type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
221/2018. (XI. 29.) Korm. rendelete a légvédelmi készenléti szolgálat riasztásából eredő költségek megtérítéséről.
A Kormány a  légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 73.  § (3)  bekezdés j)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a  Magyar Honvédség (a  továbbiakban: MH) légvédelmi készenléti valós repüléseinek végrehajtásában,
biztosításában vagy szervezésében közreműködésre kötelezett szervezetre, személyre,
b) Magyarország légterében, a  polgári légiforgalomban részt vevő magyar polgári légijárműre, a  légijármű
üzemben tartójára és az azzal összefüggő tevékenységekben részt vevő személyekre,
c) Magyarország légterében, a  polgári légiforgalomban részt vevő külföldi állami és polgári légijárműre,
a légijármű üzemben tartójára és az azzal összefüggő tevékenységekben részt vevő személyekre.
 (2) E  rendelet hatálya nem terjed ki a  bajba jutott légijárműnek nyújtandó segítségnyújtás érdekében végrehajtott
légvédelmi készenléti valós repülésre. 2. § E rendelet alkalmazásában
a) légijármű elfogása: légvédelmi készenléti valós repülés során a  légteret megsértő vagy jogosulatlanul
igénybe vevő, az  azonosítatlan, ismeretlen szándékkal repülést végző vagy ott ellenséges tevékenységet
folytató, repülési szabályt sértő légijármű elfogása,
b) légvédelmi készenléti szolgálat riasztásából eredő költség: a  légvédelmi készenléti valós repülés
végrehajtásában részt vett légijármű a  légvédelmi készenléti valós repülés végrehajtásából eredő
üzemanyagköltsége,
c) légvédelmi készenléti valós repülés: a  Magyar Honvédség légvédelmi készenléti repüléseiről szóló
7/2009. (VI. 11.) HM rendelet 2. § a) pontja szerinti repülés.
3. § A légvédelmi készenléti valós repülés végrehajtásáról az MH légi vezetéséért és irányításáért felelős szerve a katonai
légügyi hatóságot azonnal tájékoztatja. Ha az  elfogott légijármű magyarországi repülőtéren történő leszállítása
indokolt, az MH légi vezetéséért és irányításáért felelős szerve a rendvédelmi szervek kiértesítésére haladéktalanul
intézkedik.
4. § (1) A légvédelmi készenléti szolgálat riasztásból eredő költség megtérítésének a légiközlekedési hatóság által hatósági
eljárásban megállapított légiközlekedési szabályok megszegése esetén van helye.
(2) A  légiközlekedési hatóság a  légiközlekedésre vonatkozó szabályok megsértése miatt indult eljárásában hozott
döntéséről a  katonai légügyi hatóságot tájékoztatja, továbbá az  eljárás lezárását követően az  ügy érdemében
keletkezett alábbi iratokat, adatokat azok rendelkezésre állása esetén megküldi:
a) az  érintett légijármű esetében a  Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (a  továbbiakban: ICAO) azonosító
szerinti típusa,
b) az érintett légijármű hívójele,
c) a riasztást kiváltó légijármű lajstromjele,
d) az egyezményes koordinált világidő (a továbbiakban: UTC idő) meghatározott riasztás ideje,
e) a légijármű elfogása esetén annak pontos helye és magassága,
f ) a  riasztás kiváltó légijármű repülési tervét, a  repülési terv szerinti indulási és érkezési repülőtér ICAO
azonosító szerinti adatai,
g) az  ICAO azonosító vagy Világszintű Geodéziai Rendszer szerinti (WGS) koordináta szerinti magyar légtérbe
történő be- és kilépés helye,
h) a magyar légtérbe történő UTC időben meghatározott be- és kilépés ideje,
i) a rádióösszeköttetés közleményváltásai,
j) a riasztás kiváltó légijármű útvonaltérképe és
k) a légijármű üzembentartójának székhelye és elérhetősége.
(3) A  katonai légügyi hatóság a  légvédelmi készenléti szolgálat riasztásából eredő költség megállapítására irányuló
eljárásban döntést hoz arról, hogy a  légvédelmi készenléti szolgálat riasztására a  légiközlekedési hatóság 4.  §
(1) bekezdése szerinti döntése alapján a légiközlekedési szabályok megsértése miatt került sor.
5. § (1) A  légiközlekedési szakszemélyzet általi légiközlekedési szabályok megszegése miatt bekövetkezett riasztás esetén
a katonai légügyi hatóság véglegessé vált döntésének végrehajtását a Honvédelmi Minisztérium rendeli el.
(2) A légvédelmi készenléti szolgálat riasztásából eredő költséget a légijármű üzembentartója téríti meg, ha a riasztást
eredményező eseményt a légiközlekedési szabályok megszegése eredményezte.
6. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2004. XXXIX. törvény a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között, a katonai együttműködésről szóló, Budapesten, 2003. április 7-én aláírt Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság Kormánya
és Románia Kormánya között, a katonai együttműködésről szóló, Budapesten, 2003. április 7-én aláírt Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
A törvényt az Országgyűlés a 2004. április 26-i ülésnapján fogadta el.
(A Megállapodás megerősítéséről szóló jegyzékváltás
2003. december 31-én megtörtént, és a Megállapodás 2004.
január 30-án hatályba lépett.)
2. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a
következő:
,,Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia
Kormánya között a katonai együttműködésről
A Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya (a továbbiakban: Felek),
a Magyar Köztársaság és Románia között, a megértésről, együttműködésről és a jószomszédságról szóló, Temesváron, 1996. szeptember 16-án aláírt Szerződés alapján,
figyelembe véve a Magyar Köztársaság Kormánya és
Románia Kormánya közötti, az EBESZ 1994. évi Bécsi
Dokumentumát kiegészítő bizalom- és biztonságerősítő
intézkedésekről és katonai kapcsolatok fejlesztéséről
szóló, Aradon, 1996. szeptember 6-án aláírt Megállapodás
alapelveit és rendelkezéseit,
megerősítik elkötelezettségüket az Egyesült Nemzetek
Alapító Okiratának célkitűzései és alapelvei mellett, és
erőfeszítéseket tesznek a bizalom és biztonság megszilárdítása, illetve a Magyar Köztársaság Kormánya és
Románia Kormánya közötti jószomszédi kapcsolatok
továbbépítése terén,
hangsúlyozva a már létező katonai együttműködés fejlesztésének szükségességét és az észak-atlanti integráció
irányába történő kölcsönös elkötelezettséget,
a következőkben állapodtak meg: 1. Cikk Célok (1) A Felek a jövőben kölcsönösen együttműködnek
egymással a katonai szakterületen.
(2) Jelen Megállapodás végrehajtásáért a Felek
(hon)védelmi minisztériumai felelősek.
2. Cikk Az együttműködés területei (1) A katonai együttműködés a következőket foglalja
magába:
1.1. a katonai tervekben szereplő, az euro-atlanti stabilitás megőrzésére, illetve a stabilitási viszonyok megerősítésére vonatkozó biztonságpolitikai kérdések egyeztetése;
1.2. a biztonsági és védelmi koncepcióval, valamint a
haderő-alkalmazás doktrínájával és a személyi állomány
kiképzési alapelveivel kapcsolatos ismeretek cseréje;
1.3. tapasztalatcsere a fegyverzet-ellenőrzésre vonatkozóan; 1.4. törzsek, ezen belül hangsúlyozott fontossággal a
tisztek felkészítését célzó tevékenységek, valamint a katonai alakulatokra és törzsekre irányuló felkészítési és kiképzési műveletek;
1.5. ismeretek és tapasztalatok cseréje a következő területeken:
a) a honvédelmet és a fegyveres erők különböző haderőnemeit érintő törvények, belső és nemzetközi előírások;
b) költségvetési forrásokkal való gazdálkodás, a védelmi költségvetés tervezése és végrehajtása;
c) humánerőforrás- és anyagi eszközökkel való gazdálkodás; d) parancsnokságok szerveződése (hadműveleti és
területi szinten), a törzsek működése;
e) többnemzetiségű alakulatok szervezeti felépítése és
kiképzésük; f) fegyverzet és katonai eszközök, valamint a katonai
technikával és a katonai eszközök interoperabilitásával
foglalkozó tanulmányok és fejlesztések;
g) a távközlési rendszerek felépítése és működése a
fegyveres erők különböző haderőnemein belül;
h) katonai infrastruktúra;
i) légtérellenőrzés és -menedzsment;
j) egészségügyi tevékenységek;
k) a fegyveres erők különböző haderőnemein belüli
emberi kapcsolatok és szociális problémák;
l) a fegyveres erők különböző haderőnemeinek logisz
tikai feladata és szervezete;
m) hadtörténet;
n) katonai térképészet és topográfia;
o) kulturális és sporttevékenységek;
p) katasztrófaelhárítás;
q) védelmi tervezés;
1.6. a Felek külön megállapodása alapján a másik Fél
gyakorló-, illetve lőtereinek használata költségtérítéses
alapon; 1.7. az ENSZ, az EBESZ és az EU égisze alatt történő
békefenntartó és humanitárius tevékenység esetleges közös végrehajtásának kölcsönös tanulmányozása, elemzése.
(2) A Felek fenntartják maguknak azt a jogot, hogy
e Cikk (1) bekezdésében meghatározottakon kívül más
— a Felek hatáskörébe tartozó — területeken is együttműködjenek.
3. Cikk Együttműködési formák Az együttműködés főleg az alábbi formában valósul
meg:
a) konzultációk és munkatalálkozók minden vezetési
és irányítási szinten;
b) cserelátogatások;
c) tanulmányok folytatása, illetve tanfolyamokon való
részvétel katonai oktatási intézményekben;
d) kongresszusok, vizsgálatok, konferenciák és szemi
náriumok;
e) a katonai alakulatokból és a fegyveres erők különbö
ző haderőnemeiből kikerülő törzsek, illetve képviselőinek
cseréje a felkészítés, kiképzés és katonai gyakorlatok tervezése és előkészítése céljából;
f) közös katonai gyakorlatok;
g) a katonai alakulatok kölcsönös kiképzése;
h) légi bázisok és katonai alakulatok látogatása;
i) megbeszélések a katonai alakulatok, a fegyveres erők
különböző haderőnemeinek törzseit képviselő csoportok
és a katonai oktatási intézmények delegációi között;
j) tisztek cseréje katonai oktatási intézetek között,
megbeszélések, tanfolyamok;
k) dokumentáció kicserélése;
l) a két hadsereg Válságkezelő Központjának folyama
tos kapcsolattartása. 4. Cikk Látogatások Az egyetértés és bizalom erősítése érdekében a Felek
rendszeres időközönként megszervezik képviselőik kölcsönös látogatását a (hon)védelmi minisztériumok, a
vezérkarok, a parancsnokságok, a haderőnemi parancsnokságok, a fegyvernemek, a szakterületek szintjén, valamint más vezetési szinteken, illetve igazgatóságok szintjén.
5. Cikk Katonai Vegyes Bizottság (1) Magyar—Román Katonai Vegyes Bizottság kerül
felállításra, melynek feladata a katonai szakterületen folyó
kétoldalú együttműködés szervezése és koordinációja.
(2) A Magyar—Román Katonai Vegyes Bizottság társelnökeit a Felek (hon)védelmi miniszterei jelölik ki.
A Bizottság tagjai: a Felek (hon)védelmi minisztériumainak képviselői, a Felek véderőattaséi, illetve meghatározott témák esetén az e témákra kijelölt, különböző haderőnemek tisztjei, képviselői.
(3) A Magyar—Román Katonai Vegyes Bizottság évente egyszer ül össze, váltakozva a Magyar Köztársaságban,
illetve Romániában.
(4) A két társelnök előzetes hozzájárulása után bármely
olyan kérdés felkerülhet a Magyar—Román Katonai Vegyes Bizottság üléseinek napirendjére, mely előmozdítja a
kétoldalú együttműködést.
(5) A Magyar—Román Katonai Vegyes Bizottság áttekinti az előző évi együttműködési tevékenységet és elkészíti a következő évi kétoldalú együttműködési tervet.
(6) A kétoldalú együttműködési terv tartalmazza a
közösen meghatározott tevékenységeket, azok tárgyát,
módozatait, adatait és a végrehajtás helyét, illetve a végrehajtásért felelős intézményeket. A kétoldalú együttműködési tervet a Magyar—Román Katonai Vegyes Bizottság
társelnökei — megfelelő felhatalmazás birtokában — írják
alá.
(7) A Magyar—Román Katonai Vegyes Bizottság
társelnökei a katonai attasék útján bonyolítják le levelezésüket.
6. Cikk Közös gyakorlatok — általános rendelkezések (1) A Felek — figyelembe véve saját belső jogszabályaikat — közös gyakorlatokat és kiképzést szervezhetnek és
vezethetnek le egy vagy több haderőnem vagy fegyvernem
katonai alakulatai részvételével. Az említett gyakorlatokat
a Felek (hon)védelmi minisztériumainak éves hadműveleti
és kiképzési tervei tartalmazzák. A közös gyakorlatokra
vonatkozó speciális rendelkezések (hon)védelmi minisztériumi szinten kötendő külön megállapodások formájában
kerülnek meghatározásra.
(2) A gyakorlatok ideje alatt a fogadó Fél légtere a
fogadó Fél államában hatályos belső előírások alapján
használható. A légi tranzit a Felek által elfogadott nemzetközi repülésforgalmi egyezmények és egyéb nemzetközi
rendelkezések alapján történik.
(3) A katonai gyakorlatok ideje alatt a fogadó Fél biztosítja a küldő Fél katonai állományának és polgári alkalmazottainak a szállást és az étkezést, ugyanolyan minőségben,
mint amit a fogadó Fél a saját, ugyanazon állománykategóriája számára biztosít.
(4) Légi vagy vízi szállítás esetén az állományra és a
szállított anyagokra vonatkozó bejelentési kötelezettséget
— figyelembe véve a Békepartnerség más résztvevő államai
közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló, Brüsszelben,
1995. június 19-én kötött Megállapodás (a továbbiakban:
PfP SOFA) vonatkozó előírásait — a Felek államaiban
hatályos jogszabályok szerint kell teljesíteni.
(5) A katonai csapat és anyag vasúti és közúti szállítására
a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya
közötti, együttműködésről a katonai szállítások területén,
Félixfürdőn, 1997. december 20-án aláírt Megállapodás
rendelkezései vonatkoznak.
7. Cikk A Felek kötelezettségei közös gyakorlatok esetében
(1) A kiképzés és a katonai gyakorlat időtartama alatt a
fogadó Fél a következők biztosításáért felel, ingyenesen:
a) katonai gyakorló- és lőtér, kiképzőbázis a rendszeresített felszereléssel, berendezéssel, a gyakorlat igényeit kiszolgáló belső távközlő rendszerrel és sokszorosító berendezéssel;
b) a küldő Fél katonai és polgári személyi állományának elszállásolása katonai intézményekben;
c) szállítóeszközök a küldő Fél katonai és polgári személyi állományának mozgatására;
d) eszközök és légi kiszolgálás biztosítása katonai
repülőtereken;
e) légi és vízi mentés;
f) a katonai gyakorlat végrehajtási területének tér
képei. (2) A kiképzés és a katonai gyakorlat időtartama alatt a
küldő Fél a következő költségeket vállalja:
a) a részt vevő személyi állomány és az anyagi-technikai
eszközök szállítása a gyakorlat helyszínére és vissza, ideértve a fogadó ország területén található és az alakulatok által
igénybe vett autópálya-, híd-, alagútdíjakat;
b) a gyakorlaton részt vevő katonai és polgári állomány
katonai intézményen (laktanyán) kívüli szállásköltsége, ha
a katonai intézményben (laktanyában) felajánlott szálláslehetőséggel a küldő Fél nem él;
c) alapellátás és étkezés a küldő Fél gyakorlaton részt
vevő katonai és polgári személyi állománya részére;
d) a külső telefon-, faxvonalak és informatikai eszközök
használata, kivéve, ha azok a gyakorlat céljait szolgálják;
e) saját katonai gépjárműveik, eszközeik és fegyvereik
javítása és karbantartása;
f) társadalmi kapcsolatokat szolgáló rendezvények
szervezése; g) a küldő Fél saját használatára igénybe vett fordítók
költségei;
h) üzem- és kenőanyag ellenértéke. (3) A fogadó Fél által biztosított üzem- és kenőanyag
ugyanolyan áron kerül számlázásra a küldő Fél fegyveres
ereje részére, mint amilyen áron a fogadó Fél saját fegyveres ereje részére biztosítja.
(4) A Felek a gyakorlatok végrehajtása érdekében minden esetben végrehajtási megállapodást kötnek, amelyben
meghatározzák a gyakorlat végrehajtásához szükséges
szolgáltatásokat, valamint azok elszámolásának módját.
8. Cikk Állomány tagjainak kölcsönös delegálása a közös
gyakorlat alatt
A közös gyakorlatok alatt engedélyezett a Felek fegyveres erői között a katonai és polgári állomány cseréje. Ezen
tagok tiszteletben tartják a fogadó Fél államában hatályos
jogszabályokat, valamint a katonai szabályokat és előírásokat.
9. Cikk Veszélyes áruk szállítása,
kezelése a közös gyakorlat alatt
Közös gyakorlatok alatt a veszélyes áruk (pl. lőszerek)
szállítása a nemzetközi előírások, azok tárolása, őrzésvédelme pedig a fogadó Fél törvényei és előírásai szerint
történhet.
10. Cikk Távközlő eszközök használata
a közös gyakorlat ideje alatt
(1) A fogadó Fél államában a távközlő eszközök a fogadó Fél államának jogszabályai, illetve a távközlési szolgáltatásokat nyújtó társaságok üzletszabályai alapján használhatók. E szabályokat kell figyelembe venni a költségtérítés
módjának és feltételeinek megállapításánál, valamint a
számlák meghatározásnál, illetve azok kifizetésénél.
(2) A küldő Fél erői, ha ez szükséges a feladat végrehajtásához, a fogadó Fél állama hatóságainak hozzájárulásával telepíthetnek és üzemeltethetnek ideiglenes jelleggel
távközlő és rádiótávközlő (földfelszíni és műholdas) eszközöket.
(3) A küldő Fél haderőnemei híradó eszközeinek öszszeköttetésben kell lenniük a fogadó Fél távközlő hálózatával, és meg kell felelniük a hatósági előírásoknak.
(4) A küldő Fél fegyveres erői a fogadó Fél államában
csak azon frekvenciákat használhatják, melyeket a fogadó
Fél érintett hatóságai biztosítottak számukra. Amint az
ideiglenes tartózkodás időtartama lejár, nincs joguk azok
további használatára.
(5) A küldő Fél államának fegyveres erői mindent megtesznek annak érdekében, hogy ne zavarják a fogadó Fél
távközlési hálózatát, és előzetesen közlik a fogadó Féllel
eszközeik működési jellemzőit a gyakorlat időtartamára.
Ha zavar történik a fogadó Fél országának területén kívülről a küldő Fél államának haderőnemei által használt
rádióállomásokról, akkor a küldő Fél országának illetékes
hatóságai a hatályos nemzetközi Rádiószabályzat szerint
fognak eljárni. A fogadó Fél illetékes hatóságai intézkednek a küldő Fél távközlési eszközei által okozott funkcionális, a fogadó Fél rádióberendezésével vagy más elektronikai eszköz működésével kapcsolatos zavar megszüntetésére. Ha a zavar elektromágneses eredetű, akkor a fogadó
Félnek az elektromágneses eszközök kompatibilitásával
foglalkozó rendelkezéseit kell figyelembe venni. Ha a
zavarok megszüntetése céljából az eszközt ki kell kapcsolni, akkor a küldő Fél a lehető leghamarabb megteszi ezt.
11. Cikk Környezetvédelem a közös gyakorlat alatt (1) A Felek elismerik a környezetvédelem fontosságát a
közösen végrehajtott gyakorlatok alatt, és megfelelő lépéseket tesznek a környezet védelme érdekében. A küldő Fél
fegyveres ereje kötelezi magát, hogy betartja a fogadó Fél
államában hatályos környezetvédelmi rendelkezéseket.
(2) Ha bármelyik Fél környezetkárosodást okoz, akkor
köteles viselni a környezet nemzetközi rendelkezések és a
fogadó állam előírásai szerinti helyreállításának a fogadó
állam hatóságai által — a küldő állam képviselőivel történt
előzetes egyeztetést követően — megállapított teljes költségét.
(3) A fegyvereket, nehéz eszközöket, nehéz harceszközöket és veszélyes anyagokat lehetőleg vasúton vagy vízi
úton kell szállítani, betartva a jelen Megállapodás 9. Cikkének az előírásait.
(4) A közös gyakorlatok végrehajtása alatt a Felek fegyveres erői kötelezik magukat, hogy szárazföldi, légi és
tengeri tevékenységeikhez a legkevésbé szennyező
üzem-/hajtóanyagot, kenőanyagokat, illetve adalékanyagokat használnak. A levegőszennyezés bármilyen veszélye
esetén minden szükséges intézkedést megtesznek a
kipufogógáz-kibocsátás minimalizálása érdekében.
(5) A Felek fegyveres erői a közös gyakorlatok alatt
kötelesek a zajszintet a lehető legkisebb mértékűre korlátozni, és figyelembe veszik az érintett lakosok érdekeit.
(6) A hulladékot a fogadó Fél államának hatályos jogszabályai szerint kell kezelni és ártalmatlanítani. Lőszert,
illetve más harci eszközöket vagy el kell szállítani a fogadó
Fél államterületéről, vagy pedig — amennyiben a fogadó
állam kompetens hatóságai engedélyezik — az általuk előírt módon kell megsemmisíteni.
(7) Ezen Cikk (3), (4) és (5) bekezdése más speciális
megállapodások tárgyát is képezheti.
12. Cikk Csapatmozgás és katonai anyagszállítmányok
közlekedésének engedélyezése
(1) Jelen Megállapodás keretein belül a Felek illetékes
szervei engedélyezik a másik Fél csapatának, katonai
anyagszállítmányainak államhatáraikon keresztül történő
közlekedését az ENSZ- vagy EBESZ-mandátumon alapuló
feladat végrehajtáshoz kapcsolódó területekre, valamint a
Békepartnerség céljait szolgáló gyakorlatokon való részvétel céljából.
(2) E Cikk (1) bekezdésében meghatározott közlekedés
nem jelenti a határátlépés automatikus engedélyezését,
hanem az államhatáron történő beléptetés, kiléptetés csak
az érintett Fél államának jogi előírásai alapján megadott
engedély birtokában történhet.
13. Cikk Katonai, illetve polgári személyek jogállása Jelen Megállapodás alkalmazása és végrehajtása során
— a jogállási kérdések vonatkozásában — a PfP SOFA
rendelkezései az irányadók.
14. Cikk Pénzügyi kérdések (1) Az együttműködés finanszírozása kölcsönösségi alapon történik.
(2) A fogadó Fél állja az étkezések, a szállás, a sürgősségi
orvosi/fogorvosi ellátás, a saját területen történő belföldi
szállítás költségeit. A sürgősségi orvosi/fogorvosi ellátást a
PfP SOFA IX. Cikkének (5) bekezdése alapján kell biztosítani.
(3) A küldő Fél állja a fizetések (illetmények), a nemzetközi közlekedés és minden más, eddig nem említett költséget.
(4) Speciális tevékenységek esetén, a költségek viselésének fentitől eltérő más módozatai további végrehajtási
megállapodásokban állapíthatók meg.
15. Cikk Információvédelem Az információvédelem a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a minősített katonai
információk kölcsönös védelme tárgyában, Debrecenben,
1997. február 17-én aláírt Egyezmény alapján történik.
16. Cikk A Felek más nemzetközi megállapodásokból eredő
kötelezettségei
(1) Jelen Megállapodásban nem szabályozott kérdésekre a PfP SOFA rendelkezései az irányadók.
(2) Jelen Megállapodás nem érinti hátrányosan a Felek
más nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeit, és célja nem sértheti más államok érdekeit, biztonságát és területi integritását.
17. Cikk Vitás kérdések rendezése Jelen Megállapodás értelmezése és végrehajtása során
felmerülő vitás kérdéseket diplomáciai úton kell rendezni,
harmadik Fél bevonása nélkül.
18. Cikk Záró rendelkezések (1) A Felek diplomáciai úton értesítik egymást, hogy a
hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelményeknek
eleget tettek. A Megállapodás a későbbi jegyzék aláírásának napjától számított 30. napon lép hatályba.
(2) Jelen Megállapodás határozatlan időtartamra kerül
megkötésre, de bármelyik Fél a másik Félhez intézett írásbeli értesítéssel felmondhatja. A Megállapodás a felmondási értesítés kézhezvételét követő 6 hónap elteltével veszti
hatályát. Felmondás esetén is azonban mindaddig hatályban maradnak a jelen Megállapodás lényeges rendelkezései, amíg a folyamatban lévő tevékenységek le nem zárulnak, illetve a jelen Megállapodás alapján végrehajtásra
kerülő tevékenység kapcsán felmerülő valamennyi kérdés
nem kerül megoldásra.
(3) Jelen Megállapodás a Felek kölcsönös beleegyezésével írásban bármikor módosítható. A módosítások e Cikk
(1) bekezdésében meghatározottak szerint lépnek hatályba.
(4) Jelen Megállapodás hatálybalépésének napján a
Bukarestben, 1990. november 29-én aláírt, a Magyar
Köztársaság Hadserege és a Román Hadsereg között létrejött együttműködési Alapmegállapodás hatályát veszti.
Készült Budapesten, 2003. április 7-én, két eredeti példányban, mindegyik magyar, román és angol nyelven, vala
mennyi szöveg egyaránt hiteles. Értelmezési különbözőségek esetén az angol szöveg az irányadó.
(Aláírások)’’ 3. § (1) Ez a törvény a kihirdetése napján lép hatályba, a
Megállapodás rendelkezéseit azonban 2004. január 30-tól
kell alkalmazni.
(2) A törvény végrehajtásáról a honvédelmi miniszter
gondoskodik.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
321/2012. (XII. 22.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Demeter Gábort 2013. január 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. december 13.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
10/2017. (II. 21.) ORFK utasítása az igazgatásrendészeti szolgálati ág által ellátott hatósági feladatokhoz kapcsolódó biztonsági okmányok védelméről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az igazgatásrendészeti szolgálati ág által ellátott hatósági feladatokhoz
kapcsolódó biztonsági okmányok védelme érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra, a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra,
valamint
c) a rendőrkapitányságokra
terjed ki. 2. Az utasítás tárgyi hatálya alá tartozó biztonsági okmányok (a továbbiakban: okmány) körét az  utasítás Melléklete
tartalmazza.
II. FEJEZET
A BIZTONSÁGI OKMÁNYOK VÉDELMÉNEK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
3. Az okmányok gyártótól történő átvétele során az  átvevő az  okmányok tételes ellenőrzése nélkül csak az  okmány
gyártója által csomagolt, lezárt és sértetlen csomagolású okmányokat vehet át, amelyen az  okmány fajtája
(megnevezése), sorszámmal ellátott okmány esetén sorszáma (-tól, -ig) és darabszáma megállapítható.
4. Amennyiben az okmányok csomagolása a 3. pontban foglaltaknak nem felel meg, az átvevő a csomag felbontásával
az okmányokat sorszám és darabszám szerint ellenőrzi, erről két példányban jegyzőkönyvet vesz fel. A jegyzőkönyv
első példányát az  átadónak átadja, és az  okmányokat a  3.  pontban meghatározott formai követelményeknek
megfelelően a jegyzőkönyv második példányával együtt csomagolja.
5. Az igazgatásrendészeti szolgálati ág okmányt felhasználó szervezeti elemének (a továbbiakban: felhasználó szervezeti
elem) a vezetője vagy az általa megbízott személy köteles figyelemmel kísérni az okmányok készletét és elkészíteni
a szükséges megrendeléseket.
6. A 22. pontban meghatározott kivétellel az okmányoknak az igazgatásrendészeti szolgálati ághoz történő továbbítása
történhet
a) kijelölt személyek által (alkalmi futár), lezárt csomagban, a  csomagoláson a  küldő és a  címzett szerv
megnevezésével, a „biztonsági okmány” szöveg és az okmányok fajtájának (megnevezésének), sorszámának
és/vagy darabszámának (-tól, -ig) feltüntetésével;
b) az Állami Futárszolgálat útján, ha azt az okmányok mennyisége lehetővé teszi.
7. Az okmányt csak zárt csomagterű járművel lehet szállítani. A  járművet vagy az okmányok átvételével, szállításával
megbízott személyeket segélyhívásra alkalmas hírközlő berendezéssel kell ellátni. A járművet a szállítás megkezdésétől
annak befejezéséig nem lehet őrizetlenül hagyni.
8. Amennyiben a felhasználó szervezeti elem által igényelt okmány mennyisége megegyezik a gyártói csomagolásban
lévő mennyiséggel, úgy azt az eredeti csomagolásban kell továbbítani a felhasználó szervezeti elem számára.
9. Amennyiben a  felhasználó szervezeti elem által igényelt okmány mennyisége a gyártó által csomagolt okmányok
számánál kevesebb, az  átadó köteles az  új csomagoláson feltüntetni az  okmány fajtáját, sorszámát (-tól, -ig),
darabszámát és a „biztonsági okmány” szöveget.
10. Az okmányok átvétele során az  okmányokat tartalmazó csomagot (küldeményt) a  felhasználó szervezeti elem
vezetője vagy az általa megbízott személy és legalább további egy, tanúként igénybe vett személy jelenlétében lehet
felbontani.
11. A csomag (küldemény) felbontásakor annak sérüléséről vagy hiányos tartalmáról a helyszínen a felhasználó szervezeti
elem vezetőjének vagy az általa megbízott személynek jegyzőkönyvet kell felvenni, amit a 10. pont szerint tanúként
igénybe vett személy is aláír. A jegyzőkönyv egy példányát a küldő szervnek haladéktalanul meg kell küldeni.
12. A felhasználó szervezeti elem az okmányok átvételének, felhasználásának nyilvántartására sorszámozott és hitelesített
bevételezési-kiadási füzetet (könyvet) rendszeresít, amelyben el kell helyezni a küldő szerv által kiállított utalványt,
illetve a  jegyzőkönyv egy példányát. A  bevételezési-kiadási füzetben (könyvben) a  bevételezés vonatkozásában
rögzíteni kell az okmány fajtáját, sorszámát, a bevételezés dátumát.
13. A bevételezési-kiadási füzetben (könyvben) javítást eszközölni csak a  téves bejegyzés vékony vonallal történő
áthúzásával lehet, olyan módon, hogy az eredeti adat olvasható maradjon. A helyes adatot a javított bejegyzés alá,
fölé vagy mellé kell írni, és a javítást keltezéssel, valamint olvasható aláírással igazolni kell.
14. Az ügyintézéshez szükséges mennyiségű okmányt – az  okmányok sorszáma szerinti sorrendben – a  felhasználó
szervezeti elem vezetője vagy az általa megbízott személy a tételes átadás-átvétel aláírással történő elismerésével,
az átadás-átvétel időpontjának feltüntetésével adja át az ügyintézőnek, a 12. pontban foglaltak szerint.
15. Az okmányok tárolásához biztonsági zárral ellátott helyiséget vagy lemezszekrényt kell biztosítani.
16. Az ügyintézés elhelyezési körülményeit úgy kell kialakítani, hogy az okmányokhoz illetéktelen személyek ne férjenek
hozzá.
17. A felhasználó szervezeti elem vezetője köteles biztosítani, hogy az ügyfélfogadó helyiségben csak az arra jogosult
személyek tartózkodjanak.
18. Az okmányok kezelése – átvétele, szállítása, nyilvántartása, tárolása, kiadása – során biztosítani kell, hogy a személyes
felelősség minden esetben egyértelműen megállapítható legyen.
19. Az okmányok eltűnéséről – annak észlelését követően – haladéktalanul a felhasználó szervezeti elem vezetője vagy
az általa megbízott személy jegyzőkönyvet vesz fel, amelyben rögzíteni kell az eltűnt okmányok fajtáját (megnevezését),
sorszámát és darabszámát, az eltűnés körülményeit, illetve kezdeményezni kell a felelősség megállapítását.
20. Az okmányokat felhasználó szervezeti elem vezetője évente ellenőrzi az okmányok nyilvántartásának, kezelésének
rendjét, a tárolás körülményeit, az okmányok meglétét.
III. FEJEZET
A MEGSZEMÉLYESÍTETT OKMÁNYOK KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
21. A megszemélyesített okmányok kezelése során a  II. fejezet rendelkezéseit az  e  fejezetben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.
22. A biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.) Korm. rendelet értelmében megszemélyesített
okmányokat kísérő irattal együtt, zárt borítékban, „biztonsági okmány” felirattal az Állami Futárszolgálat útján kell
továbbítani a felhasználó szervezeti elem részére.
23. A megszemélyesített okmány kísérő iratai:
a) az igazolványok jegyzéke, amely tartalmazza a küldemény címzettjét, sorszámát, igazolványszámot, a jegyzék
készítés dátumát és aláírást;
b) a küldemények jegyzéke, amely tartalmazza a küldemény sorszámát, címzettjét, dátumot és aláírást.
24. A megszemélyesített okmányokat a  sorszámuk szerint növekvő sorrendben lehet kiadni. Az  okmány kiadásának
időpontját, az  ügyfél nevét, az  ügyirat iktatószámát rögzíteni kell a  12–13.  pont szerint vezetendő és javítható
bevételezési-kiadási füzetben (könyvben).
25. Az eljáró ügyintézőnek a megszemélyesített okmányok jogi, illetve természetes személynek történő átadása, illetve
postai kézbesítése előtt az okmány adattartalmát ellenőriznie kell. Amennyiben az okmány adataiban hiányosság,
elírás nem állapítható meg, az  ügyintéző az  okmány átadására, illetve a  postai kézbesítésére intézkedik, és ennek
tényét az engedélyügyi iratanyagban dokumentálja.
26. A rontott okmányt annak legalább 4 milliméter átmérőjű átlyukasztásával érvényteleníteni és a  nyilvántartáson
történő átvezetését követően a  Rendőrség Iratkezelési Szabályzata szerint évente selejtezni kell. A  selejtezési
jegyzőkönyv 1 példányát az okmányok nyilvántartására szolgáló bevételezési-kiadási füzettel (könyvvel) együtt kell
kezelni.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
28. Hatályát veszti a fegyver jogszabályok alapján a rendőrségre háruló egyes nyilvántartási, engedélyezési feladatokat
támogató ideiglenes számítógépes programrendszer bevezetésére, a  kiállított okmányok, engedélykártyák
adminisztratív védelmére kiadott 1/2005. (III. 18.) ORFK Közb. Főig.–ORFK GIGF együttes intézkedés 7–32. pontja.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
334/2012. (XII. 22.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. § (3) bekezdése
alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Tózsa Istvánt, a Budapesti Corvinus Egyetem tudományos
főmunkatársát 2012. november 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2012. november 16. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
4/2017. (XII. 20.) KKB határozata a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság 2018. munkatervének elfogadásáról.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a katasztrófavédelemről és a hozzá
kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 7. §-a, a központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése,
a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény
végrehajtásáról szóló 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendelet 8. §-a, a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság
létrehozásáról, valamint szervezeti és működési rendjének meghatározásáról szóló 1150/2012. (V. 15.) Korm. határozat
rendelkezései alapján a KKB 2018. évi munkatervét a mellékletben foglaltak szerint elfogadja.
2. A KKB felhívja a BM OKF főigazgatóját mint a KKB adminisztratív feladatait ellátó szervezet vezetőjét, hogy az Ügyrend
36. pont j) alpontjának megfelelően gondoskodjon a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, és ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Katasztrófavédelmi
Koordinációs Tárcaközi Bizottság 2017. évi munkatervének elfogadásáról szóló 7/2016. (XI. 30.) KKB határozat.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 KKB elnök


text:
1605/2019. (X. 16.) Korm. határozata református templomok és gyülekezeti ház felújításának és építésének támogatásához szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja a) a budahegyvidéki református templom felújításának folytatását,
b) a Szilágyi Dezső téri református templom felújításának befejezését,
c) a szigetszentmiklós-újvárosi református gyülekezeti ház megvalósítását, valamint
d) a szigetszentmárton-szigetújfalui református templom építését;
2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a miniszterelnök általános helyettese bevonásával a 2019. évre – a kifizetésekhez
kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – gondoskodjon
a) az 1. pont a) alpontjában foglalt cél megvalósítása érdekében 79 276 500 forint,
b) az 1. pont b) alpontjában foglalt cél megvalósítása érdekében 115 402 500 forint
forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
30. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások jogcímcsoport, 7. Egyházi épített örökség védelme és egyéb
beruházások jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök általános helyettese Határidő: azonnal
 3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a miniszterelnök általános helyettese bevonásával a 2020. évre – a kifizetésekhez
kapcsolódó kincstári díjakkal együtt – gondoskodjon
a) az 1. pont a) alpontjában foglalt cél megvalósítása érdekében 48 024 000 forint,
b) az 1. pont b) alpontjában foglalt cél megvalósítása érdekében 155 077 500 forint,
c) az 1. pont c) alpontjában foglalt cél megvalósítása érdekében 290 145 000 forint,
d) az 1. pont d) alpontjában foglalt cél megvalósítása érdekében 299 283 067 forint
forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2020.  évi központi költségvetéséről szóló 2019.  évi LXXI.  törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
30. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások jogcímcsoport, 7. Egyházi épített örökség védelme és egyéb
beruházások jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök általános helyettese Határidő: a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
 4. felhívja a miniszterelnök általános helyettesét, hogy adjon ki támogatói okiratot
a) a 2. pont a) alpontja szerinti forrás terhére az 1. pont a) alpontjában megjelölt cél megvalósítása érdekében
79 000 000 forint támogatási összegben a Budapest-Budahegyvidéki Református Egyházközség,
b) a 2. pont b) alpontja szerinti forrás terhére az 1. pont b) alpontjában megjelölt cél megvalósítása érdekében
115 000 000 forint támogatási összegben a Budapest-Budai Református Egyházközség
kedvezményezett részére elszámolási kötelezettség, a  fel nem használt támogatási összeg tekintetében
visszafizetési kötelezettség rögzítésével;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
5. felhívja a miniszterelnök általános helyettesét, hogy adjon ki támogatói okiratot
a) a 3.  pont c)  alpontja szerinti forrás terhére 290  000  000 forint támogatási összegben a  Szigetszentmiklós
Újvárosi Református Egyházközség,
b) a 3. pont d) alpontja szerinti forrás terhére 299 133 500 forint támogatási összegben a Ráckevei Református
Egyházközség
kedvezményezett részére elszámolási kötelezettség, a  fel nem használt támogatási összeg tekintetében
visszafizetési kötelezettség rögzítésével;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
6. felhívja a miniszterelnök általános helyettesét, hogy módosítsa a 4. pont alapján kiadott támogatói okiratokat
a) a 3. pont a) alpontja szerinti forrás terhére az 1. pont a) alpontjában megjelölt cél megvalósítása érdekében
további 48 000 000 forint támogatási összegben a Budapest-Budahegyvidéki Református Egyházközség,
b) a 3. pont b) alpontja szerinti forrás terhére az 1. pont b) alpontjában megjelölt cél megvalósítása érdekében
további 155 000 000 forint támogatási összegben a Budapest-Budai Református Egyházközség
kedvezményezett részére elszámolási kötelezettség, a  fel nem használt támogatási összeg tekintetében
visszafizetési kötelezettség rögzítésével;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
7. egyetért azzal, hogy a  4–6.  pont szerinti költségvetési támogatásra az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. §-a rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
214/2010. (VIII. 4.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatásról.
A nemzeti erőforrás miniszter előterjesztésére a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 65. § (1) bekezdése
alapján hozzájárulok, hogy az Eötvös Loránd Tudományegyetem rektora Rokob Tibor András okleveles vegyészt,
posztdoktori ösztöndíjast Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae kitüntetéssel doktorrá avassa.
Budapest, 2010. július 21. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1836/2018. (XII. 27.) Korm. határozata a XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda fejezet címrendjének kiegészítéséről és a fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda fejezet, 19. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1. Célelőirányzatok alcímének, 19. Kulturális célú kiadások jogcímcsoporttal történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
2. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 17 430 469 428 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda fejezet, 19. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 19. Kulturális célú kiadások jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XXII. Miniszterelnöki
Kormányiroda fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Az  NVTNM tulajdonosi joggyakorlásával
kapcsolatos bevételek és kiadások alcím, 6. Az  NVTNM tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó társaságok
bérfejlesztésének ellentételezése jogcímcsoport terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2014. (IV. 29.) NGM rendelete a fogyasztó és vállalkozás közötti szerződés keretében eladott dolgokra vonatkozó szavatossági és jótállási igények intézésének eljárási szabályairól.
A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013.  évi V.  törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről
szóló 2013.  évi CLXXVII.  törvény 66.  § (4)  bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § s) és w) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  § a)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró közigazgatási
és igazságügyi miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendeletben foglaltakat kell alkalmazni, ha a  Polgári Törvénykönyv szerinti fogyasztó és vállalkozás közötti
szerződés esetén az eladott ingó dolog hibája miatt a fogyasztó a Polgári Törvénykönyv szerinti kellékszavatossági
vagy termékszavatossági igényt (a továbbiakban: szavatossági igény) vagy jogszabály alapján őt megillető jótállási
igényt (a továbbiakban: jótállási igény) érvényesít.
(2) E  rendelet vállalkozásra vonatkozó szabályait a  Polgári Törvénykönyv szerinti termékszavatossági igény
érvényesítése esetén a dolog gyártójára is megfelelően alkalmazni kell.
2. § Fogyasztó és vállalkozás közötti szerződésben a  felek megállapodása e  rendelet rendelkezéseitől a  fogyasztó
hátrányára nem térhet el. A fogyasztó hátrányára eltérő szerződési kikötés helyébe e rendelet rendelkezései lépnek.
3. § (1) Szavatossági igénye érvényesítésekor a  szerződés megkötését a  fogyasztónak kell bizonyítania. Ha a  vállalkozás
a  szerződés megkötését vitatja, köteles felhívni a  fogyasztó figyelmét a  panasztétel lehetőségére és a  panasz
intézésének – a fogyasztóvédelemről szóló törvényben foglaltakkal összhangban álló – módjára.
(2) A  szerződés megkötését bizonyítottnak kell tekinteni, ha az  ellenérték megfizetését igazoló bizonylatot
– az általános forgalmi adóról szóló törvény alapján kibocsátott számlát vagy nyugtát – a fogyasztó bemutatja.
4. § (1) A  vállalkozás a  fogyasztó nála bejelentett szavatossági vagy jótállási igényéről jegyzőkönyvet köteles felvenni,
amelyben rögzíti
a) a fogyasztó nevét, címét, valamint nyilatkozatát arról, hogy hozzájárul a jegyzőkönyvben rögzített adatainak
a rendeletben meghatározottak szerinti kezeléséhez,
b) a fogyasztó és vállalkozás közötti szerződés keretében eladott ingó dolog megnevezését, vételárát,
c) a szerződés vállalkozás általi teljesítésének időpontját,
d) a hiba bejelentésének időpontját,
e) a hiba leírását,
f ) szavatossági vagy jótállási igénye alapján a fogyasztó által érvényesíteni kívánt jogot, továbbá
g) az  (5)  bekezdés szerinti eset kivételével a  szavatossági vagy jótállási igény rendezésének módját vagy
az igény, illetve az az alapján érvényesíteni kívánt jog elutasításának indokát.
 (2) Ha a  vállalkozás szavatossági vagy jótállási kötelezettségének a  fogyasztó által érvényesíteni kívánt jogtól eltérő
módon tesz eleget, ennek indokát a jegyzőkönyvben meg kell adni.
 (3) A  jegyzőkönyvnek tájékoztatást kell tartalmaznia arról, hogy fogyasztói jogvita esetén a  fogyasztó a  megyei
(fővárosi) kereskedelmi és iparkamarák mellett működő békéltető testület eljárását is kezdeményezheti.
 (4) A jegyzőkönyv másolatát haladéktalanul, igazolható módon a fogyasztó rendelkezésére kell bocsátani.
 (5) Ha a vállalkozás a fogyasztó szavatossági vagy jótállási igényének teljesíthetőségéről annak bejelentésekor nem tud
nyilatkozni, álláspontjáról – az  igény elutasítása esetén az  elutasítás indokáról és a  békéltető testülethez fordulás
lehetőségéről is – öt munkanapon belül, igazolható módon köteles értesíteni a fogyasztót.
(6) A vállalkozás a fogyasztó szavatossági vagy jótállási igényéről felvett jegyzőkönyvet az annak felvételétől számított
három évig köteles megőrizni, és azt az ellenőrző hatóság kérésére bemutatni.
(7) A  szavatossági vagy jótállási igény bejelentése nem minősül a  fogyasztóvédelemről szóló törvény szerinti
panasznak.
5. § A vállalkozásnak törekednie kell arra, hogy a kijavítást vagy kicserélést legfeljebb tizenöt napon belül elvégezze.
6. § (1) Kijavításra vagy – a  4.  § (5)  bekezdése szerinti esetben – a  szavatossági vagy jótállási igény teljesíthetőségének
vizsgálata érdekében az ingó dolgot elismervény ellenében kell átvenni, amelyen fel kell tüntetni
a) a fogyasztó nevét és címét,
b) a dolog azonosításához szükséges adatokat,
c) a dolog átvételének időpontját, továbbá
d) azt az időpontot, amikor a fogyasztó a kijavított dolgot átveheti.
(2) Az (1) bekezdésben előírtak a szavatossági vagy jótállási igényről felvett jegyzőkönyvben is teljesíthetők.
7. § (1) Ha a  fogyasztó kijavítás iránti jótállási igényét közvetlenül a  jótállási jegyen feltüntetett javítószolgálatnál kívánja
érvényesíteni, a javítószolgálat köteles a vállalkozást haladéktalanul értesíteni a jótállási igény bejelentéséről.
(2) A javítószolgálat a kijavítást az 5. §-ban előírtak betartásával köteles elvégezni.
 (3) A  javítószolgálat a  kijavítás iránti jótállási igény intézésekor a  6.  § (1)  bekezdésében foglaltak megfelelő
alkalmazásával köteles eljárni. 8. § (1) A 4–6. §-ban, valamint a 7. § (2) és (3) bekezdésében foglalt rendelkezések megsértése esetén a fogyasztóvédelmi
hatóság jár el a fogyasztóvédelemről szóló törvényben meghatározott szabályok szerint.
(2) Az  (1)  bekezdésben megjelölt rendelkezések a  fogyasztóvédelemről szóló törvény alkalmazásában
fogyasztóvédelmi rendelkezések.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
10. § E rendelet rendelkezéseit csak a hatálybalépését követően kötött szerződésekre kell alkalmazni.
11. § Hatályát veszti a  fogyasztói szerződés keretében érvényesített szavatossági és jótállási igények intézéséről szóló
49/2003. (VII. 30.) GKM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1149/2010. (VII. 9.) Korm. határozata az EU Duna Régió Stratégiáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány az EU Duna Régió Stratégiával (a továbbiakban: Stratégia) összefüggő kormányzati tevékenység
irányítására – 2011. június 30-ig terjedő időszakra – Barsiné Pataky Etelkát kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos
a) előkészíti a Kormány programjának keretei között a Stratégiára vonatkozó magyar álláspontot és gondoskodik
annak végrehajtásáról,
b) előkészíti és a Kormány részére elfogadásra benyújtja az Európai Unió Bizottságával és a Stratégia
végrehajtásában részt vevő államokkal a Stratégia végrehajtása során folytatandó tárgyalásokra szóló
felhatalmazást,
c) közreműködik az Európai Unió Tanács 2011-es magyar elnöksége programjának kidolgozásában és
végrehajtásában,
d) összehangolja a Stratégia végrehajtásában részt vevő civil szervezetek tevékenységét, figyelemmel kíséri és
szükség szerint koordinálja a magyar szervezetek részvételét a Stratégia végrehajtására irányuló projektekben.
3. A kormánybiztos a 2. pontban meghatározott feladatkörében
a) előterjesztéseket készít a Kormány, illetve a kormányzati döntés-előkészítő testületek részére, szükség esetén
a Kormány intézkedését kezdeményezheti,
b) képviseli a Kormányt külföldön és az Európai Unió intézményei előtt,
c) véleményezi a Kormány féléves munkatervének tervezetét,
d) észrevételeket tehet a kormány-előterjesztésekre, a jelentésekre, valamint a miniszteri rendeletek tervezeteire,
valamint
e) a feladatkörét érintő kormány-előterjesztés tárgyalása esetén részt vesz a közigazgatási államtitkári értekezleten.
4. A Kormány felhívja a stratégia végrehajtásában érintett irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy
a kormánybiztos feladatának ellátásához szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák a kormánybiztos
rendelkezésére.
5. A kormánybiztost a tevékenységének ellátásában a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumban működő titkárság
segíti. A titkárság három főből áll. A Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium mindenkori engedélyezett belföldi
létszáma ezzel a három fővel meghaladható. A titkárságon belül működik az EU Duna Régió Stratégia nemzeti
koordinátora. A titkársághoz az erre a célra a Nemzetgazdasági Minisztériumból, a Nemzeti Fejlesztési
Minisztériumból, a Vidékfejlesztési Minisztériumból és a Nemzeti Erőforrás Minisztériumból kirendelt
kormánytisztviselők tartoznak.
6. A Bős-Nagymarosi Vízlépcsőrendszerrel kapcsolatos kérdéskör nem képezi a kormánybiztos feladatát.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1026/2014. (I. 30.) Korm. határozata a „Magyar Kulturális Napok Minszkben” rendezvénysorozat megvalósítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért a  „Magyar Kulturális Napok Minszkben” címmel rendezvénysorozat megvalósításával a  Belarusz
Köztársaságban;
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a „Magyar
Kulturális Napok Minszkben” rendezvénysorozat megvalósításának támogatásához 14,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 8. Nemzetközi
kulturális és oktatási kapcsolatok programjai alcím, 10. Kulturális és oktatási szakdiplomáciai feladatok
jogcímcsoport, 2. Kulturális szakdiplomáciai feladatok jogcím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
449/2009. (XI. 20.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 16-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Cz. Gy. magánszemély által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. október 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy az Országgyűlés megtárgyalja a magyarországi bankok ügyfeleikkel szemben tanúsított magatartását,
különös tekintettel az egyoldalú szerződésmódosítások gyakorlatára?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést. A testület álláspontja szerint a kezdeményezésben szereplő „bankok ügyfeleikkel szemben tanúsított
magatartása” kitétel nem felel meg az egyértelműség követelményének. A kifejezés számos értelmezési lehetőséget
vet fel, így a választópolgár számára nincs pontosan meghatározva, hogy minek az Országgyűlés általi megtárgyalását
támogatja az aláírásgyűjtés alkalmával.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
54/2019. (II. 21.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/825/3/2018. számú előterjesztésére – Ilies Robert Alejandro
(születési hely, idő: Reus [Spanyolország], 2005. november 10.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. február 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2019. (VII. 12.) MK rendelete a kormányzati informatikai beszerzéssel érintett alkalmazások, informatikai eszközök és szoftverek köréről.
A Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsról, valamint a  Digitális Kormányzati Ügynökség Zártkörűen Működő
Részvénytársaság és a kormányzati informatikai beszerzések központosított közbeszerzési rendszeréről szóló 301/2018. (XII. 27.)
Korm. rendelet 28.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdés 5.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
 1. aktív hálózati elem: hálózati (adat-, hang- és képátvitel, valamint kapcsolódó szolgáltatások) feladatokat ellátó
hardver-, firmware- és szoftvereszköz, amely biztosítja a felhasználói végpontok közötti kommunikációt;
 2. alkalmazás: a  beszerzési igény felmerülésékor még ki nem fejlesztett egyedi felhasználású, a  számítógép
vagy egyéb programozható célberendezés hardverelemeinek működtetését, rendszerek együttműködését
és a  felhasználók igényeinek megfelelő feladatokat elvégző eljárások, utasítások, állományok, valamint
a  használathoz kapcsolódó szellemi termékek (ideértve az  alkalmazás licenszét, forráskódját, egyéb
használatához kapcsolódó dokumentációját);
3. alkalmazáshoz kapcsolódó szolgáltatás: az  alkalmazások körébe tartozó termékhez kapcsolódó eseti vagy
rendszeres szolgáltatás, amely a  felhasználó gépparkjára vagy az  általa használt virtuális környezetben
telepítendő vagy arra telepített, azokon üzemelő alkalmazások megfelelő szintű biztonságos használatát
biztosítja, ideértve a  tervezés, fejlesztés, tesztelés, integráció, migráció, üzembe helyezés, oktatás, bővítés,
garanciális szolgáltatások, karbantartás, támogatás, üzemeltetés szolgáltatásokat;
4. beszédcélú kapcsoló és készülék: olyan elektronikus programozható berendezés, amely lehetővé teszi,
hogy egy magánhálózat felhasználói végpontjai rácsatlakozhassanak a  köz-, külön- vagy zártcélú
telefonhálózatokra, illetve az  ezen hálózatokról bejövő hívások szétosztását biztosítja elektronikus úton
vagy kezelő segítségével a  hívott egyéni végberendezésekre, valamint az  ilyen eszközhöz kapcsolódó
végberendezés;
5. digitális vizuáltechnikai eszköz: elektronikus dokumentumok (szöveges, grafikai, multimédiás: álló- és mozgóképi)
– az  adott alkalmazás céljának megfelelő méretű, felbontású és minőségű felületen történő – vizuális
megjelenítését végző eszköz;
6. digitális vizuáltechnikai eszközökhöz kapcsolódó szolgáltatás: olyan, a digitális vizuáltechnikai eszközök körébe
tartozó termékek szállításához kapcsolódó eseti vagy rendszeres szolgáltatás, ami a  felhasználó eszközei,
eszközrendszerei, illetve azok elemeinek megfelelő szintű használatát biztosítja, ideértve a tervezés, üzembe
helyezés, üzemeltetés, garancia, karbantartás, támogatás, valamint fejlesztés, bővítés szolgáltatásokat;
7. hardver: a  szoftver és alkalmazás fizikai szintű megvalósítási egysége, így különösen a  biztonságos
működtetéséhez szükséges és használt fizikai eszközök és kiegészítők, amelyek használata a hozzájuk tartozó
szoftverekkel lehetséges, valamint a szükséges alkatrészek, kellékanyagok;
8. hardverrendszerekhez, kiegészítőikhez kapcsolódó szolgáltatás: a  hardverek körébe tartozó termékekhez
kapcsolódó eseti vagy rendszeres szolgáltatás, amelyek a  felhasználó gépparkjának vagy az  általa használt
virtuális környezetnek a  megfelelő szintű biztonságos használatát biztosítja, ideértve a  tervezés, üzembe
helyezés, üzemeltetés, garancia, karbantartás, támogatás, valamint fejlesztés, bővítés szolgáltatásokat;
9. internetszolgáltatás: olyan szolgáltatás, amely az  internet protokoll alkalmazásával a  felhasználó részére
hozzáférést biztosít a globális közcélú internethálózathoz;
10. irodatechnikai termékekhez kapcsolódó szolgáltatás: a  12. vagy 15.  pont szerinti eszköz szállításához
kapcsolódó eseti vagy rendszeres szolgáltatás, amely
a) a felhasználó irodatechnikai eszközparkjának megfelelő szintű használatát biztosítja, illetve
b) a  felhasználó részére korábban szállított irodagépek jótállási időn túli alkatrésszel, karbantartó
anyaggal, illetve kellékekkel történő megfelelő szintű ellátását biztosítja, továbbá
c) ezek beépítéséhez, cseréjéhez szükséges javítási, karbantartási szolgáltatást biztosítja;
11. kommunikációs eszközökhöz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó egyéb szolgáltatás: olyan, az  1., 4., 9., 13., 14.
vagy 16. pont szerinti eszköz szállításához vagy a szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó eseti vagy rendszeres
szolgáltatás, ami a felhasználó eszközei, eszközrendszerei, illetve azok elemeinek megfelelő szintű használatát
biztosítja, ideértve a  tervezés, üzembe helyezés, üzemeltetés, garancia, karbantartás, támogatás, valamint
fejlesztés, bővítés szolgáltatásokat;
12. másoló és sokszorosító: olyan eszköz, amely segítségével a  papíron vagy hasonló hordozón, illetve
elektronikus információként rendelkezésre álló dokumentumról egy vagy több megfelelő minőségű másolati
példány készíthető, valamint a szükséges alkatrészek és kellékanyagok;
13. mobil kommunikációs eszköz: a  14.  pont szerinti szolgáltatás igénybevételéhez szükséges készülék és
kiegészítő;
14. mobil kommunikációs szolgáltatás: a  nyílt mobil rádiótelefon-hálózaton nyújtott közcélú előfizetői
szolgáltatás, amely révén megvalósulhat az  adott hálózat előfizetői, illetve a  hálózattal összekapcsolt vagy
arra rákapcsolt más hálózatok igénybevevői közötti hang-, illetve adatkommunikáció;
15. nyomtató: olyan egy- vagy többfunkciós eszköz, amely papíron vagy hasonló hordozón, két vagy három
dimenzióban jeleníti meg az  informatikai rendszerekben (szoftverplatformokon, hardver erőforrások
igénybevételével) készített elektronikus információt, valamint a szükséges alkatrészek és kellékanyagok;
16. passzív hálózati elem: az aktív hálózati eszközök összeköttetését biztosító, intelligenciával nem bíró elemek,
így különösen vezetékek, kábelek, rendezők;
17. szoftver: a beszerzési igény felmerülését megelőzően kifejlesztett általános felhasználású, a számítógép vagy
egyéb programozható célberendezés hardverelemeinek működtetését, rendszerek együttműködését és
a felhasználók igényeinek megfelelő feladatokat elvégző eljárások, utasítások, állományok és a használathoz
kapcsolódó szellemi termékek (ideértve az  alkalmazás licenszét, forráskódját, egyéb használatához
kapcsolódó dokumentációját);
18. szoftverekhez kapcsolódó szolgáltatás: a  szoftverek körébe tartozó termékekhez kapcsolódó eseti vagy
rendszeres szolgáltatás, amely a  felhasználó gépparkjára vagy az  általa használt virtuális környezetben
telepítendő vagy arra telepített, azokon üzemelő szoftvereszközök megfelelő szintű biztonságos használatát
biztosítja, ideértve a tervezés, testreszabás, tesztelés, integráció, migráció, üzembe helyezés, oktatás, bővítés,
garanciális szolgáltatások, karbantartás, támogatás, üzemeltetés szolgáltatásokat.
2. § (1) A  Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsról, valamint a  Digitális Kormányzati Ügynökség Zártkörűen Működő
Részvénytársaság és a  kormányzati informatikai beszerzések központosított közbeszerzési rendszeréről szóló
301/2018. (XII. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 1.  § (4)  bekezdés 1.  pontja szerinti alkalmazásnak
és kapcsolódó szolgáltatásnak minősül valamennyi, e  rendelet szerinti alkalmazás, valamint az  alkalmazáshoz
kapcsolódó szolgáltatás.
(2) A  Rendelet 1.  § (4)  bekezdés 7.  pontja szerinti informatikai eszköznek és kapcsolódó szolgáltatásnak minősül
valamennyi, e rendelet szerinti
a) aktív hálózati elem,
b) beszédcélú kapcsoló és készülék,
c) digitális vizuáltechnikai eszköz,
d) digitális vizuáltechnikai eszközökhöz kapcsolódó szolgáltatás,
e) hardver,
f ) hardverrendszerekhez, kiegészítőikhez kapcsolódó szolgáltatás,
g) internetszolgáltatás,
h) irodatechnikai termékekhez kapcsolódó szolgáltatás,
i) kommunikációs eszközökhöz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó egyéb szolgáltatás,
j) másoló és sokszorosító,
k) mobil kommunikációs eszköz,
l) mobil kommunikációs szolgáltatás,
m) nyomtató, valamint
n) passzív hálózati elem.
(3) A  Rendelet 1.  § (4)  bekezdés 12.  pontja szerinti szoftvernek és kapcsolódó szolgáltatásnak minősül valamennyi,
e rendelet szerinti szoftver, valamint a szoftverekhez kapcsolódó szolgáltatás.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Rogán Antal s. k.,
 a miniszterelnök kabinetfőnöke


text:
260/2012. (X. 11.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
az egyetemes filmművészetet gazdagító művészi munkássága, a magyar filmek nemzetközi megismertetése,
bemutatása érdekében végzett tevékenysége, életpályája elismeréseként Andrzej Wajda Oscar-díjas filmrendező részére a
MAGYAR ÉRDEMREND NAGYKERESZTJE polgári tagozata; a kétoldalú magyar–orosz politikai, gazdasági, kulturális, üzleti kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként Viktor Alekszejevics Zubkov, az Oroszországi Föderáció Kormányának első miniszterelnök-helyettese, a Gazprom
Igazgatótanácsának elnöke részére a MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZT A CSILLAGGAL
polgári tagozata; a magyar–lengyel barátság erősítésében szerzett elévülhetetlen érdemeiért, a magyarság érdekei melletti
következetes kiállásáért Janusz Szwedo, a Lengyel Köztársaság Kuvait Államba akkreditált nagykövete részére,
a lengyel és a magyar nemzet közötti barátság ápolásáért, elmélyítéséért végzett kimagasló tevékenysége
elismeréseként Roman Majewski atya, a Jasna Góra-i pálos kolostor házfőnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE polgári tagozata; a magyar–lengyel tudományos és múzeumi kapcsolatok, valamint Bem József, s a hozzá kapcsolódó magyar–lengyel
történelmi emlékek kutatásáért és ápolásáért Adam Bartosz, a Tarnówi Kerületi Múzeum igazgatója részére,
önzetlen, segítőkész életútja elismeréseként Elek István magyar nyelvű tolmács, nyugalmazott kertépítő mérnök részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE polgári tagozata; több évtizedes lelkigondozói szolgálata és a muravidéki magyarság érdekében végzett áldozatos tevékenysége
elismeréseként Bernád József, a Lendvai Plébánia püspöki tanácsosa, nyugalmazott lelkipásztor részére,
a magyar–lengyel történelmi események emlékének ápolásáért, a két ország kulturális és turisztikai kapcsolatainak
fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként Jan Skiba, Zwierzyniec város polgármestere részére,
a magyar–lengyel tudományos és múzeumi kapcsolatok, illetve a magyar régészet eredményeinek lengyelországi
megismertetése érdekében végzett munkája elismeréseként Wojciech Micha³ Brzeziñski régész, muzeológus, a varsói Állami Archeológiai Múzeum igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE polgári tagozata; Esterházy János emlékművének felállítása érdekében végzett munkájáért, az ursynówi kerület magyar vonatkozású
emlékeinek ápolásáért Piotr Guzia³, Varsó Ursynów kerületének polgármestere részére,
a Gdañski Magyar–Lengyel Baráti Társaságban végzett több évtizedes munkájáért, a magyar–lengyel barátság
ápolásáért W³adys³aw Nagórny, a Gdañski Magyar–Lengyel Baráti Társaság elnöke, Gdañsk Város Önkormányzatának
főosztályvezetője részére a MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. szeptember 28. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
191/2010. (XI. 18.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 414/2010. (VI. 17.) OVB határozatát a jelen határozatban foglalt
indokolással helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 414/2010. (VI. 17.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta egy országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven a következő
kérdés szerepelt: „Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendjére és tárgyalja meg, hogy az Országgyűlés
nemzetközi szerződés megkötését kezdeményezze az Európai Unió tagállamai, illetve a Földközi-tengerrel határos
országok között, amely nemzetközi szerződés azt tartalmazza, hogy a Gibraltári-szorosban gát épüljön azért, hogy
a globális felmelegedés miatti tengervízszint-emelkedés ne érintse a Földközi-tenger partvidékét.”
Az OVB határozatában megállapította, hogy a népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem tartozik
az Országgyűlés hatáskörébe, tekintettel arra, hogy nem érinti a Magyar Köztársaság államhatárait, illetve nemzetközi
szerződésben vállalt kötelezettségeit. Mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe, az OVB az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (Nsztv.) 18. § a) pontja alapján megtagadta
az aláírásgyűjtő ív hitelesítését.
2. Az OVBh. a Magyar Közlöny 2010. évi 104. számában, 2010. június 17-én jelent meg. A választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét
kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet
benyújtani. A határozat ellen 2010. július 2-án – határidőben – kezdeményező nyújtott be kifogást.
Az indítványozó álláspontja szerint az OVB a kifogásban támadott határozatában elvitatja az Országgyűlésnek
az Alkotmány 19. § (1) bekezdésének f) pontjában rögzített, nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó jogát.
Rámutat továbbá, hogy a kérdés – az OVB álláspontjával ellentétben – érinti a Magyar Köztársaság nemzetközi
szerződésben vállalt kötelezettségeit, hiszen hazánk több, Földközi-tengerrel határos országgal is kötött
katasztrófavédelemmel kapcsolatos nemzetközi megállapodást. Az indítványozó az OVB hibás jogértelmezésének
orvoslását kérte az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. Törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999,
251, 256.].
2. A kifogásolt határozat indokolása szerint a népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem tartozik az Országgyűlés
hatáskörébe, tekintettel arra, hogy nem érinti a Magyar Köztársaság államhatárait, illetve nemzetközi szerződésben
vállalt kötelezettségeit, ezért kellett megtagadni aláírásgyűjtő ív hitelesítését.
A népi kezdeményezés gyanánt benyújtott kérdésnek megfelelő aktus valóban nem tartozik az Országgyűlés
hatáskörébe – ahogyan azt az OVB is megállapította – de nem az Ovbh.-ban említett okból, hanem azért mivel
az Alkotmány 19. § (3) bekezdésének f) pontjára, 30/A. § b) pontjára és 35. § (1) bekezdésének j) pontjára figyelemmel
az Országgyűlés közreműködése a nemzetközi szerződéses kötelezettségek létrejöttének eljárási folyamatában nem
a közvetlen kezdeményezés révén érvényesül, hanem később, a letárgyalt szerződésszöveg megerősítési (ratifikációs)
eljárása során, amelyet az Országgyűlés vagy önállóan, vagy a köztársasági elnököt a megerősítés okmány kiállítására
 való felhatalmazás megadása révén végez el. [A szerződéskötési eljárást és különösen a megerősítésre (ratifikációra),
azaz a nemzetközi szerződés kötelező hatályának elismerésére irányuló eljárást részleteiben a 2005. évi L. törvény
szabályozza.]
Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság az OVBh. rendelkező részét helybenhagyta, az Alkotmánybíróság jelen
határozatában kifejtett indokok alapján.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVBh.-nak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. november 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
343/2015. (VIII. 20.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/13103-2/2015. számú előterjesztésére – Curic Tatjana (születési neve: Cveticanin
Tatjana; születési hely, idő: Zombor [Jugoszlávia], 1981. május 15.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. július 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök