type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2/2012. (VIII. 9.) ME rendelete a Nemzetiségekért Díj alapításáról.
A Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 24. §
(6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 18. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. § A hazai nemzetiségekért végzett kimagasló közéleti, gazdasági, tudományos, kulturális, oktatási, szociális és
egészségügyi tevékenység elismerésére NEMZETISÉGEKÉRT DÍJ-at (a továbbiakban: díj) alapítok.
2. § (1) A díj a hazai nemzetiségek érdekében a közéletben, az oktatásban, a kultúrában, az egyházi életben, a tudományban,
a tömegtájékoztatásban, a gazdasági önszerveződésben, szociális és egészségügyi munkában kiemelkedő
tevékenységet végző magyarországi és külföldi személyeknek és szervezeteknek adományozható.
(2) Évente legfeljebb a nemzetiségek jogairól szóló 2011. CLXXIX. törvény 1. mellékletében felsorolt nemzetiségek
számával azonos számú díj adományozható. A díj átadására december 18-a, a Nemzetiségek Napja alkalmával kerül
sor. (3) A díjjal oklevél és emlékplakett, továbbá – személyenként vagy szervezetenként – egymillió forint jutalom jár.
3. § (1) A díjat a miniszterelnök a Hazai Nemzetiségi Bizottságnak a nemzetiségpolitikáért felelős miniszter útján tett
előterjesztésére adományozza. A Bizottság egy-egy szakterületet képviselő tagját a kultúráért, a köznevelésért,
a szociális ügyekért, az egészségügyért, az önkormányzatokért, a közigazgatásért, az igazságügyért, valamint
a külpolitikáért felelős miniszterek jelölik ki. A Bizottság elnökét a nemzetiségpolitikáért felelős miniszter jelöli ki.
(2) A kitüntetési javaslathoz indokolást kell csatolni. (3) Ugyanazon személynek, szervezetnek újabb díj adományozására csak olyan kiemelkedő tevékenység alapján tehető
javaslat, amelyet a korábban adományozott díj elnyerése óta végzett.
(4) A díjazottak névsorát – beleegyezésük esetén – a Hivatalos Értesítőben közzé kell tenni.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Kisebbségekért Díj alapításáról szóló 1/1995. (IX. 28.) ME rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
45/2011. (IV. 20.) HM utasítása egyes HM utasítások hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
a következő
utasítást adom ki: 1. § Hatályát veszti a reprezentatív honvédségi szakszervezetek működési feltételei személyszállító gépjárművel történő biztosításának átmeneti szabályairól szóló 57/2010.
(V. 14.) HM utasítás, valamint a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény gazdálkodásának általános szabályairól szóló 33/2007. (HK 8.) HM utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba,
és 2011. június 30-án hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
3/2013. (IV. 11.) NFM KÁT utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium területére gépjárművel történő behajtásról és a parkolás rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 75. § (1) bekezdés a) és b) pontjára, valamint 76. § (1) bekezdésére figyelemmel,
általános munkáltatói szabályozási hatáskörömben eljárva, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium általános parkolási rendjét az
alábbiak szerint határozom meg:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) területén található
négy különálló parkolóra az alábbiak szerint:
a) az 1011 Budapest, Fő utca 44–50. számú épület előtti utcafronti parkoló, amely 5 parkolóhellyel rendelkezik,
b) az 1011 Budapest, Fő utca 44–50. számú épület udvarán, az 1011 Budapest, Iskola utca 19–27. szám felől,
sorompón áthaladva megközelíthető, 45 gépjármű befogadására alkalmas parkoló, amely 42 állandó és
3 vendég parkolóhelyet foglal magában,
c) az 1011 Budapest, Vám utca 5–7. számú épület előtti utcafronti, 18 gépjármű befogadására alkalmas parkoló,
d) az 1011 Budapest, Iskola utca 13. számú épület belső udvara, amely 12 állandó parkolóhellyel rendelkezik.
2. § A parkolóknak a parkolási kvóták szerinti megoszlását az 1. melléklet tartalmazza.
2. Az általános parkolási rend 3. § (1) A Minisztérium területére gépjárművel kizárólag állandó parkolási, illetve eseti behajtási engedéllyel lehet behajtani.
Az eseti behajtást a Közigazgatási Államtitkár Titkárságának biztonsági koordinátora, akadályoztatása esetén az
Igazgatási és Biztonsági Osztály nyilvántartási munkatársa engedélyezi.
(2) A felirattal, illetve rendszámmal jelölt parkolási helyeken csak az oda engedéllyel rendelkező személygépkocsival
lehet parkolni. Az állandó parkolási engedéllyel rendelkező személy nevét, gépjárművének rendszámát, továbbá
az ezekben az adatokban bekövetkezett változásokat a jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár
körlevélben teszi közzé.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott személy az 1. §-ban meghatározott parkolási helyekre a Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) 11/2011. számú főigazgatói utasításának 66–70. pontjával összhangban, a
Minisztérium munkatársai részére eseti jelleggel is engedélyezheti a parkolást, figyelembe véve az adott személy
munkakörét és az azzal együtt járó, indokolt közlekedési igényt, amennyiben az összes körülményt gondosan
mérlegelve megállapítható, hogy a parkolási hely elfoglalásának engedélyezése nem okoz nagyobb szervezési
gondot a parkolási rendben.
(4) Motorkerékpárok, kerékpárok korlátozás nélkül parkolhatnak a részükre kijelölt helyeken.
 (5) A parkolók területén a magángépjárművet munkaidőn túl engedéllyel lehet otthagyni.
 (6) A be-, illetve kihajtás során más gépjárműben, az épületben okozott kárért a gépkocsivezető anyagi felelősséggel
tartozik.
 (7) A Minisztérium területén a parkolóhelyek száma korlátozott. A parkoló telítettsége után az őrszolgálat nem engedhet
be több gépjárművet.
 (8) A Minisztérium területére áruszállítási, szervizelési munkákra érkező gépkocsik számára korlátozottan biztosított a
parkolás. 3. Záró rendelkezések 4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályukat vesztik a korábban kiadott állandó és eseti behajtási, valamint
parkolási engedélyek.
 (3) Az utasításban foglaltak betartásának ellenőrzéséért a Közigazgatási Államtitkár Titkárságának biztonsági koordinátora
a felelős. Farkas Imre s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
82/2012. (VIII. 2.) VM rendelete a gyártmánylapról.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 26. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII.1.)
Korm. rendelet 94. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendeletet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi
XLVI. törvény (a továbbiakban: Éltv.) Mellékletének 28. pontja szerinti felhasználónak szánt feldolgozott élelmiszereket
előállító, Magyarországon működő élelmiszer-előállítókra kell alkalmazni. (2) A rendeletet nem kell alkalmazni a kistermelői élelmiszer-termelés, -előállítás és -értékesítés feltételeiről szóló
jogszabály szerinti kistermelőkre, vendéglátó-ipari terméket előállítókra, továbbá a mezőgazdasági piacok közös
szervezésének létrehozásáról, valamint az egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről
szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet XIb. mellékletében szereplő terméket előállítókra.
2. § E rendelet alkalmazásában: a) élelmiszer-előállító: az Éltv. Mellékletének 15. pontja szerinti élelmiszer-előállítási tevékenységet végző, az Éltv.
Mellékletének 16. pontja szerinti élelmiszer-vállalkozás, b) feldolgozott élelmiszer: az Éltv. Mellékletének 27. pontja szerinti feldolgozott termék,
c) gyártmánylap: az élelmiszer-előállító által vezetett, a feldolgozott-élelmiszer élelmiszer-biztonsági, minőségi
jellemzőire vonatkozó nyilvántartás. 3. § (1) Az élelmiszer-előállító köteles a végső felhasználónak szánt feldolgozott élelmiszerre vonatkozó, a (2) bekezdésben
meghatározott adatokat önálló dokumentumban vagy más dokumentum részeként egy helyen nyilvántartó
gyártmánylapot készíteni, és azt az adott élelmiszer előállításának valamennyi telephelyén tárolni.
(2) A gyártmánylapon fel kell tüntetni a) az élelmiszer-előállítóra vonatkozó azonosító adatokat, így
aa) az élelmiszer-előállító vállalkozás nevét és székhelyének címét,
ab) a gyártmánylap szerinti élelmiszer előállítási helyének, illetve helyeinek címét;
b) az élelmiszer előállításával kapcsolatos adatokat, így ba) az élelmiszer forgalomba hozatala során használt megnevezését,
bb) az élelmiszer egységnyi mennyiségű előállításához felhasznált valamennyi összetevő nevét, előállításkori
tömegük csökkenő sorrendjében, bc) a géntechnológiával módosított szervezet vagy az abból előállított termék összetevőként történő
használata esetén a géntechnológiával módosított szervezet nevét és az azt tartalmazó összetevő nevét,
bd) az élelmiszer eltarthatóságát, biztonságát meghatározó műveletek és paramétereik felsorolását, továbbá
az engedélyezett csomagológázok használatát; c) a termék élelmiszer-biztonsági, minőségi jellemzőit, így
ca) jogszabályban vagy a Magyar Élelmiszerkönyv irányelvében meghatározott minőségben előállított
élelmiszer esetén a termékre vonatkozó, alkalmazott előírás megjelölését,
cb) az élelmiszer fizikai, kémiai, mikrobiológiai jellemzői, amennyiben azok nem jogszabályi előíráson vagy
a Magyar Élelmiszerkönyv irányelvén alapulnak vagy azoknál szigorúbb értéknek felelnek meg,
cc) az érzékszervi jellemzők bírálata során figyelembe veendő, a forgalomba hozatalt még nem kizáró, de
a kifogástalan tulajdonságtól eltérő érzékszervi jellemzők leírását, cd) önkéntes megkülönböztető megjelölés használata esetén a megkülönböztetésre alapot adó jellemzők és
az állítás igazolásának módját, ce) az élelmiszer minőségmegőrzési/fogyaszthatósági időtartamát,
cf) az élelmiszer tárolására vonatkozó különleges feltételt, amennyiben az élelmiszer fogyaszthatóságához,
illetve minőségének megőrzéséhez ez szükséges; d) a gyártmánylap elkészítésének és módosításának dátumát;
e) a gyártmánylap elkészítéséért felelős, valamint az élelmiszer-vállalkozásban az élelmiszer előállításáért
szakmailag felelős személy nevét és aláírását vagy az aláírással egyenértékű elektronikus jóváhagyását.
(3) Nem kell külön gyártmánylapot készíteni azokra a termékekre,
a) amelyek kizárólag tömegükben, ízesítésükben különböznek egymástól, amennyiben az eltérő ízesítést adó
összetevők az adott terméknél egyértelműen azonosíthatók, illetve b) amelyeket azonos összetétellel és késztermék jellemzőkkel az élelmiszer-előállító különböző telephelyein
állítanak elő, vagy azonos tartalommal különböző csomagolásban hoznak forgalomba.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott változó elemeket a gyártmánylapon egyértelműen meg kell adni.
4. § (1) A gyártmánylapot a feldolgozott élelmiszer előállítását megelőzően kell elkészíteni.
(2) A feldolgozott élelmiszer forgalomba hozatalának megkezdése előtt át kell vezetni a gyártmánylapon minden olyan
változást, amely a 3. § (2) bekezdésében meghatározott adatokban az előállítás során következett be. A gyártmánylap
változásainak egyértelműen nyomon követhetőeknek kell lenniük. (3) A feldolgozott élelmiszernek meg kell felelnie a gyártmánylapban leírtaknak.
(4) A gyártmánylapot a feldolgozott élelmiszer forgalomba hozatalának megszűnését követően – a gyártás megszűnése
időpontjának rögzítésével – legalább 3 évig meg kell őrizni.
5. § Az élelmiszer-előállítónak a gyártmánylapot, valamint a gyártmánylapon hivatkozott és az ellenőrzés számára
adatokat tartalmazó dokumentumokat az előállítás helyén, a hatósági ellenőrzés számára hozzáférhető módon kell
tartani. 6. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a gyártmánylapról szóló 157/2009. (XI. 18.)
FVM rendelet. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1484/2015. (VII. 21.) Korm. határozata a közgyűjteményekben őrzött, állami tulajdonú kulturális javak felújított kulturális örökségi helyszíneken történő elhelyezését szolgáló Műtárgyprogramról.
1. A Kormány hazánk kulturális örökségének hiteles megőrzése, fenntartása és minél szélesebb körű bemutatása
érdekében egyetért azzal, hogy a  nemzeti vagyon részét képező felújított kulturális örökségi helyszíneken
– különösen a  kastélyokban és várakban – az  eredeti környezetükben, a  látogatók számára bemutatható módon
kerüljenek elhelyezésre a  közgyűjteményekben őrzött, a  helyszínhez, az  adott korszakhoz, történelmi családhoz
vagy személyhez köthető, a  helyszín turisztikai vonzerejét növelő, állami tulajdonban lévő vagy állami tulajdonba
kerülő kulturális javak, melynek érdekében programot indít (a továbbiakban: Műtárgyprogram). A Műtárgyprogram
keretében biztosítani kell, hogy amennyiben az  örökségvédelmi, állományvédelmi és vagyonbiztonsági
követelmények teljesülnek, a  kulturális javak a  felújított, illetve helyreállított kulturális örökségi helyszíneken
kerüljenek elhelyezésre.
2. A Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében
dolgozza ki a  Műtárgyprogram koncepcióját, feltételrendszerét és eljárásrendjét, és ennek keretében tegyen
javaslatot a  Kormány számára a  Műtárgyprogram eredményes megvalósítását szolgáló jogszabályi környezet
kialakítására azzal, hogy az  érintett kulturális javak elhelyezését a  kulturális örökségi helyszín tulajdonosa,
vagyonkezelője vagy használója, valamint hivatalból a kulturális örökség védelméért felelős miniszter és a Forster
Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ is kezdeményezhesse.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. szeptember 30.
3. A Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával a  Nemzeti Kastélyprogramra vonatkozóan dolgozzák ki
a  Műtárgyprogram intézkedés- és ütemtervét, és a  Nemzeti Kastélyprogram két helyszínére kidolgozott
mintaprojektként mutassák be a Kormány számára.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
61/2012. (VI. 29.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az állattartó telepek korszerűsítéséhez 2012. évtől nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. Értelmező rendelkezések
1. § (1) E rendelet alkalmazásában: 1. állategység: az egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez
teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer, valamint
az állatok állategységre való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet] 5. számú melléklete szerint meghatározott egység azzal, hogy
egy állategység 10 darab nyolcvan napnál fiatalabb malacnak, vagy 50 emunak, vagy 100 galambnak, vagy
5 darab termelő méhcsaládnak felel meg; 2. állattartó telep: a Magyarország területén egy vagy több földrészleten elhelyezkedő, a földfelszínen azonosítható
állandó mesterséges tereptárgyakkal egyértelműen lehatárolt, az állategészségügyi nyilvántartásban egy
elnevezés és nyilvántartási szám alatt állattartó helyként vagy tojáskeltetőként megjelölt, állatok tartására, illetve
keltetésre szolgáló gazdasági épületek és kiszolgáló létesítmények együttese, ideértve az állattartó
létesítményekkel egy technológiai egységben működő körbekerített legelőket és kifutókat, továbbá
a trágyatárolásra és a méhészeti beruházások tekintetében a méhcsaládok kaptáros elhelyezésére használt
területeket; 3. ÁTK I. jogcím: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az állattartó telepek korszerűsítéséhez
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 27/2007. (IV.17.) FVM rendelet (a továbbiakban: ÁTK rendelet)
alapján 2007. április 23. és 2007. május 23. közötti támogatási kérelem benyújtási időszak tekintetében
meghirdetett támogatási jogcím; 4. ÁTK II. jogcím: az ÁTK rendelet alapján 2007. augusztus 13. és 2007. szeptember 17. közötti támogatási kérelem
benyújtási időszak tekintetében meghirdetett támogatási jogcím; 5. ÁTK III. jogcím: az ÁTK rendelet alapján 2009. november 16. és 2009. december 15. közötti támogatási kérelem
benyújtási időszak tekintetében meghirdetett támogatási jogcím; 6. ÁTK IV. jogcím: e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtási időszak;
7. BaTeK jogcím: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a baromfi telepek korszerűsítéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 78/2011. (VIII. 3.) VM rendelet (a továbbiakban: BaTeK rendelet) alapján
a 2011. szeptember 1. és 2011. szeptember 30. közötti támogatási kérelem benyújtási időszak tekintetében
meghirdetett támogatási jogcím; 8. kisértékű beruházás: az a beruházás, amelyre vonatkozóan a támogatási kérelem jóváhagyott támogatási igénye
maximum 25 millió Ft; 9. megvalósítási hely: az állattartó telep, a 3. § (2) bekezdés b) pontjának bb) és bc) alpontjában foglaltak esetében
a beruházás helye; 10. szintentartási kötelezettség: a művelet megvalósításától az üzemeltetési kötelezettség megszűnéséig
a beruházással érintett állattartó telep állatlétszámának – az 1. melléklet alapján számított állategységben
kifejezett – éves átlagos állatlétszámként való fenntartása; 11. támogatási egység: olyan tevékenység, amelyhez e rendelet elvárt műszaki tartalmat határoz meg;
12. tevékenységtípus: azonos jellegű tevékenységek összessége; 13. vízzáró és a trágya korróziós hatásainak ellenálló kivitelű technológiai elem: olyan tulajdonságú technológiai elem,
különösen beton, amelynek anyaga tömör, vízzáró kivitelű és kémiai tulajdonságai alapján tartósan ellenáll
a trágya korróziós bontó hatásainak (pl. szulfátálló), vagy amely olyan felületre felhordott, vagy felületre rögzített
szigetelő réteggel, vagy lemezzel kerül kialakításra, amely biztosítja a trágya (átmeneti és tartós) tárolóira előírt
20 éves élettartam alatt a trágya híg fázisa elszivárgásának megakadályozását.
(2) Ha a támogatási kérelemben több megvalósítási hely szerepel, akkor az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.)
FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 20. § (3)–(4) bekezdésében és az e rendeletben foglalt feltételeket megvalósítási
helyenként kell alkalmazni. (3) E rendelet 3. § (1) bekezdés a) pontjában, 3. § (3) bekezdés e) pontjában, 9. § (2) bekezdésében foglaltakat nem
megvalósítási helyenként, hanem a támogatási határozatban jóváhagyott összes megvalósítási hely vonatkozásában
kell alkalmazni. (4) A Vhr. 12. § (4) bekezdése, a 24. § (2) bekezdése, valamint a 33. § (4) bekezdése e rendelet vonatkozásában nem
alkalmazandó. 2. A támogatás jellege és célterületei 2. § (1) Vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe az ügyfél egy vagy több állattartó telepére vonatkozóan:
a) az állattartó telepen képződő trágya kezelését, tárolását, felhasználását szolgáló épített és beépített technológiai
és infrastruktúra-beruházás megvalósítására (a továbbiakban: 1. célterület); b) az állati férőhelyek kialakítását, az állattartás és az állatszállítás minőségének javítását szolgáló épített és beépített
technológia és infrastruktúra-beruházás megvalósítására (a továbbiakban: 2. célterület);
c) jó minőségű takarmány előállítását, felhasználását, valamint a takarmányminőség megőrzését biztosító épített és
beépített technológia és infrastruktúra-beruházás megvalósítására (a továbbiakban: 3. célterület);
d) az állattartási tevékenységhez kapcsolódó munkafolyamatok elvégzésének minőségét javító épített és beépített
technológia beruházások megvalósítására (a továbbiakban: 4. célterület); e) a telepi állat-egészségügyi helyzetet, és a nyomon követhetőséget javító, az állatbetegségek kialakulását és
terjedését megelőző épített és beépített technológia beruházások megvalósítására (a továbbiakban:
5. célterület). (2) E rendelet alapján az alábbi állatfajok támogathatóak:
a) szarvasmarha, b) lófélék (ló, szamár, öszvér), c) sertés,
d) juh és kecske, e) baromfi (pl. házityúk, pulyka, kacsa, lúd, gyöngytyúk) és egyéb madárfajok (galamb, strucc, emu),
f) házi nyúl, g) méh. (3) Ugyanazon megvalósítási helyen több célterület is támogatható.
(4) E rendelet értelmében csak azokra a beruházásokra lehet támogatási kérelmet benyújtani, amely beruházásokra nem
lehet igénybe venni a Magyar Méhészeti Nemzeti Programból támogatást.
(5) Támogatási kérelem ugyanazon megvalósítási helyre az ÁTK I. jogcím, az ÁTK II. jogcím, az ÁTK III. jogcím, illetve
a BaTeK jogcím keretében támogatási határozattal jóváhagyott támogatási egységre vonatkozóan az ÁTK IV. jogcím
keretében nem nyújtható be, kivéve ha az ügyfél az ÁTK I. jogcím, az ÁTK II. jogcím, az ÁTK III. jogcím, illetve
a BaTeK jogcím szerinti támogatási határozatához kapcsolódó utolsó kifizetési kérelmét legkésőbb az e rendelet
szerinti támogatási kérelme benyújtása napjáig benyújtotta. (6) Amennyiben az ügyfél olyan támogatási egységre kíván támogatást igényelni, amellyel kapcsolatban korábban
a) ÁTK I. jogcímre, ÁTK II. jogcímre, ÁTK III. jogcímre, vagy
b) BaTeK jogcímre támogatási kérelmet nyújtott be és az ügyben – a kifizetési kérelmek kapcsán indult jogorvoslati eljárásokat kivéve –
jogorvoslati eljárás van folyamatban, akkor részére e rendelet alapján kizárólag abban az esetben adható támogatás,
ha a jogorvoslati kérelmét a támogatási kérelem benyújtásáig visszavonja.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) E rendelet alapján támogatás akkor vehető igénybe, ha az ügyfél:
a) a támogatási kérelem benyújtásakor igazolja, hogy mezőgazdasági üzemének mérete a 2011. teljes naptári évre
számított átlag adatok alapján a 4 európai méretegységet (a továbbiakban: EUME) meghaladja,
b) a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) által nyilvántartásba vett állattartó telepet
működtet, c) a beruházást állattartó telepen valósítja meg,
d) tagja valamely, a 9. mellékletben meghatározott szervezetnek,
e) az ÁTK I. jogcímhez, ÁTK II. jogcímhez, ÁTK III. jogcímhez, valamint a BaTeK jogcímhez kapcsolódóan nem
rendelkezik helyt adó, vagy részben helyt adó támogatási határozattal vagy rendelkezik helyt adó, vagy részben
helyt adó támogatási határozattal és ea) a műveletet, az e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásáig megkezdte és fejlesztési, vagy
beruházási tevékenységre vonatkozóan már kifizetési kérelmet nyújtott be, vagy
eb) amelyhez kapcsolódóan, az e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásáig nem nyújtott be kifizetési
kérelmet és teljes bizonyítóerejű magánokiratba foglalt, visszavonhatatlan nyilatkozatában a támogatási
határozatában megállapított támogatási összeg egészéről lemond, és f) az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program egyes intézkedései esetén 2009. évben nyújtandó támogatási előleg
fizetéséről szóló kormányrendelet alapján nem vett igénybe támogatási előleget, vagy ha igénybe vett, akkor arra
vonatkozóan a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatallal (a továbbiakban: MVH) szemben a támogatási
kérelem benyújtásakor tartozása nem áll fenn. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatási feltételek közül
a) az a)–d) pont alól mentesül a termelői csoport,
b) a c) pontban előírt feltétel nem vonatkozik
ba) arra az ügyfélre, akinek hatósági kötelezés alapján el kell, vagy a támogatási kérelem benyújtását megelőző
egy évben el kellett hagynia állattartó telepét és új állattartó telepet létesít,
bb) az 1. célterületen belül a „Hígtrágya-elvezetés, trágyaszállítás”, „Trágyatárolás”, „Trágyakezelés”,
„Trágya-hasznosítás”, és a „Monitoring rendszer kialakítása”, csoportcím alatti támogatási egységek
megvalósítására; valamint a „Csapadék trágyarendszertől elkülönített elvezetése” csoportcímen belül
a „Nyitott felszíni csapadék-elvezető, illetve szikkasztó árok kialakítása” és a „Felszín alatti
csapadék-elvezető betoncsatornák, illetve műanyag csőrendszerek kialakítása” támogatási egységekre,
bc) a 3. célterületen belül az „A tojásválogató, keltető épület és mézház építése, valamint „A méhészet
technológiájának kialakítása és fejlesztése”, továbbá az 5. célterületen belül az „Az állati hulla és
hulladéktárolók, valamint megsemmisítők kialakítása” csoportcímek alatti támogatási egységek
megvalósítására. (3) Az ügyfél köteles: a) a szintentartási kötelezettségnek eleget tenni;
b) – ha tejtermelési célú szarvasmarhatartással és tehéntej-termeléssel foglalkozik – az üzemeltetési kötelezettség
megszűnéséig megfelelni a tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről szóló miniszteri
rendeletben foglalt előírásoknak; c) a szarvasmarha, sertés tartása esetén az egyes állatfajok egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszeréről szóló miniszteri rendelet, a szarvasmarhafajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló miniszteri rendelet, a sertések jelöléséről, valamint Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló miniszteri rendelet (a továbbiakban együtt: ENAR) előírásainak
megfelelni; d) az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 18. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti állomány-nyilvántartást és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott
agrár-környezetgazdálkodási támogatások igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009. (V. 14.)
FVM rendelet 21. számú mellékletének GN 14, GN 15 számú nyomtatványa szerinti legeltetési és
állatállomány-változási nyilvántartást vezetni; e) az utolsó kifizetési kérelem benyújtása előtt az EMVA társfinanszírozásában megvalósuló Program keretében
szervezett kötelező képzésen részt venni. (4) Ha az ügyfél bértartó vagy termelői csoport, akkor a szintentartási kötelezettség teljesítésének vizsgálatakor
figyelembe veendő a beruházással érintett állattartó telepen bértartott állat, vagy a termelő csoport tagja által tartott
állat is. (5) Az ügyfél a szintentartási kötelezettségének bértartás útján is eleget tehet.
(6) Az ügyfél köteles a támogatott műveletet legkésőbb 2015. január 31. napjáig megvalósítani.
(7) Jelen intézkedés keretében támogatásra nem jogosult a védett vagy Natura 2000 területen gazdálkodó központi
költségvetési szerv, önkormányzat és társulásai. 4. A támogatás forrása, keretösszege, mértéke, elszámolható kiadások
4. § (1) Az e rendelet szerinti támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap.
(2) Az e rendelet keretében támogatás nyújtására fordítható keretösszeg az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program
121. intézkedésén belül az állattartó telepek korszerűsítése alintézkedéshez rendelt minimum 40 milliárd forint azzal,
hogy a mindenkori keretösszeg 10 százaléka kisértékű beruházások számára nyújtandó.
(3) A támogatás összege kisértékű beruházás esetében a támogatási határozatban jóváhagyott összes megvalósítási hely
vonatkozásában nem haladhatja meg a 25 millió forintot, egyéb esetben megvalósítási helyenként nem haladhatja
meg a 867 297 060 forintot. (4) A (3) bekezdésben meghatározott feltételeknek való megfelelést az MVH a jóváhagyható elszámolható kiadások
alapján határozza meg. 5. § (1) Az épített és beépített technológia beruházás tevékenységre és az 1–3. célterület tekintetében a telepi infrastruktúra
fejlesztésével kapcsolatos tevékenységre igényelhető támogatás mértéke: a) a beruházás építési normagyűjtemény és gépkatalógus szerinti referenciaárának vagy az 5. § (6) bekezdésben
meghatározott árajánlat értékének legfeljebb 40%-a; b) KAT-területen vagy NATURA 2000 területen megvalósuló beruházás esetén a beruházás építési
normagyűjtemény és gépkatalógus szerinti referenciaárának vagy az 5. § (6) bekezdésben meghatározott
árajánlat értékének legfeljebb 50%-a; c) ha az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő, a beruházás építési normagyűjtemény és gépkatalógus szerinti
referenciaárának vagy az 5. § (6) bekezdésben meghatározott árajánlat értékének legfeljebb 50%-a;
d) ha az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő, és a beruházás KAT-területen vagy NATURA 2000 területen
valósul meg, a beruházás építési normagyűjtemény és gépkatalógus szerinti referenciaárának vagy az
5. § (6) bekezdésben meghatározott árajánlat értékének legfeljebb 60%-a.
(2) A megvalósítás helye szerinti telepi infrastruktúra fejlesztésével kapcsolatos tevékenységre elszámolható kiadások
nem haladhatják meg megvalósítási helyenként az egyéb elszámolható kiadások nélkül számított elszámolható kiadás
30%-át. (3) A Vhr. 31. § (1) bekezdés szerinti összeg nem lehet több mint az egyes megvalósítási helyek vonatkozásában a Vhr.
31. § (1) bekezdés szerinti kiadások nélkül számított jóváhagyott kiadásainak 12%-a. A támogatási határozatban
szereplő összes megvalósítási hely vonatkozásában az egyéb elszámolható kiadás legfeljebb 10 millió forint lehet.
(4) Az egyes tevékenységtípusokra a (2) és (3) bekezdésben meghatározott elszámolható kiadási mértéket mind
a támogatás igénylésekor, mind a kifizetéskor meg kell tartani.
(5) Egy célterületre vonatkozóan támogatás csak olyan beruházásra vehető igénybe, amely tartalmaz az épített és
beépített technológia beruházás tevékenységhez tartozó támogatási egységet. (6) A támogatási és a kifizetési kérelemhez kapcsolódó elszámolás az építési normagyűjteményben, illetve
a gépkatalógusban szereplő tételek azonosítója szerint történik. A tételhez tartozó elszámolható kiadás nem
haladhatja meg az építési normagyűjteményben vagy a gépkatalógusban szereplő referenciaárat. Ha az elszámolási
tételek nem sorolhatóak be az építési normagyűjtemény vagy a gépkatalógus tételazonosítói szerint, akkor az
ügyfélnek legalább két, hasonló műszaki tartalommal rendelkező árajánlatot kell támogatási kérelméhez csatolni,
és az ezek közül elfogadni kívánt magasabb összegű árajánlat választásának indoklását szükséges mellékelni.
(7) A támogatási egységhez tartozó tervezett költség a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési
eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 7-i 65/2011/EU bizottsági
rendelet 24. cikk (2) pontja alapján ellenőrzésre kerül. Ha a szakmai szempontok figyelembevételével elvégzett
vizsgálat alapján a fajlagos költség indokolatlanul meghaladja a referencia költséget, az elszámolható kiadás
csökkentésre kerül. 6. § (1) Az egyes célterületeken az alábbi tevékenységek valósíthatók meg:
a) épített és beépített technológia beruházás tevékenység, amely beazonosítható a 4–8. mellékletben
célterületenként meghatározott támogatási egység valamelyikével, és megfelel ugyanezen mellékletekben
meghatározott elvárt műszaki tartalomnak; b) telepi infrastruktúra fejlesztésével kapcsolatos tevékenység, amely beazonosítható a 4–6. mellékletben
célterületenként meghatározott támogatási egység valamelyikével; c) a Vhr. 31. §-a szerinti egyéb elszámolható kiadások.
(2) Az 1–3. célterület esetében a következő tevékenységek valósíthatók meg:
a) épített és beépített technológia beruházás, b) infrastruktúra-fejlesztés,
c) a Vhr. 31. §-a szerinti egyéb elszámolható kiadások.
(3) A 4. és 5. célterület esetében a következő tevékenységek valósíthatók meg:
a) épített és beépített technológia beruházás, b) a Vhr. 31. §-a szerinti egyéb elszámolható kiadások.
5. A támogatási kérelem benyújtása 7. § (1) A támogatási kérelmet 2012. augusztus 1. és 2012. augusztus 31. között lehet benyújtani az MVH ügyfél
lakóhelye, vagy székhelye szerint illetékes megyei kirendeltségére az MVH honlapján közleményben közzétett
formanyomtatványon. (2) Az MVH által közzétett formanyomtatványokat eredeti példányban kell benyújtani. A formanyomtatványnak az alábbi
adatokat kell tartalmaznia: a) azon, a 9. melléklet szerinti szervezet adatait, amelynek az ügyfél a tagja,
b) természetes személy ügyfélhez kapcsolódó ügyfél-azonosító adatok, c) a megvalósítási helyre vonatkozó adatok,
d) az állattartó telepre vonatkozó adatok, e) a tervezett támogatási összeg és a költségek adatai,
f) bértartó ügyfél esetén a bértartott állat ENAR szerinti tartójának ügyfél-regisztrációs száma, a bértartott állatok
száma, a telepazonosító és a bértartott állatfaj megnevezése.
(3) E rendelet alapján ugyanazon ügyfél egy támogatási kérelem benyújtási időszakban kizárólag egy támogatási
kérelmet nyújthat be. (4) Ha az ügyfél az e rendeletben meghatározott bármely dokumentumot a kérelem benyújtására nyitva álló határidőn
belül nem nyújtja be vagy hiányosan nyújtja be, hiánypótlásnak nincs helye, és amennyiben annak a mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvényben (a továbbiakban: Törvény) foglalt feltételei fennállnak, a kérelem érdemi
vizsgálat nélkül elutasításra kerül. (5) A támogatási kérelemhez mellékelni kell, az ügyfél által kiállított dokumentumok esetében eredeti példányban,
a további dokumentumok tekintetében eltérő rendelkezés hiányában egyszerű másolatban:
a) az értékelési szempontokhoz a 2. és 3. mellékletben meghatározott dokumentumokat;
b) ingatlan-nyilvántartási térképmásolatot, amelyen a beruházással érintett megvalósítási helyet feltüntetik és
megjelölik a beruházással érintett objektumot, illetve területet; c) az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon a NÉBIH által kiadott igazolást
az 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti nyilvántartásba vételről;
d) az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett formanyomtatvány szerinti igazolást a szakmai
szervezeti tagságról; e) a bértartó ügyfél esetén az állat tulajdonosának az e rendelet alapján fennálló kötelezettségekre vonatkozó
nyilatkozatát MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon;
f) az épített és beépített technológiai beruházás, és a telepi infrastruktúra fejlesztésével kapcsolatos tevékenység
esetén a támogatási kérelemben megadott, ÉNGY alapján készített költség főösszesítő szerinti költségvetést;
g) a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló miniszteri rendelet szerinti egyedi blokktérképet, amelyen
be kell jelölni a beruházással érintett megvalósítási helyet;
h) ha az ügyfél őstermelő, akkor a 2012. évre érvényesített őstermelői igazolvány másolatát;
i) a 15 millió forint alatti támogatási igényű támogatási kérelmek esetében a kérelem benyújtására rendszeresített
formanyomtatványon pénzügyi tervet; j) a 15 millió forint vagy azt meghaladó támogatási igényű támogatási kérelmek esetében a kérelem benyújtására
rendszeresített formanyomtatványon pénzügyi tervet és üzleti tervet; k) a kizárólag az 1. célterületre irányuló beruházás esetén csak pénzügyi tervet;
l) méretarányos telep-, vagy megvalósítási helyrajzot, amely felülnézetben mutatja a telepet, az ott lévő, és
a támogatás keretében megvalósuló épületek, létesítmények elhelyezkedését; a teleprajzon továbbá meg kell
jelölni a meglévő és a támogatás keretében megvalósuló infrastrukturális beruházás elhelyezkedését, útépítés
esetén annak nyomvonalát, hosszát és szélességét; m) a l) pont szerinti helyrajzhoz mellékelni kell az ügyfél nyilatkozatát az MVH által rendszeresített
formanyomtatványon, amely tartalmazza az adott épületekhez, létesítményekhez kapcsolódó, az egyes
támogatási kérelem benyújtási időszakokban, illetve programokban megvalósított és megvalósuló
beruházásokat, valamint az ÁTK rendelet és a BaTeK rendelet alapján benyújtott, jóváhagyott támogatások
esetén a támogatási egység kódját; n) építési engedélyköteles beruházás esetében a jogerős építési engedély hiteles másolatát a hozzá tartozó
záradékolt tervdokumentáció másolatával együtt, vagy az építési engedélyezési eljárás megindítását igazoló
dokumentumot és az építési hatósághoz benyújtott építészeti-műszaki tervdokumentáció másolatát;
o) nem építési engedélyköteles beruházás esetén az építészeti-műszaki tervdokumentációt és annak szakhatósági
igazolását, hogy a beruházás nem engedélyköteles; p) építéssel nem járó beruházás esetében műszaki leírást és dokumentációt;
q) vízjogi engedélyköteles beruházás esetén a vízjogi létesítési engedélyt, vagy a vízjogi engedélyezési eljárás
megindítását igazoló dokumentumot. (6) A felújításra, korszerűsítésére irányuló beruházás az előzetes helyszíni szemlét megelőzően nem kezdhető meg.
(7) A támogatási kérelemben meg kell adni az 1. melléklet szerint számított telepi állatlétszámot.
(8) A támogatási kérelem az érdemi határozat jogerőre emelkedéséig bármely időpontban részben vagy egészben
visszavonható. A támogatási kérelem részleges visszavonása kizárólag támogatási egységre, a hozzá kapcsolódó
mennyiségre, és összegre vonatkozhat. 6. A támogatási kérelem elbírálása
8. § (1) A támogatási kérelmet az MVH az e rendeletben meghatározott feltételek szerint bírálja el, támogatási határozatát
a 2–3. mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel és a Törvény 32. § (1) bekezdés
c) pontja szerinti rangsor állításával hozza meg. (2) A bírálat alapján létrejött pontegyenlőség esetén a rangsorban előnyt élvez az a támogatási kérelem, amelyet
korábban nyújtottak be. (3) Azon kérelmek, amelyek nem tartalmaznak kitöltött főlapot és legalább egy kitöltött technológia betétlapot, érdemi
vizsgálat nélkül elutasításra kerülnek. 7. Kifizetési kérelem 9.§ (1) A kifizetési kérelmet évente február 1. és május 31., valamint augusztus 1. és december 31. között lehet az ügyfél
lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes MVH kirendeltségre benyújtani.
(2) Az ügyfél a támogatási határozat közlésétől számított hat hónapon belül köteles a támogatási határozatban
jóváhagyott – és a támogatási határozattal jóváhagyott egyéb elszámolható kiadások összegével csökkentett –
támogatási összeg legalább 10%-ával elszámolni. (3) Az ügyfél a támogatás igénybevételére vonatkozó ugyanazon jóváhagyó támogatási határozat alapján az első
kifizetési kérelem benyújtását követően három havonta nyújthat be olyan kifizetési kérelmet, – az utolsó kifizetési
kérelem kivételével, – melyben legalább a támogatási összeg 10%-a elszámolásra kerül és az utolsó kifizetési kérelmet
és hozzá kapcsolódóan a jogerős használatba vételi engedély hiteles másolatát legkésőbb 2015. január 31. napjáig
köteles benyújtani. (4) Ha a beruházás KAT-területen vagy NATURA 2000 területen valósul meg, az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell
a környezetvédelmi hatóság eredeti igazolását arról, hogy a beruházás megfelel a környezetvédelmi
követelményeknek, és egyben biztosítja a környezet fenntarthatóságát. (5) Amennyiben a beruházás a tojótyúktartó telepek nyilvántartásba vételének szabályairól szóló miniszteri rendelet
alapján nyilvántartásba vett tojótyúktartó telepen valósul meg, az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell a NÉBIH
igazolását a baromfi telep a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló,
1999. július 19-i 1999/74/EK tanácsi irányelvnek való megfeleléséről.
8. Jogkövetkezmények 10. § (1) Ha az ügyfél a 3. § (3) bekezdés e) pontjában meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget, a jóváhagyott
támogatási összeget 20%-kal csökkenteni kell, kivéve, ha a támogatási határozat közlését követő 30. nap és az utolsó
kifizetési kérelem benyújtási időszak első napját megelőző 30. nap közötti időszakban nem volt képzés.
(2) Ha az ügyfél a szintentartási kötelezettségtől 20%-nál nagyobb mértékben, a pecsenye csirke, kacsa, liba, pulyka,
valamint gyöngytyúk esetében 35%-nál nagyobb mértékben elmarad, a támogatási összeg 20%-át köteles
visszafizetni. (3) Ha az ügyfél a 3. § (3) bekezdés c) és d) pontjában foglalt kötelezettségét megszegi, a támogatási összeg 20%-át
köteles visszafizetni. (4) Amennyiben a termelői csoport által a benyújtás évétől számított 4. évre vállalt árbevétel a 30%-ot meghaladóan
marad el a pénzügyi tervben a 4. évre vállalt árbevételtől, úgy a 30%-ot meghaladó csökkenésén túl
százalékpontonként a támogatási összeg 5%-át kell visszafizetni. (5) Amennyiben a termelői csoport által a benyújtást követő három évben realizált árbevétel növekményének összege,
a benyújtás évében realizált árbevételhez képest nem éri el a támogatás 84%-át, akkor az ennél nagyobb elmaradás
esetén százalékpontonként a támogatási összeg 5%-át kell visszafizetni.
(6) A támogatási határozatban szereplő összes elszámolható kiadáson belül az infrastruktúra-fejlesztési tevékenység
kiadásaira előírt mértéket meghaladó összegre eső, már kifizetett támogatási összeg jogosulatlanul igénybe vett
támogatásnak minősül. (7) Amennyiben az ügyfél a 9. § (5) bekezdésben előírt kötelezettséget nem teljesíti, köteles a támogatási összeg 10%-át
visszafizetni. (8) Amennyiben az ügyfél a 9. § (2) bekezdésben foglaltaknak nem tesz eleget, vagy a kifizetési kérelmét az MVH elutasítja,
úgy a Vhr. 35. § (9) bekezdése alkalmazásának van helye.
(9) Amennyiben az ügyfél a 9. § (2) bekezdésben foglaltaknak nem tesz eleget, de az első kifizetési kérelem benyújtására
nyitva álló határidőben nyújtott be kifizetési kérelmet, amellyel a támogatási határozatban jóváhagyott támogatási
összeg több, mint nulla százalékával elszámolt, akkor a Vhr. 35. § (9) bekezdése alkalmazásának van helye azzal, hogy
a kizárásra vonatkozó szabályokat ezen ügyfél esetében nem kell alkalmazni.
(10) Amennyiben a 7. § (6) bekezdésben foglaltakat az ügyfél megszegi, abban az esetben támogatási kérelem alapján
indult eljárás során megállapításra kerül, hogy az előzetes helyszíni szemlét megelőzően a beruházás megkezdődött,
akkor az a támogatási kérelem érintett pontozási szint vonatkozásában történő elutasítását vonja maga után,
amennyiben pedig kifizetési kérelem alapján indult eljárás során kerül megállapításra, úgy a támogatás érintett
pontozási szintjére vonatkozóan az intézkedésben való jogosulatlan részvétel szabályait kell alkalmazni.
(11) Amennyiben az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt – a pontozási szempontok közt feltüntetett – munkavállalói
létszámnál kevesebbet foglalkoztat az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt, akkor az intézkedésben való
jogosulatlan részvétel szabályai szerint kell eljárni, és a kifizetett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak
minősül, ezért köteles a támogatási összegből – hiányzó foglalkoztatottanként évente – a támogatási összeg 2%-át
visszafizetni. 9. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 3. § (5) bekezdésében foglaltakat az ÁTK I. jogcím, ÁTK II. jogcím, ÁTK III. jogcím és BaTeK jogcím
vonatkozásában is alkalmazni kell. 10. Az Európai Unió jogának való megfelelés
12. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet 26. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
11. Módosító rendelkezések 13. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági termékek értéknöveléséhez a 2012. évben
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 49/2012. (V. 22.) VM rendelet [a továbbiakban: 49/2012. (V. 22.)
VM rendelet] 2. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
„(2) A támogatás kizárólag a Szerződés I. mellékletében szereplő termékek – kivéve halászati termékek – feldolgozását
szolgáló műveletekre vehető igénybe.” (2) A 49/2012. (V. 22.) VM rendelet a következő 13. §-sal egészül ki:
„13. § E rendeletnek az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az állattartó telepek korszerűsítéséhez
2012. évtől nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 61/2012. (VI. 29.) VM rendelettel (a továbbiakban:
módosító rendelet) megállapított 2. § (2) bekezdését kizárólag a módosító rendelet hatálybalépését követően
benyújtott támogatási kérelmekre kell alkalmazni.” Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
15/2006. (IX. 25.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Mnbtv.) 60. §-a (1) bekezdésének
a) pontja alapján fennálló jogkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntése értelmében a jegybanki alapkamat mértéke 7,75%.
2. § (1) E rendelet 2006. szeptember 26-án lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 13/2006.
(VIII. 28.) MNB rendelet.
(3) E rendeletet a Magyar Nemzeti Bank az Mnbtv.
60. § (5) bekezdése alapján honlapján és elektronikus hírügynökségi oldalán 2006. szeptember 25-én hirdeti ki.
Járai Zsigmond s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
2015. XXXI. törvény a brókerbotrányok áldozatainak kártérítését szolgáló vagyon biztonságba helyezéséről.
1. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosítása
1. § A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) a következő 159/A. §-sal egészül ki:
„159/A.  § (1) Az  ötvenmillió forintot meghaladó értékre elkövetett, az  ötvenmillió forintot meghaladó kárt
okozó, vagy az  ötvenmillió forintot meghaladó vagyoni hátrányt okozó bűncselekmény – ideértve azt is, ha
a  bűnhalmazatban lévő bűncselekmények vonatkozásában az  érték, a  kár és a  vagyoni hátrány együttes összege
a bűnhalmazat egészét tekintve az ötvenmillió forintot meghaladja – miatt indult büntetőeljárásban e törvénynek
a zár alá vételre vonatkozó rendelkezéseit az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Ha megalapozottan feltehető, hogy a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012.  évi C.  törvény XXXVI. Fejezetében
(a  Büntető Törvénykönyvről szóló 1978.  évi IV.  törvény XVIII. Fejezetében) meghatározott vagyon elleni
bűncselekményt, vagy a csődbűncselekményt, illetve a tartozás fedezetének elvonását
a) pénzügyi szolgáltatási vagy kiegészítő pénzügyi szolgáltatási, vagy
b) befektetési szolgáltatási, illetve befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő szolgáltatási, árutőzsdei
szolgáltatási, befektetési alapkezelési, kockázati tőkealap-kezelési, tőzsdei, elszámolóházi, központi értéktári vagy
központi szerződő fél, vagy
c) biztosítási, viszontbiztosítási vagy független biztosításközvetítési, vagy
d) önkéntes kölcsönös biztosító pénztári, magán-nyugdíjpénztári vagy foglalkoztatói nyugdíj-szolgáltatási
tevékenységet végző szervezet ezen tevékenységi körében követték el, a bíróság az ügyész indítványa alapján, a Be.
159. § (2) bekezdésében meghatározott feltételek hiányában is elrendelheti az a)–d) pontok szerinti tevékenységet
végző szervezet teljes vagyonának, vagyona meghatározott részének vagy egyes vagyontárgyainak zár alá vételét.
(3) Bármely szervezet vagyonának zár alá vételét el lehet rendelni, amelyet a  bűncselekmény elkövetéséhez
felhasználtak, vagy amely javára a bűncselekmény elkövetése előny szerzését eredményezte.
(4) A (2)–(3) bekezdés szerinti szervezet kapcsolt vállalkozása vagyonának zár alá vételét is el lehet rendelni.
(5) A  bíróság az  ügyész indítványa alapján, a  Be. 159.  § (2)  bekezdésében meghatározott feltételek hiányában
is elrendelheti a  (2)–(3)  bekezdésben meghatározott szervezetben befolyásoló részesedéssel vagy ellenőrző
befolyással rendelkező személy, a  szervezet vezető tisztségviselője, képviseletre feljogosított tagja, képviseletre
feljogosított alkalmazottja, a  szervezet nevében eljáró személy, illetve a  szervezet tisztségviselője, cégvezetője,
valamint felügyelőbizottságának tagja, illetve ezek megbízottja, továbbá a  könyvvizsgálója teljes vagyonának,
vagyona meghatározott részének vagy egyes vagyontárgyainak zár alá vételét. A zár alá vétel elrendelésének nem
akadálya, ha a  felsoroltaknak a  (2)–(3) bekezdésben meghatározott szervezettel való kapcsolata a bűncselekmény
elkövetésének megkezdését követően megszűnt.
(6) A bíróság az ügyész indítványa alapján, a Be. 159. § (2) bekezdésében meghatározott feltételek hiányában is zár
alá vételét rendelheti el annak a  dolognak, vagyoni értékű jognak, követelésnek, illetve szerződés alapján kezelt
pénzeszköznek, amelyet a  (2)–(4)  bekezdésben meghatározott szervezet, vagy az  (5)  bekezdésben meghatározott
személy valószínűsíthetően a  büntetőeljárás, vagy a  büntetőeljárás megindításának alapjául szolgáló hatósági
eljárás megindulását követően,
A törvényt az Országgyűlés a 2015. március 31-i ülésnapján fogadta el.
a) feltűnő értékaránytalansággal,
b) ingyenesen, vagy
c) hozzátartozó javára
ruházott át, úgyszintén arra a  dologra, vagyoni értékű jogra, követelésre, illetve szerződés alapján kezelt
pénzeszközre, amely ezek helyébe lépett.
(7) A (2)–(6) bekezdés alkalmazásában
a) befolyásoló részesedés alatt a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013.  évi
CCXXXVII. törvényben meghatározott fogalmat kell érteni,
b) ellenőrző befolyás alatt a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII.  törvényben
meghatározott fogalmat kell érteni,
c) nem minősül szervezetnek a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013.  évi CCXXXVII.  törvény
szerinti hitelintézet és a  hitelintézettel szoros kapcsolatban álló vállalkozása, amennyiben a  pénzintézet tulajdoni
aránya a szoros kapcsolatban álló vállalkozásban eléri az 50%-ot,
d) előnyön bármely dolgot, vagyoni értékű jogot, követelést, kedvezményt – függetlenül attól, hogy a számvitelről
szóló 2000. évi C. törvény szerint nyilvántartásba vették-e – is érteni kell, úgyszintén azt is, ha a (2)–(5) bekezdésben
meghatározottak valamely jogszabályból vagy szerződésből eredő kötelezettség vagy az  ésszerű gazdálkodás
szabályai szerint szükséges ráfordítás alól mentesülnek,
e) kapcsolt vállalkozás alatt a számvitelről szóló 2000. évi C. törvényben meghatározott fogalmat kell érteni.
(8) Zár alá vétel rendelhető el azon vagyonelemre, amelyet a (2)–(6) bekezdés alapján zár alá vehető vagyon terhére
a büntetőeljárás vagy a büntetőeljárást megalapozó hatósági eljárás megindulását megelőző egy évben szereztek
vagy amely e vagyonelem helyébe lépett.
(9) A zár alá vétellel összefüggésben a kényszerintézkedés alkalmazásával érintett szervezetek képviseletére a  jogi
személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001. évi CIV. törvény 9. §-ának rendelkezései
megfelelően irányadók.”
2. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosítása
2. § (1) A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 202. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) Ha a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) szerint a büntetőügyben eljáró bíróság,
ügyész, nyomozó hatóság a  terhelt egész vagyonának vagy egyes vagyontárgyainak a  zár alá vételét rendelte el
(a továbbiakban: bűnügyi zárlat), ennek elvégzése a végrehajtó hatáskörébe tartozik.”
(2) A Vht. a következő 202/A. §-sal egészül ki:
„202/A. § (1) Ha a bűnügyi zárlatot a Be. 159/A. §-a alapján rendelték el, a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi
CXXXIX.  törvény 39.  § (1)  bekezdés a), c), f ), h), i), k), l), m) és n)  pontja szerinti törvényekben meghatározott
felszámolói feladatokat ellátó szervezetet, egyéb vállalkozások esetében a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról
szóló 1991.  évi XLIX.  törvény 66.  § (2)  bekezdése szerinti állami felszámoló szervezetet a  zár alá vételt elrendelő
határozatban zárgondnokként ki kell jelölni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti zárgondnok a  bűnügyi zárlat foganatosítása során a  külön kormányrendeletben
meghatározottak szerint köteles a vagyon megőrzéséről a rendes gazdálkodás szabályai szerint gondoskodni.
(3) A bűnügyi zárlat elrendelésétől a bűnügyi zárlattal érintett jogi személyek tulajdonosai és vezető tisztségviselői
nem hozhatnak a bűnügyi zárlat foganatosításával és céljával ellentétes döntéseket.”
(3) A Vht. a következő 306/F. §-sal egészül ki.
„306/F.  § E  törvénynek a  brókerbotrányok áldozatainak kártérítését szolgáló vagyon biztonságba helyezéséről
szóló 2015. évi XXXI. törvénnyel megállapított 202/A. §-ában foglaltakat az ötvenmillió forintot meghaladó értékre
elkövetett, az ötvenmillió forintot meghaladó kárt okozó, vagy az ötvenmillió forintot meghaladó vagyoni hátrányt
okozó bűncselekmény – ideértve azt is, ha a  bűnhalmazatban lévő bűncselekmények vonatkozásában az  érték,
a kár és a vagyoni hátrány együttes összege a bűnhalmazat egészét tekintve az ötvenmillió forintot meghaladja –
miatt indult, a törvény hatályba lépésekor folyamatban lévő büntetőeljárásban elrendelt zár alá vétel alapján indult
végrehajtási ügyekben is alkalmazni kell. Ezekben az ügyekben a brókerbotrányok áldozatainak kártérítését szolgáló
vagyon biztonságba helyezéséről szóló 2015. évi XXXI. törvény hatályba lépésétől számított 8 napon belül a zár alá
vételt elrendelő bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság köteles a 202/A. § (1) bekezdése szerinti zárgondnokot
kijelölni és a kijelölésről a zárgondnokot, valamint a bűnügyi zárlat alá vont személyt vagy szervezetet értesíteni.”
(4) A Vht. 307. § (1) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg)
„d) a 202/A. § szerint kirendelt zárgondnok vagyonmegőrzési feladatait és eljárása szabályait.”
3. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
235/2011. (XI. 15.) Korm. rendelete egyrészről Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság, és másrészről a Magyar Köztársaság között az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad az egyrészről Izland, a Liechtensteini Hercegség, és a Norvég Királyság,
másrészről a Magyar Köztársaság között az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának
végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére. 2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS AZ EGT FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUS
2009–2014-ES IDŐSZAKÁNAK VÉGREHAJTÁSÁRÓL mely létrejött egyrészről
a MAGYAR KÖZTÁRSASÁG a továbbiakban: „Kedvezményezett ország” és másrészről
IZLAND, a LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG, a NORVÉG KIRÁLYSÁG, a
továbbiakban: „Donor országok” a továbbiakban együttesen: „Felek” között
A Felek, tekintettel arra, hogy az EGT Megállapodás 38b jegyzőkönyve, melyet az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini
Hercegség és a Norvég Királyság között létrejött, az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakáról szóló
Megállapodás az EGT Megállapodás körébe emel, létrehoz egy finanszírozási mechanizmust (a továbbiakban: EGT
Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszaka), melynek keretében a Donor országok hozzájárulnak a gazdasági
és társadalmi egyenlőtlenségek csökkentéséhez az Európai Gazdasági Térségben;
tekintettel arra, hogy az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának célja, hogy erősítse a Donor
országok és a Kedvezményezett ország közötti kapcsolatokat a kölcsönös előnyök érdekében;
tekintettel arra, hogy az EFTA országok Állandó Bizottságának 2010. december 9-én kelt 5/2010/SC számú döntése
értelmében a Donor országok a 2004. június 3-án kelt 4/2004/SC számú Állandó Bizottsági döntéssel létrehozott
Finanszírozási Mechanizmus Bizottságot bízták meg EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának
irányításával; tekintettel arra, hogy a Donor országok és a Kedvezményezett ország közötti fokozott együttműködés hozzájárul a jó
kormányzáson, demokratikus intézményeken, jogbiztonságon, az emberi jogok tiszteletén és a fenntartható fejlődés
elvein alapuló stabil, békés és sikeres Európa biztosításához;
tekintettel arra, hogy a Felek egyetértenek abban, hogy létrehozzák az együttműködés kereteit az EGT Finanszírozási
Mechanizmus 2009–2014-es időszakának hatékony végrehajtása érdekében; megállapodtak a következőkben:
1. cikk Célkitűzések
1. Az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának átfogó célkitűzése, hogy hozzájáruljon a gazdasági és
társadalmi egyenlőtlenségek csökkentéséhez az Európai Gazdasági Térségben, és erősítse a Donor országok és
a Kedvezményezett ország közötti kétoldalú kapcsolatokat a második bekezdésben felsorolt kiemelt területeken
nyújtott pénzügyi hozzájárulás segítségével. Ennek megfelelően, a jelen Együttműködési Megállapodást aláíró Felek
olyan programok kiválasztásra és támogatásra törekednek, amelyek hozzájárulnak e célok eléréséhez.
2. A pénzügyi hozzájárulás az alábbi kiemelt területeken bocsátható rendelkezésre:
(a) Környezetvédelem és környezetgazdálkodás; (b) Klímaváltozás és megújuló energia;
(c) Civil társadalom; (d) Humán erőforrás- és társadalmi fejlődés; és
(e) Kulturális örökség védelme. A tudományos kutatás szintén részesülhet pénzügyi támogatásban, amennyiben annak témája egy vagy több
prioritási területhez kapcsolódik. 2. cikk Jogszabályi keretek
Jelen Együttműködési Megállapodás az alábbi dokumentumokkal összefüggésben értelmezendő, melyek jelen
Együttműködési Megállapodással együttesen képezik az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának
jogszabályi kereteit: (a) Az EGT Megállapodás 38b jegyzőkönyve az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakáról;
(b) a 38b jegyzőkönyv 8.8 cikkének értelmében a Donor országok által kibocsátott Szabályzat a Finanszírozási
Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtásáról (a továbbiakban: Szabályzat); (c) az egyes programok vonatkozásában megkötésre kerülő program megállapodások; és
(d) a Finanszírozási Mechanizmus Bizottság által elfogadott iránymutatások a Szabályzattal összhangban.
3. cikk Pénzügyi keretek
1. A 38b jegyzőkönyv 2. cikkének értelmében a pénzügyi hozzájárulás teljes összege 988,5 millió euró, évenként
197,7 millió eurós részletekben, a 2009. május 1.–2014. április 30. közötti időszakban.
2. A 38b jegyzőkönyv 5. cikkének megfelelően, mindösszesen 70.100.000 euró bocsátható a Kedvezményezett ország
rendelkezésére az 1. bekezdésben meghatározott időszak során. 3. A 38b jegyzőkönyv 8.7 cikkének és a Szabályzat 1.8 cikkének megfelelően, a Donor országok menedzsment költségei
a fent említett teljes összegből fedezendők. Ezzel kapcsolatosan további rendelkezések a Szabályzatban találhatók.
A Kedvezményezett ország által igénybe vehető juttatás nettó összege 64.842.500 euró.
4. cikk Feladatok és kötelezettségek
1. A Donor országok a támogatást a Megállapodás 3.1. cikkében felsorolt kiemelt területeken, valamint a jelen
Megállapodás B mellékletében beazonosított programterületeken belüli jogosult programok részére bocsátják
rendelkezésre, melyeket a Kedvezményezett ország javasol, és Finanszírozási Mechanizmus jóváhagy. A Donor
országok és a Kedvezményezett ország egyeztethetnek a lehetséges egyedi programokról, mielőtt a hivatalos
program javaslat benyújtásra kerül a Finanszírozási Mechanizmus Bizottság részére.
2. A Kedvezményezett ország biztosítja az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszaka keretében
támogatásban részesülő programok teljes társfinanszírozását a B mellékletben és a program megállapodásokban
foglaltaknak megfelelően. 3. A Finanszírozási Mechanizmus Bizottság feladata az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának
irányítása és a pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló döntések meghozatala a Szabályzattal összhangban.
4. A Finanszírozási Mechanizmus Bizottságot feladatai ellátásában a Finanszírozási Mechanizmus Iroda (a továbbiakban:
FMI) támogatja. Az FMI felelős az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakával kapcsolatos napi szintű
feladatok ellátásáért és egyben kapcsolattartóként működik. 5. cikk
Hatóságok kijelölése
A Kedvezményezett ország Nemzeti Kapcsolattartót jelöl ki, hogy nevében eljárjon. A Nemzeti Kapcsolattartó teljes
körű felelősséggel tartozik az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszaka célkitűzéseinek eléréséért,
valamint azért, hogy az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtása a Kedvezményezett
országban a Szabályzat előírásainak megfelelően történjen. A Szabályzat 4.2 cikkének értelmében a Nemzeti
Kapcsolattartó, az Igazoló Hatóság, az Ellenőrzési Hatóság és egy a szabálytalansági jelentések készítéséért és
benyújtásáért felelős nemzeti hatóság az A mellékletben kerülnek kijelölésre.
6. cikk Többéves Programozási Keret
1. A Szabályzat 2.1 cikkének értelmében, a Felek az alábbi pénzügyi és tartalmi elemeket magában foglaló végrehajtási
keretrendszerben állapodtak meg: (a) az elfogadott programterületek listája, az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának
programterületenkénti pénzügyi hozzájárulása; (b) a programok, fő céljaik és eredményeik beazonosítása, amennyiben szükséges, illetve a célcsoportokkal, földrajzi
területekkel és egyéb vonatkozásokkal kapcsolatos különös rendelkezések megfogalmazása;
(c) program operátorok beazonosítása, amennyiben lehetséges; (d) a Donor országok és a Kedvezményezett ország közötti kétoldalú kapcsolatok erősítésére irányuló
kezdeményezések, beleértve azon programterületek beazonosítását, melyek keretében a Szabályzat
3.2. cikkében hivatkozottak szerint donor partnerségi programok kerülnek kidolgozásra, a donor program
partnerek kijelölése, ezen programok részére nyújtott támogatás mértéke, és azon programok vagy program
elemek meghatározása, melyek kizárólag a donor partnerségi projektek támogatására irányulnak;
(e) különös esetekben, egyes programok keretében megvalósítandó kijelölt projektek beazonosítása;
(f) kis összegű támogatási alapok beazonosítása, amennyiben szükséges.
2. A végrehajtási keretrendszert a B melléklet tartalmazza.
7. cikk Éves ülések
A Szabályzat 2.3 cikkének értelmében a Finanszírozási Mechanizmus Bizottság és a Nemzeti Kapcsolattartó
részvételével éves ülésekre kerül sor. Az éves ülés lehetőséget biztosít a Finanszírozási Mechanizmus Bizottság és
a Nemzeti Kapcsolattartó számára, hogy megvizsgálják a megelőző jelentéstételi időszakban elért előrehaladást,
és megállapodjanak az esetlegesen szükséges intézkedésekről. 8. cikk
Mellékletek módosítása
1. Az A melléklet felülvizsgálatára az éves ülések keretében kerülhet sor. Az A melléklet éves ülések keretében elfogadott
módosításához nem szükségszerű jelen Együttműködési Megállapodás hivatalos módosítása. Ezen módosításokat
a Finanszírozási Mechanizmus Bizottság és a Nemzeti Kapcsolattartó közötti jegyzékváltással szükséges megerősíteni.
2. A B melléklet a Finanszírozási Mechanizmus Bizottság és a Nemzeti Kapcsolattartó közötti jegyzékváltás útján
módosítható. 9. cikk Ellenőrzés és információhoz való hozzáférés
A Finanszírozási Mechanizmus Bizottság, az EFTA Könyvvizsgáló Bizottság és képviselői jogosultak a programok és
projektek tervezésének, végrehajtásának, nyomon követésének, valamint a támogatások felhasználásának
ellenőrzéséhez szükségesnek ítélt bármilyen szakmai vagy pénzügyi jellegű látogatás, illetve felülvizsgálat
lebonyolítására. A Kedvezményezett ország köteles ehhez minden szükséges segítséget, információt és
dokumentációt rendelkezésre bocsátani. 10. cikk Szabályozó elvek
1. Jelen Együttműködési Megállapodás végrehajtását minden tekintetben a Szabályzat, valamint annak jövőbeni
módosításai szabályozzák. 2. Az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszak célkitűzéseinek elérése érdekében a Donor országok és
a Kedvezményezett ország szorosan együttműködnek. A Felek egyetértenek abban, hogy az EGT Finanszírozási
Mechanizmus 2009–2014-es időszakának minden végrehajtási szakasza során a legmagasabb fokú átláthatóságot,
elszámolhatóságot és költséghatékonyságot biztosítják, csakúgy mint a jó kormányzás, a fenntartható fejlődés,
a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség elveit.
3. A Kedvezményezett ország köteles kezdeményezően fellépni annak érdekében, hogy ezen elvek az EGT Finanszírozási
Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtásában érintett minden szinten érvényesüljenek.
11. cikk Hatálybalépés
A Magyar Köztársaság alkotmányos kötelezettségeire tekintettel jelen Együttműködési Megállapodás az utolsó aláírás
napját követő harmincadik (30.) napon lép hatályba. Jelen Együttműködési Megállapodás négy eredeti példányban, angol nyelven kerül aláírásra.
Kelt és aláírásra került Gödöllőn, 2011. október 12-én. Kelt és aláírásra került Gödöllőn, 2011. október 12-én.
a Magyar Köztársaság részéről Izland részéről Kelt és aláírásra került Brüsszelben, 2011. október 14-én.
a Liechtensteini Hercegség részéről Kelt és aláírásra került Gödöllőn, 2011. október 12-én.
a Norvég Királyság részéről A melléklet Nemzeti irányítási és ellenőrzési rendszer
1. Nemzeti Kapcsolattartó A Nemzeti Kapcsolattartó szerepét a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség (NFÜ) tölti be. Az NFÜ a Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium irányítása alatt működő központi költségvetési szerv. Az NFÜ felelős az Európai Uniós és egyéb nemzeti és nemzetközi támogatások hatékony felhasználásáért. Feladatai
közé tarozik a hosszú és középtávú fejlesztési tervek, operatív programok elkészítése, e támogatások felhasználásához
szükséges intézményi, pénzügyi és eljárási szabályok kialakítása. A Nemzeti Kapcsolattartó feladatainak ellátásáért a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Nemzetközi Együttműködési
Programok Irányító Hatósága (NEP IH) felelős. Az NFÜ elnöke a NEP IH főigazgatóját jelöli ki a Nemzeti Kapcsolattartó
vezetőjének. A Nemzeti Kapcsolattartó feladatait és kötelezettségeit a Szabályzat, különösen annak 4.3 cikke határozza meg.
2. Igazoló Hatóság Az Igazoló Hatóság szerepét a Magyar Államkincstár (Kincstár) tölti be. A Kincstár jogszabály által létrehozott, önálló
jogi személyiséggel rendelkező központi költségvetési szerv. A Kincstár felelős az költségvetési törvény
végrehajtásának nyomon-követéséért és egyben pénzügyi felügyeletet is gyakorol.
Az Igazoló Hatóság vezetőjének szerepét a Kincstár elnöke tölti be. A Kincstáron belül, az uniós támogatási igazgató
irányítása alatt működő EU Támogatások Szabályosság Felülvizsgálati Főosztály és az EU Támogatások Pénzügyi és
Szabálytalanság-nyilvántartási Főosztály felelős az Igazoló Hatóság feladatainak ellátásért.
A Kincstár elnöke a nemzetgazdasági miniszternek tartozik beszámolási kötelezettséggel. A Kincstár és
a Nemzetgazdasági Minisztérium közötti kapcsolatot a kincstárért felelős helyettes államtitkár koordinálja, aki
a Nemzetgazdasági Minisztérium államháztartásért felelős államtitkára felé tartozik jelentési kötelezettséggel.
Az Igazoló Hatóság feladatait és kötelezettségeit a Szabályzat, különösen annak 4.5 cikke határozza meg.
3. Ellenőrzési Hatóság Az Ellenőrzési Hatóság szerepét az Európai Uniós Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság (EUTAF) tölti be. Az EUTAF
jogszabály által létrehozott, önálló jogi személyiséggel rendelkező központi költségvetési szerv. Az EUTAF ellenőrzési
hatósági feladatokat lát el az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból
származó támogatások kapcsán, valamint a Kormány által meghatározott további ellenőrzési feladatokat végez egyéb
Európai Uniós és nemzetközi támogatásokkal kapcsolatosan, ideértve az EGT és a Norvég Finanszírozási
Mechanizmusokat is. Az Ellenőrzési Hatóság feladatait a nemzetközi ellenőrzési standardokkal és a vonatkozó európai
jogszabályokkal összhangban látja el. Az Ellenőrzési Hatóság vezetőjének szerepét az EUTAF főigazgatója tölti be. AZ EUTAF főigazgatója
a nemzetgazdasági miniszternek tartozik beszámolási kötelezettséggel. Az EUTAF és a Nemzetgazdasági Minisztérium
közötti kapcsolatot a kincstárért felelős helyettes államtitkár koordinálja, aki a Nemzetgazdasági Minisztérium
államháztartásért felelős államtitkára felé tartozik jelentési kötelezettséggel. Az Ellenőrzési Hatóság feladatait és kötelezettségeit az EGT Finanszírozási Mechanizmusok támogatásai kapcsán
a Szabályzat, különösen annak 4.6 cikke határozza meg.
Az Ellenőrzési Hatóság funkcionálisan független a Nemzeti Kapcsolattartótól és az Igazoló Hatóságtól, valamint
minden olyan intézménytől, amely az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának irányításában és
ellenőrzésében részt vesz. 4. A szabálytalansági jelentések készítéséért és benyújtásáért felelős nemzeti hatóság
A Nemzeti Kapcsolattartó felelős a szabálytalansági jelentések elkészítéséért és benyújtásáért.
A Nemzeti Kapcsolattartó feladatait és kötelezettségeit a szabálytalansági jelentések elkészítésével és benyújtásával
kapcsolatosan a Szabályzat, különösen annak 11.3 cikke határozza meg.
5. Monitoring Bizottság A Monitoring Bizottságot jelen Együttműködési Megállapodás aláírását követő hat hónapon belül kell létrehozni.
A Monitoring Bizottság szerepét a Szabályzat, különösen annak 4.4 cikke határozza meg.
6. A Végrehajtó Ügynökség szerepe A Nemzeti Kapcsolattartó a program operátor Szabályzat szerinti feladatait részben egy Végrehajtó Ügynökségre
ruházza át. Ezen átruházás a program megállapodásban kerül rögzítésre, és a program végrehajtási megállapodásban
részletes kifejtésre. A Végrehajtó Ügynökség a program végrehajtási megállapodás szerződő fele. A Végrehajtó
Ügynökség feladatköre nem érintheti a program operátornak a program megvalósításával kapcsolatos szakpolitikai,
stratégiai jellegű és/vagy a kétoldalú kapcsolatok előmozdítására irányuló felelősségét. Az egyes programok átlátható,
költséghatékony, és összehangolt irányítási és ellenőrzési rendszerének biztosítása érdekében, a Nemzeti
Kapcsolattartó törekszik arra, hogy a Végrehajtó Ügynökségre átruházott feladatok minden program esetében
megegyezzenek. A Végrehajtó Ügynökségnek az átruházott feladatok ellátásával kapcsolatosan felmerült költségeit
a Szabályzat 7.1 cikke szerinti program menedzsment költségek fedezik, a program megállapodással összhangban.
A Végrehajtó Ügynökség által teljesített feladatok és a költségek egyértelműen ahhoz a programhoz kell, hogy
hozzárendelhetők legyenek, melyhez kapcsolódóan felmerültek. A Nemzeti Kapcsolattartó a Végrehajtó Ügynökséget versenyeztetés útján választja ki. A kiválasztás eredményét
a Finanszírozási Mechanizmus Bizottságnak jóvá kell hagynia. 7. Stratégiai jelentés és éves ülések
A Szabályzat 2.2 cikkének értelmében, a Nemzeti Kapcsolattartó évente stratégiai jelentést nyújt be a Finanszírozási
Mechanizmus Bizottság részére az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának a Kedvezményezett
országban történő végrehajtásáról. A Felek törekednek arra, hogy az éves találkozókra minden év április hónapjában
kerüljön sor. 8. Organigram B melléklet Végrehajtási keretrendszer
A Szabályzat 2.1 cikke értelmében a Felek a jelen mellékletében felvázolt végrehajtási keretrendszerben állapodtak
meg. 1. A Végrehajtási keretrendszer pénzügyi jellemzői Magyarország EGT FM hozzájárulás
Programterület Energiahatékonyság € 8,412,000 Megújuló energia € 7,711,000
Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz € 7,010,000 Civil szervezetek támogatása € 12,618,000
Veszélyeztetett gyermekek és fiatalok € 11,216,000 Kulturális és természeti örökség megőrzése és megújítása € 11,216,000
Ösztöndíjak € 1,752,500 További juttatások Technikai segítségnyújtás a Kedvezményezett ország részére (1.9 cikk) € 1,051,500
Előre nem látható fejlemények tartalék kerete (1.10.1 cikk) € 3,505,000
Kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja (3.5.1 cikk) € 350,500
Nettó juttatás Magyarország számára € 64,842,500 2. Különös rendelkezések
A Donor országok és Magyarország közti kétoldalú kapcsolatok erősítésének célja a hosszú távú együttműködések
kialakításának ösztönzése, a felsorolt programterületek közül különösen azok esetében, melyekbe donor program
partner kerül bevonásra, valamint egyéb eszközök által, mint például a projekt szintű partnerségek a támogatott
programterületek mindegyikében. A program javaslatok értékelése során az Európa Tanács emberi jogokkal és kormányzással kapcsolatos standardjait
figyelembe kell venni – így a Kínzást és az Embertelen vagy Megalázó Bánásmódot vagy Büntetést Megelőzni Hivatott
Európai Bizottság (CPT), a Korrupció Ellenes Országok Csoportja (GRECO), az Emberkereskedelem elleni szakértői
csoport (GRETA), az Európai Bizottság a Rasszizmus és Intolerancia Ellen (ECRI), stb. által nyomon követett
alapelveket – beleértve az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményt is.
3. A végrehajtási keretrendszer tartalmi jellemzői A Kedvezményezett ország az alábbiakban meghatározott programokat dolgozza ki és hajtja végre Finanszírozási
Mechanizmus Bizottság jóváhagyása esetén. A. programterület: Energiahatékonyság Program: Energiahatékonyság
Célkitűzés: Üvegházhatású gázok és légszennyező anyagok kibocsátásának csökkentése
Eredmények: Épületek energiahatékonyságának javulása Nemzeti, regionális és helyi szintű kapacitásfejlesztés energiahatékonysági
intézkedések megvalósítása érdekében
Fokozott tudatosság és oktatás az energiahatékonyság területén Program támogatási
összeg:
€ 8,412,000 Program operátor: Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelem és Energia Programok Irányító
Hatósága
B. programterület: Megújuló energia Program: Megújuló energia Célkitűzés: A megújuló energiaforrások arányának növekedése az energia felhasználásban
Eredmények: Megújuló energia termelésének fokozása Megújuló energia nagyobb mértékű betáplálása a meglévő energiahálózatba
Nemzeti, regionális és helyi szintű kapacitásfejlesztés a megújuló energiaforrások
alkalmazása érdekében
Fokozott tudatosság és oktatás a megújuló energiaforrások alkalmazása területén
Program támogatási
összeg: € 7,711,000 Program operátor: Energia Központ – Energiahatékonyság, Környezeti és Energia Információs
Ügynökség
Donor program partner: Izlandi Nemzeti Energia Hatóság (OS)
Különös rendelkezések: A program kiemelt célja geotermikus energiát hasznosító fejlesztések megvalósítása,
valamint egy kis összegű támogatási alap segítségével a tudatosság és oktatás
erősítése a megújuló energiaforrások alkalmazása területén.
C. programterület: Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Program: Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz
Célkitűzés: Az ember és az ökoszisztéma éghajlatváltozással szembeni sérülékenységének
csökkentése
Eredmények: Stratégiák és intézkedések kidolgozása az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás
érdekében
Kapacitásfejlesztés az éghajlatváltozással szembeni sérülékenység értékelése
érdekében Fokozott tudatosság és oktatás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás területén
Program támogatási
összeg: € 7,010,000 Program operátor: A program működtetésére a Finanszírozási Mechanizmus Iroda kap megbízást
a Szabályzat 5.13 cikke értelmében.
Donor program partner: Norvég Polgári- és Katasztrófavédelemi Igazgatóság (DBS)
Különös rendelkezések: Az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszaka a program elszámolható
költségeit 100%-ban támogatja.
A társfinanszírozást projekt szinten szükséges biztosítani Az érintett magyar kormányzati szereplőket felkérik a program kidolgozásában és
végrehajtásában való tanácsadásra.
D. programterület: Civil szervezetek támogatása Program: Civil szervezetek támogatása
Célkitűzés: A civil társadalom fejlődésének megerősítése és fokozott hozzájárulás a társadalmi
igazságossághoz, a demokráciához és a fenntartható fejlődéshez
Program támogatási
összeg: € 12,618,000 Program operátor: A program működtetésére a Finanszírozási Mechanizmus Iroda kap megbízást
a Szabályzat 5.13 cikke értelmében. Az alapkezelő a Nemzeti Kapcsolattartóval
egyeztetve kerül kiválasztásra.
Különös rendelkezések: A program célja a nem-kormányzati (civil) szervezetek kapacitás fejlesztése. A
program támogatási összeg legalább egyharmadát a kiemelt támogatási területekre
kell fordítani. A program támogatási összeg minimum 10%-át a gyermekek és fiatalok
támogatását célzó szervezetekre és/vagy tevékenységekre szükséges elkülöníteni,
további 10%-a a nemek közti esélyegyenlőség témáját hivatott célozni. A roma
népességet érintő tevékenységeknek szintén egyértelműen meg kell jelenni
a program céljai között.
E. programterület: Veszélyeztetett gyermekek és fiatalok Program: Veszélyeztetett gyermekek és fiatalok
Célkitűzés: Veszélyeztetett gyermekek és fiatalok jólétének növelése Eredmények: Gyermekjóléti rendszerek minőségének és a gyermekvédelmi intézkedések
hatékonyságának javítása
Különös kockázatoknak kitett hátrányos helyzetű gyermekeket és fiatalokat célzó
eredményes és hatékony intézkedések
Gyermekek és fiatalok egyenlő esélyű hozzáférését lehetővé tevő egészségügyi és
jóléti szolgáltatások biztosítása
Program támogatási
összeg: € 11,216,000 Program operátor: Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humánerőforrás Programok Irányító Hatósága
Donor program partner: Európa Tanács Különös rendelkezések: A program a leghátrányosabb helyzetű csoportok, köztük a roma népesség
támogatását célozza. Az oktatás és az iskolalátogatás fokozása szintén részét képezi
a programnak.
Az Együttműködési Bizottságba a szakterületen érintett államigazgatási intézmények
képviselői is bevonásra kerülnek.
F. programterület: Kulturális és természeti örökség megőrzése és megújítása
Program: Kulturális és természeti örökség megőrzése és megújítása.
Célkitűzés: Kulturális és természeti örökség védelme, megőrzése és hozzáférhetővé tétele a jövő
generációk számára
Eredmények: Megőrzött, felújított és védett kulturális örökség Kulturális örökség hozzáférhetővé tétele
Kultúrtörténet dokumentációja Kortárs művészet és kultúra bemutatása, és szélesebb közönség elérése
Program támogatási
összeg: € 11,216,000 Program operátor: Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Programok Irányító Hatósága
Donor program partner: Norvég Kulturális Örökség Igazgatóság (RA)
Kis összegű támogatási
alap: A program elszámolható költségeinek minimum 10%-a egy kis összegű támogatási
alap részére kerül elkülönítésre, mely a kulturális sokszínűséget és a donor
országokkal való kulturális kapcsolatok erősítését szolgáló projekteket támogat.
Különös rendelkezések: A Kulturális Örökségvédelmi Hivatalt felkérik a program kidolgozásában és
végrehajtásában való tanácsadásra, és hogy előmozdítsa a lehetséges
projektpartnerek és érintettek közti kapcsolatépítést.
G. programterület: Ösztöndíjak Program: EGT Ösztöndíj Program Célkitűzés: Humántőke- és tudásbázis bővítése a Kedvezményezett országban
Program támogatási
összeg: € 1,752,500 Program operátor: Tempus Közalapítvány
Donor program partnerek: Izlandi Kutatóközpont – RANNIS (Izland), Nemzetközi Oktatási Ügyek Országos
Ügynöksége – AIBA (Liechtenstein), és a Norvég Felsőoktatási Nemzetközi
Együttműködési Központ – SIU (Norvégia). A vezető donor program partner a SIU”
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1330/2014. (VI. 3.) Korm. határozata a Magyarország és a Macedón Köztársaság között a társadalombiztosításról és a szociális biztonságról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország és a Macedón Köztársaság között a társadalombiztosításról és a szociális biztonságról szóló
Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy az  Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
66/2007. (HK 13.) HM utasítása az európai uniós pályázatokkal összefüggő egyes feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az
Új Magyarország Fejlesztési Terv elfogadásáról szóló
1103/2006. (X. 30.) Korm. határozatban és a Honvédelmi
Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 82/2006. (MK 94.) HM utasításban foglaltakra is figyelemmel, az új Magyarország Fejlesztési Terv
(továbbiakban: ÚMFT) ágazati végrehajtásához és az
európai uniós pályázatokhoz kapcsolódó koordinációs feladatok meghatározása érdekében az alábbi
adom ki. 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a HM szervezetekre, a miniszter
közvetlen, illetve fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § A honvédelmi ágazatban a jelen utasításban meghatározottak szerint biztosítani kell az ÚMFT és más európai
uniós pályázatok keretében elérhető európai uniós források megpályázásának, illetve felhasználásának szakmai
hátterét, pénzügyi, tervezési, együttműködési és egyéb feltételeit.
3. § (1) A HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály
(a továbbiakban: HM KTF) a 2. §-ban meghatározott feladatok megvalósítását koordinálja, melynek érdekében:
a) állandó pályázatfigyelő rendszer működtetésével figyelemmel kíséri az európai uniós pályázati kiírásokat;
b) tájékoztatást ad az érintett honvédelmi szervezetek
részére az egyes pályázati lehetőségekről;
c) szakmai támogatást nyújt az érintett szakmai szervezetek részére a pályázatírói feladatokkal összefüggésben;
d) kapcsolatot tart az uniós pályázatok megvalósításához szükséges tárcán kívüli közreműködőkkel (konzorciumi feladatok), szervezi a kapcsolódó együttműködést;
e) biztosítja a honvédelmi szervezetek pályázati referenseinek felkészítését;
f) a tárca 10 éves erőforrás-, költségszükségleti és kiadási igény-, valamint az éves költségvetésének tervezése
során a szakmai szervezetek előterjesztése alapján javaslatot tesz a pályázatokhoz szükséges önrész és az előfinanszírozás pénzügyi kereteinek mértékére;
g) a külső együttműködés terén a vezetői döntést
igénylő kérdésekkel összefüggésben folyamatosan tájékoztatja a kabinetfőnököt;
h) a pályázatokkal összefüggésben elvégzett főbb feladatokról félévente összegző jelentést állít össze a kabinetfőnök részére;
i) előkészíti a pályázatokkal összefüggésben szükséges
állami vezetői, kabinetfőnöki döntéseket;
j) gondoskodik a tárca pályázatokkal összefüggő elektronikus közzétételi kötelezettségének ellátásáról;
k) biztosítja a tárca nem nyilvános internetes honlapján
az ÚMFT-vel és más európai uniós pályázatokkal összefüggő információkat a honvédelmi szervezetek részére;
l) a benyújtott pályázatok sikertelensége esetén javaslatot dolgoz ki az esetleges további intézkedésekre, illetve
jelzi a felszabadult források előre tervezett alternatív felhasználhatóságát az érintett szervezeteknek és vezetőknek.
(2) Az európai uniós pályázatokban szakterületileg (humánpolitika, oktatás, képzés, egészségmegőrzés, szervezetfejlesztés, környezetvédelem, informatika, közigazgatás korszerűsítés, K+F stb.) érintett honvédelmi szervezetek a 2. §-ban meghatározott feladatok megvalósítása érdekében:
a) a HM KTF megkeresésére kialakítják szakmai javaslatukat a kiírt pályázatokkal összefüggésben, melyet a
HM KTF útján, a HM Védelmi Tervezési Főosztály és a
HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség költségvetési
fedezet biztosításának lehetőségére vonatkozó záradékával jóváhagyásra felterjesztenek a kabinetfőnök részére;
b) biztosítják a pályázat megírásához szükséges szakterületi ismereteket és kapcsolódó kidolgozó munkát;
c) javaslatot tesznek a források projektek finanszírozásának ütemezésére és módjára az (1) bekezdés f) pontjában
meghatározottakra is figyelemmel;
d) az éves költségvetés tervezése során megjelenítik a
pályázatok tervezhető forrásigényét, illetve javaslatot
tesznek a VTB részére a pályázat sikertelensége esetére a
felszabaduló források alternatív felhasználására.
(3) A Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem saját
bevétele terhére biztosított önrésszel is jogosult uniós
pályázatot benyújtani. A pályázat benyújtása előtt köteles
a szükséges előirányzat módosítást kezdeményezni,
továbbá a pályázat tartalmáról a kabinetfőnököt tájékoztatni.
4. § Az európai uniós pályázatok összeállítása során a pályázat benyújtásához, vagy az elnyert pályázat végrehajtásához szükséges igazolásokat, kimutatásokat a megkeresett
honvédelmi szervezetek az illetékességükbe tartozó
ügyekben soron kívül kötelesek kiállítani.
5. § (1) A pályázatokkal összefüggő valószínűsíthető feladatokat és erőforrásigényt (különösen az önrész és az előfinanszírozási kötelezettségből eredő költségvetési
igényt), meg kell jeleníteni az erőforrás-, költségszükségleti és kiadási igénytervben, a 3. § (2) bekezdés a) pontja
szerint felterjesztett és jóváhagyott pályázati jelentkezéshez szükséges költségvetési fedezetet pedig a tárca költségvetési tervének összeállítása során kell tervezni.
(2) Az el nem nyert pályázatok kapcsán felszabaduló
erőforrások további felhasználására az előre meghatározott alternatív feladatokat is mérlegelve a HM Védelmi
Tervező Bizottsága tesz javaslatot. A javaslatról a miniszter dönt.
6. § (1) A honvédelmi szervezetek állományából a szervezet
vezetője 2007. július 15-ig pályázati referenst jelöl ki, akinek adatait a HM KTF részére megküldi. A kijelölt pályázati referens munkaköre ellátása keretében látja el feladatát, megbízási díjra nem jogosult.
(2) A pályázati referens:
a) pályázatírói szakmai ismeretekkel rendelkezik;
b) az európai uniós pályázatokkal összefüggő feladatok
vonatkozásában kapcsolatot tart a HM KTF kijelölt ügyintézőivel;
c) részt vesz a honvédelmi szervezet által benyújtani
tervezett pályázatok kidolgozásában;
d) igény szerint, illetve a HM IKR rendszerében meghatározottak alapján biztosítja a honvédelmi szervezeten
belül folyó pályázati projektekkel összefüggő adatszolgáltatást a HM KTF részére;
e) részt vesz a HM KTF által szervezett szakmai felkészítéseken.
(3) A dandár vagy annál alacsonyabb szintű katonai
szervezetek esetében a pályázati referensek kijelölése csak
abban az esetben kötelező, ha a szervezet alapító határozatában meghatározott feladatrendszer valószínűsíti, hogy az
európai uniós pályázatban való részvétel indokolt.
7. § A HM védelmi tervezési főosztályvezetője a 2. §-ban
meghatározott feladatok megvalósítása érdekében jelen
utasítás hatályba lépését követő 30 napon belül megvizsgálja a pályázatokkal összefüggésben jelentkező erőforrásigény és felhasználás különös szabályaira vonatkozó
szabályozás szükségességét, mellyel összefüggésben kialakított javaslatát a HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár útján terjeszti fel a HM kabinetfőnöke
részére.
8. § Ez az utasítás az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
40/2016. (VII. 29.) HM utasítása kiemelt fontosságú rendezvénnyé történő minősítésről.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése, valamint
a nemzeti ünnepek, valamint a kiemelt fontosságú rendezvények előkészítésének és lebonyolításának rendjéről szóló 1432/2014.
(VII. 31.) Korm. határozat 1. b) pont bl) alpontja, valamint 2. pont e) alpontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A „Széchenyi Emléknap”, 2016. szeptember 21-e kiemelt fontosságú rendezvény.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2016. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1504/2011. (XII. 29.) Korm. határozata az egészségügyi szolgáltatóknál alkalmazott, munkahelyi illetménypótlékra jogosultak egyszeri juttatásához szükséges, többletforrást biztosító intézkedésről.
A Kormány a) a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 21. §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím 3. Természetbeni ellátások alcím 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcím-csoport 13. Célelőirányzatok jogcím előirányzatának 2 200,0 millió forinttal történő megemelését az
1. melléklet szerint a finanszírozásban részesülő egészségügyi szolgáltató által alkalmazott, pótlékra jogosult
személyek eseti kereset-kiegészítéshez juttatása érdekében, b) az előirányzat megemelés fedezetét biztosító intézményi bevételnek az Egészségbiztosítási Alap részére történő
átadásához szükséges, kiemelt előirányzatok közötti átcsoportosítást jóváhagyja. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök