text:
155/2010. (III. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 4-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. február 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy az Állami Számvevőszék elnöke, alelnöke nem lehet
rektor, rektor-helyettes, dékán, dékán-helyettes, tanszékvezető?”
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése alapján a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés sem a választópolgár, sem a jogalkotó
számára nem egyértelmű, mivel nem állapítható meg egyértelműen, hogy az Állami Számvevőszék elnökére,
alelnökére jelenleg érvényes összeférhetetlenségi szabályokat mennyiben érintené. Az Állami Számvevőszékről szóló
1989. évi XXXVIII. törvény 10. §-a ugyanis jelenleg sem engedi meg, hogy az Állami Számvevőszék elnöke, alelnöke
a kérdésben megjelölt tisztségeket viselje. A választópolgár számára a kérdés ezáltal megtévesztő, azt a téves látszatot
kelti, mintha jelenleg nem lenne ilyen szabályozás.
A fent leírtak miatt az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt
feltételeknek, a testület az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az 1989. évi XXXVIII. törvény 10. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1735/2014. (XII. 12.) Korm. határozata a honvédelmi célra felesleges és a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő ingatlanok értékesítéséből származó bevételek felhasználásáról.
A Kormány a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 6. § (8) bekezdése
alapján engedélyezi a  XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet kiadási és támogatási előirányzatainak a  Honvédelmi
Minisztérium vagyonkezelésében lévő ingatlanok értékesítéséből származó nettó 78 220 ezer forinttal történő
megemelését és jóváhagyja annak felhasználását az 1. melléklet szerint.
Felelős: honvédelmi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
131/2019. (VI. 5.) Korm. rendelete az állam tulajdonában álló Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság megszüntetéséről és állami feladatellátásának központi költségvetési szerv által történő átvételéről.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 40. pont a) alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 1131 Budapest, Rokolya utca 1–13.,
cégjegyzékszáma: 01-09-920882, főtevékenysége: TEÁOR 7112’08 Mérnöki tevékenység, műszaki tanácsadás,
adószáma: 18083392-2-41) által ellátott állami feladatokat az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV.  törvény
(a továbbiakban: Áht.) 11/A. § (2) és (3) bekezdésében foglaltak alapján 2019. július 1-jétől a Nemzeti Földügyi Központ
mint átvevő központi költségvetési szerv látja el.
2. § Az államot az Áht. 11/C. § (2) bekezdése szerinti esetben a Nemzeti Földügyi Központ vezetője képviseli.
3. § Az átvételi felelőst az agrárminiszter jelöli ki.
4. § A Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságot a tulajdonosi joggyakorló 2019. június 30.
napjával megszünteti.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
323/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Gál Gáspár Tamás rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarországnak a Mauritiusi Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
99/2011. (XI. 17.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában
meghozta a következő határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Pécel Város Önkormányzata Képviselő-testületének a helyi adókról szóló
28/2010. (XII. 16.) önkormányzati rendelete 8. §-a sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését, ezért azt 2011. december
31. napjával megsemmisíti. 2. Az Alkotmánybíróság a Pécel Város Önkormányzata Képviselő-testületének a helyi adókról szóló 28/2010. (XII. 16.)
önkormányzati rendelete egésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
elutasítja. 3. Az Alkotmánybíróság a Pécel Város Önkormányzata Képviselő-testületének a helyi adókról szóló 28/2010. (XII. 16.)
önkormányzati rendelete alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló – a jogalkotásról
szóló 1987. évi XI. törvény 19. §-ának sérelmére alapított – indítványt, illetve a Pécel Város Önkormányzata
Képviselő-testületének a helyi adókról szóló 28/2010. (XII. 16.) önkormányzati rendelete módosításáról szóló 1/2011.
(I. 28.) önkormányzati rendelete alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
visszautasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Alkotmánybírósághoz benyújtott kérelmében az indítványozó Pécel Város Önkormányzata Képviselő-testületének
a helyi adókról szóló 28/2010. (XII. 16.) önkormányzati rendeletét (a továbbiakban: Ör.) támadta. Elsődleges
kérelmében az Ör. egészének keletkezésére visszamenőleges hatállyal történő megsemmisítését kérte. Indokolása
szerint az Ör. megalkotása, konkrétan a telekadó bevezetése – illetve az 1/2011. (I. 28.) önkormányzati rendelettel
(a továbbiakban: Ör.Mód.) végrehajtott módosítása – során nem tettek eleget a jogalkotásról szóló 1987. évi
XI. törvény (a továbbiakban: Jat.) 18. § (1) bekezdésében és 19–20. §-aiban – illetve a jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény (a továbbiakban: új Jat.) 17–18. §-aiban – írt követelményeknek, ezáltal sérült az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdése, mely szerint a helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, de az nem lehet ellentétes
más jogszabállyal. Másodlagos kérelmében az indítványozó az Ör.-nek a telekadó mértékét meghatározó 8. §-a megsemmisítését kérte.
Indoklásában a következőkre mutatott rá: az Ör. – mely a telekadót Pécelen 2011. január 1. napjával bevezette –
eredetileg mindenfajta differenciálás nélkül 280 Ft/m2/év telekadó megfizetését rendelte el, ami majdnem elérte a
helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Hatv.) alapján kivethető adómaximum mértékét (mely
2011-ben 287 Ft/m2/év). Ezt követően a képviselő-testület Ör.Mód. elfogadásával – visszamenőleges hatállyal – akként
módosította a szabályozást, hogy az adómértéket az adóalany tulajdonában álló összes telek alapterülete szerint
sávosan meghatározottá tette. E differenciálás mellett egyidejűleg adómentességi szabályokat is bevezettek (Ör.Mód.
2. §). Az indítványozó – utalva a Hatv.-nek a telekadóra vonatkozó szabályaira [17. § adótárgy; 21. § adóalap; 22. §
adómérték] – azt kifogásolja, hogy az adót az adóalany tulajdonában álló összes telek alapterülete szerint kell
megfizetni, ami szerinte arra vezet, hogy a több telekkel rendelkező tulajdonosok esetében valójában más
adómértéket alkalmaz az önkormányzat. E körben az indítványozó az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésének a sérelmére
is hivatkozik. Emellett azzal is érvel az indítványozó, hogy a rá kirótt adó olyan magas (több, mint 7 millió forint évente), hogy annak
megfizetését jövedelmi helyzete nem teszi lehetővé. Úgy véli, az önkormányzat nyilvánvalóan nem vette figyelembe a
Hatv. 6. § c) pontjában írt követelményt (mely szerint a helyi adókat az adóalanyok teherviselő képességéhez
igazodóan kell megállapítani), megsértve egyúttal az Alkotmány 70/I. § (1) bekezdésében foglaltakat is. Különösen
sérelmesnek tartja e körben, hogy az önkormányzat által tervezett összes telekadó-bevétel közel egyhetedét neki
kellene kifizetnie, amiből azt a következtetést vonja le, hogy a szabályozásnak nem adópolitikai indokai voltak.
Végezetül méltánytalannak, diszkriminatívnak tartja a telekadó és a kommunális adó mértéke közötti különbséget:
míg a telekadónak az Ör.-ben meghatározott mértéke majdnem eléri a törvényi maximumot, addig a kommunális adó
esetében csupán a törvényi maximum kétharmadának megfelelő adómértéket kell fizetni – hangzik az érvelés.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései: „44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes más
jogszabállyal.” „70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az
állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
„70/I. § (1) Minden természetes személy, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles
jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni.”
2. A Jat. érintett rendelkezései: „18. § (1) A jogszabály megalkotása előtt – a tudomány eredményeire támaszkodva – elemezni kell a szabályozni kívánt
társadalmi-gazdasági viszonyokat, az állampolgári jogok és kötelességek érvényesülését, az érdekösszeütközések
feloldásának a lehetőségét, meg kell vizsgálni a szabályozás várható hatását és a végrehajtás feltételeit. Erről a
jogalkotót tájékoztatni kell.” „19. § Az állampolgárok – közvetlenül, illetőleg képviseleti szerveik útján – közreműködnek és életviszonyaikat érintő
jogszabályok előkészítésében és megalkotásában.” „20. § A jogalkalmazó szerveket, a társadalmi szervezeteket és az érdekképviseleti szerveket be kell vonni az olyan
jogszabályok tervezetének elkészítésébe, amelyek az általuk képviselt és védett érdekeket, illetőleg társadalmi
viszonyokat érintik.” 3. Az Ör. támadott rendelkezése: „8. § Az adó mértéke:
Az adóalany tulajdonában lévő összes telek alapterülete után az alábbi sávok szerint:
Az összes alapterületből: 2500 négyzetméterig 0 Ft/m2 2501–3500 négyzetméterig 75Ft/m2
3501–4500 négyzetméterig 125 Ft/m2 4500 négyzetméter felett 280 Ft/m2”
III. Az indítvány az alábbiak szerint részben megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt a közjogi érvénytelenségre vonatkozó indítványozói hivatkozást vizsgálta meg.
Az indítványozó mind az Ör., mind az Ör.Mód. elfogadásával kapcsolatban hivatkozott arra, hogy annak során a
jogalkotó elmulasztott eleget tenni bizonyos – a Jat.-ban, illetve az új Jat.-ban írt – jogszabály-előkészítési
kötelezettségének. A kérelem azonban csak az Ör. elfogadásával – a telekadó mint új adónem bevezetésével –
kapcsolatban tartalmazott indokolást, és ebben a tekintetben is csupán a Jat. 18. § (1) bekezdésének (hatásvizsgálat
végzésének követelménye), illetve 20. §-ának (jogalkalmazó szervek, társadalmi szervezetek és az érdekképviseleti
szervek bevonása a jogszabály-tervezetek előkészítésébe) vélt sérelmét támasztotta alá érvekkel.
Emiatt az Alkotmánybíróság az Ör. egészét támadó – a Jat. 19. §-ának sérelmére alapított – indítványt, illetve az
Ör.Mód.-ot érintő indítványt a rendelkező részben foglaltak szerint visszautasította, és érdemben csak az Ör.-t támadó,
a Jat. 18. § (1) bekezdésére és 20. §-ára alapított kérelmet vizsgálta meg.
Mindenekelőtt jelen ügyben is szükséges utalni arra, hogy „[a] Jat. megsértése [Alkotmány 7. § (2) bekezdés] az
Alkotmánybíróság gyakorlata szerint önmagában nem teszi alkotmányellenessé a jogszabályt, csak az Alkotmány
valamely rendelkezésével való kapcsolatában” [32/1991. (VI. 6.) AB határozat; ABH 1991, 146, 159.]. Az Alkotmány 7. §
(2) bekezdése értelmében ugyan a jogalkotás rendjét törvény szabályozza, ez a rendelkezés azonban nem emelte az
Alkotmány szintjére a jogalkotási törvény normáit [ld. először: 496/B/1990. AB határozat, ABH 1991, 493, 496.].
Ennek alapján az 54/1996. (XI. 30.) AB határozat kimondta, hogy „a Jat. 18. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés nem
alkotmányi szabály. Ennek a szabálynak a megsértése feltehetően a törvény társadalmi hatékonyságának a kárát fogja
eredményezni, de közvetlen alkotmánysértéshez csak az vezet, ha maga a törvény sérti az Alkotmány valamely
rendelkezését. A törvényjavaslat előkészítése körébe tartozó társadalmi-szociológiai követelmények teljesítése, illetve
azok elmulasztása az Alkotmány rendelkezéseivel nem hozható közvetlen összefüggésbe, s az nem vezet
a jogállamiság és a jogbiztonság sérelméhez.” [ABH 1996, 173, 190.; megerősítette: 38/2000. (X. 31.) AB határozat, ABH
2000, 303, 313. és 109/2008. (IX. 26.) AB határozat, ABH 2008, 886, 902.]
A Jat. 20. §-át érintően az Alkotmánybíróság a legutóbb a 74/2006. (XII. 15.) AB határozatban összegzett álláspontjára
utal, mely szerint: „önmagában a Jat. 20. §-a szerinti szervezetek és szervek törvényalkotási folyamatba való
bevonásának elmaradása nem teszi az egyébként szabályszerűen megalkotott törvényt alkotmányellenessé.
(352/B/1990. AB határozat, ABH 1990, 228, 229.) A jogalkotó szervek egyeztetési kötelezettségét előíró, a Jat. 20. §-a és
27. § c) pontjában foglalt szabályok megsértése kapcsán az Alkotmánybíróság – áttekintve az Alkotmánybíróság
addigi gyakorlatát – a 39/1999. (XII. 21.) AB határozatában (ABH 1999, 325, 349.) leszögezte: A Jat. e rendelkezéseit
figyelembe véve megállapítható, ha a jogalkotó a jogszabály előkészítése során nem kéri ki az érintett társadalmi
szervek véleményét, megsérti a Jat. e rendelkezéseit. Az Alkotmánybíróság számos határozatában kifejtette, hogy a
jogszabályt előkészítő szerveknek a Jat. szerinti vélemények beszerzésével kapcsolatos kötelezettségszegése
önmagában nem érinti a jogszabály érvényességét, vagyis pusztán ez a kötelezettségszegés nem elégséges ok
a kiadott jogszabályok alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére. [352/B/1990. AB határozat,
ABH 1990, 228, 229.; 30/1991. (VI. 5.) AB határozat, ABH 1991, 421, 422.; 32/1991. (VI. 6.) AB határozat, ABH 1991, 146,
159.; 34/1991. (VI. 15.) AB határozat, ABH 1991, 170, 172.; 496/B/1990. AB határozat, ABH 1991, 493, 495.; 7/1993. (II. 15.)
AB határozat, ABH 1993, 418, 419–420.; 54/1996. (XI. 30.) AB határozat, ABH 1996, 173, 195.; 50/1998. (XI. 27.)
AB határozat, ABH 1998, 387, 395–397.] (…) A jogszabályok előkészítésére vonatkozó törvényi előírások megsértése
csupán a jogalkotó államigazgatási, esetleg politikai felelősségét alapozhatja meg. [7/1993. (II. 15.) AB határozat, ABH
1993, 418, 419.] Az Alkotmány 7. § (2) bekezdéséből nem látta levezethetőnek az Alkotmánybíróság a jogalkotó
szervek azon kötelezettségét, hogy a jogalkotási eljárás során az érintett társadalmi szervek véleményét kikérje.
[39/1999. (XII. 21.) AB határozat, ABH 1999, 325, 349.; 9/2003. (IV. 30.) AB határozat, ABH 2003, 89, 116.]” (ABH 2006, 870,
872–873.) Mindezek alapján az Alkotmánybíróság elutasította az Ör. egészét azon az alapon támadó indítványt, hogy a jogalkotó
annak megalkotása során megsértette a Jat. 18. § (1) bekezdésében és 20. §-ában írtakat.
2. Az Alkotmánybíróság ezt követően az indítványozónak az Ör. 8. §-át támadó kérelmét vizsgálta meg.
E körben mindenekelőtt arra kell utalni, hogy „[a] helyi önkormányzatok adómegállapítási joga az Alkotmány 44/A. §
(1) bekezdés d) pontján alapul. Az Alkotmány e rendelkezése a helyi önkormányzati alapjogok között
a képviselő-testület alkotmányi védelemben részesített hatásköreként határozza meg azt, hogy a képviselő-testület
a törvény keretei között meghatározza a helyi adók fajtáit és mértékét. A helyi önkormányzat adómegállapítási
jogának a kereteit a Htv. [a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény] szabályozza. E rendelkezések alapján a helyi
önkormányzat széles körű önállósággal rendelkezik a helyi adók szabályozása során. A Htv. [Hatv.] keretei között
szabadon dönt arról, hogy vezet-e be helyi adót, ha igen, akkor a helyi adók melyikét vezeti be.” [25/2005. (VI. 24.)
AB határozat, ABH 2005, 658, 662–663.] Az önkormányzat a szabályozást később – a helyi tapasztalatok
függvényében – bármikor módosíthatja is. A Hatv. a telekadó (mint vagyoni típusú adó) esetében alternatív módon határozza meg az adó alapját, illetőleg
mértékét: választási lehetőséget ad a helyi önkormányzatnak a tekintetben, hogy a telek alapterülete alapján tételes
adóként vagy az ingatlan korrigált forgalmi értéke alapján, annak bizonyos %-ában határozza meg az adó mértékét
(Hatv. 21–22. §). Hangsúlyozni kell ugyanakkor azt is, hogy a Hatv. 17. §-a értelmében a telekadónak az önkormányzat
illetékességi területén lévő beépítetlen belterületi földrészlet (telek) a tárgya, tehát az ingatlan-nyilvántartás szerinti
önálló ingatlan. A Hatv. az adó alanyai és az adó tárgya tekintetében kógens rendelkezéseket tartalmaz, azaz nem teszi
lehetővé azt, hogy a helyi önkormányzatok a helyi adórendeleteik megalkotása során ezektől a törvényi
rendelkezésektől eltérjenek [Vö. 57/1996. (XII. 22.) AB határozat ABH 1996, 339, 340.; 57/1998. (XI. 27.) AB határozat,
ABH 1998, 504, 507.] 1058/H/2006. AB határozat; 1058/H/2006. AB határozat, ABH 2009, 2581, 2584–2585.]. Az adó
tehát csak a törvény szerinti adótárgyat terhelheti, az önkormányzat azt nem határozhatja meg a törvényben
foglaltaktól eltérő módon, és az adó mértékét is a Hatv. szerinti adótárgyak vonatkozásában kell szabályoznia.
A telekadót ennek megfelelően – a Hatv. eltérő rendelkezése hiányában – adótárgyanként kell megállapítani és
kivetni. A Hatv. csak egyetlen esetben ad lehetőséget adótárgyak alapterületének összeadására, mégpedig az építményadó
vonatkozásában: a Hatv. 15. § a) pontja szerinti tételes adó esetében az 52. § 9. pontja alapján az egy helyrajzi számon
lévő, több azonos fajtájú épület, épületrész esetén ezek összesített hasznos alapterületét kell hasznos alapterület alatt
érteni. Ugyanakkor az adókötelezettséget ebben az esetben is adótárgyanként külön-külön kell megállapítani, és az
adót is így kell kivetni. Mindezekből következően – mivel a Hatv. arról nem rendelkezik – az önkormányzatnak nincs lehetősége arra, hogy
a több telekkel rendelkező adózók esetében a külön helyrajzi számon lévő – tehát önálló ingatlannak minősülő – telkek
alapterületének összegét tekintse a telekadó alapjának. Ez ugyanis a telekadó törvényben meghatározott tárgyának
(beépítetlen belterületi földrészlet mint önálló ingatlan) megváltoztatását eredményezi. Megjegyzendő továbbá,
hogy egy ilyen megoldás arra is vezethet (amint az az indítványozó által becsatolt iratok alapján jelen esetben is
történt), hogy az adókivetésre nem adótárgyanként kerül sor, hanem adózónként összesítetten (tehát a telkek
alapterületét összeszámítva egyetlen határozatban állapítják az adózót terhelő adókötelezettséget), ami azt jelenti,
hogy nem lehet egyértelműen megállapítani a Hatv. szerinti adótárgyat – az egyes földrészleteket külön-külön –
terhelő adót mértékét. Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapítja: az Ör. 8. §-a azáltal, hogy a telekadó mértékének szabályozásakor
alapterület-összeszámítást ír elő, s ehhez rendel sávosan differenciált adómértékeket, a Hatv.-be ütköző – s ezáltal az
Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sértő, alkotmányellenes – előírást tartalmaz. Az Alkotmánybíróság ezért az Ör. 8. §-át
az adóévre tekintettel 2011. december 31. napjával megsemmisíti. Az Alkotmánybíróság az időpont
meghatározásakor figyelemmel volt arra, hogy a megsemmisítés veszélyeztetheti az önkormányzat gazdálkodását, az
ellátandó feladatok tárgyévi finanszírozását, ezért azt – az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 43. § (4) bekezdése alkalmazásával – úgy állapította meg, hogy az önkormányzatnak elegendő
idő álljon rendelkezésére az új szabályozás megalkotására. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint, ha az indítvánnyal támadott jogszabályt vagy annak egy részét
az Alkotmány valamely rendelkezésébe ütközőnek minősíti, és ezért azt megsemmisíti, akkor a további alkotmányi
rendelkezések esetleges sérelmét a már megsemmisített jogszabályi rendelkezéssel összefüggésben érdemben nem
vizsgálja [44/1995. (VI. 30.) AB határozat, ABH 1995, 203, 205.; 4/1996. (II. 23.) AB határozat, ABH 1996, 37, 44.; 61/1997.
(XI. 19.) AB határozat, ABH 1997, 361, 364.; 15/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 420, 423.; 16/2000. (V. 24.) AB
határozat, ABH 2000, 425, 429.; 29/2000. (X. 11.) AB határozat, ABH 2000, 193, 200.; 38/2003. (VI. 26.) AB határozat, ABH
2003, 829, 835.]. Mindezek alapján az Ör. 8. §-ával kapcsolatban felhozott további kérelmek tekintetében az
Alkotmánybíróság az alkotmányossági vizsgálatot már nem folytatta le.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az Abtv. 41. §-án alapul.
Budapest, 2011. november 15. Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
10/2011. (VI. 17.) PSZÁF rendelete a befektetési vállalkozások által a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére teljesítendő, a tőkehelyzet bemutatására vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettségről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) E rendelet hatálya a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető
tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény 4. § (2) bekezdés 10. pontjában meghatározott
befektetési vállalkozásra (a továbbiakban: adatszolgáltató) terjed ki. (2) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerint felügyeleti jelentést készít, amelyet megküld a Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) részére. (3) A felügyeleti jelentések elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások képezik. 2. § Az adatszolgáltató a rendszeres adatszolgáltatási kötelezettséget az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal és formában, és a 2. mellékletben meghatározott kitöltési útmutató szerint köteles elkészíteni és
a Felügyelet részére megküldeni. 3. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben előírt rendszeres adatszolgáltatási kötelezettségét a Felügyelet által
meghatározott elektronikus formában, minősített vagy fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátva teljesíti.
(2) A Felügyelet az (1) bekezdés szerinti kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az megfelel a 2. melléklet I. rész
3. pontjában foglalt feltételeknek. (3) Az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges iratokat, számviteli, nyilvántartási, informatikai
rendszerekben tárolt információkat a rendszeres adatszolgáltatás esedékessége naptári évének utolsó napjától
számított öt évig kell megőrizni. 4. § Az adatszolgáltató
a) a negyedéves jelentést a tárgyidőszakot követő hónap 20. munkanapjáig,
b) a 2. melléklet II. rész F. pontjában szereplő előkészített jelentést az adatszolgáltatás elrendelésekor a Felügyelet
által megállapított határidőig, és c) a 2. melléklet II. rész G. pontjában szereplő esetenként küldendő jelentést az egyes tábláknál külön meghatározott
időpontig köteles a Felügyelet részére megküldeni. 5. § (1) Ez a rendelet 2011. augusztus 31-én lép hatályba.
(2) Az e rendelet szerinti adatszolgáltatást első alkalommal
a) a negyedéves jelentésekre 2011. III. negyedévre vonatkozóan,
b) az eseti és az előkészített jelentésekre 2011. augusztus 31-i tárgynapról
kell teljesíteni. Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
2/2012. (VII. 5.) KüM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (Áht.) 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (Ávr.) 1. melléklet 11. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el: I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya
a) a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XVIII. Külügyminisztérium (a továbbiakban: minisztérium) fejezet 5. címe alatti fejezeti kezelésű
előirányzatokra, b) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.)
alapján év közben megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra,
c) az előző évekről áthúzódó, a külügyminiszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá rendelt fejezeti kezelésű
előirányzatok maradványára, [az a)–c) pont szerinti előirányzatok a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) civil szervezet: a civil társaság, a biztosító társaság és a szakszervezet kivételével az egyesülési jogról, a közhasznú
jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvényben meghatározott civil
szervezet, valamint ezek jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége, amelyet a bíróság – e rendelet eltérő
rendelkezése hiányában – a pályázat kiírása előtt vagy a támogatási igény benyújtását megelőzően legalább két
évvel nyilvántartásba vett, és az alapszabályának, alapító okiratának megfelelő tevékenységet ténylegesen
folytatja, b) külföldi szervezet: nem magyarországi székhelyű jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet,
c) határon túli személy: Magyarországgal szomszédos országban lakóhellyel, székhellyel rendelkező természetes
személy, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet,
d) humanitárius segítségnyújtás: természeti katasztrófák, emberi mulasztásból fakadó krízishelyzetek, katonai
konfliktusok áldozatainak, károsultjainak megsegítése, életmentés, sürgősségi és rehabilitációs segítségnyújtás,
élelmiszer-, illetve élelmezés-segélyezés a nemzetközi humanitárius jog alapján.
3. A költségvetési támogatások nyújtásának általános szabályai 3. § (1) Költségvetési támogatás nyújtása elsősorban pályázati eljárás lefolytatásával történik. Pályázati eljárás lefolytatása
nélkül költségvetési támogatás nyújtására akkor kerülhet sor, ha a támogatott szervezet a Kvtv.-ben címzetten
szerepel, vagy jogszabály azt lehetővé teszi, vagy e rendelet a támogatási kérelem alapján történő támogatást
lehetővé teszi. (2) Az előirányzatokból fedezhetők az egyes alcímekhez rendelt előirányzatok éves összegének legfeljebb 5%-áig
a kincstár által a pénzforgalmi szolgáltatások nyújtásáért felszámított díjak, valamint a külképviseleteken keresztül
megvalósított projektek esetén az elszámolásból adódó árfolyam-különbözet. 4. § (1) Költségvetési támogatás saját forrás biztosítása mellett nyújtható. A saját forrás legkisebb mértéke – ha e rendelet
másképp nem rendelkezik – a támogatott tevékenység összköltségvetésének 10%-a, amely pénzben biztosítandó.
(2) Saját forrás biztosítása nélkül nyújtható költségvetési támogatás
a) ha a költségvetési támogatás az 500 000 Ft-ot nem haladja meg, vagy
b) határon túli személy részére, vagy c) a miniszter egyedi döntése alapján – a 10. § (2) bekezdés a)–g) pontjában felsorolt szempontok
figyelembevételével, vagy d) ha jogszabály lehetővé teszi. 5. § Költségvetési támogatás a támogatási igény benyújtásakor már megvalósult tevékenységre, projektre vagy
programra akkor adható, ha azt e rendelet lehetővé teszi. Költségvetési támogatás a szerződés aláírása előtt már
megkezdett tevékenységre, projektre vagy programra is adható a 15. § (3) bekezdésében foglaltak
figyelembevételével. 6. § Az idegen nyelven kiállított nyilatkozathoz, dokumentumhoz magyar nyelvű fordítást is csatolni kell.
4. A pályázati kiírás 7. § (1) Pályázati eljárás lefolytatása esetén – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a támogató pályázati kiírást tesz közzé a
Hivatalos Értesítőben, továbbá a pályázati kiírásról olyan közleményt tesz közzé legalább egy országos napilapban,
amely tartalmazza, hogy a pályázati kiírás teljes szövege a Hivatalos Értesítőben és a külpolitikáért felelős miniszter
által vezetett minisztérium honlapján megtekinthető. (2) Humanitárius segélyezés esetében a pályázati eljárás lefolytatása – e rendeletben foglaltak szerint – akként is
történhet, hogy a támogató közvetlenül küldi meg a pályázati kiírást (meghívásos pályázat).
(3) A pályázati kiírás közzététele és a (2) bekezdés szerinti pályázati kiírás közvetlen megküldése ajánlattételi felhívásnak
minősül. 5. A támogatási igény tartalmi elemei 8. § (1) A támogatási igényhez csatolni kell:
a) hiteles másolatban harminc napnál nem régebbi igazolást az igénylő – bírósági, egyéb hatósági, vagy egyéni
vállalkozóként történő – nyilvántartásba vételéről, b) az igénylő képviselőjének közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányát, vagy ügyvéd által ellenjegyzett
aláírásmintáját; ötszázezer forintot meg nem haladó költségvetési támogatás esetén az igénylő képviselőjének
pénzintézetnél szereplő eredeti vagy a pénzintézet által hitelesített aláírás-bejelentő kartonját,
c) eredetiben az igénylő valamennyi bankszámláját vezető hitelintézet harminc napnál nem régebbi igazolását – a
pontos számlaszám megjelölésével – az igénylő bankszámlájának vezetéséről, fizetőképességéről,
d) az igénylő létesítő okiratáról készített egyszerű másolatot,
e) az igénylő képviselője által cégszerűen aláírt nyilatkozatot arról, hogy:
ea) az igénylőnek az Európai Unió tradicionális saját forrásai címen tartozása nincs, vagy arra az illetékes
adóhatóság fizetési könnyítést (részletfizetés, fizetési halasztás) engedélyezett, eb) az igénylő felhatalmazza a támogatót a 13. § (3) bekezdésében foglalt adatok nyilvántartására,
f) az igénylő nyilatkozatát arról, hogy felhatalmazza a támogatót beszedési megbízás benyújtására.
(2) A támogatási igényhez csatolni kell az 1. melléklet szerinti nyilatkozatot
(3) Ha az igénylő úgy nyilatkozik, hogy a költségvetési támogatásra irányuló eljárásban érintett, a támogatási igényhez
mellékeli a 2. melléklet szerinti közzétételi kérelmet is. Ha az érintettséget magalapozó körülmény a támogatási igény
benyújtása után, de a támogatási döntés előtt következik be, az igénylő a tudomásszerzéstől számított 10 napon belül
kezdeményezi e körülmény közzétételét. Ha az igénylő a közzétételt határidőben nem kezdeményezi, a támogatási
igény elutasításra kerül. (4) A támogatási igényhez csatolni kell a 3. melléklet, a határon túli támogatási célt szolgáló fejezeti kezelésű
előirányzatokból nyújtott költségvetési támogatás esetén a 4. melléklet szerinti, hiánytalanul kitöltött nyilatkozatokat.
9. § (1) A támogatási igény hiányos benyújtása esetén a támogató az igénylőt az általa megadott elektronikus elérhetőségen
vagy telefaxon hívja fel hiánypótlásra. A hiánypótlás határideje a hiánypótlásra történő felhívás kézbesítésétől
számított nyolcadik nap. Kézbesítettnek kell tekinteni a hiánypótlásra történő felhívást telefaxon vagy elektronikusan
történő továbbítás esetén a telefax berendezés vagy az elektronikus levelezőrendszer által megjelölt sikeres elküldés
időpontjában. (2) A hiánypótlásra történő felhívásban tájékoztatni kell az igénylőt arról, hogy a hiánypótlásra biztosított határidő
elmulasztása a támogatási igény érdemi vizsgálat nélkül történő elutasítását eredményezi. A 8. § (2) és (3) bekezdése
szerinti melléklet csatolásának elmulasztása esetén hiánypótlásnak nincs helye.
6. A támogatási igény elbírálása 10. § (1) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a támogató munkabizottsága (a továbbiakban: munkabizottság) tesz
javaslatot – a támogatási igény alapján – költségvetési támogatás odaítélésére, valamint a 33. § (6) bekezdés szerinti
egyéb kifizetések teljesítésére. (2) A támogatási igény elbírálása során a munkabizottság bírálati szempontként együttesen figyelembe veszi, hogy
tervezett tevékenység milyen mértékben a) illeszkedik a külkapcsolati stratégiához,
b) alkalmas az előirányzat céljának megvalósítására, c) felel meg a pályázati kiírásban megfogalmazott konkrét követelményeknek (pályázat kiírás közzététele esetén),
d) erősíti a külpolitikai kormányzat és a hazai, valamint a nemzetközi civil szféra közötti kapcsolatot,
e) alkalmas Magyarország külföldi megítélésének, a hiteles Magyarország-kép kialakításának elősegítésére,
f) költséghatékony, és g) biztosít saját forrást. 11. § (1) A pályázati feltételek teljesítése nem jelent jogosultságot a pályázatban megjelölt összegű költségvetési támogatás
igénybevételére. A pályázatot szerződéskötési ajánlatnak kell tekinteni. (2) Költségvetési támogatás az igénylő által igényelt összegnél kisebb összegben is nyújtható. Ebben az esetben
az igénylőnek a tényleges költségvetési támogatási összegnek megfelelő költségvetési tervet kell benyújtania.
(3) Nem ítélhető meg költségvetési támogatás olyan igénylő részére, továbbá nem köthető támogatási szerződés azzal:
a) aki e rendelet hatálybalépését megelőzően kötött támogatási szerződésében foglaltakat megszegte és emiatt a
támogató elállt a támogatási szerződéstől, vagy pénzügyi elszámolását, tartalmi jelentését a miniszter nem
fogadta el, az elállástól, az elszámolás, tartalmi jelentés elbírálásától számított 5 évig, vagy
b) akinek az államháztartás bármely alrendszerével szemben lejárt esedékességű, meg nem fizetett tartozása van,
c) akivel szemben a költségvetési támogatás nyújtásának jogszabályban meghatározott, vagy e rendelet
hatálybalépését megelőzően kötött szerződésből eredő akadálya van. 12. § A támogatási döntésről szóló értesítésben a kedvezményezettet
a) tájékoztatni kell arról, hogy a szerződéskötés várható határideje a támogatási döntés közlésétől számított 60. nap,
b) megfelelő határidő tűzésével fel kell hívni, hogy nyújtsa be
ba) előleg, előfinanszírozás, valamint több részletben történő utófinanszírozás esetén a biztosítékot
bb) határon túli magyar kedvezményezett esetén a magyarországi bankszámlával rendelkező szervezet
befogadó nyilatkozatát, ha azzal rendelkezik, bc) ha azt jogszabály előírja, a támogatott tevékenységhez szükséges jogerős hatósági engedély másolatát.
7. A támogatási szerződés 13. § (1) Ha a szerződés magyar nyelven kívül más nyelven (nyelveken) is megkötésre kerül, a szerződés értelmezése során
– eltérés esetén – a magyar nyelvű szöveg az irányadó.
(2) A támogatással érintett tevékenység teljesítésének határideje kizárólag annak lejártát megelőzően beérkezett,
indokolással ellátott kérelem, vagy a támogató kezdeményezése alapján módosítható.
(3) A támogató nyilvántartja a kedvezményezettel kötött szerződés lényeges tartalmi elemeit, valamint a szerződés
teljesítésével és a költségvetési támogatás felhasználásával kapcsolatos adatokat.
(4) A külföldön megvalósított tevékenységek esetén, az ennek jellegéből adódóan esetlegesen beálló árfolyamveszteség
a kedvezményezettet terheli. 8. A költségvetési támogatás felhasználása
14. § (1) A támogatási összeg vagy annak részletei folyósítására érvényes és hatályos szerződés alapján – ha e rendelet eltérően
nem rendelkezik – a támogatott tevékenység teljes vagy részleges megvalósulását követően (utófinanszírozás) kerül
sor, a beszámoló elfogadása után, írásbeli lehívás alapján.
(2) A költségvetési támogatás teljes összege előfinanszírozással egy összegben is folyósítható:
a) ötszázezer forintot meg nem haladó összegű támogatás,
b) támogatási kérelem alapján nyújtott támogatás, c) határon túli személy részére nyújtott támogatás esetén, vagy
d) ahol e rendelet külön lehetővé teszi. (3) A költségvetési támogatás részletekben történő kifizetése esetén az egyes részletek átutalására a finanszírozási
időszakot lezáró beszámoló elfogadását követően kerülhet sor. (4) A kedvezményezett a költségvetési támogatás felhasználásáról beszámolót készít. A beszámoló pénzügyi
elszámolásból és tartalmi jelentésből áll. 15. § (1) A kedvezményezett pénzügyi elszámolást készít a költségvetési támogatás összegének felhasználásáról, amelynek a
szerződésben meghatározottakon kívül tartalmaznia kell: a) összesítő kimutatást a szerződés mellékletét képező költségvetésben szereplő költségekre vetítve, amelyet
elektronikus úton is be kell nyújtani, és amelyben az üzleti titkot olvashatatlanná kell tenni,
b) költségtételek szerinti bontásban a számla kibocsátójának nevét, a számla sorszámát, a számla tartalmát (kifizetés
jogcímét), a számla keltét és a teljesítés időpontját, az áfa-alapot, az áfa-tartalmat és a bruttó összeget, valamint
átutalás esetében átutalással teljesített számlamásolat mellett a bankszámla terheléséről szóló banki igazolást
vagy kivonatot (megjelölve a vonatkozó tételt), készpénzes kifizetés esetében a készpénzfelvétel tényét
tartalmazó külön kimutatást, c) a támogatás és a saját forrás felhasználását igazoló számla másolatát (az áfa tartalmú számlák esetében fel kell
tüntetni a számla nettó értékét), d) a saját forrás és társfinanszírozás dokumentumainak másolatát (megállapodás, határozat),
e) a saját forrás és társfinanszírozás felhasználásáról szóló kimutatást, és
f) személyi juttatást érintő kifizetések esetében a számfejtési, valamint az adó- és járulékbefizetési bizonylatokat,
g) bérköltség elszámolása esetén a kifizetés pontos jogcímének megjelölését, valamint a bérfizetést megalapozó
jogviszony-igazolásokat. (2) A beszámolóhoz felhasznált számlák, számviteli bizonylatok eredeti példányaira szövegszerűen fel kell vezetni
a költségvetési támogatásból felhasznált összeget és a támogatási szerződés iktatószámát vagy nyilvántartási számát,
és ezt követően a dokumentumról a beszámolóhoz csatolandó másolatot kell készíteni. A másolatra az eredeti irattal
történő egyezőségre vonatkozó záradékot kell felvezetni és azt a kedvezményezett aláírásával hitelesíteni.
(3) Az elszámolás során kizárólag a támogatási szerződés megkötését követően kiállított számviteli bizonylat fogadható
el, kivéve: a) a támogatási kérelem benyújtásakor már megvalósult tevékenység támogatását,
b) a határon túli személyek részére nyújtott költségvetési támogatásokat,
c) működési költségre nyújtott költségvetési támogatásokat, vagy d) a saját forrás elszámolását.
(4) A kedvezményezett tartalmi jelentést készít a szerződésben megjelölt tevékenységek, feladatok teljesítéséről,
eredményéről. A tartalmi jelentést elektronikus úton is be kell nyújtani, amelyben az üzleti titkot olvashatatlanná kell
tenni. 16. § A szerződésszerű teljesítés mellett fel nem használt költségvetési támogatás maradványát a kedvezményezett
a támogatott tevékenység megvalósítására előírt határidőt követő 15 napon belül köteles visszautalni.
17. § (1) A beszámolót a támogató a beszámoló kézhezvételét követő 30 – hiánypótlás, kiegészítés esetén 45 – napon belül
szakmai és pénzügyi szempontból megvizsgálja, és dönt annak elfogadásáról vagy elutasításáról és a visszafizetésre
történő felszólításról. (2) A támogató az (1) bekezdés szerinti döntésről, a döntést követő 5 napon belül írásban tájékoztatja
a kedvezményezettet. II. FEJEZET EGYES ELŐIRÁNYZATOKRA VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK
9. Nemzetközi tagdíjak és európai uniós befizetések 18. § Az előirányzat célja a Magyarország nemzetközi szervezetekben viselt tagságáról szóló hatályos nemzetközi
szerződésekből eredő fizetési kötelezettségeinek teljesítése. Az Európai Bizottság által működtetett 10. Európai
Fejlesztési Alaphoz (EDF) történő hozzájárulások fedezetét az erre a célra külön létrehozott, Európai uniós befizetések
jogcímcsoport előirányzata biztosítja. A tagdíjfizetési kötelezettségeken kívül az előirányzat forrást nyújt a nemzetközi
szervezetek által kezdeményezett kötelező jellegű, így különösen ICRC, OHCHR, UNHCR, UNDOC önkéntes
felajánlásokra is. 10. Állami Protokoll 19. § (1) Az előirányzat az Államfői Protokoll kiadásaira szolgál. Az Állami Protokoll kiadási előirányzatának felhasználása
a vonatkozó jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök alapján történik, más személyi, vagyoni
védelemmel, és egyéb feladatokkal kapcsolatos szabályozások feltételeinek, előírásainak megfelelően.
(2) Az előirányzat szolgál a magas szintű külföldi delegációk magyarországi látogatásainak, valamint az államfő hivatalos
külföldi utazásainak előkészítésével, lebonyolításával kapcsolatos járulékos költségek (különösen a kormányváró,
a repülőjegy, a nyomdai szolgáltatás a vendéglátás, a telefonhasználat, a járműbérlés, a reptéri fogyasztás, szállás,
város dekoráció, virág, tolmács és fordítási költségek, gépkocsi üzemeltetése, illetve a látogatásokkal kapcsolatos
rendkívüli protokolláris feladatok ellátására kötött eseti megbízási szerződések) fedezésére is.
20. § (1) Az előirányzatból fedezhetők a Wallenberg emlékév rendezvényeihez kapcsolódó kifizetések, beszerzések,
támogatások. Az előirányzatból költségvetési támogatás nyújtható támogatási kérelem alapján, a kérelem
benyújtásakor már megvalósult tevékenységre, saját forrás biztosítása nélkül valamint egyösszegű előfinanszírozással is.
(2) Visszafizetési kötelezettség, elállás, felmondás esetén a már kifizetett támogatási összeg, továbbá a kamat és
a késedelmi kamat megfizetésére irányuló követelés érvényesítése beszedési megbízás alkalmazásával történik.
11. Közhasznú és egyéb civil szervezetek támogatása 21. § Az előirányzat célja vissza nem térítendő költségvetési támogatás nyújtása:
a) a Demokrácia Központ Közalapítvány, ideértve a jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységet is,
b) egyéb civil szervezetek, c) az Alapítvány a Népirtás és Tömeges Atrocitások Nemzetközi Megelőzéséért,
d) külföldi magyar emlékek megőrzése, e) finn–magyar ifjúsági csereprogramok,
f) külügyi kisebbségpolitikai célok támogatása részére. 22. § (1) Visszafizetési kötelezettség, elállás, felmondás esetén a már kifizetett támogatási összeg, továbbá a kamat és
a késedelmi kamat megfizetésére irányuló követelés érvényesítése beszedési megbízás alkalmazásával történik.
(2) Ha a külföldi szervezet és határon túli személy igénylő a beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó
levelet nem tudja a támogató részére megadni, a beszedési megbízás helyett zálogjog, óvadék, bankgarancia vagy
kezesség formájában is nyújthat biztosítékot. 23. § (1) A Demokrácia Központ Közalapítvány és a jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységei támogatása esetében a
támogató költségvetési támogatást nyújt az alapítvány és jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége(i)
működési költségeihez az alapító okiratában meghatározott feladatok megvalósítása érdekében.
(2) A költségvetési támogatás folyósítása a szerződésben meghatározottak szerint, időarányosan, utólagos elszámolási
kötelezettséggel, saját forrás biztosítása nélkül történik azzal, hogy a szerződésben a 14. §-ban foglaltaktól eltérő
szabályok is megállapíthatók. (3) A Demokrácia Központ Közalapítvány és jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége(i) az éves támogatási
összeg felhasználásáról készített beszámolót a tárgyévet követő év június 30-ig kötelesek a minisztérium részére
megküldeni. 24. § Az egyéb civil szervezetek támogatása esetében a támogató költségvetési támogatást nyújt az atlanti gondolat
megismertetését és elterjesztését célul tűző, az EU biztonság- és védelempolitikai dimenziójának megismertetését,
továbbá a NATO megismertetését elősegítő civil szervezetek, a külügyi kommunikációt elősegítő civil szervezetek,
továbbá a nemzetközi szervezeteket kutató és népszerűsítő civil szervezetek részére.
25. § (1) Az atlanti gondolat megismertetését és elterjesztését célul tűző, az EU biztonság- és védelempolitikai dimenziójának
megismertetését továbbá a NATO megismertetését elősegítő civil szervezetek részére költségvetési támogatás
program, projekt, tevékenység megvalósítására is nyújtható, vagy valósítható meg beszerzés különösen a következő
jogcímek bármelyikén: a) a NATO-nak az európai és a globális biztonságpolitika alakításában játszott szerepével kapcsolatos ismeretek
széles körű terjesztése, Magyarország NATO-tagsága társadalmi támogatottságának növelése;
b) a NATO tevékenységéről szóló rendezvények szervezése, kiadványok, cikkek megjelentetése, vagy
c) a nemzetközi biztonságpolitikai helyzet alakulásának a NATO tevékenységére és hazánk kül- és
biztonságpolitikájára gyakorolt hatását elemző rendezvények szervezése, kiadványok megjelentetése a pályázati
kiírásban meghatározott témák alapján. (2) Az (1) bekezdés szerinti célok támogatására támogatási kérelem alapján is nyújtható költségvetési támogatás.
26. § (1) A külügyi kommunikációt elősegítő civil szervezetek támogatásának célja
a) Magyarország külföldi megítélésének javítása, különös tekintettel a magyar kultúra, tudomány és történelem
értékeinek, jeles személyiségeinek és eseményeinek bemutatására, valamint Magyarország külpolitikai
tevékenységének, szerepvállalásának megismertetése; b) a társadalom külpolitika és diplomácia iránti érdeklődésének erősítése, az azzal kapcsolatos ismereteinek
bővítése, a civil szervezetek külpolitikai érdekeinek érvényesítésébe történő aktívabb bevonását célzó
tevékenységek elősegítése; c) a kormányzati civil stratégia megvalósításának elősegítése a külkapcsolatok terén, a külpolitikai kormányzat és
a hazai, valamint a határon túli civil szféra közötti kapcsolatok erősítését és bővítését célzó tevékenységek,
továbbá ennek keretében tudományos kutatások, konferenciák támogatása; vagy
d) ifjúsági csereprogramok lebonyolításának és kommunikációjának támogatása; e) a közkönyvtári hálózat EU kommunikációs tevékenységének támogatása.
(2) A külügyi kommunikációt elősegítő civil szervezetek költségvetési támogatása esetén az alábbi jogcímek bármelyikén
folyósítható támogatás, vagy valósítható meg beszerzés: a) idegen és magyar nyelvű lapok, könyvek, albumok, folyóiratok, reklám-, PR és ismeretterjesztő kiadványok
megjelentetése, beszerzése, b) fotók, filmek és videó-anyagok, elektronikus információhordozók (szoftver, CD, DVD, CD-ROM) készítése,
c) képzés, tanulmányi verseny szervezése, lebonyolítása, d) egyéb rendezvény-, konferencia-, kiállítás-, eseményszervezés,
e) nyomdai előkészítés, nyomtatás, f) a hazai és a határon túli civil társadalom külpolitika iránti érdeklődésének fokozását elősegítő anyagok,
programok készítése, készíttetése, valamint előállításának és terjesztésének támogatása,
g) egyéb, a lakosság vagy a külföldi partnerek tájékoztatását célzó kommunikációs tevékenységek megvalósítása,
h) elektronikus kommunikációs tevékenység és fejlesztés, i) ifjúsági csereprogramok lebonyolítása,
j) Európai uniós és más nemzetközi donorok által meghirdetett pályázatokon való eredményes részvétel
elősegítése érdekében önrész (saját forrás) biztosításához nyújtott támogatás.
(3) Saját forrás nélkül nyújtható költségvetési támogatás az (1) bekezdés e) pontjában meghatározott esetben.
(4) A (2) bekezdés j) pontjában meghatározott esetben költségvetési támogatás nyújtható támogatási kérelem alapján,
a kérelem benyújtásakor már megvalósult tevékenységre, saját forrás biztosítása nélkül valamint egyösszegű
előfinanszírozással is. 27. § A nemzetközi szervezeteket kutató és népszerűsítő civil szervezetek részére költségvetési támogatás nyújtható
program, projekt, tevékenység megvalósítására vagy beszerzés valósítható meg különösen a következő jogcímek
bármelyikén: a) Az ENSZ szerepe napjaink globális kihívásainak kezelésében, a világszervezet tevékenységének népszerűsítése;
b) Az ENSZ szerepe a fenntartható fejlődés megvalósítására irányuló törekvésekben, különös tekintettel
a 2012 júniusában megrendezésre kerülő ENSZ csúcskonferenciára (Rio+20);
c) Az ENSZ és más nemzetközi szervezetek budapesti központjai, irodái tevékenységének bemutatása;
d) Az ENSZ reformja, különös tekintettel az ENSZ-rendszer koherenciájának javítására irányuló erőfeszítésekre és
a „One UN” kezdeményezésre; e) Az ENSZ emberi jogi tevékenységének, különös tekintettel az Emberi Jogi Tanácsnak és az ahhoz kapcsolódó
szakértő mechanizmusoknak bemutatása, megismertetése, terjesztése. 28. § (1) Az Alapítvány a Népirtás és Tömeges Atrocitások Nemzetközi Megelőzéséért (a továbbiakban: szervezet) támogatása
esetében a támogató költségvetési támogatást nyújt a szervezet működési költségeihez az alapító okiratában
meghatározott feladatok megvalósítása érdekében. (2) A támogatás folyósítása a szerződésben meghatározottak szerint, időarányosan, utólagos elszámolási
kötelezettséggel, saját forrás biztosítása nélkül történik. 29. § (1) A Külföldi magyar emlékek megőrzése előirányzat célja a határainkon túl található magyar emlékhelyek létesítésével,
helyreállításával, megóvásával kapcsolatos tevékenységek támogatása, költségek fedezése, továbbá a határainkon túl
található magyar vonatkozású emlékhelyek létesítését, kialakítását és ápolását elősegítő, a magyarságtudat erősítését
szolgáló emlékhelyek megőrzésével kapcsolatos programok támogatása. (2) Az előirányzatból határon túli személy és külföldi szervezet részére pályázati eljárás lefolytatása nélkül, támogatási
kérelem alapján is nyújtható költségvetési támogatás. (3) Az előirányzatból költségvetési támogatás nyújtása saját forrás biztosítása nélkül és egyösszegű előfinanszírozással is
történhet. (4) Az előirányzat céljával összhangban álló kifizetések a külképviseletek közreműködésével is teljesíthetők.
30. § (1) A Finn–magyar ifjúsági csereprogramok előirányzat célja a finn–magyar ifjúsági kapcsolatok fejlesztése.
(2) Az előirányzatból a következő jogcímek bármelyikén nyújtható támogatás, vagy valósítható meg beszerzés:
a) finn–magyar ifjúsági csereprogramok megvalósítása, b) tanulmányutak szervezése és lebonyolítása,
c) képzések, tanulmányi versenyek, vetélkedők szervezése és lebonyolítása,
d) finn fiatalok magyarországi fogadása, tartózkodása, e) finn–magyar kulturális rendezvények lebonyolítása,
f) finn–magyar kapcsolatok ápolását elősegítő egyéb rendezvények, konferenciák, kiállítások megvalósítása,
g) a finn–magyar kapcsolatok bővüléséhez hozzájáruló könyvek, albumok, folyóiratok, reklám-, PR és
ismeretterjesztő kiadványok megjelentetése, beszerzése, illetve fotók, filmek és videoanyagok, elektronikus
információhordozók (szoftver, CD, DVD, CD-ROM) készítése. (3) Az előirányzatból költségvetési támogatás nyújtása saját forrás biztosítása nélkül, továbbá egyösszegű
előfinanszírozással is történhet. 31. § (1) A Külügyi kisebbségpolitikai célok támogatása előirányzat célja költségvetési támogatás nyújtása magyar civil
szervezetek, külföldi szervezetek és határon túli személyek részére nemzetpolitikai célok magyarországi és külföldi
ismertetésére; nemzetpolitikai célú tanulmányok elkészítésére; kutatások, rendezvények, jótékonysági események és
egyéb kulturális események támogatására. (2) Az előirányzatból határon túli személy részére pályázati eljárás lefolytatása nélkül, támogatási kérelem alapján is
nyújtható költségvetési támogatás. (3) Az előirányzatból költségvetési támogatás nyújtása saját forrás biztosítása nélkül és egyösszegű előfinanszírozással is
történhet. (4) Az előirányzat céljával összhangban álló kifizetések a külképviseletek közreműködésével is teljesíthetők.
12. EU utazási költségtérítések 32. § Az előirányzat forrást nyújt az Európai Unió tanácsi ülésein való részvétellel kapcsolatban felmerülő utazási költségek
egy részének megtérítésére a Magyarország számára évente előre rögzített összeg erejéig. Ez az összeg egyrészt
az európai biztonsági- és védelmi politikával kapcsolatos ESDP ülésekre, másrészt a további Non-ESDP ülésekre
történő kiutazás költségeinek fedezésére fordítható. 13. Nemzetközi fejlesztési együttműködés és humanitárius segélyezés
33. § (1) Az előirányzat célja a) vissza nem térítendő költségvetési támogatás nyújtása, vagy egyéb kifizetés teljesítése, beszerzés megvalósítása
a NEFE-partnerországokban vagy a NEFE-politika által megcélzott szektorokban a (2) bekezdésben
meghatározott célokkal összhangban, b) vissza nem térítendő költségvetési támogatás nyújtása, vagy egyéb kifizetés teljesítése, beszerzés megvalósítása
a (3) bekezdésben meghatározott humanitárius segítségnyújtás teljesítése érdekében,
c) EU Keleti partnerséghez kapcsolódó magyar fejlesztési programok megvalósítása.
(2) A nemzetközi fejlesztési együttműködés (NEFE) célja a fejlődő országok fenntartható fejlődésének, kiegyensúlyozott
gazdasági növekedésének, a szegénység csökkentésének, az életkörülmények javításának, az alapvető emberi jogok
tiszteletére épülő demokratikus berendezkedés (jó kormányzás) megteremtésének és megszilárdításának elősegítése,
támogatása. A NEFE tevékenység körének meghatározása szempontjából irányadó az OECD DAC által hivatalos
fejlesztési támogatásnak (ODA) minősített tevékenységek köre. (3) A Nemzetközi fejlesztési együttműködés, a Humanitárius segélyezés, az Üvegházhatású gázkibocsátás csökkentése és
az EU Keleti Partnerséghez kapcsolódó magyar programok jogcímeken az előirányzat a következők bármelyikére
felhasználható: a) termék vagy szolgáltatás közvetlenül a kedvezményezett részére történő beszerzése,
b) a minisztérium által megvalósítandó projektek szakmai hátterének biztosításához külső szakértők felkérése,
számukra utazási költség, napidíj, szükség esetén tiszteletdíj biztosítása,
c) nemzetközi fejlesztési együttműködési tevékenységek szakmai tervezése, előkészítése; folyamatban lévő és
megvalósult projektek, programok nyomon követése, monitoringja, ellenőrzése, d) a Magyarország külképviseletei által végrehajtott fejlesztési és humanitárius segítségnyújtási projektek
támogatása, e) nemzetközi fejlesztési együttműködési és humanitárius fórumokon, rendezvényeken történő részvétel,
f) magyar NEFE tevékenység népszerűsítése, kiadványokon, egyéb prezentációs eszközökön keresztül történő
bemutatása, g) magyar civil szervezetek nemzetközi fejlesztési projektjeinek költségvetési támogatása,
h) magyar civil szervezetek számára az európai uniós és más nemzetközi donorok által meghirdetett pályázatokon
való eredményes részvétel elősegítése érdekében nyújtandó költségvetési támogatás,
i) külföldi (a célországban honos) szervezetek nemzetközi fejlesztési projektjeinek költségvetési támogatása,
j) külföldi kormányzati vagy önkormányzati szerv vagy általa fenntartott intézmény költségvetési támogatása,
k) szaktárcák által megvalósítandó nemzetközi fejlesztési projektek költségvetési támogatása,
l) hozzájárulás nemzetközi szervezetek vagy általuk létrehozott alapok nemzetközi fejlesztési projektjeihez,
m) két- vagy többoldalú nemzetközi donor-együttműködés keretében megvalósítandó nemzetközi fejlesztési
projektek támogatása, vagy azokhoz történő hozzájárulás, n) humanitárius segítség nyújtása termék vagy szolgáltatás közvetlen biztosításával a minisztérium vagy más
államigazgatási szerv által, vagy civil szervezeten, gazdasági társaságon keresztül,
o) humanitárius segítség nyújtása pénzügyi források biztosításával közvetlenül valamely nemzetközi szervezet által
létrehozott célalapon, a Vöröskereszt és a Vörös Félhold mozgalom és annak nemzetközi tagszervezetein vagy
humanitárius tevékenységet folytató magyar civil szervezeteken keresztül, p) határon túli személyek egészségügyi, oktatási, vagy kulturális körülményeinek javítása,
q) az üvegházhatású gázkibocsátás csökkentésével, valamint az éghajlatváltozás kezelésével kapcsolatos fejlesztési
projektek tervezése, előkészítése, megvalósítása, nyomon követése, monitoringja, ellenőrzése,
r) nem-kormányzati szervek, magyar önkormányzatok, illetve gazdálkodó szervezetek non-profit alapon végzett
nemzetközi fejlesztési együttműködési tevékenységének támogatása. (4) Az előirányzatból határon túli személy valamint intézmény részére pályázati eljárás lefolytatása nélkül, támogatási
kérelem alapján nyújtható költségvetési támogatás a (3) bekezdés p) pontjában meghatározottak esetén.
(5) Az előirányzat céljával összhangban álló kifizetések a külképviseletek közreműködésével és kezdeményezésére is
teljesíthetők. (6) Az előirányzat alkalmazásában egyéb kifizetés: az előirányzat felhasználási céljával összhangban álló és a (3) bekezdés
l), m), vagy o) pontja szerinti hozzájárulások, befizetések teljesítése.
(7) Az előirányzatból támogatási kérelem alapján és saját forrás biztosítása nélkül is nyújtható költségvetési támogatás.
34. § (1) Visszafizetési kötelezettség, elállás, felmondás esetén a már kifizetett támogatási összeg, továbbá a kamat és
a késedelmi kamat megfizetésére irányuló követelés érvényesítése beszedési megbízás alkalmazásával történik.
(2) Ha a külföldi szervezet és határon túli személy igénylő a beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó
levelet nem tudja a támogató részére megadni, a beszedési megbízás helyett zálogjog, óvadék, bankgarancia vagy
kezesség formájában is nyújthat biztosítékot. 35. § (1) A „Nemzetközi Fejlesztési Együttműködés” jogcímcsoportból a következő jogcímek bármelyikén nyújtható
költségvetési támogatás, teljesíthető egyéb kifizetés, valósítható meg beszerzés:
a) nemzetközi fejlesztési együttműködési célú tevékenység, b) NEFE társadalmi támogatottságát elősegítő tájékoztatási tevékenység,
c) NEFE projekt tervezése, előkészítése, nyomon követése, monitoringja, ellenőrzése,
d) Európai uniós és más nemzetközi donorok által meghirdetett pályázatokon való eredményes részvétel
elősegítése érdekében önrész (saját forrás) biztosításához nyújtott költségvetési támogatás.
(2) A jogcímcsoporton rendelkezésre álló keret legalább 90%-át a NEFE-partnerországokban megvalósítandó
NEFE-tevékenységre kell fordítani. A keret legfeljebb 10%-a fordítható egyéb, az OECD DAC hivatalos listáján szereplő
országban megvalósuló NEFE-tevékenységre. 36. § (1) A „Humanitárius Segélyezés” jogcímcsoportból a következő jogcímek bármelyikén nyújtható költségvetési
támogatás, teljesíthető egyéb kifizetés, valósítható meg beszerzés: a) humanitárius segítségnyújtási tevékenység,
b) humanitárius segítségnyújtási projekt tervezése, előkészítése, nyomon követése, monitoringja, ellenőrzése.
(2) Meghívásos pályázat alkalmazása esetén a nyertes pályázóval keretszerződés is köthető.
(3) A pályázatra e rendelet 10. §-a nem alkalmazandó, a mellékletek benyújtásának végső határideje – a pályázati kiírásban
foglaltak szerint – legfeljebb a szerződés megkötésének időpontjáig terjedhet.
(4) A kedvezményezett számára az elnyert költségvetési támogatást a támogató a teljesítést megelőzően, utólagos
elszámolási kötelezettséggel a velük kötött támogatási szerződés mindkét fél által történt aláírását követő tizenöt
napon belül átutalja. A támogatott tevékenység megvalósulását követő harminc napon belül a pályázó köteles
benyújtani a pénzügyi és tartalmi beszámolót. A saját forrás legkisebb mértéke 5%.
(5) A jogcímcsoportból lehet finanszírozni a segélyekkel közvetlenül összefüggő költségeket, különösen beszerzés,
csomagolás, szállítás, szakértői költségek (a továbbiakban együtt: járulékos költségek).
(6) A járulékos költségek mértékének meghatározása a támogatási összeghez mérten minden esetben a katasztrófa
színhelyének ismeretében kerül meghatározásra a szerződésben, amely nem haladhatja meg az elnyert költségvetési
támogatás 8%-át. A segélyszállítmányok összeállítása során a közbeszerzésekre vonatkozó hatályos jogszabályi
rendelkezések figyelembevételével kell eljárni. 37. § (1) Az EU Keleti partnerséghez kapcsolódó magyar programok megvalósítása előirányzat célja vissza nem térítendő teljes,
vagy részleges költségvetési támogatás nyújtása, vagy egyéb kifizetés teljesítése, beszerzés megvalósítása az EU Keleti
Partnerség keretén belül. Az EU Keleti Partnerséget elősegítő civil, kormányzati és önkormányzati szervezetek, külföldi
szervezetek részére megállapodás alapján támogatás program, projekt, tevékenység megvalósítására is nyújtható,
vagy valósítható meg beszerzés a 37. § (3) bekezdésében meghatározott, de különösen a következő jogcímeken:
a) együttműködés az Európai Unió országainak, különösen Magyarországnak a Keleti Partnerségben résztvevő
országokban történő megismertetése érdekében, e célból kulturális, oktatási, média információs és egyéb
fejlesztési programok szervezése, támogatása; b) Kárpátalja, és Nyugat-Ukrajna területén alsó, közép- és felsőfokú oktatási intézmények, óvodák, egészségügyi,
kulturális, szociális és egyházi intézmények fejlesztéséhez való hozzájárulás;
c) az EU tevékenységéről szóló rendezvények szervezése, kiadványok, cikkek megjelentetése;
d) az előirányzat céljaival összhangban az EU és a Keleti Partnerség tagországaiban működő civil és külföldi
szervezetek közötti hosszú távú kapcsolatteremtés és -fenntartás támogatása, ennek érdekében határon átnyúló
gazdasági, kulturális és egyéb projektek, programok és egyéb rendezvények támogatása.
(2) Az előirányzat céljával összhangban álló kifizetések a külképviseletek közreműködésével, illetve kezdeményezésére is
teljesíthetők. (3) Az előirányzatból támogatás nyújtható költségvetési támogatási kérelem alapján, a kérelem benyújtásakor már
megvalósult tevékenységre, saját forrás biztosítása nélkül valamint egyösszegű előfinanszírozással is.
III. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 38. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a 2011. évi magyar EU elnökséggel kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásának
szabályairól szóló 1/2011. (II. 22.) KüM rendelet és az egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának
szabályairól szóló 4/2011. (IX. 6.) KüM rendelet. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
415/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a Radom Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  Radom Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 08-09-014244, székhely: 9027 Győr,
Budai  u.  2–6.) gazdasági társaságot (a  továbbiakban: Társaság) a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló
1991.  évi XLIX.  törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó
szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1025/2004. (III. 31.) Korm. határozata a kiemelt biztonsági kockázatúnak minősített sportrendezvények biztosításának finanszírozásáról.
A Kormány 1. az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 46. §-ának (3) bekez
désében kapott felhatalmazás alapján a 2004. évben — a
sportról szóló 2004. évi I. törvény 68. §-ának (3) bekezdése,
valamint a külön jogszabály szerint — a kiemelt biztonsági
kockázatúnak minősített sportrendezvények rendőrség
által közfeladatként történő biztosításához szükséges
többletköltségek finanszírozása érdekében a XXIV. Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium fejezet költségvetéséből a XI. Belügyminisztérium fejezet költségvetésébe történő 100 millió forint átcsoportosítását rendeli el a mellékletben foglaltak szerint; a 2004. évben felmerülő további
költségek fedezetét a XI. Belügyminisztérium fejezet költségvetéséből kell biztosítani;
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
2. felhívja az érintett minisztereket, hogy a) vizsgálják meg milyen módon oldható meg a kiemelt
biztonsági kockázatúnak minősített sportrendezvények
biztosítási költségeinek a finanszírozása tartósan, hosszú
távon,
Felelős: pénzügyminiszter
gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
belügyminiszter Határidő: 2004. szeptember 15.
b) a 2005. évre vonatkozó költségvetés tervezése során
vegyék figyelembe a kiemelt biztonsági kockázatúnak
minősített sportrendezvények rendőrség által történő biztosításához szükséges többletköltségeket.
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
belügyminiszter Határidő: 2004. szeptember 15.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1560/2018. (XI. 10.) Korm. határozata a Magyarságkutató Intézet létrehozásáról és az azzal összefüggő intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  magyarság őstörténetének modern interdiszciplináris módszerekkel történő feltárására, kutatási
eredményeinek megismertetésére, az  e  tárgyban maradandót alkotó jeles kutatók hagyatékának, szellemi
örökségének gondozására, valamint a  kutatási anyagok digitalizálására hivatott Magyarságkutató Intézet
(a továbbiakban: Intézet) 2019. január 1-jei hatállyal történő létrehozásával;
2. egyetért a  Magyar Nyelvstratégiai Intézet (a  továbbiakban: MANYSI) címrendi besorolásának megváltoztatásával,
és az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva – 2018. november 15-i fordulónappal – a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: 2018. évi Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 10. Magyar
Nyelvstratégiai Intézet cím besorolását a 2018. évi Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
15. Magyar Nyelvstratégiai Intézet címre változtatja;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Magyar Államkincstár útján intézkedjen a  2.  pont szerinti címrendi változás
2018. január 1-jei határnappal történő átvezetéséről és egyidejűleg az átrendezés időpontjáig végrehajtott évközi
előirányzat-módosítások, teljesítési adatok és a kapcsolódó költségvetési maradványok átvezetéséről;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2018. november 15. 4. egyetért a MANYSI-nak az Intézetbe 2019. január 2-ával történő beolvadásával;
 5. az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva – 2019. január 1-jei fordulónappal – a Magyarország
2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: 2019. évi Kvtv.) 1.  melléklet
XI.  Miniszterelnökség fejezet, 10. Magyar Nyelvstratégiai Intézet cím besorolását a  2019. évi Kvtv. 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 15. Egyéb kutatóintézetek címre változtatja;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2019. január 5.
 6. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Magyar Államkincstár útján intézkedjen az  5.  pont szerinti címrendi változás
2019. január 1-jei határnappal történő átvezetéséről;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. január 5.
7. az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a 2019. évi Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 15. Egyéb kutatóintézetek cím elnevezését 2019. január 2-i fordulónappal a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 15. Magyarságkutató Intézet címre változtatja;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2019. január 5.
 8. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.
útján gondoskodjon az Intézet elhelyezéséhez szükséges ingatlan biztosításáról.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
72/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 44/2010. (I. 29.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 44/2010. (I. 29.)
OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésre
irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő szöveg szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly
módon, hogy a felekkel szemben a bíróság pénzbírságot nem szabhat ki?”
Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról
és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés sem a jogalkotó, sem a választópolgár
számára nem egyértelmű, mivel nem állapítható meg, hogy mely típusú pénzbírság kiszabását akadályozná meg,
kérdéses, hogy eljárási, vagy más jellegű, pl. közigazgatási ügyben másodfokon megállapított pénzbírságét.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVB határozata jogszabálysértő, mert az Nsztv. 10. §-ában és 13. §-ában megjelölt
elutasítási indokok alaptalanok. Véleményük szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés érthető, egyértelmű
mind nyelvtani, mind jogalkotási, mind a „választópolgári megérthetőség” tekintetében. Mindezek alapján a határozat
megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak,
ezért a 44/2010. (I. 29.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
23/2018. (III. 19.) ME határozata Magyarország Kormánya és az Elefántcsontparti Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és az Elefántcsontparti Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert, hogy a megállapodás létrehozását
követően a  megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
457/2015. (XI. 18.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Miszori Lászlót 2016. április 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. november 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2018. (II. 23.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek 2018. feladatainak, valamint a 2019–2020. tevékenysége fő irányainak meghatározásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálatra, a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézményre, továbbá a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) A honvédelmi szervezetek tevékenységüket alaprendeltetésüknek megfelelően, jogszabályban, közjogi
szervezetszabályozó eszközben, alapító okiratban vagy szervezeti és működési szabályzatban meghatározott feladatés hatáskörükben eljárva, a 2–4. §-okban meghatározott feladatok és fő irányok figyelembevételével végzik.
2. § A honvédelmi szervezetek 2018. évi kiemelt feladatai:
1. Magyarország fegyveres védelmére való felkészülés érdekében – az aktuális biztonsági kihívások tükrében –
a  vonatkozó nemzeti, valamint Észak-atlanti Szerződés Szervezete (North Atlantic Treaty Organisation,
a továbbiakban: NATO) tervek periodikus felülvizsgálata,
2. a NATO és az Európai Unió (a továbbiakban: EU) csúcstalálkozóira való felkészülés, a találkozókon a nemzeti
érdekek képviselete, valamint az ott hozott döntések végrehajtása,
3. a NATO adaptációs és megerősítő intézkedéseiben, valamint a kétoldalú és regionális együttműködésekben
való aktív részvétel, különös tekintettel hazánk Visegrádi Együttműködésben és Közép-európai Védelmi
Együttműködésben betöltött elnökségére,
4. a nemzeti fejlesztési célok függvényében részvétel az EU Állandó Strukturált Együttműködése keretében folyó
döntéshozatalban és a kapcsolódó képességfejlesztési, illetve műveleti feladatokban,
5. a szövetségi igények figyelembevételével és az ország teherbíró képességével arányosan a nemzetközi
válságkezelésben, a nemzetközi béke és biztonság fenntartásában, a fegyverzet-ellenőrzésben történő
részvétel,
6. a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelése érdekében az államhatár őrzésében, az államhatár
rendjét közvetlenül veszélyeztető konfliktushelyzet és a tömeges méretű migráció kezeléséhez szükséges
intézkedések végrehajtásában, valamint az államhatár rendje ellen irányuló erőszakos cselekmények
elhárításában való közreműködés,
7. a katonai biztonság területén a Kormány stratégiai törekvéseivel összhangban, a kormányzati és ágazati
információigények kielégítése, az ehhez szükséges fejlesztések végrehajtása,
8. a HM rendelkezésére álló pénzügyi erőforrások körültekintő tervezésével és tervek szerinti felhasználásával az
MH működőképességének és fejlesztésének biztosítása, kiemelt figyelemmel a HM 2018–2026. időszakra
vonatkozó Zrínyi 2026 Program Hosszú Távú Terve (a továbbiakban: Zrínyi 2026 HTT) célkitűzéseire, valamint a
Zrínyi 2026 Program 2018–2020. időszakra vonatkozó Rövid Távú Terve (a továbbiakban: Zrínyi 2026 RTT)
feladatainak végrehajtására,
9. a haderő vonzerejének növelése és az MH személyi állományának megtartása, a személyi utánpótlás folyamatos
biztosítása, a feltöltöttségi mutatók javítása, a toborzási rendszer hatékonyságának fokozása, a szerződéses
állomány létszámának növelése, az önkéntes tartalékos rendszer erősítése,
10. a honvédelem ügyének fontossá és népszerűvé tétele a társadalomban, a bizalom és a támogatás növelését
elősegítő programok megvalósítása, valamint az MH tagjaiban az elköteleződés erősítése, a katonai pálya
presztízsének növelése a Zrínyi 2026 Honvédelmi és Haderőfejlesztési Programban (a továbbiakban: Zrínyi
2026 HHP) meghatározott prioritások szerint,
11. a 2018–2020. időszaki Zrínyi 2026 RTT képességfejlesztési programjainak és feladatainak eredménycentrikus
végrehajtása, a végrehajtás nyomon követése,
12. a különleges jogrend időszakaiban fennálló honvédelmi kötelezettségek bevezetéséhez szükséges
békeidőszaki képességek fenntartása, fejlesztése,
13. a magyar közigazgatás különleges jogrendi működésének felülvizsgálata és fejlesztésében való vezető szerep
betöltése,
14. az európai uniós pályázatokkal elnyerhető, a 2014–2020 tervezési időszakhoz kapcsolódó források lehető
legszélesebb körű kiaknázásának folytatása, a projekteken elnyert összegek szabályszerű és hatékony
felhasználásának biztosítása,
15. az MH szervezeti korszerűsítése során kialakított szervezeti struktúra megszilárdítása, és a megteremtett
képességek továbbfejlesztése,
16. a NATO-val folytatott védelmi tervezési egyeztetés eredményeivel, valamint a nemzeti képességfejlesztési
irányelvekkel összhangban a HM 2018–2026. időszakra vonatkozó Zrínyi 2026 HTT-vel, valamint az érvényben
lévő Zrínyi 2026 RTT-vel összhangban és figyelembe véve a NATO képességfejlesztési célkitűzéseket, a HM
2019–2022. időszakra vonatkozó Zrínyi 2026 RTT-nek kidolgozása, a HM védelmi tervezési rendszerének
korszerűsítése,
17. a gazdálkodást támogató információs rendszerek fejlesztése a növekvő források hatékony felhasználása
érdekében,
18. a felesleges vagyonelemek gyors, gazdaságos és bevételorientált, illetve a HM költségeit csökkentő
hasznosítása, és
19. a Zrínyi 2026 HHP katonai egészségügyet érintő fejlesztéseinek végrehajtásával a magas színvonalú
katona-egészségügyi ellátás feltételeinek biztosítása, az igényjogosult állomány és a területi ellátásra
kötelezettek alap-, járó- és fekvőbeteg-ellátása színvonalának javítása, a hazai és nemzetközi feladatok
végrehajtása során szerzett tapasztalatok beépítése a betegellátásba.
3. § A honvédelmi szervezetek 2018. évi feladatai:
1. a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésében való közreműködés során fokozni kell a lakosság
biztonságérzetét az érintett térségekben, ezen feladatok végrehajtása során figyelmet kell fordítani a feladatok
megtervezésére, az állomány ellátásának, juttatásainak biztosítására,
2. az új Nemzeti Biztonsági Stratégia elfogadását követően, annak alapján a Nemzeti Katonai Stratégia és a hozzá
kapcsolódó doktrínák, tervek átdolgozása,
3. a NATO és az EU szerveivel való együttműködés, valamint a szövetségi tagságból eredő feladatok, a NATO- és
EU-vállalások megvalósításának, a 2018–2020. évek vonatkozásában megfogalmazott irányokkal összhangban,
illetve a műveleti ambíciószintünket fenntartva a nemzetközi szerepvállalások tervezésének, szervezésének,
végrehajtásának folytatása,
4. a koszovói KFOR műveletben cél a jelenlegi emelt szintű magyar szerepvállalás fenntartása,
5. az afganisztáni „Resolute Support Mission” művelettervével összhangban a magyar hozzájárulás fenntartása,
felkérés esetén egyes hiányképességek feltöltésének vizsgálata, nemzeti érdek esetén felvállalása,
6. a NATO Reagáló Erőkhöz, valamint az EU Harccsoporthoz történő hozzájárulásunk távlati tervezéséhez és
a 2019. évi készenléti feladatok végrehajtásához kapcsolódó feladatok végrehajtása,
7. az iraki, koalíciós kiképző és tanácsadó műveleti szerepvállalás bővítésének végrehajtása, a romló biztonsági
környezethez igazított feltételrendszer szükséges mérvű átalakításával,
8. az ENSZ ciprusi, nyugat-szaharai, libanoni, valamint az EU Szomáliában, Maliban, Grúziában, Bosznia
Hercegovinában, a Közép-afrikai Köztársaságban folytatott műveleteiben a szerepvállalás fenntartása,
9. a nemzetközi szerepvállalásokhoz kapcsolódó különböző szintű törzsbeosztások szintjének fenntartása,
10. a NATO adaptációs és megerősítő intézkedéseihez kapcsolódó, illetve a regionális együttműködésen alapuló
feladatokban való részvétel, a hazai, a szövetséges és egyéb nemzetközi kötelezettségekből adódóan
felajánlott erők magas fokú készenlétének megteremtéséhez szükséges felkészítések és kiképzések
végrehajtása,
11. a 2018–2020. időszaki Zrínyi 2026 RTT részarányos végrehajtásával a Zrínyi 2026 HHP keretében biztosítani kell
a felajánlott erők teljes harci, együttműködési és túlélési képességének, kiképzettségének, fenntarthatóságának,
mobilitásának és magas fokú készenlétének megteremtéséhez szükséges eszközöket, összhangban más
kötelezettségekkel,
12. a hazai és nemzetközi kötelezettségekből adódó feladatok végrehajtásához szükséges képességek megőrzése,
az esetleges képességbeli hiányosságok csökkentése, valamint a különleges műveleti képességek fejlesztésének
folytatása,
13. a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszerbe kijelölt erők katasztrófavédelmi feladatokban történő
közreműködése feltételeinek biztosítása, és további erők bevonására történő felkészülés,
14. részvétel az EU katonai képességfejlesztésében a Koordinált Éves Védelmi Felülvizsgálat folyamatában és
a kapcsolódó bilaterális egyeztetéseken,
15. a nemzetközi fegyverzet-ellenőrzési egyezményekből Magyarországra és a HM-re háruló kötelezettségek
végrehajtása, illetve Magyarország ellenőrzési jogainak érvényesítése,
16. az MH vezetési, irányítási, felderítő információ feldolgozó rendszer fejlesztése, a kibervédelmi képességek
fejlesztése,
17. a Katonai Egységes Felderítő Rendszer (a továbbiakban: KEFR) fejlesztésére indított programok keretében
a  felderítő és technikai felderítő szervezeti elemek és technikai eszközök modernizálása, a nemzeti képi
felderítőképesség kialakításának folytatása, valamint a NATO Összhaderőnemi Információ-feldolgozó,
Megfigyelő, Felderítő Rendszerhez történő csatlakozás feltételeinek kialakítása,
18. a véderő, katonai és légügyi attaséhivatali rendszer előző években megkezdett átalakításának folytatása,
19. a HM védelmi tervezési rendszerének korszerűsítése, a szakterületi tervezési folyamatok összehangolása,
új szabályozó kidolgozása,
20. a NATO és az EU részére felajánlott szervezetek perspektív struktúrájának felülvizsgálata, szükség szerinti
pontosítása, annak érdekében, hogy a haderő-fejlesztési célkitűzések megfeleljenek az ország-védelmen túl a
NATO és az EU által támasztott képesség-követelményeknek is, valamint illeszkedjenek a Zrínyi 2026 HTT
célkitűzéseihez,
21. az MH Transzformációs Koncepció megvalósítása, az MH szintű transzformációs hálózat kiépítése,
22. új hadrend kiadása az MH katonai szervezetek részére, a haderő alkalmazásával kapcsolatos tervek naprakészen
tartása,
23. az MH katonai szervezetek feladatrendszere és szervezeti felépítése, létszám- és állomány-összetétel összhangja
vizsgálatának, valamint a szervezeti elemzés és értékelés tapasztalatai alapján szükségessé váló korrekciók
végrehajtásának folytatása,
24. az MH tartalékos rendszerének – a kiadott miniszteri irányelveknek megfelelő – további fejlesztésével
kapcsolatos haderőszervezési feladatok végrehajtása,
25. a hivatásos és szerződéses katonaállomány vonatkozásában a 2015-ben megkezdett illetményfejlesztéssel
összefüggő 2018. évi, valamint – a munkaerő-piaci versenyképesség fenntartása érdekében – az
illetményrendszer további fejlesztésével összefüggő feladatok végrehajtása,
26. az illetményen kívüli juttatások rendszerének módosításával az MH megtartó képességének fokozása,
az  állomány részére a betöltött és a tervezett beosztás betöltéséhez előírt végzettség és szakképzettség
megszerzésének biztosítása, a mobilitást biztosító, fenntartható, integrált katonai felkészítési, oktatás-képzési
rendszer fejlesztése, az át- és továbbképzési rendszer további korszerűsítése, valamint a képzések,
továbbképzések tervezése, szervezése során a biztosított létszámkeret-kihasználás hatékonyságának növelése,
27. a Zrínyi 2026 HHP megvalósításának érdekében a Honvéd Kadét Program beindítása és működtetése, honvéd
középiskola és kollégium indításának előkészítése,
28. az Önkéntes Honvédelmi Előképzés programjának bevezetése, a honvédelmi nevelés általános programjának
bővítése a Honvédelmi Sportszövetséggel együttműködve, honvédelmi táborok szervezése,
29. az Önkéntes Tartalékos Rendszer (a továbbiakban: ÖTR) fejlesztése, működtetése, az önkéntes műveleti,
védelmi és területvédelmi tartalékos katonák kiképzése,
30. a katonai igazgatási jogkörök, hatáskörök, valamint a szervezeti felépítés vizsgálata, a szükséges fejlesztések
meghatározása,
31. a különleges jogrend időszakában fennálló honvédelmi kötelezettségek bevezetéséhez szükséges békeidőszaki
képességek fenntartása, a toborzási stratégia felülvizsgálata, a rendszer hatékonyságának növelése,
32. az önkéntes tartalékos katonák illetményfejlesztési lehetőségének vizsgálata a tervezett létszámok elérése
érdekében,
33. a kormányzati védett vezetési rendszer új követelmények szerinti működtetésével kapcsolatos tárcaszintű
szabályzók kidolgozása, a speciális objektumok fejlesztési irányainak meghatározása, a beszerzési eljárásokhoz
szükséges műszaki követelmények elkészítése, a beszerzési eljárás és a kivitelezési munkálatok koordinálása,
az igénybevételi tervek pontosítása,
34. a jogszabályi kereteken belül a beszerzési eljárások időigényének csökkentése a munkafolyamatok
racionalizálásával,
35. a válságreagáló képességgel kapcsolatos nemzeti döntéshozatali folyamatok harmonizálása, valamint ennek
keretében részvétel a NATO és EU stratégiai szintű válságkezelési gyakorlatainak előkészítésében és
végrehajtásában,
36. a bajtársiasság és az MH társadalmi szerepének erősítése keretében a szociális gondoskodás körébe tartozók
ellátásának biztosítása a jogszabályoknak megfelelően,
37. a katona-egészségügyi utánpótlás biztosítása érdekében az ösztöndíjas és katonai rezidensi, valamint
egészségügyi szakdolgozói személyi állomány létszámának bővítése,
38. az egészségfejlesztési tevékenység folytatása, az egészséges életmódra nevelő programok kiterjesztése,
39. az Egészséges Budapest Program tárcát érintő tervezési feladatainak, fejlesztéseinek végrehajtása,
40. a NATO Biztonsági Beruházási Program képességcsomagok magyarországi projektjeinek megvalósítása,
41. az európai uniós forrásból megvalósított vagy megvalósítás alatt álló projektek felügyeletének, fenntartásának,
új projektlehetőségek felkutatásának erősítése, a projekteken elnyert összegek szabályszerű és hatékony
felhasználásának biztosítása,
42. a HM tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok törvényes és hatékony működésének
biztosítása,
43. az inkurrens ingóvagyon hasznosításának, értékesítésének, továbbá a honvédelmi célra felesleges
ingatlanvagyon továbbhasznosításának folytatása,
44. a 2018–2020. időszaki Zrínyi 2026 RTT végrehajtásával az MH létesítményei, eszközei, a katonák egyéni
felszerelése modernizálásának folytatása a kiemelt hadfelszerelési fejlesztések, programok végrehajtásával,
45. a Modern Városok Program keretében a kecskeméti állami repülések céljára szolgáló repülőtér közös
felhasználású (katonai-polgári) fejlesztéseinek támogatásáról és az ehhez szükséges források biztosításáról
szóló 1845/2016. (XII. 23.) Korm. határozatban meghatározott költségkeretek felhasználásával a kijelölt állami
repülések céljára szolgáló repülőtér közös felhasználású fejlesztése, az MH kezelésében lévő repülőterek
infrastrukturális fejlesztése,
46. a Zrínyi 2026 HHP célkitűzéseinek megfelelően a magyar hadiipar fejlesztésének támogatása, a katonai
műszaki K+F projektek megvalósítása, a hadfelszerelési együttműködés fejlesztése regionális és szövetségesi
kereteken belül,
47. az MH központi készlet tárolási rendszere átalakításának megkezdése, az ehhez kapcsolódó informatikai
támogatás fejlesztése, a csapatszintű törzsadat- tisztítás folytatása, az integrált készlet- és
eszköznyilvántartásának  érdekében a tesztelést követően alkalmazásba kell venni az „aLOGIR” logisztikai
információs rendszert,
48. korszerű információs rendszerek alkalmazásával erősíteni kell a HM fejlesztési programjai megvalósulásának
nyomon követését,
49. a beszerzési eljárások informatikai támogatását biztosító információs rendszer kialakítása,
50. az integritásfejlesztés alapjaként az integrált kockázatkezelési rendszer kialakítása,
51. az elektronikus ügyintézést támogató infokommunikációs szolgáltatások MH szintű kialakítása, fejlesztése,
valamint a Digitális Jólét Programmal, az e-közigazgatással és a kormányzati informatikai integráció
biztosításával kapcsolatos fejlesztési és koordinációs feladatok végrehajtása,
52. a kijelölt honvédelmi szervezeteknél az Elektronikus Iratkezelési Rendszer MH szintű kiterjesztés feladatainak
végrehajtása, a központi és helyi oktatói képesség megteremtése,
53. az MH Kormányzati Célú Elkülönített Hírközlő Hálózat alapképességeinek biztosítása, az MH kezdeti
kibervédelmi képességének továbbfejlesztése, a honvédelmi ágazati elektronikus információbiztonsági
eseménykezelés, sérülékenység-vizsgálat és hatósági felügyeleti funkciók területén a képességfejlesztés
folytatása,
54. az MH Központi Portál Szolgáltatás Munkatervező Modul (a továbbiakban: Modul) további fejlesztése, valamint
a HM-nél készülő különböző témájú és szintű, az integrálásra alkalmas tervek Modulba építésének előkészítése,
55. a befogadó nemzeti támogatás feladatainak pontosítása, a képességkatalógus továbbfejlesztése, különös
tekintettel a magyarországi NATO Erőket Integráló Elem feladat végrehajtásának támogatására,
56. a Zrínyi 2026 HHP prioritásainak figyelembevételével a honvédelmi szakhatósági tevékenység során, a honi
védelmi infrastruktúra zavartalan működési feltételeinek biztosítása, a honvédelmi érdekek érvényesítése,
57. a honvédelmi munkafelügyeleti szakterület vonatkozásában a hatósági tevékenység végzése
feltételrendszerének fejlesztése,
58. az elektronikus rögzítésre kiépült kormányzati rendszerhez történő csatlakozással összhangban, a közérdekű
adatigénylésekre vonatkozó szabályzók módosításának végrehajtása, az Európai Unió általános adatvédelmi
rendeletéhez kapcsolódó belső szabályozók átdolgozása,
59. az állami célú légiközlekedéssel összefüggő katonai légügyi hatósági, valamint kodifikációs feladatok,
a szakmai együttműködés továbbfejlesztése a polgári légi navigációs szolgáltatóval,
60. az állami légiközlekedési balesetvizsgálat végrehajtásában közreműködő társszervekkel az együttműködési
megállapodások előkészítése, a NATO- és EU-tagállamok repülésbiztonsági szervezeteivel a kapcsolatok
kialakítása,
61. a honvédelem ügyének fontossá és népszerűvé tétele érdekében a HM tevékenységének stratégiai
kommunikációja, valamint a belső kommunikáció erősítése,
62. az államháztartási belső ellenőrzés hozzájárulása a közpénzek és az állami vagyon felhasználásának
átláthatóságához, a Zrínyi 2026 HHP-ban meghatározott stratégiai célok megvalósulásához,
63. az I. világháborús centenárium alkalmából 2014-ben megkezdett rendezvénysorozat folytatása, valamint
a II. világháborúhoz köthető kerek évfordulós eseményekről való megemlékezések megszervezése, valamint
a 170 éves a Magyar Honvédség Programsorozat megszervezése, végrehajtása, és
64. a hadisírgondozás rendszerének fejlesztése, önkormányzatok, egyházak, civil szervezetek, oktatási intézmények
bevonása a szaktevékenységbe, a hősi temetési helyek felmérésének és felújításának folytatása, kiemelt
hangsúllyal az e célra kialakított pályázati rendszer működtetéséből fakadó feladatokra.
4. § A honvédelmi szervezetek 2019–2020. évi tevékenységének fő irányai:
1. NATO, EU vagy más műveletek végrehajtására felajánlott kötelékek készenlétének, harckészségének biztosítása,
fenntartása, valamint részvétel a készenlét ellenőrző gyakorlatokon, esetleges telepítéseken,
2. a hazai és nemzetközi kötelezettségekből adódó feladatok végrehajtásához szükséges képességek megőrzése,
az esetleges képességbeli hiányosságok csökkentése, valamint a különleges műveleti képességek fejlesztésének
folytatása,
3. a Zrínyi 2026 RTT-ben meghatározott fejlesztési programok végrehajtása, kiemelt figyelemmel a hadfelszerelési
eszközök beszerzésére, rendszeresítésére és élettartam menedzsmentjére,
4. a NATO parancsnoki- és haderőstruktúra átalakításából adódó feladatok végrehajtása,
5. a fegyverzet-ellenőrzési feladatok végrehajtása, a szakmai képesség fenntartása és fejlesztése, beleértve
a meglévő Nyitott Égbolt képesség fenntartását is,
6. más kötelezettségekkel összhangban fent kell tartani a műveleti ambíciószintet,
7. a stratégiai tervek alapján a véderő, katonai és légügyi attaséhivatali rendszer átalakításának folytatása,
8. az európai uniós forrásból megvalósított vagy megvalósítás alatt álló projektek felügyeletének, fenntartásának,
új projektlehetőségek felkutatásának erősítése, a projekteken elnyert összegek szabályszerű és hatékony
felhasználásának biztosítása, az EU 2021–2027 tervezési időszak fejlesztési forrásai felhasználását megalapozó
tervező, projektgeneráló és szabályzó feladatok előkészítése, végzése,
9. a lakhatástámogatási rendszer szükség szerinti fejlesztése,
10. a HM gazdálkodási folyamatainak felülvizsgálata és fejlesztése, kiemelt figyelemmel a Zrínyi 2026 HHP
zökkenőmentes megvalósulásának elősegítésére, a magyar hadiipar fejlesztésének, támogatásának
folytatására, a kiemelt hadfelszerelési fejlesztések, programok megvalósításának folytatására, hadfelszerelési
együttműködés erősítésére,
11. a fejlesztési programok megvalósításának folytatása, figyelemmel a technikai adatszerző eszközpark
korszerűsítésére, a minősített összeköttetés biztosítására, a honvédelmi ágazati szintű kibervédelmi
képességfejlesztésre és a KEFR fejlesztésére,
12. a hazai hadiipari kutatás és műszaki fejlesztés erősítése, a HM K+F projektjei végrehajtásának nyomon követése,
felügyelete, a kutatási és fejlesztési eredmények beintegrálása a Zrínyi 2026 HHP hadfelszerelés fejlesztési
projektjei megvalósításába,
13. az MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózat alapképességeinek, szolgáltatásainak és rendelkezésre
állásának biztosítása, a honvédelmi kibervédelmi képesség NATO és EU elvekkel összhangban történő
fejlesztése, a nemzeti ellenálló képesség NATO és EU elvekkel összhangban történő erősítése, az ehhez
szükséges, ágazatok közötti együttműködés erősítése,
14. a Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek folyamatos fenntartása, a közigazgatás
központi szintjén a működési rend felülvizsgálata honvédelmi típusú különleges jogrendi időszakok idejére
vonatkozóan,
15. a Munkatervező Modul további fejlesztése, a HM-nél készülő különböző témájú és szintű, az integrálásra
alkalmas tervek beépítése a Modulba,
16. az MH személyi állomány megtartóképességének növelése, a Zrínyi 2026 HHP-hoz kapcsolódóan az
illetményrendszer és az illetményen kívüli juttatások rendszerének fejlesztése, a toborzó rendszer
hatékonyságának növelése, az MH Ösztöndíjas Rendszer, valamint a humánerőforrás-gazdálkodási képességek,
a belső átjárhatóság fejlesztése,
17. a katonai igazgatási jogkörök, hatáskörök, valamint a szervezeti felépítés szükséges fejlesztésének végrehajtása,
18. a katonai felkészítési, oktatási, képzési, kiképzési rendszer korszerűsítésének, racionalizálásának folytatása,
19. az ÖTR további fejlesztése az MH békeidőszaki és különleges jogrendi feladatainak támogatása kapcsán,
a Területvédelmi Rendszer működtetése, fejlesztése, a toborzó rendszer hatékonyságának növelése,
20. bővülő szerep vállalása az általános honvédelmi nevelés programjának megvalósításában, a HM Honvéd Kadét
Programjának fejlesztése, működésének megerősítése, a megvalósítás érdekében szoros együttműködés
kialakítása a köz- és felsőoktatás szereplőivel, a Honvédelmi Sportszövetséggel,
21. az új honvéd középiskola és kollégium működési, működtetési feltételeinek megteremtése, a meglévő
intézmény fejlesztése,
22. a személyes adatok védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez fűződő jogok maradéktalan
érvényesítése,
23. az állami légiközlekedési balesetek vizsgálatával kapcsolatos hazai és nemzetközi együttműködés kiszélesítése,
szakmai vizsgálók szakmai továbbképzése, és
24. az önkormányzatok, egyházak, civil szervezetek bevonásának erősítése a hadisírgondozás rendszerébe,
a II. világháborúhoz köthető kerek évfordulós eseményekről való megemlékezések megszervezése,
5. § (1) Az MH részfeladatait és azok végrehajtásának ütemezését a Honvédelmi Minisztérium 2018. évi Intézményi
munkaterve (a továbbiakban: HM Intézményi munkaterv) határozza meg.
(2) A honvédelmi szervezetek vezetői a 2. § szerinti célkitűzések elérése, és a feladat- és hatáskörükbe tartozó
tevékenységek végrehajtása érdekében, az éves és havi munkatervek összeállításával és a tervezett feladatok
megvalósulásának nyomon követésével összefüggő feladatokról szóló 2/2014. (I. 21.) HM utasítás 4. §-a
figyelembevételével, a HM Intézményi munkatervben foglalt ütemezés alapján határozzák meg szervezetük,
alárendeltjeik 2018. évi részletes feladatait, készítik el saját terveiket.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Ez az utasítás a 2019. március 31-én hatályát veszti.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
3/2016. (I. 7.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011.  évi CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr.  Hornyák  Szabolcs  Jánost a  2016. január 15. napjától 2019. január 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem.
Budapest, 2015. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök