text:
133/2013. (VIII. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a  hitelesített népi kezdeményezések
aláírásgyűjtő ívei, elektronikus formában is aláírhatóak legyenek?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) 8.  cikke tartalmazza az  országos népszavazásra
vonatkozó alapvető rendelkezéseket. Az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés c)  pontja szerint nem lehet országos
népszavazást tartani az  országgyűlési képviselők, a  helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint
az európai parlamenti képviselők választásáról szóló törvények tartalmáról.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy – mivel egy eredményes és érvényes népszavazás esetén
a  választójogi törvények módosítása válna szükségessé – a  feltett kérdés tiltott tárgykörre vonatkozik, így
a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Eredményes népszavazás esetén az  Országgyűlés köteles az  eredményes népszavazásból következő döntéseket
meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye
alapján az  Országgyűlés – az  akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e
jogalkotási kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben szereplő „elektronikus formában” mód bizonytalan,
annak tisztázása is szükséges lenne ugyanis, hogy a választópolgár az elektronikus aláírását hol adhatja le (pl. otthon
számítógép előtt, aláírásgyűjtő személyeknek valamely elektronikus eszközön, vagy csak valamely választási
irodában).
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontján, választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. §
(1) bekezdés c) pontján, az Nsztv. 2. §-án, 10. § b) és c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a régi Ve. 117. § (1) bekezdésén,
a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás
az  1990.  évi XCIII. tv. 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés g)  pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
65/2016. (III. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Mohay Tamást 2016. április 10. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. február 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2141/2017. (XII. 29.) Korm. határozata a sepsikőröspataki Kálnoky-kastély fejlesztéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány egyetért a  sepsikőröspataki Kálnoky-kastély és a  miklósvári Vendégházak turisztikai célú fejlesztésével, ennek
keretében a  sepsikőröspataki Kálnoky-kastély rekonstrukciós munkálatai, parkjának látogathatóvá tétele és a  miklósvári
Vendégházak szállás kapacitásbővítésének (a továbbiakban: Beruházás) megvalósításával, melynek érdekében
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2018. évben szükséges 843 688 000 forint
költségvetési forrás több részletben történő biztosításáról és rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2018. évi
központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet, 4. Nemzetpolitikai
célú támogatások cím javára az alábbi megbontásban:
a) első részlet 343 688 000 forint,
b) második részlet 270 000 000 forint,
c) harmadik részlet 230 000 000 forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az első részlet tekintetében 2018. február 28.
 a második részlet tekintetében 2018. május 31.
 a harmadik részlet tekintetében 2018. augusztus 31.
2. felhívja a  Kormány nemzetpolitikáért felelős tagját, hogy a  Bethlen Gábor Alap közreműködésével gondoskodjon
az 1. pont szerinti költségvetési támogatás biztosításáról a Kálnoky Alapítvány mint kedvezményezett részére.
Felelős: a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja
Határidő: az 1. pont szerinti források biztosítását követő 30 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2018. (VII. 3.) AM rendelete a Tiszántúli Vadgazdálkodási Táj vadgazdálkodási tájegységeinek vadgazdálkodási tervéről.
Az 1–2.  § tekintetében a  vad védelméről, a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 100.  §
(1) bekezdés a) pont 4. alpontjában, valamint c) pont 2. alpontjában,
a 3–4.  § tekintetében a  vad védelméről, a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 100.  §
(1) bekezdés c) pont 2. alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79.  § 12.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A 101. számú Tiszazugi, a  102. számú Maros-csongrádi, a  103. számú Békési, a  104. számú Szarvasi, a  105. számú
Körös-berettyói, a 106. számú Nagykunsági, a 107. számú Hajdúsági Erdőspuszták, a 108. számú Hajdúsági LöszhátHortobágy, a 109. számú Nyírségi, a 110. számú Felső-tiszavidéki, a 111. számú Tiszamenti, valamint a 112. számú
Sárrét-bihari vadgazdálkodási tájegység (a továbbiakban együtt: Tiszántúli Vadgazdálkodási Táj) tájegységi
vadgazdálkodási terve
a) vad élőhelyének általános jellemzését az 1. melléklet,
b) egyes vadfajok állományának leírását a 2. melléklet,
c) vadállomány-szabályozásának irányelveit, az  egyes vadfajok szerint fenntartandó legkisebb vadlétszámot
(törzsállomány), valamint az élőhelyet még nem veszélyeztető legmagasabb vadlétszámot a 3. melléklet,
d) vadgazdálkodási tájegységi trófeabírálat irányelveit a 4. melléklet,
e) természet- és tájvédelmi előírásait védett természeti területen az 5. melléklet,
f ) hosszú távú természetvédelmi céljait a 6. melléklet
tartalmazza.
2. § A vadgazdálkodásért felelős miniszter az 1–6. melléklet, továbbá az azok tervezéséhez felhasznált vadgazdálkodási
alapadatok, az  azokat bemutató grafikonok és térképek, valamint azok szöveges értékelésének egységes
szerkezetben történő megjelenését a rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül az Országos Vadgazdálkodási
Adattár honlapján biztosítja.
3. § A vad védelméről, a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény végrehajtásának
szabályairól szóló 79/2004. (V. 4.) FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 28. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„28. § (1) Vadgazdálkodási üzemtervet felsőfokú vadgazdálkodási képesítéssel, valamint ötéves szakmai gyakorlattal
rendelkező, a vadgazdálkodási tervezés szakértői névjegyzékébe felvett személy készíthet.
(2) A vadgazdálkodási üzemterv tartalmi követelményeit a 6. számú melléklet tartalmazza.
(3) A  vadászatra jogosult a  vadgazdálkodási üzemtervet az  Országos Vadgazdálkodási Adattár elektronikus
tájékoztatásra szolgáló honlapján közzétett formanyomtatványon nyújtja be.
(4) Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni, ha a vadászatra jogosult
a) az  üzemterv vadászati hatósághoz történő benyújtásakor írásban úgy nyilatkozik, hogy a  benyújtott üzemterv
a tájegységi fővadász által, a Vtv. 44. § (2) bekezdésben foglaltak alapján elkészített üzemtervre vonatkozó javaslattal
mindenben megegyezik, és
b) a javaslatot a 6. számú melléklet 4. pontjában felsorolt – az üzemterv benyújtásának időpontjában rendelkezésére
álló – vadgazdálkodásra vonatkozó dokumentumokkal kiegészítette.”
4. § A Vhr. 6. számú melléklete helyébe a 7. melléklet lép.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
82/2009. (HK 9.) HM HVKF intézkedése a 2009. június 7-én tartandó Európai Parlament tagjainak választásával kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdése alapján – figyelemmel az Európai Parlament tagjainak 2009. június
7-ei választáson történő részvétel biztosításával kapcsolatos feladatokról szóló HM utasítás rendelkezéseire – a
2009. június 7-én tartandó Európai Parlament tagjainak
választásával kapcsolatos feladatokról az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a HM Honvéd Vezérkar főnökének közvetlenül alárendelt HM szervekre és a Magyar
Honvédség hadrendjébe tartozó katonai szervezetekre, illetve azok személyi állományára terjed ki.
2. A parancsnokok (vezetők) tájékoztatják az állomány
tagjait arról, hogy a 2009. június 7-én tartandó Európai
Parlament tagjainak választásával kapcsolatos (szavazási)
jogukat az állandó lakóhelyükön, tartózkodási, vagy más
helyen is gyakorolhatják.
3. A választáson történő megjelenést akadályozni, vagy
a megjelenésre parancsot adni, illetőleg a szavazást befolyásolni tilos.
4. A választáson való részvételt – anélkül, hogy a szolgálati feladatokat csökkentenék – az állomány számára lehetővé kell tenni. Azon személyi állomány számára, akik a
szolgálatukat állandó lakóhelyüktől távol teljesítik, a szolgálat ellátását úgy kell megszervezni, hogy a személyi állomány a lakóhelyén, vagy szolgálati helyén szavazhasson. A szavazáson való részvételhez szükséges időre a személyi állományt szolgálatmentesség illeti meg.
5. A katonai szervezetek parancsnokai a készenléti, valamint az ügyeleti és őrszolgálatok vezénylését és váltásának időpontját saját hatáskörben szabályozzák az alábbiak
figyelembevételével:
a) szolgálat ellátására lehetőleg a helyőrségben lakókat
kell vezényelni;
b) a szolgálatváltás időpontját úgy határozzák meg,
hogy a szolgálatot leadók, valamint a szolgálatba lépők
szolgálat előtt vagy után lakóhelyükön, vagy szolgálati helyükön szavazhassanak,
c) a szolgálatot úgy kell megszervezni, hogy aki lakóhelye mellett legkésőbb a választás kitűzését megelőző napig
tartózkodási helyet létesített, az igazolással választójogát
tartózkodási helyén is gyakorolhassa;
d) ugyanezen elvek alapján szervezzék meg a laktanyában maradottak ellátásához szükséges állomány munkavégzését is,
e) a külföldön szolgálatot teljesítő személyi állomány
részére lehetőség szerint a harckészültség veszélyeztetése
nélkül váltásos rendszerben lehetővé kell tenni a szavazati
jog gyakorlását úgy, hogy annak költségei (utazás, levelezési költség stb.) kizárólag a személyi állományt terhelik.
6. A parancsnokok 2009. május 22-ig tervezzék meg a
választás napjára az állomány elfoglaltságát úgy, hogy az
állomány azon tagjait, akik nem lakóhelyükön kívánnak
szavazni, azok számára tegyék lehetővé, hogy a szavazáshoz szükséges igazolást (a lakóhely szerinti jegyzőtől) személyesen, vagy postai úton beszerezhessék. Az igazolás
ajánlott levélben kérhető. Azok számára, akik az igazolást
személyesen szerzik be, ehhez a szükséges iratokat és igazolásokat ki kell adni.
7. Jelen intézkedést a HM Honvéd Vezérkar főnökének
közvetlenül alárendelt HM szervek és a Magyar Honvéd
ség hadrendjébe tarozó katonai szervezetek teljes személyi
állománya előtt ki kell hirdetni.
8. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba, és
2009. június 30-án hatályát veszti.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


text:
309/2014. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a színtévesztést korrigáló szemüvegek feltalálójaként és nemzetközi űrprogramok résztvevőjeként végzett
iskolateremtő tudományos munkájáért, valamint a mechatronikai mérnökképzést gesztoráló műegyetemi tanszék
megszervezéséért
dr. Ábrahám György, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi
Egyetem Gépészmérnöki Karának egyetemi tanára részére,
a hazai nyelvpedagógia, elsősorban a  szakmai orosznyelv-oktatás terén végzett tevékenysége, valamint a  hazai
és orosz egyetemek közötti képzési kapcsolatok kiteljesítése érdekében végzett értékes és eredményes munkája
elismeréseként
dr. Bakonyi István, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Széchenyi István Egyetem professor emeritusa
részére,
a természet védelme iránti mély elkötelezettségét tükröző oktatói, kutatói tevékenysége, valamint a hazai erdők és
a növényzeti örökség felmérése, értékelése területén végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
dr. Bartha Dénes Árpád, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  Őrségi Nemzeti Park tanácsának elnöke,
a Nyugat-magyarországi Egyetem Erdőmérnöki Karának intézetigazgatója, egyetemi tanár részére,
az oktatás, a  kutatás és az  intézményvezetés terén egyaránt jelentős életműve, valamint kimagasló oktatás- és
kutatásszervező tevékenysége elismeréseként
dr. Benedek György, az  orvostudomány doktora, a  Szegedi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kara
Élettani Intézetének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
több évtizedes kimagasló színvonalon végzett bírói munkája, valamint törvényszéki elnökhelyettesként végzett
példamutató tevékenysége elismeréseként
D. dr. Négyesy Lászlóné, a Kecskeméti Törvényszék nyugalmazott elnökhelyettese részére,
a közlekedés- és kommunikációföldrajz területén végzett több évtizedes iskolateremtő kutatói, oktatói és szakértői
tevékenysége elismeréseként
dr. Erdősi Ferenc, a  földrajztudomány doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Közgazdaság- és Regionális
Tudományi Kutatóközpont Regionális Kutatások Intézete Dunántúli Tudományos Osztályának kutatóprofesszora,
a Pécsi Tudományegyetem professor emeritusa részére,
a művészettörténet és a műemlékvédelem területén végzett kimagasló tevékenysége elismeréseként
dr. Farkas Attila lelkész, érseki tanácsos, művészettörténész részére,
kiemelkedő műfordítói munkája, valamint több évtizedes, a  külföldi irodalmak módszeres és körültekintő hazai
népszerűsítését célzó folyóiratszerkesztői tevékenysége elismeréseként
Fázsy Anikó műfordító részére,
kimagasló tudományos munkája, valamint a  2013-as washingtoni Smithsonian Folklife Festivalon díszvendég
Magyarország kurátori feladatainak kiemelkedő színvonalú ellátása és a fesztivál minden korábbit meghaladó sikere
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Fülemile Ágnes, a  Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi Kutatóközpontja Néprajztudományi
Intézetének tudományos főmunkatársa részére,
több évtizedes oktatói és kutatói munkája, valamint kimagasló tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Gyires Klára, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kara
Farmakológiai és Farmakoterápiás Intézetének egyetemi tanára részére,
a helyi iparfejlesztés és munkahelyteremtés mellett a civil közösségek felvirágoztatása tekintetében is példamutató,
több évtizedes polgármesteri munkája, valamint a  Jászság kultúrája, hagyományainak megőrzése, illetve
önkormányzatainak együttműködése érdekében végzett odaadó munkája és jelentős karitatív tevékenysége
elismeréseként
Győriné dr. Czeglédi Márta Mária, Jászfényszaru város polgármestere részére,
a magyar felsőoktatás és mérnökképzés érdekében végzett kiemelkedő oktatói, hazai és nemzetközi kutatói,
tudományszervezői tevékenysége elismeréseként
dr. Harsányi Gábor, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Villamosmérnöki és Informatikai Kara Elektronikai Technológia Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a légszennyező anyagok terjedésének és kémiai átalakulásának vizsgálatában elért kimagasló eredményei, valamint
oktatói és publikációs tevékenysége elismeréseként
dr. Haszpra László, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Földrajz- és
Földtudományi Intézete Meteorológia Tanszékének címzetes egyetemi docense, az  Országos Meteorológiai
Szolgálat tudományos tanácsadója részére,
az Európa Tanács által elfogadott, a hagyományos nemzeti kisebbségek európai helyzetéről és jogairól szóló jelentés
elkészítése érdekében kifejtett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Kalmár Ferenc volt országgyűlési képviselő, villamosmérnök részére,
kimagasló történészi és orvostörténészi életműve, valamint a magyar–lengyel történelmi kapcsolatok kutatásában
nemzetközileg is jelentős eredményei elismeréseként
dr. Kapronczay Károly, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi
Kara Népegészségtani Intézetének vendégprofesszora, a Semmelweis Orvostörténeti Múzeum, Könyvtár és Levéltár
címzetes főigazgatója részére,
az amorf és nanométeres léptékben strukturált, úgynevezett nanokristályos ötvözetek szerkezetének
feltérképezésében elért jelentős eredményei, valamint a  szerkezetből adódó tematikus, transzport és mágneses
tulajdonságok feltárásának elismeréseként
dr. Kemény Tamás, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Wigner Fizikai
Kutatóközpontjának tudományos tanácsadója részére,
a területfejlesztés és területrendezés terén végzett több évtizedes kimagasló szakmai munkája elismeréseként
Keresztes Sándor állami főépítész, a  Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Építésügyi és Örökségvédelmi
Hivatalának nyugalmazott hivatalvezetője részére,
több évtizedes pedagógusi és intézményvezetői munkája, jelentős szakpolitikai tevékenysége, valamint
a köznevelési törvény előkészítése során végzett áldozatos munkája elismeréseként
Koronka Lajos pedagógus, a budapesti Kozma Lajos Faipari Szakközépiskola igazgatója részére,
számtalan emlékezetes színházi és filmfőszerepet, valamint karakteres alakításokat felvonultató, kiemelkedően
sikeres és nemzetközileg is elismert színművészi pályája elismeréseként
Kovács Lajos Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész részére,
több évtizedes kimagasló szakmai tudással és hivatástudattal végzett oktató, nevelő munkája elismeréseként
dr. Madarász Imréné, a Károli Gáspár Református Egyetem docense részére,
a világ számos bauxitterülete, valamint a  hazai lelőhelyek tanulmányozása, elméleti tudásának az  ipari
bauxitkutatásban való alkalmazása, valamint kiváló oktatói munkája elismeréseként
dr. Mindszenty Andrea, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Földrajz- és
Földtudományi Intézetének egyetemi tanára részére,
kimagasló színvonalú és nemzetközileg is elismert előadóművészi tevékenysége, valamint a  fiatal bűvészek
képzésében nyújtott eredményes nevelői munkája elismeréseként
Molnár Gergely bűvész, a Bűvészek Világszövetség elnökségi tagja részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc és az  azt követő megtorlás során tanúsított példamutató helytállása,
valamint a kommunista diktatúra alatt meghurcoltak érdekében végzett fáradhatatlan tevékenysége elismeréseként
Nagy Ottó, a Magyar Politikai Foglyok Szövetsége nagykanizsai szervezetének elnöke részére,
több évtizedes kimagasló gyógyító munkája, valamint az  allergológia-immunológia területén végzett kiemelkedő
tudományos tevékenysége elismeréseként
dr. Nékám Kristóf, allergológus és klinikai immunológus, az  orvostudomány kandidátusa, a  Budai Irgalmasrendi
Kórház Allergológiai és Immunológiai Osztályának vezető főorvosa, a  Magyar Allergia Szövetség alapító elnöke
részére,
több évtizedes kiváló szakmai és oktatói tevékenysége, valamint a  gyomor-bélrendszeri betegségben szenvedő
betegek ellátása terén kifejtett kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
dr. Papp János Mihály, a Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Karának egyetemi tanára részére,
a Kárpát-medence régészeti örökségének feltárása, történelmi harangkincsének kutatása és megismertetése
érdekében több mint nyolc évtizeden át végzett tevékenysége, valamint kiemelkedő színvonalú tudományos
pályafutása elismeréseként
dr. Patay Pál, a Magyar Nemzeti Múzeum nyugalmazott régész főmuzeológusa részére,
több évtizedes kimagasló és elhivatott igazgatói, hivatalvezetői és pedagógusi munkája elismeréseként
Pósfai Péter, az Oktatási Hivatal elnöke részére,
a nemzeti számlák nemzetközi és uniós módszertan szerinti fejlesztése, előállítása során végzett több évtizedes
kimagasló színvonalú munkájáért, példamutató szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Pozsonyi Pál, a Központi Statisztikai Hivatal Nemzeti Számlák Főosztályának vezetője részére,
több évtizedes oktató és nevelő munkája, valamint kimagasló intézetvezetői és kutatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Rábai Gyula, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, vegyész, kémikus, a  Debreceni Egyetem
Természettudományi Kar Kémiai Intézete Fizikai Kémiai Tanszékének egyetemi tanára részére,
kimagasló színvonalú szakmai munkája, valamint kivételes hivatástudattal végzett vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Sárik Géza Attila, a Fővárosi Fellebbviteli Főügyészség fellebviteli főügyészhelyettese részére,
a kamarai és a helyi jogászi közélet megszervezése érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Séllei Imre, a  Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Ügyvédi Kamara elnöke, a  Magyar Jogász Egylet megyei
szervezetének elnöke részére,
páratlanul sikeres, radikálisan új formai és szerkezeti megoldásokat alkalmazó és magas ergonómiai minőséget
tükröző formatervezői életműve, valamint az  iparművészeti szakmát gazdagító intézményvezetői és közéleteti
tevékenysége elismeréseként
Simon Károly, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, formatervező iparművész részére,
kimagasló oktatói és oktatásszervezői tevékenysége, valamint a  hazai és nemzetközi tudományos életben is
kiemelkedő tudományos eredményei elismeréseként
dr. Simon Péter, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Informatikai Kara
Numerikus Analízis Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a művészeti közéletben betöltött kiemelkedő szerepe elismeréseként
Simonffy Márta Mária iparművész, a Magyar Képzőművészek és Iparművészek Szövetségének elnöke részére,
az agrár-műszaki tudományos életműve, az erdészeti- és a faipari gépesítés terén elért nemzetközileg is kimagasló
eredményei elismeréseként
dr. Sitkei György, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Nyugat-magyarországi Egyetem professor
emeritusa részére,
a magyar–lengyel kulturális, társadalmi és politikai kapcsolatok ápolása és fejlesztése érdekében végzett több
évtizedes tevékenysége elismeréseként
Szalai Attila nyugalmazott diplomata részére,
több évtizedes kimagasló szakmai, oktatói és vezetői tevékenysége, valamint a  mechatronika tudományterület
meghonosításában vállalt szerepe elismeréseként
dr. Szalai István, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Pannon Egyetem Mérnöki Karának intézetigazgatója,
dékán, egyetemi docens részére,
az igazságszolgáltatásban végzett több évtizedes kimagasló tevékenysége elismeréseként
Táborosi Péter, a Szegedi Ítélőtábla tisztviselője részére,
az erdészeti felsőoktatásban végzett közel öt évtizedes kiemelkedő, példaértékű pályafutása, valamint a  magyar
erdők védelme és a soproni botanikus kert európai színvonalra emelése érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Vancsura Rudolf, a Nyugat-magyarországi Egyetem nyugalmazott egyetemi docense részére,
példaértékű hivatástudattal végzett kimagasló színvonalú szakmai munkája, valamint két évtizeden át végzett
eredményes vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Veress Gabriella, a Békés Megyei Főügyészség főügyésze részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. augusztus 10.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1095/2012. (IV. 3.) Korm. határozata a fővárosi közösségi közlekedés működtetéséhez szükséges állami biztosíték nyújtásáról.
1. A Fővárosi Közgyűlés 2012. március 26-i határozatára tekintettel a Kormány támogatja a Budapesti Közlekedési Zrt.
(a továbbiakban: BKV Zrt.) hiteleinek a Budapest Főváros Önkormányzatának – a BKV Zrt. részére nyújtandó, legfeljebb
63 100,0 millió forint összegű, a fővárosi közösségi közlekedés működtetését szolgáló hiteleinek és járulékainak
visszafizetésére vonatkozó – készfizető kezessége teljesítéséért nyújtandó 100%-os mértékű egyedi állami készfizető
kezesség melletti megújítását. 2. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pont szerinti egyedi állami kezességvállalásról szóló
előterjesztést nyújtsa be a Kormány részére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. június 20. 3. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy intézkedjen az Államadósság Kezelő Központ Zrt.-nek az állam
által vállalt kezesség előkészítésének és a kezesség beváltásának eljárási rendjéről szóló 110/2006. (V. 5.) Korm.
rendelet 7. § (1) bekezdés a) pontja szerinti, a BKV Zrt. hitelfelvételének előkészítésében történő közreműködéséről.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
511/2018. (XI. 29.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/525/3/2018. számú előterjesztésére – Lukic Milivoje
(születési hely, idő: Brcko [Jugoszlávia], 1974. május 3.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2018. október 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2004. CXXII. törvény a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról.
Az Országgyűlés a közszférában töltött életpálya elismerésének és méltó lezárásának lehetővé tétele, valamint a
feladat-alapú közigazgatás megteremtéséhez való rugalmas alkalmazkodás biztosítása érdekében a következő
törvényt alkotja.
1. § E törvény hatálya kiterjed:
a) a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény [Ktv.] hatálya alá tartozó köztisztviselőkre,
ügykezelőkre, valamint munkáltatójukra,
b) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény [Kjt.] hatálya alá tartozó közalkalmazottakra, valamint munkáltatójukra, illetőleg
c) a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi
XXII. törvény [Mt.] XII. fejezete hatálya alá tartozó
munkavállalókra és munkáltatójukra.
2. § E törvény alkalmazásában:
1. foglalkoztatásra irányuló jogviszony: a közszolgá
lati, a közalkalmazotti jogviszony, illetőleg a munkaviszony; 2. programban részt vevő: az az 1. §-ban meghatározott
köztisztviselő, közalkalmazott, ügykezelő, illetőleg
munkavállaló, aki megfelel a 3. § (1) bekezdésében előírt
feltételeknek;
3. közszférában jogviszonyban töltött idő: köztisztviselő esetében a Ktv. 72. § (1)–(4) bekezdése alapján közszolgálati jogviszonyként, közalkalmazott esetében a
Kjt. 87/A. §-a alapján közalkalmazotti jogviszonyként elismert idő, munkavállaló esetén a munkaviszonyban töltött idő;
4. korábbi illetmény: a programban részt vevőnek a
prémiumévek programba történő belépését közvetlenül
megelőzően irányadó illetménye, munkabére az alábbiak
szerint:
a) köztisztviselők esetében – megállapítása esetén –
a Ktv. 44/B. §-a szerinti személyi illetmény, illetve a Ktv.
42. § (2) bekezdése, 45. §-a alapján az alapilletmény, az
illetménykiegészítés és a rendszeres illetménypótlékok,
A törvényt az Országgyűlés a 2004. december 13-i ülésnapján fogadta el.
b) közalkalmazottak esetében a Kjt. 66. §-a alapján a
kinevezésben foglalt illetménye, valamint a rendszeres
illetménypótlékok,
c) munkavállalók esetén a személyi alapbér és a rendszeres bérpótlékok
együttes összege. A rendszeres illetménypótlékot az Mt.
151/A. § (2)–(4) bekezdésében foglaltak megfelelő alkalmazásával kell megállapítani;
5. nonprofit szervezet:
a) a társadalmi szervezet,
b) az alapítvány,
c) a közalapítvány,
d) a közhasznú társaság,
e) a köztestület,
f) az országos sportági szakszövetség;
6. kinevezés: a munkaszerződés is;
7. felmentés: a rendes felmondás is.
A prémiumévek program 3. § (1) A prémiumévek programban való részvétel feltétele, hogy
a) a programban részt vevő legfeljebb 3 éven belül
előrehozott öregségi nyugdíjra, vagy öregségi nyugdíjra
jogosulttá válik, feltéve, hogy előrehozott öregségi nyugdíjra nem jogosult, illetve csökkentett összegű előrehozott
öregségi nyugdíjban nem részesül,
b) a programban részt vevő rendelkezik legalább huszonöt év közszférában jogviszonyban töltött idővel,
c) a programban részt vevő további foglalkoztatására a
Ktv. 17. § (1) bekezdés a)–c) pontjában, illetőleg a Kjt.
30. § (1) bekezdés a) vagy b) pontjában meghatározott
okból, vagy az Mt. 89. § (3) bekezdése szerint a munkáltató működésével összefüggő okból nincs lehetőség, és
d) a határozatlan idejű kinevezéssel rendelkező programban részt vevő hozzájárul határozatlan idejű foglalkoztatásra irányuló jogviszonyának határozott idejű jogviszonnyá történő módosításához, és elfogadja foglalkoztatásra irányuló jogviszonya tekintetében a prémiumévek
programban történő részvétellel összefüggésben e törvényben meghatározott, a Ktv.-ben, a Kjt.-ben, illetve az
Mt.-ben foglaltaktól eltérő szabályokat.
(2) A prémiumévek programban történő részvételhez
történő hozzájárulással egyidejűleg a közalkalmazott magasabb vezető, illetve vezető beosztása, valamint a köztisztviselő és az ügykezelő vezető megbízása megszűnik.
(3) A munkáltató
a) köteles az (1) bekezdés c) pontjában foglaltak esetén
írásban felajánlani a programban való részvétel (1) bekezdés a)–b) pontjában szereplő feltételeivel rendelkező érintett számára a prémiumévek programban való részvétel lehetőségét, egyúttal tájékoztatni őt a program szabályairól,
b) a programban részt vevő a felajánlás kézhezvételétől
számított 14 napon belül írásban megadott hozzájárulása
esetén gondoskodik a kinevezés közös megegyezéssel történő módosításáról.
(4) A programban részt vevő személyét érintő elháríthatatlan akadály esetén a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott határidőt az akadályoztatás megszűnésétől kell számítani.
4. § (1) A 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti határozott
időre szóló foglalkoztatásra irányuló jogviszony nem
szüntethető meg felmentéssel a 3. § (1) bekezdés c) pontjában szereplő okból. A foglalkoztatásra irányuló jogviszonyra vonatkozó jogszabályokban foglaltakon túl a
jogviszony megszűnik továbbá
a) a programban részt vevő előrehozott öregségi, illetőleg öregségi nyugdíjra való jogosultsága feltételeinek
megszerzésével, vagy csökkentett összegű előrehozott
öregségi, rokkantsági, illetve baleseti rokkantsági nyugdíj
részére történő megállapításával, vagy
b) új munkaviszony, közalkalmazotti, közszolgálati
jogviszony létesítésével. (2) A programban részt vevő munkakörrel nem rendelkezik, azonban a 3. § (1) bekezdés d) pontja szerint fennálló jogviszony időtartama alatt a munkáltatója által igényelt, hetente – munkaidőkeret alkalmazása esetén a munkaidőkeret átlagában – legfeljebb 12 óra időtartamú, iskolai végzettségének és képzettségének megfelelő munkát
köteles a munkáltató erre irányuló, a munkaidő-beosztás
közlésére vonatkozó szabályok szerint megadott utasítása
esetén elvégezni. A programban részt vevő számára a
munkavégzés elrendelése aránytalan sérelmet nem okozhat, számára rendkívüli munkavégzés – baleset, elemi csapás vagy súlyos kár, továbbá az életet, egészséget, testi épséget fenyegető közvetlen és súlyos veszély megelőzése,
illetőleg elhárítása érdekében szükséges rendkívüli munkavégzés kivételével – nem rendelhető el.
(3) A munkáltató a munkavégzésre nem adhat utasítást
naptári évenként legfeljebb két olyan időtartamra vonatkozóan, melyek együttes mértéke a programban részt vevőnek a prémiumévek programba történő belépését közvetlenül megelőző évi rendes szabadságának felel meg. Ha a
prémiumévek programban történő részvétel év közben
kezdődik, vagy szűnik meg, a programban részt vevő részére ezen idő arányos része jár. A munkáltató legkésőbb a
programba történő belépését követő tizenöt napon belül,
illetőleg minden év január 15-ig felhívja a programban
részt vevő figyelmét erre a jogosultságra. A programban
részt vevő az igénybevételt megelőzően legalább tizenöt
nappal jelzi a munkáltatónak ezen időszakok kezdő időpontját és időtartamát.
(4) A programban részt vevő havonta a korábbi illetménye hatvan százalékának megfelelő mértékű juttatásban
részesül.
(5) A programban részt vevő foglalkoztatásra irányuló
jogviszonyára a Ktv., a Kjt., illetőleg az Mt. rendelkezéseit
– az illetmény- és előmeneteli rendszerre vonatkozó szabályok kivételével – megfelelően alkalmazni kell. A programban részt vevő számára foglalkoztatásra irányuló jogviszonya alapján járó természetbeni étkezés vagy étkezési
hozzájárulás harminc százaléka illeti meg. A jubileumi jutalomra való jogosultság tekintetében a programban való
részvétellel összefüggésben foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban töltött ideje jogszerző időnek számít, a jubileumi jutalom összegét a (4) bekezdésben meghatározott
juttatás alapulvételével kell megállapítani. Ahol a foglalkoztatási jogviszonyra vonatkozó szabályok távolléti díj,
illetmény vagy azokon alapuló juttatás fizetését írják elő, a
programban részt vevőt a (3) bekezdésben meghatározott
juttatás illeti meg, melynek kifizetésére az illetmény kifizetésének szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(6) Amennyiben a programban részt vevő részére átlagkeresetet kell fizetni, a Munka Törvénykönyvéről szóló
1992. évi XXII. törvény 152. §-át kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy munkabéren a (3) bekezdésben meghatározott juttatást is érteni kell.
(7) A rendes szabadságra és a betegszabadságra vonatkozó rendelkezéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni,
hogy
a) a szabadságot a (2) bekezdés szerinti, a programban
részt vevő által meghatározott időtartam igénybevételével
kiadottnak kell tekinteni;
b) betegszabadságra a programban részt vevő akkor
jogosult, ha a (2) bekezdés alapján munkavégzési kötelezettsége áll fenn.
(8) Amennyiben a programban részt vevő legkésőbb a
program 24. hónapjára járó juttatásának kifizetését megelőzően a Munka Törvénykönyve hatálya alá tartozó munkaviszonyt létesít – ide nem értve a Ktv. hatálya alá tartozó
szervvel, illetőleg a legalább 50%-os állami, önkormányzati részesedéssel működő nonprofit szervezettel létesített
munkaviszonyt –, a 24. hónapig hátralévő időre járó juttatást, de legfeljebb a prémiumévek programba történő belépés időpontjában őt megillető felmentési időből a munkavégzés alóli mentesítés időtartamára járó díjazás és végkielégítés együttes összegét a részére legkésőbb a foglalkoztatási jogviszony megszűnésekor ki kell fizetni.
A különleges foglalkoztatási állomány 5. § (1) Amennyiben a közigazgatási szervnél alkalmazott köztisztviselő, ügykezelő (a továbbiakban együtt:
köztisztviselő)
a) rendelkezik a Ktv. 72. § (1)–(4) bekezdése alapján
legalább 10 év közszolgálati jogviszonyként elismert
idővel,
b) további foglalkoztatására a Ktv. 17. § (1) bekezdés
a)–c) pontjában meghatározott okból nincs lehetőség,
c) a prémiumévek programban való részvétel 3. §
(1) bekezdés a)–b) pontjában foglalt feltételeinek nem felel meg, és
d) hozzájárul határozatlan idejű közszolgálati jogviszonyának határozott idejű jogviszonnyá történő módosításához, és elfogadja jogviszonya tekintetében a különleges foglalkoztatási állománnyal összefüggésben e törvényben meghatározott, általánostól eltérő szabályokat,
valamint
e) vállalja, hogy a különleges foglalkoztatási állomány
időtartama alatt – külön jogszabályban meghatározottak
szerint – elhelyezkedését segítő munkaerő-piaci szolgáltatásokat vesz igénybe,
őt hozzájárulásával különleges foglalkoztatási állományba
kell helyezni.
(2) A különleges foglalkoztatási állomány megszűnik a
4. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben, de legkésőbb a foglalkoztatási állományba helyezéstől számított
egy év elteltével. A különleges foglalkoztatási állomány
megszűnésével a közszolgálati jogviszony is megszűnik.
(3) Amennyiben a különleges foglalkoztatási állományba helyezett köztisztviselő a foglalkoztatási állomány időtartama alatt a Munka Törvénykönyve hatálya alá tartozó
munkaviszonyt létesít – ide nem értve a Ktv. hatálya alá
tartozó szervvel, illetőleg a legalább 50%-os állami, önkormányzati részesedéssel működő nonprofit szervezettel
létesített munkaviszonyt –, a hátralévő időre járó juttatást,
de legfeljebb a különleges foglalkoztatási állományba helyezés időpontjában őt megillető felmentési időből a munkavégzés alóli mentesítés időtartamára járó díjazás és végkielégítés együttes összegét a részére legkésőbb a közszolgálati jogviszony megszűnésekor ki kell fizetni.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben foglaltakon túlmenően a
különleges foglalkoztatási állományra megfelelően alkalmazni kell e törvény 3. § (2)–(3) bekezdését, 4. §
(2)–(7) bekezdését, valamint 6. §-át.
Finanszírozás 6. § (1) A 4. § (4)–(5) bekezdése, valamint az 5. § (4) bekezdése szerinti juttatás és munkáltatói közterhei összegét
a munkáltató számára a központi költségvetés a (2) bekezdés alapján megtéríti, annak forrása:
a) 2005. évre a Magyar Köztársaság 2005. évi költségvetéséről szóló törvény által a X. Miniszterelnökség fejezetben szereplő Különféle személyi kifizetések jogcímcsoport, valamint a helyi önkormányzatokra vonatkozó
célelőirányzat;
b) a 2006–2009. évekre vonatkozóan az éves költségvetési törvényben meghatározott forrás.
(2) Költségvetési megtérítés iránt az a munkáltató nyújthat be igényt, amely vállalja, hogy a prémiumévek prog
ramban való részvétellel, illetőleg a különleges foglalkoztatási állománnyal összefüggő kinevezés-módosítást megelőző hónapban meglévő havi átlagos statisztikai állományi létszámát a kinevezés-módosítás időpontjától számított 18 hónapig nem emeli. Nem számít a vállalás megszegésének, ha az állományi létszám emelésére jogszabályban előírt feladat teljesítése miatt kerül sor.
Záró rendelkezések 7. § (1) E törvény 2005. január 1-jén lép hatályba.
(2) E törvény alapján a prémiumévek programba történő
belépésre, illetve a különleges foglalkoztatási állományba
helyezésre 2005. január 1.–2006. december 31. között
kerülhet sor.
(3) Az e törvény hatálybalépésének napján felmentési
idejét töltő, az e törvény 1. §-ában meghatározott, a 3. §
(1) bekezdés a)–b) pontjában szereplő feltételeknek ezen
időpontban megfelelő köztisztviselő, ügykezelő, közalkalmazott, illetve munkavállaló – feltéve, hogy felmentésére
a 3. § (1) bekezdés c) pontjában felsorolt okból került sor –
számára a munkáltató a felmentési idő lejártáig, de legkésőbb e törvény hatálybalépésétől számított 14 napon belül
köteles felajánlani a prémiumévek programban történő
részvételt, illetve a különleges foglalkoztatási állomány
igénybevételét. Amennyiben az érintett az ajánlattételtől
számított 14 napon belül, de legkésőbb a felmentési idő lejártáig a programban történő részvétel elfogadása, illetőleg a foglalkoztatási állomány mellett dönt, a munkáltató a
felmentést visszavonja, és gondoskodik e törvény szabályainak alkalmazásával a kinevezés módosításáról. Ebben
az esetben az érintett a felmentésre tekintettel részére kifizetett végkielégítés, valamint – a munkavégzés alóli mentesítés esetén – a programban való részvétel, illetőleg a különleges foglalkoztatási állományba helyezés elfogadásától a felmentési idő lejártáig járó átlagkereset összegét
8 napon belül a munkáltató számára köteles megfizetni.
(4) Felhatalmazást kap a pénzügyminiszter, hogy rendeletben állapítsa meg a 6. § (2) bekezdésében szereplő költségvetési megtérítéssel kapcsolatos eljárási szabályokat.
(5) Felhatalmazást kap a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter a belügyminiszterrel egyetértésben, hogy
rendeletben állapítsa meg a különleges foglalkoztatási
állományba helyezett köztisztviselő elhelyezkedését segítő munkaerő-piaci szolgáltatások és azok igénybevétele
részletes szabályait.
8. § (1) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a Ktv.
3. §-a a következő új (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A prémiumévek programban részt vevő köztisztviselőre és ügykezelőre, ha az erről szóló törvény másként
nem rendelkezik, e törvény rendelkezéseit megfelelően
alkalmazni kell.”
(2) A Ktv. 11. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül
ki:
„(3) A (2) bekezdésben foglaltakon túlmenően a határozatlan időre szóló közszolgálati jogviszony határozott idejűvé módosítandó, ha a köztisztviselő a prémiumévek
programban történő részvételéhez, illetőleg különleges
foglalkoztatási állományba helyezéséhez hozzájárul.”
(3) A Ktv. 15. § (1) bekezdése a következő új g) ponttal
egészül ki, egyúttal az f) pont végén az írásjel pontosvesszővé változik:
[15. § (1) A közszolgálati jogviszony megszűnik:]
„g) a prémiumévek programban történő részvétel, ille
tőleg különleges foglalkoztatási állományba helyezés esetén az erre vonatkozó külön törvény szabályai szerint.”
9. § (1) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a
Kjt. 21. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Közalkalmazotti jogviszony – ha törvény eltérően
nem rendelkezik – helyettesítés céljából vagy meghatározott munka elvégzésére, illetve feladat ellátására határozott időre történő kinevezéssel is létesíthető. A Munka
Törvénykönyve 79. §-ának (5) bekezdésében foglalt korlátozás alól a miniszter eltérést engedélyezhet. Ezen túlmenően a határozatlan időre szóló közalkalmazotti jogviszony határozott idejűvé módosítandó, ha a közalkalmazott prémiumévek programban történő részvételéhez
hozzájárul.”
(2) A Kjt. 25. § (1) bekezdése a következő új e) ponttal
egészül ki, egyúttal a d) pont végén lévő írásjel pontosvesszővé változik:
[25. § (1) A közalkalmazotti jogviszony megszűnik:]
„e) a prémiumévek programban történő részvétel esetén
az erre vonatkozó külön törvény szabályai szerint.” 10. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 22. §-a (2) bekezdésének felvezető szövege, valamint
a) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) Az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset meghatározásánál a munkanélküli-járadék, a nyugdíj
előtti munkanélküli-segély, az álláskeresést ösztönző juttatás, a keresetpótló juttatás, a gyermekgondozási segély,
nyugdíjjárulék-köteles szociális ellátások (gyermeknevelési támogatás, ápolási díj), a külön jogszabály szerinti prémiumévek program, illetőleg a különleges foglalkoztatási állomány keretében járó juttatás összegét, valamint a
felsorolt ellátások folyósításának időtartam alatti biztosítással járó jogviszonyból származó jövedelmet (keresetet)
– a kifizetésük (folyósításuk) időpontjától függetlenül –
figyelmen kívül kell hagyni. Ha az igénylőre kedvezőbb,
a) a gyermekgondozási segély, a gyermeknevelési támogatás, az ápolási díj, a munkanélküli-járadék, a nyugdíj
előtti munkanélküli-segély, az álláskeresést ösztönző juttatás, a keresetpótló juttatás, a külön jogszabály szerinti
prémiumévek program, illetőleg a különleges foglalkoztatási állomány keretében járó juttatás összegét,”
[kell keresetként figyelembe venni.]
11. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi
LXXX. törvény 24. §-a (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„24. § (1) A foglalkoztatott a 19. § (2) bekezdés a) vagy
b) pontjában meghatározott nyugdíjjárulékot és a 19. §
(3) bekezdésében meghatározott egészségbiztosítási járulékot fizet. A nyugdíj- és egészségbiztosítási járulék alapja
a társadalombiztosítási járulék alapját képező jövedelem.
A foglalkoztatott az Szja tv. 69. §-a szerinti természetbeni
juttatás értéke után nyugdíjjárulékot és egészségbiztosítási
járulékot nem fizet. A foglalkoztatott nem fizet egészségbiztosítási járulékot a jubileumi jutalom, a végkielégítés,
az újrakezdési támogatás, a titoktartási (hallgatási díj), a
szabadságmegváltás jogcímen kifizetett juttatás, a külön
jogszabály szerinti prémiumévek program, illetőleg a különleges foglalkoztatási állomány keretében járó juttatás,
és a határozott időtartamú jogviszony megszüntetése esetén a Munka Törvénykönyve 88. § (2) bekezdése alapján
kifizetett összeg után.”
12. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg az
Mt. 193/T. §-a a következő új (2) bekezdéssel egészül ki,
egyúttal a § jelenlegi szövegének megjelölése (1) bekezdésre változik:
„(2) A munkaviszony megszűnik a prémiumévek programban történő részvétel esetén az erre vonatkozó külön
törvény szabályai szerint.”
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
49/2017. (II. 8.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnésének megállapításáról és államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, továbbá a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy
Tasó Lászlónak, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárának e megbízatása
2017. február 7-ei hatállyal megszűnik, egyúttal őt az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, továbbá a központi
államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
52. § (2) bekezdése alapján
– a miniszterelnök javaslatára – 2017. február 8-ai hatállyal a Miniszterelnökség államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2017. február 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
709/B/2007. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a Polgári Törvénykönyvről
szóló 1959. évi IV. törvény 95. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló – az Alkotmány 8. § (2) bekezdésére és 13. §
(1) bekezdésére alapított – alkotmányjogi panaszt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a Polgári Törvénykönyvről
szóló 1959. évi IV. törvény 95. § (1) bekezdése nemzetközi szerződésbe ütközése megállapítására és megsemmisítésére, illetve a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi
IV. törvény 109–110. §-ai alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi
panaszt visszautasítja.
I. Az indítványozók alkotmányjogi panaszt terjesztettek elő a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság
3.Pf.22.274/2006/8. sz. másodfokú, jogerős részítélete ellen. A konkrét ügyben a bíróság az indítványozó felpereseket egy általuk elbontott – a szomszéd ingatlanon álló – kerítésszakasz ellenérték nélküli helyreállítására kötelezte.
Megállapította ugyanis, hogy a kerítés a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban:
Ptk.) 95. § (1) bekezdése alapján alkotórészi kapcsolatban
állt az alperesek ingatlanával, s ekként az alperesek tulajdona volt. Az indítványozók a túlépítés jogkövetkezményeinek alkalmazását kérték a bíróságtól, kérelmüket
azonban elutasították. Az Alkotmánybírósághoz előterjesztett indítványukban mindezek alapján azt sérelmezik,
hogy ha túlépítés esetén a szomszéd a keresetét – a földrészlet és a rajta felépült építmény(rész) között fennálló alkotórészi kapcsolatra hivatkozással – a Ptk. 95. § (1) bekezdésére alapítja, akkor ellenérték nélkül megszerezheti
a „túlépített építmény/épületrész” tulajdonjogát, a túlépítőnek pedig nincs lehetősége e jogkövetkezmény elhárítására.
A Ptk. 109–110. §-ai alkotmányellenességének megállapítását az indítványozók arra hivatkozással kérik, hogy e
rendelkezések alapján a „túlépítő nincs abban a jogi helyzetben, hogy maga kérje a túlépítés jogkövetkezményeinek az alkalmazását”, amelynek következtében a „túlépítő
tulajdonos rendelkezési joga, mint tulajdonosi részjogosítványa sérül”.
Az indítványozók a támadott rendelkezések alkotmányellenességének megállapítását és a konkrét esetben történő
alkalmazhatósága kizárását az Alkotmány 8. § (2) bekezdésének és a 13. § (1) bekezdésének a sérelmére hivatkozással kérték. Indítványuk alátámasztásaként hivatkoztak
továbbá az „ENSZ-Nyilatkozat” (nyilvánvalóan: Emberi
Jogok Egyetemes Nyilatkozata) 17. Cikkére és az emberi
jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyve 1. Cikkére is.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
8. § (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra
és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz
való jogot.
2. A Ptk. támadott rendelkezései:
95. § (1) A tulajdonjog kiterjed mindarra, ami a dolog
gal olyképpen van tartósan egyesítve, hogy az elválasztás-
sal a dolog vagy elválasztott része elpusztulna, illetőleg az
elválasztással értéke vagy használhatósága számottevően
csökkenne (alkotórész).
109. § (1) Ha a tulajdonos jóhiszeműen földjének határain túl építkezett, a szomszéd – választása szerint – követelheti, hogy a túlépítő
a) a beépített rész használatáért és a beépítéssel okozott
értékcsökkenésért adjon kártalanítást,
b) a beépített részt vásárolja meg, ha a föld megosztható, vagy
c) az egész földet vásárolja meg.
(2) A szomszéd az egész földjének megvásárlását akkor
követelheti a túlépítőtől, ha
a) a föld fennmaradó része a túlépítés következtében
használhatatlanná válik,
b) a földdel kapcsolatos valamely jog vagy foglalkozás
gyakorlása a túlépítés következtében lehetetlenné vagy
számottevően költségesebbé válik.
110. § (1) Ha a túlépítő rosszhiszemű volt, vagy ha a
szomszéd a túlépítés ellen olyan időben tiltakozott, amikor
a túlépítőnek az eredeti állapot helyreállítása még nem
okozott volna aránytalan károsodást, a szomszéd a 109. §
(1) bekezdésében meghatározottakon kívül – választása
szerint – követelheti, hogy a túlépítő
a) saját földjét és az épületet a gazdagodás megtérítése
ellenében bocsássa tulajdonába, vagy
b) az épületet bontsa le.
(2) A szomszéd az épület lebontását akkor követelheti,
ha ez az okszerű gazdálkodás követelményeivel nem ellenkezik. A lebontás és az eredeti állapot helyreállításának
költségei a túlépítőt terhelik; megilleti azonban a beépített
anyag elvitelének a joga.
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt vizsgálta
meg, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e a jogszabályi feltételeknek.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az alkotmányjogi panasz tehát – mint azt már az 57/1991. (XI. 8.) AB
határozat (ABH 1991, 272, 282.) is kifejtette – egyedi, jogalkalmazói aktus ellen irányuló jogorvoslat, amely alkotmányos alapjog sérelme esetén vehető igénybe. Az Abtv.
48. § (2) bekezdése szerint az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül
lehet írásban benyújtani.
1.1. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság
3.Pf.22.274/2006/8. sz. jogerős másodfokú ítélete ellen a
polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
233. §-a alapján a rendes jogorvoslat lehetősége kizárt.
A bíróság tájékoztatása szerint a jogerős részítélet kézbesítése mindkét indítványozó részére eredménytelen volt, az
ítéletet ezt követően az egyik indítványozó személyesen
vette át 2007. április 24. napján a Miskolci Városi Bíróság
Polgári Irodájában. Az indítvány 2007. június 21. napján
érkezett az Alkotmánybírósághoz, amely ezért a hatvan
napos határidőn belül benyújtottnak tekintendő.
1.2. Tekintettel arra, hogy alkotmányjogi panaszt csak
vélt alapjogi sérelem esetében lehet benyújtani, az Alkotmánybíróság azt is megvizsgálta, hogy e feltételnek eleget
tesz-e a kérelem. Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. Bár e rendelkezés nem az alaptörvénynek az alapjogokat nevesítő XII. fejezetében található, az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a tulajdonhoz való jog alapjogi védelemben részesül, és vonatkozik rá az alapjogi
korlátozásnak az Alkotmány 8. § (2) bekezdésében lefektetett tilalma [7/1991. (II. 28.) AB határozat, ABH 1991,
25.; 935/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 765.]. A tulajdonjog sérelmére alapított indítvány tehát érdemben elbírálható.
1.3. Az Abtv. alapján az alkotmányjogi panasznak, mint
konkrét normakontrollnak törvényi feltétele az is, hogy a
jogerős döntésben szereplő, az indítványozó által vizsgálni kért jogszabályi rendelkezések alkalmazása során következzék be a jogsérelem. Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz érdemi elbírálását kizáró tényezőnek tekinti azt, ha az indítványozó a panaszában olyan jogszabályi rendelkezés alkotmányellenességét állítja, amelyet
ügyében a jogerős határozatot meghozó bíróság nem alkalmazott [1050/D/1999. AB végzés, ABH 2005, 1581,
1582.; 870/D/2002. AB végzés, ABH 2005, 1634, 1638.;
177/D/2004. AB határozat, ABH 2006, 1557, 1566.;
725/D/2004. AB határozat, ABH 2006, 1617, 1626.].
A becsatolt iratok tanúsága szerint az elsőfokú bíróság
ítéletét arra alapította, hogy „az elbontott betonkerítés és
betonülőke – nem vitásan – alkotórészi kapcsolatban állt
az alperesek ingatlanával”, így az az alperesek tulajdona.
E döntést helybenhagyta a másodfokú bíróság. Megállapítható tehát, hogy a Ptk. 95. § (1) bekezdése – mint a jogerős ítéletet hozó bíróság által alkalmazott jogszabályhely – az, mely jelen ügyben az alkotmányossági vizsgálat
tárgyát képezheti.
Az Alkotmánybíróság a másodfokú bíróság ítéletében
nem alkalmazott jogszabályi rendelkezések – a Ptk.
109–110. §-ai – vonatkozásában az Alkotmánybíróság
ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 29. § e) pontja alapján az alkotmányjogi panaszt visszautasította.
1.4. Az indítványozók a Ptk. támadott rendelkezéseinek
az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 17. Cikkébe és az
emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló,
Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyve 1. Cikkébe ütközésének megállapítását
is kérték. Az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa
alapján jár el. Az Abtv. 21. § (2) bekezdése meghatározza az
Abtv. 1. § c) pontja szerinti eljárás indítványozására jogosultak körét: az Országgyűlés, annak állandó bizottsága vagy
bármely országgyűlési képviselő, a köztársasági elnök, a
Kormány vagy annak tagja, az Állami Számvevőszék elnöke, a Legfelsőbb Bíróság elnöke, a legfőbb ügyész. Az indítványozó e törvényi rendelkezés alapján a Ptk. nemzetközi
szerződésbe ütközésének vizsgálatára indítványozási jogosultsággal nem rendelkezik. Ezért az Alkotmánybíróság az
Ügyrend 29. § c) pontjára figyelemmel a Ptk. támadott 95. §
(1) bekezdése nemzetközi szerződésekbe ütközésének vizsgálatára irányuló alkotmányjogi panaszt érdemi vizsgálat
nélkül visszautasította.
Mindezek alapján tehát az Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy a Ptk. 95. § (1) bekezdése sérti-e az Alkotmány
13. § (1) bekezdését [és ezzel összefüggésben a 8. § (2) bekezdését].
2. Az indítványozók a tulajdonhoz való jog vélt sérelmét arra az értelmezésre alapítják, mely szerint a Ptk. 95. §
(1) bekezdése tulajdonszerzési jogcímet jelent. Úgy vélik,
hogy a konkrét esetben túlépítés történt, a bíróság azonban
– szerintük tévesen – nem a túlépítés szabályait alkalmazta, hanem a kerítést mint a telek alkotórészét a Ptk. 95. §
(1) bekezdése alapján ellenérték nélkül úgymond a szomszédjuk „tulajdonába adta”.
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése szerint a Magyar
Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot, a (2) bekezdés pedig a kisajátítás feltételeinek meghatározása
mellett lehetőséget teremt annak elvonására is. Az Alkotmány maga nem szól a tulajdonhoz való jog korlátozhatóságáról, ennek dogmatikáját az Alkotmánybíróság a
64/1993. (XII. 22.) AB határozatában (ABH 1993, 373.),
majd ezt követően a 42/2006. (X. 5.) AB határozatban
(ABH 2006, 520.) dolgozta ki. Ez utóbbi határozat a tulajdonhoz való jog korlátozhatóságára vonatkozóan az alábbiakat tartalmazza: Az Alkotmány 8. § (2) bekezdése határozza meg az alapvető jogok korlátozásáról szóló általános
szabályt. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a 8. §
(2) bekezdése alapján alapvető jog korlátozása akkor tekinthető alkotmányosnak, ha a korlátozást törvény mondja
ki, a korlátozás szükséges és az elérendő célhoz viszonyítva arányos [20/1990. (X. 4.) AB határozat ABH 1990, 69,
70–71.]. A korlátozás elbírálásának részletesebben meghatározott alapelve: alapjog korlátozására akkor kerülhet
sor, ha másik alapjog vagy szabadság védelme vagy érvényesülése más módon nem érhető el, feltéve, hogy az
elérni kívánt cél fontossága és az ennek érdekében okozott
alapjog sérelmének súlya megfelelő arányban áll egymással [30/1992. (V. 26.) AB határozat, ABH 1992, 167,
171.].
A Ptk. támadott rendelkezése a dologkapcsolatok egy
fajtáját szabályozza, amikor kimondja, hogy a tulajdonjog
kiterjed mindarra, ami a dologgal olyképpen van tartósan
egyesítve, hogy az elválasztással a dolog vagy elválasztott
része elpusztulna, illetőleg az elválasztással értéke vagy
használhatósága számottevően csökkenne (alkotórész).
Mivel tehát a dolog és az alkotórész között szoros fizikai
kapcsolat van, az alkotórészre automatikusan kiterjednek
a fődologra vonatkozó tulajdonjogi hatások: az alkotórész
a fődolog jogi sorsát osztja. A fődolog és az alkotórész tulajdonjoga csak kivételesen válhat el [pl. Ptk. 97. § (2) bekezdés]. A dologkapcsolati minősítés olyan ténykérdés,
amelynek megállapítása bírói úton történik (Ptk. 7. §).
Hangsúlyozni kell azonban, hogy a Ptk. 95. § (1) bekezdése semmiképpen sem értelmezhető úgy, hogy az – az indítványozók által állított – „ingyenes tulajdonszerzést” tenne
lehetővé. Amennyiben ugyanis az alkotórészi kapcsolat
be-, rá- vagy túlépítés következménye, ennek jogkövetkezményeit a Ptk. erre vonatkozó speciális szabályai
(109–110. §, 136. §, 137–138. §) alkalmazásával állapítja
meg a bíróság. E szabályok egyike sem teszi lehetővé a felek ingyenes gazdagodását. Az Alkotmánybíróság hangsúlyozza: önmagában az a tény, hogy az indítványozók
esetében a jogalkalmazó bíróság nem látta bizonyítottnak
a túlépítés tényét és emiatt a Ptk. 109–110. §-ai
alkalmazásától eltekintett, a Ptk. 95. § (1) bekezdése
alkotmányellenességének megállapítását nem indokolja.
Az Alkotmánybíróság a kifejtettek alapján megállapította, hogy a Ptk. 95. § (1) bekezdése nem sérti az Alkotmány 13. § (1) bekezdését, illetve ezzel összefüggésben a
8. § (2) bekezdését sem, és az indítványt elutasította.
Mivel az Alkotmánybíróság a jogszabály alkotmányellenességének megállapítására irányuló alkotmányjogi
panaszt elutasította, ezért – gyakorlatának megfelelően
(727/D/2000. AB határozat, ABH 2005, 931, 935–936.) –
a megsemmisíteni kért jogszabályhely konkrét esetben történő alkalmazhatóságának kizárására irányuló indítvány
vizsgálatát mellőzte.
Budapest, 2009. szeptember 14. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
177/2011. (X. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F. J. magánszemély által benyújtott
országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot:
Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. szeptember 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Támogatja-e Ön, hogy az Országgyűlés tárgyalja meg – Józsefváros polgármestere véleménye figyelembe vételével – a
hajléktalan ellátás színvonala emelése végett az ország területi egységeire eső arányos terhelés kialakítását?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményező által megfogalmazott kérdés nem felel meg az
Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak, mely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a
megtárgyalásra javasolt kérdést. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem egyértelmű,
mivel nem állapítható meg, hogy a beadványozó mit ért a „területi egység” kifejezés alatt, ennél fogva nem
egyértelmű, hogy pontosan milyen „területi egység” (megyei, települési stb. szintű egység) alapján lehetne az
„arányos terhelés”-t kialakítani. Nem egyértelmű az „arányos terhelés” kifejezés sem, a kezdeményezés értelmezését
követően sem állapítható meg, hogy az a hajléktalanok számszerűségére vagy a hajléktalan ellátásra vagy egyéb
szempontra utal-e. Nem felel meg az egyértelműség követelményének továbbá az sem, hogy nem állapítható meg
egyértelműen, hogy a kérdésben mi a logikai összefüggés a „terhelés” és a „színvonal” kifejezések között.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kezdeményezés
megfogalmazása azért is megtévesztő a választópolgárok számára, mivel a beadványozó egy országos szintű kérdés
tekintetében egyetlenegy fővárosi kerület, nevezetesen Józsefváros polgármesterének véleményét tekinti
figyelembeveendőnek a kérdés országgyűlési megtárgyalása során. Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság


text:
2031/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program keretén belül a kerékpárút-hálózat fejlesztése érdekében közzéteendő kiemelt felhívásról.
A Kormány
 1. egyetért a Közlekedés Operatív Program 3.2. azonosító számú, „Kerékpárút-hálózat fejlesztése” című konstrukcióban
jelenleg rendelkezésre álló 1,44 milliárd forint szabad keretnek a konstrukció céljára irányuló felhasználásával azzal,
hogy a projekteknek teljesíteniük kell a következő feltételeket:
a) a projekt megvalósításához szükséges jogerős építési engedélynek rendelkezésre kell állnia,
b) a projektnek illeszkednie kell az operatív program célkitűzéseihez,
c) megkezdett projekt-előkészítés folytatására kell irányulniuk,
d) olyan projekt, amely célja új, zöldmezős beruházásra irányuló tervezés, csak kivételesen, egyedi döntés
alapján támogatható,
e) a  támogatást igénylőnek vállalnia kell, hogy a  beruházással érintett ingatlanok tulajdonjogát vagy
az  elhelyezni kívánt létesítmény rendeltetésszerű használatát biztosító korlátolt dologi jogot legkésőbb
2015. augusztus 31-ig megszerzi,
f ) a területszerzés költsége nem haladhatja meg a projekt becsült összes elszámolható költségének egytizedét,
g) kivitelezésre irányuló projekt kizárólag abban az esetben támogatható, ha a projekt támogatási igénye nem
haladja meg a bruttó 200 millió Ft-ot,
h) támogatást igénylőnek vállalnia kell, hogy a  projektjavaslata tárgyában létrejött támogatási szerződés
megkötésétől számított másfél éven belül, de legkésőbb 2015. október 31-ig a projekt műszaki és pénzügyi
zárását befejezi,
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív
Programok Irányító Hatósága útján az 1. pontnak megfelelően készítse el és tegye közzé a kiemelt felhívást.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
121/2017. (VI. 2.) Korm. rendelete a Kézilabda Munkacsarnok-fejlesztési Program végrehajtása során megvalósuló beruházásokkal kapcsolatos feladatok ellátásáról.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kézilabda Munkacsarnok-fejlesztési Program keretében megvalósuló munkacsarnok beruházások építési műszaki
ellenőre, felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói tevékenység biztosítója, valamint beruházás-lebonyolítója
kizárólagos joggal a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő
Részvénytársaság.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti beruházás-lebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény 43. § (1) bekezdés c)–d), f )–h), j) és k) pontjában, az építőipari kivitelezési tevékenységről
szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésében, továbbá az építési beruházások, valamint az építési
beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló
322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 5.  §-ában foglalt feladatokon túlmenően – az  építésügyi szakmagyakorlásra
vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat, illetve tevékenység ellátása
beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével, ellenőrzésével vagy
irányításával kapcsolatos.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2010. (I. 22.) KSH közleménye 3. számú kiegészítés a területi számjelrendszerről szóló 9001/2008. (SK 1.) KSH közleményhez.
Az Országgyűlés 2008. évi LVII. törvénnyel módosította a 2000. évi CXII. törvényt, mely alapján a Balaton kiemelt
üdülőkörzetbe tartozó települések köre megváltozott. Fentiek alapján a „Területi számjelrendszer 2008” c. kiadvány adatai a jelen közlemény melléklete szerint módosulnak.
Dr. Belyó Pál s. k.,
a KSH elnöke


text:
1099/2012. (IV. 5.) Korm. határozata a Szlovák Köztársaság és Magyarország között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány 1. egyetért a Szlovák Köztársaság és Magyarország között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló
egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a közigazgatási és igazságügyi minisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
429/2016. (XII. 15.) Korm. rendelete a turisztikai térségek és a kiemelt turisztikai fejlesztési térségek meghatározásáról.
A Kormány a  turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény 10. § a) és b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány az 1. mellékletben meghatározza Magyarország turisztikai térségeit.
 (2) A Kormány a 2. mellékletben meghatározza a turisztikai térségek közül a kiemelt turisztikai fejlesztési térségeket.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1811/2015. (XI. 10.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány megállapítja a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program (a továbbiakban: TOP) 2015. évre szóló
éves fejlesztési keretét az 1. melléklet szerint.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2016. (VIII. 4.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium Biztonsági Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a Nemzeti Biztonsági Felügyelet
működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 58. § (1) bekezdésében
foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzetgazdasági Minisztérium Biztonsági Szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti
a) a minősített adatok minisztériumi kezelésének rendjéről szóló 8/2004. (PK. 11.) PM utasítás és
b) a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Minősített Adat Kezelési Szabályzatáról szóló 7/2009. (III. 6.)
NFGM utasítás. Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1341/2012. (IX. 7.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0004 azonosító számú („Dánszentmiklós–Nyáregyháza Szennyvízelvezetés és tisztítás II. ütem” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint KEOP-1.2.0/09-11-2012-0004 azonosító számú, „Dánszentmiklós–Nyáregyháza
Szennyvízelvezetés és tisztítás II. ütem” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi
Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
178/2010. (III. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 12-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Tatár Gergely, a Magyar Póker Szövetség elnöke által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. február 17-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendre és tárgyalja újra a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi
XXXIV. törvény módosításáról szóló 2010. évi V. törvény 9. § (2) bekezdés –póker típusú kártyajáték verseny rendszerű
lebonyolítása esetén a nevezési díj 50.000 forintot meg nem haladható mértékét szabályozó- második mondatát oly
módon, hogy póker típusú játék verseny rendszerű lebonyolítása esetén a nevezési díj mértéke az 500.000 forintot ne
haladhassa meg.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv. 2. §
rendelkezése értelmében az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés
céljából – be kell nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem felel meg
a vonatkozó jogszabályi követelményeknek, mely szerint országos népi kezdeményezés arra irányulhat, hogy
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze napirendjére és tárgyalja meg. A népi
kezdeményezés kérdése pontosan meghatározza, hogy a jogszabályt mely kérdésben és milyen tartalommal kívánja
módosítani, ezáltal az nem felel meg a fenti jogszabályi rendelkezéseknek.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 18. § b) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt feltételeknek, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án, a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén
alapul.
Dr. Halmai Gábor s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnökhelyettese


text:
1804/2013. (XI. 12.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Argentin Köztársaság Kormánya között a kétoldalú gazdasági együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és az  Argentin Köztársaság Kormánya között a  kétoldalú gazdasági
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1584/2013. (VIII. 28.) Korm. határozata a KEOP-2012-5.6.0 jelű („Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című) pályázati felhívásra benyújtható projektjavaslatok jóváhagyásáról.
A Kormány egyetért a  KEOP-2012-5.6.0 jelű, „Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai”
című pályázati felhívás vonatkozásában az  1.  mellékletben felsorolt pályázatok – támogatást igénylők általi –
elkészítésével és benyújtásával.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
193/2014. (V. 29.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – az Eötvös Loránd Tudományegyetemen
dr.  Mezey Barna egyetemi tanárt 2014. augusztus 1. napjától 2017. július 31. napjáig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok további ellátásával.
Budapest, 2014. május 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2009. (HK 5.) HM KF–HM HVKF e g y ü t t e s intézkedése.  a NATO Védelmi Akadémia felsővezetői tanfolyam (SC 114) magyarországi látogatásának előkészítésével és lebonyolításával összefüggő feladatok
végrehajtásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3) és (4) bekezdései, illetve
a 101. § (4) és (5) bekezdései alapján a NATO Védelmi
Akadémia felsővezetői tanfolyam magyarországi látogatásának előkészítésével és lebonyolításával összefüggő feladatok végrehajtásáról az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter
alárendeltségébe alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire.
2. 2009. június 18–21. között kerül sor a NATO Védelmi Akadémia felsővezetői tanfolyamának magyarországi
tanulmányi útjára.
Szervező Bizottság létrehozása 3. A látogatás előkészítéséért és végrehajtásáért a HM
személyzeti főosztályvezetője felelős. A látogatás előkészítését, lebonyolítását, valamint a szükséges feladatok
meghatározását és végrehajtását ezen intézkedéssel létrehozott Szervező Bizottság (a továbbiakban: Bizottság)
végzi.
4. A Bizottság összetétele:
a) a Bizottság elnöke: a HM személyzeti főosztályvezető;
b) a Bizottság titkára: a HM Személyzeti Főosztály
Központi Előmeneteli, Oktatási-és Képzésszervezési
osztályvezető; c) a Bizottság intézkedési és döntési jogkörrel rendelkező tagjai:
ca) protokoll ügyekért felelős igazgató,
cb) gazdasági ügyekért felelős igazgató,
cc) kommunikációs ügyekért felelős igazgató,
cd) jogi ügyekért felelős igazgató,
ce) a HM Honvéd Vezérkar Főnök ( a továbbiakban:
HM HVKF) képviselője,
cf) egészségügyi ügyekért felelős igazgató,
cg) rendészeti ügyekért felelős igazgató,
ch) biztonsági ügyekért felelős igazgató.
5. A protokollügyekért felelős igazgatót a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség Nemzetközi és Szolgáltatási Igazgatóság igazgatója, a gazdasági ügyekért felelős
igazgatót a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség
Nemzetközi Igazgatóság igazgatója, a kommunikációs
ügyekért felelős igazgatót a HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály főosztályvezetője, a jogi ügyekért felelős
igazgatót a HM Jogi Főosztály főosztályvezetője, a HM
HVKF képviselőjét a HM Vezérkari Titkárság titkárságvezetője, az egészségügyi ügyekért felelős igazgatót a MH
Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ parancsnoka delegálja a Bizottságba.
6. Felkérjük az MK Katonai Biztonsági Hivatal főigazgatóját, hogy a Bizottságba biztonsági ügyekért felelős
igazgatót delegálni szíveskedjen.
7. A Bizottságba delegált személyek nevét, beosztását
és elérhetőségeit (HM és mobil telefonszám) a delegációért felelős szervezetek vezetői 2009. február 2-ig a HM
Személyzeti Főosztály részére megküldik.
A Bizottság feladatai 8. A Bizottság 2009. március 15-ig a munka-, feladat- és
programtervet, 2009. április 15-ig költségtervet készít és
jóváhagyásra felterjeszti a HM HVKF és a HM kabinetfőnök úr részére.
9. 2009. augusztus 5-ig a Bizottság a végrehajtott feladatokról és a felmerült költségekről szöveges értékelést
és számszaki elszámolást terjeszt fel a HM HVKF és a HM
kabinetfőnök úr részére.
10. A Bizottság elnöke felelős az intézkedésben meghatározott tervek és értékelések határidőre történő elkészítéséért és felterjesztéséért, továbbá a Bizottság munkarendjének kidolgozásáért, illetve tevékenységének teljes körű
koordinálásáért.
11. A Bizottság titkára felelős a Bizottság munka és feladat tervének kidolgozásáért, a Bizottság üléseinek előkészítéséért. A protokoll ügyekért felelős igazgatóval együttműködve felelős a látogatás programtervének összeállításáért, a látogatás szakmai programjának előkészítéséért, a
szakmai előadások megszervezésért továbbá a NATO Védelmi Akadémiával történő egyeztetésért.
12. A biztonsági igazgató felelős a látogatással összefüggő nemzetbiztonsági feladatok végrehajtásának koordinálásáért.
13. A protokoll ügyekért felelős igazgató a szakmai és
gazdasági igazgatóval együttműködve felelős
a) a látogatás költségvetési tervének összeállításáért,
b) a látogatást követően a számszaki beszámoló elkészí
téséért,
c) a látogatás programtervének összeállításáért, d) a látogatással összefüggő nem szakmai jellegű programok (szabadidős, kulturális, házastársi programok), a
protokolláris események (étkezések, fogadások) és a szállítási feladatok tervezése és szervezéséért,
e) a tájékoztató anyagok előkészítéséért,
f) a szükséges ajándéktárgyak, a kísérő személyzet és
tolmácsolás biztosításáért,
g) a delegáció érkezésekor és távozásakor a gyorsított
útlevél- és vámvizsgálat, valamint az ideiglenes határnyitás megszervezéséért.
14. A gazdasági igazgató felelős
a) a költségvetési terv elkészítéséért,
b) a Bizottság jogszerű gazdálkodási tevékenységéért,
c) a látogatás során a gazdasági tevékenység ellenőrzé
séért és felügyeletéért,
d) a látogatást követően a számszaki beszámoló elkészí
téséért. 15. A kommunikációs igazgató felelős a látogatással
kapcsolatos kommunikációs tevékenység, a szakmai előadáshoz az előadóterem, a szükséges eszközök és hangosítás biztosításáért.
16. A jogi igazgató felelős a látogatás előkészítésével és
lebonyolításával összefüggő szerződések jogszerűségének
és megalapozottságának ellenőrzéséért.
17. A HM Honvéd Vezérkar Főnökének közreműködésével és részvételével kapcsolatos feladatok ellátásáért a
HM HVKF képviselője felelős.
18. Az egészségügyi igazgató felelős a látogatás egészségügyi biztosításának megszervezéséért.
19. A rendészeti igazgató felelős a látogatás során adódó rendészeti és forgalom szabályozási feladatok megtervezéséért, azok végrehajtásának koordinálásáért.
20. A Bizottság működési feltételeinek biztosításáért a
HM személyzeti főosztályvezetője felelős.
A HM szervek közreműködési kötelezettsége 21. A HM Személyzeti Főosztály felelős
a) a vendéglátó fél és a NATO Védelmi Akadémia kö
zötti dokumentumoknak és információk cseréjének biztosításáért, b) a látogatás vendégfogadási szolgáltatásainak biztosításáért,
c) a látogatás szakmai programjának elkészítéséért,
d) a külső előadók meghívásának biztosításáért,
e) a Bizottság munkája koordinálásának megszervezé
séért. 22. A HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség Nemzetközi és Szolgáltatási Igazgatósága felelős
a) a – HM Személyzeti Főosztállyal együttműködve – a
látogatás vendégfogadási szolgáltatásainak, a látogatás
protokolláris feladatainak teljes körű biztosításáért, a rendezvényre való meghívások megszervezéséért;
b) a HM Személyzeti Főosztály részére szakmai segítség nyújtásáért a látogatás vendégfogadási szolgáltatása
igénylési tervének elkészítéséhez;
c) a látogatás költségvetési tervének és a látogatást követően a számszaki beszámoló elkészítéséért;
d) a delegáció érkezésekor és indulásakor a gyorsított
útlevél- és vámvizsgálat, valamint az ideiglenes határnyitásért, a légtérhasználat engedélyezésének igényléséért;
e) a delegáció nem szakmai jellegű (szabadidős, kulturális, házastársi) programjainak elkészítésének végrehajtásáért;
f) a delegációk étkezésének és a büfé szolgáltatásainak
biztosításáért, a miniszteri fogadás és a HM HVKF által
adandó díszebéd megszervezéséért;
g) a delegáció és csomagjaik szállításának megszervezéséért; h) a szükséges tájékoztató anyagok, programfüzetek és
ajándéktárgyak biztosításáért;
i) a delegáció kíséretéért, a kísérő személyzet felkészítéséért, és a közös fotózás megszervezéséért.
23. A HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály felelős:
a) a tanfolyami fotó elkészítéséért és annak átadásáért,
b) a szakmai előadásokhoz az előadóterem, valamint a
szükséges eszközök és hangosítás biztosításáért. 24. Az MH Dr. Radó György Egészségügyi Központ felelős a látogatás egészségügyi biztosításáért.
25. Az MH Támogató Dandár felelős a látogatás rendészeti biztosításáért, a delegáció kisérésének megszervezéséért.
Záró rendelkezések 26. Jelen intézkedést az annak végrehajtásában érintett
személyi állomány teljes mértékben ismerje meg.
27. A látogatás költségeit a HM 2009. évi multilaterális
együttműködési tervében a HM Személyzeti Főosztály keretének terhére kell biztosítani.
28. Ez az együttes intézkedés az aláírásának napján lép
hatályba, és 2009. augusztus 31-én hatályát veszti.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


text:
244/2010. (X. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
az agyi mechanizmusok feltárásában, kutatásában végzett, nemzetközileg is számon tartott munkásságáért,
példaértékű tudományos életútja elismeréseként
Knoll Józsefnek, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagjának, Állami- és Széchenyi-díjas farmakológusnak,
a Semmelweis Egyetem Farmakológiai és Farmakoterápiás Intézet professor emeritusának,
az alkotmányos rend védelme érdekében végzett tevékenysége, alkotmányos alapjogok, a választójog és
a közjogtörténet tárgyában végzett kutatásaiért, oktatói, publikációs és szakmai-közéleti tevékenysége
elismeréseként
dr. Kukorelli Istvánnak, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állami- és
Jogtudományi Kar egyetemi tanárának, volt alkotmánybírónak,
a neurális hálózatok, a nemlineáris rendszerek és hálózatok, a vizuális információfeldolgozás, valamint a celluláris
szuperszámítógépek terén végzett nemzetközileg is elismert tudományos, kutatói munkássága, oktatói tevékenysége
elismeréseként
Roska Tamásnak, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagjának, Széchenyi-díjas villamosmérnöknek, a Pázmány
Péter Katolikus Egyetem Információs Technológiai Kar prodékánjának, egyetemi tanárnak, a Magyar Tudományos
Akadémia Számítástechnikai és Automatizálási Kutató Intézet kutatóprofesszorának,
nemzetközileg is elismert, a színpadi néptáncot megújító koreográfusi és művészetoktatói tevékenységéért,
népművészeti örökségünk ápolásáért, életműve elismeréseként
Timár Sándor Állami-díjas koreográfusnak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkereszt a csillaggal
polgári tagozata;
a magyarság egysége melletti kiállásáért, a keresztényi értékek következetes képviseletéért, az egyházi műemlékeink
megóvása érdekében végzett tevékenységéért
dr. Bábel Balázs kalocsa-kecskeméti érseknek,
egyházjogi, elméleti munkásságáért, példaértékű, következetes és nagyra becsült életútja elismeréseként
dr. Boleratzky Lóránd egyházjogásznak, volt egyetemi magántanárnak, nyugalmazott ügyvédnek,
több évtizedes tudományos, kutatói munkássága, a jövő teológusnemzedékének pásztorolása terén végzett
tevékenysége, példaértékű életútja elismeréseként
dr. Bolyki Jánosnak, a nyelvtudomány doktorának, a Károli Gáspár Református Egyetem professor emeritusának,
a botanika, az ökológia és a környezetvédelem terén végzett, nemzetközileg is nagyra becsült tudományos, kutatói,
tudománypolitikai munkássága elismeréseként
Borhidi Attilának, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagjának, Széchenyi-díjas botanikusnak, a Pécsi
Tudományegyetem Növénytani Tanszéke professor emeritusának,
a magyar nukleáris és atomenergetikai szakemberképzés terén végzett iskolateremtő tevékenységéért, a Budapesti
Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem oktatóreaktorának tervezése, létesítése és üzemeltetése során kifejtett sok
évtizedes kimagasló munkájáért, a hazai atomenergetikai közéletben betöltött aktív és iránymutató szerepéért
dr. Csom Gyulának, a műszaki tudomány doktorának, Széchenyi-díjas gépészmérnöknek, a Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem Nukleáris Technikai Intézete professor emeritusának,
méltán nagy közönségsikernek örvendő pályafutásáért, generációk elismerésétől és szeretetétől övezett zeneszerzői
és előadóművészi tevékenységéért
Demjén Ferenc előadóművésznek, szövegírónak, zeneszerzőnek,
az ősi hagyományok tiszteletben tartása és ápolása, a közösség összekovácsolása, a vallásos zsidó élet fenntartása,
szervezése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Deutsch Róbert főrabbinak, a Budapesti Rabbiság igazgatójának, a Rabbitestület vezetőjének,
a Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat alapítójaként a rendszerváltás óta eltelt időben a fizikailag, értelmileg sérült,
az árva és a szociálisan hátrányos helyzetű gyermekek felkarolásáért, életkörülményeik javításáért, illetve
a gyermekintézmények segítésére tett erőfeszítéséért
dr. Edvi Péter Tamásnak, az állatorvostudomány kandidátusának, a Nemzetközi Gyermekmentő szolgálat alapító
elnökének,
a magyar híradástechnikai ipar export fővállalkozásának megszervezése területén végzett kiemelkedően eredményes
munkája elismeréseként
Fodor István Széchenyi-díjas villamosmérnöknek,
a nemzet szolgálatában végzett kimagasló, példamutató tevékenységéért, a határon túli magyarság identitásának
megőrzését hatékonyan szolgáló oktatási és kulturális programok életre keltéséért, a felvidéki magyarság körében
történő anyanyelvi oktatás ösztönzéséért
dr. Halzl Józsefnek, a Rákóczi Szövetség elnökének,
a Nyugati (Dunántúli) Evangélikus Egyházkerület újjászervezéséért, az egyházak között végzett értékteremtő és
értékmentő szolgálatáért, igényes lelkipásztori, egyházvezetői munkásságáért
Ittzés János evangélikus lelkésznek, a Nyugati (Dunántúli) Evangélikus Egyházkerület püspökének,
a hazai irányításelmélet, valamint ezen tudományág információ-technológiai alapjainak és hazai iskolájának a Magyar
Tudományos Akadémia Számítástechnikai és Automatizálási Kutatóintézeten belüli megteremtésében, nemzetközi
képviseletében, a Magyar Tudományos Akadémia vezetésében és a hazai tudományos közéletben mind kutatói, mind
vezetői és tudománypolitikai téren végzett munkássága elismeréseként
Keviczky Lászlónak, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagjának, Széchenyi-díjas villamosmérnöknek, a Magyar
Tudományos Akadémia Számítástechnikai és Automatizálási Kutatóintézet kutatóprofesszorának,
világszerte nagyra becsült sportolói pályafutása, olimpiai és világbajnokokat nevelő edzői-nevelői tevékenysége,
példaértékű életútja elismeréseként
Kulcsár Győző olimpiai bajnok vívónak, mesteredzőnek, a Nemzet Sportolójának, Magyar Vívó Szövetség szövetségi
kapitányának,
a keresztényi és egyetemes emberi értékek közvetítéséért és képviseletéért, példaértékű életútja elismeréseként
dr. Olaffson Károly Placidnak, a Budai Ciszterci Szent Imre Plébánia bencés szerzetesének, tanárnak,
Magyarország gazdasági fellendülését elősegítő, maradandó értéket létrehozó és követendő példát mutató
– az innováció és a tehetséggondozás területén végzett – két évtizedes munkássága elismeréseként
dr. Pakucs Jánosnak, az Olajterv Holding Kft. ügyvezető igazgatójának, a Magyar Innovációs Szövetség tiszteletbeli
elnökének,
a magyar állam és az egyház közötti újszerű kapcsolatrendszer kidolgozásáért, a nemzet szolgálatában végzett
tevékenysége, példaértékű életútja elismeréseként
dr. Pálos Miklós ügyvédnek, volt államtitkárnak,
az egyházi iskolák újraindításában és működtetésében vállalt meghatározó szerepéért, keresztényi értékeket
képviselő lelkipásztori és egyházvezetői munkásságáért
dr. Pápai Lajos győri megyéspüspöknek,
az igazságszolgáltatásban végzett több évtizedes elhivatott tevékenysége, oktató-nevelői munkája, szakmai
életpályája elismeréseként
dr. Uttó Györgynek, a Legfelsőbb Bíróság tanácselnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata; a politikai üldözöttek érdekképviselete érdekében végzett munkássága, példaértékű életútja elsimeréseként
Krasznay Béla nyugalmazott ezredesnek, a Recski Szövetség elnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje
katonai tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. október 14. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
4/2016. (III. 5.) NFM rendelete az Országos Atomenergia Hivatal egyes közigazgatási eljárásaiért és igazgatási jellegű szolgáltatásaiért fizetendő díjakról.
Az atomenergiáról szóló 1996.  évi CXVI.  törvény 68.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 7.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya az  Országos Atomenergia Hivatalnak (a  továbbiakban: OAH) az  atomenergia alkalmazásával
összefüggő eljárásaira, a  radioaktív anyagok szállításával, fuvarozásával és csomagolásával, radioaktív anyagok
közúti szállításának engedélyezésére, az  ionizáló sugárzást létrehozó létesítményekkel, berendezésekkel,
tevékenységekkel, eszköz, berendezés vagy az  ionizáló sugárzás elleni védőeszköz sugárvédelmi minősítésével,
sugárvédelmi képzéssel, személyi dozimetriai ellenőrzéssel és a belső sugárterhelés meghatározásával kapcsolatos,
kérelemre lefolytatott eljárásaira terjed ki.
2. § (1) Az  atomenergia alkalmazója az  1. és 2.  mellékletben szereplő igazgatási szolgáltatási díjat (a  továbbiakban:
igazgatási szolgáltatási díj) köteles megfizetni az OAH-nak. A 2. mellékletben szereplő igazgatási szolgáltatási díjak
magukba foglalják az OAH által az eljárásba bevont szakértők díját is. Az 1. melléklet szerinti igazgatási szolgáltatási
díjak tartalmazzák a  tényállás tisztázásához szükséges, az  OAH által végzett műszeres (laboratóriumi vagy más
speciális eszköz használatát igénylő) vizsgálat költségét.
(2) Az  igazgatási szolgáltatási díjat az  eljárást kezdeményező fél az  eljárás megindításakor köteles az  OAH 1003200001409268-00000000 számú fizetési számlájára átutalással megfizetni. Az  igazgatási szolgáltatási díj megfizetését
a kérelem benyújtásakor igazolni kell.
(3) Az OAH a bevételeket a nyilvántartásában elkülönítetten vezeti.
3. § (1) Ha a  bírósági jogorvoslati eljárás során megállapítják, hogy, az  OAH által hozott határozat az  ügyfél hátrányára
részben vagy egészben jogszabálysértő, a megfizetett díjat az ügyfélnek teljes mértékben vissza kell téríteni.
(2) Ha a  kérelmező eljárás megindítása nélkül fizetett díjat, vagy az  eljárásért fizetendő összegnél magasabb
díjat fizetett, akkor a  befizetési bizonylattal vagy annak másolatával kérheti a  befizetett díj vagy a  díjtöbblet
visszatérítését. Az eljáró hatóság a visszatérítési igényt ellenőrzi, és az eljárás megindítása nélkül befizetett díjat vagy
a díjtöbbletet visszatéríti.
4. § A  díjak nyilvántartására és elszámolására az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet
előírásait kell alkalmazni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a  radioaktív anyagok szállításáról, fuvarozásáról és csomagolásáról szóló 51/2013. (IX. 6.)
NFM rendelet 3. melléklete.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1289/2012. (VIII. 9.) Korm. határozata a Vidékfejlesztési Minisztérium és a Belügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
1. hat foglalkoztatotti státusszal kapcsolatos költségvetési támogatás átadása érdekében a Magyarország 2012. évi
központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium igazgatása cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport
terhére, a Kvtv. 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Vidékfejlesztési Minisztérium igazgatása cím,
1. Működési költségvetés előirányzat-csoport javára 34,0 millió forint, valamint
2. tíz foglalkoztatotti státusszal kapcsolatos költségvetési támogatás átadása érdekében a Kvtv. 1. melléklet
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 13. Nemzeti Környezetügyi Intézet cím, 1. Működési költségvetés
előirányzat-csoport és 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi Igazgatóságok cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport és
2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport javára 35,2 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter belügyminiszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
27/2016. (XII. 16.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Záhony-Kisvárda térség és Fényeslitke Ipari Parkra
vonatkozó, a  hazai fejlesztéspolitikai célok elősegítését szolgáló szakmai projektek, programok előkészítésével,
végrehajtásával kapcsolatos koordinációs feladatok ellátására 2016. december 1. napjától 2017. május 31. napjáig
terjedő időtartamra Bogáti Jánost miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a Záhony-Kisvárda térség és Fényeslitke Ipari Parkra vonatkozó feladatkörében
a) összehangolja a hazai fejlesztési források felhasználását;
b) biztosítja a hazai fejlesztési források felhasználásának átfogó kormányzati stratégiákkal való összhangját;
c) kapcsolatot tart a kormányzati és civil szervezetekkel, önkormányzatokkal;
d) szervezi és koordinálja a térségi beruházásokhoz kapcsolódó feladatokat.
3. § A miniszteri biztos közreműködik továbbá:
a) a  Nemzeti Sportközpontok által megvalósított egyes sportcélú beruházási projektek végrehajtásának
koordinációjában,
b) az  állami beruházások hatékonyságának növelése érdekében szükséges egyes intézkedésekről szóló
1267/2016. (VI. 7.) Korm. határozat alapján kialakított Központi Állami Beruházás Ellenőrzési Rendszer
működtetésében.
4. § (1) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján a miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra nem
jogosult.
(2) A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (6) bekezdése alapján meghatározott juttatások illetik meg.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
162/2003. (IX. 12.) KE határozata Balázs József rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
A Kormány előterjesztésére Balázs József rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság havannai nagykövetségének vezetésével, valamint a
Magyar Köztársaság Panamában és Nicaraguában való
képviseletével.
Budapest, 2003. április 30. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke