. A be- és kilépés közös szabályai 5. § Az Épületbe
a) állandó belépővel,
b) ideiglenes belépővel vagy
c) az ezen utasításban meghatározott egyéb módon
lehet belépni.
6. § (1) Az  a  személy, akire nézve ezen utasítás technikai személy- és csomagátvizsgálást ír elő, ennek megtörténtét
megelőzően nem léptethető be az Épületbe.
(2) Nem vethető alá technikai személyátvizsgálásnak az, akire nézve ennek végrehajtása egészségügyi kockázatot jelent,
feltéve, hogy e körülményt az őrség számára megfelelő módon valószínűsíti.
7. § (1) A főbejáraton (1051 Budapest, Széchenyi István tér 3. szám alatt) (a továbbiakban: főbejárat) történő be- és kilépésre
kizárólag a  11.  § (1)  bekezdés a)–r)  pontjában meghatározott személyek jogosultak; az  e  körbe nem tartozók
Épületbe történő be- és kilépése – az ezen utasításban meghatározott kivételekkel – a 1051 Budapest, József Attila
utca 2–4. (a továbbiakban: József Attila utcai bejárat), valamint a 1051 Budapest, Nádor utca 2. szám alatti bejáraton
(a továbbiakban: Nádor utca 2. szám alatti bejárat) történik.
(2) A  11.  § (1)  bekezdés a)–r)  pontjának hatálya alá nem tartozó mozgáskorlátozott személyek (a továbbiakban:
mozgáskorlátozott személy) beléptetése egyedi módon, kizárólag a  1051 Budapest, Nádor utca 4. szám alatti
bejáraton (a továbbiakban: Nádor utca 4. szám alatti bejárat) történhet; a  másik bejáraton belépésre jelentkező
mozgáskorlátozott személyt az őrség tagja a Nádor utca 4. szám alatti bejárathoz kíséri.
(3) A csoportos vendégbeléptetés a József Attila utcai bejáraton történik.
 (4) A  munkavédelmi és a  közegészségügyi-járványügyi hatósági felügyeletet ellátó személy beléptetésekor az  őrség
haladéktalanul értesíti a  BM Személyügyi Főosztályt, amely intézkedik a  BM munkavédelmi és közegészségügyijárványügyi főfelügyelőjének azonnali tájékoztatása iránt.
(5) A  tűzvédelmi hatósági felügyeletet ellátó személy beléptetésekor az  őrség haladéktalanul értesíti a  Közbeszerzési
és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) főigazgatóját vagy az  általa megbízott személyt és a  BM Műszaki
Főosztály vezetőjét, aki tájékoztatja a BM tűzvédelmi főfelügyelőjét.
8. § (1) Az  Épületbe a  lőfegyverekről és lőszerekről szóló törvényben, illetve a  végrehajtására kiadott jogszabályban
fegyverként meghatározott eszközt, a  közbiztonságra különösen veszélyes eszközökről szóló jogszabályban
ilyenként meghatározott eszközt, valamint az őrség tagja által veszélyes anyagként (eszközként) vagy a minősített
adatok kezelésére vonatkozó biztonsági előírások megsértésére alkalmas kép-, illetve hangrögzítő berendezésként
azonosított dolgot bevinni tilos. Az  Épületbe be nem vihető dolgot a  beléptetést megelőzően kötelező átadni
az őrség részére; az őrség az átvételről elismervényt állít ki és az átvett dolgokat – jogszabály eltérő rendelkezésének
hiányában – kilépéskor az elismervény ellenében visszaszolgáltatja.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezést nem kell alkalmazni
a) a 11. §-ban meghatározott személyek birtokában lévő tárgyakra, valamint
b) az Épületben munkavégzés céljából jogszerűen tartózkodó személyek által ilyen célból, illetve a munkavégzés
során jogszerűen tartható eszközökre. 9. § Ezen utasítás eltérő rendelkezésének hiányában az  Épületből kilépő személyek technikai személy- és
csomagátvizsgálását szükség esetén, az őrség megítélése szerint kell elvégezni.
3. A belépővel rendelkező személyek be- és kilépése
10. § (1) Állandó belépővel
a) kell ellátni
aa) az  Épületben dolgozó valamennyi – a  11.  § (1)  bekezdésének hatálya alá nem tartozó –
kormánytisztviselőt, kormányzati ügykezelőt, vezényelt hivatásos állományú személyt,
a  munkavégzésre kirendelt kormánytisztviselőt, kormányzati ügykezelőt és közalkalmazottat,
valamint munkavállalót, továbbá
ab) a  megbízási szerződéssel foglalkoztatott, az  ösztöndíjas foglalkoztatású, valamint a  szakmai
gyakorlaton foglalkoztatott személyt a megbízás, az ösztöndíjszerződés, illetve a szakmai gyakorlat
idejére, valamint
b) lehet ellátni a 11. § (1) bekezdés a)–q) pontjában meghatározott személyeket.
 (2) Ideiglenes belépővel
a) kell ellátni az Épületen belül kialakított, technikai berendezéssel ellátott zárt helyiségekbe történő belépésre
jogosult személyt, továbbá
b) lehet ellátni a  BM-mel rendszeres munkakapcsolatban álló személyt, valamint a  munkáltatói igazolvánnyal
rendelkező azon személyt, akinek az  Épületbe történő belépése a  szolgálat ellátása vagy a  munkavégzés
érdekében szükséges és az állományilletékes parancsnok vagy a munkáltató azt a részére írásban igényelte,
feltéve mindkét esetben, hogy állandó belépővel nem rendelkezik.
 (3) Az állandó vagy ideiglenes belépővel rendelkezők technikai személy- és csomagátvizsgálását a be- és kilépés során
szúrópróbaszerűen kell végrehajtani. 4. A belépővel nem rendelkező személyek be- és kilépése
11. § (1) Az Épületbe be- és kilépésre technikai személy- és csomagátvizsgálás nélkül jogosult(ak):
a) a köztársasági elnök,
b) a miniszterelnök és a miniszterelnök-helyettesek,
c) az Országgyűlés elnöke és alelnökei,
d) a miniszterek,
e) az Alkotmánybíróság elnöke és tagjai,
f ) a Kúria elnöke és elnökhelyettesei,
g) az Állami Számvevőszék elnöke és alelnökei,
h) a Legfőbb Ügyész és helyettesei,
i) a Magyar Nemzeti Bank elnöke és alelnökei,
j) az országgyűlési képviselők és az Európai Parlament magyar képviselői,
k) az alapvető jogok biztosa és helyettesei,
l) az államtitkárok, a közigazgatási államtitkárok és a helyettes államtitkárok,
m) a kormánybiztosok, a miniszterelnöki biztosok és a miniszteri biztosok,
n) a kormányhivatalok és a központi hivatalok vezetői és helyetteseik,
o) a miniszter kabinetfőnöke,
p) a BM Ellenőrzési Főosztály és a BM Kommunikációs Főosztály vezetője,
q) a belügyi szervek vezetői, valamint helyetteseik,
r) az a)–q) pontban felsoroltak kíséretében lévő személyek a  fogadó szerv képviselőjének egyetértése esetén,
valamint
s) azon további személyek, akiknek a technikai személy- és csomagátvizsgálás nélküli be- és kilépését az ezen
utasításban meghatározottak szerint engedélyezték.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott jogosultság igazolására alkalmas okmányt az Épületbe történő be- és kilépéskor
az őrség kérésére fel kell mutatni. 5. A tervezett programra, rendezvényre érkező, belépővel nem rendelkező személyek be- és kilépése
12. § (1) A  tervezett programra, rendezvényre érkező, belépővel nem rendelkező – a  11.  § (1)  bekezdés a)–r)  pontjának,
valamint a 13. § hatálya alá nem tartozó – személyek be- és kiléptetését a fogadó önálló szervezeti egység vezetője
vagy titkársága engedélyezi. A be- és kiléptetést – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – az őrség a szervező
által az őrség parancsnoka részére a tervezett program napját megelőző munkanapon előzetesen leadott névjegyzék
alapján, a munkáltatói vagy személyazonosító igazolvány ellenőrzése mellett végzi. Az érkező személyek fogadásáért,
valamint be- és kiléptetésük előkészítéséért a fogadó önálló szervezeti egység vezetője felelős.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek csoportos vendégbeléptetésére vonatkozó engedélyét a fogadó önálló
szervezeti egység vezetője vagy titkársága köteles írásban legkésőbb a belépést megelőző harmadik munkanapon
jelezni az  őrség parancsnokának az  1.  melléklet szerinti formanyomtatványon. A  beléptetéshez a  fogadókészség
fennálltát a fogadó önálló szervezeti egység vezetője vagy titkársága részéről egyértelműen igazolni kell.
13. § (1) A  tervezett programra, rendezvényre érkező, belépővel nem rendelkező – a  11.  § (1)  bekezdés a)–r)  pontjának
hatálya alá nem tartozó – személyek könnyített be- és kiléptetését a fogadó önálló szervezeti egység vezetője által
ellenjegyzett kérelem alapján – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a rendészeti államtitkár kabinetfőnöke
vagy a helyettesítésére jogosult engedélyezi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelmet a fogadó önálló szervezeti egység elektronikus úton, a „Robotzsaru integrált ügyviteli,
ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszeren” keresztül legkésőbb a  beléptetést megelőző munkanapon
14 óráig a Rendészeti Államtitkárság Kabinetjéhez juttatja el.
(3) A saját – a könnyített beléptetésre ezen utasítás szabályai szerint egyébként nem jogosult – vendégeik könnyített
beléptetését – a  (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – a miniszter, a miniszter kabinetfőnöke, az államtitkár,
a közigazgatási államtitkár, a helyettes államtitkár vagy titkárságvezetőik, illetve a rendészeti államtitkár kabinetfőnöke
vagy a helyettesítésére jogosult engedélyezi(k).
(4) A  BM Nemzetközi Főosztály vezetője engedélyezheti a  (3)  bekezdésben meghatározott minisztériumi vezetőkhöz
a BM Nemzetközi Főosztály szervezésében érkező vendégek könnyített beléptetését.
6. Az előre nem tervezett programra, rendezvényre érkező, belépővel nem rendelkező személyek
be- és kilépése
14. § Az előre nem tervezett programra, rendezvényre érkező, belépővel nem rendelkező – a  11.  § (1)  bekezdés
a)–r) pontjának, valamint a 15. § hatálya alá nem tartozó – személyek be- és kiléptetése esetén az őrség a fogadó
önálló szervezeti egység vezetőjének vagy titkárságának az előzetesen leadandó névjegyzéket helyettesítő szóbeli
kérelme alapján a  személyazonosító adatok hitelt érdemlő igazolása vagy a  munkáltatói igazolvány ellenőrzése
mellett végzi a be- és kiléptetést.
15. § Az előre nem tervezett programra, rendezvényre érkező, belépővel nem rendelkező – a  11.  § (1)  bekezdés
a)–r)  pontjának hatálya alá nem tartozó – személyek könnyített be- és kiléptetése esetén az  őrség a  13.  §
(3)–(4)  bekezdésében meghatározott engedélyezők valamelyikének az  őrség részére előzetesen leadandó
névjegyzéket helyettesítő kérelme alapján végzi a be- és kiléptetést.
16. § A 14–15. § szerinti belépésről szóló írásos dokumentációt legkésőbb a belépést követő munkanapon kell megküldeni
az őrség parancsnoka számára.
7. Az Épületben tartózkodás általános szabályai 17. § (1) A BM
a) állami vezetői és önálló szervezeti egységeinek vezetői, továbbá Miniszteri Titkárságának, Miniszteri
Kabinetjének, valamint államtitkári, közigazgatási államtitkári és helyettes államtitkári titkárságainak, valamint
a Rendészeti Államtitkárság munkatársai bármikor,
b) további dolgozói munkaszüneti napon, illetve 20 óra után – az őrség előzetes tájékoztatása mellett – az adott
önálló szervezeti egység vezetőjének vagy a BM állami vezetőjének erre vonatkozó engedélyével
jogosultak az Épületben tartózkodni.
 (2) Ügyfeleket a) az Épület hivatali helyiségeiben kizárólag munkanapokon, hivatali munkaidőben, de legfeljebb 18 óráig, vagy
b) a 1051 Budapest, Nádor utca 2. szám alatti Ügyfélszolgálati Irodán
lehet fogadni.
18. § (1) Az állandó vagy ideiglenes belépővel nem rendelkező személyek
a) Épületen belüli mozgásáért a  fogadó személy, illetve a  fogadó önálló szervezeti egység vezetője felelős,
aki köteles gondoskodni a megfelelő kíséretről, valamint
b) Épületben tartózkodása a  17.  § (2)  bekezdés a)  pontjában megjelölt időtartamban engedélyezett, kivéve,
ha az Épületben tartózkodás céljából és körülményeiből más következik.
 (2) Az Épületben tartózkodók az őrség felszólítására az Épület teljes területén kötelesek a benntartózkodásukat igazoló
engedélyt vagy dokumentumot bemutatni, illetve – belépésük körülményeinek megnyugtató tisztázásáig – az őrség
kérésére a beléptetőrendszer által kontrollált területet elhagyni.
(3) Az Épületben való tartózkodás ideje alatt tapasztalt rendkívüli eseményt – különösen a tűzesetet, a terrorcselekmény
elkövetésének előkészületét, illetve a közmű meghibásodásából adódó veszélyhelyzet észlelését – az észlelő személy
köteles haladéktalanul jelezni a  fogadó személy, illetve a  fogadó önálló szervezeti egység vezetője részére, aki ezt
haladéktalanul köteles jelenteni az őrség felé.
(4) A 11. § (1) bekezdés a)–r) pontjában meghatározott személyek Épületben tartózkodása tekintetében
a) a 17. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt rendelkezés irányadó, valamint
b) az (1)–(2) bekezdésben foglalt rendelkezések nem alkalmazandók.
8. A belépésre jogosító engedélyek kiadására és visszavonására vonatkozó szabályok
19. § Az állandó, valamint az ideiglenes belépő kiadásáról – a BM fogadó önálló szervezeti egysége vezetőjének a 2. melléklet
szerinti formanyomtatványon előterjesztett igénylése alapján – a BM Személyügyi Főosztály vezetője gondoskodik.
20. § (1) Az  állandó, valamint az  ideiglenes belépő elvesztése esetén az  engedéllyel rendelkező személy haladéktalanul
köteles a  közvetlen vezetőjét vagy a  kapcsolattartásért felelős vezetőt értesíteni, aki – a  belépési jogosultságnak
a  beléptetőrendszerből történő törlése, illetve az  új belépő elkészítése érdekében – értesíti a  BM Személyügyi
Főosztály vezetőjét.
(2) Az érintett személy vezetője vagy a kapcsolattartó önálló szervezeti egység vezetője az elveszett engedély pótlásáig
kérheti az érintett névjegyzéken történő ideiglenes beléptetését az Épületbe.
9. A KKB NVK működési helyére történő be- és kilépés és az ott-tartózkodás rendjére, valamint a KKB NVK
működési helyére történő belépésre jogosító engedélyekre vonatkozó különös rendelkezések
21. § Az Épületben kialakított KKB NVK működési helyére
a)  KKB NVK állandó belépővel,
b)  technikai kártyával vagy
c) az ezen utasításban meghatározott egyéb módon
lehet belépni.
22. § (1) KKB NVK állandó belépővel a rendészeti államtitkár által – a BM OKF főigazgatójának javaslata alapján – kijelölt azon
személyek rendelkeznek, akik
a) a KKB NVK működtetésével kapcsolatos feladatot látnak el, vagy
b) a BM OKF állományának a BM OKF főigazgatója által a KKB NVK működésének biztosítására kijelölt vezetői.
(2) A KKB NVK állandó belépők kiadásáról a BM Informatikai Főosztály gondoskodik.
(3) A KKB NVK veszélyhelyzeti vagy gyakorlat ideje alatt történő működése időszakára a KKB NVK vezetője az ágazati
szakértők részére ágazatonként 1-1 technikai kártyát ad. A  rendészeti államtitkár által jóváhagyott darabszámú
technikai kártyát és ezek programozását a  BM Informatikai Főosztály biztosítja. A  technikai kártyákat a  KKB NVK
vezetője megőrzésre átveszi és gondoskodik azok ágazati szakértők részére történő átadásáról, a működés befejezését
követően a visszavételükről. A technikai kártya átadásáról és átvételéről jegyzőkönyvet kell készíteni.
(4) A technikai kártyákat az erre a célra rendszeresített páncéldobozban a KKB NVK vezetője tárolja. A páncéldobozhoz
3 darab kulcs áll rendelkezésre, amelyek közül 1 darabot a KKB NVK vezetőjénél, 2 darabot az őrségnél kell elhelyezni.
A  KKB NVK működésbe lépésekor az  őrségtől 1 darab kulcsot a  KKB NVK vezetőjének helyettese átvesz. Az  őrség
a nála maradt tartalékkulcsot a KKB NVK vezetőjének utasítására adhatja át. A felkészülés, illetve a gyakorlat során
a páncéldoboz kulcsa a KKB NVK vezetője által meghatározott személynek adható át.
23. § (1) A KKB NVK működési helyére a 21. § a)–b) pontjában meghatározott engedéllyel nem rendelkezők eseti belépését
– az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel – a rendészeti államtitkár engedélyezi.
(2) A KKB NVK működési helyére – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel –
a) kizárólag technikai személy- és csomagátvizsgálást követően lehet belépni, valamint
b) kép-, illetve hangrögzítő berendezésként azonosított dolgot, továbbá adattárolásra alkalmas technikai eszközt
bevinni tilos.
 (3) A  (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott dolgokat a  belépést megelőzően az  őrség átveszi és az  e  célra
rendszeresített, egyedileg zárható tárolóban helyezi el.
 (4) A  KKB NVK működési helyére technikai személy- és csomagátvizsgálás nélkül, valamint kép-, illetve hangrögzítő
berendezésként azonosított dolog, illetve adattárolásra alkalmas technikai eszköz leadása nélkül jogosult belépni
a) a BM OKF főigazgatója és helyettesei,
b) a KKB NVK vezetője és helyettese, valamint
c) az a személy, akiknek ezt a miniszter vagy a rendészeti államtitkár egyedileg engedélyezi.
(5) A KKB NVK veszélyhelyzeti működése esetén a szakértők Épületbe történő be- és kiléptetése az őrség részére átadott
szakértői adatbázis alapján, külön engedély nélkül történik.
24. § Az ágazati szakértők adatbázisát a BM OKF vezeti, amelyet a 23. § (5) bekezdése szerinti be- és kiléptetés végrehajtása
céljából – a BM Miniszteri Kabinet útján – megküld az őrség részére. A személyekben bekövetkező változás esetén
a naprakész adatbázist a BM OKF haladéktalanul megküldi a BM Miniszteri Kabinet részére.
25. § A KKB NVK működési helyén található helyiségek takarítását a BM Gondnokság a KKB NVK vezetőjével vagy annak
helyettesével egyeztetett időpontban, felügyelet mellett végzi.
10. A Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. munkatársainak be- és kilépésére,
az Épületben tartózkodásuk rendjére, valamint az erre jogosító engedélyekre vonatkozó különös szabályok
26. § (1) Ezen utasítás eltérő rendelkezésének hiányában a  Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. (a továbbiakban:
NISZ Zrt.) munkatársainak be- és kiléptetése a részükre kiadott nem névre szóló belépőkártya birtokában történik,
feltéve, hogy a belépni kívánó személy szerepel a rendészeti államtitkár kabinetfőnöke részére előzetesen megküldött
névjegyzéken.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott
a) belépőkártyát – a rendészeti államtitkár által jóváhagyott darabszámban – a BM Személyügyi Főosztály adja ki
és bocsátja a NISZ Zrt. rendelkezésére, továbbá
b) névjegyzéket, valamint annak szükség szerint aktualizált változatait a Rendészeti Államtitkár Kabinetje küldi
meg az őrség részére.
 (3) A  26.  § (1)  bekezdésében meghatározott belépőkártyával rendelkező személyek az  Épületbe időkorlátozás nélkül
beléphetnek és ott benntartózkodhatnak, feltéve, hogy a hivatali munkaidőn kívüli belépésre vonatkozó szándékot
legkésőbb a belépést megelőző napon 12 óráig írásban jelezték az őrség számára.
11. Csomag, küldemény, beadvány be- és kivitele 27. § (1) Ezen utasítás eltérő rendelkezésének hiányában a kézitáskánál, illetve aktatáskánál nagyobb méretű táskát, bőröndöt,
dobozt stb., valamint a nem megszokott formájú vagy jellegű, avagy különösen nagyméretű tárgyat az Épületbe beés onnan kivinni a 3. melléklet szerinti engedély birtokában – a technikai személy- és csomagátvizsgálás végrehajtását
követően – a József Attila utcai, valamint a Nádor utca 2. szám alatti bejáraton lehet. Az őrség köteles ellenőrizni, hogy
a csomag, illetve tartalma azonos-e a 3. melléklet szerinti engedélyen feltüntetettel.
(2) A nem az Állami Futárszolgálat, illetve személyes futár útján érkező küldeményt és beadványt a Nádor utca 2. szám
alatti bejáratnál, technikai átvizsgálást követően lehet átvenni. A  technikai átvizsgálás megtörténtét a  technikus
sorszámozott „FELBONTÁS NÉLKÜL TŰZSZERÉSZETILEG ÁTVIZSGÁLVA” feliratú bélyegzővel igazolja.
(3) A személyes futár útján kézbesített küldemény érkezéséről az őrség, illetve az eligazító
a) hivatali időben nemzeti minősített adathordozó esetében a  BM Központi Nyilvántartó, külföldi minősített
adathordozó esetében a NATO-EU Nyilvántartó titkos ügykezelőjét,
b) hivatali időn túl a küldemény címzettjét
értesíti.
(4) A  „FELBONTÁS NÉLKÜL” feliratú csomag be- és kiviteléhez a  miniszter kabinetfőnökének, vagy a  miniszter,
az államtitkár, a közigazgatási államtitkár, a helyettes államtitkár titkárságvezetőjének, illetve a rendészeti államtitkár
kabinetfőnökének „FELBONTÁS NÉLKÜL” feliratú, számozott bélyegzővel ellátott írásbeli engedélye szükséges.
(5) Az Állami Futárszolgálat által szállított csomagot, küldeményt felbontani nem szabad, ennek jogosultságát – szükség
esetén – futárjegyzékkel, illetve kísérőjegyzékkel kell igazolni.
12. Áruszállítás, javítási munkák 28. § A KEF feladatellátásával összefüggésben az  elszámolási kötelezettséggel terhelt eszközöket – ide nem értve
a személyes használatra kiadott eszközöket –, valamint a KEF által megrendelt árukat, nyomtatványokat kapujeggyel,
a 1051 Budapest, Mérleg utca 3. szám alatti bejáraton (a továbbiakban: Mérleg utcai bejárat) kell be- és kiszállítani.
A beszállításra kerülő anyagokat, eszközöket technikai átvizsgálást követően lehet az Épületbe bevinni. A nagy tételű
beszállításokról a KEF tájékoztatja az őrséget.
29. § (1) Az  Épületben tartandó rendezvény lebonyolításában közreműködő külső cég képviselői az  áruszállítást a  Mérleg
utcai bejárat használatával kötelesek végezni. A beérkező árukat és egyéb dolgokat az átvételükre kijelölt éttermi
alkalmazott(ak) az  étterem területére történő beszállítást megelőzően technikai átvizsgálás céljából köteles(ek)
bemutatni az őrségnek.
(2) Az Épületben folyó szakipari, javítási, felújítási, karbantartási munkákhoz (a továbbiakban együtt: szakipari munka)
felhasználandó anyagok, a  keletkező bontott anyagok, valamint a  munkát végző vállalkozás saját anyagainak,
szerszámainak be- és kiszállítását a  Mérleg utcai bejárat igénybevételével kell lebonyolítani, a  KEF kijelölt
munkatársának felügyelete mellett.
(3) A  szakipari munkát végző személyek az  Épületbe történő be- és kilépés céljából csak a  Nádor utca 2. szám alatti
bejáratot vehetik igénybe. Ha a  munkavégzés várhatóan meghaladja az  egy munkanapot, a  munkavégzés
megrendeléséért felelős önálló szervezeti egység vezetője köteles gondoskodni a munkát végző személyek ideiglenes
belépővel történő ellátásáról vagy listás beléptetésükről. Az őrség a belépésre jelentkezőnek egy sorszámmal ellátott,
bélyegzővel felülnyomott „KARBANTARTÁSON DOLGOZÓ” kitűzőt ad át, amelyet a beléptetett személynek a ruházatán
jól látható helyen el kell helyeznie. A munkavégzés aznapi befejezésekor a kitűzőt az őrség részére le kell adni.
(4) A  szakipari munkát végző személyek részére a  munka megrendeléséért felelős önálló szervezeti egység vezetője
tájékoztatást ad a  munkavégzés helyéről, rendjéről, az  anyagszállítás módjáról, az  Épületen belüli közlekedés
szabályairól, a  tűz esetén követendő magatartási szabályokról és jelzési, jelentési kötelezettségekről, a  mentés
és a  menekülés módjáról, a  tűzjelző és a  tűzoltó eszközök készenléti helyéről, valamint köteles gondoskodni
a munkavégzés megfelelő felügyeletéről és a munkálatokkal érintett szervezeti egységek tájékoztatásáról.
13. Az Épület őrzés-biztonságához kapcsolódó egyes feladatok 30. § (1) A beléptetőrendszer működésképtelensége esetén – amennyiben működőképes beléptetőrendszer az Épület további
bejáratainál sem üzemel –
a) az  állandó, valamint az  ideiglenes belépővel rendelkezők be- és kiléptetése a  belépők manuális és vizuális
ellenőrzésével történik; az  őrség felszólítására az  állandó vagy ideiglenes belépőt, valamint a  munkáltatói,
illetve a személyazonosításra alkalmas igazolványt ellenőrzés céljából be kell mutatni; valamint
b) az állandó vagy ideiglenes belépővel nem rendelkező személy Épületbe történő jogszerű belépését az őrség
a 4. melléklet szerinti naplóban rögzíti.
(2) Ha a  belépési jogosultság vizuális ellenőrzéssel az  igazolására alkalmas okmány alapján nem állapítható meg,
az érintett személy a fogadó önálló szervezeti egység vezetőjének vagy titkárságának egyetértő nyilatkozata alapján
léphet be az Épületbe.
14. Az Épülethez tartozó parkolóhelyek használatának rendje 31. § (1) A
a) főbejárat előtt felfestett parkolóhelyek kizárólag az Épületben dolgozó állami vezetők
aa) szolgálati gépjárművei és
ab) vendégeinek gépjárművei, valamint
b) a Mérleg utcában az  Épület előtt felfestett parkolóhelyek kizárólag a  miniszter, a  miniszter kabinetfőnöke,
az államtitkár, a közigazgatási államtitkár, illetve a helyettes államtitkár vendégeinek gépjárművei
részére vannak fenntartva.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott vendégek parkolási igényét – a szabad helyek ellenőrzése érdekében – az őrséggel
előzetesen egyeztetni kell.
 (3) Az  Épület Nádor utcai oldalán a  bejárattól a  József Attila utcai sarok felé az  Állami Futárszolgálat jogosult 2 db
parkolóhely használatára. A parkolóhely igénybevételére jogosult gépjárműveket az Állami Futárszolgálat vezetője
jelöli ki, és a  kijelölt gépjárművekről tájékoztatást küld a  BM Gazdasági Helyettes Államtitkárság (a továbbiakban:
BM GHÁT) részére.
(4) Az Épület udvarába a gépjárművel történő behajtást a rendészeti államtitkár kabinetfőnöke vagy a helyettesítésére
jogosult engedélyezi.
32. § (1) A  parkolóhelyek használatára jogosultak részére a  BM tekintetében a  KEF Szolgáltatási Igazgatóság parkolási
engedélyt állít ki, valamint gondoskodik az  engedély bevonásáról a  jogosultság visszavonása esetén. A  parkolási
engedélyt a parkoláskor az első szélvédőnél – ellenőrzésre alkalmas módon – kell elhelyezni.
(2) Az őrség a parkolási rendet megsértő gépjárművek használóinak figyelmét felhívja a parkolási rend megtartására;
a  parkolóhelyek használói kötelesek az  őrség utasítása szerint eljárni. A  közúti közlekedés rendjét megsértő
gépjárművek vezetőivel szemben az őrség kezdeményezi a hatáskörrel rendelkező hatóság intézkedését.
(3) A parkolási rend betartatása érdekében a KEF főigazgatója által kijelölt személy az őrség vezetője részére folyamatosan
tájékoztatást ad a parkolóhelyek használatának jogosultságáról.
15. A Mélygarázs igénybevételének rendje 33. § (1) A Mélygarázs parkolás céljára történő igénybevételére
a) a BM önálló szervezeti egységei,
b) a belügyi szervek, valamint
c) a BM munkavállalói
jogosultak, kizárólag a rendszámuk alapján regisztrált gépjárművekkel.
(2) A Mélygarázs parkolás céljából történő igénybevétele
a) az erre jogosító engedély birtokában, valamint
b) a parkolási rendszer üzemeltetője által előírt szabályokat tartalmazó használati útmutató betartásával
történhet.
(3) A Mélygarázs parkolás céljára történő igénybevételének engedélyezése
a) szolgálati gépjárművel való szolgálati célú igénybevétel (a továbbiakban: szolgálati célú igénybevétel) esetén
az 5. melléklet,
b) nem szolgálati gépjárművel való magáncélú igénybevétel (a továbbiakban: magáncélú igénybevétel) esetén
a 6. melléklet
szerinti formanyomtatványon kérelmezhető a BM GHÁT-tól.
(4) A Mélygarázs parkolás céljából történő igénybevételére jogosító engedélyt a BM GHÁT adja ki és vonja vissza, valamint
végzi a Mélygarázs üzemeltetőjével és az őrséggel történő kapcsolattartással összefüggő feladatokat.
(5) Az egyedi azonosítóval ellátott elektronikus eszközt
a) – az őrség egyidejű tájékoztatása mellett – a BM GHÁT által kijelölt szervezeti egység bocsátja a Mélygarázs
parkolás céljából történő igénybevételére feljogosítottak rendelkezésére, valamint
b) a Mélygarázs parkolás céljából történő igénybevételére jogosító engedély megszűntekor a BM GHÁT kijelölt
szervezeti egysége számára kell visszaszolgáltatni.
 (6) A rábízott elektronikus eszközzel elszámolni nem tudó személy újabb elektronikus eszközzel az aktuális beszerzési
érték megfizetése ellenében látható el. 34. § (1) A magáncélú igénybevétel
a) csak a  KEF által meghatározott térítési díj megfizetését vállaló kérelmező számára engedélyezhető, aki
az engedély alapján köteles a KEF-fel a magáncélú igénybevételre vonatkozó bérleti szerződést kötni,
b) kizárólag abban az  esetben engedélyezhető, ha ez  a  szolgálati célú igénybevételre vonatkozó kérelmek
maradéktalan teljesítését nem veszélyezteti, valamint
c) a  6.  melléklet szerinti kérelem jóváhagyását és a  KEF-fel kötendő bérleti szerződésnek a  felek által történt
aláírását követően kezdhető meg.
 (2) Az  elektronikus eszköz 33.  § (5)  bekezdés a)  pontja szerinti rendelkezésére bocsátására magáncélú igénybevétel
esetén az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feltételek teljesülését követően kerülhet sor.
 (3) Amennyiben a  szolgálati célú igénybevételre vonatkozó kérelmek teljesítése érdekében szükséges, a  magáncélú
igénybevételre jogosító engedélyeket a BM GHÁT visszavonhatja. 35. § A Mélygarázs „–1”, valamint „–2” szintjére karbantartás, javítás, takarítás stb. céljából történő belépés az  Épületen
belüli bejáratokon keresztül, az őrség engedélyével és ellenőrzése mellett történhet.
16. Záró rendelkezések 36. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Belügyminisztérium központi épületébe történő be- és kilépés, a benntartózkodás, a csomag- és
áruszállítás, a küldemények átvételének és a gépjárművek parkolásának rendjéről szóló 31/2011. (XII. 2.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1469/2013. (VII. 24.) Korm. határozata a közfoglalkoztatási program megvalósítása céljából a Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek önkormányzatok részére történő ingyenes vagyonkezelésbe adásáról.
A Kormány
 1. a  Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 22.  § (1) és (3)  bekezdése alapján úgy dönt, hogy
az 1. mellékletben szereplő, a Nemzeti Földalapba tartozó földrészleteket az ott felsorolt települési önkormányzatok
részére közfoglalkoztatási program megvalósítása céljából ingyenesen 5 évre vagyonkezelésbe adja;
2. felhívja a  vidékfejlesztési minisztert, hogy a  Nemzeti Földalapkezelő Szervezet útján gondoskodjon az  ingatlannyilvántartási bejegyzésre alkalmas vagyonkezelési szerződéseknek az  érintett települési önkormányzatokkal
történő megkötéséről.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: a közzétételtől számított 15. nap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
451/2018. (X. 9.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Keviczki Istvánt 2018. november 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. szeptember 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2013. CLIII. törvény a Magyarország és a Koszovói Köztársaság között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében történő együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország és a  Koszovói Köztársaság között a  bűnözés
megelőzésében és leküzdésében történő együttműködésről szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2013. szeptember 30-i ülésnapján fogadta el.
MEGÁLLAPODÁS
Magyarország és a Koszovói Köztársaság között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében történő
együttműködésről
Magyarország és a Koszovói Köztársaság (a továbbiakban: Szerződő Felek)
figyelembe véve a két ország közötti baráti kapcsolatokat;
abból a meggyőződésből kiindulva, hogy a nemzetközi együttműködésnek kiemelkedő jelentősége van a bűnözés
elleni harcban, különösen a  szervezett vagy súlyos bűncselekmények, a  terrorizmus, a  kábítószerrel összefüggő
bűncselekmények, a fegyverkereskedelem, az illegális migráció és az illegális embercsempészet terén;
azzal a  céllal, hogy megerősítsék és elmélyítsék az  együttműködő szervek közötti együttműködést a  két ország
biztonságának közös érdekére figyelemmel;
azzal a  céllal, hogy összehangolt tevékenységükkel még hatékonyabban lépjenek fel a  nemzetközi szervezett
bűnözéssel szemben;
tekintetbe véve a nemzetközi kötelezettségeiket és belső jogszabályaikat;
értékelve az eddigi együttműködésük eredményeit;
az alábbiak szerint állapodtak meg:
I. FeJezet
általános rendelkezések 1. cikk
Fogalommeghatározások
A jelen Megállapodás alkalmazásában:
1. a jelen megállapodás végrehajtása tekintetében hatáskörrel rendelkező hatóságok (a  továbbiakban:
együttműködő szervek): a  Szerződő Felek belső jogszabályai szerint bűnmegelőzési, bűnüldözési és
bűnfelderítési feladatok végzésére feljogosított hatóságok, illetve szervek.
2. központi kapcsolattartó szerv:
a) a magyar szerződő Fél részéről: Országos Rendőr-főkapitányság Nemzetközi Bűnügyi
Együttműködési Központ;
b) a koszovói szerződő Fél részéről: Belügyi Együttműködési Igazgatóság a rendvédelem terén.
3. Igazságügyi hatóságok:
a) a magyar szerződő Fél részéről: a bíróságok és az ügyészi szervek;
b) a koszovói szerződő Fél részéről: a bíróságok és az ügyészi szervek.
4. személyes adat: bármely információ, amely egy azonosított vagy azonosítható egyénre vonatkozik.
5. különleges adat: a  faji eredetre, nemzeti és etnikai kisebbséghez tartozásra, politikai véleményre vagy
pártállásra, a  vallásos vagy világnézeti más meggyőződésre, az  érdek-képviseleti szervezeti tagságra,
valamint az egészségi állapotra, kóros szenvedélyre, a szexuális életre vonatkozó személyes adatok, valamint
a bűnügyi személyes adat.
2. cikk
Az együttműködés tárgya (1) A Szerződő Felek erősítik együttműködésüket a  közrend és közbiztonság védelme érdekében mindkét Szerződő
Fél belső jogszabályai alapján legalább egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmények
megelőzése, megakadályozása és felderítése (a továbbiakban: bűnüldözés) területén.
(2) Bármelyik Szerződő Fél részben vagy egészben megtagadhatja, vagy feltételektől teheti függővé
az együttműködést, ha az veszélyezteti, illetőleg sérti szuverenitását, biztonságát, közrendjét, vagy ha az ellentétes
belső jogszabályaival.
(3) Nem terjeszthető elő, illetve nem teljesíthető olyan megkeresés, amely katonai vagy politikai bűncselekményekre
vonatkozik. A  cselekmény nem tekinthető politikai bűncselekménynek, ha annak elkövetésénél – figyelemmel
az  összes körülményre, így a  bűncselekmény által elérni kívánt célra, a  bűncselekmény indítékára, az  elkövetés
módjára, a felhasznált vagy felhasználni kívánt eszközre – a bűncselekmény köztörvényi jellege túlnyomó a politikai
jelleghez képest.
(4) A jelen Megállapodásban szabályozott együttműködés nem terjed ki a  Szerződő Felek igazságügyi hatóságainak
hatáskörébe tartozó jogsegélyre.
II. FeJezet
az eGyüttműködés általános szabályaI 3. cikk
Együttműködés megkeresés alapján
(1) A jelen Megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása érdekében az együttműködő szervek – a Szerződő Felek belső
jogszabályaival és a  jelen Megállapodás rendelkezéseivel összhangban – megkeresés alapján együttműködnek, és
segítséget nyújtanak egymásnak.
(2) A megkereséseket és az  arra adott válaszokat, ha a  jelen Megállapodás eltérő rendelkezést nem tartalmaz,
a  központi kapcsolattartó szerveken keresztül, írásban (ideértve a  telefaxon és az  elektronikus hírközlési hálózat
útján történő továbbítást is) küldik meg és fogadják. Sürgős esetekben a  megkeresés szóban is előterjeszthető;
a szóbeli megkeresést haladéktalanul írásban is meg kell erősíteni.
(3) Amennyiben a  megkeresés megküldéséhez vagy annak teljesítéséhez a  Szerződő Felek belső jogszabályai szerint
az  igazságügyi hatóságok engedélye, jóváhagyása, hozzájárulása vagy egyetértése szükséges, a  megkeresés
megküldésére vagy a  teljesítésének megkezdésére csak ezen engedély, jóváhagyás, hozzájárulás, vagy egyetértés
beszerzését követően kerülhet sor.
(4) Ha a megkeresett együttműködő szerv nem rendelkezik hatáskörrel vagy illetékességgel a megkeresés teljesítésére,
úgy a  megkeresést továbbítja az  eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervhez, és erről tájékoztatja
a megkereső együttműködő szervet.
(5) A megkereső együttműködő szerv kérheti a  megkeresett együttműködő szervet, hogy a  megkeresését az  általa
meghatározott szabályok, feltételek szerint, vagy technikai módszert alkalmazva teljesítse. Ha a  megkeresésben
foglalt feltételek szerint a  teljesítés nem, vagy csak részben lehetséges, a  megkeresett központi kapcsolattartó
szerv erről haladéktalanul tájékoztatja a  megkereső központi kapcsolattartó szervet. Egyidejűleg megjelöli azokat
a feltételeket, amelyek alkalmazása esetén a megkeresés teljesíthető.
(6) Ha a megkeresés megérkezésekor nyilvánvaló, hogy annak teljesítése az abban foglalt határidőben nem lehetséges,
és a megkeresésnek a határidő meghatározására vonatkozó indokolásából kitűnik, hogy a késedelem veszélyeztetné
a  megkereső együttműködő szerv eljárásának sikerességét, a  megkeresett együttműködő szerv vagy a  központi
kapcsolattartó szerv haladéktalanul tájékoztatja a  megkereső együttműködő szervet a  megkeresés teljesítéséhez
szükséges határidőről.
(7) A megkereső központi kapcsolattartó szerv az (5) és (6) bekezdésekben foglalt értesítést követően nyilatkozik arról,
hogy az értesítésben foglalt körülmények alapján kéri-e a megkeresés teljesítését.
(8) A megkeresések teljesítése során a  megkeresett együttműködő szerv és a  megkeresés teljesítésében résztvevő
más szervek a  jelen cikk (5)  bekezdésében megjelölt szabályokkal összhangban járnak el, feltéve, hogy azok nem
ellentétesek a megkeresett együttműködő szerv államának belső jogszabályaival.
4. cikk
A megkeresés tartalma és az alkalmazandó nyelv
(1) A megkeresés legalább az alábbiakat tartalmazza:
a) a megkereső együttműködő szerv megnevezését;
b) a megkeresés jogalapját, célját és tárgyát;
c) a megkeresés tárgyát képező cselekmény leírását és annak jogi minősítését;
d) a megkeresés teljesítésének határidejét, a sürgős teljesítés kérése esetén annak indokait.
(2) A megkereséshez mellékelten csatolni kell a megkeresés tartalmához kapcsolódó dokumentumokat és adatokat.
 (3) Az együttműködő szervek a  jelen Megállapodás végrehajtása során az  angol nyelvet használják, de más nyelv
használatában is megállapodhatnak. III. FeJezet
az eGyüttműködés FormáI
5. cikk
Információcsere (1) Az együttműködő szervek megkeresés alapján az alábbi információkat adják át:
a) bűncselekmény elkövetésében résztvevő személyek és ezen személyeknek a  bűncselekmény elkövetésével
összefüggő kapcsolatai személyazonosító adatait: családi név, korábbi családi név, utónév, egyéb név (ál-,
gúny-, ragadványnév), nem, születési idő és hely, lakóhely, jelenlegi vagy esetleges korábbi állampolgárság;
b) az előkészített, megkísérelt, illetve befejezett bűncselekményre, különösen az  elkövetés idejére, helyére,
módjára vonatkozó információkat, továbbá a  különleges körülményekre és a  megtett intézkedésekre
vonatkozó információkat, amennyiben azok a bűnüldözéshez szükségesek;
c) információkat azokról a  tárgyakról, amelyekre a  bűncselekményt elkövették, amelyek a  bűncselekmény
nyomait hordozzák, amelyeket bűncselekmény elkövetéséhez eszközül használtak vagy arra szántak, vagy
amelyek a bűncselekmény elkövetése útján jöttek létre;
d) a bűncselekménnyel összefüggésben szerzett vagyonra vagy annak hasznára vonatkozó adatokat;
e) az együttműködő szervek számára hozzáférhető bűnügyi nyilvántartásokban, illetve biometrikus adatokat
tartalmazó nyilvántartásokban szereplő adatokat;
f ) személyazonosságról, tartózkodási helyről és lakcímről szóló információkat;
g) közúti, vízi és légi járművek vezetésére feljogosító okmányokkal kapcsolatos információkat;
h) gépjárművek egyedi azonosító adatai;
i) a közlekedési eszközök tulajdonosára, üzembentartójára és/vagy vezetőjére vonatkozó adatokat;
j) lőfegyvertartási-engedélyre vonatkozó adatokat;
k) elektronikus hírközlő végberendezés tulajdonosának, előfizetőjének és használójának megállapításához
szükséges adatokat;
l) államhatár átlépésére jogosító okmányokra vonatkozó adatokat;
m) különleges szakértelemmel rendelkező személyekre vonatkozó adatokat.
(2) Az együttműködő szervek kicserélhetik:
a) a nemzetközi bűnözés új elkövetési módszereiről és formáiról szóló tájékoztatást;
b) a kriminalisztikai és kriminológiai, egyéb bűnügyi vonatkozású kutatási eredményeiket, a  bűnözés elleni
küzdelem során alkalmazott gyakorlatról, munkamódszerekről és eszközökről szóló információkat;
c) a bűncselekményekkel kapcsolatos belső jogi szabályozásról szóló tájékoztatást.
(3) A jelen cikk (1)  bekezdés a)–l)  pontjaiban meghatározott információk átadására irányuló megkereséseket
az  együttműködő szervek közvetlenül is megküldhetik és teljesíthetik, ha a  központi kapcsolattartó szerveken
keresztül történő információcsere olyan késedelemmel járna, amely a  bűnfelderítés érdekeit súlyosan
veszélyeztetné.
(4) Az egyik Szerződő Fél központi kapcsolattartó szerve egyedi esetekben megkeresés nélkül is átadhat információt,
ha alapos okkal feltételezhető, hogy ezen információ a  közrendet fenyegető közvetlen veszély elhárításához vagy
a bűnüldözéshez szükséges a másik Szerződő Fél együttműködő szervei számára.
(5) A jelen cikk alapján folytatott információcsere során az  együttműködő szervek minősített adatokat tartalmazó
megkereséseket is átadhatnak egymásnak.
6. cikk
A közrend és a bűnügyi helyzet elemzése
Az együttműködő szervek rendszeresen átadják egymásnak a bűnügyi helyzetükre, a közrend helyzetére vonatkozó
ismereteiket, elemzéseiket. Az együttműködő szervek közösen elemezhetik a bűnügyi helyzet és a bűnmegelőzés
súlyponti kérdéseit, megvitathatják és egyeztethetik a szükséges teendőket.
7. cikk
Intézkedések sürgős esetekben (1) Az együttműködő szervek megkeresésre, belső jogszabályaik szerint, a  nyomok és bizonyítékok biztosítása
érdekében a  saját államuk területén igazoltatást, nyilvános helyen fokozott ellenőrzést végezhetnek, a  keresett
személyt elfoghatják és előállíthatják, épületet, építményt, helyszínt, ruházatot, csomagot és járművet
átvizsgálhatnak, ha a bűnüldözés érdekei sürgős intézkedést tesznek szükségessé.
(2) A jelen cikk (1)  bekezdésében meghatározott intézkedések végrehajtásáról a  megkereső együttműködő szervet
haladéktalanul tájékoztatni kell.
8. cikk
Ellenőrzött szállítás (1) Az egyik Szerződő Fél együttműködő szerve a központi kapcsolattartó szerveken keresztül kérheti a másik Szerződő
Fél együttműködő szervétől, hogy az  felügyelje törvénytelen vagy gyanús szállítmányoknak a  saját államának
területén történő ki- és beengedését, illetve átengedését, bűncselekmény felderítése, illetve a  bűncselekmény
elkövetésében résztvevő személyek azonosítása céljából.
(2) Az ellenőrzött szállításra irányuló megkeresésnek a jelen Megállapodás 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott
adatokon túl tartalmaznia kell:
a) a szállítmány tartalmára, a  várható útvonalára és időtartamára, a  szállítás módjára, a  szállítóeszköz
azonosítására vonatkozó adatokat;
b) a kísérés módját;
c) az alkalmazandó technikai eszközökre vonatkozó adatokat;
d) a kísérésben a  megkereső együttműködő szerv részéről résztvevők számát, fedett nyomozó esetleges
részvételét;
e) az ellenőrzött szállításban résztvevőkkel történő kapcsolattartás módját;
f ) a szállítmány átadásának és átvételének körülményeit;
g) az elfogás esetén alkalmazandó intézkedéseket;
h) váratlan esemény esetén alkalmazandó intézkedéseket.
(3) Az együttműködő szervek – a  megkeresés elfogadása esetén – az  ellenőrzött szállítás idejében, módjában,
közreműködésük mértékében esetileg állapodnak meg. A megkeresett központi kapcsolattartó szerv az ellenőrzött
szállítást korlátozhatja vagy elutasíthatja, ha az nem vállalható mértékben veszélyezteti az ellenőrzött szállításban
résztvevő személyeket vagy a közrendet.
(4) Az ellenőrzött szállítást a megkeresett együttműködő szerv irányítja; az  irányítást végző személyéről a megkereső
együttműködő szervet tájékoztatni kell. Az  ellenőrzött szállítást úgy kell végrehajtani, hogy a  szállítmány
bármikor feltartóztatható legyen. Az  átvételt követően a  megkereső együttműködő szerv a  szállítmányt kísérheti,
hatósági jogosítványokat azonban nem gyakorolhat. Ennek során a megkereső együttműködő szerv tagjai a  jelen
cikkben meghatározottak, a  megkeresett együttműködő szerv államának belső jogszabályai és a  megkeresett
együttműködő szerv irányítást végző tagjának utasításai szerint kötelesek eljárni.
(5) A jelen Megállapodásban foglalt feltételek fennállása esetén a központi kapcsolattartó szervek lehetővé teszik egy
harmadik államból induló és egy további államba érkező ellenőrzött szállítás végrehajtását is. Ebben az  esetben
az érintett államok előzetes hozzájárulásáról a megkereső központi kapcsolattartó szerv gondoskodik, amely erről
tájékoztatja a megkeresett központi kapcsolattartó szervet.
(6) Az ellenőrzött szállítás kísérésében fedett nyomozó részvétele csak az  őt alkalmazó Szerződő Fél igazságügyi
hatóságainak engedélyével lehetséges.
9. cikk
Fedett nyomozó alkalmazása (1) Az együttműködő szervek megkeresésre hozzájárulhatnak a megkereső együttműködő szerv fedett nyomozóinak
a saját államuk területén történő alkalmazásához, amennyiben ez az államaik területén elkövetett vagy megkísérelt
bűncselekmények eredményes felderítése érdekében szükséges. Fedett nyomozó az  együttműködő szervek
hivatásos állományának olyan tagja, aki a  Szerződő Felek belső jogszabályai alapján jogosult arra, hogy kilétét
leplezve titkos információgyűjtést végezzen.
(2) A fedett nyomozó alkalmazására vonatkozó, a  jelen Megállapodás 3.  cikkének (3)  bekezdése szerinti igazságügyi
hatósági engedély a Szerződő Felek egész területére érvényes.
(3) A fedett nyomozó alkalmazására irányuló megkeresésnek a  jelen Megállapodás 4.  cikkének (1)  bekezdésében
meghatározott adatokon túl tartalmaznia kell:
a) a fedett nyomozó alkalmazásának időtartamát;
b) a fedett nyomozó alkalmazásának feltételeit;
c) a fedett nyomozó jogait és kötelezettségeit;
d) a fedett nyomozó lelepleződése esetén alkalmazandó intézkedést;
e) a fedett nyomozó büntetőjogi felelősségét meghatározó belső jogszabályok vonatkozó rendelkezéseit;
f ) a fedett nyomozó működési körében okozott károkért való felelősségét meghatározó belső jogszabályok
vonatkozó rendelkezéseit.
 (4) A fedett nyomozó alkalmazása mindig egyedi esetre korlátozódik, és meghatározott ideig tarthat. A fedett nyomozó
az együttműködő szervek eseti megállapodását és a jelen cikk (2) bekezdése szerinti engedély beszerzését követően
kezdheti meg tevékenységét. A megállapodásnak tartalmaznia kell a jelen cikk (3) és a (6) bekezdéseiben foglaltakat.
(5) A megkeresett együttműködő szerv kérésére a fedett nyomozó alkalmazását haladéktalanul fel kell függeszteni.
 (6) A fedett nyomozó alkalmazására a  megkeresett együttműködő szerv államának belső jogszabályai az  irányadóak.
A  fedett nyomozó csak olyan intézkedéseket tehet, amelyeket mindkét Szerződő Fél belső jogszabályai
megengednek.
10. cikk
Együttműködés a Tanúvédelmi Programban (1) A Szerződő Felek hatáskörrel rendelkező szerveiken keresztül megkeresés útján kérelmezhetik a  védett tanúknak,
sértetteknek, valamint rájuk tekintettel más személyeknek (a  továbbiakban: védett személyek) az  egyik Szerződő
Fél államának területéről a  másik Szerződő Fél államának területére történő átköltöztetését, és ezt követően
védelemben részesítését, beleértve a  technikai és logisztikai támogatást is. Az  együttműködés nem terjedhet
ki a  fogvatartott védett személyekre. Ezen intézkedések a  Szerződő Felek államainak területén folytatott
büntetőeljárást nem akadályozhatják.
(2) A védelemre szoruló személyt az  átköltöztetést megelőzően fel kell venni a  megkereső Szerződő Fél védelmi
programjába. Sürgős esetben az átköltöztetést akkor is végre lehet hajtani, amennyiben feltehető, hogy a védelemre
szoruló személy felvételt nyert a  megkereső Szerződő Fél védelmi programjába (sürgősségi intézkedés). A  védett
személy csak a  megkeresett szerv államának a  tanúvédelemre vonatkozó belső jogszabályaiban meghatározott
védelmi formáiban részesíthető.
(3) A jelen cikk (1)  bekezdésében szereplő megkeresésnek a  jelen Megállapodás 4.  cikkének (1)  bekezdésében
meghatározott adatokon túl tartalmaznia kell:
a) a titoktartási kötelezettségre vonatkozó igényt;
b) a védett személynek a büntetőeljárásban betöltött szerepét;
c) a fennálló fenyegetettségre, valamint annak súlyosságára vonatkozó információkat;
d) a védett személynek a másik Szerződő Fél államának területére történő elhelyezésének okát;
e) a védelem javasolt formáját, mértékét;
f ) a másik Szerződő Fél államának területén való elhelyezés szükséges időtartamát, és ennek
meghosszabbításának lehetőségét.
 (4) A megkeresés elfogadását követően a  Szerződő Felek hatáskörrel rendelkező szervei írásban megállapodnak
a védelem részleteiről és a kapcsolattartás módjáról.
 (5) Ha a védelem már nem biztosítható, arról a hatáskörrel rendelkező megkereső szervet haladéktalanul tájékoztatni
kell.
 (6) A védett személy köteles a  megkeresett szerv államának belső jogszabályait betartani. Ha a  védett személy
megsérti a  megkeresett együttműködő szerv államának belső jogszabályait, vagy nem tartja be a  kifejezetten
számára megállapított magatartási szabályokat, erről a  hatáskörrel rendelkező megkereső szervet haladéktalanul
tájékoztatni kell. Ha a  megkeresett szerv szükségesnek tartja a  védett személy visszaköltöztetésének
kezdeményezését, a megkereső szerv köteles azt teljesíteni.
(7) A védelmi intézkedések titkossága érdekében a  Szerződő Felek hatáskörrel rendelkező szerveinek tisztviselői
leplezhetik eredeti személyazonosságukat és az általuk használt járműveket.
11. cikk
Közös bűnfelderítő-csoport létrehozása (1) Az együttműködő szervek eseti megállapodással közös bűnfelderítő-csoportot hozhatnak létre, amennyiben ez az
államaik területén elkövetett vagy megkísérelt bűncselekmények eredményes felderítése érdekében szükséges.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott megállapodásnak tartalmaznia kell különösen:
a) a bűncselekmény leírását, amelynek felderítésére a bűnfelderítő-csoport létrejött;
b) a működési területet, a működés feltételeit, időtartamát és meghosszabbításának feltételeit;
c) a közös bűnfelderítő-csoport összetételét és vezetőjének meghatározását;
d) a közös bűnfelderítő-csoportba kihelyezett tag jogait és kötelezettségeit;
e) a közös bűnfelderítő-csoportba kihelyezett tag büntetőjogi, valamint a működési körében okozott károkért
való felelősségre vonatkozó szabályokról szóló tájékoztatást;
f ) a szervezési intézkedéseket és a működési költségek viselését.
(3) A megkereső együttműködő szerv közös bűnfelderítő-csoportba kihelyezett tagja a  megkeresett együttműködő
szerv államának területén önálló intézkedés végrehajtására nem jogosult.
(4) A megkereső együttműködő szerv közös bűnfelderítő-csoportba kihelyezett tagja a  birtokában lévő, nem
minősített adatokat ugyanazon esetekben és ugyanolyan feltételekkel adhatja át a  megkeresett együttműködő
szerv közös bűnfelderítő-csoportban résztvevő tagjainak, mint ahogy azokat a  saját együttműködő szerveinek
átadhatná.
(5) A közös bűnfelderítő-csoport munkájához szükséges, együttműködő szervek által minősített adatoknak
a  másik Szerződő Fél együttműködő hatóságának kihelyezett tagja részére történő hozzáférhetővé tételét
a  közös bűnfelderítő-csoportot létrehozó szerv vezetője engedélyezi az  államának belső jogszabályai szerint.
Az  együttműködésben részt nem vevő szervek által minősített adatok átadásához be kell szerezni a  minősítő
hozzájárulását.
12. cikk
Titkos információgyűjtés (1) A Szerződő Felek együttműködő szervei a bűnfelderítés során megkeresésre és államuk belső jogszabályai alapján
titkos információgyűjtést folytathatnak, amelynek eredményéről kölcsönösen tájékoztatják egymást.
(2) A megkeresésnek a jelen Megállapodás 4. cikke (1) bekezdésében meghatározott adatokon túl tartalmaznia kell:
a) az eszköz vagy módszer megnevezését;
b) a titkos információgyűjtés időtartamát;
c) a rögzítendő és átadandó adatok körét;
d) az adatok átadásának módját;
e) a másik Szerződő Fél államának területén folytatott titkos információgyűjtéshez nyújtandó segítség módját;
f ) annak igazolását, hogy a  titkos információgyűjtést a  megkereső együttműködő szerv államában
szabályszerűen engedélyezték.
 (3) A megkeresett együttműködő szerv a  megkeresés teljesítését államának belső jogszabályai alapján, továbbá, ha
a megkeresés teljesítéséhez engedély szükséges, ennek beszerzését követően kezdi meg.
13. cikk
Összekötő tisztviselő küldése (1) Az együttműködő szervek a másik Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező együttműködő szervének hozzájárulásával
határozott időtartamra összekötő tisztviselőt küldhetnek a  másik Szerződő Fél együttműködő szerveihez.
Az összekötő tisztviselők feladatait a fogadó Szerződő Fél diplomáciai képviseletéhez akkreditált belügyi/rendészeti
attasé is elláthatja.
(2) Az összekötő tisztviselő kiküldésének célja a  Szerződő Felek közötti együttműködés meggyorsítása, valamint
a folyamatos segítségnyújtás biztosítása:
a) a bűncselekmények megelőzését és üldözését szolgáló információcserében;
b) a jelen Megállapodás végrehajtásához kapcsolódó megkeresések teljesítésében;
c) a visszafogadási szerződések végrehajtásával kapcsolatos együttműködésben;
d) a közrendet fenyegető veszélyek elhárításával megbízott hatóságok feladatai ellátásához szükséges
információk átadásával.
(3) Az összekötő tisztviselő az  együttműködő szerveket támogató, tanácsadó szerepet tölt be, bűnmegelőzési és
bűnüldözési intézkedések önálló elvégzésére nem jogosult.
(4) Az összekötő tisztviselő működésének részletes feltételeiről a  Szerződő Felek hatáskörrel rendelkező miniszterei
megállapodnak.
(5) A Szerződő Felek hatáskörrel rendelkező miniszterei megállapodhatnak abban, hogy az egyik Szerződő Fél harmadik
államban tevékenykedő összekötő tisztviselője eljár a másik Szerződő Fél érdekeiben is ezen harmadik államban.
14. cikk
Együttműködés a képzés és a bűnmegelőzés területén
(1) A képzés területén folytatandó együttműködés az alábbiakra terjed ki:
a) oktatási tervek és tananyagok cseréje;
b) közös szemináriumok és előadások megtartása, valamint közös tanfolyamok és konferenciák megrendezése;
c) a másik együttműködő szervek képviselőinek megfigyelőként történő meghívása, gyakorlatok és különleges
bevetési akciók bemutatása;
d) a másik együttműködő szervek képviselői részvételének biztosítása tanfolyamokon.
(2) A központi kapcsolattartó szervek együttműködnek a  nemzeti szinten bevált bűnmegelőzési módszerek feltárása
és egymás közötti cseréje terén, valamint a  bűnmegelőzési módszerek végrehajtásához szükséges szakértői
szaktanácsadás megszervezésében.
15. cikk
Együttműködés a korrupció és a hivatali bűncselekmények leküzdésében
A Szerződő Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai a  jelen Megállapodás keretében együttműködnek a  korrupció
és a  hivatali bűncselekmények elleni küzdelemben. Az  együttműködés kiterjed a  vonatkozó jogszabályok
alkalmazásával és a  korrupció megelőzésével kapcsolatos tapasztalatok, illetve a  korrupció és a  hivatali
bűncselekmények lehetséges okaira és a fejlődési tendenciákra vonatkozó információk és elemzések cseréjére is.
Iv. FeJezet
JoGvIszonyok a másIk szerzŐdŐ Fél államának területén történŐ elJárás során
16. cikk
A tisztviselők jogai és kötelezettségei (1) Az együttműködő szerv tisztviselője a  jelen Megállapodásból származó feladatai másik Szerződő Fél területén
történő teljesítése során jogosult egyenruháját viselni, és köteles szolgálati igazolványát magánál tartani. Szolgálati
fegyverét, valamint szolgálati felszerelését nem viheti magával, kényszerítő eszközöket nem alkalmazhat.
(2) A jelen Megállapodás 9.  cikkében meghatározott fedett nyomozó fedőokirattal léphet a  másik Szerződő Fél
államának területére, és ott a szükséges fedőokiratokkal, a szolgálati feladat ellátása idejéig tartózkodhat. A fedett
nyomozók egyedi esetekben tarthatnak maguknál lőfegyvert és alkalmazhatnak kényszerítő eszközöket. Ezek
feltételeit a  jelen Megállapodás 9.  cikk (4)  bekezdésében meghatározott eseti megállapodásban kell részletezni
a Szerződő Felek államainak belső jogszabályaival összhangban.
17. cikk
Szolgálati viszonyok és az együttműködő szervek tagjainak védelme
(1) A megkereső együttműködő szerv tagjának szolgálati jogviszonyára, munkaviszonyára és fegyelmi felelősségére
saját államának belső jogszabályai vonatkoznak.
(2) A megkeresett együttműködő szerv az  államának területén a  jelen Megállapodásból származó feladatait teljesítő,
a  másik Szerződő Fél együttműködő szerve tagjának ugyanolyan védelmet és segítséget nyújt, mint a  saját
együttműködő szerve tagjának.
18. cikk
A büntetőjogi felelősség szabályai
Az együttműködő szervek tagjai, akik a  jelen Megállapodás alapján a  másik Szerződő Fél államának területén
teljesítik szolgálatukat, az  általuk vagy sérelmükre elkövetett bűncselekmények tekintetében azonos elbírálás alá
esnek azon együttműködő hatóság tisztviselőivel, amely államának területén tevékenységüket végzik.
19. cikk
A kártérítési felelősség szabályai (1) Amikor az  együttműködő szerv tagja a  jelen Megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a  másik Szerződő Fél
területén teljesíti feladatát, az általa az eljárása során okozott károkért az őt küldő Szerződő Fél azon Szerződő Fél
államának belső jogszabályai szerint felel, ahol a károkozás történt.
(2) Az a  Szerződő Fél, amely államának területén az  (1)  bekezdésben említett kár bekövetkezett, a  kárt ugyanolyan
feltételek mellett téríti meg, mintha azt a saját tisztviselője okozta volna.
(3) Az a  Szerződő Fél, amely együttműködő szervének tagja a  másik Szerződő Fél államának területén harmadik
személynek kárt okozott, teljes mértékben megtéríti ez  utóbbi Szerződő Félnek az  általa a  károsultnak vagy
a károsult személy jogán a kártérítésre jogosult más személyeknek kifizetett kártérítés összegét.
(4) Az (1) bekezdésben szabályozott esetben – harmadik személyekkel szemben fennálló jogai gyakorlásának sérelme
nélkül és a  (3)  bekezdésben foglalt rendelkezés kivételével – a  Szerződő Felek kölcsönösen lemondanak az  olyan
károk megtérítésének igényéről, amelyeket a  másik Szerződő Féltől szenvedtek el, kivéve, ha a  kárt szándékosan
vagy súlyos gondatlansággal okozták.
v. FeJezet
adatvédelem 20. cikk
Az adatkezelés szabályai
(1) Az adatkezelés során az alábbi rendelkezések szerint kell eljárni:
a) a megkeresésben meg kell jelölni az átadandó adatok körét, felhasználásuk célját és jogalapját;
b) az adatokat átvevő együttműködő szerv (a  továbbiakban: átvevő Fél) csak a  jelen Megállapodásban
meghatározott célokra és az  adatokat átadó együttműködő szerv (a  továbbiakban: átadó Fél) által
meghatározott feltételekkel kezelheti az  adatokat. Az  átadó Fél kérésére az  átvevő Fél tájékoztatást nyújt
az átadott adatok felhasználásáról;
c) az adatok átadása előtt az  átadó Félnek, miután megállapította, hogy az  adatok átadása szükséges
a  megjelölt célra és arányos azzal, valamint összhangban áll államának belső jogszabályaival, meg kell
győződnie az átadandó adatok helyességéről;
d) az adatok átadásakor az  átadó Félnek fel kell tüntetnie az  adatok törlési határidejét államának belső
jogszabályainak megfelelően, melynek lejártakor az  átvevő Fél köteles azokat megsemmisíteni, kivéve, ha
az  átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulását adta az  adatok további kezeléséhez. Ezen határidőkre tekintet
nélkül törölni kell az átadott adatot, amennyiben az átadás célja szerinti további tárolására nincs szükség;
e) az adatok kizárólag a  jelen Megállapodás 1.  cikke szerinti, arra felhatalmazott együttműködő szerveknek
adhatók át. Más szerveknek az  adatok az  átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulásával továbbíthatók a  fenti
c) pontban szereplő feltételek vizsgálata alapján;
f ) a jelen Megállapodás alapján átadott és átvett adatokról az  adatkezelő szerveknek nyilvántartást
kell vezetniük, amely legalább a  következőket tartalmazza: az  adatszolgáltatás célját és tartalmát,
a  továbbítás jogalapját, az  átadott adatok fajtáját, az  átadó és átvevő szervet, illetve az  átadás időpontját,
és az  adattovábbítással érintett személy azonosításához szükséges adatokat. Az  on-line adatszolgáltatást
automatikusan kell nyilvántartani. A  nyilvántartásokat az  ilyen adatokra vonatkozó belső jogszabályokban
meghatározott ideig kell megőrizni, de legalább öt évig. A  nyilvántartások kizárólag az  adatvédelemre
vonatkozó szabályok betartásának ellenőrzésére használhatók fel.
(2) A Szerződő Felek kötelesek megtenni minden szükséges szervezési és technikai intézkedést az  adatok hatékony
védelmének biztosítása érdekében, a  jogosulatlan hozzáférés, nyilvánosságra hozatal, megváltoztatás és
megsemmisítés ellen.
(3) A Szerződő Felek független adatvédelmi felügyelő hatóságai, amelyek a  jelen Megállapodásban foglalt alapelvek
és rendelkezések érvényesülésének biztosításáért felelősek, jogosultak a  jelen Megállapodás adatkezelésről szóló
rendelkezéseinek való megfelelés ellenőrzésére.
(4) Jelen Megállapodás nem képezi alapját adatok és információk büntetőeljárásban bizonyítékként történő
felhasználás céljából történő átadása iránti kérelmeknek. A  jelen Megállapodás alapján átadott adatokat és
információkat az  átadó Szerződő Fél belső jogszabályai szerint vagy a  büntetőügyekben folytatott jogsegélyről
szóló két- vagy többoldalú megállapodásokkal összhangban megadott előzetes hozzájárulása nélkül nem lehet
büntetőügyekben folytatott jogsegély keretében felhasználni.
21. cikk
Az érintett személy tájékoztatása (1) A Szerződő Felek biztosítják, hogy a  hatáskörrel rendelkező hatóságaik tájékoztatják az  érintett személyt
a személyes adatainak kezeléséről. Jelen cikktől csak akkor lehet eltérni, ha erre az állam biztonsága, a közbiztonság
vagy a bűncselekmények megelőzése, illetve az érintett vagy más személy jogainak és szabadságjogainak védelme
érdekében szükséges intézkedésként kerül sor.
(2) Személyes adatok átadása esetén az együttműködő szervek – államuk belső jogszabályaival összhangban – kérhetik
a  másik Szerződő Fél együttműködő szervét, hogy mellőzze az  érintett személy tájékoztatását. Ilyen esetekben
ez  utóbbi együttműködő szerv a  másik Szerződő Fél együttműködő szervének előzetes jóváhagyása nélkül nem
tájékoztathatja az érintett személyt. Egyéb esetekben az adatot átvevő Félnek konzultálnia kell az adatot átadó Féllel
arról, hogy tájékoztathatja-e az érintett személyt a nyilvántartásában szereplő személyes és különleges adatairól és
felhasználásuk céljáról. Az átvevő Félnek az átadó Fél erre vonatkozó utasítása szerint kell eljárnia.
(3) Az érintett személy jogosult arra, hogy indokolt esetben a  Szerződő Felek belső jogszabályaival összhangban
saját személyes és különleges adatait helyesbíttethesse, töröltethesse vagy zároltathassa, és jogosult arra, hogy
jogorvoslattal élhessen, ha tájékoztatási, vagy indokolt esetben közlési, helyesbítési, törlési vagy zárolási kérelmét
nem teljesítik.
22. cikk
Minősített adatok védelme
Az együttműködő szervek a  jelen Megállapodás végrehajtása során átvett minősített adatok és információk
védelmére az alábbi rendelkezéseket alkalmazzák:
a) a minősített adatot átadó Fél államának belső jogszabályai szerint minősített adatokat ezen adatokat átvevő
Félnek ugyanolyan védelemben kell részesítenie, mint amilyenben a jelen Megállapodás mellékletét képező
megfeleltetési táblázat alapján a saját belső jogszabályai szerinti minősítési jelöléssel ellátott adatait részesíti.
Ez a melléklet a jelen Megállapodás szerves részét képezi;
b) a minősített adatot átadó Félnek meg kell jelölnie az átadott minősített adat érvényességi idejét;
c) a minősített adatot átadó Fél haladéktalanul, írásban tájékoztatja a  minősített adatot átvevő Felet
az  adatokkal kapcsolatos változásokról, illetve a  minősített adatok jelölésének, érvényességi idejének
módosításáról, a minősítés megszüntetéséről. A minősített adatot átvevő Fél a tájékoztatásnak megfelelően
módosítja a  minősítési jelölést, az  érvényességi időt, illetve megszünteti a  minősített adatként történő
kezelést;
d) a jelen Megállapodás értelmében átadott minősített adatok harmadik állam részére történő továbbadása
csak a  minősített adatot átadó Fél államának belső joga szerint hatáskörrel rendelkező hatóságának vagy
személynek az írásbeli hozzájárulása esetén megengedett;
e) az átadott minősített adatok védelmét szolgáló jogszabályoknak a  minősített adatot átvevő Félnél történt
bármilyen megsértéséről haladéktalanul tájékoztatni kell a minősített adatot átadó Felet. A tájékoztatásnak
ki kell térnie a  jogszabályok megsértésének körülményeire és ezek következményeire, valamint
a  következmények mérséklésére, és a  vonatkozó rendelkezések jövőbeni megsértésének megelőzése
érdekében hozott intézkedésekre.
vI. FeJezet
záró rendelkezések 23. cikk
A költségviselés szabályai
A jelen Megállapodás végrehajtása során – a  jelen Megállapodásban foglalt eltérő rendelkezés vagy a  Szerződő
Felek központi kapcsolattartó szerveinek eltérő megállapodása hiányában – mindkét Szerződő Fél maga viseli
a saját együttműködő szervei eljárása során felmerülő költségeket.
24. cikk
Más nemzetközi kötelezettségvállalásokhoz való viszony
A jelen Megállapodás rendelkezései nem érintik a  Szerződő Felek egyéb két- vagy többoldalú nemzetközi
szerződéseiben szereplő kötelezettségvállalásait. A  jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat
a kötelezettségeket, amelyek a Szerződő Felek nemzetközi szervezetekben való tagságából, valamint Magyarország
európai uniós tagságából fakadnak.
25. cikk
A viták rendezése (1) A jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő vitákat az együttműködő szervek
tárgyalások útján rendezik.
(2) Amennyiben a  vitatott kérdésben az  (1)  bekezdésben említett tárgyalásokon nem születik megállapodás, a  vitát
diplomáciai úton rendezik, harmadik fél bevonása nélkül.
26. cikk
A Megállapodás hatálybalépése és egyéb rendelkezések
(1) A jelen Megállapodás azon későbbi jegyzék kézhezvételének napjától számított kilencvenedik napon lép hatályba,
amelyben a  Szerződő Felek diplomáciai úton értesítették egymást arról, hogy a  Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső jogszabályi követelményeknek eleget tettek.
(2) A jelen Megállapodás határozatlan időre szól, és azt bármelyik Szerződő Fél diplomáciai úton, írásban bármikor
felmondhatja. A Megállapodás a  felmondásról szóló jegyzék kézhezvételét követő hatodik hónapot követő hónap
első napján hatályát veszti.
(3) Mindkét Szerződő Fél a  jelen Megállapodás alkalmazását részben vagy egészben átmenetileg felfüggesztheti,
amennyiben az  sérti vagy veszélyezteti államának szuverenitását, biztonságát, közrendjét. Az  ilyen intézkedések
meghozataláról vagy visszavonásáról a  Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban haladéktalanul tájékoztatják
egymást. A  jelen Megállapodás végrehajtásának felfüggesztése, illetve annak visszavonása az  erről szóló értesítés
kézhezvétele napján lép hatályba.
(4) A jelen Megállapodás 1. cikk 1. pontja szerinti szervek nevéről, valamint a jelen Megállapodás 8., 11. és 15. cikkeiben
foglaltak végrehajtására, illetve a  22.  cikkben foglalt rendelkezések felügyeletére feljogosított szervek nevéről
a  Szerződő Felek a  jelen Megállapodás hatálybalépését követő harminc (30) napon belül diplomáciai úton
tájékoztatják egymást. A Szerződő Felek diplomáciai úton, haladéktalanul tájékoztatják egymást az együttműködő
szervek elnevezésében vagy azok hatáskörében bekövetkezett változásokról.
(5) A jelen Megállapodás végrehajtásának technikai részleteiről az együttműködő szervek külön megállapodhatnak.
 (6) A jelen Megállapodás nyilvántartásba vételéről az  Egyesült Nemzetek főtitkárságán, az  Egyesült Nemzetek
Alapokmányának 102. cikke szerint, a magyar Szerződő Fél gondoskodik. A magyar Szerződő Fél a nyilvántartásba
vételről haladéktalanul tájékoztatja a koszovói Szerződő Felet.
Készült Pristinában, 2013. július 31. napján, két eredeti példányban, magyar, albán, szerb és angol nyelven,
valamennyi szöveg egyaránt hiteles. A Megállapodás értelmezésével kapcsolatos vita esetén az angol nyelvű szöveg
az irányadó.
(Aláírások) Melléklet
a Magyarország és a Koszovói Köztársaság között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében történő
együttműködésről szóló Megállapodás 22. cikkéhez
A minősített adatok jelölése és azok megfeleltetése
A Szerződő Felek – a Magyarország és a Koszovói Köztársaság között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében
történő együttműködésről szóló Megállapodás 22. cikkének a) pontjában foglaltakra figyelemmel – Magyarország
és a  Koszovói Köztársaság belső jogszabályai alapján megállapítják, hogy a  minősített adatok alábbi minősítési
jelölései megfelelnek egymásnak:
Magyarországon a Koszovói Köztársaságban  angol nyelvű megfelelője
„Szigorúan Titkos!” Tepër sekret  TOP SECRET
„Titkos!”  Sekret   SECRET
„Bizalmas!”  Konfidenciale  CONFIDENTIAL
„Korlátozott terjesztésű!” E Kufizuar  RESTRICTED”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § a Megállapodás 26. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a  2.  § és 3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a rendészetért felelős miniszter gondoskodik.
áder János s. k., dr. latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1515/2015. (VII. 23.) Korm. határozata a Ludwig Múzeum-Kortárs Művészeti Múzeumban megrendezendő PopArt Kiállítás megvalósításával kapcsolatos előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
–  a  Ludwig Múzeum-Kortárs Művészeti Múzeumban megrendezendő PopArt Kiállítás megvalósításának
céljából – 40,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, a  fel nem használt rész tekintetében
visszafizetési kötelezettséggel, a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím
2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
11. Közgyűjtemények cím javára az 1. melléklet szerint,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. június 30.
b) egyetért azzal, hogy az a) pont szerint biztosított támogatás – az előírt feladat maradéktalan megvalósulása
érdekében – a  kiállítással összefüggő kiadások tényleges felmerülése szerinti kiemelt előirányzatokon
kerüljön felhasználásra és elszámolásra.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök