type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
14/2018. (III. 26.) HM utasítása a ruházati illetménynorma 2018. összegeinek megállapításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra
(a továbbiakban: KNBSZ), a  miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézményre, továbbá a  Magyar
Honvédség szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. § A ruházati illetménynorma 2018. évi összegeit az 1. melléklet tartalmazza.
3. § (1) A 2018. évi hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetben 111 000 Ft, tábornok esetében 124 000 Ft keretösszeget
kell előrenyomtatni és a kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
(2) A szerződéses tiszti, altiszti állomány részére a szerződéses év fordulónapján kiadásra kerülő 2018. évi szerződéses
utánpótlási ruházati utalványfüzetben a 2018. évre vonatkozóan 126 000 Ft utánpótlási illetményt kell bejegyezni és
a kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
4. § (1) A 2018. évi hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetben előrenyomtatott és a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített
keretösszegen felül, utalványszelvény kitöltése nélkül
a) tábornok részére 20 000 Ft-ot,
b) hivatásos tiszt és altiszt részére 15 000 Ft-ot
kell kifizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kifizetést követően – a KNBSZ állományának kivételével – a hivatásos utánpótlási ruházati
utalványfüzet „Feljegyzések” részében hivatásos tiszt és altiszt esetében a „Keretösszegen felül 15 000 Ft kifizetve.”,
tábornok esetében a „Keretösszegen felül 20 000 Ft kifizetve.” megjegyzést kell bejegyezni és a kiállításra jogosult által
hitelesíttetni.
(3) A szerződéses tiszti, altiszti állomány részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2018. évi utánpótlási illetmény
terhére – utalványszelvény kitöltésével 15 000 Ft-ot kell kifizetni.
(4) A 2017. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126 000 Ft-tal, tábornok esetében 144 000 Ft-tal
érvényesített – 2018. évi utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet
keretösszeg maradványából a 2018. évi utánpótlási illetmény terhére 15 000 Ft-ot, tábornok részére 20 000 Ft-ot kell
utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(5) Ha a 2017. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel ellátott
igényjogosult nem rendelkezik a (4) bekezdés szerinti 15 000 Ft, tábornok részére 20 000 Ft kifizetéshez szükséges
fedezettel, részére csak a keretmaradvány összege fizethető ki.
(6) A KNBSZ állományának kivételével az  (1) bekezdés és a  (3)–(5) bekezdés szerinti kifizetés csak azon igényjogosult
részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2018. évi utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(7) Az (1) bekezdés és a (4) és (5) bekezdés szerinti kifizetést a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti egysége és
a  honvédelmi szervezet ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján
2018. április 5-ig kell teljesíteni.
(8) A  KNBSZ állományának kivételével az  (1)  bekezdés és a  (3)–(5)  bekezdés szerint kifizetett pénzösszeg fehérnemű,
egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs és a katonai szolgálatra való egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságról,
valamint a  felülvizsgálati eljárásról szóló 10/2015. (VII. 30.) HM rendelet (a továbbiakban: HM rendelet) 17. §-ában
előírt fizikai kondicionális képességi követelmények teljesítéséhez szükséges sportruházat vásárlására és pótlására
fordítható.
(9) Az  (1)  bekezdés és a  (3)–(5)  bekezdés szerinti kifizetett pénzösszeggel az  igényjogosultnak számlával nem kell
elszámolni.
5. § (1) A KNBSZ állományának kivételével a tábornok, hivatásos tiszt és altiszt részére – a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített
2018. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény kitöltésével 24 000 Ft előleget kell kifizetni.
(2) A szerződéses tiszt, altiszt részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2018. évi utánpótlási illetmény terhére –
utalványszelvény kitöltésével 24 000 Ft előleget kell kifizetni.
(3) A 2017. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126 000 Ft-tal, tábornok esetében 144 000 Ft-tal
érvényesített – 2018. évi utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet
keretösszeg maradványából – a  4.  § (4)  bekezdése szerinti kifizetést követően – a  tábornok, tiszt, altiszt részére
24 000 Ft előleget kell utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(4) Ha a 2017. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel ellátott
tábornok, tiszt, altiszt – a  4.  § (4)  bekezdése szerinti kifizetést követően – nem rendelkezik a  (3)  bekezdés szerinti
24 000 Ft előleg kifizetéshez szükséges fedezettel, részére csak a keretmaradvány összege fizethető ki.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2018. évi
utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Az  (1)  bekezdés és a  (3) és (4)  bekezdés szerinti előleg kifizetését a  honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti
egysége és a honvédelmi szervezet ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék
alapján 2018. április 5-ig kell teljesíteni.
(7) Az utasítás hatálybalépésének napján, vagy ha az előleg kifizetésére való jogosultság később keletkezik, a jogosultság
keletkezésének napján külszolgálaton lévő tábornok, tiszt, altiszt részére az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése
kérelem alapján történik. Az előleg a külszolgálat időtartama alatt vagy az annak befejezésétől számított 30. napig,
de legkésőbb 2021. november 30-ig kérelmezhető.
(8) Az (1)–(4) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak a kifizetés napjától
számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes
honvédelmi szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra külföldi beosztásba vezényelt – ide nem értve a rendelkezési
állományba helyezés nélkül, 1 évet meghaladó időtartamban külföldi szolgálatot teljesítő – tábornoki, tiszti, altiszti
állomány esetében a ruházati ellátásért felelős honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(9) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult fehérnemű, egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs és
a HM rendelet 17. §-ában előírt fizikai kondicionális képességi követelmények teljesítéséhez szükséges sportruházat
vásárlására és pótlására fordíthatja.
(10) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre
igazításra.
(11) Ha az igényjogosult a (8) bekezdésben meghatározott határidőig az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem
vagy csak részben számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek
gondoskodnia kell az  elszámolás után fennálló összegből az  adó és a  járulék – következő havi illetményéből
történő – levonásáról.
6. § (1) A KNBSZ állományának kivételével a hivatásos katonanői állomány részére – a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített
2018. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(2) A szerződéses tiszt, altiszt katonanő részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2018. évi utánpótlási illetmény
terhére – utalványszelvény kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(3) A  2017. évre előrehozott vagy az  utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126  000 Ft-tal érvényesített – 2018. évi
utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszeg
maradványából – a 4. § (4) és az 5. § (4) bekezdése szerinti kifizetést követően – a tiszt, altiszt katonanő részére további
15 000 Ft előleget kell utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(4) Ha a 2017. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel ellátott
hivatásos és szerződéses tiszt, altiszt katonanő – a 4. § (4) és az 5. § (4) bekezdése szerinti kifizetést követően – nem
rendelkezik a (3) bekezdés szerinti 15 000 Ft előleg kifizetéshez szükséges fedezettel, részére csak a keretmaradvány
összege fizethető ki.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2018. évi
utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Az  (1)  bekezdés és a  (3) és (4)  bekezdés szerinti előleg kifizetését a  honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti
egysége és a honvédelmi szervezet ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék
alapján 2018. április 5-ig kell teljesíteni.
(7) Az utasítás hatálybalépésének napján, vagy ha az előleg kifizetésére való jogosultság később keletkezik, a jogosultság
keletkezésének napján külszolgálaton levő tiszt, altiszt katonanő részére az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése
kérelem alapján történik. Az előleg a külszolgálat időtartama alatt vagy az annak befejezésétől számított 30. napig,
de legkésőbb 2021. november 30-ig kérelmezhető.
(8) Az (1)–(4) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak a kifizetés napjától
számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes
honvédelmi szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra külföldi beosztásba vezényelt – ide nem értve a rendelkezési
állományba helyezés nélkül, 1 évet meghaladó időtartamban külföldi szolgálatot teljesítő – tiszti, altiszti állomány
esetében a ruházati ellátásért felelős honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(9) Az  (1)–(4)  bekezdés szerint kifizetett előleget az  igényjogosult katonanő a  Magyar Honvédség Öltözködési
Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet Mellékletének (a továbbiakban: Öltözködési Szabályzat)
68. pont a) és c) alpontjában meghatározott, a szolgálatteljesítéséhez szükséges
a) a nemének és az Öltözködési Szabályzat előírásainak megfelelő fehérnemű, így különösen kombiné, kombi
dressz, trikó, melltartó, női alsónemű, valamint
b) testszínű harisnya és harisnyanadrág vagy a használat tekintetében hasonló rendeltetésű termékek vásárlására
fordíthatja.
 (10) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre
igazításra.
 (11) Ha az igényjogosult a (8) bekezdésben meghatározott határidőig az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem
vagy csak részben számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek
gondoskodnia kell az  elszámolás után fennálló összegből az  adó és a  járulék – következő havi illetményéből
történő – levonásáról.
7. § (1) Az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban szolgálatot teljesítő tábornok,
hivatásos tiszt, altiszt részére – a  3.  § (1)  bekezdése szerint hitelesített 2018. évi utánpótlási illetmény terhére –
utalványszelvény kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(2) Az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban szolgálatot teljesítő szerződéses
tiszt, altiszt részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2018. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény
kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(3) A  2017. évre előrehozott vagy az  utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126  000 Ft-tal érvényesített – 2018. évi
utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszeg
maradványából – a 4. § (4) bekezdése szerinti kifizetést, valamint az 5. § (4) bekezdése és a 6. § (3) bekezdése szerinti
előleg kifizetését követően – az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban
szolgálatot teljesítő hivatásos és szerződéses tiszt, altiszt részére további 15  000 Ft előleget kell utalványszelvény
kitöltésével kifizetni.
(4) Ha a 2017. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel ellátott,
az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban szolgálatot teljesítő hivatásos és
szerződéses tiszt, altiszt – a 4. § (4) bekezdése szerinti kifizetést, valamint az 5. § (4) bekezdése és a 6. § (3) bekezdése
szerinti előleg kifizetését követően – nem rendelkezik a (3) bekezdés szerinti 15 000 Ft előleg kifizetéshez szükséges
fedezettel, részére csak a keretmaradvány összege fizethető ki.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2018. évi
utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Az  (1)  bekezdés és a  (3) és (4)  bekezdés szerinti előleg kifizetését a  honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti
egysége és a honvédelmi szervezet ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék
alapján 2018. április 5-ig kell teljesíteni.
(7) Az utasítás hatálybalépésének napján, vagy ha az előleg kifizetésére való jogosultság később keletkezik, a jogosultság
keletkezésének napján külszolgálaton levő, az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott
beosztásban szolgálatot teljesítő tábornok, tiszt, altiszt részére az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése kérelem
alapján történik. Az  előleg a  külszolgálat időtartama alatt vagy az  annak befejezésétől számított 30. napig,
de legkésőbb 2021. november 30-ig kérelmezhető.
(8) Az  (1)–(4)  bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az  igényjogosultnak
a  kifizetéstől  számított  30. napig kell elszámolni. Az  adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát
az állományilletékes honvédelmi szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra külföldi beosztásba vezényelt – ide nem
értve a  rendelkezési állományba helyezés nélkül, 1 évet meghaladó időtartamban külföldi szolgálatot teljesítő –
tábornoki, tiszti, altiszti állomány esetében a ruházati ellátásért felelős honvédelmi szervezet nevére és címére kell
kiállíttatni.
(9) Az  (1)–(4)  bekezdés szerint kifizetett előleget az  igényjogosult a  kulturált munkahelyi megjelenéshez szükséges
felsőruházati cikkek és lábbeli vásárlására fordíthatja.
(10) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre
igazításra.
(11) Ha az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem vagy csak részben
számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek gondoskodnia kell
az elszámolás után fennálló összegből az adó és a járulék – következő havi illetményéből történő – levonásáról.
8. § (1) A  2018. évi hivatásos és szerződéses alapfelszerelési ruházati utalványfüzetben bejegyzett és érvényesített
keretösszegből, utalványszelvény kitöltésével, a  próbaidő leteltét követően a  katonanő részére 17  000 Ft-ot kell
kifizetni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kifizetés csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2018. évi
alapfelszerelési ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(3) Az (1) bekezdés szerint kifizetett pénzösszeg fehérnemű, valamint testszínű harisnya és harisnyanadrág vásárlására
fordítható.
(4) Az (1) bekezdés szerinti kifizetett pénzösszeggel az igényjogosultnak számlával nem kell elszámolni.
9. § (1) A  legénységi állomány részére a  2018. évben egyszeri alkalommal, külön jegyzék alapján 24  000 Ft előleget kell
kifizetni a következők figyelembevételével:
a) ha a  legénységi állományú katona szolgálati viszonya év közben keletkezik, a próbaidő letelte után a  teljes
összegre jogosult,
b) ha a legénységi állományú katona próbaideje a 2018. év végéig nem telik le, kifizetésre nem jogosult,
c) teljes összegben jogosult a  legénységi állományú katona a kifizetésre akkor is, ha próbaidejét letöltötte, de
szolgálati viszonya az utasítás hatálybalépésének időpontja előtt megszűnt, vagy annak megszűnési időpontja
ismert, és
d) ha a  teljes összeg kifizetése jogszerűen történt, a  legénységi állományú katona szolgálati viszonyának év
közbeni megszűnése, megszüntetése miatt a kifizetett összeg nem követelhető vissza.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kifizetést a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti egysége és a honvédelmi szervezet
ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni. A  kifizetés
határideje 2018. április 5-e azon legénységi állományú katona esetén, akinek próbaideje az utasítás hatálybalépésének
napjáig letelt, egyéb esetben a kifizetést a próbaidő leteltét követő 30. napig kell teljesíteni.
(3) Az  (1)  bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az  igényjogosultnak a  kifizetés napjától
számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes
honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(4) Az  (1)  bekezdés szerint kifizetett előleget az  igényjogosult fehérnemű, egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs és
a HM rendelet 17. §-ban előírt fizikai kondicionális képességi követelmények teljesítéséhez szükséges sportruházat
vásárlására és pótlására fordíthatja.
(5) Az  (1)  bekezdés szerint kifizetett előleget az  igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre
igazításra.
(6) Ha az  igényjogosult a  (3)  bekezdésben meghatározott határidőig az  (1)  bekezdés szerint kifizetett előleggel nem
vagy  csak részben számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek
gondoskodnia kell az  elszámolás után fennálló összegből az  adó és a  járulék – következő havi illetményéből
történő – levonásáról.
10. § (1) A  honvéd tisztjelölt és a  honvéd altiszt-jelölt állomány részére a  2018. évben egyszeri alkalommal, az  évfolyam
megkezdésekor – első évfolyam esetében a próbaidőt követően –, külön jegyzék alapján 10 000 Ft-ot kell kifizetni.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti teljes összeg kifizetése jogszerűen történt, a  honvéd tisztjelölti, honvéd altiszt-jelölti
szolgálati viszony év közbeni megszűnése, megszüntetése miatt a kifizetett összeg nem követelhető vissza.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kifizetést a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti egysége és a honvédelmi szervezet
ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni.
(4) Az (1) bekezdés szerint kifizetett pénzösszeg fehérnemű, egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs és a HM rendelet
17. §-ában előírt fizikai kondicionális képességi követelmények teljesítéséhez szükséges sportruházat vásárlására és
pótlására fordítható.
(5) Az (1) bekezdés szerinti kifizetett pénzösszeggel az igényjogosultnak számlával nem kell elszámolni.
11. § (1) A  KNBSZ szakmai, támogatási, együttműködési, biztonságvédelmi és kapcsolattartási feladataiban részt vevő
hivatásos állomány differenciált ruházati kiegészítő illetménye a  ruházati utánpótlási illetmény 60%-áig terjedhet.
A differenciált ruházati kiegészítő illetmény megállapítását, valamint a ruházati utánpótlási és differenciált ruházati
kiegészítő illetmény kifizetési, elszámolási, valamint nyilvántartási rendjét, módját, továbbá a katonai egyenruházaton
felül elszámolható cikkek listáját a KNBSZ főigazgatója szabályozza.
(2) Az Öltözködési Szabályzat rendelkezéseitől eltérő öltözet viselésére kötelezett tényleges állományú katona részére
az eltérő öltözet beszerzésére – a KNBSZ állományának kivételével – az utánpótlási illetményből előlegként készpénz
fizethető ki. A  ruházati utánpótlási illetmény terhére készpénzben kifizethető előleg jóváhagyása – a  honvédelmi
szervezet vezetőjének javaslata alapján – a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban:
HM VGHÁT) hatáskörébe tartozik. A javaslatokat a honvédelmi szervezetek vezetői – a HM Védelemgazdasági Hivatal
útján – terjesztik fel a HM VGHÁT részére jóváhagyásra.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott utánpótlási illetményből történő kifizetés esetén a folyósított előleg felhasználását
igazoló számlával az igényjogosultnak a kifizetés napjától számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre
szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes honvédelmi szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra
külföldi beosztásba vezényelt – ide nem értve a  rendelkezési állományba helyezés nélkül, 1 évet meghaladó
időtartamban külföldi szolgálatot teljesítő – tábornoki, tiszti, altiszti és legénységi állomány esetében a  ruházati
ellátásért felelős honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni. A  kifizetés mértékét és a  katonai
egyenruházaton felül számla ellenében elszámolható cikkek listáját a honvédelmi szervezet vezetője határozza meg.
(4) A  (2)  bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon személyek részére lehetséges, akik az  Öltözködési Szabályzat
15. pont d) alpontjának előírásai szerint rendelkeznek az Öltözködési Szabályzat 45–48. pontjában meghatározott
öltözeti változatokkal. Az öltözetek meglétének ellenőrzésére a honvédelmi szervezetek vezetői intézkednek.
(5) A (2) bekezdés szerinti előleg kifizetése a tábornoki, tiszti, altiszti állomány esetében csak azon igényjogosult részére
teljesíthető, aki átvett, érvényes 2018. évi utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Ha az  igényjogosult a  (3) bekezdésben meghatározott határidőig az  (1) és (2) bekezdés szerint kifizetett előleggel
nem vagy csak részben számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységének
gondoskodnia kell az  elszámolás után fennálló összegből az  adó és a  járulék – következő havi illetményéből
történő – levonásáról.
12. § (1) Az  egyes költségtérítésekről szóló 19/2013. (IX. 6.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) 33/A.  § bekezdése alapján
a honvédelmi szervezeteknél foglalkoztatott közalkalmazottak 2018. évi ruházati költségtérítésének keretösszegét
94 000 Ft-ban állapítom meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti keretösszegre vonatkozó előleg kifizetését a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti
egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján 2018. április 5-ig kell teljesíteni.
(3) Az  (1)  bekezdés szerint folyósított összeg felhasználását igazoló számlával az  igényjogosultnak az  R. 33/E.  §
(1) bekezdése szerint kell elszámolnia.
(4) Ha az  igényjogosult a  (3) bekezdésben meghatározott határidőig az  (1) bekezdés szerint kifizetett összeggel nem
vagy csak részben számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek
gondoskodnia kell az  elszámolás után fennálló összegből az  adó és a  járulék – következő havi illetményből
történő – levonásáról.
13. § (1) A honvédelmi szervezeteknél foglalkoztatott állami vezetőnek nem minősülő kormányzati szolgálati jogviszonyban
álló (a továbbiakban: kormánytisztviselő) a  2018. évre vonatkozóan 94  000 Ft összegű ruházati költségtérítésre
jogosult, amelyet a  kulturált munkahelyi megjelenést elősegítő felsőruházati cikkek és lábbeli megvásárlására
használhat fel.
(2) A kormánytisztviselő – ha ezen utasítás eltérően nem rendelkezik – teljes összegű ruházati költségtérítésre jogosult.
 (3) A  (8)  bekezdésben foglalt módszer szerint megállapított időarányos ruházati költségtérítésre jogosult
az a kormánytisztviselő,
a) akinek a jogviszonya a tárgyév közben kezdődik,
b) akinek a határozott idejű jogviszonya a határozott idő lejártával a tárgyév közben szűnik meg,
c) akinek a jogviszonya a tárgyév közben
ca) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 59. § (1) bekezdése,
cb) a Kttv. 60. § (1) bekezdés c) vagy i) pontja alapján vagy a Kttv. 60. § (2) bekezdés a)–c) vagy e) pontja
alapján, cc) a Kttv. 63. § (2) bekezdés a), b), e) vagy g)–h) pontja alapján vagy
cd) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény
4. § (1) bekezdés b) pontja alapján
szűnik meg, vagy
d) aki a  tárgyéven belül harminc napnál hosszabb időt tölt fizetés nélküli szabadságon, kivéve ha azt
az (5) bekezdésben felsorolt okok miatt vette igénybe.
 (4) Ha a Kttv. 60. § (2) bekezdés b) pontja szerinti áthelyezést követően a kormánytisztviselő továbbra is ezen utasítás
hatálya alá tartozik, esetében az időarányosítás nem alkalmazható.
 (5) A ruházati költségtérítés kifizetésének időpontjában gyermekgondozás, valamint tartósan beteg gyermek gondozása,
felügyelete, valamint közeli hozzátartozó otthoni ápolása miatt fizetés nélküli szabadságon tartózkodó, a tárgyévben
ruházati költségtérítésben nem részesült, teljes munkaidőben foglalkoztatott kormánytisztviselő ruházati
költségtérítése
a) teljes összegű, ha a munkába lépése a tárgyév első félévére esik, vagy
b) a teljes összeg felének megfelelő összegű, ha munkába lépése a tárgyév második félévére esik.
(6) A  prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény szerint
foglalkoztatottak részére járó ruházati költségtérítés megállapítására az  (1)–(4)  bekezdést azzal az  eltéréssel kell
alkalmazni, hogy az ott meghatározott mértékű ruházati költségtérítésnek a teljes munkaidő és a kinevezés szerinti
részmunkaidő arányának megfelelő része, de legalább 30%-a jár.
(7) Nem jogosult ruházati költségtérítésre az a kormánytisztviselő, aki egész évben fizetés nélküli szabadságát tölti.
 (8) A kormánytisztviselő időarányosan járó ruházati költségtérítés összegének megállapításánál a tárgyév minden egyes
olyan hónapja a  ruházati költségtérítés teljes összegének egytizenketted részére jogosít, amelynek legalább
egy napján
a) a kormánytisztviselő jogviszonya fennáll, és
b) a kormánytisztviselő nincs a 13. § (3) bekezdés d) pontja szerinti fizetés nélküli szabadságon.
(9) A  kormánytisztviselő részére – ha ez  a  ruházati költségtérítés összegének megállapításakor megállapítható –
az időarányosan járó ruházati költségtérítés összegének megfelelő ruházati költségtérítést kell kifizetni.
(10) Ha a kormánytisztviselő jogviszonya a 13. § (3) bekezdés c) pontja szerinti esetekben tárgyév közben szűnik meg, vagy
ha a 13. § (3) bekezdés d) pontja szerinti körülmény bekövetkezése miatt időarányosítás válik szükségessé, a kifizetett
ruházati költségtérítés és az időarányosan járó ruházati költségtérítés különbözetét a kormánytisztviselőtől vissza kell
követelni.
(11) A kormánytisztviselői ruházati költségtérítés kifizetését a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti egysége által
szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján 2018. április 5-ig kell teljesíteni.
(12) Az  elszámolási kötelezettséget a  tárgyévre szóló, Magyarországon a  munkáltató – áthelyezés esetén ideértve
a korábbi munkáltatót is – nevére és címére kiállított számlával legkésőbb 2018. október 31-ig, a 2018. október 31.
után jogviszonyt létesítők esetében 2018. december 31-ig annál a munkáltatónál kell teljesíteni, amelynél fennálló
jogviszonyára tekintettel a kormánytisztviselő a ruházati költségtérítésben részesül.
(13) Ha a  kormánytisztviselő a  (12)  bekezdésben meghatározott határidőig az  (1)  bekezdés szerint kifizetett összeggel
nem vagy csak részben számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek
gondoskodnia kell az  elszámolás után fennálló összegből az  adó és a  járulék – következő havi illetményből
történő – levonásáról.
(14) A ruházati költségtérítés kifizetésének időpontjában külföldi szolgálatot teljesítő vagy külföldi képzésen részt vevő
kormánytisztviselőnek az elszámolási kötelezettségét 2018. december 31-ig kell teljesítenie.
14. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.
15. § Ez az utasítás 2021. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
391/2016. (X. 6.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/13967-2/2016. számú előterjesztésére – Várákin Vladimir (névmódosítás előtti
neve: Varakin Volodimir Anatolijevics; más átírással: Varakin Volodymyr; születési hely, idő: Szlavuta [Szovjetunió],
1975. augusztus 24.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. szeptember 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
13/2009. (VI. 5.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium Védelmi Hivatal alapító okirata hatályos szövegének kiadásáról (hatályos szöveg).
1A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. §-a (3) bekezdésében, az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §-a (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
– figyelemmel az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 10. §-ában, a
honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm.
rendeletben, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 40–41. §-ában foglaltakra – a következő alapító okiratot
adom ki: 1.2 3 A honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében, 1995. július 1-jei hatállyal költségvetési szervet alapítok.
2.4 5 6 A költségvetési szerv megnevezése: Honvédelmi Minisztérium Védelmi Hivatal.
Rövidített megnevezése: HM VH Angol nyelvű megnevezése: Defence Office of Ministry of Defence
3.7 8 9 A költségvetési szerv székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
Postacíme: 1885 Budapest, Pf. 25. 4.10 11 12 A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
HM Védelmi Koordinációs Iroda, 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
5.13 14 15 16 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói
szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait a Magyar Honvédség (a
továbbiakban: MH) önállóan működő és gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított
végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; logisztikai gazdálkodási feladatait az MH kijelölt önállóan működő és
gazdálkodó költségvetési szerve; ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához,
üzemeltetéséhez és a személyi állomány ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH
önállóan működő és gazdálkodó, az ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására
kijelölt költségvetési szerve végzi. 6.17 18 A költségvetési szerv tevékenysége a 842220 Védelmi képességek fenntartása szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751450 HM (MH) hivatalok és háttérintézmények tevékenysége. 1 Módosította: 81/2006. (HK 17/I.) HM határozat 1. pont.
2 Módosította: 81/2006. (HK 17/I.) HM határozat 2. pont.
3 Módosította a 12/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
4 Módosította: 86/2005. (HK 11.) HM határozat 1. pont.
5 Módosította: 81/2006. (HK 17/I.) HM határozat 3. pont.
6 Módosította : a 12/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
7 Módosította: 86/2005. (HK 11.) HM határozat 2. pont.
8 Módosította: 81/2006. (HK 17/I.) HM határozat 4. pont.
9 Módosította: a 12/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
10 Módosította: 20/2001. (HK 4.) HM határozat 1. pont, a második bekezdést hatályon kívül helyezte: 86/2005. (HK 11.) HM határozat 9. pont.
11 Módosította: 81/2006. (HK 17/I.) HM határozat 5. pont.
12 Módosította: a 12/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
13 Módosította: 68/2001. (HK 1/2002.) HM határozat 2. pont.
14 Módosította: 81/2006. (HK 17/I.) HM határozat 6. pont.
15 Módosította a 12/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
16 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 3. pont.
17 Módosította: 81/2006. (HK 17/I.) HM határozat 7. pont.
18 Módosította: a 12/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
7.19 20 21 22 23 A költségvetési szerv jogi személy, önálló munkaköri jegyzékkel rendelkező HM-szervezet.
8.24 25 26 27 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9.28 29 30 31 A költségvetési szerv feladatait a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében, a HM-államtitkár
irányítása alatt végzi. 10.32 33 34 35 36 A költségvetési szerv illetékessége: országos.
11.37 38 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
a) a Hvt. egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 40. §-a
alapján a Hvt. 50. §-a (1) bekezdésének c), g)–i) pontjában, valamint az 52. § (1) bekezdésének b), c) és e) pontjában
meghatározott feladatok végrehajtása; b) a Vhr. 52. (1) bekezdése alapján a honvédelmi miniszternek a centrális alárendeltségű közigazgatási és a helyi
védelmi igazgatási szervek honvédelmi igazgatási feladatai meghatározására, valamint a felügyeletükre vonatkozó
döntések szakmai előkészítésének és végrehajtásának koordinálása; c) a befogadó nemzeti támogatás egyes kérdéseiről szóló 176/2003. (X. 28.) Korm. rendelet 6. § (5) bekezdése alapján a
befogadó nemzeti támogatás Tárcaközi Tervező Bizottsága titkársági teendőinek ellátása;
d) a nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003.
(VIII. 22.) Korm. rendelet 1. melléklet, a „III. A védelemgazdasági alapterv fejezetei” cím 3. pontjának második
gondolatjeles bekezdése alapján meghatározott tervezési feladatok végrehajtása. 12.39 40 41 42 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842202 Védelmi képességek fenntartása; 842206 Honvédelmi felkészítés (Komplex védelem);
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek; 842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem).
19 Módosította: 86/2005. (HK 11.) HM határozat 4. pont.
20 Módosította: 68/2001. (HK 1/2002.) HM határozat 3. pont.
21 Módosította: 68/2001. (HK 1/2002.) HM határozat 7. pont.
22 Módosította: 81/2006. (HK 17/I.) HM határozat 8. pont.
23 Módosította: a 12/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
24 Módosította: 86/2005. (HK 11.) HM határozat 5. pont.
25 Módosította: 68/2001. (HK 1/2002.) HM határozat 4. pont.
26 Módosította: 17/2008. (HK 5.) HM határozat 1. pont.
27 Módosította: 12/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
28 Módosította: 86/2005. (HK 11.) HM határozat 6. pont.
29 Módosította: 81/2006. (HK 17/I.) HM határozat 9. pont.
30 Módosította: 17/2008. (HK 5.) HM határozat 2. pont.
31 Módosította: a 12/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
32 Módosította: 86/2005. (HK 11.) HM határozat 7. pont.
33 A negyedik bekezdést beiktatta: 68/2001. (HK 1/2002.) HM határozat 5. pont.
34 Módosította: 81/2006. (HK 17/I.) HM határozat 10. pont.
35 Módosította: 17/2008. (HK 5.) HM határozat 3. pont.
36 Módosította: a 12/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
37 Módosította: 20/2001. (HK 4.) HM határozat 7. pont.
38 Módosította: a 12/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
39 Módosította: 20/2001. (HK 4.) HM határozat 7. pont.
40 Módosította: 68/2001. (HK 1/2002.) HM határozat 7. pont.
41 Módosította: 81/2006. (HK 17/I.) HM határozat 11. pont.
42 Módosította: 12/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
13.43 A költségvetési szerv vezetője, kinevezési rendje: a) a vezető megnevezése: főigazgató;
b) a főigazgatót a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
14.44 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény hatálya alá tartozó köztisztviselők állnak jogviszonyban.
15.45 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
16.46 A HM VH Szervezeti és Működési Szabályzatát a HM VH főigazgatója az alapító okirat hatálybalépését követő
60 napon belül módosítja és az államtitkár útján jóváhagyás céljából a honvédelmi miniszterhez felterjeszti.
17.47 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
8/2013. (III. 29.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Ügyfélszolgálati Információs Irodája működésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium Ügyfélszolgálati Információs Irodája működésének rendjét az alábbiak szerint határozom meg.
1. Az Ügyfélszolgálati Információs Iroda feladatköre 1. § (1) Az Ügyfélszolgálati Információs Irodát (a továbbiakban: Iroda) a Személyügyi és Igazgatási Főosztály Igazgatási
és Biztonsági Osztálya működteti. (2) Az Iroda ellátja mindazon feladatokat, amelyeket jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz, valamint a
Személyügyi és Igazgatási Főosztály vezetője a hatáskörébe utal.
2. Az Iroda által nyújtott szolgáltatások 2. § (1) Az Iroda az állampolgárok részére személyes, telefonos és írásbeli (elektronikus és postai úton történő) tájékoztatást
nyújt. (2) Az általános tanácsadáson és információszolgáltatáson túl az Igazgatási és Biztonsági Osztály gondoskodik arról, hogy
az Irodában elérhető legyen minden olyan formanyomtatvány, írásbeli tájékoztató, amely az ügyfelek hatékony
kiszolgálását segíti. 3. A munkavégzés szabályai 3. § (1) Az Iroda az alábbi feladatokat köteles ellátni:
a) általános információ nyújtása telefonon, személyesen és írásban (elektronikus és postai úton) a Nemzeti Fejlesztési
Minisztériumról (a továbbiakban: Minisztérium) és háttérintézményeiről, a közreműködő szervezetekről, valamint
a Minisztérium által meghirdetett pályázatokról; b) általános felvilágosítás a konkrét tájékoztatási feladatot végző háttérintézményekről, közreműködő szervezetekről,
illetve pályázatokról; c) panaszok és közérdekű bejelentések átvétele, a nemzeti fejlesztési miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó
ügyek szakfőosztályokhoz történő közvetítése ügyintézés céljából, továbbá ügyiratok, megkeresések áttétele
hatáskör hiányában a hatáskörrel rendelkező szervezethez; d) a közérdekű adatok megismerésével kapcsolatos – a vonatkozó minisztériumi szabályozásokból adódó – teendők
ellátása; e) folyamatos kapcsolattartás a szakfőosztályokkal, valamint a háttérintézmények ügyfélszolgálataival;
f) szakfőosztályok bevonásával aktuális tájékoztatók, brosúrák elérhetővé tétele az Iroda helyiségében a beérkező
kérdésekre, megkeresésekre figyelemmel; g) a beérkezett megkeresésekről vezetett nyilvántartás alapján kimutatások készítése;
h) az Iroda részére ugyanazon témakörben érkező gyakori megkeresések és a kérdésekre adott válaszok
alapulvételével elemzés, háttéranyag készítése; i) a feladatok elvégzéséhez kapcsolódó érkeztetés, iktatási és archiválási feladatok ellátása;
j) elektronikus ügyfélszolgálat működtetése az ugyfelszolgalat@nfm.gov.hu e-mail címen.
(2) Az ügyfélszolgálati munkatársak az egyes megkereséseket – a munkaköri leírásban foglaltak alapján – az adott ügy
előzményeinek és összefüggéseinek, továbbá a folyamatosan bővülő ügyfélszolgálati információs bázis ismeretében,
az ügyben keletkezett valamennyi irat együttes kezelésével intézik a megkeresés típusának megfelelő intézkedés
útján. (3) Az írásbeli megkeresést (panasz, közérdekű bejelentés, állásfoglalás-kérelmet stb.) – amennyiben a szakterület által az
adott üggyel kapcsolatosan előzetesen rendelkezésére bocsátott anyagok nem nyújtanak elegendő információforrást –
az Iroda köteles három munkanapon belül intézkedés és megválaszolás céljából a Minisztérium hatályos szervezeti és
működési szabályzata szerint hatáskörrel rendelkező szervezeti egységhez továbbítani. E szervezeti egység a rá
irányadó törvényi határidőn belül a megkeresést benyújtó ügyfél részére közvetlenül megküldi a szakmai tartalmú
válaszlevelét, amelyről az Irodát is tájékoztatja. (4) Amennyiben jogszabály vagy közjogi szervezetszabályozó eszköz eltérően nem rendelkezik, írásbeli megkeresés
esetében a 30 napos elintézési határidő figyelembevételével kell eljárni. Ha az elintézési határidő előreláthatólag
meghaladja a 30 napot, erről az ügyfelet a megkeresés beérkezésétől számított 15 napon belül – az elintézés várható
időpontjának egyidejű közlésével – a válaszadásra kijelölt szervezeti egység vezetője tájékoztatja. A szervezeti egység
vezetője az ügyfél tájékoztatása mellett az Iroda részére is értesítést küld.
(5) Elektronikus úton érkezett megkeresés (e-mail) esetében az írásbeli megkeresésre irányadó határidők szerint kell
eljárni. (6) Telefonos megkeresés esetében az esetenként szükséges visszahívás határideje 3 munkanap. Amennyiben a
válaszadáshoz a szakmai főosztályok megkeresése szükséges, úgy a megkeresésre egy munkanapon belül telefonon
sort kell keríteni. A szakmai főosztállyal történő egyeztetés időtartama a visszahívási határidőbe beleszámít.
4. A szervezeti egységek közötti kapcsolatok, felelősségi rend
4. § (1) A Minisztérium szervezeti egységeihez közvetlenül beérkező állampolgári megkeresésekről az adott szervezeti
egység írásban tájékoztatást küld az Iroda számára. (2) Az Irodához beérkező ügyfélszolgálati ügyek intézése során keletkező ügyiratokat, leveleket a Személyügyi és
Igazgatási Főosztály vezetője vagy az Igazgatási és Biztonsági Osztály vezetője írhatja alá.
(3) Az ügyfélszolgálati tevékenység szakmai megalapozottsága és naprakészsége érdekében az Iroda munkatársai
számára konzultációs lehetőséget kell biztosítani minden szervezeti egység részéről a kijelölt kapcsolattartó útján.
Az ügyfélszolgálati munkatárs jogosult a kijelölt kapcsolattartótól információkat, adatokat bekérni, azok biztonságos
felhasználása mellett és a kijelölt kapcsolattartó munkájának akadályozása nélkül. Kérés esetében a kijelölt kapcsolattartó
köteles minden közérdeklődésre számot tartó információról, aktualitásról tájékoztatást adni. A tájékoztatás a
következő módon történhet: a) az ügyfélszolgálatnak küldött elektronikus levélben;
b) telefonon; c) a Minisztérium intranet felületén történő közzététellel.
(4) Az ügyfélszolgálati munkatárs a kijelölt kapcsolattartó hozzájárulása nélkül nem kapcsolhat részére ügyféltől bejövő
telefonhívást, és nem adhatja meg a kijelölt kapcsolattartó elérhetőségét az érdeklődőknek. Szükség esetén az adott
szervezeti egység megnevezése, valamint általános e-mail címe megadható.
(5) Az Iroda munkatársa nem adhat tájékoztatást olyan tényekről, amelyek kiszolgáltatása az állam, a Minisztérium és
háttérintézményei számára hátrányos vagy az ügyfél számára jogellenesen előnyös következményekkel járna.
5. Ügyfélfogadási idő 5. § (1) A személyes megkeresések fogadására az Iroda ügyfélfogadási rendje a következők szerint alakul:
a) hétfőn és szerdán 12.00–16.00 óráig; b) kedden és csütörtökön 9.00–13.00 óráig;
c) pénteken nincs ügyfélfogadás. (2) A munkanapok fennmaradó részében, valamint pénteken a hagyományos postai úton, illetve elektronikus úton
érkezett megkeresések, beadványok, állásfoglalás-kérelmek feldolgozása folyik. (3) A telefonon történő tájékoztatás időtartama egybeesik a Minisztérium általános munkaidő rendjével.
(4) Az Igazgatási és Biztonsági Osztály vezetője gondoskodik arról, hogy az ügyfélszolgálati munkatárs szabadságolása
esetén az Irodában az ügyfélfogadás megfelelő létszámmal történjék. Az ügyfélszolgálati munkatárs feladatait
távolléte esetén a munkaköri leírásában meghatározott helyettesítési rend szerint az Igazgatási és Biztonsági Osztály
más munkatársa látja el. 6. Titoktartás 6. § Ezen utasítás végrehajtása során meg kell tartani a minősített adat védelmére vonatkozó szabályokat, valamint a
tájékoztatás nem járhat mások személyhez fűződő jogainak sérelmével.
7. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium Ügyfélszolgálati Információs Irodája működési
rendjéről szóló 23/2009. (IV. 3.) KHEM utasítás. Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1283/2011. (VIII. 10.) Korm. határozata a 2010. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok felhasználásáról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 24/B. § (6) bekezdésében
biztosított jogkörében a központi költségvetési szervek és a társadalombiztosítási költségvetési szervek 2010. évi
kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának felhasználásáról szóló 1216/2011. (VI. 28.) Korm. határozatában
visszahagyott, de további intézkedésig fel nem használható 40 807,5 millió forint kötelezettségvállalással nem terhelt
maradványból 34 141,2 millió forint felhasználását engedélyezi az 1. melléklet szerint, és a felhasználásra
engedélyezett kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok között a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást
rendeli el. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. A Kormány az Áht. 24/B. § (9) bekezdésében biztosított jogkörében engedélyezi, hogy a Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium az Igazgatás címén 185 000 ezer forint kötelezettségvállalással terhelt maradványt, a PPP szerződések
szakértői vizsgálatára, 2011. december 15-ig, a Beruházás ösztönzési célelőirányzatán 11 436 291 ezer forint
kötelezettségvállalással terhelt maradványt 2011. december 30-ig felhasználhassa. 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
70/2011. (VII. 26.) VM rendelete a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. XXXIII. törvénynek a vidékfejlesztési miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szerveknél történő végrehajtásáról.
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. §-a (4) bekezdésének a) pontjában, a 4. § tekintetében
a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. §-a (4) bekezdésének b) pontjában, a 3. § (1), (2) és (4) bekezdése
tekintetében a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. §-a (4) bekezdésének d) pontjában – az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. §-ának b) és m) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –, a 3. §
(3) bekezdése tekintetében a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. §-a (4) bekezdésének f) pontjában
és az 5. § tekintetében a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. §-a (4) bekezdésének g) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §-ának a) és m) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § E rendeletet a vidékfejlesztési miniszter ágazati irányítása alá tartozó költségvetési szerveknél foglalkoztatott
közalkalmazottak jogviszonyára kell alkalmazni. 2. § Az ágazathoz tartozó szervezetekben betölthető munkaköröket és beosztásokat, az azokhoz tartozó fizetési
osztályokat, a közalkalmazotti munkakörök osztályba sorolását, azok megnevezését, továbbá a közalkalmazottak
jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 61. §-ának (1) bekezdésében foglaltakat meghaladóan szükséges képesítési
többletkövetelményeket a Melléklet tartalmazza. 3. § (1) Magasabb vezetői beosztások a következők:
a) főigazgató, b) főigazgató-helyettes, c) igazgató, d) igazgatóhelyettes,
e) műszaki vezető, f) gazdasági vezető. (2) Vezetői beosztások a következők:
a) főosztályvezető, főosztályvezető-helyettes, b) osztályvezető, szolgálatvezető, szakaszmérnökség-vezető, c) osztályvezető-helyettes, szolgálatvezető-helyettes, szakaszmérnökség-vezetőhelyettes,
d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó, azoknál kisebb, egy adott intézmény szervezeti és működési szabályzatában
meghatározott és önálló szervezeti egység vezetője és helyettese, valamint a csoportvezető.
(3) A magasabb vezető beosztású közalkalmazottat a pótlékalap háromszáz százaléka illeti meg. A főosztályvezetőt,
főosztályvezető-helyettest, osztályvezetőt, szolgálatvezetőt, szakaszmérnökség-vezetőt, valamint az intézmény szervezeti és működési szabályzata szerinti más önálló szervezeti egység vezetőt a pótlékalap kétszáz százaléka,
a szervezeti egység vezető helyettest, továbbá a csoportvezetőt a pótlékalap száz százaléka illeti meg vezetői pótlék
címén. (4) Magasabb vezető és vezető beosztást – a (2) bekezdés d) pontja szerinti vezető beosztás kivételével – csak szakirányú
felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkező közalkalmazott tölthet be. 4. § A vezetői megbízás nélküli munkakör pályázat nélkül is betölthető.
5. § A vízügy területén a vizek kártételei elleni védekezés szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott
védekezéssel összefüggő feladatot ellátó védelmi szervezeti beosztást betöltő közalkalmazottakat rendelkezésre
állási pótlék illeti meg. A pótlék mértéke a pótlékalap 50–100%-a.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról az agrárágazatban
című 7/2009. (I. 30.) FVM rendelet, valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek
a környezetvédelmi és vízügyi miniszter ágazati irányítása alá tartozó szerveknél történő végrehajtásáról szóló
11/2005. (V. 19.) KvVM rendelet. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
495/2017. (XII. 21.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Miju Anitát
a 2018. január 1. napjától 2020. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. december 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
26/2004. (IV. 6.) OGY határozata a Magyar Köztársaság és a Portugál Köztársaság között, Budapesten, 2002. november 4-én aláírt Konzuli Egyezmény megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti a Magyar Köztársaság és a Portugál Köztársaság között, Budapesten, 2002. november 4-én aláírt
Konzuli Egyezményt;
2. felhatalmazza a külügyminisztert, hogy a megerősítésről az Egyezmény 24. Cikke 1. bekezdésének megfelelően értesítse a portugál felet.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1506/2011. (XII. 29.) Korm. határozata a MALÉV Magyar Légiközlekedési Zrt. helyzetének rendezéséről.
1. A Kormány a MALÉV Magyar Légiközlekedési Zrt. működőképességének biztosítása érdekében elrendeli a légitársaság
részére 5000 millió forint összegű MNV Zrt. által nyújtandó tulajdonosi kölcsön folyósítását és az ennek érdekében
szükséges intézkedések haladéktalan megtételét. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. A Kormány úgy dönt, hogy az állami vagyon gyarapításáról szóló 1260/2011. (VII. 27.) számú Korm. határozat 1. pontja
helyébe a következő rendelkezés, melléklete helyébe e határozat melléklete lép:
„1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében, az
állami vagyon gyarapításához és a MALÉV Magyar Légiközlekedési Zrt. működőképességének biztosításához
szükséges forrás megteremtése érdekében a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX.
törvény 1. melléklet, XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére a melléklet
szerinti átcsoportosításokat rendeli el a) a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások
jogcímcsoport, 1. Az MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím, valamint
b) a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 4. A vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 1. Tanácsadók, értékbecslők és jogi képviselők díja
jogcímcsoport, 2. Az MNV Zrt. tevékenységével kapcsolatos egyéb kiadások jogcím, valamint
c) a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet 2. Állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 6. Tulajdonosi kölcsön nyújtás kiadási jogcím javára.”
3. Ez a határozat a közzétételt követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1173/2013. (IV. 5.) Korm. határozata a Nemzeti Jogszabálytár működtetéséhez szükséges előirányzat átcsoportosításáról.
A Kormány
a Nemzeti Jogszabálytár 2013. évi működtetése költségeinek biztosítása céljából az államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdése alapján a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről
szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
1. XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Vidékfejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére 54,2 millió forint,
2. XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 1. Honvédelmi Minisztérium igazgatása
alcím terhére 54,2 millió forint,
3. XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium igazgatása cím terhére 54,2 millió forint,
4. XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 1. Nemzetgazdasági Minisztérium igazgatása cím terhére
54,2 millió forint,
5. XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére
54,2 millió forint,
6. XVIII. Külügyminisztérium fejezet, 1. Külügyminisztérium központi igazgatása cím terhére 54,2 millió forint,
7. XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 1. Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatása cím terhére
54,2 millió forint,
azaz összesen 379,4 millió forint tartós átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium, 1. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
érintett miniszterek Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
115/2019. (V. 16.) Korm. rendelete az egyéb kötöttpályás közlekedési tevékenység bejelentésével összefüggő bírságról.
A Kormány a  vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedésről szóló 2015. évi CII. törvény 24.  § (1)  bekezdés
d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § A vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedésről szóló 2015. évi CII. törvény 20/A.  § (4)  bekezdése
szerinti bírság (a továbbiakban: bírság) kiszabásakor a  vasúti igazgatási szerv – a  közigazgatási szabályszegések
szankcióinak átmeneti szabályairól, valamint a  közigazgatási eljárásjog reformjával összefüggésben egyes
törvények módosításáról és egyes jogszabályok hatályon kívül helyezéséről szóló 2017. évi CLXXIX. törvény
3.  § (1)  bekezdésében meghatározott mérlegelési szempontokon túl – az  alábbiakat mérlegelve dönt a  bírság
összegéről:
a) – ha az erre vonatkozó adatok rendelkezésre állnak – a jogsértő vagyoni helyzete és jövedelmi viszonyai,
b) a jogsértő magatartás kiterjedtsége,
c) a bírságnak a jogsértést elkövető további jogsértéstől való visszatartására való alkalmassága.
2. § A bírságot az  azt megállapító végleges határozatban előírt határidőn belül a  vasúti igazgatási szerv Magyar
Államkincstárnál vezetett 10032000-01040463-00000000 számú fizetési számlájára történő átutalással, bírság
jogcím megjelölésével és a határozat számának feltüntetésével kell megfizetni.
3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
 (2) A 4. § 2020. január 1-jén lép hatályba.
4. § Az 1.  §-ban az  „a közigazgatási szabályszegések szankcióinak átmeneti szabályairól, valamint a  közigazgatási
eljárásjog reformjával összefüggésben egyes törvények módosításáról és egyes jogszabályok hatályon kívül
helyezéséről szóló 2017. évi CLXXIX. törvény 3.  § (1)  bekezdésében” szövegrész helyébe az  „a közigazgatási
szabályszegések szankcióiról szóló törvényben” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1212/2018. (IV. 6.) Korm. határozata óvodafejlesztési program támogatásáról.
A Kormány
 1. elismerve a  Magyar Katolikus Egyház (a  továbbiakban: Egyház) közfeladat-ellátásban, kiemelten az  óvodai
nevelésben betöltött jelentős szerepét, az  Egyház országos óvodafejlesztési programjára a  2018–2021.  években
összesen 67 348 371 000 forint támogatást biztosít;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  program
megvalósítása érdekében gondoskodjon a  2018.  évben szükséges 16 837 092 750 forint költségvetési
forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetésről szóló 2017.  évi C.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és
beruházások támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2018. július 31.
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  program
megvalósítása érdekében gondoskodjon a  2019.  évben szükséges 16 837 092 750 forint költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetésről szóló törvény XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  program
megvalósítása érdekében gondoskodjon a  2020.  évben szükséges 16 837 092 750 forint költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2020.  évi központi költségvetésről szóló törvény XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  program
megvalósítása érdekében gondoskodjon a  2021.  évben szükséges 16 837 092 750 forint költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2021.  évi központi költségvetésről szóló törvény XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.
 miniszterelnök


text:
1028/2012. (II. 15.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács közti Együttműködési Megállapodásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács közti Együttműködési
Megállapodás (a továbbiakban: Együttműködési Megállapodás) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza dr. Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettest arra, hogy az Együttműködési Megállapodást Magyarország
Kormánya képviseletében aláírja; Felelős: dr. Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2012. február 29. 3. felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy kezdeményezze az Együttműködési Megállapodás szövegének az aláírást
követően a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben hirdetményként történő közzétételét;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: az aláírást követően haladéktalanul
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács Központjának
elhelyezéséhez szükséges ingatlan térítésmentes használatba adása érdekében – az állami vagyonra vonatkozó
jogszabályi rendelkezések szerint – a szükséges intézkedéseket tegye meg;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. július 31.
5. támogatja a Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács nemzetközi jogi jogalanyisággal rendelkező kormányközi
szervezetté alakulására irányuló törekvését, és felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy a külügyminiszter
bevonásával vizsgálja meg ennek feltételeit, és azok fennállása esetén készítse elő a szükséges nemzetközi szerződést.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter a külügyminiszter bevonásával Határidő: a vonatkozó feltételek fennállása esetén haladéktalanul
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
208/2010. (VII. 30.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezésének hozzájárulásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok Codreanu
Alexandru rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Moldovai Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez budapesti székhellyel.
Budapest, 2010. július 12. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
20/2009. (HK 9.) HM FLÜ intézkedése a Honvédelmi Minisztérium Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség csapatérméjének rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint
a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) csapatérméjének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált, felterjesztett csapatérmét rendszeresítem, az adományozás
jogkörét magamnak tartom fenn.
2. A HM FLÜ vezérigazgatója által rendszeresített csapatérme szöveges leírását, továbbá eredeti, valamint kétszeres méretű grafikáját ezen intézkedés mellékletei tartalmazzák.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése alapján, a HM FLÜ vezérigazgatója gondoskodik a csapatérme rendszeresítésé
ből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és adományozásáról.
4. Jelen intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Horváth József vezérőrnagy s. k.,
vezérigazgató


text:
13/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr.  Huszár János rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország tiranai nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
599/2010. (IX. 6.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. Cz. Gy. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. augusztus 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e, hogy 2011. 01. 01-től, a parlament döntését követően, a bankok a jövőre vonatkozóan, ne módosíthassák
egyoldalúan a már megkötött kölcsönszerződéseket?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadvány nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, mely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni.
A kérdés egyértelműségének vizsgálatakor az Országos Választási Bizottságnak határozata meghozatala során figyelemmel kell lennie arra is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – a hatályban lévő jogszabályok
szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói
egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381,
386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.] A kérdés egyértelműsége annak tükrében dönthető el,
hogy az a hatályos jogi szabályozáshoz képest milyen jogalkotásra irányul.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem
egyértelmű. A testület álláspontja szerint nem állapítható meg, hogy a beadványozó mit ért a „parlament döntését
követően” kifejezés alatt. Tekintettel arra, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
28/C. § (2) bekezdése értelmében országos népszavazást kell tartani legalább 200 000 választópolgár kezdeményezésére, valamint az Nsztv. 8. § (3) bekezdése értelmében a kötelező népszavazás csak ügydöntő lehet. Az Nsztv. 8. §
(1) bekezdése szerint az eredményes ügydöntő népszavazással hozott döntés az Országgyűlésre a népszavazás
megtartásától – ha a népszavazás törvényalkotási kötelezettséget keletkeztet, a törvény megalkotásától – számított
három évig kötelező. Az Országgyűlés köteles a népszavazás döntésének haladéktalanul eleget tenni.
Ezen szabályokra tekintettel a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a választópolgár számára megtévesztő, mert azt
a látszatot kelti, mintha egy eredményes népszavazást követően a népszavazással hozott döntés még a parlament egy
további döntésétől függne.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a választópolgárok
számára nem egyértelmű, az megtévesztő, mivel a népszavazási eljárás hosszú időt felölelő folyamatára tekintettel,
eredményes népszavazás esetén sem kerülhetne sor a kérdésben megjelölt határidő szerinti jogalkotásra.
Nem egyértelmű a kérdés továbbá azért sem, mert a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazásából nem
állapítható meg egyértelműen, hogy beadványozó mit ért a „már megkötött kölcsönszerződések” kifejezés alatt,
ki által kötött és pontosan milyen szerződésekkel kapcsolatban kíván jogalkotást kezdeményezni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az 1949. évi XX. törvény 28/C. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 8. § (1), (3) bekezdésein, 10. § c) pontján
és 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1040/2003. (V. 7.) Korm. határozata államtitkári juttatások visszavonásáról.
A Kormány a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 52. §-ának
(2) bekezdése alapján
dr. Kodela László, a Miniszterelnöki Hivatal helyettes
államtitkára részére biztosított teljeskörű államtitkári
juttatásokat
közszolgálati jogviszonya megszűnésére tekintettel — 2003. április 21-i hatállyal —
viszavonja. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2010. (I. 8.) IRM utasítása az Igazságügyi Közlöny szerkesztésével összefüggő feladatokról.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 59. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki: Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium hivatalos lapja
1. Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium (a továbbiakban: IRM) – havi gyakorisággal megjelenő – hivatalos lapja az
Igazságügyi Közlöny. 2. Az Igazságügyi Közlönyt az IRM hivatalos honlapján történő, olyan elektronikus dokumentumként való közzététellel
kell kiadni, amelyet az Igazságügyi Közlöny felelős szerkesztője a minősített elektronikus aláírásával és a közzététel
időpontjában olyan szolgáltató által kiadott időbélyegzővel lát el, amely e szolgáltatást minősített szolgáltatóként
nyújtja. 3. Az Igazságügyi Közlöny tartalmazza a jogalkotásról szóló törvény, valamint az elektronikus információszabadságról
szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően az IRM és az igazságügyi és rendészeti miniszter (a továbbiakban:
miniszter) által irányított központi államigazgatási szervek munkája szempontjából fontos,
a) a Magyar Közlönyben megjelent jogszabályok, alkotmánybírósági határozatok és végzések, országgyűlés
határozatok, jogegységi határozatok, a köztársasági elnök, a Kormány, a Kormány tagjai határozatai hivatalos
megjelölését és a Magyar Közlönyben történő elérhetőségét tartalmazó jogszabálymutatót,
b) a Hivatalos Értesítőben megjelent utasítások és jogi iránymutatások, valamint a közlemények szövegét, a Magyar
Közlönyben megjelent tartalom szerinti utánközléssel, valamint c) a Magyar Közlönyben megjelent, törvényekhez kapcsolódó általános indokolást, valamint részletes indokolást.
4. A 3. pontban meghatározott jogi aktusoknak az Igazságügyi Közlönyben történő közzététele az Igazságügyi Közlöny
Szerkesztőbizottsága (a továbbiakban: Szerkesztőbizottság) döntésének megfelelően – a Magyar Közlöny
megjelenését követően történhet. 5. Az Igazságügyi Közlöny közzétett számai az IRM hivatalos honlapjáról nem távolíthatóak el, azok archiválására az
elektronikus archiválásról szóló jogszabály rendelkezéseit kell alkalmazni. 6. Az Igazságügyi Közlöny felelős szerkesztője az Igazságügyi Közlöny oldalhű másolatát papíralapon megküldi az
Országos Széchényi Könyvtárnak, valamint az IRM székhelye szerint illetékes megyei könyvtárnak.
7. Ha a 3. pontban meghatározott jogi aktusoknak az Igazságügyi Közlönyben és a Magyar Közlönyben terjesztett szöveg
egymástól eltér, a Magyar Közlönyben terjesztett változat szövegét kell hitelesnek tekintetni.
8. Az Igazságügyi Közlöny oldalhű másolata digitális adathordozón terjeszthető azzal, hogy ha a 2. pont szerint közzétett
és a digitális adathordozón terjesztett változat szövege egymástól eltér, a 2. pont szerint közzétett változat szövegét
kell hitelesnek tekinteni. 9. Az Igazságügyi Közlöny címrendjét az alábbiak szerint határozom meg:
I. Jogszabálymutató A) Az Alkotmány és annak módosításai
B) Törvények C) Kormányrendeletek D) A Magyar Nemzeti Bank elnökének rendeletei
E) A Kormány tagjainak rendeletei F) A Magyar Közlöny IX. Határozatok Tára címében közzétett határozatok
G) Az Alkotmánybíróság határozatai és végzései H) Jogegységi határozatok
I) Egységes szerkezetű jogi aktusok II. Utasítások, jogi iránymutatások
III. Állásfoglalások IV. Személyügyi hírek V. Alapító okiratok
VI. Pályázati felhívások VII. Közlemények VIII. Hirdetmények IX. Indokolások
A Szerkesztőbizottság működésének rendje 10. Az Igazságügyi Közlönyt a Szerkesztőbizottság szerkeszti. A Szerkesztőbizottság tagjai az Igazságügyi Közlöny felelős
szerkesztője, az Igazságügyi Közlöny felelős szerkesztőjének a helyettese, továbbá a szerkesztőbizottsági feladatok
ellátására kijelölt köztisztviselők. 11. A Szerkesztőbizottság öttagú, a Szerkesztőbizottság tagjaira a közjogi szakállamtitkár tesz javaslatot.
12. A Szerkesztőbizottság elnöke az Igazságügyi Közlöny felelős szerkesztője.
13. Az Igazságügyi Közlöny felelős szerkesztőjét az Igazságügyi Közlöny felelős szerkesztőjének a helyettese helyettesíti,
aki e feladata ellátása során önállóan jár el.
14. A Szerkesztőbizottság feladatkörében a) ellátja az Igazságügyi Közlöny szerkesztésével kapcsolatos feladatokat,
b) ellátja a sajtóról szóló 1986. évi II. törvényben (a továbbiakban: Stv.), valamint a sajtóról szóló 1986. évi II. törvény
végrehajtásáról szóló 12/1986. (IV. 22.) MT rendeletben meghatározott feladatokat,
c) felelős az Igazsági Közlöny kötelespéldányának rendelkezésre bocsátásával, a jelentéstételi-kötelezettség
végrehajtásával kapcsolatos, a sajtótermékek kötelespéldányainak szolgáltatásáról és hasznosításáról szóló
60/1998. (III. 27.) Korm. rendeletben meghatározott feladatok végrehajtásáért,
d) gondoskodik a Hivatalos Értesítőben történő közzététel előkészítéséről.
A Hivatalos Értesítőben történő közzététel előkészítésének rendje 15. A 9. pontban meghatározott címrend II. és III. pontja szerinti utasítások, jogi iránymutatások és állásfoglalások
szövegét – e jogi aktusok kiadmányozására jogosult személy aláírását követően – egy eredeti és két másolati
példányban, nyomtatott formában kell megküldeni a Szerkesztőbizottság részére, továbbá elektronikus úton – Word
formátumban – is meg kell küldeni az IK@irm.gov.hu címre.
16. A 9. pontban meghatározott címrend IV. pontja szerinti személyügyi hírek szövegét az IRM humánigazgatási feladatok
ellátásáért felelős szervezeti egységének vezetője a tárgyhónap 7. napjáig – Word formátumban – elektronikus úton
küldi meg az IK@irm.gov.hu címre. 17. A 9. pontban meghatározott címrend V–VIII. pontja szerint közzétételre szánt közlemények szövegét – a közzététel
kezdeményezésére jogosult aláírásával – egy eredeti és két másolati példányban, nyomtatott formában kell
megküldeni a Szerkesztőbizottság részére, továbbá elektronikus úton – Word formátumban – is meg kell küldeni az
IK@irm.gov.hu címre. 18. A Szerkesztőbizottság gondoskodik a 15. pont szerinti jogi aktusoknak és a közleményeknek a jogalkotási törvény
előírásainak, a jogszabályszerkesztés és a nyelvhelyesség szabályainak megfelelő, nyomdakész megjelentetésre
történő előkészítéséről. 19. A 15. pont szerinti jogi aktusokat és a közleményeket a Szerkesztőbizottság a közjogi szakállamtitkár jóváhagyásával
juttatja el a Hivatalos Értesítő részére. Az Igazságügyi Közlöny szerkesztésére vonatkozó szabályok
20. A 9. pontban meghatározott címrend IX. pontja szerinti, az IRM által előkészített és a miniszter által irányított központi
államigazgatási szervek munkája szempontjából fontos, a Magyar Közlönyben kihirdetett törvényekhez kapcsolódó
általános indokolásnak, valamint a részletes indokolásnak az elfogadott törvény tartalmához igazított szövegét egy
eredeti példányban, nyomtatott formában kell megküldeni – a törvény kihirdetését követő 15 napon belül – a
Szerkesztőbizottság részére, továbbá elektronikus úton – Word formátumban – is meg kell küldeni az IK@irm.gov.hu
címre. 21. Az indokolás megküldéséért az IRM-nek a 20. pontban meghatározott törvény előkészítésére az IRM szervezeti és
működési szabályzata szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egység vezetője felelős.
22. A Szerkesztőbizottság gondoskodik az Igazságügyi Közlönynek a nyomdakész megjelentetésére történő
előkészítéséről. 23. A Szerkesztőbizottság minden hó 25. napjáig elkészíti – elektronikus formában – az Igazságügyi Közlöny havi
példányát. 24. Az Igazságügyi Közlönynek a 2. pont szerinti közzétételéről az Igazságügyi Közlöny felelős szerkesztője és az IRM
informatikai feladatok ellátásáért felelős szervezeti egységének a vezetője gondoskodik.
Záró rendelkezések 25. Ez az utasítás a Hivatalos Értesítőben való közzétételét követő napon lép hatályba.
26. Az IRM felelős az Igazságügyi Közlöny alapításával, kiadásával kapcsolatos feladatok ellátásáért.
27. Az Stv. értelmében az IRM gondoskodik az Igazságügyi Közlöny működésének feltételeiről, továbbá vagyoni
felelősséggel tartozik az Igazságügyi Közlöny működéséért. Budapest, 2009. december 31.
Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
41/2017. (II. 8.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Szabó
András rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország accrai nagykövetségének a vezetésére, valamint
Magyarországnak az Elefántcsontparti Köztársaságban, a Guineai Köztársaságban és a Gambiai Köztársaságban való
képviseletére kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – megbízom Magyarország Burkina Fasóban, a Togói
Köztársaságban, a Libériai Köztársaságban, valamint a Sierra Leone Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2016. november 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
128/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 81/2011. (VI. 24.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 81/2011. (VI. 24.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését.
Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a öregségi nyugdíjkorhatárt el nem érő személy számára járó nyugdíj összege ne
csökkenjen?”
Határozatában az OVB azzal érvelt, hogy a feltenni kívánt kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás
eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha magát az Alkotmányt, pontosabban annak 70/E. §
(3) bekezdését módosítaná. Az Alkotmány módosítására azonban csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben,
az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által kerülhet sor. Így „az Alkotmány módosítására irányuló
kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye”.
Az országos népszavazás kezdeményezőinek egyike – a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban:
Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján – kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz, s kérte az OVBh. megsemmisítését és
az OVB új eljárásra utasítását.
A kifogástevő azt állította, hogy a népszavazási kérdés az OVB álláspontjától eltérően nem irányul
alkotmánymódosításra. Az Alkotmány 70/E. §-ának hivatkozott (3) bekezdése alapján ugyanis az Országgyűlés számos
szabályozási megoldás közül választhat, s egyáltalán nem köteles a nyugdíjrendszer, a nyugellátás módosítására.
Amennyiben a kérdés eredményes népszavazáson támogatást kap, akkor az Országgyűlésnek pusztán tartózkodnia
kellene az Alkotmány által lehetővé tett számos szabályozási megoldás egyikétől, jelen esetben: az öregségi
nyugdíjkorhatárt el nem érő személy számára járó nyugdíj összegének csökkentésétől.
A kifogástevő megjegyezte, hogy a népszavazás eredményéből következő módosítási moratórium
alkalmazhatatlanná sem tenné az Alkotmány említett rendelkezését, mert jelen esetben a kérdés csak az ellátások egy
részhalmazára: az öregségi nyugdíjkorhatárt el nem érő személy számára járó nyugdíj összegének csökkentésétől való
tartózkodásra vonatkozik.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 69. számában 2011. június 24-én jelent meg, a kifogást 2011. július 8-án
– a törvényi határidőn belül – terjesztették elő az OVB-nél.
II. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezései:
„28/C. § (1) Országos népszavazást döntéshozatal vagy véleménynyilvánítás céljából lehet tartani, a népszavazás
elrendelésére kötelezően vagy mérlegelés alapján kerül sor.”
„70/E. § (3) Az ellátáshoz való jog a nyugellátás tekintetében az általános öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött,
a nyugellátás törvényi feltételeinek megfelelő személyre terjed ki. Törvény az e korhatárt be nem töltött személynek is
nyugellátást állapíthat meg. Az általános öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőzően folyósított nyugellátás
törvényben meghatározottak szerint csökkenthető és szociális ellátássá alakítható, munkavégzésre való képesség
esetén megszüntethető.”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) érintett
rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, (...)”
3. A Ve. érintett rendelkezése:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás megalapozott.
1. Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az OVB az Nsztv. 10. § b) pontjára hivatkozva tagadta meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését. Az OVBh. indokolása szerint
az adott kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget
tenni, ha az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdését módosítaná. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor – az OVB álláspontjával
ellentétesen – úgy ítélte meg, hogy a népszavazási kezdeményezésben szereplő kérdésnek nem tárgya az Alkotmány
70/E. § (3) bekezdésének módosítása. A kérdés eredményes népszavazáson történő támogatása esetén egyáltalán
nem lenne szükség az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (3) bekezdésének megváltoztatására. Erre figyelemmel
az Alkotmánybíróság az OVBh.-t megalapozatlannak találta, azt megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1952/2015. (XII. 16.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11 jelű („Az ország és a régióközpontok nemzetközi vasúti és vízi úti elérhetőségének javítása” című) konstrukció keretében a „MÁV Zrt. vasúti közlekedéssel összefüggő projektje” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról, valamint akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a KÖZOP-2.5.0-09-11 jelű („Az ország és a régióközpontok nemzetközi vasúti és vízi úti elérhetőségének
javítása” című) konstrukció keretében a  „MÁV Zrt. vasúti közlekedéssel összefüggő projektje” című, egymilliárd
forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot (a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet szerint,
2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projekt tekintetében a  támogató nyilatkozat
kiadásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. hozzájárul a projekt vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti programozási időszak operatív
programjai eredményes zárásával összefüggő 2015.  évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti
Stratégiai Referencia Keret 2014.  évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II.  7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
5. jóváhagyja a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
31. § (3) és (5) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport 2. prioritása
keretének 12 551 347 462 forinttal történő átmeneti növelését a projekt finanszírozása érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2015. december 31.
 6. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. mellékletben foglalt táblázat F:2 mező 1. pontja szerinti támogathatósági feltétel
teljesítését követően azonnal
 7. egyetért azzal, hogy a  projekt keretében kizárólag a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban: KÖZOP)
100%-os forrásfelhasználásához szükséges mértékű kifizetés valósulhat meg,
 8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  7.  pont szerinti kifizetés meghatározása érdekében készítsen
előterjesztést a  Kormány részére arról, hogy szükséges-e a  projekt KÖZOP terhére történő elszámolása a  KÖZOP
100%-os forrásfelhasználásához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
46/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Szalay-Bobrovniczky Vince rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország bécsi nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1187/2013. (IV. 9.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0014 azonosító számú („A siófoki szennyvízelvezetési agglomeráció szennyvízgyűjtése és -tisztítása” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.2.0/09-11-2012-0014 azonosító számú, „A siófoki szennyvízelvezetési
agglomeráció szennyvízgyűjtése és -tisztítása” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezet és
Energia Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
232/2012. (HK 10.) HVKF intézkedése a szerződéses, az önkéntes tartalékos, a címzetes önkéntes tartalékos és a szolgálaton kívüli állomány öltözetei ékítményeinek rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi XIII. törvény 46. § (6) bekezdés, a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai
követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés
rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás), valamint a Magyar Honvédség
Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005.
(III. 30.) HM rendelet rendelkezéseire figyelemmel a szerződéses, az önkéntes tartalékos, a címzetes önkéntes tartalékos és a szolgálaton kívüli állomány öltözetei megkülönböztető ékítményeinek rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített ékítményeket
a) a szerződéses tiszti, altiszti állomány köznapi, ünnepi
és társasági, a tisztesi és a közkatona állomány köznapi és
ünnepi öltözetéhez;
b) az önkéntes tartalékos állomány köznapi, ünnepi és
hadi- (gyakorló-) öltözetéhez;
c) a címzetes önkéntes tartalékos állomány társasági öltözetéhez;
d) a szolgálaton kívüli állomány köznapi, ünnepi és társasági öltözetéhez
rendszeresítem.
2. Az 1. pont szerint rendszeresített ékítmények szöveges leírását és képi ábrázolását az 1–4. mellékletek tartalmazzák.
3. A szerződéses, önkéntes tartalékos, címzetes önkéntes tartalékos és szolgálaton kívüli állomány számára rendszeresített ékítmények műszaki dokumentációinak kidolgozásáról a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal, a rendszeresítésből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, legyártásáról, az igényjogosult állomány ellátásáról az
MH Összhaderőnemi Parancsnokság gondoskodik.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
12/2004. (V. 7.) HM rendelete a NATO fegyveres erők futár- és tábori posta szolgálatáról szóló 2109 LOG (EDITION 5) egységesítési dokumentum végrehajtásának egyes kérdéseiről.
A postáról szóló 2003. évi CI. törvény 53. §-a (5) bekezdésének a) pontjában, valamint a honvédelemről szóló
1993. évi CX. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 10. § k) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a NATO fegyveres
erők futár- és tábori posta szolgálatáról szóló 2109 LOG
(EDITION 5) egységesítési dokumentum (a továbbiakban: STANAG 2109) alkalmazhatósága érdekében — az
informatikai és hírközlési miniszterrel egyetértésben —
a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a HM-nek közvetlenül alárendelt
szervezetekre, a honvédelmi miniszter közvetlen irányítása
és felügyelete alá tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire, valamint
a postáról szóló 2003. évi CI. törvény 50. §-ban kijelölt
egyetemes postai szolgáltatóra (a továbbiakban: Magyar
Posta Részvénytársaság) terjed ki.
2. § (1) A STANAG 2109-ben meghatározott elvek és kötelezettségek magyarországi vonatkozású alkalmazásáról
— tekintettel az Egyetemes Postaegyesület XXII. Pekingi
Kongresszusán elfogadott Egyetemes Postaegyezmény és
Zárójegyzőkönyve kihirdetéséről szóló 121/2001.
(VII. 10.) Korm. rendelettel hatályba léptetett Egyetemes
Postaegyezmény előírásaira — a honvédelmi miniszter az
MH futár- és tábori posta szervei útján, a Magyar Posta
Részvénytársaság bevonásával gondoskodik.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak végrehajtásának feltételeit a HM nevében a futár- és tábori posta feladatok
szakirányításáért felelős, a HM Szervezeti és Működési
Szabályzatában meghatározott HM szervezet vezetője
(a továbbiakban: vezető) és a Magyar Posta Részvénytársaság együttműködési megállapodásban határozzák meg,
amely rögzíti:
a) az együttműködésben kijelölt szervezeti egységeket,
b) az együttműködés területeit,
c) a Magyar Posta Részvénytársaság által nyújtott szol
gáltatások körét,
d) a díjszabás és a kártérítés rendjét,
e) az alkalmazandó formanyomtatványok típusát, a
Tábori Posta bélyegzőlenyomat elfogadásának feltételét,
f) a küldeménycsere végrehajtása érdekében az átadó
pont kijelölésének módját, a biztonsági követelményeket
és a folyamatos készenlét biztosítását,
g) a küldeményekkel és a szolgáltatásokkal kapcsolatos
biztonsági követelményeket,
h) a polgári postaigazgatással való kapcsolattartást és a
zavartalan együttműködést biztosító egyéb szabályokat.
(3) A (2) bekezdésben foglalt együttműködési megállapodást a rendelet hatálybalépésétől számított 90 napon
belül meg kell kötni.
3. § A vezető:
a) felelős az MH futár- és tábori posta szervek és a
Magyar Posta Részvénytársaság együttműködésének megszervezéséért és biztosításért, b) megtervezi és koordinálja a nemzeti és más NATO
fegyveres erők futár- és tábori posta küldeményeinek
továbbítását,
c) az információ- és dokumentumvédelemért felelős
HM szervezettel együttműködve meghatározza a biztonsági követelményeket az MH futár- és tábori posta szervezeteinél,
d) az e rendeletben meghatározott feladatok végrehajtása érdekében gondoskodik az MH futár- és tábori posta
szerveinek felkészítéséről.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Juhász Ferenc s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1438/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a kiemelt fővárosi sportegyesületek, valamint a Magyar Testnevelési Egyetem Sportegyesülete sportszakmai feladatainak ellátásához szükséges kiegészítő támogatás biztosításával összefüggő kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért az  emberi erőforrások minisztere által bemutatott, a  kiemelt fővárosi sportegyesületek és
a Magyar Testnevelési Egyetem Sportegyesülete sportszakmai feladatainak megvalósításával;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon az  1.  pont szerinti
feladatokhoz szükséges 7 220 000 000 forint központi költségvetési támogatás biztosításáról a  Magyarország
2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 30. Kiemelt sportegyesületek
működésének támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont szerinti sportszervezeteknek az  ott meghatározott
célra, a  2.  pont alapján biztosított forrás terhére – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, támogatási
előlegként az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a
hatálya alá tartozó – 2021. január 31-éig történő elszámolási kötelezettséggel támogatást nyújtson, a  támogatás
felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont végrehajtását követően 30 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1192/2013. (IV. 9.) Korm. határozata a KMOP-2.1.1/A-11-2013-0002 azonosító számú („A régión belüli közlekedési kapcsolatok fejlesztése a 2102. j úton tárgyú pályázathoz”) című projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KMOP-2.1.1/A-11-2013-0002 azonosító számú, „A régión belüli közlekedési
kapcsolatok fejlesztése a 2102. j úton tárgyú pályázathoz” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális
Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök