text:
1372/2013. (VI. 27.) Korm. határozata a Bor Eredetvédelmi Tanácsról.
1. A  Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján a  borászati termékek eredetvédelme érdekében Bor
Eredetvédelmi Tanácsot hoz létre és működtet.
2. A  Bor Eredetvédelmi Tanács (a továbbiakban: BET) a  Kormány véleményező, javaslattevő jogkörrel működő
konzultatív testülete a borászati termékek eredetmegjelöléseinek és földrajzi jelzéseinek, valamint a hagyományos
kifejezések közösségi oltalma iránti eljárásokban. A  BET az  agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) részére feladatkörében véleményező, javaslattevő és tanácsadó tevékenységet is ellát.
3. A  BET a  miniszter döntésének meghozatala előtt a  közösségi, illetve a  nemzeti jogszabályokban előírtak
teljesülésének vizsgálatával véleményezi
a) a  borászati termék eredetmegjelölésének és földrajzi jelzésének közösségi oltalmára, a  termékleírás
módosítására, a közösségi oltalom törlésére irányuló, a miniszterhez benyújtott kérelmeket, illetve
b) a 479/2008/EK rendelet 51. cikke alapján közösségi oltalmat élvező eredetmegjelölésnek és földrajzi jelzésnek
a miniszterhez benyújtott termékleírását.
 4. A BET 11 tagból áll. A miniszter:
a) 1 főt a borászati hatóságtól,
b) 1 főt a Földmérési és Távérzékelési Intézettől,
c) 1 főt, mint titkárt az  agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) részéről nevez ki, továbbá
d) 2 főt a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa,
e) 1 főt a szőlészeti és borászati ágazatban működő érdekvédelmi szervezetek,
f ) 2 főt a  felsőoktatási intézmények szőlészeti-borászati területen működő oktató, illetve kutató részlegeinek
jelölése alapján,
g) 3 főt pedig a szőlészeti-borászati eredetvédelmi kérdésekben jártas, elismert szakemberek közül kér fel a BET
tagjának.
 5. A BET elnökét a BET tagjai közül legalább 6 tag javaslatára a miniszter nevezi ki.
 6. A BET titkársági feladatainak ellátását a miniszter biztosítja.
 7. A BET tagság 5 évre szól, és megszűnik:
a) a 3. pontban meghatározott szervvel, illetve szervezettel fennálló jogviszony megszűnésével,
b) a kinevezés, felkérés visszavonásával, vagy
c) lemondással.
8. A BET titkársága véleményezés céljából megküldi az elnöknek és a tagoknak a miniszterhez beérkezett, a borászati
termékek eredetmegjelölésének, illetve földrajzi jelzésének közösségi oltalma iránti kérelmet, a  termékleírás
módosításának jóváhagyása iránti kérelmet, a  törlés iránti kérelmet, a  földrajzi jelzéssé való átalakítás iránti
kérelmet, valamint a  kérelem elbírálásának nemzeti szakaszában benyújtott kifogást, továbbá a  hagyományos
kifejezések közösségi oltalma iránti, illetve azok törlése iránti kérelmet (a továbbiakban együtt: kérelem). A titkárság
értesíti továbbá az elnököt a BET ülése összehívásának szükségességéről. Az ülést az elnök hívja össze az értesítés
kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül.
9. Az ülések napirendjét az elnök határozza meg a titkárság javaslata alapján.
 10. A  tagok a  titkárság által megküldött kérelmekre vonatkozó szakértői véleményüket legkésőbb az  ülés kezdetét
megelőző második napig írásban megküldik az elnök és a titkárság részére.
 11. A  BET ülése legalább 7 tag jelenléte esetén határozatképes. A  BET üléseit az  elnök vezeti. A  BET ülésére meg kell
hívni
a) tanácskozási joggal aa) a minisztériumnak a kérelem érdemi vizsgálatában részt vevő szakértőit, és
ab) a kérelemmel érintett hegyközségi tanács titkárát,
b) a kérelem benyújtóját, akit a BET ülésén meghallgat.
A BET üléseiről jegyzőkönyv készül, amelyet az  ülést követő 5 munkanapon belül a  titkárság eljuttat az  elnök,
valamint a tagok részére.
12. A kérelem véleményezése során a BET bármely tagja kérheti külső szakértő véleményét is.
 13. A BET legalább 7 tagjának pozitív szavazata esetén terjeszthető elő a miniszter részére a kérelem elfogadásáról szóló
döntés. A szavazáson csak a BET tagjai lehetnek jelen. A BET ülésén jelen nem lévő tag szavazatát indoklással ellátva
írásban legkésőbb az ülés kezdetéig leadhatja a  titkárságon. Az elnök vagy legalább három tag indokolt kérésére
a  döntést titkos szavazással kell meghozni. Titkos szavazás esetén csak akkor kell figyelembe venni az  írásban
leadott szavazatot, amennyiben az  írásban szavazó tag ezt kéri. Nem szavazhat az  a  tag, aki a  meghozandó
döntéssel érintett eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés termékleírásában foglalt területen illetékes hegyközség
tagja. E  tagot a  határozatképesség megállapításakor figyelmen kívül kell hagyni. A  BET döntése alapján szavazni
írásban is lehet. Ebben az esetben a szavazás lebonyolításának menetéről is dönteni kell.
14. A  titkárságnak és a  BET elnökének az  ülések előkészítése és azok időpontjának kitűzése során figyelemmel kell
lennie az  Európai Unió kötelező jogi aktusaiban, valamint az  azok végrehajtására kiadott jogszabályokban előírt
határidők betarthatóságára.
15. A  BET működésének e  határozatban nem részletezett szabályait a  miniszter által megállapított ügyrendben
szabályozhatja.
16. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
33/2018. (XI. 9.) MNB rendelete a „450 éves az unitárius egyház” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – az  unitárius egyház alapításának 450. évfordulója alkalmából – „450 éves az  unitárius
egyház” megnevezéssel 10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. november 12. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapjának felső részén – középre rendezve – a „10 000” értékjelzés, alatta – jobbra rendezve –
a „forint” felirat olvasható. Az  emlékérme középvonalában a „Magyarország” felirat olvasható, a  felirat kezdőbetűje
a  18. századi Bölöni-féle énekeskönyvből vett iniciáléként jelenik meg, a  felirat alatt a  Bölöni-féle énekeskönyv
egyik díszítőmotívumának ábrázolása látható. A  díszítőmotívum ábrázolása alatt, középen, egymás alatti két
sorban a – római számokkal jelölt – 2018-as verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható, az emlékérme jobb szélén
Bitó Balázs tervezőművész mesterjegye látható. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel
adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme előlapján a  feliratok,
az  értékjelzés, a  verési évszám és a  verdejel a  Bölöni-féle énekeskönyvben használt betűtípussal jelennek meg.
Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben a  Magyar Unitárius Egyház Magyarországi Egyházkerülete címerének
ábrázolása látható. A címer ábrázolása körül, fent – köriratban – az „EGY AZ ISTEN”, lent – köriratban – az „A HIT ISTEN
AJÁNDÉKA”, balra az „1568”, jobbra a „2018” felirat olvasható. Az  emlékérme szélén, felső köriratban a „450 ÉVES
AZ UNITÁRIUS EGYHÁZ” felirat olvasható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2018. november 12-én lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
230/2014. (IX. 5.) Korm. rendelete az M35 autópálya Debrecen (481. számú főút) – Berettyóújfalu (M4 autópálya) közötti szakasza nyomvonalának kijelöléséről.
A Kormány a  Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003.  évi
CXXVIII.  törvény 18.  § (6)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az  M35 autópálya Debrecen (481. számú főút) és Berettyóújfalu (M4 autópálya) közötti szakasz nyomvonalát
meghatározó tengelye (az egymástól legfeljebb 100 méteres távolságban lévő tengelypontok ábrázolásával)
az 1. mellékletben megállapított, M = 1:20000 léptékű áttekintő térkép alapján kerül kijelölésre.
(2) Az  1.  mellékletben szereplő tengelypontok Egységes Országos Vetületi Rendszer (a  továbbiakban: EOV)
koordinátáit, valamint WGS84 földrajzi (GPS) (a  továbbiakban: WGS84) koordinátáit a  2.  melléklet határozza meg
azzal, hogy az 1., a 2. és a 3. melléklet közti, vagy az EOV és a GPS koordináták közti eltérés esetén a tengelypontok
EOV koordinátái tekintendők irányadónak.
(3) Az  M35 autópálya Debrecen (481. számú főút) és Berettyóújfalu (M4 autópálya) közötti szakaszának nyomvonala
a  tengelypontokban az  út tengelyére merőlegesen, a  2.  §-ban meghatározott távolságban felvett pontok, és
a  végpontoktól számított, a  2.  §-ban meghatározott távolsággal egyező sugarú félkör által meghatározott terület
az 1. melléklet szerint.
(4) Az e rendelettel kijelölt nyomvonallal érintett ingatlanok helyrajzi számait a 3. melléklet tartalmazza.
 (5) Ha a  3.  mellékletben szereplő ingatlanok helyrajzi száma e  rendelet hatálybalépését követően telekalakítási
eljárás folytán változik meg, akkor a  Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és
fejlesztéséről szóló 2003. évi CXXVIII. törvény 17. § (3) és (4) bekezdésében foglaltakat valamennyi olyan új helyrajzi
számmal rendelkező ingatlanra alkalmazni kell, amelyet az 1. mellékletben meghatározott nyomvonalfolyosó érint.
2. § A nyomvonal határát meghatározó pontok tengelypontoktól mért távolsága alszakaszonként a  P1 ponttól
a P215 pontig 250 méter.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2017. (VI. 28.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Japán Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2017. XXXIV. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi XXXIV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. május 15-i 69. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és Japán Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás 8. cikkének
1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Felek írásban értesítik egymást jelen Megállapodás hatályba lépéséhez szükséges belső eljárásaik befejezéséről.
A Megállapodás a későbbi értesítés kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. június 2.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. július 2.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2017. évi XXXIV. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és Japán Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló
Megállapodás kihirdetéséről szóló 2017. évi XXXIV. törvény 2. és 3. §-a 2017. július 2-án, azaz kettőezer-tizenhét július
második napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
281/2011. (XI. 10.) KE határozata kitüntetések adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
az 1956-os forradalom során tanúsított hősies magatartása, valamint az ausztráliai magyar közösségekben végzett
identitás megőrző tevékenysége elismeréseként dr. Ábel Andrásnak, a University of Sydney professzorának,
az ausztráliai magyar közéletben végzett identitás megőrző irodalmi és politikai munkássága, valamint a Magyar Élet
című hetilap színvonalas megjelentetése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Csapó Endrének, az ausztráliai Magyar Élet című hetilap szerkesztőjének,
az ausztráliai magyar közösségekben végzett identitás megőrző munkája, valamint az anyaországgal való kapcsolatok
fejlesztése és ápolása érdekében végzett több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Kardos Bélának, a Hungarian Publishing Co. és New Life Printery volt igazgatójának, az Ausztráliai és Új-Zélandi Magyar
Szövetség volt elnökének, illetve társelnökének a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND tisztikeresztje
polgári tagozata, az 1956-os forradalom során tanúsított hősies magatartása, valamint az ausztráliai magyar közösségekben végzett
identitás megőrző tevékenysége elismeréseként Bene Ferencnek, az ausztráliai Független Magyar Szabadságharcos Szövetség elnökének,
az ausztráliai magyar közéletben, a magyar identitást megőrző munkája, valamint a Magyar Élet című hetilap több
évtizeden át történő kiadása és fenntartása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Márffy Attilának, az ausztráliai Magyar Élet című hetilap tulajdonosának, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND lovagkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. október 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1324/2015. (V. 21.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program keretében megvalósuló egyes projektek támogatásának növeléséről, a projektek vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz és támogatási szerződés megkötéséhez történő hozzájárulásról, valamint a TÁMOP-4.1.2.F-15/1-2015-0001 azonosító számú („MeMOOC angol és magyar nyelvű on-line képzési központ létrehozása és üzemeltetése” című) projekt akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek támogatásának növelését,
 2. jóváhagyja a TÁMOP-4.1.2.F-15/1-2015-0001 azonosító számú, „MeMOOC angol és magyar nyelvű on-line képzési
központ létrehozása és üzemeltetése” című projekt kiemelt projektként történő nevesítését a 2. melléklet szerint,
 3. hozzájárul
a) az 1. és 2. pont szerinti projektek,
b) a TÁMOP-5.3.1-B-2-12/1-2 azonosító számú, „Roma emberek képzésbe ágyazott foglalkoztatása a szociális és
gyermekjóléti ellátórendszerben” című pályázati felhívásra benyújtott projektek, és
c) a TÁMOP-6.2.4/B/14/2 azonosító számú, „Struktúraváltáshoz kapcsolódó képzést és foglalkoztatást támogató
fejlesztés” című pályázati felhívásra benyújtott projektek
vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz (a  továbbiakban: kötelezettségvállalás) a  2007–2013 közötti
programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm.
határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a kötelezettségvállalásról,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
5. hozzájárul
a) az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek támogatási szerződésének módosításához, és
b) a 2. pont szerinti projekt támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 6. hozzájárul egyes, a  3.  pont b) és c)  alpontja szerinti pályázati felhívásra benyújtott és jóváhagyott projektek
támogatási szerződése megkötéséhez a 2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes
zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret
2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm.
határozat I.9. pontja alapján,
7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  6.  pont szerinti támogatási szerződések
megkötéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
104/2013. (XII. 20.) OGY határozata az állami adóhatóság 2002 és 2013 közötti kiemelt adózókkal kapcsolatos gyakorlatát vizsgáló bizottságról.
1. Az  Országgyűlés az  Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény (a  továbbiakban: Ogytv.) 24.  §-a alapján
vizsgálóbizottságot (a  továbbiakban: Bizottság) hoz létre az  állami adóhatóság 2002 és 2013 közötti kiemelt
adózókkal kapcsolatos gyakorlatának vizsgálatára.
2. A vizsgálat tárgya a következő kérdések tisztázása:
a) a NAV Kiemelt Adózók Igazgatóságánál, illetve jogelődjénél feltárt törvénysértések, elvégzett törvényességi
vizsgálatok;
b) a kiemelt adózók által befizetett adó, náluk feltárt adóhiány, velük szemben alkalmazott szankció, mindezek
összehasonlítása a kisebb cégekre vonatkozó hasonló adatokkal;
c) történt-e egyedi ügyekre kiterjedő intervenció a  kormány tagjai, kormányzati tisztviselők, országgyűlési
képviselők részéről, milyen intézkedéseket alkalmaz a  NAV, illetve alkalmazott jogelődje ezek
megakadályozására, feltárására.
3. A Bizottság az 50/2003. (XI. 5.) AB határozatban foglaltak figyelembevételével maga határozza meg eljárási rendjét
és vizsgálati módszereit.
A határozatot az Országgyűlés a 2013. december 17-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2013. december 17-i ülésnapján fogadta el.
4. A  Bizottság a  munkájáról az  Ogytv. 26.  § (1)  bekezdésében foglaltaknak megfelelő jelentést készít, amelyet
a  megbízatásának kezdetétől számított 180 napon belül benyújt az  Országgyűlésnek. A  jelentésben el kell
különíteni a minősített adatot tartalmazó, illetve nem tartalmazó részeket.
5. A Bizottság 12 országgyűlési képviselőből áll. A  tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek ajánlást az alábbiak
szerint:
Fidesz – Magyar Polgári Szövetség 4 fő
Kereszténydemokrata Néppárt 2 fő
Magyar Szocialista Párt  2 fő
Jobbik Magyarországért Mozgalom 2 fő
Lehet Más a Politika  2 fő
6. A  Bizottság egy-egy társelnöke személyére a  Bizottság tagjai közül az  Ogytv. 24.  § (5)  bekezdése alapján
a  vizsgálattal érintett időszakok alatti kormányok ellenzékéhez tartozó képviselők többsége tesz előterjesztést
az Országgyűlés elnökének.
7. A Bizottság tagja a megválasztását követően a minősített adatokra vonatkozó titoktartási nyilatkozatot ír alá, amely
valamennyi, a Bizottság működésével összefüggésben általa megismert nemzeti minősített adatra kiterjed.
8. A  Bizottság a  munkája során a  feladatával összefüggésben meghallgatásokat tarthat, iratokat kérhet be. A  kért
adatokat mindenki köteles a Bizottság rendelkezésére bocsátani, illetőleg köteles a Bizottság előtt megjelenni.
9. A  Bizottság tagjai a  Bizottság feladatkörét érintő nemzeti minősített adatot személyi biztonsági tanúsítvány és
felhasználói engedély nélkül, a 7. pont szerinti titoktartási nyilatkozat alapján megismerhetik.
10. A  Bizottság előtt a  feladatkörébe tartozó kérdésekben tartott meghallgatásokon a  nemzeti minősített adattal
összefüggésben titoktartásra kötelezett személy a minősítő engedélye nélkül is nyilatkozhat a minősített adatról.
11. A  Bizottság működése során a  minősített adatok védelmére vonatkozó rendelkezéseket a  jelen határozatban
foglaltak figyelembevételével mindvégig meg kell tartani.
12. A Bizottság megbízatása a tagjainak megválasztásáról szóló országgyűlési határozat közzétételekor kezdődik.
 13. A Bizottság működése a 4. pont szerint benyújtott jelentésről szóló országgyűlési határozat meghozataláig tart.
 14. A Bizottság tagjai munkájukért díjazásban nem részesülnek.
 15. A  Bizottság feladatának ellátásához szakértőket vehet igénybe. A  Bizottság szakértője csak olyan személy lehet,
akinek a legmagasabb szintű nemzetbiztonsági ellenőrzése megtörtént, és az annak alapján készült szakvélemény
kockázati tényezőt nem tartalmazott.
16. A Bizottság működésének költségeit az Országgyűlés költségvetéséből kell fedezni.
 17. Az Ogytv. 24. § (1) bekezdésére tekintettel az Országgyűlés megállapítja, hogy a vizsgálat tárgyában büntetőeljárás
van folyamatban, így a  Bizottság működése megkezdésének előfeltétele, hogy a  hivatkozott eljárás eredménnyel
lezáruljon. A  bizottság ennek megfelelően akkor kezdi meg működését, ha a  vizsgálat tárgyában indult
büntetőeljárás büntetőjogi felelősséget állapít meg.
18. E határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
6/2014. (VIII. 28.) MEKH rendelete a földgáz csatlakozási díjakról és alkalmazásuk szabályairól.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133/A.  § 2.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Energetikai
és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § b)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  e  rendeletben alkalmazott fogalmakat a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: GET) és
a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok szerint kell értelmezni.
(2) E rendelet hatálya a szállítási rendszerüzemeltető, a földgáztermelő, a földgázelosztó vagy a földgázelosztó kapcsolt
vállalkozásának tulajdonában lévő vezetékre történő csatlakozásra terjed ki.
2. A csatlakozási díjak alkalmazásának szabályai 2. § (1) Tételes csatlakozási díj esetén a  földgázelosztó vagy a  szállítási rendszerüzemeltető az  igény benyújtásakor
alkalmazandó, e  rendeletben foglalt csatlakozási díj mértékét szerződéses ajánlatában közli a  leendő vagy a  már
csatlakozott felhasználóval vagy a földgáztermelővel.
(2) Ha a csatlakozási díj a hatósági ár kiszámítására vonatkozó előírások alapján kerül meghatározásra, a földgázelosztó
vagy a  szállítási rendszerüzemeltető a  leendő vagy a  már csatlakozott felhasználó vagy a  földgáztermelő által
fizetendő csatlakozási díjat az igény benyújtása időpontjában hatályos szabályok szerint számítja ki, és szerződéses
ajánlatában közli a leendő vagy a már csatlakozott felhasználóval vagy a földgáztermelővel.
(3) Ha a leendő vagy a már csatlakozott felhasználó vagy a földgáztermelő a csatlakozási díj mértékével nem ért egyet,
kérelmet nyújthat be a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalhoz (a továbbiakban: Hivatal) annak
kivizsgálására, hogy a  földgázelosztó vagy a  szállítási rendszerüzemeltető által az  ajánlatában megadott vagy
kiszámított csatlakozási díj megfelel-e a jogszabályokban foglalt rendelkezéseknek.
(4) A  csatlakozási szerződésben rögzíteni kell a  csatlakozási díjat, annak pénzügyi feltételeit, valamint – a  tételes
csatlakozási díj kivételével – a csatlakozási díj meghatározására vonatkozó részletes számítást.
(5) Az engedélyesek csatlakozási pontonként és helyrajzi számonként részletes, ellenőrizhető és egymástól elkülönített
nyilvántartást vezetnek a  befizetett csatlakozási díjról, valamint a  földgáz csatlakozási díjak meghatározásának
szempontjairól és a csatlakozási díjak elemeiről szóló 35/2014. (VIII. 15.) NFM rendelet (a továbbiakban: R.) 5. §-ában
foglalt kötelezettségek teljesítéséről.
3. § (1) A  leendő vagy a  már csatlakozott felhasználó vagy a  földgáztermelő a  csatlakozási díjon kívül a  csatlakozásért,
a  kapacitásnövelésért és az  üzembe helyezés érdekében felmerülő egyéb tevékenységekért – a  7.  § (1)  bekezdésében
foglalt kivétellel – más jogcímen díj vagy térítés megfizetésére nem köteles.
(2) Nem kérhető csatlakozási díj, ha a  vásárolt kapacitást a  csatlakozási szerződés a  több felhasználási helyet is
tartalmazó egybefüggő telephelyre vonatkozóan tartalmazza, és az  egybefüggő telephelyen belül meglévő
felhasználási helyen többletkapacitás iránti igény jelentkezik úgy, hogy
a) a felhasználási helyek száma nem nő, és
b) fejlesztés vagy kapacitásnövelés nem szükséges az igény kielégítése érdekében.
3. A csatlakozási díjak mértéke elosztóvezetékhez történő csatlakozás esetén
4. § (1) Az elosztóvezetékhez történő csatlakozás esetén a csatlakozási díjakat
a) az R. 1. § (2) bekezdés 1. pontja szerinti bekapcsolás esetén a 2. melléklet 1. pont a) alpontja,
b) az R. 1. § (2) bekezdés 2. pontja szerinti fejlesztés esetén
ba) egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználóra vonatkozóan a 2. melléklet 1. pont b) és c) alpontja,
bb) egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználóra vonatkozóan a 2. melléklet 2. pontja,
c) az  R. 1.  § (2)  bekezdés 4.  pontja szerinti kapacitásnövelés és az  R. 1.  § (2)  bekezdés 7.  pontja szerinti
rákapcsolás esetén a 2. melléklet 3. pontja
tartalmazza.
 (2) A  földgázelosztó a  vezeték üzembe helyezését követő naptári év kezdetétől a  tételes csatlakozási díj
megállapításakor az 1. melléklet szerinti inflációs korrekciót veszi figyelembe.
 (3) Amennyiben az R. 1. § (2) bekezdés 1. pontja szerinti bekapcsolásra az R. 1. § (2) bekezdés 2. pontja szerint, a 2. melléklet
1. pont b) alpontja szerinti csatlakozási díj megfizetésével megvalósult gerincvezeték szakaszon kerül sor, a földgázelosztó
a vezeték használatbavételét követő négy éven keresztül a 2. melléklet 1. pont b) alpontja szerinti díjra jogosult. A négy
év eltelte után a csatlakozási díj számítása tekintetében az (1) bekezdés a) pontja az irányadó.
5. § (1) Amennyiben az  R. 1.  § (2)  bekezdés 2.  pontja szerinti, egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználó érdekében
megvalósuló fejlesztés esetén az igénylőnként számított beruházási összeg a 2. melléklet 1. pont b) alpontja szerinti
csatlakozási díj kétszeresét meghaladja, a földgázelosztó a 2. melléklet 1. pont c) alpontja szerinti csatlakozási díjra jogosult.
(2) Amennyiben a  földgázelosztó a  csatlakozási díjat az  (1)  bekezdésre tekintettel állapította meg, a  földgázelosztó
az elosztóvezetékre később csatlakozó felhasználó, illetve felhasználók által befizetett csatlakozási díjat – csökkentve
a  fogyasztásmérő berendezés felszerelési költségével – az  (1)  bekezdés szerint csatlakozó felhasználó, illetve
felhasználók részére megtéríti mindaddig, amíg a később csatlakozó felhasználó, illetve felhasználók által befizetett
összegekkel csökkentett, az (1) bekezdés szerint megfizetett csatlakozási díj egyenlő nem lesz a 2. melléklet 1. pont
b) alpontja szerinti csatlakozási díjjal.
(3) A földgázelosztó az (1) bekezdés szerinti gerincvezetékre történő bekapcsolás esetén a vezeték használatbavételét
követően a  2.  melléklet 1.  pont b)  alpontja szerinti csatlakozási díjra jogosult, mindaddig, amíg a  (2)  bekezdés
szerinti megtérítési kötelezettség maradéktalanul nem teljesül. A  megtérítési kötelezettség teljesítése után
a csatlakozási díj számítása tekintetében a 4. § (1) bekezdés a) pontja az irányadó.
6. § (1) Amennyiben az  R. 1.  § (2)  bekezdés 1.  pontja szerinti bekapcsolás és az  R. 1.  § (2)  bekezdés 2.  pontja szerinti,
egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználó érdekében megvalósuló fejlesztés esetén a  leendő felhasználóktól
csatlakozási díj címén beszedhető összeg meghaladja a beruházás összegét, a  leendő felhasználóktól csatlakozási
díjként legfeljebb olyan összeg szedhető, amely a  beruházás összegének és a  beszedhető csatlakozási díjak
összegének a hányadosával korrigálásra került.
(2) A  földgázelosztó az  (1)  bekezdés szerinti rendelkezést az  5.  § (2)  bekezdése szerinti megtérítési kötelezettség
teljesítése során is figyelembe veszi.
7. § (1) Az R. 1. § (2) bekezdés 2. pontja szerinti, egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználó érdekében megvalósuló
fejlesztés esetén a leendő felhasználó a fejlesztés földgázelosztó által kiszámított teljes összegét köteles a fejlesztés
megkezdése előtt megfizetni a  földgázelosztó részére. A  csatlakozási szerződés tartalmazza a  2.  § (2)  bekezdése
szerint kiszámított csatlakozási díj összegét, valamint külön fizetendő tételként a  fejlesztés teljes összege és
a csatlakozási díj különbözetének összegét.
(2) A  földgázelosztó köteles a  beruházás teljes összege és a  csatlakozási díj különbözetének, vagy a  (4)  bekezdés
szerinti esetben a  beruházás teljes összegének visszafizetését megkezdeni a  felhasználó részére, ha a  beruházás
tervezésekor figyelembe vett kapacitásigény az  üzembe helyezést követő két egymás utáni gázévben teljes
mértékben lekötésre és legalább a gázévente tervezett mennyiség átvételre került. A földgázelosztó a különbözetet,
vagy a  teljes összeget a  fenti két gázév eltelte után két gázév alatt kamatmentesen két egyenlő részletben fizeti
vissza, amennyiben a felek ettől eltérően nem állapodnak meg.
(3) A  csatlakozási díj mértéke a  beruházásra értékesítési kategóriánként számított várható elosztott mennyiségre
vetített üzemeltetési költség, tőkeköltség és értékcsökkenés, és az  értékesítési kategóriánként számított fajlagos
elosztási díj üzemeltetési költség, tőkeköltség és értékcsökkenés elemei különbségének a  várható elosztott
mennyiséggel szorzott értéke.
(4) Nem kérhető a  leendő felhasználótól csatlakozási díj abban az  esetben, ha a  (3)  bekezdés szerinti szorzat kisebb
vagy egyenlő, mint nulla.
(5) A  leendő felhasználó által fizetendő csatlakozási díjat a  földgázelosztó a  kapacitásigény alapján értékesítési
kategóriánként határozza meg. Több leendő felhasználó esetén a csatlakozási díj kapacitásarányosan kerül megállapításra.
(6) A (2) bekezdés szerinti visszafizetést az adott felhasználási helyen földgázt vételező mindenkori ingatlantulajdonos
részére kell teljesíteni.
8. § (1) A  földgázelosztó az  5.  § (2)  bekezdése szerinti megtérítést az  újabb csatlakozások üzembe helyezésétől számított
60 napon belül teljesíti a jogosult felhasználó részére.
(2) A 4. § (2) és (3) bekezdésében, az 5. és 6. §-ban, valamint a 7. § (2) bekezdésében foglalt kötelezettségek teljesítése
érdekében a földgázelosztó részletes nyilvántartást vezet minden csatlakozási díjszámításról.
(3) A  földgázelosztó üzletszabályzata tartalmazza a 4. § (3) bekezdése, az 5. és 6. §, valamint a 7. § (3)–(5) bekezdése
szerinti csatlakozási díjszámítás és az 5. § (2) bekezdése szerinti megtérítés részletes szabályait.
(4) Az  5.  § (1)  bekezdése szerinti csatlakozás esetén a  földgázelosztó a  csatlakozási szerződés megkötését követő
10 napon belül a csatlakozás költségeiről – azok indokolásával – részletesen tájékoztatja a Hivatalt.
9. § Amennyiben a  felhasználó kapacitásnövelési igénye elosztóvezeték kiépítése nélkül kielégíthető, és a  felhasználó
a  megnövekedett kapacitásigény miatt a  továbbiakban egyetemes szolgáltatásra nem jogosultként vételez,
a  felhasználó a  2.  melléklet 3.  pontja szerinti kapacitásnövelési díjat, valamint az  új kategóriának megfelelően
számított csatlakozási díj és az eredetileg megfizetett csatlakozási díj különbözetét fizeti meg.
4. A csatlakozási díjak mértéke szállítóvezetékhez történő csatlakozás esetén
10. § (1) A szállítóvezetékhez történő csatlakozás esetén a csatlakozási díjat a 2. melléklet 4. pontja tartalmazza.
 (2) Fejlesztés vagy kapacitásnövelés esetén a  leendő vagy a  már csatlakozott felhasználó a  beruházás szállítási
rendszerüzemeltető által kiszámított teljes összegét köteles megfizetni a  szállítási rendszerüzemeltető részére.
A  beruházásról szóló megállapodás tartalmazza a  2.  § (1)  bekezdése szerinti tételes csatlakozási díjat vagy a  2.  §
(2) bekezdése szerint kiszámított csatlakozási díjat.
(3) A  szállítási rendszerüzemeltető köteles visszafizetni a  leendő vagy a  már csatlakozott felhasználó részére
a  beruházás teljes összege és a  csatlakozási díj közötti különbözetet, valamint a  (4)  bekezdés szerinti esetben
a  beruházás teljes összegét, ha a  beruházás tervezésekor figyelembe vett kapacitás teljes mértékben lekötésre
került. Az elszámolás módját és időbeli ütemezését a szállítási rendszerüzemeltető üzletszabályzata tartalmazza.
(4) Nem kérhető a leendő vagy a már csatlakozott felhasználótól csatlakozási díj abban az esetben, ha a fejlesztés vagy
a kapacitásnövelés eredményeképpen a szállítási díjak nem emelkednek.
5. A csatlakozási díjak mértéke földgáztermelő csatlakozása esetén
11. § (1) A földgáztermelő csatlakozása esetén a csatlakozási díjat a 2. melléklet 5. pontja tartalmazza.
 (2) A földgáztermelő elosztóvezetékre történő csatlakozási igénye esetén a csatlakozási díjat a 7. §-ban foglaltak szerint,
szállítóvezetékre történő csatlakozási igénye esetén a 10. §-ban foglaltak szerint fizeti meg.
6. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet 2014. szeptember 1-jén lép hatályba.
13. § Hatályát veszti a földgáz csatlakozási díjakról és alkalmazásuk szabályairól szóló 2/2013. (VII. 25.) MEKH rendelet.
14. § Attól a  felhasználótól vagy földgáztermelőtől, aki vagy amely e  rendelet hatálybalépéséig visszterhesen vagy
ingyenesen jutott hozzá a  vásárolt kapacitáshoz, e  korábbi bekapcsolásért, fejlesztésért vagy kapacitásnövelésért
utólag díj és térítés nem szedhető.
15. § A  szállítási rendszerüzemeltető és a  földgázelosztó üzletszabályzatát e  rendeletnek megfelelően átdolgozza és
e rendelet kihirdetését követő 2 hónapon belül a Hivatal részére jóváhagyásra benyújtja.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
6/2009. (III. 6.) ÖM utasítása az önkormányzati miniszter irányítása alatt álló költségvetési szervek hivatásos állományú tagjai, köztisztviselői és közalkalmazottai részére 2009. január 1-jétől a személyi juttatás terhére teljesítendő egyes kifizetésekről.
Az önkormányzati miniszter irányítása alatt álló költségvetési szervek hivatásos, köztisztviselői és közalkalmazotti állománya részére a 2009. évre vonatkozóan a személyi juttatás terhére teljesítendő egyes kifizetésekkel
kapcsolatban kiadom az alábbi utasítást.
I. Az utasítás hatálya 1. Az utasítás hatálya kiterjed az Önkormányzati Minisztérium költségvetési fejezeten belül az önkormányzati
miniszter irányítása alatt álló költségvetési szervekre és az
azokkal hivatásos, köztisztviselői és közalkalmazotti jogviszonyban álló személyi állományra.
II. Ruházatiköltség-térítés 2.1. A ruházatiköltség-térítés mértéke 2009. évben
a) hivatásos állományúak esetén: 96 600 Ft/fő,
b) köztisztviselők esetén: 77 300 Ft/fő,
c) közalkalmazottak esetén: 45 000 Ft/fő.
A ruházatiköltség-térítést 2009. május 1.–2009. má
jus 31. közötti időszakban, egy összegben kell kifizetni.
2.2. A közalkalmazotti állomány részére a munkáltató
– az országos szinten reprezentatív szakszervezetekkel
egyetértésben – dönthet az éves 45 000 Ft/fő ruházatiköltség-térítés biztosítása helyett az 50 000 Ft/fő/év összegű
egyéb természetbeni juttatás biztosításáról.
III. Kis értékű ajándék 3. A hivatásos, köztisztviselői és közalkalmazotti személyi állomány részére 2009. december 15-ig egyszeri
7150 Ft-os ajándék utalványt kell biztosítani.
IV. Étkezési hozzájárulás 4. A hivatásos, köztisztviselői és közalkalmazotti személyi állomány havonta a következő mértékű étkezési
hozzájárulásban részesül:
a) kizárólag fogyasztásra, készételvásárlásra feljogosító
utalvány esetén 6000 Ft értékben, vagy
b) a munkáltató által az étkezőhelyi vendéglátás, munkahelyi étkeztetés, közétkeztetés nyújtása, vagy kizárólag
e szolgáltatások igénybevételére jogosító utalvány adása
esetén 12 000 Ft összegben.
V. Egyéb költségtérítés 5. Az illetménynek pénzintézetnél nyitott bankszámlára
történő – törvény által kötelezően előírt – átutalásából adódó többletköltséget a munkáltató évi 2000 Ft összegben
köteles megtéríteni az érintettnek legkésőbb 2009. december 31-ig.
VI. Iskolakezdési támogatás 6. A hivatásos, köztisztviselői és közalkalmazotti személyi állomány tagjának gyermeke szülője útján legalább
15 000 Ft/gyermek összegű iskolakezdési támogatásban
részesül, ha az 1995. évi CXVII. törvény 1. számú melléklete 8.30. pontjában meghatározott feltételek teljesülnek.
A támogatás összege az adott intézmény költségvetési
helyzetétől függően, az intézmény vezetőjének döntése
alapján 21 450 Ft/gyermek összegig emelhető. A gyermek,
tanuló mindkét szülő útján részesül iskolakezdési támogatásban, ha a szülőkre jelen utasítás személyi hatálya kiterjed. A kifizetésről 2009. augusztus 5-ig kell rendelkezni.
VII. Az önkéntes nyugdíjpénztári befizetések
munkáltatói támogatása 7. A teljes hivatásos, köztisztviselői és közalkalmazotti
személyi állomány önkéntes nyugdíjpénztári tagsággal
rendelkező részének befizetéseit a munkáltató legalább
1000 Ft/fő/hó összeggel köteles támogatni. A személyi állomány azon tagjait, akik a jelen utasítás hatálybalépését
követően létesítenek önkéntes nyugdíjpénztári tagságot, a
fenti támogatás belépésük igazolásától illeti meg.
VIII. Záró rendelkezések 8. A munkáltató pénzügyi, költségvetési helyzetének figyelembevételével az érdekegyeztetés helyi szintjén a
partnerek a fentiekben megállapított juttatásoknál magasabb összegű juttatásokban is megállapodhatnak.
9. Jelen szabályozásban érintett költségvetési szerv vezetőjének meg kell határoznia intézményének azon szervezeti egységét, amely ellátja a munkáltatónál az adóköteles béren felüli juttatások nyilvántartását, külön jogszabályban meghatározott esetekben előforduló adófizetési,
az érintett személyek munkaviszonyának megszüntetése
esetén esetlegesen szükségessé váló adófizetési és adóbevallási kötelezettséget.
10. A kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a
garantált bérminimum megállapításáról szóló 321/2008.
(XII. 29.) Korm. rendelet alapján a minimálbér 2009. január 1-jétől 71 500 forint.
11. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, rendelkezéseit 2009. január 1-jétől kell alkalmazni. Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az önkormányzati és területfejlesztési miniszter irányítása alatt álló
költségvetési szervek hivatásos állományú tagjai, köztisztviselői és közalkalmazottai részére 2008. január 1-jétől a
személyi juttatás terhére teljesítendő egyes kifizetésekről
szóló 9/2008. (BK 10.) ÖTM utasítás.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
87/2018. (II. 23.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Heltai Miklós Gábort 2018. február 25.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2018. február 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2004. (XII. 20.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Mnbtv.) 60. §-a (1) bekezdésének
a) pontja alapján fennálló jogkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntése értelmében a jegybanki alapkamat mértéke 9,50%.
2. § (1) E rendelet 2004. december 21-én lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 5/2004.
(XI. 22.) MNB rendelet.
(3) E rendeletet a Magyar Nemzeti Bank az Mnbtv.
60. § (5) bekezdése alapján honlapján és elektronikus hírügynökségi oldalán 2004. december 20-án hirdeti ki.
Dr. Járai Zsigmond s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1413/2015. (VI. 24.) Korm. határozata a rendkívüli bevándorlási nyomás kezelésével összefüggésben felmerült európai uniós kérdésekről.
1. A  Kormány sajnálattal értesült arról, hogy az  Osztrák Köztársaság és további európai uniós tagállamok
Magyarországra jelentős számú gazdasági bevándorlót kívánnak visszaküldeni.
2. A  Kormány megállapította, hogy az  Osztrák Köztársaság és további európai uniós tagállamok kérésével nem ért
egyet.
3. A Kormány rögzítette, hogy
a) feltett szándéka, ahogy eddig, úgy a jövőben is, maradéktalanul betartsa az Európai Unió jogszabályait;
b) ugyanakkor a Magyarország déli határára érkező nagyszámú gazdasági bevándorló a menekültügyi eljárások
lefolytatásában jelentős mértékű technikai problémákat okoz, amelyek elhárítása folyamatban van;
c) Magyarországnak súlyos problémát jelent, hogy azon gazdasági bevándorlókat, akik csak Görögországban
léphettek be az Európai Unió területére, hazánkba szeretnék visszaküldeni, ezért Magyarország konzultációt
kezdeményez az Európai Unió intézményeivel.
4. A Kormány felhívja
a) az igazságügyi minisztert, hogy kezdeményezzen egyeztetést az Európai Unió Bizottságának első alelnökével
a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (Dublin III.) alkalmazásával kapcsolatos jogalkalmazási
problémákról;
Felelős: igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
b) a külgazdasági és külügyminisztert, hogy kezdeményezzen egyeztetést az  Európai Unió külügyi és
biztonságpolitikai főképviselőjével a nyugat-balkáni problémák kezelése érdekében.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1866/2015. (XII. 2.) Korm. határozata a Liget Budapest projekt megvalósításához szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány
1.1. egyetért azzal, hogy a Liget Budapest projekt megvalósításához a 2016–2019. években 156,72 milliárd forint
forrás biztosítása szükséges a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében, illetve
az 1.4.1. pont szerint 3500 millió forint forrás a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben, és felhívja
a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere, illetve az 1.4.1. pont szerinti forrás
tekintetében a  belügyminiszter bevonásával – gondoskodjon a  szükséges források felmerülés ütemében
történő rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: felmerülés ütemében
1.2. egyetért azzal, hogy a  Liget Budapest projekt keretében kerüljön sor a Városliget mint tájképi kert jellegű
közpark helyreállítására, ennek érdekében felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon
az erre vonatkozó kert- és tájépítészeti tervpályázat kiírásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. december 31.
1.3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával, a  Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján gondoskodjon a Fővárosi Nagycirkusz új
épületkomplexumának megvalósítására alkalmas ingatlan biztosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. július 31. 1.4. egyetért azzal, hogy a  Liget Budapest projekt keretein belül, a  Fővárosi Állat- és Növénykert
területén, a  Pannon Park projekthez illeszkedően, a  Fővárosi Állat- és Növénykert által valósuljon meg
2017. december 31-ig a 700 férőhelyes, a Fővárosi Állat- és Növénykertet és a Városligetet egyaránt kiszolgáló,
közforgalmú Hermina Garázs, amelynek érdekében
1.4.1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, az  emberi erőforrások miniszterét és a  belügyminisztert,
hogy gondoskodjanak a  Hermina Garázs beruházás céljára a  megvalósítás ütemezése szerint
–  a  2016.  évi forrásigény tekintetében a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló
2015. évi C. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben a Liget Budapest
projekt megvalósításához rendelkezésre álló források terhére – legfeljebb 3500,0 millió forint
támogatás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: a Pannon Park projekt és a Liget Budapest projekt megvalósításához igazodva,
az 1.4.2. pont alapján meghatározásra kerülő ütemezés szerint
1.4.2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere,
a  belügyminiszter és a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával – nyújtson be előterjesztést
a  Kormány részére az  1.4.1.  pont szerinti támogatás ütemezett biztosításáról, azzal, hogy
a  beruházás előkészítésével összefüggő forrás biztosítására vonatkozó támogatási szerződés
Budapest Főváros Önkormányzatával 2016. január 31-ig megkötésre kerüljön;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
1.5. egyetért a  Vajdahunyad vára műemléki épületrekonstrukciójának megvalósításával és felhívja az  emberi
erőforrások miniszterét, hogy – a  földművelésügyi miniszter bevonásával – gondoskodjon a  műemléki
épületrekonstrukció koncepciójának részletes kidolgozásáról és a szükséges előkészületek megtételéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
földművelésügyi miniszter
Határidő: 2015. december 31. 1.6. a városligeti Olof Palme Ház fejlesztése érdekében
1.6.1. egyetért azzal, hogy a  Liget Budapest projekt keretén belül kerüljön sor az  épület teljes körű
rekonstrukciójára;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. augusztus 20.
1.6.2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter és az  emberi
erőforrások minisztere bevonásával – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság útján – gondoskodjon a Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság Budapest XIV. kerület, 29732/1 helyrajzi számú ingatlanon bejegyzett
1064/982090 tulajdoni hányadának az  állam részére történő megszerzéséhez szükséges
intézkedések végrehajtásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2015. december 31.
1.7. egyetért azzal, hogy az Új Nemzeti Galéria épülete a Ludwig Múzeum – Kortárs Művészeti Múzeum bevonása
nélkül, a nemzetközi tervpályázaton nyertes terv alapján valósuljon meg a Városligetben;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. augusztus 20.
1.8. egyetért azzal, hogy a Magyar Fotográfiai Múzeum, illetve Magyar Építészeti Múzeum nem a Liget Budapest
projekt keretén belül valósul meg;
1.9. a Néprajzi Múzeum új épületének megvalósítása érdekében
1.9.1. egyetért azzal, hogy a Néprajzi Múzeum új épülete – a Városligeti Építési Szabályzatban megjelölt
„B” jelű építési hely helyett – a budapesti Ötvenhatosok terén, Budapest Főváros Önkormányzatával
egyeztetett új helyszínen valósuljon meg;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. augusztus 20.
1.9.2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  Néprajzi Múzeum épületének
megvalósítására vonatkozó új építészeti tervpályázat kiírásának előkészítéséről az 1.9.1. pont szerinti
helyszínre;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. december 31.
1.10. egyetért a  Fővárosi Városligeti Színház épületének az  eredeti tervek alapján történő újjáépítésével,
a Városligeti Építési Szabályzatban megjelölt „B” jelű építési helyen;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. augusztus 20.
1.11. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  folyamatban
lévő –  az  Ötvenhatosok terét érintő, tervezési szerződések megkötésére irányuló – közbeszerzési eljárások
azonnali lezárása érdekében.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
– az 1.6.2. pontban meghatározott feladat végrehajtása érdekében – 500 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális
szakmai feladatok támogatása alcím, 7. Liget Budapest projekt előkészítése és megvalósítása jogcímcsoport terhére,
a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás
jogcímcsoport, 2. Az MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 4. Hatályát veszti az  új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesről és a  megvalósítás előkészítéséhez szükséges
intézkedésekről szóló 1031/2013. (I. 30.) Korm. határozat 1.2. pont b), d) és f ) alpontja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
190/2010. (VI. 23.) KE határozata dandártábornok nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
 szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Huszti
András dandártábornok szolgálati viszonyát 2010. június 30-án megszüntetem és őt 2010. július 1-jei hatállyal
nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. június 9. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
52/2003. (VIII. 22.) ESZCSM rendelete az orvosok, fogorvosok, gyógyszerészek és klinikai szakpszichológusok folyamatos továbbképzéséről.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény
116. §-a (2) bekezdésében, valamint 247. §-a (2) bekezdé
sének i) pontjában foglalt felhatalmazás alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § (1) Az egészségügyi tevékenységet végző orvosok, fogorvosok, gyógyszerészek és klinikai szakpszichológusok
(a továbbiakban: továbbképzésre kötelezett) folyamatos
szakmai továbbképzésben (a továbbiakban: továbbképzés)
kötelesek részt venni, ideértve a szociális és gyermekvédelmi területen dolgozókat is.
(2) A továbbképzés továbbképzési időszakokban történik. A továbbképzési időszak tartama öt év. Az első továbbképzési időszak kezdete a továbbképzésre kötelezett működési nyilvántartásba történő felvételének napja, a következő időszak kezdete a működési nyilvántartás megújításának napja.
(3) A továbbképzési időszak alatt a továbbképzésre kötelezettnek a meghatározott továbbképzési formákban kell
részt vennie. Az elméleti és gyakorlati feltételek teljesítésének mérése pontozással történik. Az egyes elméleti továbbképzési formák elismerhető legmagasabb pontértékét
a melléklet tartalmazza.
2. § (1) A továbbképzésre kötelezettnek egy továbbképzési
időszak alatt összesen 250 pontot kell teljesítenie. A továbbképzési pontok az e rendeletben meghatározott elméleti továbbképzések és szakmai gyakorlati tevékenység keretében szerezhetők meg.
(2) Az elméleti továbbképzés
a) szervezett továbbképzési tanfolyamok,
b) munkahelyen belül szervezett rendszeres tovább
képzés,
c) szakmai célú tanulmányút,
d) az adott szakterületen végzett tudományos tevékeny
ség,
e) egyéni továbbképzés, illetve
f) távoktatás formában történik. Az a) és f) pont szerinti továbbképzések minősítése előzetesen történik, a b)—e) pont szerinti
továbbképzések minősítését a mellékletben foglaltak alapulvételével az egészségügyi felsőoktatási intézmények, illetőleg az egységes intézmények orvosi és egészségügyi
karai és egészségtudományi centrumai (a továbbiakban:
egyetem) utólag végzik.
(3) A (2) bekezdés a) pontja szerinti tanfolyamok az
alábbi formákban szervezhetők:
a) a szakirányú szakképesítésnek megfelelő szakterületenként szervezett kötelező szinten tartó tanfolyam,
b) a szakirányú szakképesítésnek megfelelő szakterületenként szervezett kötelezően választható tanfolyam,
c) szabadon választható tanfolyam.
A b) és c) pontok szerinti tanfolyamok távoktatási for
mában is megszervezhetők. (4) A továbbképzési időszak alatt legalább 50 pontot a
(3) bekezdés a) pontja szerinti vizsgával záruló kötelező
szinten tartó tanfolyam teljesítésével kell megszerezni.
(5) A továbbképzési időszak alatt legalább 25 pontot a
(3) bekezdés b) pontja szerinti tanfolyam teljesítésével
kell megszerezni.
(6) A több szakvizsgával rendelkező továbbképzésre kötelezettnek, amennyiben több szakképesítésnek megfelelő
szakmát gyakorol a kötelező szinten tartó tanfolyamot
valamennyi gyakorolt szakmára vonatkozóan teljesítenie
kell.
(7) Egy évben 100 pontnál több pontérték nem ismerhető el. Egy továbbképzési időszakból a következő időszakba
továbbképzési pont nem vihető át.
3. § (1) A kötelező szinten tartó tanfolyamot az illetékes
szakmai kollégium által javasolt tematika figyelembevételével az egyetem szervezi és bonyolítja le. Az
egyetemek e tanfolyamokat országos szinten összevonva is
lebonyolíthatják. Az írásbeli vizsgával záruló tanfolyamot
úgy kell megszervezni, hogy az azon való részvétellel megszerezhető legyen 50 pont.
(2) A szakmai kollégiumok és az egyetemek az általuk
szükségesnek ítélt kiemelt témaköröket legalább ötévenként határozzák meg és azokat legalább évente egy alkalommal közzéteszik. Kiemelt témakörökre, illetve a továbbképzésre kötelezettek körének meghatározására az
Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium
(a továbbiakban: Minisztérium) is tehet javaslatot a szakmai kollégiumoknak és az egyetemeknek.
(3) Kötelezően választható és szabadon választható tanfolyamot természetes vagy jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet szervezhet. Aki a
8. § (4) és (5) bekezdésében írtakat határidőre nem teljesítette, attól — annak pótlásáig — nem fogadható el új
továbbképzési program.
(4) A továbbképzés szervezője az egyetemhez évente
2 alkalommal — január 15-ig és augusztus 1-jéig nyújthatja
be a továbbképzési programját. A továbbképzési programnak tartalmaznia kell a továbbképzés címét, formáját, célcsoportját, részletes szakmai tartalmát, előadóit, szervező
jét, helyét, idejét, díját, vizsga esetén annak módját, jelentkezési határidejét és a jelentkezés helyét.
(5) A továbbképzési programot a működési nyilvántartást vezető szerv által térítésmentesen rendelkezésre bocsátott elektronikus formában, valamint írásban kell benyújtani.
(6) A továbbképzés befogadásáról az egyetem dönt. Az
egyetem a hiányosan vagy a határidő lejártát követően
benyújtott programot elbírálás nélkül visszaküldi. Az egyetem a szakmailag elfogadhatatlan színvonalú, a bizonyíthatóan reklám vagy üzleti érdeket szolgáló programot indoklás megjelölésével visszautasítja.
(7) Az egyetem a mellékletben foglaltak figyelembevételével pontszámajánlással látja el az egyes továbbképzési programokat, és valamennyi hozzá benyújtott, elbírált programot február 15-ig, illetve szeptember
1-jéig megküldi az illetékes szakmai kamarán keresztül a
szakmai kollégiumnak, valamint az Egészségügyi Szakképzési és Továbbképzési Tanács Egészségügyi Felsőfokú
Szakirányú Szakképzési és Továbbképzési Bizottságának
(a továbbiakban: Bizottság).
(8) A klinikai szakpszichológusok továbbképzési programjára vonatkozó pontszám-javaslatot az egyetem közvetlenül a szakmai kollégiumnak, a szakmai kollégium
közvetlenül a Bizottságnak küldi meg, a (7) bekezdésben
foglalt határidők figyelembevételével.
(9) A programra, illetve pontértékére a szakmai kollégium március 15-ig, illetve október 1-jéig tehet észrevételt
a Bizottságnak. Véleményeltérés esetén a Bizottság dönt.
A Bizottság elnöke a jóváhagyott továbbképzési pontértékekről március 31-ig, illetve október 15-ig értesíti az egyetemet.
(10) A jóváhagyott pontértékekről az egyetem 15 napon
belül értesíti a szervezőt.
4. § (1) A továbbképzési időszak gyakorlati részének teljesítéséhez a továbbképzésre kötelezettnek legalább 3 évet
kell az adott szakterület szerinti munkakörben eltöltenie,
amit a munkáltató, illetőleg a működési engedély kiállítója
igazol. Egy év gyakorlati idő értéke 20 pont.
(2) A továbbképzési időszak gyakorlati részének teljesítését a munkáltató, egyéni vállalkozó esetében a működési
engedély kiállítója igazolja.
(3) Aki a továbbképzési időszak alatt az (1) bekezdés
szerinti módon a szükséges 60 pontot nem szerezte meg, a
gyakorlati rész teljesítését egyetemen vagy oktató-gyakorló egészségügyi szolgáltatónál legfeljebb 3 hónapig
tartó, felügyelet mellett végzett kiegészítő gyakorlati
továbbképzéssel pótolhatja. Az így teljesített gyakorlati
idő értéke legfeljebb havonta 20 pont.
5. § Aki a továbbképzési időszak alatt szakképesítést szerez,
annak a szakképzés megszerzéséhez szükséges, külön jogszabályban meghatározott időre évente 50 továbbképzési
pontot — továbbképzési program teljesítése nélkül — el
kell ismerni. PhD fokozat vagy akadémiai doktori cím
megszerzése esetén a továbbképzési időszak teljesítettnek
minősül.
6. § (1) A 2. § (2) bekezdés c) és e) pontja szerinti továbbképzés a szakmai képzés biztosításához szükséges személyi
és tárgyi feltételekkel rendelkező egyetemen, illetve oktató
vagy gyakorló egészségügyi szolgáltatónál történik.
(2) A továbbképzés szervezője köteles a továbbképzési
programot az oktatási évhez igazodóan az érintettek számára hozzáférhető formában közzétenni.
(3) A továbbképzési programnak tartalmaznia kell a
továbbképzés címét, formáját, célcsoportját, helyét, idejét,
díját, a jelentkezés határidejét, a jelentkezés helyét és a
megállapított pontértéket.
7. § (1) A 2. § (2) bekezdés b)—e) pontja szerinti továbbképzés pontértékének elismerése akkor lehetséges, ha
a) munkahelyen belül szervezett rendszeres továbbképzési tevékenység esetén, ha a munkahelyet egyetem
szakképző helyként elismerte, vagy ha a továbbképzések
mindegyikén tudományos fokozattal rendelkező személy
üléselnökként vagy előadóként vesz részt;
b) egyéni továbbképzés, illetve szakmai célú tanulmányút esetén a továbbképzésről kiállított írásos igazolás
annak tematikáját is tartalmazza.
(2) Az (1) bekezdés szerinti értékelést az egyetem évente két alkalommal végzi.
(3) Az orvosi és fogorvosi tudományos kongresszusokat
tudományos programként a Magyar Orvostársaságok és
Egyesületek Szövetsége minősíti és erről tájékoztatja az
egyetemeket. Az egyéb tudományos kongresszusokat az
egyetem minősíti. Amennyiben kongresszus elismerhetőségével kapcsolatban kétség merül fel, az elismerésről az
egyetem felterjesztése alapján a Bizottság dönt.
8. § (1) A Minisztérium költségvetési támogatást nyújt az
egyetem számára minden kötelező szinten tartó továbbképzési programhoz. A továbbképzési időszak alatt egy
kötelező szinten tartó tanfolyam a továbbképzésre kötelezett számára térítésmentes.
(2) A továbbképzésre kötelezett továbbképzésre az általa választott hazai egyetemhez jelentkezik be, amely a
bejelentkezőről nyilvántartó lapot vezet, és számára leckekönyvet állít ki.
(3) A kötelező szinten tartó tanfolyam támogatására a
szervező anyagi támogatást nem fogadhat el gyógyszert,
diagnosztikumot vagy gyógyászati segédeszközt gyártó, illetve forgalmazó gazdálkodó szervezettől.
(4) A továbbképzés szervezője a programon való részvételért járó pontértékről aláírásával ellátott igazolást ad a
résztvevőnek.
(5) A továbbképzés lebonyolítását követő 15 napon belül a szervező összesített kimutatást készít feltüntetve a
résztvevők nevét, működési nyilvántartási számát, a részvétellel megszerzett továbbképzési pontok számát és megküldi annak az egyetemnek, amelyhez a továbbképzésre
kötelezett bejelentkezett.
(6) A továbbképzésben megszerzett pontokat, ideértve
a 2. § (4) és (6) bekezdése szerint igazolt teljesítést az
egyetem nyilvántartja, a leckekönyvben hitelesíti és a továbbképzések teljesítéséről legalább évenként egy alkalommal értesíti a működési nyilvántartás vezetőjét. Az
adatokat az érintett működési nyilvántartási számának feltüntetésével, elektronikus formában továbbítja.
(7) Az egyetem évente egy alkalommal tájékoztatja az
ESZTT Hivatalát a megtartott tanfolyamokról, azok címéről, pontértékéről és a résztvevők számáról.
(8) A pontérték meghatározásának alapjául szolgáló
dokumentumokat az adatszolgáltató 15 évig köteles megőrizni.
(9) A továbbképzési programok 3. § (5)—(9) bekezdés,
valamint 7. § (3) bekezdés szerinti továbbítása minden
esetben elektronikus úton és írásos formában, utóbbi esetben oldalanként aláírással ellátva történik. Az (5)—(7) bekezdés szerinti adatátadás minden esetben elektronikus
úton történik.
9. § (1) Ez a rendelet a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba, az (5) bekezdésben hatályon kívül helyezett jogszabályok alapján
meghirdetett továbbképzéseket a korábbi jogszabály alapján kell lebonyolítani, a korábbi jogszabály szerint megszerzett továbbképzési pontokat figyelembe kell venni.
(2) A 2. § (4) és (5) bekezdésében foglaltakat a 2004.
január 1-jét követően kezdődő továbbképzési időszak esetében kell alkalmazni.
(3) A 3. § (2) bekezdése szerinti témaköröket első alkalommal 2004. március 31-ig kell meghatározni és közzétenni.
(4) Annak a továbbképzésre kötelezettnek, aki a 2000.
január 1. és 2001. december 31. között teljesített továbbképzés pontértékét nem tudja igazolni, de valamely egyetemre bejelentkezett, 200 pont teljesítése esetén a továbbképzési időszakot teljesítettnek kell tekinteni.
(5) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az orvosok,
fogorvosok, gyógyszerészek és klinikai szakpszichológusok
folyamatos továbbképzéséről szóló 73/1999. (XII. 25.)
EüM rendelet, valamint az azt módosító 4/2002. (II. 20.)
EüM rendelet hatályát veszti.
Dr. Kökény Mihály s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi minisztériumi


text:
28/2016. (VII. 15.) BM rendelete a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ és az utasadat szolgáltatója közötti kapcsolattartás, valamint az adatátadás módjának szabályozásáról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 78.  § (1b)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 21.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) HU PNR rendszer: nemzeti utasadat-információs rendszer,
b) utasadat: a  légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény (a  továbbiakban: Lt.) 27/C.  § (1)  bekezdésében
meghatározott adat,
c) az utasadat szolgáltatója: a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a  továbbiakban:
Nbtv.) 74. § m) pontjában meghatározott személyszállítást végző légifuvarozó.
2. § Az utasadat szolgáltatója a  rendelkezésére álló utasadatokat a  HU PNR rendszer keretében továbbítja
a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ (a továbbiakban: TIBEK) részére.
3. § Az utasadat szolgáltatójának csatlakozása a  HU PNR rendszerhez akkor valósul meg, ha az  utasadat szolgáltatója
a  TIBEK által meghatározott tesztelési folyamatok elvégzését követően üzemszerűen csatlakozik a  HU PNR
rendszerhez, a  HU PNR rendszer a  csatlakozást hitelesíti, és az  adattovábbítás a  TIBEK által meghatározott
formátumban és protokoll szerint működik.
4. § (1) Az  utasadat szolgáltatója a  HU PNR rendszer működtetésével összefüggésben kapcsolattartásért felelős személyt
jelöl ki, akinek kilétéről és elérhetőségeiről tájékoztatja a TIBEK-et.
(2) A  kapcsolattartásért felelős személy folyamatos elérhetőségét, illetve akadályoztatása esetén a  helyettesítését
az utasadat szolgáltatója köteles biztosítani.
5. § (1) Ha az  utasadat szolgáltatója az  adatszolgáltatásban hibát észlel, azonnal értesíti a  TIBEK-et, és ezzel egyidejűleg
intézkedik a hibák kijavítása, valamint a kijavított adatok újraküldése iránt.
(2) Ha az adatszolgáltatásban a TIBEK észlel hibát, erről soron kívül értesíti az utasadat szolgáltatóját, amely a TIBEK által
megküldött jelzéstől számított egy órán belül köteles gondoskodni a hiba elhárításáról, valamint a kijavított adatok
újraküldéséről.
(3) Ha az  elektronikus adatkapcsolat bármely okból elérhetetlenné válik, az  adattovábbítást alternatív módon
– elsősorban elektronikus úton (elektronikus levélben, digitális adathordozón, faxon vagy telefonon) – kell
végrehajtani.
(4) A (3) bekezdés szerinti esetben a hiba elhárulását követően az utasadatokat a HU PNR rendszer keretében pótlólag
haladéktalanul továbbítani kell a TIBEK részére.
6. § Ez a rendelet a terrorizmus elleni fellépéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2016. évi LXIX. törvény
hatálybalépésének napján lép hatályba.
7. § Ez a  rendelet az  utas-nyilvántartási adatállománynak (PNR) a  terrorista bűncselekmények és súlyos
bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, és a  vádeljárás lefolytatása érdekében történő
felhasználásáról szóló, 2016. április 27-i, 2016/681/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést
szolgálja.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
173/2010. (IX. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány és bírói kezdeményezések alapján meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a települési szilárdhulladék-gazdálkodással összefüggő önkormányzati
feladatokról, különösen a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési közszolgáltatásról szóló 61/2002.
(X. 18.) Főv. Kgy. rendelet 32. § (9) bekezdése alkotmányellenes, ezért azt e határozat közzététele napjával
megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a települési szilárdhulladék-gazdálkodással összefüggő önkormányzati
feladatokról, különösen a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési közszolgáltatásról szóló 61/2002.
(X. 18.) Főv. Kgy. rendelet 32. § (9) bekezdése a Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróságon 2.P.XVIII.21.729/2009/9.,
illetve 2.P.XVIII.22.209/2009/3. számokon folyamatban levő eljárásokban nem alkalmazható.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Alkotmánybírósághoz két bírói kezdeményezés, valamint egy utólagos normakontrollra irányuló indítvány
érkezett, melyben a települési szilárdhulladék-gazdálkodással összefüggő önkormányzati feladatokról, különösen
a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési közszolgáltatásról szóló 61/2002. (X. 18.) Főv. Kgy.
rendelet (a továbbiakban: Ör.) 32. § (9) bekezdése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését
kérték az indítványozók.
Az Alkotmánybíróság a tárgyukban összefüggő indítványokat az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009.
január 3.) 28. § (1) bekezdése alapján egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
Az egyik indítványozó szerint az Ör. támadott rendelkezése ellentétes az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével, valamint
57. § (1) és (5) bekezdésével. Álláspontja szerint a támadott rendelkezés a közszolgáltató döntésére bízza, hogy
a települési szilárd hulladékkezelési közszolgáltatással kapcsolatos díjhátralékot adók módjára kívánja-e behajtani,
vagy a díjhátralék beszedése iránt polgári eljárást kezdeményez-e. Hivatkozott a hulladékgazdálkodásról szóló
2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) 26. § (1) bekezdésére is, melynek értelmében a hulladékkezelési
közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék és az azzal összefüggésben megállapított
késedelmi kamat, valamint a behajtás egyéb költségei adók módjára behajtható köztartozásnak minősülnek.
Az indítványozó szerint a Hgt. egyértelműen fogalmaz, nem enged eltérést az adók módjára való behajtás szabálya
alól, míg az Ör. 32. § (9) bekezdése választási lehetőséget teremt a közszolgáltató számára, így e rendelkezés magasabb
szintű jogszabállyal ellentétes.
Az indítványozó szerint az Ör. támadott rendelkezése „hibás jogértelmezés forrásává vált”, hiszen a közszolgáltató
a díjhátralékot valamely díjbeszedőnek engedményezi, utóbbi pedig számtalan polgári pert kezdeményez, amit
a bíróságok befogadnak, az eljárást lefolytatják, holott – szerinte a Hgt. rendelkezéseinek megfelelően – a díjhátralék
nem perelhető.
Az indítványozó előadja azt is, hogy a települési szilárd hulladékkezelés olyan közszolgáltatás, mely valamely
tevékenység elvégzésére irányul, és háromoldalú jogviszonyt jelent, ahol a települési önkormányzat és
a közszolgáltató között kötelmi jogviszony jön létre, míg a jogviszony harmadik alanya, az ingatlantulajdonos
a hatósági tevékenység alanya, sem az önkormányzattal, sem a közszolgáltatóval szerződést nem köt, így polgári
jogviszonyból jogai, kötelezettségei nem keletkeznek, az ingatlantulajdonos felé a közszolgáltató „az önkormányzat
kinyújtott karjaként jár el”. Az indítványozó szerint éppen a hatósági jogviszony miatt rendeli adók módjára behajtani
a díjhátralékot a Hgt. 26. § (1) bekezdése is, és az eljárásra nem a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt
(a továbbiakban: Pp.), hanem a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvényt (a továbbiakban: Ket.) kell alkalmazni.
Az indítványozó bíró a Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróságon 2.P.XVIII.21.729/2009/9., illetve
2.P.XVIII.22.209/2009/3. számokon folyamatban levő ügyei felfüggesztése mellett az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. § (1) bekezdése alapján fordult az Alkotmánybírósághoz.
Az indítványozó bíró szerint az Ör. 32. § (9) bekezdése ellentétes az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével és 44/A. §
(2) bekezdésével, melyet a következőkkel indokol. A Hgt. 21. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzat
kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére
hulladékkezelési közszolgáltatást szervez, és tart fenn. A hulladékkezelési közszolgáltatásra vonatkozó részletes
szabályokat Budapest főváros területén az Ör. tartalmazza, 10. § (3) bekezdése rendelkezik a hulladékkezelési
közszolgáltatás kötelező igénybevételéről. A felek közötti jogviszonyt tehát nem polgári jogi szerződés, hanem
önkormányzati rendelet – azaz jogalkotói aktus – hozza létre, így nem érvényesül a „megrendelő”, azaz
az ingatlantulajdonos szerződési szabadsága; az ingatlan tulajdonjogának a megszerzésével automatikusan
a hulladékkezelési közszolgáltatás jogviszonyának alanyává válik. A Hgt. 26. § (1) bekezdése a hulladékkezelési
közszolgáltatás díjhátralékát, az ezzel összefüggésben keletkezett késedelmi kamatokat, és költségeket adók módjára
behajtható köztartozásnak minősíti, és a behajtást a települési önkormányzat jegyzőjéhez telepíti.
Az indítványozó bíró hivatkozik arra is, hogy az adók módjára történő behajtás egy másik közszolgáltatás, a parkolási
díj kapcsán is megjelenik, viszont a parkolásnál a „szolgáltatás” igénybevétele önkéntes, míg a hulladékkezelési
közszolgáltatás esetében törvény alapján kötelező, így – szerinte – „a szolgáltatással kapcsolatos jogviták intézményes
keretei is szűkebb körben vonhatók meg”. A Hgt. 26. §-a (3)–(4) bekezdéseiben az adók módjára történő
behajthatósághoz igényérvényesítési módot is hozzárendel. A Hgt. 26. §-ához fűzött előterjesztői indokolás is utal
arra, hogy a rendelkezés célja a közszolgáltatás zavarmentes fenntartása érdekében az igényérvényesítési eljárás
idejének lerövidítése. Az indítványozó bíró szerint sem a Hgt., sem a hozzá fűzött indokolás nem tartalmaz utalást
a hulladékkezelési közszolgáltatási díj polgári jogi jellegére, és nem teszi lehetővé az adók módjára történő behajtás
mellett a díjigény polgári bíróság előtti érvényesítését.
A Hgt. 23. § f) pontja szerint a települési önkormányzat képviselő-testülete rendeletben állapítja meg
az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének
rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét. Az indítványozó bíró szerint sem ez
a rendelkezés, sem pedig a Hgt. – miniszteri rendeletalkotásra felhatalmazó – 59. §-a nem teszik lehetővé
a képviselő-testületek számára a hulladékkezelési díj igényérvényesítési módjának kiterjesztését, ez az indítványozó
bíró szerint egyébként is törvényi szintű szabályozást igényel.
Budapest főváros illetékességi területén a hulladékkezelési közszolgáltatási díj polgári bíróság előtti – „egyéb” –
igényérvényesítési lehetőségét az R. támadott rendelkezése teremti meg. Az indítványozó bíró szerint
a jogérvényesítési lehetőségek ilyen bővítése több szempontból is problematikus. Az alternatív jogérvényesítés
lehetőségét egyrészt alacsonyabb szintű jogszabály nyitja meg kifejezett felhatalmazás nélkül, úgy, hogy egyébként
a bírói út kifejezést nem használja, másrészt ez a jogszabály – a Hgt. 39. § (3) bekezdésre utalva – magasabb szintű
jogszabály megalkotásáig, mint feltétel bekövetkezéséig kívánja ezt a lehetőséget megteremteni. Az indítványozó
bíró szerint ez azt is jelenti, hogy az alacsonyabb szintű jogszabály a törvényi rendelkezést akkor engedi
„maradéktalanul” érvényesülni, „ha a magasabb fórum az adott kérdéssel kapcsolatban még egyszer megnyilvánul”.
Az indítványozó bíró szerint a Hgt. 26. § (1) bekezdése azzal, hogy a hulladékkezelési közszolgáltatási díjat adók
módjára behajtható köztartozásnak minősíti, kizárja az ilyen követelések polgári bíróság előtti érvényesíthetőségét.
Álláspontja szerint a „behajtható” kifejezés nem jelent választási lehetőséget az igényérvényesítési módok között,
hanem – hasonlóan az azonnal végrehajtható kifejezéshez – a kötelezett választhat az önkéntes jogkövetés és
az állami kényszer között.
Az indítványozó bíró szerint gyakori hivatkozási alap a díjhátralék polgári bíróság előtti érvényesítésére
az engedményezés; szerinte azonban a követelés jogcíme, jogi természete az engedményezéssel nem változik.
A hulladékkezelési közszolgáltatási díj – a közszolgáltatás kötelező igénybevétele miatt – közjogi vonásokkal
rendelkező magánjogi követelés, hiszen jogosultja az Ör. 10. § (4) bekezdésében megjelölt gazdasági társaság.
Azonban azáltal, hogy a Hgt. értelmében adók módjára behajtható köztartozásnak minősül, az egyébként magánjogi
jellegű tartozás közjogi eszközökkel lesz érvényesíthető. Az indítványozó bíró szerint ezen az sem változtat, hogy
a hitelezői oldalon változás következik be a követelés engedményezése folytán. Így tehát a bíró érvelése szerint a Hgt.
26. § (1) bekezdése a bírósági igényérvényesítés helyett, kizárólagosan kijelöli a hulladékkezelési közszolgáltatási díj
érvényesítési módját, ezt a rendelkezést sérti az Ör. 32. § (9) bekezdése.
Az indítványozó bíró aggályosnak tartja a „két párhuzamos jogérvényesítési forma” egymás melletti szabályozását
a jogállamiság szempontjából is. Szerinte a hatalommegosztás elvéből fakadó kérdés az, hogy létezhet-e kétféle
díjbehajtási eljárás egy „állami-önkormányzati feladat elvégzéséből fakadó díjkövetelés esetén”. A jogbiztonság
szempontjából felvetődik szerinte, hogy eredményez-e az egyik igényérvényesítési mód a másikra kiható
perfüggőséget, illetve hogyan alakul a jogerő kérdése, valamint miképpen viszonyul a kétféle igényérvényesítési
módhoz a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata. Indokolása alátámasztásául hivatkozik a bíró
gyakorlatban előforduló ellentmondásokra is.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következő jogszabályi rendelkezésekre alapozta.
1. Az indítványozók által hivatkozott alkotmányi rendelkezések:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
„57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene
emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan
bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
[…]
(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági,
közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták
ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának
szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
2. A Hgt. érintett rendelkezései:
„26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék és az azzal
összefüggésben megállapított késedelmi kamat, valamint a behajtás egyéb költségei adók módjára behajtható
köztartozásnak minősülnek.”
„39. § (3) A települési önkormányzatokat a hulladékkezelési közszolgáltatás megszervezéséért – figyelemmel
a közszolgáltatás színvonalára – a költségvetési törvényben biztosított módon és összegben feladathoz kötött
támogatás illeti meg. A támogatás megállapításának részletes szabályait külön jogszabály határozza meg.”
3. Az Ör. támadott rendelkezése:
„32. § (9) Ha a Közszolgáltató nem igényli a díjhátralék (7)–(8) bekezdés szerinti, adók módjára történő behajtást, úgy
a díjhátralék beszedése iránt jogosult, a Hgt. 39. § (3) bekezdése szerinti jogszabály megjelenéséig maga vagy
megbízottja útján eljárni.”
III. Az indítványok megalapozottak.
1. Az Alkotmánybíróság elsőként áttekintette az indítványokkal érintett jogi szabályozást.
1.1. A helyi önkormányzatok jogalkotási hatáskörének terjedelmét az Alkotmány, illetőleg a helyi önkormányzatokról
 szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) határozza meg. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése úgy
rendelkezik, hogy a képviselő-testület feladatkörében rendeletet alkot, amely nem lehet ellentétes magasabb szintű
jogszabállyal. Az Ötv. 16. § (1) bekezdése szerint a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi
viszonyok rendezésére, továbbá a törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására alkothat rendeletet.
Az Ötv. 8. § (1) bekezdése alapján a helyi önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében – többek között –
a köztisztaság és településtisztaság biztosítása. A településen keletkező szilárd hulladék összegyűjtése, keletkezési
helyéről történő elszállítása hatékonyan intézményesített közszolgáltatás keretei között valósítható meg. Az Ötv.
63/A. § e) pontja értelmében a fővárosi önkormányzat gondoskodik a hulladékártalmatlanítás önkormányzati
feladatainak ellátásáról; biztosítja a településtisztaságot, gondoskodik a települési kommunális szilárd és folyékony
hulladék gyűjtéséről, elhelyezéséről, ártalmatlanításáról és hasznosításáról, kijelöli az elhelyezéshez szükséges
lerakóhely területét.
A Hgt. 21. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként a települési
hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást szervez, és tart fenn. A Hgt. 20. § (1) bekezdése
az ingatlantulajdonos kötelességévé teszi az ingatlanán keletkező települési szilárd hulladék gyűjtését, és
a begyűjtésre feljogosított hulladékkezelőnek történő átadását. A Hgt. 23. § f) pontja szerint a települési önkormányzat
képviselő-testülete önkormányzati rendeletben határozza meg az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési
kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények
eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét. A Hgt. 26. § (1) bekezdése hulladékkezelési közszolgáltatás
igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralékot és az azzal összefüggésben megállapított késedelmi
kamatot, valamint a behajtás egyéb költségeit adók módjára behajtható köztartozásnak minősíti. A Hgt. 26. §
(2) bekezdése értelmében a díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja
az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére.
A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató
– a felszólítás megtörténtének igazolása mellett – a díjhátralék adók módjára történő behajtását a települési
önkormányzat jegyzőjénél kezdeményezi [Hgt. 26. § (3) bekezdés]. A települési önkormányzat jegyzője
– a kezdeményezés kézhezvételétől számított nyolc napon belül – a külön jogszabályban [Az adózás rendjéről szóló
2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.)] meghatározottak szerint intézkedik a díjhátralék, késedelmi kamat és
a felmerült költségek behajtása érdekében, majd a behajtott díjhátralékot, késedelmi kamatot, valamint
a közszolgáltatónak az ezzel kapcsolatban felmerült és behajtott költségeit nyolc napon belül átutalja
a közszolgáltatónak [Hgt. 26. § (4) bekezdés].
1.2. A fent ismertetett rendelkezések alapján alkotta meg az önkormányzat képviselő-testülete az Ör.-t, melynek 10. §
(1) bekezdése értelmében a hulladékkezelési közszolgáltatás Budapest főváros közigazgatási területére terjed ki, az ott
keletkező valamennyi ingatlan tulajdonosánál, tulajdonosi közösségénél (például: lakásszövetkezet, társasház),
birtokosánál vagy használójánál (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) települési szilárd hulladékra a hulladék
Fővárosi Önkormányzat által szervezett begyűjtésére [Ör. 10. § (2) bekezdés]. Az Ör. 10. § (3) bekezdése szerint
az ingatlantulajdonos az Ör.-ben meghatározottak szerint jogosult és köteles igénybe venni a hulladékkezelési
közszolgáltatást. Az Ör. 14. § (1) bekezdése értelmében az ingatlantulajdonos köteles a Fővárosi Önkormányzat által
szervezett közszolgáltatás igénybevételére: az ingatlanán keletkező települési szilárd hulladék e rendeletben előírtak
szerinti gyűjtésére, a Közszolgáltatónak történő átadására, valamint a közszolgáltatási díj megfizetésére.
Az Ör. 32. § (7) bekezdése megismétli a Hgt. 26. § (1) bekezdésében foglaltakat: a hulladékkezelési közszolgáltatás
igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék és az azzal összefüggésben megállapított késedelmi
kamat, valamint a behajtás egyéb költségei adók módjára behajtható köztartozás. Az Ör. 32. § (8) bekezdése
részletesen szabályozza a behajtás módját, míg az Ör. 32. § támadott (9) bekezdése a következőket tartalmazza: ha
a Közszolgáltató nem igényli a díjhátralék Ör. 32. § (7)–(8) bekezdés szerinti, adók módjára történő behajtást, úgy
a díjhátralék beszedése iránt jogosult – a Hgt. 39. § (3) bekezdése szerinti jogszabály megjelenéséig – maga vagy
megbízottja útján eljárni.
2. Az indítványozók azt kifogásolták, hogy az Ör. 32. § (9) bekezdése olyan igényérvényesítésre teremt lehetőséget,
amelynek nincsen törvényi alapja, oly módon, hogy további feltételhez, a Hgt. 39. § (3) bekezdése szerinti jogszabály
megjelenéséhez köti az adók módjára való behajtást. Az Alkotmánybíróság az adott ügyben tehát azt vizsgálta, hogy
az Ör. támadott rendelkezése ellentétes-e a Hgt. 26. § (1) bekezdésében foglaltakkal, és ezáltal az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdésével.
2.1. A Hgt. 23. §-a szerint a települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató
a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait
és kötelezettségeit – beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat –, a szolgáltatásra
vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének
– jogszabályban nem rendezett – módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő – jogszabályban nem rendezett – települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét,
megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét;
g) a közszolgáltatással összefüggő személyes adatok (közszolgáltatást igénybe vevő neve, lakcíme, születési helye
és ideje, anyja neve) kezelésére vonatkozó rendelkezéseket;
h) a gazdálkodó szervezet számára – a 20. § (4) bekezdésében meghatározott kivétellel – a gazdasági
tevékenységével összefüggésben keletkezett, nem elkülönítetten gyűjtött és a 13. § alapján nem hasznosított
vagy ártalmatlanított hulladéka tekintetében a közszolgáltatás kötelező igénybevételét a 21. § (2) bekezdésében
foglaltakra figyelemmel.
2.2. Az Alkotmánybíróság a 105/B/2001. AB határozatában – a Hgt. egyes rendelkezéseinek vizsgálata során – utalt arra,
hogy „a jogalkotó hatáskörébe tartozik annak mérlegelése és meghatározása, hogy az állami kötelezettségekből –
ideértve egyes köztisztasági és a településtisztasági feladatot is – milyen jogalkotási és környezetvédelmi teendők
adódnak, és a feladatok elvégzéséről milyen szervek útján gondoskodik. Természetesen a jogalkotó a környezet
állapotának romlását nem engedheti meg, hanem kötelessége az emberi egészség, a természeti és az épített
környezet védelme és megőrzése. E körbe tartozik a települési hulladék okozta szennyezés minimalizálása, a keletkező
hulladék szervezett elszállítása, környezetkímélő ártalmatlanítása. A településen keletkező szilárd és folyékony
hulladék összegyűjtése, keletkezési helyéről történő elszállítása, valamint az ártalmatlanítására irányuló tevékenység
csak célratörően megszervezett, intézményesített közszolgáltatás keretei között valósítható meg. (...) Az
intézményesítetté tett gondoskodás az egyetlen hathatós biztosítéka a hulladéktermelők önkényétől független
önkormányzati feladatellátás eredményes teljesítésének, a súlyos környezeti és közegészségügyi veszélyek
kiküszöbölésének”. (ABH, 2003, 1348, 1351.) A Hgt.-hez fűzött indokolás szerint akkor sem állhat le a közszolgáltatás
működtetése, amennyiben az ingatlantulajdonos díjfizetési kötelezettségének nem tesz eleget, azonban díjfizetés
nélkül a közszolgáltatást működtető személy költségei nincsenek biztosítva. Ezen egyensúly megteremtése
érdekében teszi lehetővé a törvény az esedékességkor meg nem fizetett díj adók módjára való behajtását.
A helyi önkormányzat jogalkotási hatásköre a hulladékkezelési közszolgáltatás terén nem korlátlan, kereteit a Hgt.
határozza meg. A Hgt. nem ad a képviselő-testületeknek általános felhatalmazást rendeletalkotásra, hanem 23. §-ában
konkrétan meghatározza azokat a szabályozási tárgyakat, melyekben a képviselő-testület – a törvény felhatalmazása
alapján, annak végrehajtására – rendeletet alkothat. Ennek megfelelően a képviselő-testületnek nincsen lehetősége
a Hgt. 26. § (1) bekezdésben rögzített adók módjára történő behajtáshoz képest más igényérvényesítési módok
szabályozására.
Ez a szabályozás az Alkotmánybíróság a 949/B/2000. AB határozata szerint alkotmányosan aggálytalan: „[a]
köztisztaság folyamatos biztosítása, a közegészségügy védelme érdekében e szervezetek segítése
az ingatlantulajdonosokat terhelő elmaradt díjhátralékok hosszadalmasabb bírósági úton történő végrehajtása
helyett az adók módjára történő behajtással ésszerű indokokon alapul.” (ABH 2008, 1789, 1796.)
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a képviselő-testület az Ör. 32. § (9) bekezdése
megalkotásával túllépte a törvényben meghatározott rendeletalkotási hatáskörét, mert a Hgt. 26. § (1) bekezdésével
ellentétes, így az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését is sértő szabályozást alkotott. Ezért az alkotmányellenes
rendelkezést az Alkotmánybíróság megsemmisítette.
2.3. Az Alkotmánybíróság megjegyzi: a Hgt. 39. § (3) bekezdése szerint a települési önkormányzatokat a hulladékkezelési
közszolgáltatás megszervezéséért – figyelemmel a közszolgáltatás színvonalára – a költségvetési törvényben
biztosított módon és összegben feladathoz kötött támogatás illeti meg. A támogatás megállapításának részletes
szabályait külön jogszabály határozza meg.
A Hgt. 59. § (1) bekezdés m)–n) pontjaiban felhatalmazza a Kormányt, hogy rendeletben szabályozza a közszolgáltatás
ellátásáért a települési önkormányzatot megillető támogatás megállapításának szabályait, illetve a fedezetre
vonatkozó részletes feltételeket. Az Alkotmánybíróság a 35/2004. (X. 6.) AB határozatában megállapította, hogy
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenes helyzet keletkezett azáltal, hogy a Kormány a Hgt. 59. § (1) bekezdés
n) pontjában kapott rendeletalkotásra vonatkozó felhatalmazásnak nem tett eleget. Ez a mulasztás azóta is
változatlanul fennáll, azonban ez nincs alkotmányjogi összefüggésben a hulladékkezelési díjak behajtásának jogi
szabályozásával, így a jogszabály megalkotásához, mint feltételhez a díjak behajtásának szabálya nem köthető.
3. Az Abtv. 38. § (1) bekezdése szerint a bíró – az eljárás felfüggesztése mellett – az Alkotmánybíróság eljárását
kezdeményezi, ha az előtte folyamatban levő ügy elbírálása során olyan jogszabályt vagy az állami irányítás egyéb jogi
eszközét kellene alkalmaznia, amelynek alkotmányellenességét észleli. Az indítványozó bíró a megjelölt ügyekben
nem kérte alkalmazási tilalom kimondását, azonban – az Alkotmánybíróság állandó gyakorlatának megfelelően –
a bíró által az Abtv. 38. §-a alapján kezdeményezett ügyekben az Alkotmánybíróság konkrét normakontrollt gyakorol;
nem pusztán a megtámadott norma alkotmányosságáról és megsemmisítéséről kell döntenie, hanem
az alkotmánybírósági eljárás tárgya annak elbírálása is, hogy a vitatott szabály a bíróság előtt folyó eljárásban
alkalmazható-e vagy sem. [6/1998. (III. 11.) AB határozat, ABH 1998, 91.]
Az Abtv. 42. §-a alapján a megsemmisített rendelkezés az Alkotmánybíróság határozatának közzététele napján veszti
hatályát. Az Abtv. 43. § (4) bekezdése lehetőséget ad arra, hogy az Alkotmánybíróság kimondja az alkotmányellenes
szabály konkrét ügyben való alkalmazhatóságának tilalmát, ha a jogbiztonság, vagy az eljárást kezdeményező
különösen fontos érdeke azt indokolja. Ezért az alkotmányellenes rendelkezés megsemmisítésével egyidejűleg
az Alkotmánybíróság úgy rendelkezett, hogy az alkotmányellenesnek ítélt szabályozás a Budapesti XVIII. és
XIX. Kerületi Bíróságon folyamatban levő 2.P.XVIII.21.729/2009/9., illetve 2.P.XVIII.22.209/2009/3. számú ügyekben
nem alkalmazható.
A közszolgáltató a megsemmisítést követően kizárólag a Hgt. 26. § (2)–(3) bekezdésében [valamint a jelen ügyben
az Ör. 32. § (8) bekezdésében] rögzített eljárás szerint – az elévülési időn belül – kezdeményezheti a díjhátralék adók
módjára behajtását az önkormányzat jegyzőjénél, erre elegendő idő áll rendelkezésére.
4. Az egyik indítványozó az R. 32. § (9) bekezdésének az 57. § (1) és (5) bekezdésébe ütközését is állította. Mivel azonban
az Alkotmánybíróság a támadott rendelkezés alkotmányellenességét a fentiek alapján az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdésével összefüggésben megállapította, e rendelkezésnek az indítványban felhívott további okokból és más
alkotmányi rendelkezésekkel fennálló ellentétét állandó gyakorlata szerint már nem vizsgálta. [44/1995. (VI. 30.) AB
határozat, ABH 1995, 203, 205.; 4/1996. (II. 23.) AB határozat, ABH 1996, 37, 44.; 61/1997. (XI. 19.) AB határozat, ABH
1997, 361, 364.; 16/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 425, 429.]
A megsemmisítés következtében – polgári bírósági út hiányában – a díjhátralék érvényesítése körében indított polgári
peres eljárásokat meg kell szüntetni. Ez nem zárja ki, hogy a közszolgáltató a hulladékkezelési díjhátralékot (késedelmi
kamatot, egyéb költségeket) az elévülési időn belül – adók módjára behajtható köztartozásként – érvényesítse.
A díjigények ilyen érvényesítése során az érdekelt számára az Art. szerinti jogorvoslati lehetőségek természetesen
igénybe vehetők.
A határozat Magyar Közlönyben való közzététele az Abtv. 41. §-án alapul.
Budapest, 2010. szeptember 28. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
354/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Bienerth Gusztávot kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2016. április 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1149/2011. (V. 18.) Korm. határozata a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a hazai sportingatlan
infrastruktúra fejlesztése, ezáltal a verseny-, utánpótlás- és szabadidősport számára magasabb színvonalú
sportszolgáltatások nyújtása, valamint az olimpiai felkészülés sportszakmai feltételeinek megfelelő biztosítása
érdekében a Magyar Állam tulajdonában álló sportcélú ingatlanokat érintő, illetve a részben vagy egészben állami
támogatásból megvalósuló egyéb tulajdonban álló ingatlanokat érintő sportcélú fejlesztési, felújítási és üzemeltetési
feladatok koordinálására, a feladatok végrehajtásának ellenőrzésére – 2011. május 1. napjától 2013. április 30. napjáig
terjedő időtartamra – Vígh Lászlót kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos feladatkörében
a) összehangolja, koordinálja, ellenőrzi az 1. pontban meghatározott sportcélú ingatlanfejlesztési, felújítási és
üzemeltetési tevékenységet, kiemelten a debreceni Nagyerdei Stadion, valamint a Puskás Ferenc Stadion
rekonstrukciós programját,
b) a feladatkörébe tartozó tevékenységgel kapcsolatosan az érintett szervektől, szervezetektől adatokat,
információkat kérhet, a kapcsolódó dokumentumokba – a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek
megfelelően – betekinthet, azokról másolatot kérhet, az érintett szervektől, szervezetektől azok vezetőitől
jelentést, beszámolót kérhet,
c) kiemelt feladatként ellátja a beruházásokkal érintett állami sportcélú ingatlanok – különös tekintettel az olimpiai
központokra és az egyéb stratégiai szerepet ellátó sportlétesítményekre – vagyonkezelését, üzemeltetését,
hasznosítását, fejlesztését és felújítását alaptevékenységként ellátó Nemzeti Sportközpontok vezetését, a
vezetéssel kapcsolatos szervezési, tervezési, igazgatási, gazdálkodási feladatokat, gyakorolja a Nemzeti
Sportközpontok közalkalmazottai felett a munkáltatói jogokat,
d) szükség esetén a hatáskörrel rendelkező miniszter, illetve a Kormány intézkedését kezdeményezheti.
3. A kormánybiztos jogszabály előkészítési, illetve véleményezési feladatkörében
a) előterjesztéseket készít a Kormány, illetve a kormányzati döntés-előkészítő testületek részére,
b) észrevételeket tehet a sporthoz kapcsolódó jogszabály tervezetekhez,
c) közreműködik a sport területét érintő jogszabályok véleményezésében.
4. A kormánybiztos feladata ellátása során – a nemzetbiztonsági szolgálatok által végzett nemzetbiztonsági ellenőrzést
követően – a minősített adatok védelméről, illetve a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló törvényekben foglaltaknak megfelelően és azok előírásait betartva köteles eljárni.
5. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja, feladata ellátásáért a miniszterelnöknek felelős.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1304/2014. (V. 5.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/B/10-2010-0041 azonosító számú („Hajdúszováti szennyvízelvezető rendszer és tisztítótelep építése” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.2.0/B/10-2010-0041 azonosító számú, „Hajdúszováti szennyvízelvezető
rendszer és tisztítótelep építése” című projekt támogatásának növelését,
 2. hozzájárul a 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök