text:
53/2013. (XII. 2.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság K. L. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság a
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendre és tárgyalja meg Magyarország Alaptörvényének módosítását
annak érdekében, hogy a polgármesteri (és főpolgármesteri) tisztséget ugyanaz a személy összesen legfeljebb tíz éven át
tölthesse be.”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. november 6-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
Az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a választási
eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 118.  § (3)–(5)  bekezdései, mintáját a  régi Ve. 153.  §
(1)  bekezdés e)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján a  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek
az  országos népszavazási kezdeményezésen és az  országos népi kezdeményezésen történő végrehajtásáról szóló
11/2008 (III. 1.) ÖTM rendelet (a továbbiakban: ÖTM rendelet) melléklete határozza meg. A  Nemzeti Választási
Bizottság a  hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban megállapította, hogy az  nem
felel meg a  régi Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint az ÖTM rendelet mellékletében lévő mintának.
A  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  benyújtott íven szerepel a  beadványozó saját kezű aláírása,
valamint a  táblázat sorszámozása nem folyamatos, ezért a  népi kezdeményezés aláírásgyűjtő íve a  jogszabályi
követelményeknek nem felel meg.
Az Nsztv 17.  §-a szerint a  népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell a  megtárgyalásra
javasolt kérdést. A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a választópolgárok számára megtévesztő kérdés
az Nsztv. 17. §-ába ütközik.
A kérdésben szereplő „a polgármesteri (és főpolgármesteri) tisztséget ugyanaz a személy összesen legfeljebb tíz éven át
tölthesse be” kitétel nem egyértelmű a tekintetben, hogy e tisztséget érintő korlátozás csak a jövőre vonatkozik, vagy
azt visszamenőlegesen is alkalmazni kell olyan személyekre nézve, akik már korábban is töltöttek be polgármesteri
vagy főpolgármesteri tisztséget.
Az Alaptörvény hatályos szövege a  polgármesteri és a  főpolgármesteri tisztség korlátait illetően nem
tartalmaz rendelkezéseket. A  polgármesteri és a  főpolgármesteri tisztség betöltésére és jogállására vonatkozó
legfontosabb rendelkezéseket a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény, valamint
a  polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az  önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló
1994. évi LXIV. törvény tartalmazza. Jelen esetben a  kérdés megfogalmazása azt  a  látszatot kelti a  választópolgár
számára, hogy a  polgármesteri és a  főpolgármesteri tisztség betöltésére vonatkozó korlátozás bevezetése
az Alaptörvény hatályos, a polgármesteri és a főpolgármesteri tisztséget e tekintetben szabályozó rendelkezéseinek
megváltoztatását indítványozná. Ezen okból a feltett kérdés a választópolgárok számára megtévesztő.
Fentiekre tekintettel a  Nemzeti Választási Bizottság – az  Nsztv. 18.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdés
megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek, valamint az  aláírásgyűjtő ív nem felel
a jogszabályi követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén,
az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án, 18. § b) és c) pontján, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban:
régi Ve.) 118. § (3)–(5) bekezdésén, 131. §-án, 131/A. § b) pontján, 153. § (1) bekezdés e) pontján, az ÖTM rendelet
mellékletén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  § (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. november 26. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1517/2013. (VIII. 1.) Korm. határozata a Nagykovácsi Kastélypark Komplexum fejlesztéséhez a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében a  Nagykovácsi
Kastélypark Komplexum fejlesztéséhez 110,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 1. KIM felügyelete alá tartozó
szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. március 31.
2. felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, valamint a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Nagykovácsi
Kastélypark Komplexum fejlesztéshez 2014–2016 években szükséges, legfeljebb 2390,0 millió forint összegű
forrásoknak a központi költségvetés tervezése során a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetben történő
biztosításáról gondoskodjanak.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2014. évi, a 2015. évi és a 2016. évi központi költségvetés tervezése
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2015. (IV. 20.) BM rendelete a polgári célú pirotechnikai eszközök megfelelőségét értékelő szervezetek kijelölésének, tevékenységének, valamint ellenőrzésének különös szabályairól.
A megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 13.  § (2)  bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 22. pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az 5. alcím tekintetében a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. A kérelmező szervezetekre vonatkozó követelmények 1. § (1) A  polgári célú pirotechnikai eszközök tekintetében megfelelőségértékelési tevékenységre engedélyt
(a  továbbiakban: engedélyt) kérelmező szervezetnek (a  továbbiakban: kérelmező szervezet) rendelkeznie kell
a  polgári célú pirotechnikai tevékenységekről szóló 173/2011. (VIII. 24.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Kr.)
35. §-a szerinti megfelelőségértékelési tevékenysége során szükséges dokumentumok – így különösen a vizsgálati
jegyzőkönyv, ellenőrzési jegyzőkönyv, tanúsítvány –, valamint a  megfelelőségértékelési tevékenységével
összefüggő eljárásának a  gazdasági szereplők tájékoztatására szolgáló dokumentumai hiteles angol, német vagy
francia nyelvű fordításával.
(2) A  kérelmező szervezetnek rendelkeznie kell a  kérelmezett megfelelőségértékelési területre vonatkozó, legalább
100 millió forintnak megfelelő biztosítási összegre kötött érvényes felelősségbiztosítási szerződéssel.
(3) Az  engedélyt kiadó hatóság (a  továbbiakban: kijelölő hatóság), ha a  kérelmező szervezet nem rendelkezik
a  megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 6.  § (3)  bekezdés a)  pontja
szerinti, a megfelelőségértékelési területen egyes tevékenységek végzésére való felkészültséget igazoló akkreditált
státusz odaítéléséről szóló határozattal, a kérelmező szervezet alkalmasságának és felkészültségének megítélésére
a következő feltételeket vizsgálja:
a) a megfelelőségértékeléshez szükséges személyi feltételek megléte, így a kérelmező szervezetnek biztosítania
kell, hogy a megfelelőségértékelési tevékenységet végző személyzet rendelkezzen
aa) a  kérelmezett megfelelőségértékelési területnek megfelelő szakirányú középfokú műszaki
képesítéssel és ehhez kapcsolódó legalább hároméves szakmai gyakorlattal,
ab) a feladatellátáshoz szükséges angol, német vagy francia nyelvek valamelyikéből legalább középfokú
nyelvismerettel,
ac) a  megfelelőségértékelési modulok, egyéb műszaki előírások szerinti eljárások, valamint
a Kr. 4. alcímében meghatározott alapvető biztonsági követelmények ismeretével,
ad) az értékelt termékekre vonatkozó gyártástechnológia ismeretével,
ae) a  megfelelőségértékelés elvégzését igazoló tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések
elkészítéséhez szükséges ismeretekkel;
b) ha a  kérelmező szervezet megfelelőségértékelési vizsgálatot végez, a  szükséges és megfelelő vizsgáló
laboratóriumok, a  vonatkozó előírások, szabványok szerinti vizsgáló- és mérőeszközök, igénybevételi
berendezések rendelkezésre állását (műszaki feltételek meglétét);
c) a  megfelelőségértékeléshez szükséges adminisztratív feladatok ellátásához szükséges eszközök
rendelkezésre állását.
(4) Ha a  kérelmező szervezet a  megfelelőségértékelési tevékenységek végzéséhez leányvállalatot vagy alvállalkozót
(a  továbbiakban együtt: közreműködő) kíván igénybe venni, a  (3)  bekezdés szerinti vizsgálat kiterjed arra is,
hogy a  közreműködő megfelel-e a  kérelmező szervezetre vonatkozó követelményeknek. Az  ehhez szükséges
dokumentációt a kérelmező szervezet a kijelölő hatóság rendelkezésére bocsájtja.
(5) A kérelmező szervezetre vonatkozó követelményeknek a kérelmező szervezet a (3) bekezdés szerinti vizsgálat során
folyamatosan köteles megfelelni.
2. Az engedély időbeli hatálya 2. § Az engedély határozatlan időre szól, visszavonásig érvényes.
3. A kijelölt szervezetek éves jelentéstételére vonatkozó szabályok
3. § (1) Az  engedéllyel rendelkező szervezet (a  továbbiakban: kijelölt szervezet) az  előző évben végzett
megfelelőségértékelési tevékenységéről készített jelentését (a továbbiakban: éves jelentés) minden év január 31-éig
megküldi a kijelölő hatóságnak.
(2) Az éves jelentés a következőket tartalmazza:
a) a  polgári célú pirotechnikai termékek és megfelelőségértékelési eljárások szerint a  megrendelő gazdasági
szereplők, a szerződések, a vizsgálati- és ellenőrzési jegyzőkönyvek számát,
b) a kiadott és a visszavont tanúsítványok számát és azonosítószámát,
c) a közreműködő nevét,
d) a  gazdasági szereplőknek a  kijelölt szervezet tevékenységével összefüggő panaszai felsorolását és
a kivizsgálás eredményét,
e) a képzések felsorolását,
f ) a  megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a  kijelölt szervezetek tevékenységének részletes
szabályairól szóló 315/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott részvétel
vagy tájékoztatás bemutatását,
g) a  polgári célú pirotechnikai termék forgalmazására vonatkozó rendelkezések megsértésével
összefüggésben a  piacfelügyeleti hatóságnak és a  kijelölt megfelelőségértékelési területen működő más
megfelelőségértékelő szervezeteknek küldött tájékoztatásokat.
4. A kijelölt szervezetek ellenőrzése 4. § (1) A  kijelölő hatóság az  engedély kiadása feltételeinek való megfelelést évente ellenőrzi. Az  ellenőrzésre
az engedélyezési eljárás szabályai az irányadók.
(2) A kijelölő hatóság az ellenőrzése során vizsgálja, hogy
a) a  kijelölt szervezet a  kijelölt megfelelőségértékelési területen folytatott tevékenysége során betartja-e
a minőségirányítási kézikönyvében, valamint a működési és eljárási szabályzatában foglaltakat,
b) az  előző ellenőrzés óta a  szakmai – személyi és műszaki – és adminisztratív felkészültség terén történt
esetleges változás befolyásolja-e a megfelelőségértékelési tevékenység hatékonyságát,
c) az  előző ellenőrzés óta a  minőségirányítási kézikönyvben, valamint a  működési és eljárási szabályzatban
történt esetleges változtatások befolyásolják-e a  kijelölt szervezet megfelelőségértékelési tevékenység
folytatására való alkalmasságát,
d) a gazdasági szereplők panaszainak kivizsgálása megfelelő volt-e.
5. Az engedély kiadására irányuló eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj megfizetésére
és a felhasználására vonatkozó szabályok
5. § (1) Az engedély kiadására irányuló eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértéke, ha
a) a kérelem a megfelelőségértékelési tanúsítás végzésének engedélyezésére irányul 270 970 Ft,
b) a kérelem a megfelelőségértékelési ellenőrzés végzésének engedélyezésére irányul 270 970 Ft.
(2) A megfelelőségértékelési tanúsítás és a megfelelőségértékelési ellenőrzés végzésére is jogosító engedély kiadására
irányuló eljárás esetén 316 700 Ft igazgatási szolgáltatási díjat kell megfizetni.
(3) Az  igazgatási szolgáltatási díjat a  kérelem benyújtásával egyidejűleg kell megfizetni az  Országos
Rendőr-főkapitányság Magyar Államkincstárnál vezetett 10023002-01451715-00000000 számú számlájára.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt igazgatási szolgáltatási díj az Országos Rendőr-főkapitányság bevételét képezi.
 (5) Az igazgatási szolgáltatási díj tekintetében
a) a  díjfizetési kötelezettségre az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a  továbbiakban: Itv.) 28.  §
(2) bekezdésében foglaltakat,
b) a  díj meg nem fizetése esetén alkalmazandó hiánypótlás tekintetében az  Itv. 73/A.  § (1)  bekezdésében
foglaltakat,
c) a  díj visszatérítésére az  Itv. 79.  § (1) és (2)  bekezdésében és az  Itv. 80.  § (1)  bekezdés f )–g)  pontjában
foglaltakat
kell alkalmazni. 6. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
7. § (1) Az e rendelet hatálybalépése előtt kiadott engedéllyel rendelkező kijelölt szervezetnek az engedélye hatályát veszti.
 (2) Az  engedély kiadására irányuló eljárás jogerős lezárásáig nem kell alkalmazni az  (1)  bekezdéshez kapcsolódó
jogkövetkezményeket, ha az  e  rendelet hatálybalépését követő tizenöt napon belül az  e  rendelet hatálybalépése
előtt kiadott engedéllyel rendelkező kijelölt szervezet engedély kiadását kérelmezi a kijelölő hatóságnál.
8. § (1) Ez  a  rendelet a  pirotechnikai termékek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló,
2013. június 12-i 2013/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a  rendelet a pirotechnikai termékek nyomonkövetési rendszerének a 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv alapján történő létrehozásáról szóló, 2014. április 16-i 58/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet
végrehajtásához szükséges intézkedéseket állapít meg.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
46/2013. (XII. 2.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Szepessy Zsolt, az Összefogás Párt (székhely: 2000 Szentendre, Ady E. u. 1. III/14.) elnöke (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Egyetért-e Ön azzal, hogy pénzintézeti követeléssel kapcsolatos bírósági eljárásban az  adóst ingyenes jogvédelem
illesse meg, mely jogvédelmet ezen a  területen jártas, civil szervezetek által jóváhagyott ügyvéd lásson el, és erről
az Országgyűlés mihamarabb hozzon törvényt?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. október 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem
felel meg az  Nsztv. 13.  § (1)  bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az  egyértelműség
követelménye a  népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája, melyet a  választópolgár és a  jogalkotó
aspektusából is vizsgálni szükséges. Az  egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a  kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen
tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre
igennel vagy nemmel lehessen felelni. A  kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha
igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az alábbi okok miatt nem
felel meg az egyértelműség követelményének.
Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés valójában több, egymástól jól elkülöníthető kérdést foglal
magában, mivel egyaránt vonatkozik a  „jogvédelem” ingyenessé tételére és annak ügyvéd általi ellátására,
melyhez a beadványozó további feltételül szabja a civil szervezet általi jóváhagyást. A Bizottság megállapítja, hogy
a  kezdeményezésben szereplő kérdések külön-külön is megválaszolhatók lennének, azonban azok egy kérdésben
való szerepeltetésük által a  választópolgárnak nincs lehetősége külön-külön dönteni, illetve megkülönböztetést
tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani. A  Bizottság álláspontja szerint az  aláírásgyűjtő íven szereplő
kérdésre ezért nem lehet egyértelműen válaszolni.
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kérdésben szereplő „pénzintézeti követelés” kifejezés sem a választópolgári,
sem a  jogalkotói egyértelműség követelményének nem felel meg, tekintettel arra, hogy a  hitelintézetekről és
a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hptv.) nem ismeri a pénzintézet fogalmát.
A beadványban használt kifejezés elavult fogalom, a Hptv. 4. § (1) bekezdése pénzügyi intézményeket nevesít, mely
hitelintézet vagy pénzügyi vállalkozás lehet. A  pontatlan meghatározás miatt a  kérdés a  választópolgár számára
nem egyértelműen és kétséget kizáróan megválaszolható, valamint a  jogalkotó számára sem lenne egyértelmű,
hogy egy érvényes és eredményes népszavazás esetén milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne kötelezett.
A Bizottság álláspontja szerint nem egyértelmű továbbá a „pénzintézeti követeléssel kapcsolatos bírósági eljárásban”
meghatározás, tekintettel arra, hogy az  magában foglalhatja valamennyi, a  hazai pénzügyi rendszerben lévő
követelést, illetve az annak alapján támasztott igényt. A kezdeményezésből nem derül ki, hogy valamennyi, a hazai
pénzügyi rendszerben lévő eljárásban illesse meg az  eljárás résztvevőjét az  ingyenes jogvédelem, vagy csak
bizonyos esetekben. Nem egyértelmű továbbá a kezdeményezésben szereplő „adós” fogalma sem, mely egyaránt
jelenthet természetes, illetve jogi személyeket is.
Nem egyértelmű a „civil szervezetek által jóváhagyott ügyvéd” kitétele sem a kezdeményezésnek, mivel a kérdésből
nem derül ki, hogy milyen civil szervezeteknek, milyen eljárásrendben kellene elvégezniük a  kezdeményezésben
szereplő úgynevezett jóváhagyást.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint nem egyértelmű, hogy a  beadványozó mit ért „jogvédelem”
kifejezés alatt, emiatt a  kérdés szintén nem felel meg az  egyértelműség követelményének. A  kérdésben szereplő
pontatlan meghatározás miatt a  választópolgár számára egy esetleges népszavazás megtartása során nem lenne
egyértelmű, hogy pontosan milyen tartalmú kezdeményezés támogatásáról döntenek és a  jogalkotó számára
sem lenne egyértelmű, hogy egy érvényes és eredményes népszavazás esetén milyen tartalmú jogszabály
megalkotására lenne kötelezett.
A Nemzeti Választási Bizottság hivatkozva az  Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában foglaltakra,
megállapítja, hogy minden népszavazásra feltenni kívánt kérdés, amely valamely termék vagy szolgáltatás kötelező
ingyenességére irányul, csak akkor felel meg a  jogalkotói egyértelműség követelményének, ha meghatározza,
milyen forrásból kell az ellenérték megfizetése nélkül igénybe vett szolgáltatások árát fedezni, vagyis ha megjelöli,
hogy a szolgáltatás igénybe vevője helyett ki lenne a gazdasági teher viselője. Ennek indoka, hogy az ingyenesség,
térítésmentesség szükségképpen azt jelenti, hogy a  szolgáltatás ellenértékét nem a  szolgáltatást igénybe vevő,
hanem valaki más fedezi. A  népszavazásra feltenni kívánt kérdés alkotmányos megengedettsége is csak annak
ismeretében dönthető el, hogy a kezdeményező kire kívánja ennek szükségszerű terheit áthárítani.
A választópolgároknak jelen esetben a  kérdés alapján úgy kellene döntésüket meghozni, hogy nem lenne
egyértelmű számukra: a  kezdeményezés sikere esetén kinek kellene megtérítenie az „ingyenes jogvédelemmel”
kapcsolatban felmerült költséget. A  választópolgárok tehát döntésük meghozatalakor a  kérdés alapján nem
lennének tisztában azzal, miről döntenek, ezáltal a  kérdés nem felel meg a  választópolgári egyértelműség
követelményének.
Az Nsztv. 8. §-a szerint az érvényes és eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésre a népszavazás
megtartásától – ha a népszavazás törvényalkotási kötelezettséget keletkeztet, a törvény megalkotásától – számított
három évig kötelező. Az Országgyűlés köteles a népszavazás döntésének haladéktalanul eleget tenni. A Bizottság
véleménye szerint a  kezdeményezésben szereplő „és erről az  Országgyűlés mihamarabb alkosson törvényt”
tagmondat értelemzavaró, azt a  téves látszatot kelti, mintha önmagában, e  tagmondat nélkül a  népszavazás
döntése nem keletkeztetne jogalkotási kötelezettséget az  Országgyűlés számára, ezáltal nem felel meg az  Nsztv.
13. §-a által támasztott követelményeknek.
A Nemzeti Választási Bizottság tekintettel arra, hogy a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  jogszabályban
foglalt követelményeknek, ezért az Nsztv. 10. § c) pontja alapján az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén,
az Nsztv. 2. §-án, 8. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: régi Ve.) 124/A.  § (3)  bekezdés b)  pontján, a  Hptv. 4.  § (1)  bekezdésén, a  jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján
alapul.
Budapest, 2013. november 26. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
258/2015. (V. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabó Andreát
2015. június 1. napjától 2018. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. május 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
418/2016. (XII. 14.) Korm. rendelete a nemzetbiztonsági ellenőrzés és a felülvizsgálati eljárás során a biztonsági kérdőív kitöltésének eljárási szabályairól, valamint a nemzetbiztonsági ellenőrzéssel összefüggésben a lényeges adatokban bekövetkezett változás bejelentésének rendjéről.
A Kormány
a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 77. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 23. § tekintetében a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 37. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet szerint kell eljárni
a) a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvényben (a továbbiakban: Nbtv.) meghatározott
nemzetbiztonsági ellenőrzés lefolytatása,
b) – ha az  Nbtv. szerinti felülvizsgálati eljárás során biztonsági kérdőívet kell kitölteni – az  Nbtv. szerinti
felülvizsgálati eljárás lefolytatása [a továbbiakban az a) és b) pont együtt: nemzetbiztonsági ellenőrzés] és
c) az a) pontban meghatározott nemzetbiztonsági ellenőrzéssel kapcsolatos változás-bejelentési kötelezettség
teljesítése
során. 2. § E rendelet alkalmazásában
a) biztonsági megbízott: a  nemzetbiztonsági ellenőrzéssel és a  változás-bejelentéssel kapcsolatos feladatokat
a kezdeményező megbízásából ellátó személy,
b) biztonsági kérdőív: az Nbtv. 2. számú mellékletében meghatározott biztonsági kérdőív,
c) elektronikus keretprogram: az  Nbtv. 71/A.  § (2)  bekezdésének megfelelő, a  nemzetbiztonsági szolgálat
honlapján elérhető egyedi elektronikai informatikai rendszer, amely biztosítja az  ellenőrzési űrlap és
a változás-bejelentési űrlap kitöltését, illetve az adatok megadását,
d) ellenőrzési űrlap: a biztonsági kérdőívnek a hozzátartozói nyilatkozat nélküli elektronikus formátuma,
e) kezdeményező: az Nbtv. szerint a nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére jogosult,
f ) kezdeményező levél: olyan dokumentum, amelyben a kezdeményező – az eljárás alapját képező jogszabályra
történő hivatkozással – a kötelezett nemzetbiztonsági ellenőrzésének lefolytatását vagy felülvizsgálati eljárás
elrendelését kezdeményezi a nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatójánál,
g) kötelezett: az Nbtv. szerinti, nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy,
h) nemzetbiztonsági szolgálat: a kötelezett tekintetében a nemzetbiztonsági ellenőrzés lefolytatására hatáskörrel
rendelkező nemzetbiztonsági szolgálat,
i) változás-bejelentési űrlap: a  2.  mellékletben meghatározott adattartalom szerinti adatlap (a  továbbiakban:
adatlap) elektronikus formátuma. 2. A biztonsági kérdőív kitöltésének szabályai
3. § (1) A  biztonsági kérdőív e  rendeletben foglaltak szerint elektronikus keretprogram használatával ellenőrzési űrlapon
vagy papír alapon tölthető ki.
(2) A biztonsági megbízott szóban vagy írásban tájékoztatja a kötelezettet a biztonsági kérdőív kitöltésének lehetséges
módjairól és folyamatáról, továbbá a  változás-bejelentési kötelezettségéről és a  bejelentési kötelezettség alá eső
lényeges adatok köréről.
(3) Ha a kötelezett a biztonsági kérdőívet papír alapon kívánja kitölteni, a biztonsági megbízott a biztonsági kérdőívnek
a  nemzetbiztonsági szolgálat honlapján elektronikusan is kitölthető és nyomtatható formában közzétett
nyomtatványa elérhetőségéről tájékoztatja a  kötelezettet vagy kérésére a  biztonsági kérdőívet papír alapon
bocsájtja a rendelkezésére.
3. A biztonsági kérdőív elektronikus keretprogram használatával történő kitöltése
4. § (1) A  nemzetbiztonsági szolgálat – ha ennek a  technikai feltételei fennállnak – az  elektronikus keretprogramot
a honlapján elérhetővé teszi.
(2) Ha a  nemzetbiztonsági szolgálat honlapján az  elektronikus keretprogram elérhető, és a  kötelezett a  biztonsági
kérdőívet elektronikus keretprogram használatával kívánja kitölteni, a  biztonsági kérdőívet a  jelen alcímben
foglaltak szerint kell kitölteni.
(3) Az elektronikus keretprogram kialakítása során olyan technikai megoldást kell alkalmazni, amely biztosítja, hogy
a) az ellenőrzési űrlap a lezárását követően nem változtatható meg,
b) az  ellenőrzési űrlapban szereplő adatokat kizárólag a  nemzetbiztonsági szolgálat arra feljogosított
munkatársai, valamint a nemzetbiztonsági szolgálat által kezelt adatok megismerésére törvényben jogosult
szervek, személyek ismerhessék meg.
(4) A kezdeményező megkeresésére a nemzetbiztonsági szolgálat az elektronikus keretprogramhoz – az e rendeletben
meghatározott feladatai teljesítéséhez szükséges mértékű – hozzáférést biztosít a biztonsági megbízott számára.
5. § A biztonsági megbízott a 3. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatással egyidejűleg felhívja a kötelezettet a biztonsági
kérdőív XIV.  pontja szerinti hozzátartozói nyilatkozat (a  továbbiakban: hozzátartozói nyilatkozat) eredeti aláírt
példányának a  6.  § (3)  bekezdésben meghatározott határidőben, a  12.  § (2) és (3)  bekezdésben meghatározott
módon a kezdeményező részére történő benyújtására.
6. § (1) A  biztonsági megbízott a  3.  § (2)  bekezdése szerinti tájékoztatást követően kezdeményezi a  nemzetbiztonsági
szolgálatnál a  kötelezett számára az  elektronikus keretprogramba történő belépési jogosultságot biztosító kód
(a  továbbiakban: felhasználói azonosító) képzését, egyidejűleg tájékoztatja a  nemzetbiztonsági szolgálatot
a kötelezett mobiltelefonszámáról.
(2) A  felhasználói azonosító képzése során olyan megoldást kell alkalmazni, amely az  elektronikus keretprogram
használata során biztosítja a  kötelezett számára két egymástól független azonosító elem használatát. Az  egyik
azonosító elemet a  biztonsági megbízott bocsájtja a  kötelezett rendelkezésére, a  másik azonosító elemet
az  adott bejelentkezés kapcsán közvetlenül a  kötelezett által megadott mobiltelefonszámra, rövid, szöveges
üzenetszolgáltatás (SMS) keretében kell eljuttatni.
(3) A kötelezett a  felhasználói azonosító képzését követő 30 napon belül köteles az ellenőrzési űrlapot kitölteni. Ezen
időtartam alatt az ellenőrzési űrlap kitöltése megszakítható, a már kitöltött adatok megváltoztathatóak, törölhetőek
az ellenőrzési űrlapon, továbbá az ellenőrzési űrlap nyomtatható. Az ellenőrzési űrlap kitöltésének a megszakítása
az ellenőrzési űrlap kitöltésére rendelkezésre álló határidőt nem érinti.
7. § A kötelezett az ellenőrzési űrlap kitöltését követően az ellenőrzési űrlapot lezárja. Az ellenőrzési űrlap lezárása után
az ellenőrzési űrlapon megadott adatok nem módosíthatóak.
8. § (1) A kötelezett – választása szerint – a 7. § szerinti lezárást követően
a) az ellenőrzési űrlapot az elektronikus keretprogram használatával vagy
b) az ellenőrzési űrlapból létrehozott és kinyomtatott papíralapú dokumentumot a 12. §-ban meghatározottak
szerint aláírva, az ott meghatározott módon
nyújtja be a kezdeményező részére.
(2) Az ellenőrzési űrlap hitelesítését az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben
a) a kötelezett által az elektronikus keretprogramba történő közvetlen rögzítés vagy
b) a kötelezett erre irányuló szándéka esetén a kötelezett által elhelyezett elektronikus aláírás
biztosítja.
(3) A  kötelezett az  elektronikus keretprogramban jelzi, hogy a  hozzátartozói nyilatkozatot a  kezdeményező számára
papír alapon benyújtotta.
(4) A  felhasználói azonosító az  ellenőrzési űrlap benyújtásával, de legkésőbb a  6.  § (3)  bekezdése szerinti határidő
leteltével érvényét veszti.
9. § (1) A  biztonsági megbízott a  biztonsági kérdőívnek a  8.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott módon történő
benyújtását követő 8 munkanapon belül intézkedik a  kitöltött biztonsági kérdőív digitális formátumának és
a  kezdeményező levél digitalizált formátumának az  elektronikus keretprogram útján történő megküldéséről
a nemzetbiztonsági szolgálat részére.
(2) A  8.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott módon benyújtott biztonsági kérdőívet a  biztonsági megbízott
a 12. § (4) bekezdésében meghatározottak szerint továbbítja a nemzetbiztonsági szolgálat részére a kezdeményező
levél digitalizált formátumának az elektronikus keretprogram útján történő egyidejű megküldése mellett.
(3) A biztonsági megbízott a biztonsági kérdőív tartalmát nem ismerheti meg.
10. § A kezdeményező a  hozzátartozói nyilatkozatot – tartalma megismerése nélkül – továbbítja a  nemzetbiztonsági
szolgálat részére.
11. § A nemzetbiztonsági szolgálatok személyi állományának nemzetbiztonsági ellenőrzése vonatkozásában
az elektronikus keretprogramra vonatkozó rendelkezések alkalmazásakor, a honlapon a nemzetbiztonsági szolgálat
zárt és védett számítógépes intranethálózatát is érteni kell.
4. A biztonsági kérdőív papíralapú kitöltése 12. § (1) A  kötelezettnek a  biztonsági kérdőív papíralapú kitöltésekor az  adatokat elsősorban gépelve, ennek feltételei
hiányában nyomtatott betűkkel, olvashatóan kell megadnia, és a biztonsági kérdőív minden oldalát aláírásával kell
ellátnia.
(2) A kötelezett a papíralapú biztonsági kérdőívet a 3. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatást követően 30 napon belül
személyesen, meghatalmazott útján, postai úton vagy kézbesítő igénybevételével nyújtja be a  kezdeményező
számára. A zárt borítékon a címzettként megjelölt kezdeményező és az átadóként megjelölt kötelezett mellett fel
kell tüntetni, hogy biztonsági kérdőívet tartalmaz a küldemény.
(3) A  küldemény postai úton vagy kézbesítő igénybevételével történő benyújtása esetén a  (2)  bekezdésben
meghatározott zárt borítékot egy másik borítékba helyezve, a külső borítékon a küldemény tartalmára utalás nélkül
kell továbbítani.
(4) A  kezdeményező a  (3)  bekezdés szerinti küldeményt felbontás nélkül a  kezdeményező levél mellékleteként
a benyújtástól számított 8 munkanapon belül továbbítja a nemzetbiztonsági szolgálat részére.
5. Az Nbtv. 71/D. §-a szerint kezdeményezett felülvizsgálati eljárás speciális szabályai
13. § Az Nbtv. 71/D. §-a szerint kezdeményezett felülvizsgálati eljárásra a 2–4. alcímben foglaltakat a következő eltéréssel
kell alkalmazni:
a) a biztonsági megbízott alatt a nemzetbiztonsági szolgálat kijelölt munkatársát kell érteni,
b) a  kitöltött biztonsági kérdőívet a  kezdeményező helyett a  nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója részére
kell benyújtani.
6. A nemzetbiztonsági ellenőrzés szempontjából lényeges adatok, valamint a lényeges adatokban
bekövetkezett változás bejelentésének szabályai
14. § (1) A  biztonsági kérdőív szempontjából lényeges adatok, tények és körülmények (a  továbbiakban: adatok) körét
az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A kötelezett az  (1) bekezdésben meghatározott adatokban történt változás tényéről haladéktalanul, de legkésőbb
a  változás tudomására jutását követő 15 napon belül a  15.  § (1)  bekezdésében meghatározott formában köteles
tájékoztatni a kezdeményezőt.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott határidőt
a) az 1. melléklet 9., 10., 15. és 16. pontja szerinti változás esetében a tárgyévet követő év május 31. napjától,
b) a jogszabály alapján bírósági, hatósági nyilvántartásba vétellel bekövetkező változás tekintetében a határozat
jogerőre emelkedésének napjától
kell számítani. 15. § (1) A változás-bejelentési kötelezettséget az adatlap kitöltésével kell teljesíteni. Az adatlap elektronikus keretprogram
használatával változás-bejelentési űrlapon vagy papír alapon, a  nemzetbiztonsági szolgálat honlapján
– elektronikusan is kitölthető és nyomtatható formában – közzétett nyomtatvány segítségével tölthető ki.
(2) A változás-bejelentési kötelezettség a biztonsági kérdőívnek a kezdeményező számára történő benyújtását követő
naptól kezdődően áll fenn az Nbtv. 71/A. § (3) bekezdésében meghatározottak szerint.
16. § (1) A  változás-bejelentési kötelezettség teljesítése során az  adatoknak a  biztonsági kérdőívben feltüntetett
adatállapothoz, ha már történt változás-bejelentés, az  utolsó változás-bejelentésben feltüntetett adatállapothoz
képest történt változását kell figyelembe venni.
(2) Az  1.  melléklet 10. és 15.  pontja szerinti változás esetében a  változás-bejelentési kötelezettség úgy is teljesíthető,
hogy a kötelezett a tárgyév utolsó napjára vonatkozó adatokról a biztonsági kérdőívben foglaltak szerinti formában
tesz bejelentést.
17. § Ha a  kötelezett vagy a  18.  § szerinti esetben a  kezdeményező az  adatokban történt változás bejelentésére
az e rendeletben előírt határidőt elmulasztja, a bejelentésében az akadályoztatás okát is meg kell jelölnie.
18. § Az 1.  melléklet szerinti olyan adatokban bekövetkezett változásokról, amelyeket a  kötelezett Nbtv. szerinti
foglalkoztató szervezete jogszabály alapján vezetett személyügyi nyilvántartása tartalmaz, a  kötelezett erre
vonatkozó írásbeli hozzájárulása esetén, a  nemzetbiztonsági ellenőrzésnek az  Nbtv. 70.  § (1)  bekezdésében,
valamint az  Nbtv. 70.  § (2)  bekezdés d), f ) és g)  pontjában megjelölt kezdeményezője a  változás tudomására
jutásától számított 15 napon belül tájékoztatja a nemzetbiztonsági szolgálatot.
19. § (1) A  változás-bejelentési kötelezettség teljesítésére a  2–4. alcímben foglaltakat a  jelen alcímben foglalt eltérésekkel
kell alkalmazni azzal, hogy biztonsági kérdőív alatt változás-bejelentési adatlapot, az ellenőrzési űrlap alatt változásbejelentési űrlapot kell érteni, valamint a kötelezett a felhasználói azonosító képzését követő 15 napon belül köteles
a változás-bejelentési űrlapot kitölteni.
(2) A  változás-bejelentési kötelezettséget határidőben teljesítettnek kell tekinteni, ha a  kötelezett az  elektronikus
keretprogram használatára irányuló szándékát a  változás tudomására jutását követő 15 napon belül közli
a biztonsági megbízottal, és a bejelentési kötelezettségének a 3. alcímben foglaltak szerint 15 napon belül eleget
tesz.
7. Záró rendelkezések 20. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2017. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 23. § 2017. január 2-án lép hatályba.
21. § Azon nemzetbiztonsági szolgálat, amely e  rendelet hatálybalépésekor nem rendelkezik elektronikus
keretprogrammal, az  elektronikus keretprogram alkalmazását lehetővé tevő technikai feltételek fennállásáról
az  elektronikus keretprogram üzembe helyezését követő 15. napig írásban tájékoztatja a  kezdeményezőt
az elektronikus keretprogram rendelkezésre állásáról.
22. § (1) E  rendeletben foglaltakat a  2017. január 1-jét követően kezdeményezett nemzetbiztonsági ellenőrzés, a
2017. január 1-jét követően megkezdett felülvizsgálati eljárás, valamint a  2017. január 1-jét követő időponttól
változás-bejelentési kötelezettség alá eső adatváltozás bejelentése során kell alkalmazni.
(2) E  rendelet szerint kell teljesíteni 2016. évre vonatkozóan az  1.  melléklet 9., 10., 15. és 16.  pontja szerinti változás
esetében a változás-bejelentési kötelezettséget.
23. § (1) Az  iparbiztonsági ellenőrzés és a telephely biztonsági tanúsítvány kiadásának részletes szabályairól szóló 92/2010.
(III. 31.) Korm. rendelet 4. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A (4) vagy (5) bekezdésben meghatározott személyek a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV.
törvény 2. számú mellékletében szereplő biztonsági kérdőívet a  nemzetbiztonsági ellenőrzés és a  felülvizsgálati
eljárás során a  biztonsági kérdőív kitöltésének eljárási szabályairól, valamint a  nemzetbiztonsági ellenőrzéssel
összefüggésben a lényeges adatokban bekövetkezett változás bejelentésének rendjéről szóló kormányrendeletben
foglaltak szerint töltik ki azzal, hogy biztonsági megbízott alatt az  NBF kijelölt munkatársát kell érteni.
A nemzetbiztonsági ellenőrzést az NBF elnöke kezdeményezi.”
(2) Az  iparbiztonsági ellenőrzés és a telephely biztonsági tanúsítvány kiadásának részletes szabályairól szóló 92/2010.
(III. 31.) Korm. rendelet 10/B. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Az  (5)  bekezdésben meghatározott személyek a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV.
törvény 2. számú mellékletében szereplő kérdőívet a nemzetbiztonsági ellenőrzés és a  felülvizsgálati eljárás során
a  biztonsági kérdőív kitöltésének eljárási szabályairól, valamint a  nemzetbiztonsági ellenőrzéssel összefüggésben
a lényeges adatokban bekövetkezett változás bejelentésének rendjéről szóló kormányrendeletben foglaltak szerint
töltik ki a következő eltérésekkel:
a) biztonsági megbízott alatt az NBF kijelölt munkatársát kell érteni,
b) a biztonsági kérdőív kitöltésének határideje 8 nap,
c) a nemzetbiztonsági ellenőrzést az NBF elnöke kezdeményezi.”
24. § Hatályát veszti a  nemzetbiztonsági ellenőrzéssel összefüggő lényeges adatokról, valamint a  lényeges adatok
bejelentésének rendjéről szóló 97/2015. (IV. 10.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
55/2014. (XII. 30.) EMMI rendelete az új pszichoaktív anyaggá minősített anyagokról vagy vegyületcsoportokról.
Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi
XCV. törvény 32.  § (5)  bekezdés x)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 3. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A kábítószerekkel és pszichotróp anyagokkal, valamint az új pszichoaktív anyagokkal végezhető tevékenységekről,
valamint ezen anyagok jegyzékre vételéről és jegyzékeinek módosításáról szóló 66/2012. (IV. 2.) Korm. rendelet 27. §
(5)  bekezdése szerinti jelzés alapján az  1.  melléklet tartalmazza az  új pszichoaktív anyaggá minősített anyagokat
vagy vegyületcsoportokat.
2. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
3. § A rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás
megállapításáról és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló,
1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10.  cikke szerinti előzetes bejelentése
megtörtént.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
6/2015. (III. 26.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján Magyar Leventét
2015. március 22. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a frankofón ügyekért
felelős miniszteri biztossá nevezem ki. A  miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – felel a  Frankofónia
Nemzetközi Szervezetével történő kapcsolattartásért.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) koordinálja a hazai és nemzetközi partnerszervezetekkel, társminisztériumokkal történő együttműködést,
b) összehangolja a közreműködő külgazdasági és külügyminisztériumi szervezeti egységek munkáját, és ellenőrzi
a kiadott feladatok végrehajtását,
c) figyelemmel kíséri és munkájával támogatja a  frankofón országokkal fennálló kulturális és oktatási
kapcsolatokat,
d) előmozdítja a frankofón országokkal fennálló politikai és gazdasági kapcsolatok elmélyítését,
e) figyelemmel kíséri és munkájával támogatja a francia nyelv népszerűsítését és oktatását,
f ) elősegíti a frankofón kultúra magyarországi megismertetését,
g) kapcsolatot tart a francia nyelv helyzetének erősítésével megbízott hazai és nemzetközi szervezetekkel.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi bruttó 373 900 Ft
összegű díjazás illeti meg. A  miniszteri biztos feladatkörének ellátáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételeket
a Külgazdasági és Külügyminisztérium biztosítja.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 8/2014. (IX. 30.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1701/2016. (XII. 2.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport Célelőirányzatok és Összevont szakellátás jogcíme 2016. előirányzatának megemeléséről.
A Kormány a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
12. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport
a) 13. Célelőirányzatok jogcím előirányzatának 60 000,0 millió forinttal,
b) 18. Összevont szakellátás jogcím előirányzatának 10 000,0 millió forinttal
történő megemelését az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
311/2012. (XI. 7.) Korm. rendelete az ikerintézményi program fejlesztési tevékenységének ellátásáról és a projektjei lebonyolításának szabályairól, valamint a projektekben résztvevő szakértőkre vonatkozó szabályokról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, a 34. § tekintetében
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 3. pont a) alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében megállapított feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. § A rendelet hatálya kiterjed az ikerintézményi programok lebonyolításában részt vevő
a) központi, helyi önkormányzati, kisebbségi önkormányzati, társadalombiztosítási költségvetési szervekre,
b) igazságszolgáltatási szervekre, c) fegyveres szervekre, d) az akkreditált és az ad hoc akkreditációt elnyerő szervekre,
e) az a)–d) pont szerinti szervek által foglalkoztatott, az ikerintézményi programban résztvevő szakértőkre terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. akkreditált szerv: az Európai Bizottság Ikerintézményi Koordináló Egysége által hivatalosan elismert pályázásra
jogosult intézmény, 2. Európai Bizottság Ikerintézményi Koordináló Egysége: az Európai Unió ikerintézményi program átfogó
koordinálásáért felelős szerve, 3. hosszú távú ikerintézményi szakértő: az ikerintézményi projekt megvalósításának operatív irányításáért felelős,
a megvalósítás teljes időtartama alatt a kedvezményezett országban tartózkodó, de a tagállami partner
állományába tartozó személy, 4. ikerintézményi felelős: a pályázásra jogosult intézményben a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátorral való
kapcsolattartásra kijelölt személy, 5. Ikerintézményi Kézikönyv (hivatalos címén: Twinning Manual): az ikerintézményi program szabályrendszerét
tartalmazó, az Európai Bizottság Ikerintézményi Koordináló Egysége által elkészített, rendszeresen felülvizsgált
hivatalos dokumentum, 6. ikerintézményi menedzsment költségek kompenzációja: az ikerintézményi projekt megvalósítási jogát elnyerő
tagállami partner számára a kedvezményezett országban eltöltött szakértői napok után járó, az ikerintézményi
tevékenységgel összefüggésben szabadon felhasználható összeg, 7. Ikerintézményi Munkacsoport: a Nemzeti Ikerintézményi Programban kitűzött feladatok előrehaladását, az abban
foglalt célok teljesülését ellenőrző, értékelő és javaslattevő testület,
8. ikerintézményi pályázati felhívás: a kedvezményezett ország által előkészített, ikerintézményi projekt
megvalósítására irányuló felhívás, 9. ikerintézményi projekt: az ikerintézményi programon belül megvalósított, átfogó intézményfejlesztési reformok
végrehajtását támogató projekt, 10. ikerintézményi szerződés: az ikerintézményi projekt megvalósítására a kedvezményezett ország illetékes hatósága
és a tagállami partner között kötött szerződés, 11. intézményfejlesztési eszköz: a Twinning, Taiex és Sigma programok, mint az Európai Unió bővítési és partnerségi
politikájának pénzügyi eszközei, 12. junior partner: a tagállami partnerek által létrehozott nemzetközi konzorcium tagja,
13. kedvezményezett intézmény: a kedvezményezett ország azon államigazgatási szerve, amely az ikerintézményi
projekt megvalósulásának végső kedvezményezettje, 14. kedvezményezett ország: az Európai Unión kívüli, az Európai Unió bővítési vagy partnerségi politikájának hatálya
alá tartozó ország, amely az Európai Unió döntése alapján jogosult ikerintézményi projekt kezdeményezésére,
15. kedvezményezett ország illetékes hatósága: a kedvezményezett országban az ikerintézményi projektek
előkészítéséért, pénzügyi és adminisztratív lebonyolításáért felelős, az Ikerintézményi Kézikönyv vonatkozó
rendelkezései szerint meghatározott szerv, 16. konzorciumi egyezmény: az ikerintézményi projektek megvalósítása során a konzorcium vezetője és a junior
partnerek közötti viszonyt szabályozó egyezmény, 17. konzorcium vezetője: a tagállami partnerek által létrehozott nemzetközi konzorcium képviseletére jogosult,
a projekt előkészítéséért és végrehajtásáért felelős tag, 18. napidíj: az Európai Unió által finanszírozott, annak rendelkezései szerint megállapított, a résztvevő szakértő
külföldre történő kiutazásának, külföldi tartózkodásának és költségeinek fedezetére szolgáló, az ikerintézményi
projekt költségvetésében rendelkezésre álló, az ikerintézményi projektben résztvevő szakértőnek nyújtott
juttatás, 19. Nemzeti Fejlesztési Ügynökség: a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor feladatainak ellátásáért, valamint valamely
tagállami partnerrel kötött külön szerződés alapján az ikerintézményi projekt végrehajtásáért felelős,
a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter irányítása alatt működő, teljes jogkörrel rendelkező, önállóan gazdálkodó
központi költségvetési szerv, 20. Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor: a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Nemzetközi Együttműködési Programok
Irányító Hatóságának vezetője, aki az ikerintézményi program nemzeti szintű koordinációjáért felel,
21. Nemzeti Ikerintézményi Program: a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor által az érintett tárcák bevonásával
elkészített, és az Ikerintézményi Munkacsoport által évente felülvizsgált, stratégiai célkitűzéseket tartalmazó
dokumentum, 22. pályázásra jogosult intézmény: az 1. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott szervek, illetve más európai
uniós tagállam közigazgatási és akkreditált szervei, 23. projektvezető: az ikerintézményi projekt megvalósításának stratégiai irányításáért felelős, a tagállami partner által
kijelölt vezető tisztviselő, 24. projekt végrehajtásáért felelős szerv: a tagállami partner vagy a tagállami partnerrel kötött szerződés alapján
az ikerintézményi projekt adminisztratív, logisztikai és pénzügyi lebonyolításáért felelős más pályázásra jogosult
szerv, 25. rövid távú ikerintézményi projekt: legfeljebb 250 000 euró költségvetésű és legfeljebb 12 hónap időtartamú
ikerintézményi projekttípus, 26. rövid távú ikerintézményi szakértő: az ikerintézményi projektben egyes részfeladatok végrehajtásáért felelős,
a megvalósítás időtartama alatt esetileg a kedvezményezett országban tartózkodó szakértő,
27. szakértői díj: az ikerintézményi projektek megvalósításában részt vevő szakértők juttatása az ikerintézményi
szerződés munkatervében meghatározott feladatok megvalósításáért, 28. szóbeli meghallgatás: a tagállami partner kiválasztására irányuló folyamat része, a rövid távú ikerintézményi
projekt kivételével, 29. tagállami partner: az ikerintézményi projekt megvalósítására a kedvezményezett ország által kiválasztott
pályázásra jogosult intézmény. (2) Az (1) bekezdésben nem értelmezett fogalmakat az Ikerintézményi Kézikönyv rendelkezései szerint kell értelmezni.
II. FEJEZET AZ IKERINTÉZMÉNYI PROGRAM FEJLESZTÉSI TEVÉKENYSÉGEINEK ELLÁTÁSÁT BIZTOSÍTÓ NEMZETI SZERVEK
3. A Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor 3. § (1) A Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor feladatainak ellátásáért a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Nemzetközi
Együttműködési Programok Irányító Hatóságának vezetője felel. (2) A Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor az ikerintézményi program nemzeti szintű koordinálásával kapcsolatos
feladatokat látja el, így különösen a) elősegíti a Nemzeti Ikerintézményi Program célkitűzéseinek megvalósítását,
b) megküldi az ikerintézményi pályázati felhívásokat a szakmailag érintett, pályázásra jogosult intézmények
ikerintézményi felelőseinek, c) benyújtja a pályázásra jogosult intézmények által elkészített, és a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor által
megfelelőnek ítélt pályázatot a pályázati felhívást megjelentető kedvezményezett ország részére,
d) az ikerintézményi programmal összefüggésben általános tájékoztatást nyújt a pályázásra jogosult intézmények
részére, e) támogatást nyújt konzorciumi partnerek felkutatásában, f) tájékoztatást nyújt a külpolitikáért felelős miniszter és a külképviseletek részére a pályázásra jogosult
intézmények ikerintézményi tevékenységéről, g) előzetesen elbírálja az akkreditált státuszra vonatkozó kérelmeket és évente felülvizsgálja az akkreditált szerv
státusz kritériumainak meglétét, h) előkészíti az Ikerintézményi Munkacsoport keretében megvitatandó dokumentumokat.
(3) A Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor feladatai ellátása során együttműködik a külpolitikáért felelős miniszterrel,
támogatja a külpolitikáért felelős miniszter irányítása alá tartozó intézményfejlesztési eszközök és az ikerintézményi
program közti szinergia megteremtését. 4. A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
4. § (1) A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség (továbbiakban: NFÜ) valamely pályázásra jogosult intézmény felkérése esetén,
szerződés alapján, mint a 2. § (1) bekezdés 24. pontja szerinti projekt végrehajtásáért felelős szerv gondoskodik
az ikerintézményi projekt adminisztratív, logisztikai és pénzügyi lebonyolításáról.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerződés alapján, a pályázásra jogosult intézmény szükségleteinek megfelelően az NFÜ
az ikerintézményi projekt végrehajtásával összefüggésben a következő feladatok ellátását biztosítja
a) segítségnyújtás az ikerintézményi pályázat kidolgozásában, b) segítségnyújtás az ikerintézményi szerződés, a konzorciumi egyezmény, illetve azok esetleges módosításainak
előkészítésében, c) az ikerintézményi projekt elkülönített devizaszámlájának megnyitása és kezelése,
d) az ikerintézményi projekt negyedéves és a záró pénzügyi jelentéseinek összeállítása,
e) az ikerintézményi projekt auditálásának biztosítása, f) az ikerintézményi projekt iratainak őrzése, archiválás rendjének kialakítása,
g) az ikerintézményi projektek megvalósításával kapcsolatos pénzügyi adatszolgáltatás,
h) az ikerintézményi projekt megvalósításában részt vevő projektvezető(k), hosszú távú szakértő(k) és rövid távú
szakértők kedvezményezett országba való kiküldetéséhez kapcsolódóan szükséges pénzügyi, adminisztratív és
logisztikai feladatok ellátása, i) közreműködés az ikerintézményi projekt keretében megvalósuló tanulmányutak lebonyolításában,
j) az ikerintézményi projekt megvalósításával összefüggésben szükséges beszerzések lebonyolítása
az Ikerintézményi Kézikönyv előírásainak megfelelően, k) az ikerintézményi projekt általános projektmenedzsment feladatainak ellátása,
l) szerződésben rögzített egyéb feladatok ellátása. (3) Az NFÜ gondoskodik az ikerintézményi programban való részvételt elősegítő feladatok ellátáshoz szükséges
költségvetési forrásoknak az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, a végrehajtásáról rendelkező
jogszabályok és az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet szerinti
tervezési tájékoztató előírásainak megfelelően egy előirányzaton történő megtervezéséről.
5. A fejlesztéspolitikáért felelős miniszter 5. § A fejlesztéspolitikáért felelős miniszter a hazai ikerintézményi tevékenység előmozdítása érdekében
a) elősegíti a Nemzeti Ikerintézményi Program célkitűzéseinek megvalósítását,
b) előmozdítja az Ikerintézményi Program és a fejlesztéspolitikai célkitűzések közti szinergia megteremtését,
c) elősegíti a sikeres ikerintézményi pályázatok előkészítéséhez szükséges feltételek megteremtését,
d) tagot delegál az Ikerintézményi Munkacsoportba, e) felügyeli és koordinálja az irányítása alá tartozó intézmények ikerintézményi felelőseinek tevékenységét.
6. A külpolitikáért felelős miniszter 6. § A külpolitikáért felelős miniszter az ikerintézményi tevékenység külpolitikai célokkal való összehangolása érdekében
a) tájékoztatást nyújt – a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor, illetve a pályázásra jogosult intézmények kérésére –
a kedvezményezett országok belső struktúráiról, valamint az azokat érintő eseményekről, változásokról,
összeállítja a kedvezményezett országokról szóló háttéranyagokat, b) közreműködik – a kedvezményezett országokban működő magyar nagykövetségek bevonásával – a potenciális
kedvezményezett intézményekkel történő kapcsolatfelvételben, c) tájékoztatja a kedvezményezett országokban működő magyar nagykövetségeket a magyar pályázásra jogosult
intézmények által benyújtott ikerintézményi pályázatokról, d) lobbi-tevékenységet folytat a magyar pályázásra jogosult intézmények által benyújtott ikerintézményi pályázat
sikerének előmozdítása érdekében, e) feltérképezi a kedvezményezett országok igényeit a pályázásra jogosult magyar intézmények szakmai
kompetenciáihoz illeszkedő fejlesztési elképzelések mentén, f) a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor bevonásával tájékoztatást nyújt az Európai Koordinációs Tárcaközi
Bizottság, illetve annak szakértői csoportjai részére az ikerintézményi programmal összefüggésben,
g) biztosítja az irányítása alá tartozó intézményfejlesztési eszközök ikerintézményi programmal való szinergiáját.
7. A közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter
7. § A közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátorral
egyeztetve gondoskodik a) a hosszú távú szakértők toborzását elősegítő kiválasztási, előmeneteli, képzési program kidolgozásáról,
összhangban az Ikerintézményi Kézikönyv által meghatározott speciális feltételekkel,
b) a szakértői adatbázis működési feltételeinek kialakításáról, működtetéséről és az adatbázis felhasználási
szabályainak kidolgozásáról. 8. A pályázásra jogosult intézmények 8. § Az ikerintézményi program keretében az 1. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott költségvetési szervek
automatikusan jogosultak pályázatot benyújtani. 9. § (1) A 8. §-ban foglaltakon túl legalább a következő feltételeknek megfelelő intézmények is kérelmezhetik
az ikerintézményi pályázat benyújtására feljogosító akkreditált szerv státuszt:
a) rendelkezik az európai uniós joganyaghoz, vagy az ikerintézményi pályázat felhívásában megjelölt szakterülethez
kapcsolódó, megfelelő szintű szaktudással, b) nem profit orientált, nem kereskedelmi célú gazdasági tevékenységet folytató szervezet,
c) köztulajdonban áll, d) kormányzati szerv általi felügyelete biztosított,
e) a projektmegvalósításhoz szükséges, elégséges alkalmazotti állománnyal rendelkezik.
(2) Ha a kérelmező az (1) bekezdés b) és c) pontjában felsorolt kritériumoknak csak részlegesen felel meg, úgy
az akkreditált szerv státusz megadható, de az akkreditált szerv a részvételével megvalósuló ikerintézményi projekthez
közvetlenül kapcsolódó, további üzleti célú beszerzési eljárásokból kizárásra kerülhet.
(3) Ad hoc akkreditáció adható, ha az intézmény teljesíti az (1) bekezdésben felsorolt kritériumokat, de csak korlátozott
szakterületen képes hozzájárulni egy adott ikerintézményi projekt megvalósításához. Az ad hoc akkreditáció adott
ikerintézményi pályázat tekintetében biztosít az intézmény számára pályázásra jogosult státuszt, azonban
az akkreditált szervek 10. § (4) bekezdése szerinti listájára nem kerül felvételre.
10. § (1) Az akkreditált szerv státusz megszerzésére vonatkozó igényt a kérelmező a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor
részére küldi meg. (2) A Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor a beérkezett kérelmet megvizsgálja a 9. § (1) bekezdésében foglaltak
teljesülése tekintetében. A vizsgálat során a 9. § (1) bekezdésében foglalt feltételeket a Nemzeti Ikerintézményi
Koordinátor az Ikerintézményi Kézikönyvben meghatározott követelményekkel összhangban értelmezi.
(3) Ha az akkreditált szerv státusz megszerzésére vonatkozó kérelmet a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor
megfelelőnek ítéli meg, továbbítja azt az Európai Bizottság Központi Ikerintézményi Koordináló Egységének
jóváhagyás céljából. (4) Az akkreditált szervekről az Európai Bizottság Ikerintézményi Koordináló Egysége nyílt listát vezet.
(5) Az akkreditált szervek listáján szereplő szervezeteket az Európai Bizottság Ikerintézményi Koordináló Egysége, illetve
a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor évente felülvizsgálja. (6) Az Európai Bizottság Ikerintézményi Koordináló Egysége, illetve a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor által végzett,
az akkreditált szerveket érintő, rendszeres felülvizsgálatok során a pályázásra jogosult intézmény köteles a kért
információkat írásban rendelkezésre bocsátani. (7) Az akkreditált szerv státusz határozatlan időre, a 9. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek fennállásáig szól.
11. § (1) Ha az akkreditált szerv adataiban változás történik, így különösen, ha a 9. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek
már nem teljesülnek, az akkreditált szerv köteles a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátort erről haladéktalanul – írásban
– értesíteni. (2) A Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor az értesítés beérkezését követően haladéktalanul konzultál az akkreditált szerv
mandátumának fenntartásáról vagy annak megvonásáról döntést hozó Európai Bizottság Ikerintézményi Koordináló
Egységével. (3) Ha a pályázásra jogosult intézmény a projektmegvalósítás szakasza folyamán veszti el akkreditált szerv státuszát,
a státusz elvesztését követően felmerült költségeket az Európai Bizottság nem téríti meg.
9. Ikerintézményi felelős 12. § (1) A pályázásra jogosult intézmények ikerintézményi felelőst jelölnek ki a pályázásra jogosult intézmények
ikerintézményi programmal összefüggő feladatainak koordinációja érdekében. (2) A Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor ikerintézményi felelős kijelölése érdekében megkeresi a minisztériumokat és
az igazságszolgáltatás központi szerveit. A minisztériumok és az igazságszolgáltatás központi szervei által kijelölt
ikerintézményi felelősök a 13. § (1) bekezdése szerinti feladatokon túlmenően a 13. § (2) bekezdése szerinti többlet
feladatok ellátásért is felelősek. (3) A (2) bekezdés szerinti szervek az általa kijelölt ikerintézményi felelős személyéről, elérhetőségeiről, valamint
a helyettesítését biztosító személyről és elérhetőségeiről, továbbá az ezekben bekövetkező változásokról
haladéktalanul írásban értesítik a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátort. (4) A (2) bekezdés szerinti minisztériumok és az igazságszolgáltatás központi szerveinek irányítása és felügyelete alá
tartozó pályázásra jogosult intézmény az általa kijelölt ikerintézményi felelős személyéről, elérhetőségeiről, valamint
a helyettesítését biztosító személyről és elérhetőségeiről, továbbá az ezekben bekövetkező változásokról
haladéktalanul írásban értesíti az irányító vagy felügyelő szerv (2) bekezdés szerinti ikerintézményi felelősét.
(5) Ha a pályázásra jogosult szerv sem a (2), sem a (4) bekezdés szerinti szervek körébe nem sorolható, úgy az adott szervet
a kijelölt ikerintézményi felelős személyéről, elérhetőségeiről, valamint a helyettesítését biztosító személyről és
elérhetőségeiről, továbbá az ezekben bekövetkező változásokról szóló tájékoztatásra a Nemzeti Ikerintézményi
Koordinátor szólítja fel, melynek haladéktalanul köteles írásban eleget tenni.
13. § (1) Az ikerintézményi felelős az ikerintézményi programmal összefüggésben
a) kapcsolatot tart a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátorral és a Külügyminisztériummal,
b) biztosítja a pályázásra jogosult intézményen belül a megfelelő információáramlást az ikerintézményi programmal
összefüggésben, c) fogadja a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor által megküldött ikerintézményi felhívásokat és visszaigazolja
annak kézhezvételét, d) gondoskodik a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátortól kézhez kapott ikerintézményi felhívások kapcsán
az intézményen belül rendelkezésre álló szakértői kapacitások felméréséről,
e) felkutatja a potenciális konzorciumi partnereket, f) értesíti a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátort az esetleges külföldi partnerektől érkezett partneri, illetve
szakértői felajánlásokról, g) az ikerintézményi felelőst jelölő pályázásra jogosult szerv pályázási szándéka esetén értesíti a Nemzeti
Ikerintézményi Koordinátort a részvétel formájáról, az általa biztosított szakértők státuszáról (rövid-, közép- vagy
hosszú távú), a létszámáról, valamint arról, hogy az adott projekt mely részeinek megvalósítását vállalja,
h) külföldi partner megkeresésére irányuló szándék esetén a g) pont szerinti értesítéshez az intézmény profilját
valamint a felajánlott szakértők szakmai relevanciáját tartalmazó angol nyelvű bemutatkozó anyagot mellékel,
i) az ikerintézményi pályázat beadási határidejét megelőzően 10 munkanappal értesíti a Nemzeti Ikerintézményi
Koordinátort a pályázási szándékról, j) tájékoztatja a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátort a pályázás szempontjából lehetséges, előnyt élvező
területekről, k) a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor eseti megkeresésére adatot szolgáltat az ikerintézményi felelőst jelölő
intézmény ikerintézményi tevékenységéről. (2) A 12. § (2) bekezdése szerinti minisztériumok és az igazságszolgáltatás központi szervei által kijelölt ikerintézményi
felelős az (1) bekezdésben meghatározott feladatokon túl az alábbi feladatot látják el:
a) meghatározza az ikerintézményi felelőst jelölő intézmény irányítása és felügyelete alá tartozó szervek körében
a pályázásra jogosult intézményeket, b) az a) pontban meghatározott intézményekről és ikerintézményi felelőseiről adatbázist vezet, amelyben
bekövetkező változásokról írásban haladéktalanul tájékoztatja a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátort,
c) kapcsolatot tart az ikerintézményi felelőst jelölő intézmény irányítása és felügyelete alá tartozó szervek
ikerintézményi felelőseivel, d) gondoskodik a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátortól kézhez kapott ikerintézményi felhívások kapcsán
az ikerintézményi felelőst jelölő intézmény irányítása és felügyelete alá tartózó, pályázásra jogosult szervek
körében rendelkezésre álló szakértői kapacitások felméréséről, e) félévente – tárgyév március 5-ig és szeptember 5-ig – írásban adatot szolgáltat a Nemzeti Ikerintézményi
Koordinátornak a megelőző időszakban az ikerintézményi felelőst jelölő intézmény, valamint az irányítása és
felügyelete alá tartózó, pályázásra jogosult szervek ikerintézményi programmal összefüggésben elvégzett
tevékenységéről, f) évente egyszer szakmai egyeztetést hív össze az irányítása és felügyelete alá tartozó intézmények ikerintézményi
felelőseinek részvételével, amelyről a rendezvényt megelőzően legalább 10 munkanappal tájékoztatja a Nemzeti
Ikerintézményi Koordinátort, majd a szakmai egyeztetés eredményeiről 10 munkanapon belül írásban
tájékoztatja a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátort. 10. Ikerintézményi Munkacsoport
14. § (1) Az Ikerintézményi Munkacsoport a Nemzeti Ikerintézményi Programban kitűzött feladatok előrehaladását, az abban
foglalt célok teljesülését ellenőrző, értékelő és javaslattevő testület.
(2) Az Ikerintézményi Munkacsoport elnöke a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor.
(3) Az Ikerintézményi Munkacsoportba az Ikerintézményi Munkacsoport elnökének felkérésére tagot delegál
a) a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter, b) az NFÜ,
c) a külpolitikáért felelős miniszter, d) az államháztartásért felelős miniszter,
e) a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter,
f) az Ikerintézményi Munkacsoport elnöke által felkért, pályázásra jogosult intézmények.
(4) Az Ikerintézményi Munkacsoportban megfigyelőként vehetnek részt a 12. § (1) bekezdésében meghatározott
ikerintézményi felelősök és helyetteseik. (5) Az Ikerintézményi Munkacsoport működését saját ügyrendje szabályozza. Az Ikerintézményi Munkacsoport
ügyrendjét a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor dolgozza ki, és terjeszti a tagok elé jóváhagyásra.
(6) Az Ikerintézményi Munkacsoportot a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor évente minimum két alkalommal hívja
össze. (7) Az Ikerintézményi Munkacsoport ülésének napirendjét és az ülés keretében megvitatandó szakmai dokumentumokat
a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor készíti elő és küldi meg a tagok részére az ülést legalább 5 munkanappal
megelőzően. III. FEJEZET PÁLYÁZÁS ÉS SZERZŐDÉSKÖTÉS 11. A pályázás szakasza
15. § (1) A pályázásra jogosult intézmények a kedvezményezett országok által meghirdetett ikerintézményi felhívásokra
pályázhatnak. (2) Az ikerintézményi felhívás irányulhat ikerintézményi projekt, illetve rövid távú ikerintézményi projekt
megvalósítására. A rövid távú ikerintézményi projektre vonatkozó különös szabályokat a VI. fejezet tartalmazza.
16. § A kedvezményezett ország által elkészített és az Európai Bizottság által jóváhagyott ikerintézményi pályázati felhívást
a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor a kézhezvételt követően elektronikus formában haladéktalanul továbbítja
a szakmailag érintett pályázásra jogosult intézmények 12. § szerint kijelölt ikerintézményi felelőseinek, és
gondoskodik az aktuális ikerintézményi felhívások listájának az NFÜ honlapján való közzétételéről.
17. § (1) A pályázásra jogosult intézmények az ikerintézményi programban tagállami partnerként részt vehetnek
a) önállóan, b) magyar intézményekkel konzorciumi formában, c) külföldi intézményekkel nemzetközi konzorcium keretében,
d) szakértők delegálásával, amely részvételi forma kiválasztását a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor tanácsadással segíti.
(2) Egy tagállam az (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti részvételi formában kizárólag egy pályázatot nyújthat be
az ikerintézményi felhívásra. (3) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti szakértő delegálás révén az ikerintézményi programban résztvevő szakértő az őt
szakértőként megjelenítő pályázat benyújtását megelőzően köteles kikérni az őt delegáló intézmény vezetőjének
írásbeli hozzájárulását a pályázatban való részvételhez. A szakértő delegálás útján az ikerintézményi programban
résztvevő szakértő adott ikerintézményi felhívás kapcsán kizárólag egy pályázatban vehet részt.
(4) Konzorciumi formában történő pályázásra irányuló megkeresésekről a pályázásra jogosult intézmény ikerintézményi
felelőse köteles a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátort haladéktalanul tájékoztatni.
(5) Az ikerintézményi pályázati felhívást kézhez vevő ikerintézményi felelős a pályázat beadási határidejét megelőzően
legalább 10 munkanappal értesíti a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátort a pályázási szándékról, illetve esetleges
konzorciumi partner kiválasztásáról. 18. § (1) A pályázat elkészítésére és tartalmára vonatkozó követelményeket az Ikerintézményi Kézikönyv, valamint a felhívás
tartalmazza. A pályázat kidolgozása a pályázásra jogosult intézmény feladata.
(2) A Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor – a pályázásra jogosult intézmény felkérése esetén – segítséget nyújt a pályázat
formai szempontoknak, az Ikerintézményi Kézikönyvben, valamint a pályázati felhívásban foglalt követelményeknek
való megfelelés tekintetében. (3) Az NFÜ a pályázásra jogosult intézmény felkérése esetén, külön szerződés keretében a 4. § (2) bekezdés a) pontja
alapján segítséget nyújt az ikerintézményi projekt szakmai kidolgozásában.
19. § (1) A pályázati dokumentációt a pályázási határidő lejárta előtt legkésőbb öt munkanappal a pályázásra jogosult
intézmény köteles elektronikus formában megküldeni a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor részére.
(2) A Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor ellenőrzi az Ikerintézményi Kézikönyvben meghatározott, pályázatra
vonatkozó formai követelmények teljesülését. (3) A Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor indokolt esetben a pályázásra jogosult intézmény által előzetesen megküldött
pályázati dokumentáció módosítására kérheti fel a pályázásra jogosult intézményt.
(4) Az (1) bekezdés szerinti határidőn túl beérkezett pályázati dokumentációt a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor nem
köteles továbbítani a kedvezményezett ország részére. (5) A pályázásra jogosult intézmény nem köteles a pályázati dokumentációt a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor
részére megküldeni, ha az a 17. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott szakértő delegálás útján vesz részt
a projektben. 20. § (1) Ha több pályázásra jogosult intézmény jelzi pályázási szándékát ugyanarra az ikerintézményi felhívásra vonatkozóan,
úgy a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor egyeztető megbeszélést hív össze az érintettek részvételével.
(2) Ha az egyeztetésen nem kerül sor megállapodásra, úgy a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor saját hatáskörében dönt
arról, hogy melyik intézmény pályázatát tekinti hivatalos magyar pályázatnak. A Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor
döntéséről az egyeztetést követően 3 munkanapon belül tájékoztatja a pályázókat.
21. § A Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor a pályázat benyújtására előírt határidőn belül megküldi a pályázati
dokumentációt a pályázati felhívásban meghatározott elektronikus címre. A Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor
egyidejűleg tájékoztatja a külpolitikáért felelős minisztert és az illetékes diplomáciai képviseletet a pályázat
benyújtásáról. 22. § (1) A tagállami partner a pályázásra jogosult intézmény által benyújtott pályázati dokumentáció, valamint a szóbeli
meghallgatás eredményeként kerül kiválasztásra. (2) A szóbeli meghallgatás időpontjáról a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor az Európai Bizottság Ikerintézményi
Koordináló Egységtől vagy a kedvezményezett ország illetékes hatóságától kap értesítést. Az így kapott információt
a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor haladéktalanul továbbítja a pályázásra jogosult intézmény ikerintézményi
felelősének, a kijelölt projektvezetőnek, valamint tájékoztatja a külpolitikáért felelős minisztert és az illetékes
diplomáciai képviseletet. (3) A Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor az Európai Bizottság Ikerintézményi Koordináló Egységénél vagy
a kedvezményezett ország illetékes hatóságánál kezdeményezheti a szóbeli meghallgatás időpontjának módosítását.
(4) A szóbeli meghallgatáson való sikeres részvétel érdekében a külpolitikáért felelős miniszter a kiutazó magyar
delegáció részére a kedvezményezett országról háttéranyagot biztosít, valamint gondoskodik a kedvezményezett
országban működő magyar nagykövetség képviselőjének meghallgatáson való részvételéről.
23. § A kedvezményezett ország a tagállami partner kiválasztásáról szóló döntéséről hivatalos értesítést küld a Nemzeti
Ikerintézményi Koordinátor részére, amelyet a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor a kézhezvételétől számított öt
munkanapon belül megküld a pályázatot benyújtó intézmény részére.
12. A szerződéskötési szakasz 24. § (1) Az ikerintézményi szerződés tartalmára, aláírási folyamatára, módosítására és felbontására vonatkozóan
az Ikerintézményi Kézikönyv és mellékleteinek előírásai az irányadóak.
(2) Az ikerintézményi szerződés tartalmát a pályázásra jogosult intézmény a kedvezményezett intézménnyel
egyetértésben dolgozza ki. (3) A szerződéskötési folyamat főbb lépéseiről a pályázásra jogosult intézmény a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátort
írásban tájékoztatja. (4) A megkötött ikerintézményi szerződés másolatát a tagállami partner a kézhezvételtől számított öt munkanapon belül
tájékoztatásul megküldi a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor részére. 25. § Az NFÜ a nyertes tagállami partner felkérése esetén, a 4. § (2) bekezdés b) pont rendelkezésével összhangban külön
szerződés alapján segítséget nyújt az ikerintézményi szerződés, valamint a konzorciumi egyezmény, illetve azok
esetleges módosításainak előkészítésében. IV. FEJEZET AZ IKERINTÉZMÉNYI PROJEKT LEBONYOLÍTÁSA
13. Az ikerintézményi projekt megvalósítása 26. § (1) Az ikerintézményi projekt megvalósítását a tagállami partner a projektvezető irányításával, a kedvezményezett
intézménnyel együttműködve az ikerintézményi szerződés és a munkaterv alapján közösen végzi.
(2) Az ikerintézményi projekt megvalósításában részt vevő magyar tagállami partner projektvezetője a projekt zárását
követő kilencven napon belül értékelő beszámolót nyújt be a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor részére a projekt
eredményéiről és tapasztalatairól. (3) Az ikerintézményi projekt megvalósításában részt vevő magyar tagállami partner projektvezetőjétől a Nemzeti
Ikerintézményi Koordinátor rendkívüli tájékoztatást kérhet az ikerintézményi projekt megvalósításával kapcsolatban.
27. § Az ikerintézményi projekt megvalósítása során az Ikerintézményi Kézikönyv, illetve az ikerintézményi programra
vonatkozó szabályozás értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos kérdésekben az ikerintézményi projekt
megvalósításában részt vevő magyar tagállami partner felkérése esetén a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor
segítséget nyújt. 28. § (1) Az ikerintézményi projekt szakmai megvalósításához kapcsolódó kötelezettségeken kívül a tagállami partnernek
gondoskodnia kell a projekt szakmai megvalósítását elősegítő adminisztratív és logisztikai, valamint pénzügyi
menedzsment feladatok ellátásáráról. (2) Az ikerintézményi projekt szakmai megvalósításához kapcsolódó adminisztratív és logisztikai, valamint pénzügyi
menedzsment feladatok ellátását a projekt végrehajtásáért felelős szerv végzi, amely történhet
a) a tagállami partner saját belső erőforrásaival, b) az NFÜ a 4.§ (2) bekezdése szerinti külön szerződés alapján,
c) egyéb pályázásra jogosult intézmény külön szerződés alapján.
(3) A projekt végrehajtásáért felelős szerv feladatainak ellátására az ikerintézményi menedzsment költségek
kompenzációja biztosít pénzügyi fedezetet. 29. § (1) Az ikerintézményi projekt végrehajtásáért felelős szerv az ikerintézményi tevékenység lebonyolítását belső ügyrend
kialakításával szabályozza, amely összhangban áll az Ikerintézményi Kézikönyv előírásaival.
(2) Az ikerintézményi projekt végrehajtásáért felelős szerv, ha azt a vonatkozó jogszabályok lehetővé teszik,
az (1) bekezdés szerinti ügyrendet tájékoztatásul megküldi a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor részére.
14. Az ikerintézményi projekt finanszírozása 30. § (1) Az ikerintézményi program az ikerintézményi projekt megvalósításával összefüggésben felmerülő elszámolható
költségeket 100%-ban finanszírozza. (2) A tagállami partner köteles az ikerintézményi projekt költségvetésének elkülönített kezelését biztosító devizaszámla
létesítéséről gondoskodni. 31. § (1) A tagállami partner az ikerintézményi szerződés alapján jogosult az ikerintézményi menedzsment költségek
kompenzációjára. (2) Az ikerintézményi menedzsment költségek kompenzációját a tagállami partner az Ikerintézményi Kézikönyv
rendelkezéseinek megfelelően a pályázásra jogosult intézmény ikerintézményi tevékenységével, így különösen
a 28. § (1) bekezdése szerinti feladatokkal összefüggésben köteles felhasználni, figyelemmel az átlátható, a hatékony
és az eredményes pénzgazdálkodás elveire. V. FEJEZET AZ IKERINTÉZMÉNYI PROJEKT SZAKÉRTŐI
15. Az ikerintézményi projektben részt vevő szakértőkre vonatkozó szabályok
32. § (1) Az ikerintézményi projekt megvalósításához a tagállami partner biztosítja az Ikerintézményi Kézikönyvben és
az ikerintézményi pályázati felhívásban meghatározott kompetenciákkal rendelkező szakértők, így különösen
a) a projektvezető (junior partneri szerep esetén a junior projektvezető),
b) a hosszú távú ikerintézményi szakértő(k), és c) a rövid távú ikerintézményi szakértők
rendelkezésre állását. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szakértők rendelkezésre állása az Ikerintézményi Kézikönyv vonatkozó
rendelkezéseivel összhangban biztosítható a tagállami partner saját állományából, vagy más intézmény általi szakértő
delegálás útján, illetve a projekt kezdete előtt maximum két évvel nyugalmazott szakértők bevonásával.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott szakértők az ikerintézményi projektben való szakértői tevékenység gyakorlásával
kapcsolatban a 28. § (2) bekezdése szerinti projekt végrehajtásáért felelős szervvel kötnek megállapodást.
33. § (1) A hosszú távú ikerintézményi szakértő részére az ikerintézményi szerződés alapján őt megillető juttatásokat
a 32. § (3) bekezdése szerinti megállapodás alapján részére a projekt végrehajtásért felelős szerv folyósítja.
(2) A projektvezető, junior projektvezető valamint a rövid távú szakértő által az ikerintézményi projekt keretében
teljesített szakértői kiküldetést az őt delegáló intézmény saját szabályozásának megfelelően, vezetője engedélyével
látja el. 34. § (1) Az ikerintézményi projektben részt vevő, a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban:
Kttv.) hatálya alá tartozó szakértőkre a Kttv. 57. §-ában foglaltakat is alkalmazni kell.
(2) A Kttv. hatálya alá tartozó hosszú távú ikerintézményi szakértő a kiküldetése ideje alatt a rendelkezésre állását
a 32. § (2) bekezdése szerint biztosító vagy őt delegáló pályázásra jogosult intézmény állományában marad.
16. A szakértők javadalmazása 35. § (1) A 32. § (1) bekezdése szerinti szakértőket az ikerintézményi projekt megvalósításával összefüggő tevékenységükért
az Ikerintézményi Kézikönyv, valamint az ikerintézményi szerződés szerint
a) szakértői díj, b) napi díj, és c) költségtérítés illeti meg.
(2) A 32. § (1) bekezdése szerinti szakértőket az (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti díjazás a pályázásra jogosult
intézménynél fennálló jogviszonyuk alapján őket megillető javadalmazáson túlmenően illeti meg.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti szakértői díj
a) legfeljebb az Európai Bizottság által, annak Ikerintézményi Kézikönyvében szabályozott nagyságú összeg,
b) az ikerintézményi projektben való szakértői közreműködés ellenértékének minősül,
c) forrása az ikerintézményi projekt költségvetése az ikerintézményi szerződés alapján.
(4) Az ikerintézményi szakértői tevékenységgel összefüggésben juttatott (1) bekezdés b) pontja szerinti napidíj és
(1) bekezdés c) pontja szerinti költségtérítés a) az Európai Unió rendelkezése szerint megállapított nagyságú összeg,
b) a szakértő kedvezményezett országba történő kiutazásának és kedvezményezett országban való
tartózkodásának költségei fedezetére szolgál, és c) a finanszírozása az Európai Unió által, az ikerintézményi projekt költségvetése és az ikerintézményi szerződés
alapján biztosított. (5) Az ikerintézményi szakértői tevékenységgel összefüggésben a (4) bekezdés szerinti napidíj és költségtérítés a személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény, adómentes bevételekről szóló 1. sz. mellékletének 4.7 pont e) alpontja
szerinti juttatásnak minősül. 36. § (1) A hosszú távú ikerintézményi szakértőt a kedvezményezett országban való tartózkodásának idejére
a 35. § (4) bekezdés szerinti költségtérítésként illeti meg
a) a lakhatás költsége, b) a gyermekek iskoláztatási költsége,
c) a kiutazás és a hazautazás költsége, d) a kitelepülés költsége,
e) a havonta történő haza- és visszautazás költsége,
f) az egészség- és a balesetbiztosítás költsége. (2) A projektvezetőt, a junior projektvezetőt és a rövid távú ikerintézményi szakértőt a 35. § (4) bekezdés szerinti
költségtérítésként illeti meg a kedvezményezett országba saját gépjárművel történő utazásnak az Ikerintézményi
Kézikönyv alapján elszámolható költsége. 37. § A 32. § (1) bekezdés szerinti szakértők az őket e cím szerint megillető díjazás tekintetében kizárólag az Ikerintézményi
Kézikönyv által meghatározott bizonylatok rendelkezésre állását kötelesek biztosítani az ikerintézményi projekt
költségei elszámolhatóságának alátámasztása érdekében. VI. FEJEZET A RÖVID TÁVÚ IKERINTÉZMÉNYI PROJEKTEK
17. A rövid távú ikerintézményi projektekre vonatkozó különös szabályok
38. § A rövid távú ikerintézményi projektek tekintetében az Ikerintézményi Kézikönyv rendelkezései alapján ezen rendelet
a következő eltérésekkel alkalmazandó a) csak önállóan lehetséges pályázni, konzorciumi formában nem, de más pályázásra jogosult intézmény általi rövid
távú szakértők delegálása engedélyezett, b) a projekt hosszú távú szakértő nélkül valósul meg,
c) szóbeli meghallgatásra nem kerül sor, d) munkaterv nem készül, az ikerintézményi szerződés az ikerintézményi pályázati felhívás és a tagállami partner
pályázata alapján jön létre. VII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
39. § (1) Ez a rendelet – a (2) és a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 35. § (5) bekezdése 2013. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 4. § (3) bekezdése 2014. január 1-jén lép hatályba.
40. § Hatályát veszti a) az ikerintézményi (Twinning) program fejlesztési tevékenységének ellátásáról szóló 73/2006. (IV. 3.)
Korm. rendelet, b) az ikerintézményi program és projektjei lebonyolításának részletes szabályairól szóló 10/2008. (II. 26.)
ÖTM rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök