text:
39/2011. (V. 31.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására, jogszabály nemzetközi
szerződésbe ütközésének vizsgálatára, valamint jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára és
megsemmisítésére irányuló indítvány alapján meghozta az alábbi határozatot:
1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az Országgyűlés mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet
valósított meg azáltal, hogy nem teremtette meg a cselekvőképtelen nagykorú személyek munka- vagy egyéb
jogviszonyon alapuló foglalkoztatásának törvényi feltételeit és garanciáit. Az Alkotmánybíróság ezért felhívja az Országgyűlést, hogy jogalkotási feladatának 2011. december 31-ig tegyen
eleget. 2. Az Alkotmánybíróság a nemzetközi szerződésből származó jogalkotói feladat elmulasztásának megállapítására
irányuló indítványt visszautasítja. 3. Az Alkotmánybíróság a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 99/E. § (2) bekezdése
alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Értelmi Fogyatékosok és Segítőik Országos Érdekvédelmi Szövetsége (a továbbiakban: indítványozó) indítvánnyal
fordult az Alkotmánybírósághoz, amelyben mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását
kezdeményezte „mivel a jogalkotó nem tett eleget a cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett személyek
munkaviszonyon alapuló foglakoztatása kapcsán” az Alkotmány 70/B. § (1) bekezdésbe foglalt munkához való jogból
eredő kötelezettségének. Az indítványozó előadta, hogy a jogi szabályozás – a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi
IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) és a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) –
lehetővé teszi a korlátozottan cselekvőképes személyek munkavállalását munkaviszony létesítése formájában,
azonban a cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett személyek vonatkozásában a szabályok nem
egyértelműek. Az Mt. csak a korlátozottan cselekvőképes személyek részére teszi lehetővé a munkaviszony létesítését,
a Ptk. szabályai alapján elvileg nem kizárt, hogy a cselekvőképtelen személyek is munkát vállaljanak gondnokuk útján,
azonban erre vonatkozó kifejezetten megengedő szabályok – szemben a korlátozottan cselekvőképes személyekre
irányadókkal – nincsenek. Valójában a cselekvőképtelenek nem választhatnak olyan munkát, amely munkaviszony
keretében végezhető. Az indítványozó kifejtette, hogy tapasztalataik szerint a cselekvőképességet kizáró gondnokság
alá helyezett értelmi fogyatékos személyek nagy hányada képes munkát végezni, viszont a jogi szabályozás a
munkaszerződésen alapuló foglalkoztatást nem teszi lehetővé. Az indítványozó szerint a cselekvőképesség, mint
jognyilatkozati és jogügyleti képesség, valamint a munkavégzés képessége, mint fizikai, pszichikai képesség nem fedik
egymást. Az indítványozó utalt arra, hogy az Alkotmány alapján a munkához való jog alapjog, s annak lényeges
tartalmát törvény nem korlátozhatja. A szabályozás hiánya a munkához való jog alkotmányellenes korlátozását
eredményezi. 2. Az indítványozó kérelmet terjesztett elő nemzetközi szerződésekből eredő mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítására is. Véleménye, hogy az 1999. év C. törvénnyel kihirdetett Európai Szociális
Chartának (a továbbiakban: Szociális Charta) a fogyatékos személyekre vonatkozó és a munkához való joggal
kapcsolatos rendelkezéseiből, valamint az 1976. évi 9. tvr.-el kihirdetett Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok
Nemzetközi Egyezségokmányának (a továbbiakban: Egyezségokmány) a diszkrimináció tilalmára és a munkához való
jogra vonatkozó rendelkezéseiből is az következik, hogy a hazai szabályozásban a cselekvőképtelenek
munkavégzésének lehetőségét lehetővé kellene tenni. 3. Végezetül az indítványozó utólagos absztrakt normakontroll kérelmet is előterjesztett. Kifejtette, hogy ha az
Alkotmánybíróság felhívja a jogalkotót a kért mulasztás pótlására, akkor a szociális igazgatásról és a szociális
ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 99/E. § (2) bekezdése alkotmányellenesé válik. Az Sztv.
e rendelkezése szerint: „A fejlesztő-felkészítő foglalkoztatás a) az ellátott, és
b) az intézmény vagy az intézménnyel az ellátottak foglalkoztatására megállapodást kötött szervezet
által, legfeljebb egy évre kötött munkaszerződés alapján, a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
szerinti határozott idejű munkaviszony keretében folytatható…” Az indítványozó szerint e rendelkezés azért válik majd alkotmányellenessé, mert nemcsak az ellátott, hanem a
cselekvőképtelen személy törvényes képviselője is jogosulttá válik ún. fejlesztő-felkészítő foglalkoztatás keretében
munkaszerződést kötni, ha az Alkotmánybíróság megállapítja az alkotmánysértő mulasztást.
II. Az indítvány az alábbiak szerint megalapozott. 1. Az indítványozó a cselekvőképtelen nagykorú személyek foglalkoztatásával kapcsolatban kérte a mulasztásban
megnyilvánuló alkotmányellenesség vizsgálatát. Az Alkotmánybíróságnak a mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítására irányuló hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 49. §-a szabályozza. Az Abtv. 49. § (1) bekezdése szerint, ha az Alkotmánybíróság hivatalból
vagy bárki indítványára azt állapítja meg, hogy a jogalkotó szerv a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói
feladatát elmulasztotta, és ezzel alkotmányellenességet idézett elő, a mulasztást elkövető szervet – határidő
megjelölésével – felhívja feladatának teljesítésére. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a jogalkotó szerv
jogalkotási kötelezettségének konkrét jogszabályi felhatalmazás nélkül is köteles eleget tenni, ha az alkotmányellenes
helyzet – a jogi szabályozás iránti igény – annak nyomán állott elő, hogy az állam jogszabályi úton avatkozott bizonyos
életviszonyokba, és ezáltal az állampolgárok egy csoportját megfosztotta alkotmányos jogai érvényesítésének
lehetőségétől [22/1990. (X. 16.) AB határozat, ABH 1990, 83, 86.]. Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenességet állapít meg akkor is, ha alapjog érvényesüléséhez szükséges jogszabályi garanciák hiányoznak
[37/1992. (VI. 10.) AB határozat, ABH 1992, 227, 232.].
Az Alkotmánybíróság ezért jelen ügyben azt vizsgálta, hogy a munkához való alapjog érvényesüléséhez szükséges
garanciák hiányoznak-e a cselekvőképtelen nagykorú személyek foglalkoztatását érintő szabályozás során. E kérdést
illetően a Ptk. az Mt. és az Sztv. rendelkezései az irányadóak. A belátási képesség eltérő volta alapján a Ptk. a cselekvőképes,
a korlátozottan cselekvőképes és a cselekvőképtelen személyek között tesz különbséget. A Ptk. 14. § (4) bekezdése szerint
„Cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú személyt helyezi, akinek az ügyei viteléhez
szükséges belátási képessége a pszichés állapota, szellemi fogyatkozása vagy szenvedélybetegsége miatt – általános
jelleggel, illetve egyes ügycsoportok vonatkozásában – tartósan vagy időszakonként visszatérően nagymértékben
csökkent.”, a 15. § (4) bekezdése értelmében pedig „A cselekvőképességet kizáró gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú
személyt helyezi, akinek ügyei viteléhez szükséges belátási képessége – pszichés állapota vagy szellemi fogyatkozása miatt
– tartósan teljes mértékben hiányzik.” Ahogy az Alkotmánybíróság a 36/2000. (X. 27.) AB határozatában megállapította:
„a Ptk. szerint a korlátozott cselekvőképesség és a cselekvőképtelenség között fokozatbeli különbség van. Míg az előző
esetben a belátási képesség nagymértékben csökkent, addig az utóbbi esetben teljesen hiányzik.” (ABH 2000, 241, 257.)
1.1. A Ptk. és az Mt. rendelkezései alapján a cselekvőképes és a korlátozottan cselekvőképes személyek létesíthetnek
munkaviszonyt. Az Mt. 72. § (2) bekezdése szerint „korlátozottan cselekvőképes személy törvényes képviselőjének
hozzájárulása nélkül is létesíthet munkaviszonyt”, a Ptk. 14/B. § (2) bekezdés c) pontja értelmében pedig
„a korlátozottan cselekvőképes személy a gondnoka közreműködése nélkül is rendelkezik a munkaviszonyból,
munkaviszony jellegű jogviszonyból, társadalombiztosítási, szociális és munkanélküli ellátásból származó jövedelme
50%-ával; annak erejéig kötelezettséget is vállalhat.” Cselekvőképtelen személy munkaviszony-létesítési és munkavégzési lehetőségéről az Mt. nem rendelkezik. A Ptk.
15/A. § (1) bekezdése szerint „a cselekvőképtelen személy jognyilatkozata – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
semmis; nevében gondnoka jár el”, a (2) bekezdés pedig kimondja, hogy „[a] cselekvőképtelen személy maga is
megkötheti azokat a csekély jelentőségű szerződéseket, amelyek a mindennapi életben tömegesen fordulnak elő, és
különösebb megfontolást nem igényelnek.” Nyilvánvaló, hogy ebbe az utóbbi körbe nem vonható a munkaviszony
létesítése. Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a belátási képesség tartós és teljes mértékű hiánya az önálló
munkaviszony-létesítés természetes akadálya lehet, ugyanakkor a cselekvőképtelen személyek teljes kizárása a
munkaviszony típusú foglalkoztatásból adott esetben alkotmányossági aggályokat vethet fel. A cselekvőképtelen
személyeknek akár a rehabilitációhoz kapcsolódó foglalkoztatása is igényelhet a munkavégzéshez kapcsolódó
speciális jogi kereteket. Az Alkotmánybíróság a továbbiakban ezt vizsgálta meg.
1.2. Az Sztv. 93. § (2) bekezdése a személyes gondoskodást nyújtó – adott esetben bentlakásos – szociális intézményre
vonatkozó, az ellátás igénybevételével kapcsolatos szabályai között kimondja, hogy „ha az ellátást igénylő személy
cselekvőképtelen, a kérelmet, illetve indítványt – az érintett személy véleményét lehetőség szerint figyelembe véve –
a törvényes képviselője terjeszti elő. A korlátozottan cselekvőképes személy a kérelmét, indítványát a törvényes
képviselőjének beleegyezésével vagy – ha e tekintetben a bíróság a cselekvőképességét nem korlátozta – önállóan
terjesztheti elő.” A belátási képességük tartós és teljes hiányában lévő személyek egy része ilyen típusú intézményben
nyer elhelyezést. Az Sztv. 99/B–99/E. §-ai az ellátottaknak – így a cselekvőképtelen személyeknek is – a szociális intézményen belüli
foglalkoztatásáról rendelkeznek. Az Sztv. e helyen „a foglalkoztatásra irányuló jogviszonyról” szól és az ellátottak
koruk, fizikai és mentális állapotuknak megfelelően „munka-rehabilitáció” vagy „fejlesztő-felkészítő foglalkoztatás”
keretében végezhetnek munkát. Az Sztv. 99/D. § (1) bekezdése szerint a munka-rehabilitáció célja az ellátott
munkakészségének – s ezen keresztül testi és szellemi képességeinek – megőrzése, fejlesztése és felkészítése a
„magasabb szintre”, a fejlesztő-felkészítő foglalkoztatásra. A munka-rehabilitáció során történő munkavégzésre vonatkozó Sztv.-beli szabályok alapján megállapítható, hogy az
tartalmaz – a cselekvőképtelen személyek munkavégzését is keretbe foglaló – speciális rendelkezéseket.
Az Sztv. 99/D. § (2) bekezdése szerint: „A munka-rehabilitáció az intézményi jogviszony keretében történik.
A munka-rehabilitációban történő részvételről az ellátott, illetve – amennyiben az ellátott jognyilatkozata a Ptk.
15/A. §-ának (1) bekezdése alapján semmisnek minősülne – törvényes képviselője írásban, a (3)–(6) bekezdésben
foglaltak figyelembevételével megállapodást köt a szociális intézmény vezetőjével. Ez utóbbi esetben a
megállapodást az ellátott aláírhatja. A megállapodás tartalmazza a) a munka-rehabilitáció keretében végzett tevékenység részletes leírását,
b) a munka-rehabilitáció időbeosztását, c) a munka-rehabilitációs díj havi összegét,
d) szándéknyilatkozatot arra nézve, hogy az ellátott testi és szellemi képességeihez mérten elvárható módon
közreműködik a munka-rehabilitációban.” Az Sztv. további 99/D. § (3)–(6) bekezdései a munkavégzést érintően további szabályokat állapít meg a munkaidő
maximumának meghatározásától a munkabér-minimum megállapításáig, s mint a fenti idézetből kitűnik, e
foglalkoztatási formát a cselekvőképtelenek is igénybe vehetik, sőt a munkavégzésre irányuló megállapodást
törvényes képviselőjük mellett maguk is aláírhatják. Tehát az Sztv. tartalmaz a cselekvőképtelen személyek
foglalkoztatására, munkavégzésére vonatkozó szabályokat, a fent bemutatott módon meghatározza – e tekintetben –
a jogi kereteket. Az Sztv. 99/E. §-a a foglalkoztatás egy másik formáját a fejlesztő-felkészítő foglalkoztatást szabályozza. A 99/E. §
(1) bekezdés szerint ennek célja: „a szociális intézményben ellátott személy számára munkafolyamatok betanítása és
foglalkoztatása révén az önálló munkavégző képesség kialakítása, helyreállítása, fejlesztése, valamint az ellátott
felkészítése védett munka keretében, illetve a nyílt munkaerőpiacon történő önálló munkavégzésre.” Az Sztv. 99/E. §
(2) bekezdés szerint a fejlesztő-felkészítő foglalkoztatás Mt. szerinti munkaszerződés alapján végezhető, amely – az Mt.
fentebb már idézett 72. § (2) bekezdését is figyelembe véve – a korlátozottan cselekvőképes személyek számára
nyitva-álló lehetőség, de nem áll nyitva a cselekvőképtelen személyek előtt. Az Sztv. rendelkezéseiből azonban kiderül,
hogy a 99/E. §-ában foglalt ún. „fejlesztő-felkészítő foglalkoztatás” az „igazi munkavégzés”, hiszen ennek keretében
van lehetőség a munkafolyamatok betanítására és önálló tevékenységre. Ezzel a lehetőséggel jelenleg a
cselekvőképtelen személyek nem élhetnek, s ebből következően munkaviszonyt sem létesíthetnek.
1.3. Az Alkotmány 70/B. § (1) bekezdése szerint „[a] Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a munkához, a munka
és a foglalkozás szabad megválasztásához.” A munkához és a foglalkozáshoz való jog alapjog, amelyre az Alkotmány
alapján „mindenkinek joga van”, azaz az Alkotmány szerint adott esetben a cselekvőképtelen személyek is
hivatkozhatnak e jog alanyi és intézményi oldalára egyaránt. Az Alkotmánybíróság a 21/1994. (III. 29.) AB
határozatában megállapította, hogy „[a] munkához való jogtól mint alanyi jogtól meg kell különböztetni a munkához
való jogot mint szociális jogot, s különösen annak intézményi oldalát, az állam kötelességét megfelelő
foglalkoztatáspolitikára, munkahelyteremtésre stb. (…) … nincs annak sem semmi alkotmányos indoka, hogy a
munkához való alanyi jogot csakis a munkaviszony keretében végzett munkára szűkítsük. Az alanyi jogi értelemben
vett munkához való jog, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához való jog (70/B. §), illetőleg a vállalkozás
joga (9. §) között nincs hierarchikus viszony. A munkához való jogot is úgy kell értelmezni, hogy abba mindenfajta
foglalkozás, hivatás, munka megválasztásának és gyakorlásának szabadsága beletartozik. (…) A munkához
(foglalkozáshoz, vállalkozáshoz) való alapjog a szabadságjogokhoz hasonló védelemben részesül az állami
beavatkozások és korlátozások ellen. E korlátozások alkotmányossága azonban más-más mérce alapján minősítendő
aszerint, hogy a foglalkozás gyakorlását vagy annak szabad megválasztását korlátozza-e az állam, s az utóbbin belül is
különbözik a megítélés az adott foglalkozásba kerülés szubjektív, illetve az objektív korlátokhoz kötésének
megfelelően. (…) A munkához (foglalkozáshoz, vállalkozáshoz) való jogot az veszélyezteti a legsúlyosabban, ha az
ember az illető tevékenységtől el van zárva, azt nem választhatja.” (ABH 1994, 117, 121.)
A munka és a foglalkozás megválasztásának és gyakorlásának jogából, mint „mindenkit megillető” alanyi jogból
következik, hogy amennyiben a cselekvőképtelen személyek munkát képesek és akarnak is végezni, attól ne legyenek
elzárva. A cselekvőképtelen személyek vonatkozásában a munkához és a foglalkozáshoz való jog intézményi oldala
alapvetően a rehabilitációs célú munkalehetőségek megteremtésére vonatkozó állami kötelezettséget jelenti. Mint
fentebb láttuk, ez az Sztv. alapján csak a „munka-rehabilitációs” tevékenységre vonatkozik. Az Alkotmánybíróság
álláspontja szerint a cselekvőképtelen személyek munkaviszonyon vagy törvényen alapuló más jogviszonyban
történő foglalkoztatásból való teljes mértékű kizárása (pl. a betanított munkafolyamatok alapján történő
munkavégzésből) – figyelemmel a munka és a foglalkozás megválasztásának jogára [Alkotmány 70/B. § (1) bekezdés] –
alkotmányosan nem indokolható. A vizsgált jogi szabályozásból (Ptk., Mt., Sztv.) hiányoznak a munkához való alapjog
érvényesülését biztosító törvényi garanciák. A cselekvőképtelen személyek munkaviszony-létesítésének lehetővé tételénél figyelembe kell venni a
munkavégzéssel járó felelősség és munkavédelem szempontjait, amelyek a belátási képesség teljes és tartós hiányával
rendelkező személyek esetén szükségképpen speciális szabályok meghozatalát igénylik (akár a saját védelmük
érdekében is). Ahogy az Sztv. a munka-rehabilitációs tevékenységre vonatkozó szabályozás során meghatározta a
cselekvőképtelen személyek munkavégzésének törvényi kereteit, úgy a munkaviszonyon vagy más jogviszonyon
alapuló foglalkoztatás törvényi keretei is meghatározhatók e személyi kört érintően. A szabályozás szükségessége épp
a belátási képesség tartós és teljes hiányából ered; megfelelő – a munkaviszony-létesítésre és a munkavégzésre
jelenleg irányadó általános rendelkezéseken túl további – törvényi garanciákra van szükség a cselekvőképtelen
munkavállalók fokozott védelme érdekében. A cselekvőképtelen személyek esetén e garanciáknak ki kell terjedniük a
munkavállaló védelmére (azaz, hogy a munkaviszony vagy törvényben meghatározott speciális munkaszerződés
keretében lehetővé tett foglalkoztatással a munkaadók ne éljenek vissza) épp úgy, mint a fokozott munkavédelmi
előírások meghatározására, illetve a pszichés állapottal vagy szellemi fogyatkozással kapcsolatos egészségügyi ellátás
igénybevétele lehetőségének a biztosítására is. Összességében a szabályozásnak törekednie kell a cselekvőképtelen
személyek munkavállalási esélyeinek növelésére. Az Alkotmánybíróság fentebb idézett – az Abtv. 49. §-án alapuló – gyakorlata szerint az Alkotmánybíróság
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet állapít meg akkor is, ha az alapjog érvényesüléséhez szükséges
garanciák hiányoznak [37/1992. (VI. 10.) AB határozat, ABH 1992, 227, 232.]. Jelen esetben az Alkotmánybíróság a
munkához való alapjogból eredően mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet állapított meg, mert az
Országgyűlés nem teremtette meg a cselekvőképtelen nagykorú személyek munka- vagy egyéb jogviszonyon alapuló
foglalkoztatásának törvényi garanciáit. Az Országgyűlés jogalkotói feladatának többféleképpen is eleget tehet.
Meghatározhatja részletes szabályokkal a cselekvőképtelen személyek munkaviszony létesítésének (és egyéb
munkavégzésének) feltételeit a szerződés kötelező tartalmi elemeit, a munkavállalókat védő garanciákat, de dönthet
úgy is – mint ahogy a hatályba nem lépett, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2009. évi CXX. törvényben szerepelt – hogy
a szabályozással a bíróságoknak biztosít döntési lehetőséget a gondnokság alá helyezés során a tekintetben, hogy
esetről-esetre meghatározhassák: az adott személy létesíthet-e munkaviszonyt, illetve munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyt és milyen feltételekkel. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 49. § (2) bekezdése alapján felhívta az Országgyűlést, hogy jogalkotási feladatának
2011. december 31-ig tegyen eleget. 2. Az indítványozó érdekképviseleti szerv nemzetközi szerződésbe ütközés vizsgálatát is kezdeményezte. Véleménye
szerint a Szociális Chartából és az Egyezségokmányból is az következik, hogy a törvényhozónak a cselekvőképtelen
személyek munkaviszony-létesítését és munkavégzését lehetővé kell tenni. Az Abtv. alapján az Alkotmánybíróságnak
van hatásköre nemzetközi szerződésből eredő mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség vizsgálatára. Az
Abtv. 47. § (1) bekezdés szerint „Ha az Alkotmánybíróság azt állapítja meg, hogy a jogalkotó szerv a nemzetközi
szerződésből származó jogalkotói feladatát elmulasztotta, a mulasztást elkövető szervet – határidő megjelölésével –
felhívja feladatának teljesítésére.” A (2) bekezdés értelmében pedig „A mulasztást elkövető szerv a megjelölt határidőn
belül köteles jogalkotói feladatának eleget tenni.” Ezt az eljárást azonban nem indítványozhatja bárki. Az Abtv. 21. §
(3) bekezdése megállapítja azon lehetséges indítványozók körét, akik valamely jogszabály nemzetközi szerződésbe
ütközésének alkotmányossági vizsgálatát kezdeményezhetik. Az indítványozó nem tartozik az itt felsoroltak közé,
ilyen indítvány előterjesztésére tehát nem jogosult. A kifejtettekre figyelemmel az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (a továbbiakban:
Ügyrend; ABK 2009. január, 3.) 29. § c) pontja alapján az indítványt visszautasította.
Az Alkotmánybíróság azonban megjegyzi, hogy az indítvány benyújtása után az Egyesült Nemzetek Szervezetében
elkészült, és Magyarország által is megerősítésre került a 2008. május 3. óta hatályos, a Fogyatékossággal élő
személyek jogairól szóló egyezmény (kihirdette a 2007. évi XCII. törvény). Az Egyezmény – ami nemcsak a fizikai,
hanem a hosszan tartó értelmi, szellemi fogyatékossággal élőkre is vonatkozik (lásd annak 1. cikkét) – tartalmaz olyan
kötelezettségeket is, amelyek egybeesnek a jelen határozat rendelkező részében, illetve az indokolás 1.3. pontjában
foglaltakkal. A habilitáció és a rehabilitáció fontosságát, a társadalmi integrációt hangsúlyozó 26. cikket követően a
27. cikk – többek között – kimondja, hogy „[a] részes államok elismerik a fogyatékossággal élő személyek
munkavállaláshoz való jogát…” (1. pont), a garanciák oldaláról pedig megfogalmazást nyer: „[a] részes államok
biztosítják, hogy a fogyatékossággal élő személyeket ne tarthassák rabszolgasorban vagy szolgaságban, valamint
hogy – másokkal azonos alapon – részesüljenek a kényszer- vagy kötelező munkával szembeni védelemben” (2. pont).
3. Az indítványozó alternatív kérelmet is előterjesztett jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára.
Kifejtette, hogy ha az Alkotmánybíróság megállapítja a mulasztást, akkor az Sztv. 99/E. § (2) bekezdése
alkotmányellenesé válik, mivel e szabály a fejlesztő-felkészítő foglalkoztatás esetén akadálya a cselekvőképtelen
személyek e formában történő munkavégzésének. Az Abtv. 22. § (2) bekezdése szerint „[a]z indítványnak a kérelem
alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia.” Az Alkotmánybíróság megítélése
szerint az Sztv. 99/A. § (2) bekezdésének megsemmisítésére irányuló, feltételhez kötött indítvány, nem felel meg a
határozott kérelem Abtv. 22. § (2) bekezdésében meghatározottaknak. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata
szerint érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja azokat az indítványokat, amelyek nem felelnek meg az Abtv. által
támasztott követelményeknek (pl. 472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1665.; 630/B/2003. AB végzés, ABH 2004, 2113,
2114.). Erre tekintettel az Alkotmánybíróság ezt az indítványt is visszautasította az Ügyrend 29. § d) pont utolsó
fordulata alapján. Az Alkotmánybíróság a Magyar Közlönyben történő közzétételt a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megállapítására tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. május 30.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
18/2011. (II. 22.) ME határozata a Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság tagjainak felkéréséről.
A Kossuth-díj, a Széchenyi-díj adományozásának rendjéről, valamint a Magyar Köztársaság Kiváló Művésze, a Magyar Köztársaság
Érdemes Művésze, a Magyar Köztársaság Babérkoszorúja díj alapításáról és adományozásáról szóló – a 3/2011. (I. 19.) Korm.
rendelettel módosított – 271/2008. (XI. 18.) Korm. rendelet 9. § (3) bekezdése d) pontjában foglalt jogkörömben
Bogsch Erik Széchenyi-díjas vegyészmérnököt, gazdasági mérnököt, a Richter Gedeon Vegyészeti Rt. vezérigazgatóját,
Eperjes Károly Kossuth-díjas színművészt,
Freund Tamás Széchenyi-díjas neurobiológust, az MTA r. tagját, az MTA Kísérleti Orvostudományi Kutató Intézet
igazgatóját, egyetemi tanárt,
Görömbei András Kossuth-díjas irodalomtörténészt, az MTA r. tagját, a Debreceni Egyetem egyetemi tanárát,
Granasztói György történészt, az MTA doktorát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem professor emeritusát,
Hámori József Széchenyi-díjas biológust, az MTA r. tagját, a Semmelweis Egyetem kutatóprofesszorát,
Palkovits Miklós Széchenyi-díjas orvost, agykutatót, az MTA r. tagját, a Semmelweis Egyetem professor emeritusát,
ifj. Sánta Ferenc Kossuth-díjas hegedűművészt,
Szőcs Géza József Attila-díjas költőt, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium államtitkárát,
Vékás Lajos Széchenyi-díjas jogászt, az MTA r. tagját, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi tanárát
a Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság tagsági teendőinek ellátására – egyéves időtartamra –
felkérem.
Orbán Viktor s. k.,
a Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság elnöke


text:
440/2015. (XI. 2.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Samia Ilhem Ammar rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Tunéziai Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2015. október 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2018. (VII. 11.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal adatvédelmi szabályzatáról.
Az Európai Parlament és Tanács 2016/679. számú rendeletében, továbbá az  információs önrendelkezési jogról és
az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 24.  § (3)  bekezdésében, 30.  § (6)  bekezdésében, valamint 35.  §
(3) bekezdésében foglaltak szerint, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal adatvédelmi, általános adatbiztonsági és a közérdekű
adatok megismerésére vonatkozó, valamint közzétételi szabályzatát az alábbiak szerint határozom meg:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. A szabályzat hatálya, alkalmazási köre
1. Jelen utasítás (a továbbiakban: Szabályzat) alkalmazási köre a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatalnál
(a továbbiakban: NKFI Hivatal) a személyes adatok védelméhez fűződő jogok érvényesülésének biztosítására, az NKFI
Hivatal által kezelt személyes adatok jogosulatlan felhasználásának megakadályozására, továbbá az  NKFI Hivatal
kezelésben lévő közérdekű és közérdekből nyilvános adatok nyilvánosságának biztosítására terjed ki.
2. A Szabályzat hatálya kiterjed az NKFI Hivatal kormánytisztviselőire, munkajogviszonyban álló munkavállalóira, az NKFI
Hivatallal munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személyekre, továbbá az  NKFI Hivatalnál szakmai
gyakorlatot teljesítőkre (a továbbiakban együtt: munkatársak). A Szabályzat rendelkezéseit alkalmazni kell az NKFI
Hivatallal szerződéses jogviszonyban álló jogi személyekre és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekre is,
amennyiben vonatkozásukban személyes adat kezelésére kerül sor.
3. A  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 177.  § (4)  bekezdése szerinti,
a közszolgálati alapnyilvántartásával összefüggő adatvédelmi szabályokról az NKFI Hivatal közszolgálati adatvédelmi
szabályzata rendelkezik.
4. Az NKFI Hivatal hatáskörébe tartozó kutatás-fejlesztési és innovációs pályázatokra vonatkozó adatvédelmi szabályokat
az NKFI Hivatal elnöke külön utasításban határozza meg.
2. Értelmező rendelkezések 5. A  Szabályzat alkalmazása során az  Európai Parlament és Tanács 2016/679. számú rendeletében (a továbbiakban:
GDPR) meghatározott fogalmak irányadóak.
6. A GDPR-ben meghatározott fogalmakon túl:
a) adatbiztonság: a  személyes adatok jogosulatlan megszerzése, módosítása, megsemmisítése elleni műszaki
megoldások és eljárási szabályok összessége (technikai és szervezési intézkedések);
b) adatvédelem: a  személyes adatok és személyes adatok különleges kategóriájának (különleges adatok)
kezelésének normatív szabályozása az érintett információs önrendelkezési jogának érvényesítése érdekében;
c) információs önrendelkezési jog: az  Alaptörvény VI.  cikk (3)  bekezdésében biztosított személyes adatok
védelméhez való jognak azon tartalma, amely szerint mindenki maga rendelkezik személyes adatainak
feltárásáról és felhasználásáról;
d) információszabadság: az Alaptörvény VI. cikk (3) bekezdésében biztosított jog, amely a közérdekű adatokhoz
való hozzáférést és terjesztést rögzíti.
II. Fejezet
Személyes adatokra vonatkozó rendelkezések 3. Az adatkezelés jogalapja
7. Az  NKFI Hivatal mint adatkezelő az  alaptevékenységéhez kapcsolódóan a  tudományos kutatásról, fejlesztésről
és  innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: KFItv.) 23.  § (1)  bekezdésének felhatalmazása
alapján  pályázati adatkezelést végez, a  KFItv. 1.  mellékletében meghatározott adattartalommal, a  KFItv. 23.  §
(2)–(3)  bekezdésének rendelkezése alapján. Az  NKFI Hivatal alaptevékenységének ellátásához a  7. alcímben
meghatározott tartalommal további adatkezelést végez.
8. Az  NKFI Hivatal mint költségvetési szerv, munkáltató, a  Kttv., valamint a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I.  törvény, továbbá a  közszolgálati tisztviselők személyi irataira, a  közigazgatási szerveknél foglalkoztatott
munkavállalók személyi irataira és a munkaügyi nyilvántartásra, a közszolgálati alapnyilvántartásra és közszolgálati
statisztikai adatgyűjtésre, valamint a tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról szóló 45/2012. (III. 20.) Korm.
rendeletnek megfelelően, az abban meghatározott tartalommal a munkatársak vonatkozásában végez adatkezelést.
Az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény alapján, az annak melléklete szerinti
adattartalmú vagyonnyilatkozatok őrzéséért a munkáltatói jogkör gyakorlója a felelős.
9. Az  NKFI Hivatal a  7–8.  pontban foglaltak esetében elsősorban jogszabályi rendelkezés alapján kezel személyes
adatokat a  jelen szabályzatban foglaltak szerint. Törvényi felhatalmazás hiányában az  érintettnek a  GDPR 6.  cikk
(1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott (írásbeli) hozzájárulása esetén kezel személyes adatot. Az  NKFI Hivatal
az érintett vonatkozásában különleges adatot kizárólag teljes körű előzetes tájékoztatást követően a GDPR 9. cikk
(2) bekezdésében foglalt esetekben kezel. Az NKFI Hivatal tevékenysége során az előzőekben megjelölt jogalapokon
túl a GDPR 6. cikk (1) bekezdésében megjelölt egyéb jogalapok alapján is folytat adatkezelést.
4. Adatkezelés elvei 10. Az NKFI Hivatal adatkezelését a GDPR 5. cikkében rögzített alapelvek betartásával végzi.
11. Az NKFI Hivatal által kezelt személyes adat csak a jogszabályi rendelkezésben vagy a hozzájárulásban megjelölt célból
használható fel, annak magáncélra történő felhasználása tilos.
5. Általános adatkezelési jogosultságok 12. Az NKFI Hivatal elnöke betekinthet az NKFI Hivatalnál minden olyan iratba, nyilvántartásba, amely személyes adatot
tartalmaz; ezen adatokon adatkezelést végezhet és végeztethet, azonban ezen adatkezeléseknek is meg kell felelnie
a hatályos jogszabályok, így különösen a GDPR rendelkezéseinek.
13. Különleges adatot az NKFI Hivatal vezetői és munkatársai nem kezelhetnek. Az NKFI Hivatal elnöke, továbbá a Jogi és
Igazgatási Főosztály vezetője, humánpolitikai osztályvezetője, valamint referense a  munkatársakra vonatkozó
különleges adatok közül az egészségügyi alkalmassági vizsgálat során megállapított alkalmasság vagy alkalmatlanság
tényét ismerheti meg.
14. Az  NKFI Hivatal elnökhelyettesei a  12.  pont szerinti iratokba és nyilvántartásokba az  NKFI Hivatal Szervezeti és
Működési Szabályzata (a továbbiakban: SzMSz) szerinti, az elnököt helyettesítő jogkörükben, valamint az NKFI Hivatal
elnökének külön, írásbeli, általános vagy eseti rendelkezése alapján tekinthetnek be.
15. Az  NKFI Hivatal elnökhelyettesei, főosztályvezetői és munkatársai az  SzMSz, az  NKFI Hivatal elnöke által kiadott
utasítások, a  főosztályi ügyrendek, az  adatkezelésre irányuló eseti meghatalmazás, valamint a  munkaköri leírásuk
rendelkezéseiben rögzített feladat- és hatáskörök keretein belül, a  feladatellátásuk céljából és időtartamában
teljeskörűen tekinthetnek be a személyes adatokat tartalmazó iratokba, nyilvántartásokba, továbbá végezhetnek és
végeztethetnek e körben adatkezelést.
6. Adatkezelők, a kezelt adatok köre és az adatkezelés célja
16. Az  NKFI Hivatal szervezeti egységeinek munkatársai a  15.  pontban meghatározottak alapján általános jelleggel
az alábbiak szerint végeznek adatkezelést:
a) Elnöki Titkárság:
aa) Kommunikációs Osztályának munkatársai
– a közérdekű adatok megismerésére irányuló kérelmekkel kapcsolatosan az  adatkérő nevét és
elérhetőségi adatait,
– hivatali rendezvények, konferenciák, médiakapcsolati és sajtóesemények címlistáját kezelik
kapcsolattartás céljából,
– magánszemélyek által rendelkezésre bocsátott elektronikus postafiókcímek kezelését végzik
hírlevél szolgáltatás céljából, valamint a hivatalos honlap védett területeinek elérése érdekében;
ab) munkatársai a külső ellenőrzések koordinálásával és a külső ellenőrzések alapján készült intézkedési
tervek végrehajtásáról készült nyilvántartással kapcsolatosan kezelhetnek személyes adatokat;
ac) Ügyfélkapcsolati és Kifogáskezelési Osztályának munkatársai kezelik az  általános ügyfélkapcsolati
tevékenység körében az  ügyfelek által megadott elérhetőségi adatokat, valamint a  telefonos
Ügyfélszolgálaton rögzített hangfelvételeket.
b) Jogi és Igazgatási Főosztály:
ba) Jogi Osztályának hatósági referensei a  harmadik országbeli állampolgár kutatókat fogadó
kutatószervezetek akkreditációjáról, valamint a  fogadási megállapodásról szóló 181/2007. (VII. 6.)
Korm. rendelet alapján lefolytatott hatósági eljárásban kezelik a  benyújtott kérelmekben szereplő
személyes adatokat, illetve a  10.  §-a alapján az  akkreditált kutatószervezetekről nyilvántartást
vezetnek, továbbá a  13–14.  § rendelkezései alapján nyilvántartják a  fogadási megállapodásokat,
amelyek tartalmazzák a kutatók személyes adatait;
bb) Humánpolitikai Osztályának munkatársai kezelik a  munkatársak 8.  pontban meghatározott
jogszabályok, továbbá az NKFI Hivatal külön közszolgálati adatvédelmi szabályzata szerinti személyi
iratait, köztük a  foglalkozás-egészségügyi alkalmassági vizsgálat eredményét (alkalmasságot vagy
alkalmatlanságot) tartalmazó véleményt, valamint a  vagyonnyilatkozatot, továbbá az  érintett
hozzájárulása alapján a jogviszony létesítése céljából a toborzással kapcsolatos adatokat;
bc) Humánpolitikai Osztályának munkatársai elektronikus személyügyi nyilvántartó programot,
elektronikus teljesítményértékelési rendszert (TÉR), valamint Probono képzésszervező alkalmazást
használnak, amelyekre vonatkozó részletszabályokat az  NKFI Hivatal elnökének külön utasítása
határozza meg;
bd) központi érkeztetési-postázási, valamint a  központi irattározási feladatot ellátó munkatársai
személyes adatot feladataik ellátásához szükséges célból és mértékben kezelhetnek;
be) vezetője és Humánpolitikai Osztályának munkatársai jogosultak a  Nemzeti Infokommunikációs
Szolgáltató Zrt. által üzemeltetett Szolgáltatási és Ellátási Alapadattár (SZEAT) rendszerének
használatára, amely a munkatársak nevét, beosztását és elérhetőségét tartalmazza.
c) Költségvetési Főosztály:
ca) Gazdasági Osztályának munkatársai a  munkatársak vonatkozásában a  nem rendszeres személyi
juttatások számfejtésével, valamint az  illetmény és illetményen kívüli juttatások folyósításának
előkészítésével, adatszolgáltatással és a  személyi jövedelemadó-bevallással kapcsolatosan,
az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 44.  §-a, valamint
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 62. §-a
rendelkezéseinek megfelelően, az abban meghatározott adattartalommal végeznek adatkezelést;
cb) üzemeltetési munkatársai a  hivatali célra igénybe vett saját tulajdonú gépjárműhasználattal
kapcsolatban kezelik a  gépjármű adatait (forgalmi rendszámát, forgalmi engedély számát és
érvényességét, gyártmányát, típusát, tömegét stb.); hivatali gépjármű esetén a  munkatárs vezetői
engedélyének számát;
cc) Informatikai Osztályának munkatársai betekinthetnek minden olyan számítógépes nyilvántartásba,
amelynek rendszerét üzemeltetik, működtetik, karbantartják, fejlesztik. Az  adatbiztonság vagy
az informatikai rendszer védelme okán – így különösen abból a célból, hogy a védett rendszerbe ne
kerülhessen be elektronikus kártevő – az informatikai hálózatot üzemeltető, fenntartó rendszergazda
vagy informatikus a  számítógép tartalmába is jogosult betekinteni, ugyanakkor az  így megismert
adatokat harmadik személy számára nem jogosult továbbítani.
d) Belső Ellenőrzési Főosztály: belső ellenőr munkatársai az  Áht. 70.  § (3)  bekezdése alapján, a  költségvetési
szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 25. §-ára
figyelemmel jogosultak az ellenőrzés tárgyához kapcsolódó iratokba betekinteni, azokról másolatot, kivonatot,
illetve tanúsítványt készíttetni, indokolt esetben az eredeti dokumentumokat másolat hátrahagyása mellett
jegyzőkönyvben rögzítetten átvenni.
e) Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály:
ea) munkatársai a  KFItv. 23.  §-a felhatalmazása alapján pályázati adatkezelést végeznek az  innovációs
(alkalmazott kutatási) és esetenként a kutatás-fejlesztési (alapkutatási) pályázatokat kezelő rendszeren
keresztül, a KFItv. 1. mellékletében meghatározott adattartalommal, a KFItv. 23. § (2)–(3) bekezdése
rendelkezésének megfelelően, az NKFI Hivatal külön szabályzata szerint; továbbá
eb) munkatársai kezelik a KFItv. szerinti testületek tagjai, valamint a versenypályázati értékelési rendszer
szakértői adatbázisában regisztrált innovációs szakértők személyes adatait, az  NKFI Hivatal külön
szabályzata szerint.
f ) Kutatás-fejlesztési Főosztály:
fa) munkatársai a  KFItv. 23.  §-ának felhatalmazása alapján adatkezelést végeznek a  kutatás-fejlesztési
(alapkutatási) elektronikus pályázatkezelő szakrendszer keresztül, a  KFItv. 1.  mellékletében
meghatározott adattartalommal, a  KFItv. 23.  § (2)–(3)  bekezdése rendelkezésének megfelelően,
az NKFI Hivatal külön szabályzata szerint; továbbá
fb) munkatársai kezelik a KFItv. szerinti testületek tagjai, valamint a versenypályázati értékelési rendszer
szakértői adatbázisában regisztrált kutatás-fejlesztési szakértők személyes adatait, az  NKFI Hivatal
külön szabályzata szerint.
g) Nemzetközi Kapcsolatok Főosztálya:
ga) munkatársai nyilvántartást vezetnek az EU keretprogramok egyes alprogramjaihoz rendelten működő
programbizottsági tagokról (PC-k) és szakértőkről, valamint a  nemzeti kapcsolattartókról (NCP),
továbbá a Külgazdasági és Külügyminisztériummal együttműködve a Tudományos és Technológiai
Együttműködés Támogatása képviselőiről (TéT-attasékról);
gb) munkatársai kezelik az  EU keretprogramok (így a  Hetedik Kutatási Technológiafejlesztési és
Demonstrációs Keretprogram, valamint a  Horizont 2020) pályázatainak közös nyilvántartását
tartalmazó E-Corda adatbázist, valamint elemzéseket készítenek a  magyarországi részvételre
vonatkozó adatok alapján. Az elemzések készítése során az E-Corda adatbázis adatvédelmi szabályzata
szerint, a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében
az  egyének védelméről, valamint az  ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 2000. december 18-i
45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében személyi adatok nem közölhetők,
valamint nem közölhető olyan adat sem, amelynek kiszolgáltatása az Európai Unió, annak valamely
intézménye (különösen az Európai Bizottság) vagy valamely tagállama, a foglalkoztató vagy az Európai
Unió valamely állampolgára számára hátrányos vagy jogellenesen előnyös következményekkel járna;
gc) munkatársai kezelik az NKFI Hivatal munkatársainak a hivatalos utazásaik szervezésével kapcsolatos
személyes adatait (név, születési hely, idő, lakcím, útlevél száma, érvényessége, kiállításának helye,
a kiutazóval együtt utazó neve).
h) Stratégiai és Innovációpolitikai Főosztály:
ha) elemzési munkatársai a kutatás-fejlesztési és innovációs pályázatokkal, valamint a kutatás-fejlesztés
és innováció területét érintő adatokkal kapcsolatosan elemzési, nyilvántartási adatkezelést végeznek;
hb) munkatársai kezelik a  Kutatási Infrastruktúra Regiszterben regisztrált kutatási infrastruktúra
tulajdonos  jogi személy kapcsolattartójának elérhetőségét, valamint a  kapcsolódó értékelő
rendszerben az értékelő nevét és elektronikus levélcímét;
i) az adatvédelmi tisztviselő betekinthet minden olyan személyes adatokat tartalmazó iratba, nyilvántartásba,
amely a hatályos jogszabályok, illetve belső szabályozás alapján az adatvédelemmel kapcsolatos feladatainak
ellátásához szükségesek.
17. Az NKFI Hivatal által a KFItv. 8. § (4) bekezdése szerinti létrehozott szakértői csoportok elnökei kezelik a  szakértői
adatbázisban regisztrált kutatás-fejlesztési és innovációs szakértők személyes adatait, az  anonim szakértők
véleményének kikérése céljából, az NKFI Hivatal külön szabályzata szerint.
18. Az  NKFI Hivatal szervezeti egységei által kezelt személyes adatok részletes körét az  NKFI Hivatal adatkezelési
tevékenység nyilvántartásba rendezni, melyet a  belső szervezet számára megismerhetővé tesz az  NKFI Hivatal
intranet elérhetőségén.
7. Adatfeldolgozók 19. Az NKFI Hivatal működése során a felhasználói informatikai hátteret a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.
mint adatfeldolgozó által üzemeltetett Központi Rendszer biztosítja.
20. Az NKFI Hivatal telefonos Ügyfélszolgálatára beérkező hívások rögzítését a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató
Zrt. mint adatfeldolgozó végzi.
21. A  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet
alapján az egységes kormányzati ügyiratkezelő rendszer útján érkező küldemények bontását és érkeztetését külön
adatfeldolgozási szerződés és az  NKFI Hivatal iratkezelési szabályzata alapján, az  abban meghatározott körben
a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság mint adatfeldolgozó végzi.
22. Az NKFI Hivatal és az adatfeldolgozók közötti jogviszony vonatkozásában a GDPR 28. cikkében foglaltak az irányadóak
azzal, hogy valamennyi adatfeldolgozó vonatkozásában az  NKFI Hivatal és az  adatfeldolgozó között létrejött
szerződésben szükséges részletesen meghatározni a  felek között létrejött jogviszonyban az  adatkezelés és
adatfeldolgozás feltételeit.
8. Adatbiztonsági rendelkezések 23. Az NKFI Hivatal biztosítja a GDPR-ben előírt adatbiztonsági követelményeket a privacy by design és privacy by default
elvének figyelembevételével és beépítésével. Az  adatbiztonsági rendelkezéseket a  24. és 25.  pontban megjelölt
szabályzatokban foglaltakkal összhangban rendszeresen felül kell vizsgálni.
24. Az  NKFI Hivatal külön iratkezelési szabályzata rendezi a  munkatársak (papíralapú és elektronikus) iratkezelésére
vonatkozó, személyes adatok védelmét szolgáló előírásokat.
25. Az  NKFI Hivatal külön informatikai biztonsági szabályzata rendezi a  speciális informatikai biztonsági előírásokat,
különösen az informatikai jogosultságok nyilvántartására vonatkozó rendelkezéseket.
9. Az érintettek jogai 26. Jogszabályi rendelkezés hiányában az  NKFI Hivatal az  érintett hozzájárulása alapján, egyes jogviszonyokban
a szerződés teljesítése érdekében, illetve jogos érdek vagy a GDPR 6. cikk (1) bekezdésében foglalt egyéb jogalap
alapján kezelhet személyes adatot.
27. Az érintett tájékoztatáshoz való jogát az NKFI Hivatal ügygazda szervezeti egységénél érvényesítheti, amely az érintett
személyes adataira vonatkozó tájékoztatást a GDPR 13–14. cikkének megfelelően köteles megadni, míg a hozzáférési
jog gyakorlása esetén a GDPR 15. cikke szerinti információkról kell az érintettet tájékoztatni.
28. Az érintett az NKFI Hivatal ügygazda szervezeti egységénél tiltakozhat személyes adatainak kezelése ellen, továbbá
az ügygazda szervezeti egységnél kérheti személyes adatainak helyesbítését, adatai kezelésének zárolását, valamint
a GDPR 17. cikke alapján személyes adatai törlését. Az ügygazda szervezeti egység eljárására a kérelem teljesítése
során a GDPR 16–22. cikkeinek rendelkezései irányadók.
29. A kérelem elutasítása esetén az érintett tájékoztatásáról az ügygazda szervezeti egység gondoskodik.
30. Az érintett az adatkezeléssel kapcsolatban őt ért sérelem esetén megkereséssel fordulhat az NKFI Hivatal elnökéhez.
A megkeresés kivizsgálására az NKFI Hivatal elnöke az adatvédelmi tisztviselőt kéri fel, aki a vizsgálat eredményéről
haladéktalanul tájékoztatja az NKFI Hivatal elnökét.
31. Az  érintett jogosult jogainak megsértése esetén bírósághoz fordulni. Az  NKFI Hivatal az  érintettet kérelemre
részletesen tájékoztatja a  per elbírálására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságról, a  perindítás
lehetőségéről. A  tájékoztatásról az  ügygazda szervezeti egység gondoskodik, szükség esetén a  Jogi és Igazgatási
Főosztály közreműködésével.
32. A kérelem elutasítása esetén az érintettet tájékoztatni kell arról, hogy panaszával közvetlenül fordulhat a Nemzeti
Adatvédelmi és Információszabadság Hatósághoz (cím: 1125 Budapest, Szilágyi Erzsébet fasor 22/C; telefon:
+36-1-391-1400; e-mail: ugyfelszolgalat @ na ih.h u ; honlap: ww w.na ih.h u; a továbbiakban: Hatóság) is.
10. Egyéb adatvédelmi rendelkezések 33. Az NKFI Hivatal az  adatvédelemi incidensek kezelése során a  GDPR 33–34.  cikkében foglaltak szerint jár el,
az  adatvédelmi incidenst indokolatlan késedelem nélkül, és ha lehetséges, legkésőbb 72 órával azután, hogy
az  adatvédelmi incidens a  tudomására jutott, bejelenti a  GDPR szerinti felügyeleti hatóságnak, kivéve, ha
az adatvédelmi incidens valószínűsíthetően nem jár kockázattal a természetes személyek jogaira és szabadságaira
nézve. Ha a  bejelentés nem történik meg 72 órán belül, mellékelni kell hozzá a  késedelem igazolására szolgáló
indokokat is.
34. Az NKFI Hivatal által kezelt személyes adatok tárolási idejét a 24. és a 25. pontban megjelölt szabályzatok tartalmazzák.
35. Az  NKFI Hivatal a  GDPR 30.  cikke értelmében az  általa végzett adatkezelési tevékenységekről a  GDPR-ben elvárt
tartalommal nyilvántartást vezet. A nyilvántartás rendszeres felülvizsgálatáért az adatvédelmi tisztviselő felelős.
36. Az NKFI Hivatal a GDPR 37. cikke értelmében adatvédelmi tisztviselőt jelöl ki. Az adatvédelmi tisztviselő feladatai:
a) tájékoztat és szakmai tanácsot ad az NKFI Hivatal, továbbá az adatkezelést végző munkatársak részére a GDPR,
valamint az egyéb uniós vagy hazai adatvédelmi rendelkezések szerinti kötelezettségeikkel kapcsolatban;
b) ellenőrzi a  GDPR-nek, valamint az  egyéb uniós vagy hazai adatvédelmi rendelkezéseknek, továbbá
az  NKFI  Hivatal személyes adatok védelmével kapcsolatos belső szabályainak való megfelelést, ide értve
a  feladatkörök  kijelölését, az  adatkezelési műveletekben részt vevő munkatársak tudatosságnövelését és
képzését, valamint a kapcsolódó auditokat is;
c) kérésre szakmai tanácsot ad az  adatvédelmi hatásvizsgálatra vonatkozóan, valamint nyomon követi
a hatásvizsgálat GDPR 35. cikke szerinti elvégzését;
d) együttműködik a GDPR szerinti felügyeleti hatósággal; és
e) az adatkezeléssel összefüggő ügyekben – ideértve a  GDPR 36.  cikkében említett előzetes konzultációt is –
kapcsolattartó pontként szolgál a felügyeleti hatóság felé, valamint adott esetben bármely egyéb kérdésben
konzultációt folytat vele;
f ) ellátja a feladatkörébe tartozó, egyéb adatvédelmi tárgyú feladatokat.
III. Fejezet
Közérdekű adatokra vonatkozó rendelkezések 11. A közérdekű adat megismerésére irányuló igények teljesítésének eljárásrendje
37. A  közérdekű adat megismerésére szóban (telefonon), írásban (postai úton) vagy elektronikus úton (e-mail) bárki
igényt nyújthat be az  NKFI Hivatalhoz. A  közérdekből nyilvános adatok megismerésére a  közérdekű adatok
megismerésére vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
38. Az NKFI Hivatal a közérdekű adatok megismerésére irányuló kérelmeket az Elnöki Titkárság Kommunikációs Osztályán
(a továbbiakban: Kommunikációs Osztály) keresztül fogadja. A  más szervezeti egységhez érkezett kérelmet
haladéktalanul meg kell küldeni a Kommunikációs Osztálynak, továbbá a személyesen érdeklődőt a Kommunikációs
Osztályhoz kell irányítani. A közérdekű adat iránti igénylés teljesítéséről a Kommunikációs Osztály az adatvédelmi
tisztviselővel együttesen dönt. Véleményeltérés esetén a  közérdekű adat iránti igény teljesítéséről az  NKFI Hivatal
elnöke dönt.
39. Ha a kérelem nem az NKFI Hivatal által kezelt és tevékenységére vonatkozó vagy feladatellátása során keletkezett
közérdekű adatokra irányul, azt a  kérelmező egyidejű értesítése mellett meg kell küldeni a  hatáskörrel és
illetékességgel  rendelkező szervnek vagy személynek, amennyiben ezen szerv vagy személy egyértelműen
megállapítható. A továbbküldésről a kért adattal kapcsolatban szakmai kompetenciával rendelkező szervezeti egység
vezetője a  Jogi és Igazgatási Főosztály vezetőjével együttesen dönt. Véleményeltérés esetén a  továbbküldésről
az  NKFI Hivatal elnöke határoz. Amennyiben az  illetékes szerv vagy személy nem állapítható meg, ezen tényről
a kérelmezőt értesíteni kell.
40. A közérdekű adat megismerésére irányuló igénynek a Kommunikációs Osztály az információs önrendelkezési jogról
és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (továbbiakban: Infotv.) 28–31.  §-ában meghatározott
határidőre és formában tesz eleget. Ha a  kérelem olyan adatra irányul, amelyet az  NKFI Hivatal jogszabály vagy
a Szabályzat alapján már közzétett, az igény teljesíthető a nyilvános forrás megjelölésével is.
41. Amennyiben a  közérdekű adatra vonatkozó kérelem nem teljesíthető, úgy a  kérelem megtagadásáról – annak
indokaival, illetve a jogorvoslati lehetőségek feltüntetésével együtt – a Kommunikációs Osztály a közzétételi egységek
alapján felelős (illetékes) szervezeti egység közreműködésével az Infotv.-ben meghatározott határidőn belül írásban
értesíti az  igénylőt. A kérelem teljesítésének megtagadásáról a kért adattal kapcsolatban szakmai kompetenciával
rendelkező szervezeti egység vezetője a Jogi és Igazgatási Főosztály vezetőjével együttesen dönt. Véleményeltérés
esetén az NKFI Hivatal elnöke határoz.
42. A  közérdekű adatok iránti kérelmekről, azok teljesítéséről vagy elutasításáról, valamint az  elutasítás indokairól
a Kommunikációs Osztály nyilvántartást vezet, amelyről minden év január 31-ig tájékoztatja a Hatóságot.
43. A  közérdekű adatok iránti kérelem elutasítása vagy nem megfelelő teljesítése esetén az  igénylő a  Fővárosi
Törvényszékhez fordulhat jogorvoslatért. Az  eljárás soron kívüli és illetékmentes. Az  érintett vizsgálatot
kezdeményezhet továbbá a Hatóságnál.
12. A közérdekű adat közzétételének eljárásrendje 44. Az NKFI Hivatal az Infotv. alapján kötelezően közzéteendő közérdekű adatokat, a közzétételi listákon szereplő adatok
közzétételéhez szükséges közzétételi mintákról szóló 18/2005. (XII. 27.) IHM rendelet szerinti tagolásban – jegyzék és
közzétételi egységek –, digitális formában a hivatalos honlapján teszi közzé.
45. Az  NKFI Hivatal az  Áht. rendelkezéseinek megfelelően gondoskodik a  kincstári monitoring rendszerbe történő
adatszolgáltatásról.
46. A holnap üzemeltetéséért és a közérdekű adatok menüpont kialakításáért a Kommunikációs Osztály felel.
47. Az egyes közzétételi egységek adattartalmának biztosításáért, az adatközlőnek átadott közérdekű adat tartalmáért és
annak az  előírásoknak megfelelő időközönkénti frissítéséért az  1.  mellékletben feltüntetett szervezeti egységek
felelnek.
48. Az adatfelelős szervezeti egység által szolgáltatott adatok feltöltéséért a Kommunikációs Osztály mint adatközlő felel.
49. A  Kommunikációs Osztály gondoskodik és felelős a  kezelésében lévő, közérdekű adatot tartalmazó honlapok,
adatbázisok és nyilvántartások leíró adatainak a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának
biztosításáért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter) történő továbbításáról és a  továbbított közérdekű
adatok rendszeres frissítéséről (központi elektronikus jegyzék). Az NKFI Hivatal a miniszter részére történő adatközlést
a közérdekű adatok elektronikus közzétételére, az egységes közadatkereső rendszerre, valamint a központi jegyzék
adattartalmára, az  adatintegrációra vonatkozó részletes szabályokról szóló 305/2005. (XII. 25.) Korm. rendeletnek
megfelelően teljesíti.
IV. Fejezet
Felelősség és feladatok 50. Az NKFI Hivatal elnöke – általános irányítási jogkörében – felelős a személyes adatok védelmére és a közérdekű adatok
nyilvánosságára vonatkozó jogszabályokban és jelen Szabályzatban előírt feltételek szerinti teljesítéséhez szükséges
intézkedések megtételéért, a kapcsolódó személyi és tárgyi eszközök biztosításáért, az adatkezeléssel kapcsolatos
szabályozások kialakításáért és az adatkezeléssel kapcsolatos előírások folyamatos ellenőrzéséért.
51. Az  NKFI Hivatal elnökhelyettesei, főosztályvezetői – az irányításuk alá tartozó területen – kötelesek gondoskodni
a személyes adatok védelmére és a közérdekű adatok nyilvánosságára vonatkozó szabályok betartásáról, az ehhez
szükséges technikai, szervezési intézkedések megtételéről, különösen az iratok megfelelő, zárt helyen való tárolásáról,
indokolt esetben lemezszekrény biztosításáról, informatikai hozzáférési jogosultságok megfelelő biztosításáról,
továbbá kötelesek az intézkedések betartását ellenőrizni.
52. Az  NKFI Hivatal vezetői és munkatársai fegyelmi, kártérítési, szabálysértési és büntetőjogi felelősséggel tartoznak
a személyes adatok jogszerű kezeléséért, valamint a közérdekű adatok nyilvánosságának biztosításáért.
53. Az adatvédelmi tisztviselő a GDPR 39. cikkében foglaltakon túl az NKFI Hivatal elnökének felkérésére eseti ellenőrzést
végez, valamint figyelemmel kíséri az  információs önrendelkezési joggal és információszabadsággal kapcsolatos
jogszabályváltozásokat, adatvédelmi kérdésben megkeresést fogalmaz meg a Hatóság részére állásfoglalás kérése
céljából, továbbá közreműködik a Hatóság NKFI Hivatalnál folytatott vizsgálati vagy hatósági eljárásában.
54. Az NKFI Hivatal szakmailag illetékes szervezeti egysége (adatkezelő szervezeti egység) felelős az 1. melléklet szerinti
közzétételi egységekben szereplő közérdekű adatok pontos, naprakész és folyamatos biztosításáért, az  adatok
hitelességéért, hozzáférhetőségéért.
55. Az  adatvédelemmel, adatbiztonsággal és a  közérdekű adatok megismerésével, közzétételével kapcsolatos
kötelezettségek teljesítése érdekében az NKFI Hivatal szervezeti egységei és munkatársai kötelesek együttműködni
(adatot szolgáltatni, tájékoztatást adni stb.).
V. Fejezet
Záró rendelkezések 56. Az NKFI Hivatal valamennyi szervezeti egységének vezetője a munkatársai vonatkozásában köteles jelen Szabályzat
igazolható módon történő megismertetéséről gondoskodni.
57. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
58. Hatályát veszti a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Adatvédelmi szabályzatáról szóló 9/2015. (VII. 10.)
NKFIH utasítás.
59. Jelen Szabályzat hatályos és teljes szövege az  Infotv. 1.  melléklete alapján az  NKFI Hivatal hivatalos honlapján
közzétételre kerül.
Budapest, 2018. június 29. Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
1174/2010. (VIII. 18.) Korm. határozata a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye beszerzésének pénzügyi fedezetével összefüggő feladatokról.
1. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy a 2011–2012 közötti években a biztonsági okmányok beszerzéséhez
szükséges fedezetet a 2011. évi és a 2012. évi költségvetések tervezése során a belügyminiszter által vezetett
minisztérium fejezetében az adott évben rendelkezésre álló előirányzatokon belül folyamatosan tervezze be.
Felelős: belügyminiszter Határidő: a 2011. évi és a 2012. évi költségvetések tervezése során
2. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 12/A. § (6) bekezdése alapján egyetért azzal, hogy
a 2010. évben az egyes biztonsági okmányok beszerzésével összefüggő beszerzési eljárás megindításra kerüljön.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
56/2010. (HK 12.) HM KÁT intézkedése a STANAG 3105 6. kiadás alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. §-ának (1) és (3) bekezdése,
valamint 110. §-ának (2) bekezdése alapján – figyelemmel
az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban
foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A 79/32/2004. (HK 8.) HM VGHÁT közlemény alapján eredeti nyelven bevezetésre és alkalmazásra kerül a
STANAG 3105 (6. kiadás) PRESSURE REFUELLING
CONNECTIONS AND DEFUELLING FOR AIRCRAFT – „Repülőgépek túlnyomásos üzemanyag feltöltő
és leeresztő csatlakozói” című szabványosítási egyezmény.
3. Az egyezmény rendeltetése, hogy – a NATO perspektivikus repülőeszközein a keresztkiszolgálás lehetőségének elősegítése céljából – meghatározza:
a) az üzemanyag feltöltő és leeresztő csatlakozók paramétereit,
b) egységes üzemanyag eltávolítás gyakorlati végrehajtását. 4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 3105 Egységesítési Egyezményt rendeljék meg a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség
Technológiai Igazgatóság Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Fodor Lajos s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
160/2012. (HK 7.) HVKF parancsa névhasználatról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 46. § (5) bekezdése alapján az
MH Altiszti Akadémia és az MH Kinizsi Pál Tiszthelyettes
Szakképző Iskola Szentendre, Dózsa György út 12–14.
szám alatt található objektum névhasználatának engedélyezéséről az alábbi
parancsot adom ki: Az MH Altiszti Akadémia és az MH Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola Szentendre, Dózsa György út
12–14. szám alatt található objektum 2012. május 15-én
vegye fel a Görgey Artúr nevet. A továbbiakban Szentendre, Dózsa György út 12–14. szám alatt található objektum
új neve: Görgey Artúr Laktanya.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1584/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Nyíregyházi Atlétikai Centrum megvalósítása érdekében támogatás biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1955/2015. (XII. 17.) Korm. határozat 7. pontjának végrehajtása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a Nyíregyházi Atlétikai Centrum megvalósítására (a továbbiakban: Beruházás) – a 2016. évben
annak előkészítésére nyújtott 250 000 000 forint összegű támogatáson felül – 3 482 450 604 forint összegű központi
költségvetési támogatás kerüljön biztosításra – az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet 95. § (2) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint kiadásra kerülő támogatói okirat alapján –
Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) mint építtető részére az  alábbi
ütemezés szerint:
a) a 2017. évben legfeljebb 1 031 668 920 forint,
b) a 2018. évben legfeljebb 1 945 303 884 forint,
c) a 2019. évben legfeljebb 505 477 800 forint;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert mint a  Beruházás szakpolitikai felelősét, hogy a  támogatás nyújtásának
biztosítása érdekében a teljes Beruházásra nyújtson be előterjesztést a Modern Városok Program Bizottság részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Modern Városok Program megvalósításáról szóló
250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 4.  § (2)  bekezdése és 12.  § (1)  bekezdése
alapján meghozott erre irányuló döntése esetén – a  Beruházás megvalósításához 2017. évben szükséges
1031 668 920 forint a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzatból kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság által jóváhagyott éves ütemezés szerint
4. egyetért azzal, hogy – a Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése és 12. § (1) bekezdése alapján meghozott erre irányuló
döntése esetén – a  Beruházás megvalósításához 2018. évben szükséges 1 945 303 884 forint a  Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre
álló előirányzatból kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottsága által jóváhagyott éves ütemezés szerint
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  Beruházás megvalósításához a  2019. évben szükséges 505 477 800 forint forrás biztosításáról a  központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
6. engedélyezi a  Miniszterelnökséget vezető miniszter számára, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak
a Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése alapján meghozott erre irányuló döntése esetén – a Miniszterelnökséget vezető
miniszter a  Beruházás megvalósítása érdekében a  2018. és 2019. költségvetési évek kiadási előirányzata terhére
éven túli kötelezettséget vállaljon az 1. pont szerinti éves ütemezéssel;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
7. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Beruházás tekintetében a  beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pontjában
foglaltak teljesítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
272/2011. (XI. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Gyuris János rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság abu dhabi nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2010. október 21. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
28/2017. (XII. 27.) IM rendelete a jogi segítségnyújtás keretében igénybe vehető támogatások iránti kérelem tartalmára és a támogatások igénybevételére vonatkozó részletes szabályokról.
A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény 75.  § a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. értékpapír: a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti értékpapír,
2. vállalkozó: a  személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti egyéni vállalkozó, mezőgazdasági őstermelő
vagy társas vállalkozás tagja. 2. A kérelem benyújtására szolgáló nyomtatvány
2. § Az igazságügyért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) a  jogi segítségnyújtás keretében nyújtott
támogatások iránti kérelem benyújtására rendszeresített, e  rendelet szerinti adattartalmú nyomtatványokat
díjmentesen, kitölthető és letölthető formában közzéteszi a honlapján.
3. § (1) A  jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény (a  továbbiakban: Jst.) szerinti támogatások iránti kérelem
benyújtására szolgáló nyomtatvány adattartalmát az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény alapján kiutasított külföldi fél
esetében alkalmazandó nyomtatvány adattartalmát a 2. melléklet tartalmazza.
4. § (1) A nyomtatványt úgy kell kialakítani, hogy azon elegendő hely álljon rendelkezésre a nyilatkozatok megtételéhez és
azon az aláírások és a bélyegzőlenyomat helyét is ki kell alakítani.
(2) Ha a nyomtatványban nincs elegendő hely a szükséges nyilatkozatok megtételéhez, vagy a nyomtatvány rovatainak
száma nem elegendő, a  fél a  nyomtatvány szerinti tartalommal pótlapot csatolhat a  nyomtatványhoz. Erre
a nyomtatvány közlemény rovatában utalni kell.
3. A nyomtatvány kitöltésének részletes szabályai 5. § A nyomtatványt a  fél tölti ki és írja alá büntetőjogi felelőssége mellett. Ha a  fél nem jogosult személyes eljárásra,
a nyomtatványt törvényes képviselője írja alá.
6. § (1) A nyomtatványon minden, a kérelem előterjesztésekor fennálló munkaviszony, közszolgálati, kormányzati szolgálati,
állami szolgálati és közalkalmazotti jogviszony, egyéb szolgálati jogviszony, tagsági viszony, munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszony alapján elért jövedelemről és társadalombiztosítási vagy egyéb jogviszonyon alapuló
járandóságról, munkanélküli-ellátásról (a továbbiakban együtt: jövedelem) nyilatkozni kell.
(2) A  kérelem előterjesztésekor fennálló jövedelem igazolásakor a  rendszeres havi nettó (adó, adóelőleg,
egészségbiztosítási és nyugdíjjárulék, magánnyugdíjpénztári tagdíj, egyéb járulékok levonása után fennmaradó)
jövedelemről kell nyilatkozni.
7. § (1) A  félnek a  nyomtatvány személyi és jövedelmi adatokra vonatkozó részét mind magára, mind a  vele közös
háztartásban élő személyekre vonatkozóan ki kell töltenie.
(2) A  féllel közös háztartásban élő nagykorú, cselekvőképes vagy e  körben cselekvőképességében nem korlátozott
személynek – kivéve, ha a  jogvitában vagy a  bírósági, hatósági eljárásban ellenérdekű fél – a  nyomtatvány rá
vonatkozó részét alá kell írnia. Ha az aláírásnak akadálya van, ennek okát a nyomtatvány közlemény rovatában fel
kell tüntetni.
8. § (1) A vállalkozónak a kérelem előterjesztését megelőző naptári évben elért jövedelme alapján kell nyilatkoznia a havi
nettó jövedelméről, melyet igazolnia kell. Havi jövedelemként az  éves adózott jövedelem tizenketted részét kell
feltüntetni a nyomtatványon. Ez a  rendelkezés nem mentesíti a  felet a 6. § szerinti egyéb jövedelmének igazolása
alól.
(2) Ha a  mezőgazdasági őstermelő fél a  kérelem előterjesztését megelőző naptári évben adóbevallásra és
egyszerűsített bevallási nyilatkozat tételére sem volt köteles, ennek tényét jeleznie kell a  nyomtatvány megfelelő
rovatában. Ebben az esetben a kérelem előterjesztését megelőző naptári évben megszerzett jövedelem tizenketted
részét kell – külön igazolás csatolása nélkül – a nyomtatványon havi nettó jövedelemként feltüntetni.
9. § (1) A  félnek minden vagyonáról – így különösen: készpénz, pénzügyi intézménnyel szemben fennálló követelés,
értékpapír, ingó vagyontárgy, követelés, vagyoni értékű jog – nyilatkoznia kell, kivéve a  szokásos életszükségleti
és berendezési tárgyakat, valamint az  olyan összegű készpénzt vagy pénzügyi intézménnyel szemben fennálló
követelést, amely a bírósági végrehajtásról szóló törvény szerint mentes a végrehajtás alól.
(2) Szokásos életszükségleti és berendezési tárgynak kell tekinteni a gépjármű kivételével különösen azt az ingóságot,
amely a bírósági végrehajtásról szóló törvény szerint mentes a végrehajtás alól.
10. § A félnek a nyomtatvány közlemény rovatában nyilatkoznia kell arról, ha
a) a Jst. 8. § (1) bekezdésében foglalt feltételek valamelyike fennáll,
b) a  feltüntetett vagyontárgy a  fél és a  vele közös háztartásban élő személyek nyomtatványban feltüntetett
jövedelmének megszerzéséhez nélkülözhetetlen,
c) korábban engedélyezett támogatásból eredő, lejárt határidejű, de meg nem fizetett tartozása van az állam
felé, és a  Jst. 10.  § (3)  bekezdése alapján kéri újabb támogatás engedélyezését amiatt, mert jövedelmi,
vagyoni helyzetének megromlása nem teszi lehetővé a korábbi tartozás megfizetését,
d) a Jst. 3. § (1) bekezdésének i) pontja alá tartozó fél korábban átmeneti vagy tartós nevelés alatt állt,
e) büntetőeljárásban érdekelt egyéb fél, és a  pártfogó ügyvédi képviseletre milyen igényének érvényesítése
céljából van szüksége. 11. § (1) Ha a végrehajtást kérő fél
a) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról
szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 44/2001/EK tanácsi rendelet) 50. cikke alapján,
b) a  házassági ügyekben és a  szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a  joghatóságról, valamint
a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló 2201/2003/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 2201/2003/EK tanácsi rendelet) 50. cikke alapján, vagy
c) a  tartással kapcsolatos ügyekben a  joghatóságról, az  alkalmazandó jogról, a  határozatok elismeréséről
és végrehajtásáról, valamint az  e  területen folytatott együttműködésről szóló 4/2009/EK tanácsi rendelet
(a továbbiakban: 4/2009/EK tanácsi rendelet) 47. cikk (2) bekezdése alapján
csak arra tekintettel kéri támogatás engedélyezését, hogy a végrehajtást megelőző, másik tagállam hatósága előtti
eljárásban költségkedvezményben vagy illetékmentességben részesült, e ténynek a nyomtatvány vonatkozó részén
történő megjelölése mellett csupán a nyomtatvány személyi adatokra vonatkozó részét kell kitöltenie.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kérelemben a  végrehajtás alapjául szolgáló határozatot a  44/2001/EK tanácsi rendelet
V. Melléklete, a  2201/2003/EK tanácsi rendelet I., II. vagy IV. Melléklete vagy a  4/2009/EK tanácsi rendelet I., II., III.
vagy IV. Melléklete szerint igazolni kell.
(3) A  félnek az  (1)  bekezdés szerint kell eljárnia, ha a  per során már részesült támogatásban és ennek további
engedélyezését kéri a végrehajtási vagy a rendkívüli jogorvoslati eljárásra. A félnek jövedelmi és vagyoni helyzetét
ebben az  esetben is igazolnia kell, valamint nyilatkoznia kell arról, hogy a  korábbi nyomtatványon feltüntetett
adatok közül melyekben következett be változás.
12. § Ha a  végrehajtást kérő vagy rendkívüli jogorvoslati eljárást kezdeményező fél a  per során már részesült
támogatásban és ennek további engedélyezését kéri a  végrehajtási vagy a  rendkívüli jogorvoslati eljárásra,
a  nyomtatványon meg kell jelölnie a  támogatás engedélyezése ügyében jogi segítségnyújtó szolgálatként eljárt
fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban: területi hivatal) és a támogatást engedélyező határozat számát.
13. § A bíróság által költségmentességben részesített vagy tárgyi költségmentes ügyben – ideértve a 4/2009/EK tanácsi
rendelet 46. cikke szerinti ügyeket is – érintett félnek, a Jst. 15. § c) és d) pontja, valamint 19. § (3) bekezdése alapján
rászorultnak tekintendő félnek a nyomtatvány jövedelmi, vagyoni viszonyaira vonatkozó részét nem kell kitöltenie,
de a nyomtatványon jeleznie kell ennek tényét.
14. § (1) Ha a felperes fél a keresetlevelét már benyújtotta bírósághoz, ezt kérelmében igazolnia kell.
 (2) A  felperesnek nem kell igazolnia az  (1)  bekezdésben meghatározott körülményt, ha a  fél határon átnyúló tartási
ügyében a  központi hatóság a  per megindítása előtt keresi meg a  jogi segítségnyújtó szolgálatot támogatás
engedélyezése érdekében.
15. § Ha a  magánvádló már feljelentést tett, ezt kérelmében igazolnia kell. Ha a  fél még nem tett feljelentést,
a  kérelemben meg kell jelölnie az  eljárás lefolytatásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság
megnevezését, az  eljárás alapjául szolgáló bűncselekményt, ha ismert a  feljelenteni kívánt személy, annak nevét
és lakó- vagy tartózkodási helyét. A  bírósági ügyszám ismertté válásával pedig azt be kell jelentenie a  területi
hivatalhoz.
16. § (1) Ha a bűncselekmény sértettje ugyanazon bűncselekménnyel összefüggésben kéri újabb támogatás engedélyezését,
az  első kérelme előterjesztésétől számított hat hónapon belül előterjesztett újabb kérelmében a  nyomtatvány
személyes adatokra, jövedelmi és vagyoni viszonyokra vonatkozó részét nem kell ismételten kitöltenie.
(2) Az (1) bekezdés szerint kell eljárni, ha a sértett azon bűncselekménnyel összefüggésben kíván pótmagánvádlóként
fellépni, amelyben korábban már támogatásban részesült.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti esetben a  félnek kérelmében nyilatkoznia kell arról, hogy a  korábban megjelölt
adataiban milyen változás következett be, és a jövedelmi, vagyoni helyzetét igazolnia kell.
4. A jogi szolgáltatás igénybevétele 17. § (1) A  jogi segítőnél a  támogatást engedélyező határozatban a  jogi szolgáltatás igénybevételének megkezdésére
megállapított határidőben megjelent fél a  szolgáltatás igénybevétele előtt köteles a  jogi segítő számára átadni
a  véglegessé vált támogatást engedélyező határozatnak a  teljesítés igazolására szolgáló, e  célra rendszeresített,
3.  melléklet szerinti adattartalmú nyomtatvánnyal (a  továbbiakban: teljesítésigazolás) ellátott példányát, és
személyazonosító okmánnyal igazolni magát.
(2) Ha az  engedélyezett támogatás szerződés készítésére irányul, ez  a  jogi szolgáltatás – a  Jst. 3.  § (1)  bekezdés
i)  pontjában meghatározott eset kivételével – akkor vehető igénybe, ha valamennyi szerződő fél rendelkezik
a  támogatást engedélyező határozat kiadmányával és azokat az  (1)  bekezdés szerint átadták ugyanannak a  jogi
segítőnek.
(3) A  (2)  bekezdéstől eltérően, ha az  engedélyezett támogatás olyan szerződés készítésére irányul, amely lakás vagy
építési telek családi otthonteremtési kedvezménnyel történő vásárlásához szükséges, akkor a  jogi szolgáltatás
igénybevételéhez elegendő, ha a  vevő fél rendelkezik a  támogatást engedélyező határozat kiadmányával, és adja
azt át a jogi segítőnek.
(4) Ha a  jogi segítő előtt a  támogatásban részesült fél meghatalmazottja vagy törvényes képviselője jelenik meg,
személyét az  (1)  bekezdés szerint igazolnia kell, és a  meghatalmazást tartalmazó okiratot is át kell adnia a  jogi
segítőnek.
18. § (1) Nem vállalhatja el a  jogi segítő a  jogi szolgáltatás nyújtását, ha a  fél annak érdekében a  Jst. 42.  §-ában
meghatározott határidő lejártát követően keresi fel.
(2) A  jogi segítőnek meg kell tagadnia a  szolgáltatás teljesítését vagy a  teljesítés folytatását, ha az  iratok
áttanulmányozása, a  fél nyilatkozata vagy egyéb körülmény alapján megállapítja, hogy a  fél nem a  támogatást
engedélyező határozatban megjelölt ügyben kéri a  jogi szolgáltatást vagy a határozatban meghatározottól eltérő
szolgáltatást kíván igénybe venni.
(3) Ha a  jogi segítő a  jogi szolgáltatás nyújtását a  Jst. 70. § (1) bekezdésében foglalt valamely okból megtagadja, ezt
– a  megtagadás okának megjelölésével – haladéktalanul be kell jelentenie a  támogatást engedélyező területi
hivatalnak. E bejelentési kötelezettség az (1) és (2) bekezdés szerinti esetekben nem terheli a jogi segítőt.
5. Bejelentés a jogi segítői névjegyzékbe 19. § (1) A jogi segítő a jogi szolgáltatás megkezdését követően az ügy elvállalása hónapjának megjelölésével haladéktalanul
értesítést küld a  miniszter által vezetett minisztériumnak (a  továbbiakban: központi hivatal) arról, hogy a  jogi
segítségnyújtás keretébe tartozó ügyet vállalt el.
(2) Ha a jogi szolgáltatás szerződés készítésére irányult, a jogi segítőnek azt a szerződő felek számától függetlenül egy
ügyként kell bejelentenie a központi hivatalnak.
6. A jogi szolgáltatás nyújtásának igazolása 20. § (1) A  jogi segítő a  jogi szolgáltatás nyújtásának befejezését követően az  általa aláírt és bélyegzőjének lenyomatával
ellátott, valamint a  fél által is aláírt teljesítésigazolás megküldésével igazolja a  támogatást engedélyező területi
hivatalnak azt, hogy a jogi szolgáltatás nyújtását elvégezte.
(2) Ha a  jogi szolgáltatás szerződés készítésére irányult, a  teljesítést minden, a  jogi segítő részére átadott támogatást
engedélyező határozaton igazolni kell. Ebben az esetben a teljesítésigazolás közlemény rovatában – a támogatást
engedélyező határozat számára történő utalással – meg kell jelölni azt, hogy a jogi szolgáltatás nyújtásáról a másik
szerződő fél ügyében is megtörtént a teljesítés igazolása.
21. § (1) A  támogatás utólagos engedélyezése mellett nyújtott jogi szolgáltatás igénybevétele előtt a  fél köteles a  jogi
segítőnek nyilatkozni arról, hogy az ügyben más jogi segítő közreműködését nem vette igénybe.
(2) A  teljesítés igazolása a  támogatás utólagos engedélyezése esetén a  teljesítésigazolás tartalmának megfelelő
nyilatkozat területi hivatalnak történő megküldésével történik.
(3) A jogi segítőnek a (2) bekezdés szerinti nyilatkozatában kifejezetten jeleznie kell, ha a jogi szolgáltatást a támogatás
utólagos engedélyezése mellett az ügy sürgőssége miatt nyújtotta és e körülményt igazolnia kell.
7. Pártfogó ügyvédi képviselet igénybevétele 22. § (1) A  pártfogó ügyvédi képviselet igénybevétele érdekében a  fél meghatalmazását az  e  célra rendszeresített,
4.  mellékletben meghatározott adattartalmú meghatalmazás nyomtatványon (a  továbbiakban: meghatalmazás)
adhatja meg.
(2) A  fél a 17. § (1) bekezdésében meghatározottakon túl a meghatalmazás két példányát adja át a pártfogó ügyvéd
részére.
(3) A  meghatalmazást a  félnek és a  meghatalmazott pártfogó ügyvédnek, illetve a  jogi segítő szervezet nevében
eljáró ügyvédnek vagy a kirendelt ügyvédnek (a továbbiakban együtt: pártfogó ügyvédnek) alá kell írnia, valamint
a  pártfogó ügyvédnek bélyegzője lenyomatával is el kell látnia, valamint tartalmaznia kell a  megbízott elfogadó
nyilatkozatát és a megbízás terjedelmét.
23. § (1) Ha a  pártfogó ügyvédi képviseletre a  fél a  felkeresett pártfogó ügyvédnek meghatalmazást adott, ugyanezen
ügyben másik párfogó ügyvéd meghatalmazására akkor jogosult, ha
a) a  párfogó ügyvéd a  fél képviseletét a  Jst. 70.  § (1)  bekezdés a), c) vagy d)  pontjában foglalt körülményre
hivatkozással felmondja, vagy
b) a fél képviseletének pártfogó ügyvéd által történő ellátása az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII.
törvény 36. § (6) bekezdésében meghatározott valamely okból nem lehetséges.
 (2) A  fél a  pártfogó ügyvéd felmondását tartalmazó irat másolatának csatolásával vagy az  egyéb körülmény
fennállásának valószínűsítésével kérheti másik pártfogó ügyvéd meghatalmazásának engedélyezését.
 (3) A  területi hivatal – szükség esetén a  bejelentett adatoknak a  pártfogó ügyvéddel vagy az  illetékes ügyvédi
kamarával rövid úton történő egyeztetését követően – a  fél részére ismételten kiadja a  támogatást engedélyező
határozat egy kiadmányát és a meghatalmazás nyomtatvány három példányát.
24. § Ha a  fél a  23.  § (1)  bekezdésében nem szereplő okból kéri másik pártfogó ügyvéd meghatalmazásának
engedélyezését, a  kérelme csak akkor teljesíthető, ha a  pártfogó ügyvédi képviselet ellátásának elháríthatatlan
akadálya van.
25. § Büntetőeljárásban a pártfogó ügyvéd a felet a nyomozó hatóság és az ügyészség előtt is képviselheti.
8. Intézkedés a jogi segítői díj megfizetése és visszatérítése iránt
26. § Ha a  fél a  támogatás engedélyezésével arra szerzett jogosultságot, hogy helyette a  jogi szolgáltatás díját az állam
viselje, a területi hivatal a jogi segítő díjigényének ellenőrzését követően a központi hivatalt keresi meg a jogi segítői
díj kifizetése érdekében.
27. § (1) Ha a  jogi szolgáltatás díjáról kiállított számla ellenőrzése alapján a  jogi segítői díj kifizetése, illetve a  díj
visszatérítésére irányuló követelés előírása teljesíthető, a  területi hivatal – a  számla és az  annak kiállítására alapul
szolgáló dokumentumon felül – hetente egy alkalommal megküldi a  kifizetendő összegek listáját a  központi
hivatalnak, amely – ügyenkénti bontásban – legalább a következő adatokat tartalmazza:
a) a kifizetendő összeget,
b) a jogi segítő nevét,
c) a számla sorszámát,
d) a jogi segítő fizetési számlájának számát,
e) a támogatás engedélyezése iránti eljárás ügyszámát.
(2) Ha a fél a  jogi segítő díjának visszatérítésére köteles, a kifizetendő összegek listája az (1) bekezdésben foglaltakon
túlmenően tartalmazza
a) a visszatérítésre köteles fél nevét,
b) a visszatérítendő összeget,
c) a teljesítési határidőt.
(3) A  központi hivatal a  kifizetendő összegek listáján szereplő összeget a  jogi segítő részére a  lista kézhezvételét
követően, a jogi segítő által kiállított számlán szereplő teljesítési határidőn belül a „Jogi segítségnyújtás” elnevezésű
célelőirányzat terhére utalja át. Ha a lista kézhezvételekor a számlán szereplő teljesítési határidőből tizenöt napnál
kevesebb van hátra, akkor az  átutalásról a  központi hivatal legkésőbb a  lista kézhezvételétől számított tizenöt
napon belül gondoskodik.
28. § (1) A  visszatérítésre kötelezést követően engedélyezett halasztásról és részletfizetési kedvezményről a  területi
hivatal a  döntés egy példányának megküldésével értesíti a  központi hivatalt, egyúttal a  változásokat bejegyzi
a támogatások nyilvántartásába.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint jár el a  területi hivatal akkor is, ha a  támogatás visszatérítésére köteles fél személyében
jogutódlás folytán történő változásról határozott.
9. Záró rendelkezések 29. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
30. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
31. § Ez a rendelet
a) a  határon átnyúló vonatkozású jogviták esetén az  igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése
érdekében az  ilyen ügyekben alkalmazandó költségmentességre vonatkozó közös minimumszabályok
megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/8/EK tanácsi irányelvnek,
b) a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek,
c) a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban
használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK irányelvnek,
d) a  bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/80/EK tanácsi irányelvnek,
valamint
e) a  bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok
megállapításáról és a  2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
2010. XCIV. törvény az egyes ágazatokat terhelő különadóról.
Az Országgyűlés az államháztartás egyensúlyának javítása érdekében, az általános adófizetési kötelezettséget meghaladó
közteherviselésre képes adózók különadó-kötelezettségéről a következő törvényt alkotja:
Értelmező rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában:
1. bolti kiskereskedelmi tevékenység: a 2009. január 1-jén hatályos Gazdasági Tevékenységek Egységes Osztályozási
Rendszere (a továbbiakban: TEÁOR’ 08) szerint a 45.1 ágazatba – ide nem értve a gépjármű, pótkocsi
nagykereskedelmét –, 45.32, 45.40 ágazatba – ide nem értve a motorkerékpár javítását, nagykereskedelmét –, továbbá
a 47.1–47.9 ágazatokba sorolt tevékenységek,
2. távközlési tevékenység: az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény szerinti elektronikus hírközlési
szolgáltatás nyújtása,
3. vállalkozási tevékenység: jövedelem- és nyereségszerzésre irányuló, üzletszerű gazdasági tevékenység,
4. energiaellátó: a távhőszolgáltatás versenyképesebbé tételéről szóló 2008. évi LXVII. törvény 10. §-ának 1. pontja
szerinti energiaellátó,
5. nettó árbevétel: a számviteli törvény hatálya alá tartozó adóalany esetén a számviteli törvényben meghatározott
értékesítés nettó árbevétele; a számviteli törvény hatálya alá nem tartozó egyszerűsített vállalkozói adóalany esetében
az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló törvény szerinti, általános forgalmi adó nélküli bevétel; a magánszemélyek
jövedelemadójáról szóló törvény hatálya alá tartozó adóalany esetében a személyi jövedelemadóról szóló törvény
szerinti általános forgalmi adó nélküli bevétel.
Adókötelezettség 2. § Adóköteles
a) a bolti kiskereskedelmi tevékenység,
b) a távközlési tevékenység folytatása, továbbá
c) az energiaellátó vállalkozási tevékenysége.
Adóalany 3. § (1) Az adó alanya a 2. § szerinti adóköteles tevékenységet folytató jogi személy, az adózás rendjéről szóló törvény szerinti
egyéb szervezet, egyéni vállalkozó.
(2) Adóalany a külföldi illetőségű szervezet, magánszemély is, a belföldön, fióktelep útján kifejtett, 2. § szerinti adóköteles
tevékenysége vonatkozásában.
Adóalap 4. § Az adó alapja az adóalanynak az adóévben a 2. § szerinti tevékenységéből származó nettó árbevétele.
A törvényt az Országgyűlés a 2010. október 18-i ülésnapján fogadta el.
Adómérték 5. § Az adó mértéke
a) a 2. § a) pontja szerinti tevékenységvégzés esetén az adóalap 500 millió forintot meg nem haladó része után 0%,
az adóalap 500 millió forintot meghaladó, de 30 milliárd forintot meg nem haladó része után 0,1%, az adóalap
30 milliárd forintot meghaladó, de 100 milliárd forintot meg nem haladó része után 0,4%, az adóalap 100 milliárd
forintot meghaladó része után 2,5%,
b) a 2. § b) pontja szerinti tevékenységvégzés esetén az adóalap 100 millió forintot meg nem haladó része után 0%,
az adóalap 100 millió forintot meghaladó, de 500 millió forintot meg nem haladó része után 2,5%, az adóalap
500 millió forintot meghaladó, de 5 milliárd forintot meg nem haladó része után 4,5%, az adóalap 5 milliárd
forintot meghaladó része után 6,5%,
c) a 2. § c) pontja szerinti tevékenységvégzés esetén az adóalap 1,05%-a.
A kétszeres adóztatás elkerülése 6. § Amennyiben az adóalany által folytatott tevékenység egyidejűleg a 2. § a) és c) vagy a 2. § b) és c) pontja alapján
egyaránt adóköteles lehet, akkor az adót csak az egyik, a magasabb összegű adófizetési kötelezettséget eredményező
tevékenység után köteles megfizetni.
Kapcsolt vállalkozás adó- és adóelőlegfizetési kötelezettségének megállapítása 7. § (1) A társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerint kapcsolt vállalkozásnak minősülő adóalanyok adóját úgy
kell megállapítani, hogy az egymással kapcsolt vállalkozási viszonyban álló adóalanyok 2. § a)–b) pontjai szerinti
tevékenységéből származó nettó árbevételét össze kell adni, és az eredmény alapulvételével az 5. § szerinti
adómértékkel kiszámított összeget az egyes adóalanyok között olyan arányban kell megosztani, mint amilyen arányt
az általuk elért, 2. § a)–b) pontja szerinti tevékenységből származó nettó árbevétel az egymással kapcsolt vállalkozási
viszonyban álló adóalanyok által elért összes, 2. § a)–b) pontja szerinti tevékenységből származó nettó árbevételben
képvisel.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt, az adó számítási módja szerint – a 8. §-ban foglaltakra is figyelemmel – kell megállapítani
az adóelőleget is.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti számítások végrehajtása érdekében az egymással kapcsolt vállalkozási viszonyban álló
adóalanyok kötelesek együttműködni. A számítások dokumentálását (ideértve az elkészítést és a megőrzést is)
az egymással kapcsolt vállalkozási viszonyban álló adóalanyok mindegyike köteles elvégezni. A számítások
dokumentációját az adóhatóság kérésére be kell mutatni.
Eljárási rendelkezések 8. § (1) Az adó alanya adókötelezettségét az adóévet követő év 150. napjáig állapítja meg és vallja be az e célra rendszeresített
nyomtatványon az állami adóhatósághoz.
(2) Az adóalany az adóévre – a (3) bekezdés a)–b) pontja szerinti esetben az adóév 150. napjáig, a (3) bekezdés c)–d) pontja
szerinti esetben a 2. § szerinti tevékenység megkezdését követő 15 napon belül az erre a célra rendszeresített
nyomtatványon – az állami adóhatósághoz adóelőleget köteles bevallani. Nem kell adóelőleget bevallani
az előtársaságnak.
(3) Az adóelőleg összege
a) ha az adóalany adóévet megelőző adóéve 12 hónap, akkor az adóévet megelőző adóévben folytatott 2. § szerinti
tevékenységből származó nettó árbevétel alapulvételével az 5. § szerint számított összeg,
b) ha az adóalany adóévet megelőző adóéve 12 hónapnál rövidebb, akkor az adóévet megelőző adóévben
folytatott 2. § szerinti tevékenységből származó nettó árbevétel 12 hónapra számított összegének alapulvételével
az 5. § szerint számított összeg,
c) a 2. § szerinti tevékenységet az adóévben jogelőd nélkül kezdő adóalany esetében az adóévre várható adó
összege,
d) átalakulással létrejött adóalany esetén a jogelőd által az adóévben az átalakulás napjáig elért, 2. § szerinti
tevékenységből származó nettó árbevétel alapulvételével, az 5. § szerinti adómértékkel számított összeg olyan
aránya, amilyen arányban az átalakulással létrejött adóalany (ide értve kiválás esetén a fennmaradó társaságot is)
a jogelőd vagyonából részesült.
(4) Az adóalany adófizetési kötelezettségét a bevallás-benyújtására előírt határnapig, az adóelőleg-fizetési
kötelezettséget a (3) bekezdés a)–b) pontja szerinti esetben két egyenlő részletben, az adóév hetedik hónapjának
20. napjáig és tizedik hónapjának 20. napjáig, a (3) bekezdés c)–d) pontja szerinti esetben két egyenlő részletben,
a bejelentkezéssel egyidejűleg és az adóév utolsó napjáig teljesíti. Amennyiben az adóévre megfizetett adóelőleg
összege több, mint az adóévre bevallott adóösszeg, a különbözetet az adóalany az adóévi adóról szóló bevallás
benyújtásának napjától igényelheti vissza az adózás rendjéről szóló törvény adóvisszatérítési szabályai alapján.
(5) Az adófizetésre nem kötelezett adóalanynak adó- és adóelőlegbevallás benyújtási kötelezettsége nincs.
(6) Az adóval kapcsolatos hatósági feladatokat az állami adóhatóság látja el, az adóból származó bevétel a központi
költségvetés bevétele.
(7) Az e törvényben nem szabályozott eljárási kérdésekben az adózás rendjéről szóló törvény előírásai az irányadók.
(8) A számviteli törvény hatálya alá tartozó adóalany az e törvény alapján megállapított adót az adózás előtti eredmény
terhére számolja el. Átmeneti és záró rendelkezések 9. § (1) A 2010. adóévben az adó alanya az, aki 2010. október 1. napján vagy azt követően a 2010. évben a 2. § szerinti
tevékenységet végez.
(2) A 2010. évi adó alapja – a 4. §-ban foglaltaktól eltérően, a 7. §-ban foglaltakra figyelemmel – az adóalany 2010. évi, 2. §
szerinti tevékenységéből származó nettó árbevétele.
(3) A naptári évtől eltérő üzleti évet választó adóalany esetében a 2010. évi adó alapja a 2010. évben kezdődő üzleti
évében elért, 2. § szerinti tevékenységéből származó nettó árbevétele.
(4) A 2. § szerinti tevékenységét 2010. évben kezdő adóalany esetében – ide nem értve a (3) bekezdésben említett
adóalanyt – a 2010. évi adó alapja a 2010. évben folytatott, 2. § szerinti tevékenységből származó nettó árbevétel.
(5) Az adóalany a 2010. évi adóelőlegét – a 8. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően – 2010. december 20-ig köteles
megállapítani, bevallani és megfizetni.
(6) A 2010. évi adóelőleg összege – a 7. §-ban foglaltakra is figyelemmel – az adóalany 2009. évi, 2. § szerinti
tevékenységéből származó nettó árbevételének alapulvételével az 5. § szerint számított összeg.
(7) A 2. § szerinti tevékenységét 2010. évben kezdő adóalany esetében, továbbá annak a naptári évtől eltérő üzleti évet
választó adóalanynak az esetében, akinek nincs 2010. december 20-ig beszámolóval lezárt utolsó üzleti éve, a 2010. évi
adóelőleg összege – a (6) bekezdésben foglaltaktól eltérően – a 2010. adóévre, illetve a beszámolóval le nem zárt üzleti
évre várható adó összege.
(8) Ha az adóalany a (7) bekezdés szerinti esetben az adóelőleg (5) bekezdés szerinti esedékességéig a 2010. évi várható
adó összegét nem fizette meg legalább a 2010. évi végleges adó 90%-ának mértékéig, akkor a megfizetett előleg és
a végleges 2010. évi adó 90%-ának különbözete után 20%-os mulasztási bírságot fizet.
10. § (1) E törvény a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
(2) E törvény 2013. január 1-jén hatályát veszti azzal, hogy az adóalanynak a 2012. adóévre vonatkozó adómegállapítási,
adóbevallási, adó- és adóelőlegfizetési kötelezettségeit a 2012. december 31-én hatályos szabályok alapján kell
teljesíteni.
Dr. Schmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
395/2016. (X. 19.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagja megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 38. § (1) bekezdés
a) pontja és (2) bekezdése alapján – a Gazdasági Versenyhivatal elnökének előterjesztésére – megállapítom, hogy
Váczi Nórának, a  Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagjának e  megbízatása 2016. október 6-ai hatállyal
megszűnt.
Budapest, 2016. október 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
21/2012. (I. 11.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a közép-európai régió és azon belül a magyar korcsolyázó sport fellendítése érdekében végzett céltudatos és
áldozatos támogatói tevékenysége elismeréseként Ottavio Cinquanta, a Nemzetközi Korcsolyázó Szövetség elnöke részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. december 20. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1099/2010. (IV. 23.) Korm. határozata a központi költségvetési fejezetek 2009. kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványainak kezeléséről.
A Kormány jóváhagyja az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100. §-ának (4) bekezdésében foglaltak
alapján a központi költségvetési fejezetek 2009. évi kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradvány
átcsoportosítását a melléklet szerinti részletezésben. Felelős: pénzügyminiszter Határidő: azonnal
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
343/2019. (VIII. 22.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi
LV. törvény 9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/846/3/2019. számú előterjesztésére –
Barnak Valéria (névmódosítás előtti neve: Barnak Valéria Romanyivna; születési hely, idő: Ilosva [Ukrajna],
2009. március 2.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
477/2016. (XII. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Horváth-Papp Esztert 2017. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. december 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök