text:
6/2014. (IV. 30.) OBH utasítása a bíróságok perbeli képviseletéről szóló szabályzatról.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdésének b) pontja alapján a jogi képviseleti
tevékenység egységes, hatékony ellátása érdekében szükséges teendőket – a bíróságok véleményét megismerve – az alábbiak
szerint szabályozom:
I. fejezet
Általános rendelkezések A képviselet jogszabályi alapja
1. § Az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) képviseli a bírósági eljárásokban az OBH elnökét és a bíróságokat
a  bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 86.  § (3)  bekezdés
b) pontja alapján.
A szabályzat célja 2. § (1) A  bíróságok jogi képviseletének ellátásával kapcsolatos tevékenység során szerzett tapasztalatok hatékonyan
elősegítik az  OBH elnöke stratégiai célkitűzéseinek megvalósítását, a  bíróságok magas színvonalú és időszerű
ítélkezését, szervezeti integritásának növelését, a központi igazgatás eredményességét.
(2) Az ítélkezésben mutatkozó eljárási, ügyviteli hibák feltárásával, azok összegző elemzésével, a hibák kiküszöbölésére
tett intézkedésekkel, valamint az  alkalmazott jogszabályok módosításának szükség szerinti kezdeményezésével
lehetővé teszi a bíróságok ellen indított perek számának csökkenését.
A szabályzat hatálya 3. § (1) A szabályzat személyi hatálya kiterjed:
a) az ítélőtáblákra,
b) a törvényszékekre és
c) az OBH-ra.
(2) A Kúriára a 9. §-ban foglaltak vonatkoznak.
 (3) A szabályzat tárgyi hatálya alá tartoznak:
a) polgári peres eljárások,
b) büntető ügyekben polgári jogi igény érvényesítése,
c) munkaügyi perek,
d) közigazgatási perek.
A képviselet ellátásának főbb szabályai 4. § (1) A bíróság elnöke dönt abban a kérdésben, hogy az eljárásban félként szereplő bíróság képviseletéről saját hatáskörben
gondoskodik, vagy arra meghatalmazást ad az OBH-nak.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak nem irányadóak a  bírák által/ellen indított munkaügyi perekre, amelyekben
az ellenérdekű felet minden esetben az OBH képviseli.
(3) Az OBH meghatalmazás alapján látja el a bíróságok jogi képviseletével kapcsolatos feladatokat. A képviseletet az OBH
szervezeti és működési szabályzata által megjelölt szervezeti egység, a Jogi Képviseleti Osztály (a továbbiakban: JKO)
látja el.
(4) A Kúrián és a képviselt bíróságon a jogi képviselettel kapcsolatos feladatokat a bíróság elnöke által kijelölt bíró vagy
jogi szakvizsgával rendelkező igazságügyi alkalmazott végezheti.
(5) E Szabályzat 1. melléklete szerinti meghatalmazást a képviselt bíróság megküldi az OBH részére. A meghatalmazás
nem terjed ki a perköltség behajtásával kapcsolatos intézkedésekre, arról a képviselt bíróság gondoskodik.
II. fejezet
A bíróságok feladatai A képviselt bíróság feladatai az eljárás megindulásakor
5. § A képviselt bíróság az OBH részére a per megindulásáról haladéktalanul tájékoztatást ad, egyidejűleg megküldi:
a) a pert tárgyaló bíróságtól érkező iratokat (keresetlevél, idézés stb.),
b) az 1. melléklet szerinti meghatalmazást,
c) az ellenkérelmet a felperes kereseti kérelmével szemben,
d) a kereseti kérelemre vonatkozó jogi álláspontját, az érdemi ellenkérelem alapjául szolgáló tényeket és ezek
bizonyítékait,
e) esetlegesen a bizonyításra vonatkozó indítványokat,
f ) az ellenkérelem előterjesztéséhez szükséges iratok másolatát.
A képviselt bíróság feladatai a per során 6. § (1) A képviselt bíróság haladéktalanul továbbítja az OBH-nak a perbíróság által a részére kézbesített iratokat.
 (2) A  képviselt bíróság – az  OBH felhívására – haladéktalanul megküldi az  OBH részére a  per során szükséges
nyilatkozatokat, tényelőadásokat, bizonyítási indítványokat és a rendelkezésre álló iratok másolatát.
 (3) A  képviselt bíróság – az  OBH felhívására – a  fellebbezési határidő figyelembevételével megküldi az  OBH részére
az érdemi döntések, illetve a per során hozott végzések ellen benyújtandó fellebbezésekre vonatkozó indítványokat,
valamint azok indokait.
(4) A  képviselt bíróság az  ítélet kézbesítésétől számított 30 napon belül – a  polgári perrendtartásról szóló 1952. évi
III. törvény XXVI. fejezetében szabályozott kiemelt jelentőségű perek esetében 15 napon belül – megküldi az OBH-nak
a felülvizsgálati kérelem benyújtására vonatkozó indítványt, annak indokaival együtt.
(5) Az  OBH-val való együttműködés során előnyben kell részesíteni a  személyesen/telefonon/e-mailen történő
kapcsolattartást.
(6) A képviselt bíróságnak minden esetben fax útján is meg kell küldeni az OBH részére az ellenkérelmet, a fellebbezést
és a felülvizsgálati kérelmet, illetve az arra vonatkozó javaslatot.
A képviselt bíróság elnökének a perrel kapcsolatosan a bíróságot érintő intézkedési kötelezettsége
7. § A képviselt bíróság elnöke a  per megindításáról a  keresetlevél ismertetésével tájékoztatja a  kereset alapjául
megjelölt perben érintett – a  bíróság alkalmazásában álló – bírót, igazságügyi alkalmazottat. A  jogerős érdemi
határozat tartalmát velük ismerteti. A keresetnek helyt adó jogerős ítélet esetén az abból levonható tapasztalatokról
az érintettekkel konzultál. Mérlegeli az alkalmazható szankciók (fegyelmi, kártérítés stb.) lehetőségét. Haladéktalanul
intézkedik a per adatai alapján tudomására jutott hiba elhárítása és a helyes gyakorlat kialakítása érdekében. Erről
minden esetben írásban tájékoztatja az OBH elnökét.
A képviselt bíróság intézkedései a jogerős határozat alapján
8. § (1) A  képviselt bíróság elnöke a  fizetésre kötelező vagy az  egyéb marasztalást tartalmazó határozat kézhezvételét
követően – a jogerős határozatban foglaltaknak megfelelően – megteszi az annak teljesítése érdekében szükséges
intézkedéseket.
(2) Amennyiben a  perbíróság a  képviselt bíróság javára perköltséget állapít meg, akkor annak behajtása tárgyában
a képviselt bíróságnak kell intézkednie.
(3) A  képviselt bíróság a  jogerős határozat alapján, a  bíróságot megillető perköltség megfizetésére a  kötelezettet
írásban felszólítja. Nem teljesítés esetén a  behajtandó összeg nagyságára figyelemmel dönt a  végrehajtási eljárás
megindításáról, vagy annak mellőzéséről.
A bíróság feladatai önálló képviselet esetén 9. § (1) A  bíróság a  képviseletének saját hatáskörben történő ellátása esetén haladéktalanul megküldi az  OBH részére
a keresetlevelet, az ellenkérelmet, az ügyben hozott érdemi vagy befejező határozatokat, a fellebbezést, a felülvizsgálati
kérelmet, és bármely egyéb joggyakorlati vagy igazgatási szempontból jelentős peres iratot.
(2) A bíróság képviseletének saját hatáskörben történő ellátása esetén, a bíróság elnöke köteles az adott év április 30.,
valamint október 30. napján – a 2. mellékletben foglalt tartalommal – tájékoztatást adni az OBH elnöke részére.
III. fejezet
Az OBH feladatai Feladatok a bírósági eljárásban
10. § (1) Az OBH
a) a képviselet ellátásához szükséges iratok megküldését, illetve beszerzését követően haladéktalanul bejelenti
a képviseletet a pert tárgyaló bíróságnál és meghatalmazást csatol,
ba) ha az  iratok megküldése időpontjában már megtörtént a  tárgyalás kitűzése, a  bejelentéssel együtt érdemi
ellenkérelmet terjeszt elő,
bb) amennyiben a  tárgyalás kitűzése ezt követően történik, az  idézés kézhezvételét követően, a  bíróság által
megadott határidőben – ennek hiányában a tárgyalást megelőző 15 napon belül – benyújtja részletes érdemi
ellenkérelmét, lehetőség szerint bizonyítási indítványát,
c) az eljárás adataira figyelemmel, ha a követelés megalapozottságához kétség nem fér, az esetleges egyezség
tartalmára vonatkozó javaslattal – jóváhagyás végett – tájékoztatja a képviselt bíróság elnökét,
d) szükség esetén részt vesz a kitűzött tárgyalásokon,
e) a megadott határidőben teljesíti a bíróság felhívásában foglaltakat,
f ) a lényeges perbeli cselekményekről (szünetelés, felfüggesztés, félbeszakadás stb.), a  keresetváltoztatásról,
másik eljáró bíróság kijelöléséről értesíti a képviselt bíróságot,
g) keresetváltoztatás esetén beszerzi a képviselt bíróság erre vonatkozó jogi álláspontját tartalmazó nyilatkozatot,
h) a per során hozott érdemi döntésről haladéktalanul értesíti a képviselt bíróságot és a pertársként képviselt
személyt a határozat kiadmányának egyidejű megküldése mellett,
i) marasztalást tartalmazó elsőfokú ítélet esetén fellebbezés, marasztalást tartalmazó jogerős ítélet esetén
felülvizsgálati kérelem benyújtására indokolt javaslatot tesz, és beszerzi a képviselt bíróság álláspontját,
j) a teljesítés érdekében soron kívül megküldi a képviselt bíróság elnöke részére a jogerős marasztaló ítéletnek
a bíróság által megküldött kiadmányát,
k) a képviselt bíróság kérésére az eljárás során hozott végzések és az érdemi döntés ellen fellebbezést, a jogerős
ítélet ellen felülvizsgálati kérelmet terjeszt elő.
 (2) Az  OBH a  képviselt bíróságokkal és a  pertársakkal való együttműködés során elsősorban az  elektronikus
kommunikációt és a közvetlen kapcsolattartást alkalmazza, utóbbiról feljegyzést készít.
A JKO által az OBH elnökének nyújtandó tájékoztatás
11. § (1) A JKO a per megindításáról, a  lényeges perbeli eseményekről, az érdemi döntésről haladéktalanul tájékoztatást ad
az OBH elnökének, ha
a) a felek személye,
b) a per tárgya,
c) az érvényesíteni kívánt jog,
d) valamely új jogintézmény,
e) egyéb ok
indokolttá teszi.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdéssel kapcsolatban intézkedés megtétele válik szükségessé, arra vonatkozóan a  JKO
javaslatot tesz.
IV. fejezet
Ügyvédi képviselet igénybevétele Az OBH elnöke által ügyvédi irodának adott meghatalmazás
12. § Az OBH elnöke kivételes esetben meghatalmazást adhat ügyvédi irodának a képviselet ellátására, amelyről tájékoztatja
a képviselt bíróság elnökét.
Ilyen lehet különösen:
a) ha jelentős többletmunkával járó feladat ellátása, amelyet a rendelkezésre álló humán erőforrás felhasználásával
nem lehet megoldani és a létszámbővítés nem gazdaságos,
b) ha a feladat időszakos jellegű,
c) ha a feladat valamely jogterületen az átlagosnál nagyobb szakértelmet igényel,
d) etikai szempontok felmerülése esetén,
e) egyéb, indokolt esetben.
V. fejezet
Tapasztalatok hasznosítása A perek tapasztalatainak összegzése, hasznosítása
13. § (1) A jogi képviselet, mint alapfeladat ellátása mellett a peres ügyek tapasztalatainak meghatározott szempontok szerinti
összegyűjtése és elemzése a JKO feladata. Ennek ki kell terjednie mindazokra a perekre, amelyekben az OBH félként
vagy képviselőként járt el, illetve azokra is, amelyekben a bíróságok önállóan látták el a képviseletet.
(2) Szükséges minden olyan anyagi és eljárásjogi, ügyviteli, tárgyalás vezetési, egyéb tárgyalási magatartással kapcsolatos
tapasztalat összegyűjtése, az abból levonható tapasztalatok összegzése, amelyek a  jövőben hasznosíthatóak, vagy
intézkedést igényelnek a bírósági képzés, vizsgálat, jogszabályalkotás stb. területén.
(3) Ennek érdekében a JKO félévente összegzi és különböző szempontok szerint (pl. anyagi, eljárásjogi, ügyviteli kérdés,
pervezetési gyakorlat, marasztalás alapjául szolgáló jogerős bírósági eljárás, bírói mulasztás stb.) csoportosítja a fent
jelzett, folyamatosan vezetett tapasztalatokat.
14. § (1) A perek tapasztalatairól az OBH elnöke részére a JKO vezetője évente jelentést ad, amely tartalmazza:
a) a beszámolási időszakban érkezett, befejezett, folyamatban levő ügyek és azon tárgyalások számát, amelyeken
az OBH részéről képviselő vett részt,
b) a beszámolási időszakban hozott első- és másodfokú ítéletek számát, a  keresetet elutasító és marasztaló
ítéleteket és az utóbbiak alapján teljesített kifizetések összegét,
c) a levonható tanulságokat, a tapasztalatokat az ügy megjelölésével,
d) a tapasztalatok hasznosítására, esetleges jogszabály módosításra vagy szükséges intézkedésre vonatkozó
javaslatot.
 (2) A jelentés kivonatát az intraneten közzé kell tenni.
Az összegzés és jelentés alapján az OBH által hozandó intézkedések
15. § (1) Igazgatási intézkedések:
a) szabályzat kiadása,
b) ajánlás készítése,
c) eseti célvizsgálat elrendelése,
d) vezető-vizsgálat elrendelése,
e) javaslattétel tárgyi, személyi feltételek biztosítására, átcsoportosításra,
f ) a perek tapasztalatait összegző jelentésekből levonható, általánosítható megállapítások ismertetése a bírósági
vezetőkkel,
g) visszacsatolás a képviselt bíróság elnökének. (2) Képzéssel, oktatással kapcsolatos intézkedések:
a) fogalmazó-, titkár- és bíróképzés,
b) továbbképzés keretében elméleti és gyakorlati problémák megjelölése,
c) segédanyagok összeállítása,
d) esetlegesen előadások tartása szakmai rendezvényeken.
(3) Jogszabály módosításának vagy új jogszabály alkotásának kezdeményezése.
 (4) Jogegységi határozat hozatalára irányuló indítvány megtétele.
 (5) Egyéb, a  tapasztalatok alapján indokolt javaslattételek (pl. az  állampolgároknak a  bírósági eljárásokról nyújtandó
tájékoztatás körében). VI. fejezet
Záró rendelkezések 16. § (1) Ez a Szabályzat 2014. május 1. napján lép hatályba.
 (2) Ezen Szabályzat rendelkezéseit a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
149/2013. (III. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szűcsné
dr. Édl Gabriellát 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. március 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
17/2007. (III. 14.) OGY határozata a Magyar–Lengyel Barátság Napjáról.
1. Az Országgyűlés figyelemmel
– a magyar és a lengyel történelem közös vonásaira, a
két nép sok évszázados szoros barátságára, több szinten és
több fórumon folytatott együttműködésére, a Magyar Köztársaság Országgyűlése és a Lengyel Köztársaság Nemzetgyűlése (Szejm és Szenátus), valamint a parlamentjeinkben az Interparlamentáris Unió keretei között működő baráti tagozatok kiváló kapcsolatára,
– a hagyományos magyar–lengyel barátság jegyében
2006 márciusában megtartott nagyszabású rendezvényre,
amelyen Sólyom László, a Magyar Köztársaság elnöke és
Lech Kaczyñski, a Lengyel Köztársaság elnöke Győrött
felavatták az első köztéri Magyar–Lengyel Barátság
Emlékművet,
– a köztársasági elnöki találkozó alkalmával kiadott
Győri Nyilatkozatban megfogalmazott kívánalmakra és
annak szellemiségére, valamint
– az ünnep alkalmából megtartott magyarországi és
lengyelországi testvérvárosok és -települések találkozójára
a következő határozatot hozza: Az Országgyűlés
– március 23-át a Magyar–Lengyel Barátság Napjává
nyilvánítja, és egyúttal
– üdvözli a Lengyel Köztársaság törekvését, miszerint
a lengyel törvényhozásban március 23-át a Lengyel–Magyar Barátság Napjává nyilvánítják annak érdekében,
hogy országainkban ezt a napot közösen ünnepelhessük
meg, tovább mélyítve és megerősítve a két nép közti barátságot.
2. Ez az országgyűlési határozat a közzététele napján
lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
151/2014. (XII. 31.) ME határozata a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökének kinevezéséről.
A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 8. § (2) bekezdésében foglalt
jogkörömben eljárva
dr. Pálinkás Józsefet a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökévé
– 2015. január 1-jei hatállyal, 5 éves időtartamra –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
183/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete a K'-Art Építész Stúdió Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a K'-Art Építész Stúdió Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 06-09-006107, székhely: 6800
Hódmezővásárhely, Szabadság tér 71.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi
XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a K'-Art Építész Stúdió Korlátolt Felelősségű Társaság,
mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2019. (III. 11.) KKM utasítása a Nemzeti Befektetési Ügynökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 36. § (3) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva
– a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára, a Nemzeti Befektetési Ügynökségről szóló 183/2014.
(VII. 25.) Korm. rendelet 1. §-ára, továbbá az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
13. §-ára figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Befektetési Ügynökség Szervezeti és Működési Szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom
meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Nemzeti Befektetési Ügynökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 25/2016. (IX. 20.)
KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
378/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Tordai-Lejkó Gábort kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2016. június 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1831/2015. (XI. 24.) Korm. határozata a 2016. gazdaságnövekedés érdekében szükséges fejlesztéspolitikai intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  2014–2020 programozási időszak uniós támogatásai esetében a  nyertes ajánlattevők
(szállítók) 50%-os szállítói előleget kaphassanak biztosítékmentes módon, és felkéri a  Miniszterelnökséget vezető
minisztert, hogy gondoskodjon az ehhez szükséges jogszabály-módosításról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a  lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az  egyházak, vallásfelekezetek és vallási
közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény szerinti intézmény-fenntartó civil szervezetek hosszú távú
energetikai függetlenségét meg kell oldani, és felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy erre a célra biztosítson
pályázati lehetőséget;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. november 30.
3. egyetért azzal, hogy az energetikai fejlesztéseket támogató forrás a lakosság számára csak visszatérítendő pénzügyi
eszköz támogatás formájában kerüljön kialakításra, és felkéri az  érintett minisztereket, hogy ennek megfelelően
készítsék elő a  lakossági energetikai fejlesztéseket támogató pénzügyi terméket és az  azt megalapozó ex ante
elemzést;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. november 30.
4. egyetért azzal, hogy a  visszatérítendő pénzügyi eszközöket és a  vissza nem térítendő támogatásokat össze kell
kapcsolni oly módon, hogy a  visszatérítendő pénzügyi eszközök esetében az  alapok alapját kezelő szervezet,
a vissza nem térítendő támogatások esetében az irányító hatóságért felelős miniszter dönt a projekt támogatásáról,
és felkéri az  irányító hatóságokért felelős minisztereket és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
az  1.  mellékletben jelzett arányoknak megfelelően készítsék elő a  vissza nem térítendő támogatáshoz kötelezően
igénybeveendő visszatérítendő pénzügyi eszköz támogatási rendszerét;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. november 30.
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  hatáskörébe tartozó, a  2014–2020 programozási
időszak Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Programjából és Környezeti és Energiahatékonysági Operatív
Programjából finanszírozott uniós támogatású projektek tervezésének felgyorsításáról, a  kapcsolódó
közbeszerzések feltételes formában történő azonnali elindításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program
2015. évi éves fejlesztési keretének megfelelő meghirdetésekről, a kiemelt projektek azonnali elindításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  érintett miniszterekkel együttműködve gondoskodjon
a  2014–2020  programozási időszakban megvalósuló kiemelt infrastrukturális és derogációs projektek uniós
források terhére elszámolható előkészítési költségeinek Magyarország központi költségvetése terhére történő
megelőlegezéséről, valamint az  előkészítési költségek igénybevétele és a  központi költségvetés részére történő
visszapótlása szabályainak kidolgozásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 érintett miniszterek
Határidő: 2015. november 30.
8. felhívja Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  pályázatok minőségének javítása, valamint a  projektek
végrehajthatósága érdekében készítse elő a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós
alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet olyan tartalmú
módosítását, amely szerint a  szakpolitikai felelős az  adott területen meghatározó érdekvédelmi szervezetekkel,
szakmai tömörülésekkel a támogatási konstrukciók megjelenése előtt folytasson előzetes kommunikációt.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. december 31.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
160/2008. (XII. 18.) AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
296/2008. (X. 3.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) a 296/2008. (X. 3.) OVB határozatával megtagadta
egy országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés alkosson
törvényt a választási bizottságok jogi személyiségéről”.
Az OVB az indokolásában arra hivatkozott, hogy az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 118. §
(3)–(5) bekezdéseiben megfogalmazott követelményeknek és eltér a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek az országos népszavazási kezdeményezésen és az
országos népi kezdeményezésen történő végrehajtásáról
szóló 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet (a továbbiakban: R.)
mellékletében megállapított aláírásgyűjtőív mintájától,
mivel az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát a kezdeményezők a bal alsó sarokban aláírták.
2. A 296/2008. (X. 3.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2008. évi 142. számában, 2008. október 3-án jelent
meg. A Ve. 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek az
aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2008. október 14-én a kezdeményezők nyújtottak
be kifogást.
A kifogás benyújtói szerint az aláírásgyűjtő ívet az R.
melléklete szerint állították ki, és mivel nincs jogszabályi
rendelkezés arról, hogy „a kezdeményezőknek az aláírásgyűjtő ívet hol kell, vagy hol nem lehet aláírni, vagy »leszignálni«, ezért az OVB határozata törvénysértő.” Érvelésük szerint a „választópolgár alkotmányos és személyes
joga, hogy az általa megfogalmazott kérdést – ha kívánja –
aláírásával hitelesítse, illetve biztonságossá tegye a tekintetben, hogy abba mások a benyújtást követően változta
tást ne eszközölhessenek, illetve ezáltal a kezdeményező
(...) személye (...) beazonosítható legyen”.
A kifogás benyújtói sérelmezték továbbá, hogy az OVB
ülésének a honlapon közzétett meghívója nem felelt meg a
Ve. vonatkozó rendelkezéseinek. A közzétett napirendből
ugyanis a kezdeményezők nem értesülhettek arról, hogy az
OVB a kezdeményezésüket tárgyalja, így nem állt módjukban az ülésen megjelenni és nyilatkozataikat megtenni
sem, ami a Ve. 3. § c) és d) pontjának, a 6. § (1) bekezdésének, a 21. § (1) bekezdésének, a 29/A. § (3) bekezdésének
és a 116. §-ának sérelmét eredményezte. Minderre tekintettel kérték az OVB kifogásolt határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését.
II. A kifogás nem megalapozott. 1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja,
hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat,
ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az országos népszavazás és ekként a népi kezdeményezés tekintetében is különös jelentősége van az aláírásgyűjtő ív törvényességének, annak, hogy az aláírásgyűjtő ív a legapróbb részletekig megfeleljen a törvény formai előírásainak
[49/2008. (IV. 22.) AB határozat, ABH 2008. április, 488,
490.]. A Ve. 131. §-a értelmében az országos népi kezdeményezés során a Ve. 117–121. §-ait és a 130. § (1) és
(3) bekezdésének rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni. A Ve. 118. §-a pedig pontosan meghatározza, hogy
mit kell tartalmaznia az aláírásgyűjtő ívnek. Annak érdekében, hogy az aláírásgyűjtő ív mindenben megfeleljen a
törvényben szabályozott tartalmi követelményeknek, az
R. mellékletében kötelezően alkalmazandó mintaként
meghatározta az országos népi kezdeményezés, illetőleg
országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtés során használható aláírásgyűjtő ív mintáját.
Azt a kifogás benyújtói sem vitatták, hogy az OVB-hez
benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányát aláírták. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldánya emiatt nem felel meg a vonatkozó
jogszabályi előírásoknak, ezért a 296/2008. (X. 3.) OVB határozatot, az abban foglalt indokolás szerint helybenhagyta.
Tekintettel arra, hogy az OVB eljárásával kapcsolatos
kifogás a határozat tartalmát nem érintette, ezért annak
vizsgálatát az Alkotmánybíróság mellőzte.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az
OVB határozatának a Magyar Közlönyben történt közzétételére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2008. december 15. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
436/2017. (XI. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Lehel Enikő Máriát
2017. november 15. napjától 2020. november 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. október 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
25/2014. (VII. 22.) AB határozata a Kúria Pfv.IV.20.015/2012/4. számú ítélete, valamint a Komárom-Esztergom Megyei Bíróság 1.Pf.20.361/2011/4. számú jogerős ítélete alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése bírói döntés alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló alkotmányjogi
panasz tárgyában – Dr. Dienes-Oehm Egon alkotmánybíró különvéleményével – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  Kúria Pfv.IV.20.015/2012/4. számú ítélete a  Komárom-Esztergom
Megyei Bíróság 1.Pf.20.361/2011/4. számú jogerős ítéletére is kiterjedő hatállyal alaptörvény-ellenes, ezért azokat
megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. [1] Az indítványozó az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a  továbbiakban: Abtv.) 27.  §-a alapján
alkotmányjogi panaszt terjesztett elő. Az  indítványozó a  2012. szeptember 14-én érkeztetett alkotmányjogi
panaszában a  Kúria Pfv.IV.20.015/2012/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és
megsemmisítését kérte.
[2] Alkotmányjogi panaszában az  indítványozó előadta, hogy 2010. szeptember 27-én közérdekű adatigényléssel
fordult a Vértesi Erőmű Zrt.-hez. Az  indítványozó adatkérése a Vértesi Erőmű Zrt.-nek a System Consulting Zrt.-vel
kötött ügyleteire vonatkozott. (A közérdekű adatigénylés a következő adatok kiadására irányult: 1. A Vértesi Erőmű
Zrt. és a System Consulting Zrt. között 2008-ban aláírt szerződések; 2. A Vértesi Erőmű Zrt. által 2008-ban megkötött
áramvásárlási szerződések; 3. A  Vértesi Erőmű Zrt. 2009 tavaszán indított kártérítési perei és büntetőfeljelentést
megalapozó, a System Consulting Zrt. privatizációs és áramvásárlási ügyében lezajlott belső vizsgálat során született
dokumentumok, és a belső vizsgálat költsége.)
[3] A Vértesi Erőmű Zrt. az  adatok kiadását megtagadta, ezért az  indítványozó keresetet nyújtott be a  Tatabányai
Városi Bírósághoz. Az  elsőfokú bíróság 2011. február 8-án kelt ítéletében – a  személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény (a továbbiakban: Avtv.) 19. § (1) bekezdése és 2. §
5. pontja, valamint az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 1. § (2) bekezdése és 5. §
(1)–(2)  bekezdése alapján – kötelezte az  alperest a  felperes által kért adatok kiadására. Ítéletének indokolásában
kifejtette, hogy a Vértesi Erőmű Zrt. részvényeinek 98,53%-a a Magyar Villamos Művek Zrt. (a  továbbiakban: MVM
Zrt.) tulajdonában áll, s az MVM Zrt.-ben a magyar államnak legalább 75% +1 szavazatnyi tartós részesedése van.
Ezt figyelembe véve az  elsőfokú bíróság az  Avtv. és a  Vtv. szabályai alapján közérdekből nyilvános adatoknak
minősítette a  kiadni kért adatokat. Kifejtette továbbá, hogy a  Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: régi Ptk.) 81. §-ában az üzleti titokra vonatkozó rendelkezések nem adnak alapot „a szerződésekre
mint közérdekből nyilvános adatokra vonatkozó adatközlés megtagadására”.
[4] Fellebbezés alapján a  Komárom-Esztergom Megyei Bíróság mint másodfokú bíróság az  elsőfokú bíróság ítéletét
megváltoztatta, és a felperes keresetét elutasította. Ítéletének indokolásában kifejtette, hogy a Vtv. tárgyi hatályáról
rendelkező 1.  § (1) és (2)  bekezdését szűken kell értelmezni. A  másodfokú bíróság szerint a  Vértesi Erőmű Zrt.
nem tartozhat a Vtv. 1. § (2) bekezdés c) pontjának hatálya alá, s ezért „nem mondható ki, hogy az alperes [Vértesi
Erőmű Zrt.] olyan állami vagyonnal gazdálkodó szervezet, amely közfeladatot ellátó szervként állami vagyonnal
való gazdálkodásra vonatkozó, közérdekű adatnak nem minősülő közérdekből nyilvános adatok kiadására köteles.”
A  másodfokú bíróság szerint tehát a  Vértesi Erőmű Zrt. a  Vtv. szerinti „egyéb közfeladatot ellátó szervnek nem
minősíthető”, az Avtv. 19. § (1) bekezdése alapján „nem minősül közérdekű adatkezelőnek”.
[5] A jogerős ítélettel szemben az indítványozó felülvizsgálati kérelmet nyújtott be. A Kúria mint felülvizsgálati bíróság
a  jogerős ítéletet hatályában fenntartotta. Kifejtette, hogy a  Legfelsőbb Bíróság, illetve a  Kúria korábbi ítéletei
értelmében (Pfv.IV.21.048/2009/6., Pfv.IV.20.197./2012/4.) az  MVM Zrt. cégcsoportjába tartozó, attól azonban
társasági jogilag elkülönülő Vértesi Erőmű Zrt. az Avtv. 19. § (1) bekezdése és a Vtv. 5. § (2) bekezdése alapján nem
minősül közfeladatot ellátó szervnek, ezért a „kért adatok kiadását […] jogszerűen tagadhatta meg”.
[6] Az indítványozó ezt követően fordult az  Alkotmánybírósághoz a  Kúria felülvizsgálati ítéletével szemben.
Álláspontja szerint az  ítélet ellentétes az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdésével. Kifogásolta ugyanis, hogy a  Kúria
az  Avtv. 19.  § (1)  bekezdésében foglaltakat (közfeladat; közfeladatot ellátó szerv) szűken értelmezte, s ezáltal
az  információszabadság érvényesülését korlátozottan biztosította. Az  indítványozó hivatkozott a  32/1992. (V. 29.)
AB határozatra, illetve a 34/1994. (VI. 24.) AB határozatra, amelyek értelmében az „információszabadságot korlátozó
törvényeket megszorítóan kell értelmezni”. Szerinte az Avtv.-t, valamint az Avtv. hatályon kívül helyezését követően
az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényt (a  továbbiakban:
Infotv.) ennek megfelelően kellett volna, illetve kell értelmezni.
[7] Az indítványozó azzal is érvelt továbbá, hogy az  ún. közvetett és a  közvetlen állami vagyonnal gazdálkodó
szervezetek egyaránt közfeladatot ellátó szerveknek minősülnek. A  Kúria szűk jogértelmezése végső soron azt
eredményezi, hogy még a közvetlen állami tulajdonban álló vagyonnal való gazdálkodásra, azzal való rendelkezésre
vonatkozó adatok sem minősülnének nyilvánosnak. Az indítványozó szerint a Vtv. 1. § (2) bekezdés c) pontja szerinti
társasági részesedés is vagyonelemnek tekintendő, a gazdasági társaság az egységes vagyonával gazdálkodik, nincs
tehát olyan vagyona, amely ne képezné a társasági részesedéssel bíró tulajdonos vagy tulajdonosok vagyonát.
[8] Az indítványozó hivatkozott még az  Alaptörvény 38.  cikk (1)  bekezdésére és 39.  cikk (2)  bekezdésére is.
Az  indítványozó e  rendelkezések alapján kifogásolta, hogy a Kúria nem minden állami tulajdonú és közpénzekkel
gazdálkodó szervezetet minősít a közpénzek gazdálkodásával összefüggésben közérdekű adat kiadására kötelesnek.
[9] Az indítványozó a Kúria által hatályában fenntartott jogerős ítélet kapcsán kifogásolta azt a  jogértelmezést, amely
szerint a jogalkotó az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100/K. §-ának hatályon kívül helyezésével azt
a szándékát juttatta volna kifejezésre, hogy „a Vtv.-ben nem nevesített állami és önkormányzati tulajdonú vállalatok
átláthatatlanul és ellenőrizhetetlenül működhetnek tovább”. Az  indítványozó egyebekben hivatkozott a  régi Ptk.
81. § (3) bekezdésére is, annak alátámasztásaként, hogy az állami vagy önkormányzati költségvetést érintő vagyon
bármilyen jellegű felhasználása, megterhelése nem minősül üzleti titoknak.
II. [10] 1. Az Alaptörvénynek az alkotmányjogi panaszban hivatkozott rendelkezései:
„VI. cikk (2) Mindenkinek joga van személyes adatai védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez és
terjesztéséhez.”
„38.  cikk (1) Az  állam és a  helyi önkormányzatok tulajdona nemzeti vagyon. A  nemzeti vagyon kezelésének és
védelmének célja a  közérdek szolgálata, a  közös szükségletek kielégítése és a  természeti erőforrások megóvása,
valamint a  jövő nemzedékek szükségleteinek figyelembevétele. A nemzeti vagyon megőrzésének, védelmének és
a nemzeti vagyonnal való felelős gazdálkodásnak a követelményeit sarkalatos törvény határozza meg.”
„39.  cikk (2) A  közpénzekkel gazdálkodó minden szervezet köteles a  nyilvánosság előtt elszámolni a  közpénzekre
vonatkozó gazdálkodásával. A  közpénzeket és a  nemzeti vagyont az  átláthatóság és a  közélet tisztaságának elve
szerint kell kezelni. A közpénzekre és a nemzeti vagyonra vonatkozó adatok közérdekű adatok.”
[11] 2. Az Avtv. vonatkozó, az adatigényléskor hatályos rendelkezései:
„2. § E törvény alkalmazása során:
[…]
4. közérdekű adat: az  állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb
közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a  tevékenységére vonatkozó, a  személyes adat
fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének
módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől;
5. közérdekből nyilvános adat: a  közérdekű adat fogalma alá nem tartozó minden olyan adat, amelynek
nyilvánosságra hozatalát vagy hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli;”
„19. § (1) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot
ellátó szerv vagy személy (a  továbbiakban együtt: szerv) a  feladatkörébe tartozó ügyekben – így különösen
az állami és önkormányzati költségvetésre és annak végrehajtására, az állami és önkormányzati vagyon kezelésére,
a közpénzek felhasználására és az erre kötött szerződésekre, a piaci szereplők, a magánszervezetek és -személyek
részére különleges vagy kizárólagos jogok biztosítására vonatkozóan – köteles elősegíteni és biztosítani
a közvélemény pontos és gyors tájékoztatását.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek rendszeresen elektronikusan vagy más módon közzéteszik, továbbá
erre irányuló igény esetén a  20.  § rendelkezései szerint hozzáférhetővé teszik a  tevékenységükkel kapcsolatos
legfontosabb – így különösen a hatáskörükre, illetékességükre, szervezeti felépítésükre, szakmai tevékenységükre,
annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a  birtokukban lévő adatfajtákra és a  működésükről szóló
jogszabályokra, valamint a gazdálkodásukra vonatkozó – adatokat. A tájékoztatás módját, a vonatkozó adatok körét
jogszabály is megállapíthatja.
(3) Az  (1)  bekezdésben említetteknek lehetővé kell tenniük, hogy a  kezelésükben lévő közérdekű adatot bárki
megismerhesse, kivéve, ha az  adatot törvény alapján az  arra jogosult szerv minősítette, illetve ha az  nemzetközi
szerződésből eredő kötelezettség alapján minősített adat, továbbá, ha a közérdekű adatok nyilvánosságához való
jogot – az adatfajták meghatározásával – törvény
a) honvédelmi;
b) nemzetbiztonsági;
c) bűnüldözési vagy bűnmegelőzési;
d) központi pénzügyi vagy devizapolitikai érdekből;
e) külügyi kapcsolatokra, nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokra;
f ) bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásra tekintettel
korlátozza.
(4) Ha törvény másként nem rendelkezik, közérdekből nyilvános adat az  (1)  bekezdésben meghatározott szervek
feladat- és hatáskörében eljáró személy feladatkörével összefüggő személyes adata, továbbá egyéb, közfeladatot
ellátó személy e feladatkörével összefüggő személyes adata. Ezen adatok megismerésére e törvénynek a közérdekű
adatok megismerésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) Ha törvény másként nem rendelkezik, közérdekből nyilvános adat a  jogszabály vagy állami, illetőleg helyi
önkormányzati szervvel kötött szerződés alapján kötelezően igénybe veendő vagy más módon ki nem elégíthető
szolgáltatást nyújtó szervek vagy személyek kezelésében levő, e  tevékenységükre vonatkozó, személyes adatnak
nem minősülő adat.”
[12] 3. A Vtv. érintett rendelkezései:
„1.  § (1) E  törvény szabályozza a  Magyar Állam tulajdonában álló vagyon (a  továbbiakban: állami vagyon) feletti
tulajdonosi joggyakorlás módját és szervezetét, valamint e vagyonnal való gazdálkodást.
(2) E törvény alkalmazásában állami vagyonnak minősül:
a) az állam tulajdonában lévő dolog, valamint a dolog módjára hasznosítható természeti erő,
b) az  a)  pont hatálya alá nem tartozó mindazon vagyon, amely vonatkozásában törvény az  állam kizárólagos
tulajdonjogát nevesíti,
c) az  állam tulajdonában lévő tagsági jogviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve az  államot megillető egyéb
társasági részesedés,
d) az  államot megillető olyan immateriális, vagyoni értékkel rendelkező jogosultság, amelyet jogszabály vagyoni
értékű jogként nevesít,
e) az állam tulajdonában lévő pénzügyi eszközök.”
„5.  § (1) Közérdekből nyilvános minden, az  állami vagyonnal való gazdálkodásra és az  azzal való rendelkezésre
vonatkozó, közérdekű adatnak nem minősülő adat. Külön törvény az adat megismerhetőségét korlátozhatja.
(2) Az állami vagyonnal gazdálkodó vagy azzal rendelkező szerv vagy személy a közérdekű adatok nyilvánosságáról
szóló törvény szerinti közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek minősül.”
III. [13] Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt vizsgálta, hogy az alkotmányjogi panasz befogadható-e, vagyis megfelel-e
az Abtv.-ben foglalt, a panaszok befogadhatóságára vonatkozó kritériumoknak.
[14] 1. Az alkotmányjogi panasz a befogadhatóság formai követelményeinek az alábbiak szerint eleget tesz.
 [15] Az Abtv. 30.  § (1)  bekezdése értelmében az  Abtv. 27.  §-a alapján benyújtott alkotmányjogi panaszt a  sérelmezett
döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül kell benyújtani. Az Abtv. 53. § (2) bekezdése alapján az Abtv.
27.  §-a szerinti alkotmányjogi panaszt az  ügyben első fokon eljárt bírósághoz címezve kell benyújtani. A  Kúria
Pfv.IV.20.015/2012/4. számú ítéletét az  indítványozónak 2012. július 18-án kézbesítették. Alkotmányjogi panasza
2012. szeptember 14-én, tehát az Abtv. 30. § (1) bekezdése szerinti határidőn belül érkezett az elsőfokú bíróságra.
[16] Az indítványozó hivatkozott az Abtv. hatáskörét megjelölő 27. §-ára [Abtv. 52. § (1b) bekezdés a) pontja].
 [17] Az indítványozó megjelölte az  eljárás megindításának okait, kifejtette az  Alaptörvényben biztosított jogai
sérelmének lényegét [Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) pont].
 [18] Az indítványozó megjelölte a támadott bírói döntést (a Kúria Pfv.IV.20.015/2012/4. számú ítéletét) és az Alaptörvény
sérülni vélt rendelkezését [VI.  cikk (2)  bekezdését], illetve indokolta az  alaptörvény-ellenesség mibenlétét [Abtv.
52. § (1b) bekezdés c)–e) pontjai].
[19] Az indítványozó határozott kérelmet terjesztett elő a  bírói ítélet megsemmisítése iránt [Abtv. 52.  § (1b)  bekezdés
f ) pontja].
[20] 2. Az alkotmányjogi panasz a befogadhatóság tartalmi feltételeinek is eleget tesz.
 [21] Az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának
törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a  27.  § szerinti érintettséget, a  jogorvoslat kimerítését, valamint
a 29–31. § szerinti tartalmi követelményeket. Az Abtv. 27. §-a alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben
az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha
az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntés a) az indítványozó Alaptörvényben
biztosított jogát sérti, és b) az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség
nincs számára biztosítva.
[22] Az indítványozó az  Abtv. 27.  §-a és az  51. § (1)  bekezdése szerinti jogosultnak tekinthető, nyilvánvalóan érintett,
hiszen a jelen ügyre okot adó jogvitában félként szerepel.
[23] Az indítványozó a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőséget kimerítette.
 [24] Az Abtv. 29.  §-a alapján az  Alkotmánybíróság az  alkotmányjogi panaszt a  bírói döntést érdemben befolyásoló
alaptörvény-ellenesség vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be. A jelen ügy befogadását
mindkét szempont alátámasztja. Az alkotmányjogi panasz ugyanis annak vizsgálatára irányul, hogy az eljáró bíróság
a  támadott ítéletben olyan jogértelmezést követett-e, amellyel az  indítványozó információszabadsághoz való
alapjogát korlátozta. Az  indítvány ezáltal alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vet fel, ami egyúttal a  bírói
döntést érdemben befolyásolta.
IV. [25] Az alkotmányjogi panasz megalapozott. [26] 1. Az  Alaptörvény indítvánnyal érintett VI.  cikk (2)  bekezdése szerint mindenkinek joga van a  közérdekű adatok
megismeréséhez és terjesztéséhez. Ezen túlmenően az  Alaptörvény „A közpénzek” című fejezetben a  nemzeti
vagyonra, a közpénzekre kiterjedően rögzíti az átlátható gazdálkodás követelményét [38. cikk (4) bekezdés, 39. cikk].
Külön meghatározza továbbá, hogy a  közpénzekre és a  nemzeti vagyonra vonatkozó adatok közérdekű adatok
[39. cikk (2) bekezdés].
[27] Az Alaptörvénynek ezek a  részben új, a  közérdekű adatok nyilvánosságát nyomatékosabban biztosító
rendelkezései az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban lefektetett elvek megfelelő alkalmazására adnak alapot.
Az  Alkotmánybíróság – Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítása (2013. március 25.) hatálybalépését
követően, az  Alaptörvény Záró és vegyes rendelkezések 5.  pontja kapcsán 13/2013. (VI. 17.) AB határozatában
rögzített szempontokat figyelembe véve – már több határozatában megállapította: az Alaptörvény az alapjog szinte
változtatás nélküli átvételével a korábbi alkotmánybírósági gyakorlat által kimunkált elvi tételek fenntartása mellett
döntött {21/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [38]; 2/2014. (I. 21.) AB határozat, Indokolás [16]; 5/2014. (II. 14.)
AB határozat, Indokolás [26]}.
[28] 2. A közérdekű adatok megismeréséhez való jogot az Alkotmánybíróság kezdettől fogva információszabadságként
fogta fel {2/2014. (I. 21.) AB határozat, Indokolás [24]}.
[29] Az információszabadság alapján a közérdekű adatok (hozzáférés biztosítása, illetve részben közzétételük nyomán)
nyilvánosak, azokat bárki megismerheti és terjesztheti {2/2014. (I. 21.) AB határozat, Indokolás [25]}.
[30] Kötelezettek az  alapjog alapján általában az  állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint egyéb
közfeladatot ellátó szervek és személyek. Figyelembe véve azonban az Alaptörvény 39. cikk (2) bekezdését is, nem
kétséges, hogy a  közérdekű adatokhoz való hozzáférést – különösen erre irányuló igény esetén – az  ilyen adatot
kezelő szervezetnek is biztosítania kell {21/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [35]}. Az  Alaptörvény 39.  cikk
(2)  bekezdése kinyilvánítja ugyanis, hogy a  „közpénzekre és a  nemzeti vagyonra vonatkozó adatok közérdekű
adatok”, ezeket tehát „az átláthatóság és a  közélet tisztaságának elve szerint kell kezelni”, s a  nyilvánosság előtti
elszámolást a „közpénzekkel gazdálkodó minden szervezet” kötelességévé teszi.
[31] 3. Az  Alaptörvény VI.  cikk (3)  bekezdése alapján az  információszabadság érvényesülését sarkalatos törvény,
jelenleg az  Infotv. biztosítja, illetve az  alkotmányjogi panasz tárgyát képező eljárás adatigénylés útján történő
megindításakor az alapjog érvényesüléséhez szükséges alapvető törvényi szabályokat az Avtv. tartalmazta.
[32] Az Infotv.-t az Országgyűlés az  információszabadság (és az  információs önrendelkezési jog) biztosítása érdekében,
az Alaptörvény végrehajtására, az Alaptörvény VI. cikke alapján alkotta. Sem az Alaptörvénynek, sem az Infotv.-nek
nincs olyan szabálya, amely az  információszabadság eddigi értelmezésének megváltoztatását eredményezhetnék
a jelen ügyben; mind az Avtv.-ben, mind az Infotv.-ben jelentős részben a 2012. január 1-je előtt született, az előző
Alkotmány megfelelő rendelkezésein alapuló, korábbi határozatokban kifejtett elvek jelennek meg {2/2014. (I. 21.)
AB határozat, Indokolás [16]}.
[33] 4. Jelen eljárásában az  Alkotmánybíróság a  bírói döntés felülvizsgálata során figyelemmel volt az  Alaptörvény
28.  cikkére, amely szerint a  bíróságok a  jogalkalmazás során a  jogszabályok szövegét elsősorban azok céljával és
az  Alaptörvénnyel összhangban értelmezik. Ezért az  Alkotmánybíróság az  Abtv. 27.  §-a szerinti jelen eljárásban
a  bírói döntésnek, s az  abban foglalt bírói jogértelmezésnek az  Alaptörvénnyel való összhangját – a  fentiekben
kifejtetteket figyelembe véve – vizsgálta.
[34] 5. Az alapügyben a Vértesi Erőmű Zrt. által kezelt iratok megismeréséről volt szó. Az Avtv. 20–21. §-ai alapján arról
kellett dönteni, hogy a  Vértesi Erőmű Zrt. megfelelően járt-e el az  adatigénylés teljesítésének megtagadásakor.
Ennek keretében elsődlegesen eldöntendő kérdésként az  merült fel, hogy a  Vértesi Erőmű Zrt. az  Avtv. 19.  §
(1) bekezdés hatálya alá tartozó szervezetnek minősül-e, s ilyen módon köteles volt-e az adatigénylést teljesíteni.
[35] A Kúria a  jelen ügy tárgyát képező Pfv.IV.20.015/2012/4. számú ítéletében úgy foglalt állást, hogy bár az MVM Zrt.
jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szervként köteles az  általa kezelt közérdekű adatokat
megismerhetővé tenni, a  közvetlen irányítást biztosító befolyása alatt álló Vértesi Erőmű Zrt.-t azonban ilyen
kötelezettség nem terheli. A Kúria ezt az alábbiak szerint indokolta: „A Magyar Villamos Művek Zrt. cégcsoportjába
tartozó, attól társasági jogilag elkülönülő alperes nem minősül az  Avtv. 19.  § (1)  bekezdésében meghatározott
jogszabály szerinti egyéb közfeladatot ellátó szervnek, az  általa kezelt adatok közérdekű adatoknak nem
minősíthetők, mert állami vagyonnal a  Vtv. vonatkozó szabályai szerint nem gazdálkodik. Ha az  állami vagyon
körét, jogszabály, nevezetesen a  Vtv. 1.  § (2)  bekezdésének c.  pontja határozza meg, mely szerint a  törvény
alkalmazásában állami vagyonnak minősül az állam tulajdonában lévő tagsági jogviszonyt megtestesítő értékpapír,
illetve az  államot megillető egyéb társasági részesedés, illetve a  törvény melléklete kifejezetten felsorolja azokat
a  gazdasági társaságokat, amelyek tartós állami tulajdonú társasági részesedéssel működnek, akkor jogszabály
maga a  jogalkalmazó ellentétes értelmezésének lehetősége nélkül határozza meg az  állami vagyon fogalmát és
ezzel az állami vagyonnal gazdálkodók körét.
Fentieknek megfelelően téves a  felülvizsgálati kérelem azon álláspontja, miszerint a  jogerős ítélet
az  Alkotmánybíróság 34/1994. (VI. 24.) AB határozatához képest az  információszabadságot, a  közérdekű adatok
megismerését biztosító jogszabályokat indokolatlanul szűkítően értelmezi. A Kúria jogi álláspontja szerint az állami
vagyon fogalma nem a  jogerős ítélet jogszabály értelmezésével szűkül, hanem maga a  jogalkotó döntött úgy,
hogy csak a Vtv. állami vagyonra vonatkozó szabályai alkalmazhatók a Vtv. 5. § és az Avtv.-nek a közérdekű adatok
nyilvánosságra vonatkozó rendelkezései vonatkozásában. Következésképpen az állami tulajdonban álló gazdálkodó
szervezetek között nem nevesített alperes, a  Vtv. 5.  § (2)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően az  Avtv. 19.  §
(1) bekezdése alkalmazásában jogszabály rendelkezésénél fogva nem minősül egyéb közfeladatot ellátó szervnek.”
[36] 6. Az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdése szerint mindenkinek joga van a  közérdekű adatok megismeréséhez.
A közérdekű adatok megismeréséhez fűződő alkotmányos alapjog érvényesülése nem válhat annak függvényévé,
hogy a  megismerés lehetőségét más jogszabály is biztosítja-e az  Avtv.-n, az  alapjoghoz kapcsolódó alapvető
törvényi szabályozáson kívül, illetve külön jogszabály kifejezetten előírja-e az  adatkezelőnek a  nyilvánosságra
hozatal kötelezettségét. Tartalmazhat természetesen más jogszabály is olyan rendelkezést, amelynek alapján
valamely konkrétan meghatározott jogalany adatnyilvánosság biztosítására kötelezett. Így az  alapügyben
alkalmazott Vtv. rendelkezik az  5.  § (2)  bekezdésében arról, hogy az  állami vagyonnal gazdálkodó vagy azzal
rendelkező szerv vagy személy a  közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény szerinti közfeladatot ellátó
szervnek vagy személynek minősül, s ennek megfelelően adatnyilvánosság biztosítására kötelezett. Vizsgálandó
azonban az  Alaptörvény alapján, hogy az  alapjog érvényesülése érdekében ki minősül az  adatnyilvánosság
biztosítására köteles közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek. Ennek alapján állapítható meg, hogy
az alapügyben érintett Vértesi Erőmű Zrt. is e körbe tartozik-e.
[37] 7. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság a Vtv. alkalmazott rendelkezéseinek az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdésével
és 39. cikk (2) bekezdésével összhangban álló értelmezésével vizsgálta, hogy a Vértesi Erőmű Zrt. állami feladatot,
vagy jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szervnek, illetve személynek minősül-e, s ekként
vonatkozik-e rá az Avtv. 19. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatási kötelezettség.
[38] 7.1. A Vtv. 1. § (1) bekezdése értelmében e  törvény szabályozza a Magyar Állam tulajdonában álló vagyon (állami
vagyon) feletti tulajdonosi joggyakorlás módját és szervezetét, valamint e vagyonnal való gazdálkodást. A Vtv. 1. §
(2)  bekezdés c)  pontja alapján e  törvény alkalmazásában állami vagyonnak minősül az  állam tulajdonában lévő
tagsági jogviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve az államot megillető egyéb társasági részesedés.
[39] Az alapügyben eljáró bíróságok megállapították, hogy az  MVM Zrt. legkevesebb 75% +1 szavazat tartós állami
tulajdonban álló gazdasági társaság.
[40] A Vtv. 3.  § (1)  bekezdése alapján az  állami vagyon felett a  Magyar Államot megillető tulajdonosi jogok és
kötelezettségek összességét tulajdonosi joggyakorlóként alapvetően az  MNV Zrt. gyakorolja. A  Vtv. 29.  §
(3)  bekezdése alapján gazdálkodó szervezet alapítására, illetve abban tulajdonosi (tagsági, részvényesi) jogok
gyakorlására – ha törvény, illetőleg a  miniszter a  3.  § (2)  bekezdése szerint eltérően nem rendelkezik – a  Magyar
Állam nevében az  MNV Zrt. jogosult. A  MVM Zrt.-ben tehát az  MNV Zrt. a  Magyar Államot megillető 75%-ot
meghaladó társasági részesedéssel rendelkezik.
[41] A felhívott jogszabályi rendelkezések alapján az MVM Zrt. vonatkozásában – a Vtv. 5. § (2) bekezdésében foglaltakkal
is összevetésben (ami szerint az állami vagyonnal gazdálkodó vagy azzal rendelkező szerv vagy személy a közérdekű
adatok nyilvánosságáról szóló törvény szerinti közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek minősül) – a  Kúria
fenntartotta a Legfelsőbb Bíróság Pfv.IV.21.148/2009/6. számú és a Kúria Pfv.IV.20.197/2012/4. számú határozatában
foglalt korábbi álláspontját, amely szerint az MVM Zrt., mint tartós állami tulajdonú társasági részesedéssel működő
gazdasági társaság „jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szervként köteles az  általa kezelt
közérdekű adatokat megismerhetővé tenni”. Az  MVM Zrt. közfeladatot ellátó szervnek minősül tehát függetlenül
attól, hogy tevékenységét versenykörülmények között végzi.
[42] 7.2. Az  alapügyben eljáró bíróságok egybehangzóan megállapították, hogy a  Vértesi Erőmű Zrt. részvényeinek
valamivel több, mint 98%-a az MVM Zrt. tulajdonában áll. Ennek kapcsán az alapügyben eljáró bíróságok kiemelték
ugyanakkor, hogy az  elismert vállalatcsoportban részvevő gazdasági társaság jogi értelemben megtartja önálló
jogalanyiságát.
[43] Az alapügyben kérdéses volt, hogy egy olyan gazdasági társaság, mint amilyen az  alperes Vértesi Erőmű Zrt.,
amelyben az  MVM Zrt. 98%-ot meghaladó tulajdoni részesedéssel bír, az  MVM Zrt.-hez hasonlóan szintén állami
vagyont kezelő, közfeladatot ellátó jogalanynak minősül-e, a Vtv. 5. § (2) bekezdésére is figyelemmel.
[44] Önmagában abból, hogy a  Vtv.-nek az  alapügyben hivatkozott melléklete (jelenleg a  nemzeti vagyonról szóló
2011. évi CXCVI. törvény 2. számú melléklete) a Vértesi Erőmű Zrt.-t nem sorolja a tartós állami tulajdonú társasági
részesedéssel működő gazdasági társaságok közé, nem lehet arra a  következtetésre jutni, hogy a  Vtv. 5.  §
(2) bekezdése értelmében ne lenne közfeladatot ellátó személy. Maga a Vtv. 5. § (2) bekezdése is, figyelemmel a Vtv.
1. § (2) bekezdés c) pontjára, a tartós állami tulajdonú társasági részesedéssel működő gazdasági társaságok körénél
szélesebben határozza meg a közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek minősített jogalanyok körét.
[45] A közérdekű adatok megismerhetővé tételére kötelezett közfeladatot ellátó szerv vagy személy megállapításakor
lényeges szempont, hogy az  alapügyben közfeladatot ellátó szervként kezelt MVM Zrt. a  tulajdoni részesedése
révén az  adatigénylés időpontjában hatályos Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a  továbbiakban:
régi Ptk.) 685/B.  §-a értelmében meghatározó befolyással rendelkezett a  Vértesi Erőmű Zrt.-ben. A  régi Ptk.
685/B.  § (3)  bekezdése szerint a  meghatározó befolyás a  közvetett részesedés esetén révén is fennáll. Az  MVM
Zrt. meghatározó befolyása a  számvitelről szóló 2000. évi C.  törvény (a  továbbiakban: Számv. tv.) alapján is
megállapítható. A Számv. tv. 3. § (2) bekezdésének 1. pont a) pontja értelmében anyavállalat „az a vállalkozó, amely
egy másik vállalkozónál (a  továbbiakban: leányvállalat) közvetlenül vagy leányvállalatán keresztül közvetetten
meghatározó befolyást képes gyakorolni”, konkrétan azért, mert „a tulajdonosok (a  részvényesek) szavazatának
többségével (50 százalékot meghaladóval) tulajdoni hányada alapján egyedül rendelkezik”. A  Számv. tv. 3.  §
(2) bekezdés 2. pontja szerint pedig leányvállalat „az a gazdasági társaság, amelyre az 1. pont szerinti anyavállalat
meghatározó befolyást képes gyakorolni”. Ehhez hasonló rendelkezést tartalmaz a  köztulajdonban álló gazdasági
társaságok takarékosabb működéséről szóló 2009. évi CXXII. törvény (a  továbbiakban: Kgttv.) is. A  Kgttv. 1.  §
a) pontja alapján köztulajdonban álló gazdasági társaságnak minősül „az a gazdasági társaság, amelyben a Magyar
Állam, helyi önkormányzat, a  helyi önkormányzat jogi személyiséggel rendelkező társulása, többcélú kistérségi
társulás, fejlesztési tanács, nemzetiségi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat jogi személyiségű társulása,
költségvetési szerv vagy közalapítvány külön-külön vagy együttesen számítva többségi befolyással rendelkezik”.
Többségi befolyás pedig a  Kgttv. 1.  § b)  pontja értelmében „az olyan kapcsolat, amelynek révén a  befolyással
rendelkező egy jogi személyben a szavazatok több mint ötven százalékával – közvetlenül vagy a  jogi személyben
szavazati joggal rendelkező más jogi személy (köztes vállalkozás) szavazati jogán keresztül – rendelkezik, azzal, hogy
a közvetett módon való rendelkezés meghatározása során a jogi személyben szavazati joggal rendelkező más jogi
személyt (köztes vállalkozást) megillető szavazati hányadot meg kell szorozni a befolyással rendelkezőnek a köztes
vállalkozásban, illetve vállalkozásokban fennálló szavazati hányadával, ha azonban a köztes vállalkozásban fennálló
szavazatainak hányada az ötven százalékot meghaladja, akkor azt egy egészként kell figyelembe venni. A befolyás
számításánál nem kell figyelembe venni a huszonöt százalékot el nem érő közvetett befolyást”.
[46] Társasági részesedése alapján az  MVM Zrt. a  Vértesi Erőmű Zrt.-ben az  adatigénylés időpontjában hatályos régi
Ptk., továbbá a  Számv. tv., illetve a  Kgttv. szerinti meghatározó befolyással rendelkezik. A  Vértesi Erőmű Zrt. így
lényegében a vállalatcsoport uralkodó tagjának számító anyavállalat irányított leányvállalataként működik. Az MVM
Zrt., mint ahogy azt az alapügyben eljáró bíróságok elismerték, jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot
ellátó szervként az általa kezelt közérdekű adatok megismerhetővé tételére köteles; e kötelezettsége mindazonáltal
csak korlátozottan érvényesülne, ha a meghatározó befolyása alatt álló, általa stratégiailag irányított leányvállalatára
kiterjedően a  nyilvánosságot, az  átláthatóságot nem kellene biztosítani. A Vtv. 5.  § (2)  bekezdésének a  közérdekű
adatok megismeréséhez való alkotmányos alapjog érvényesülésére figyelemmel történő értelmezéséből következik
tehát, hogy a  közérdekű adatok nyilvánosságának biztosítása szempontjából a  tartós állami tulajdonban lévő
anyavállalat 98%-os mértékű tulajdonában álló, s ennélfogva az  anyavállalat meghatározó befolyása alatt álló
leányvállalatot is olyan gazdasági társaságnak kell tekinteni, amely közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény
szerinti közfeladatot ellátó személynek minősül. Ezért az olyan gazdasági társaság, mint a Vértesi Erőmű Zrt. – a Vtv.
5.  § (2)  bekezdésének a  közérdekű adatok megismeréséhez való alkotmányos alapjoggal összhangban történő
értelmezése szerint – közfeladatot ellátó jogi személyként az adatnyilvánosság biztosítására köteles.
[47] 7.3. Az  Alkotmánybíróság már a  34/1994. (VI. 24.) AB határozatában hangsúlyozta, hogy az  információszabadság
korlátozása csak akkor fogadható el alkotmányosan indokoltnak, ha azt más alapjog érvényesülése kényszerítően
indokolja.
[48] Az Alkotmánybíróság a fentiekben megállapította, hogy a Kúria ítéletében a Vtv. 5. § (2) bekezdésében foglaltakat
(közfeladatot ellátó szerv, személy) indokolatlanul szűken értelmezte. Ezáltal nem alkalmazta az  Avtv. 19.  §
(1)  bekezdését az  olyan gazdasági társaságra, mint amilyen a  Vértesi Erőmű Zrt., amelyben közfeladatot ellátó
szervként az általa kezelt közérdekű adatok megismerhetővé tételére köteles MVM Zrt. 98%-ot meghaladó tulajdoni
részesedéssel bír, s így az  adatigénylés időpontjában hatályos régi Ptk., továbbá a  Számv. tv., illetve a  Kgttv.
értelmében meghatározó befolyással rendelkezik. Ezzel pedig az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdésében foglalt
alapjogot az  I.  cikk (3)  bekezdésével ellentétes, az  információszabadság érvényesülését indokolatlan korlátozó
értelmezését érvényesítette. Ezért az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  Kúria Pfv.IV.20.015/2012/4. számú
ítélete a  Komárom-Esztergom Megyei Bíróság 1.Pf.20.361/2011/4. számú jogerős ítéletére is kiterjedő hatállyal
e vonatkozásban alaptörvény-ellenes, s így azokat megsemmisítette.
[49] Az Alkotmánybíróság e  határozatának a  Magyar Közlönyben történő közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdés
második mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2014. július 14. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1/2018. (I. 31.) GVH utasítása a Versenytanács szervezeti és működési szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a tisztességtelen
piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 36. § (1) bekezdés c) pontja alapján, a Gazdasági
Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80. § 1. pontjában
foglalt tárgykörben az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § A Versenytanács szervezeti és működési szabályzatát – a Versenytanács elnökének előterjesztésére, a tisztességtelen
piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 36. § (1) bekezdés c) pontja alapján –
az utasítás 1. melléklete szerint jóváhagyom.
2. § (1) Ez az utasítás 2018. február 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának szervezeti és működési szabályzatáról szóló 15/2014.
(X. 15.) GVH [14/2014. (X. 22.) GVH] utasítás.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
1459/2014. (VIII. 15.) Korm. határozata a kancellári rendszer működtetésével kapcsolatos állami fenntartói feladatok személyi feltételeinek biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Emberi Erőforrások Minisztériumának létszáma a  kancellári rendszer bevezetésével
összefüggő feladatellátás biztosítása érdekében – az  Emberi Erőforrás Támogatáskezelő létszámának tizenkettő
fővel történő csökkentése mellett – tíz fővel bővüljön;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. szeptember 1.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott létszámbővítéshez
szükséges illetmények és azok járulékai költségvetési fedezetének 2015. évtől történő tartós biztosításához
szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. január 1. 3. felhívja a  miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Miniszterelnökségen, a  minisztériumokban, az  igazgatási
és az  igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak összlétszámának
megállapításakor az 1. pontban meghatározottak figyelembevételével járjon el.
Felelős: miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1674/2018. (XII. 13.) Korm. határozata a Zrínyi 2026 Honvédelmi és Haderőfejlesztési Program keretében megvalósuló, a Telepíthető sebészeti ellátó (Role-2) képesség fejlesztése érdekében kialakításra kerülő Role-2 egészségügyi ellátó létesítmény beszerzésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány Magyarország védelmi képességének további erősítése, a  Magyar Honvédség (a  továbbiakban: MH)
korszerű egészségügyi ellátó képességének fejlesztése, valamint a  Zrínyi 2026 Honvédelmi és Haderőfejlesztési Program
megvalósításának elősegítése érdekében
 1. felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy a  Zrínyi 2026 Honvédelmi és Haderőfejlesztési Program megvalósításáról
szóló 1298/2017. (VI. 2.) Korm. határozatra tekintettel az  MH részére megfelelő új Role-2 egészségügyi ellátó
létesítmény beszerzését kezdje meg;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi a  honvédelmi miniszter részére az  MH szükségleteinek megfelelő korszerű Role-2 egészségügyi
ellátó létesítmény beszerzése, valamint a  kapcsolódó logisztikai támogatási és szolgáltatási feladatok
biztosítása érdekében szükséges, több költségvetési év (2020–2021) előirányzatait érintő kötelezettségvállalást
a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 6. MH Egészségügyi Központ cím előirányzatai terhére 7 680 000 000 forint
értékben.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2017. (HK 2.) HM VGHÁT szakutasítása a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény gazdálkodásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
8. § (4) bekezdése alapján a következő
szakutasítást adom ki: I. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM) mint intézményre (a továbbiakban:
minisztérium), a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A minisztériumnál az erőforrásokkal való gazdálkodás egyes, a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló
346/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Korm. rendelet) 2. § (4) bekezdése szerinti intézményi folyamatai, részfolyamatai központosított ellátás keretében
valósulnak meg.
3. A minisztérium szakanyag-ellátását a logisztikai
utaltsági rend (a továbbiakban: LUR) szerint az ellátó szervezetek térítésmentesen végzik.
II. Pénzügyi és számviteli ellátás 4. A minisztérium pénzügyi és számviteli ellátásával
kapcsolatos intézményi feladatokat teljes körűen a HM
Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH)
szervezeti elemei látják el.
5. A Honvédelmi Minisztérium Szervezetei és Működési Szabályzatáról szóló 53/2014. (VIII. 1.) HM utasítás
1. melléklet 2. § (1) bekezdése szerinti HM szervek
szakfeladatra elkülönített költségvetési előirányzatai
– a minisztérium intézményi költségvetési javaslatának
miniszteri jóváhagyása alapján –, a minisztérium időközi
mérlegjelentései és időközi költségvetési jelentései, a havi
vagyonnyilvántartás zárásáról készített jelentés, az éves
költségvetési beszámoló és a zárszámadáshoz kapcsolódó
intézményi adatszolgáltatás jóváhagyásának jogát a HM
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT) magának tartja fent.
6. A HM Védelemgazdasági Hivatal HM I. Objektum
Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúra
(a továbbiakban: pénzügyi referatúra) a HM VGH főigazgatójának szolgálati alárendeltségében végzi feladatait,
így különösen
a) a HM VGH által kiadott költségvetési keretszámok
alapján összeállítja a minisztérium elemi költségvetési
tervjavaslatát,
b) a HM VGH által visszaigazolt elemi költségvetés
alapján bejegyzi a HM szervek és az MH vitéz Szurmay
Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban:
MH BHD) HM Objektumok Üzemeltetési Igazgatóság
(a továbbiakban: Igazgatóság) előirányzat nyilvántartásába
a HM VGHÁT által jóváhagyott költségvetési előirányzatokat, c) ellenjegyzi a hatáskörébe tartozó kötelezettségvállalásokat,
d) vezeti a minisztérium pénzügyi jellegű előirányzatainak analitikus nyilvántartásait, végrehajtja az egyeztetéseket a HM szervekkel és az Igazgatósággal,
e) végzi a minisztérium pénztárszolgálatával és pénzforgalmával kapcsolatos feladatokat,
f) együttműködik a szakterületileg érintett HM szervekkel, az Igazgatósággal és a HM VGH szervezeti elemeivel
az adatszolgáltatások, az időközi mérlegjelentések, az időközi költségvetési jelentések, az éves költségvetési beszámoló és a zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás
elkészítésében,
g) nyilvántartja a minisztérium előirányzatait és
h) végzi a minisztérium személyi állományának pénz
ügyi ellátását. 7. A pénzügyi referatúra a szakterületét érintően a HM
szervektől és az Igazgatóságtól adatszolgáltatást igényelhet.
8. Az érintett HM szerv vezetője vagy az Igazgatóság
igazgatója (a továbbiakban együtt: kezdeményező) az intézményi elemi költségvetést érintő feladatváltozás esetén
a pénzügyi referatúrával együttműködve összeállítja
a szükséges előirányzat-átcsoportosítást vagy pótelőirányzatot kezdeményező ügyiratot, melyet a kezdeményező
a pénzügyi referatúra útján jóváhagyásra felterjeszt a HM
VGHÁT részére. A jóváhagyott ügyiratot a pénzügyi
referatúra megküldi a HM VGH részére az átcsoportosítás
végrehajtása érdekében.
9. A pénzügyi referatúra, a HM szervek és az Igazgatóság az általuk nyilvántartott előirányzatokról és azok teljesítéséről, a kötelezettségvállalásokról és más fizetési kötelezettségekről, valamint követelés-állományról rendszeresen, de havonta legalább egy alkalommal, az időközi
költségvetési jelentés összeállítása során egyeztetnek.
Az egyeztetés megtörténtét és eredményét írásban rögzítik.
III. A költségvetési előirányzatok felhasználása
keretében végrehajtandó feladatok
1. Kötelezettségvállalás 10. A személyi állomány parancsban, határozatban, illetve egyéb iratban (a továbbiakban együtt: határozat) engedélyezhető járandóságait illetően a kötelezettségvállalások előkészítéséért a kormánytisztviselők vonatkozásában
a HM Közigazgatási Államtitkári Titkárság Közszolgálati
Iroda (a továbbiakban: KI), a katona állomány vonatkozásában a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK SZCSF) a felelős. A határozatokat
a 19. pont szerint ellenjegyzésre jogosult személy a kötelezettségvállalást megelőzően ellenjegyzi.
11. Az állami és katonai vezetők kötelezettségvállalási
jogosultságait a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény gazdálkodásának egyes kérdéseiről szóló 67/2016.
(XII. 22.) HM utasítás tartalmazza.
12. A 11. pontban foglaltakon túl kötelezettségvállalásra
jogosult:
a) az Igazgatóság igazgatója a részére jóváhagyott előirányzatok terhére nettó 8 millió forintig, 2 millió forint feletti kötelezettségvállalás esetén a HM VGHÁT tájékoztatásával,
b) a minisztérium szakfeladatra elkülönített előirányzata
felett rendelkező HM szerv vezetője, a KI irodavezetője,
valamint a sajtófőnök a részükre jóváhagyott előirányzatok terhére nettó 2 millió forintig, valamint
c) az MH Vezénylő Zászlós a részére jóváhagyott reprezentációs keret mértékéig.
13. A kötelezettségvállalásra jogosult személy akadályoztatása, távolléte esetén, illetve ha a beosztás ideiglenesen nincs betöltve, a kötelezettségvállalásra jogosult személy szervezetszerű helyettese, illetve szervezetszerű helyettes hiányában a helyettesítési feladatokat munkaköri
leírás szerint ellátó személy gyakorolja a kötelezettségvállalási jogkört.
14. A HM VGHÁT fenntartja a jogot arra, hogy kötelezettségvállalásra a 11–13. pontban foglaltaktól eltérően
írásban, az összeghatár meghatározásával – szakfeladatra
elkülönített előirányzat felett nem rendelkező személy
részére is – meghatalmazást adjon, az előirányzat felett
rendelkező személy egyidejű tájékoztatásával. A meghatalmazásban ki kell térni a kötelezettségvállalási jogkör
gyakorlásának időtartamára, valamint a teljesítésigazolási,
utalványozási jogkörök gyakorlására is. A meghatalmazás
egy példányát a pénzügyi referatúra vezetőjének meg kell
küldeni és azt a nyilvántartásban rögzíteni kell.
15. A pénzügyi referatúra a kötelezettségvállalásra,
pénzügyi ellenjegyzésre, érvényesítésre, teljesítés igazolására, utalványozásra jogosult személyekről és aláírás-mintájukról nyilvántartást vezet.
16. A kötelezettségvállalási dokumentumok egy eredeti
példányát a pénzügyi referatúra részére át kell adni további
nyilvántartásuk érdekében.
17. A pénzügyi referatúra a kötelezettségvállalásokhoz
kapcsolódóan analitikus nyilvántartást vezet, amely tartalmazza legalább az államháztartás számviteléről szóló
4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.)
14. mellékletében meghatározott adatokat.
18. Az előzetes írásbeli kötelezettségvállalást nem igénylő
beszerzések esetében a beérkezett eszköz vagy készlet és
számla kezelésére az 50-53. pontot, valamint az 57–61. pontot kell valamennyi HM szerv esetében alkalmazni.
2. Ellenjegyzés 19. A kötelezettségvállalások ellenjegyzését a kötelezettségvállalások pénzügyi ellenjegyzéséről és a bejelentések rendjéről szóló 83/2012. (XI. 16.) HM utasításban
foglaltak alapján a rá vonatkozó hatáskörben, a pénzügyi
referatúra vezetője vagy az általa a pénzügyi referatúra állományából írásban kijelölt személy hajtja végre. Az ellenjegyzés célja a kötelezettségvállalás gazdálkodási szabályoknak való megfelelésének és pénzügyi fedezetének
vizsgálata.
3. A teljesítés igazolása 20. A megbízási szerződésben meghatározott feladatok
teljesítésének igazolása érdekében a szerződésben rögzíteni
szükséges, hogy a megbízott a végrehajtott feladatról a kifizetésekhez kapcsolódóan feljegyzést készít, melyet a kifizetési dokumentációval együtt kell kezelni.
21. A 20. pont alá nem tartozó kötelezettségvállalások
teljesítésének igazolása a HM Fejezet Egységes Számviteli Politikában (a továbbiakban: Számviteli Politika)
meghatározott formátumú nyomtatványon történik. A teljesítéseket a 11–13. pontban meghatározott kötelezettségvállalók és a 14. pont szerint meghatalmazott személy igazolják.
4. Érvényesítés 22. Az érvényesítést a pénzügyi referatúra – megfelelő
képesítéssel rendelkező, a pénzügyi referatúra vezetője által írásban kijelölt – ügyintézője végzi.
5. Utalványozás 23. Utalványozásra a kötelezettségvállalásra jogosult
vagy az általa írásban kijelölt személy a részére meghatározott kötelezettségvállalási összeghatár mértékéig, valamint a 14. pont szerint meghatalmazott személy a meghatalmazásban szereplő összeghatár mértékéig jogosult.
24. Utalványozni kizárólag a Számviteli Politikában
meghatározott formátumú nyomtatvány felhasználásával
lehet.
25. Az utalványozást – ide nem értve a készpénzfizetési
számlákat – legkésőbb a pénzügyi teljesítési határidőt
megelőző 5. munkanapig kell végrehajtani.
26. Készpénzfizetéses számla esetében az utalványozást a vásárlási előleg elszámolási határidején belül kell
végrehajtani. Vásárlási előleg-felvétel nélküli készpénzfizetéses számla esetén az utalványozást haladéktalanul
végre kell hajtani.
6. Kifizetés, átutalás 27. A kifizetést, átutalást a pénzügyi referatúra az utalványrendelet alapján, a 61. pontnak megfelelően, a fizetési
határidő betartásával hajtja végre.
IV. A költségvetési gazdálkodás során jelentkező
feladatok 7. Előirányzatok kezelése
28. Az előirányzatok tervezését, felhasználásukat követően azok főkönyvi feladását – ideértve a kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek, valamint követelések feladását is –, továbbá az időközi mérlegjelentés, időközi költségvetési jelentés és az éves költségvetési beszámoló összeállításával kapcsolatos előkészítő feladatokat
a pénzügyi referatúra végzi a szakfeladatra elkülönített
költségvetési előirányzattal rendelkező HM szervek és
az Igazgatóság adatszolgáltatásai alapján.
29. A HM szerveknél a HM szerv vezetője, az Igazgatóság esetében az Igazgatóság igazgatója az előirányzat nyilvántartására, a pénzügyi referatúrával való kapcsolattartásra és egyeztetésre ügyintézőt jelöl ki.
30. A szakfeladatra elkülönített költségvetési előirányzatok nyilvántartását érintően azok jóváírását, az évközi
módosítások felvezetését a pénzügyi referatúra végzi,
míg a kötelezettségvállalásokat, a felhasználásokat
a 29. pont szerinti ügyintézők rögzítik. Az előirányzatokat és azok felhasználását érintő adatszolgáltatást a pénzügyi referatúra a 29. pont szerinti ügyintézővel egyeztetve
biztosítja.
31. A HM szervek, valamint az Igazgatóság azon eszközökre, amelyek a LUR keretében kerülnek biztosításra,
előirányzatot nem tervezhetnek.
32. A pénzügyi referatúra – a HM szervek szükség szerinti bevonásával – a honvédelmi szervezetek számláiról,
finanszírozásáról és a pénzkezelési szabályokról szóló
60/2012. (VIII. 31.) HM utasításban (a továbbiakban:
pénzkezelési utasítás) meghatározottak szerint összeállítja
és időközönként pontosítja a finanszírozási igényeket, valamint végrehajtja a finanszírozással kapcsolatosan előírt
feladatokat.
8. Pénzügyi Referatúra Ügyfélfogadási idő 33. A minisztérium személyi állományának illetménynyel és egyéb pénzügyi járandóságokkal való ellátását érintő,
személyes ügyintézést igénylő ügyekben a pénzügyi
referatúra ügyfélfogadási ideje: hétfő–péntek 8.30–11.30.
34. A HM szervek egyéb pénzügyi vonatkozású ügyeit
érintően – ide értve a 9. pont szerinti egyeztetéseket is –
az ügyintézés a HM szervek vezetőivel, a 29. pont szerinti
ügyintézőkkel, a KI és a HVK SZCSF kijelölt ügyintézőivel, valamint az Igazgatóság szakszolgálati ágainak vezetőivel folyamatos.
9. A házipénztár működésének szabályai 35. A minisztérium házipénztárát a pénzügyi referatúra
működteti.
36. A házipénztár nyitvatartási ideje: hétfőtől csütörtökig 9.00–11.00, illetve 13.00–14.00 óráig, pénteken
9.00–11.00 óráig.
37. A pénztárszolgálat megszervezéséért, megfelelő
működéséért és a készpénz biztonságos szállításáért és őrzéséért az Igazgatóság 1. Objektum Üzemeltető Osztályának vezetője és a pénzügyi referatúra vezetője együttesen
felelősek.
38. A készpénzellátást a pénzügyi referatúra biztosítja.
A készpénzellátmány felvételét a Magyar Államkincstárhoz bejelentett aláírók engedélyezik.
39. A vásárlási előlegek felvételét, a készpénzzel történő vásárlást a 11–14. pont szerinti kötelezettségvállalásra
jogosult személyek, távollétük esetén az általuk írásban kijelölt személy engedélyezi. A felvehető készpénzelőleg
összege legfeljebb kétszázezer forint.
10. Beszámolási kötelezettség 40. A pénzügyi referatúra vezetője igény szerinti rendszerességgel beszámol a HM VGHÁT-nak az intézményi
gazdálkodással kapcsolatos feladatok végrehajtásának
helyzetéről, az előirányzatok – ideértve a kötelezettségvállalás, más fizetési kötelezettségek, követelések alakulását
is – teljesítéséről.
41. Az időközi mérlegjelentések, időközi költségvetési
jelentések a tárgykörben kiadott HM VGHÁT szakutasításban meghatározottak szerint kerülnek összeállításra.
11. Pénzügyi szakmai ellenőrzések 42. A pénzügyi referatúra pénztárának parancsnoki ellenőrzését a pénzügyi és számviteli szakellenőrzés rendjéről szóló 13/2013. (HK 8.) HM VGHÁT szakutasítás
48–50. pontjában foglaltak szerint kell végrehajtani.
43. A pénzügyi referatúra vezetője havonta két alkalommal pénztárellenőrzést végez.
44. A költségvetési gazdálkodás területén a pénzügyi referatúra vezetője folyamatosan ellenőrzi az előirányzatok
felhasználásának időarányos teljesítését, a kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek és követelések alakulását, a nyilvántartások naprakészségét, az analitikus nyilvántartások és a főkönyvi könyvelés adatainak egyezőségét.
V. Logisztikai ellátási feladatok 12. Általános feladatok 45. A HM szervek zavartalan működése érdekében
a HM VGHÁT fenntartja magának a döntési jogot a gépjárművekkel, a mobiltelefonokkal, valamint az egyéb
szakanyagokkal történő ellátás rendjéről, továbbá a HM
szervek elhelyezési és a HM szervek által használt HM
objektumok felújítási és karbahelyezési feladatairól.
46. A minisztérium logisztikai ellátását az MH BHD
a részére jóváhagyott intézményi és központi költségvetési
előirányzatai terhére természetben történő ellátással, az
Igazgatóság a minisztérium elemi költségvetéséből biztosított költségvetési előirányzat terhére végzi.
47. A minisztérium beszerzéseit a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény Beszerzési Szabályzata kiadásáról
szóló HM VGHÁT szakutasítás (a továbbiakban: Beszerzési Szabályzat) szerint kell lefolytatni.
48. A beszerzések végrehajtása során alkalmazni kell az
átlátható szervezetekkel összefüggő feladatok ellátásáról
szóló HM KÁT–HVKF együttes intézkedés rendelkezéseit.
49. Bevételezést igénylő beszerzések lefolytatására az
arra előirányzattal rendelkező HM szerv, valamint az Igazgatóság jogosult.
13. A bevételezést nem igénylő beszerzések
számlakezelési rendje
50. A beérkező számlákat az ügyviteli kezelést követően a pénzügyi referatúra veszi át. A pénzügyi referatúra a
számlákat nyilvántartásba vételt követően kézbesítőkönyvön átadja feldolgozásra a 29. pont szerinti ügyintézők részére.
51. A feldolgozás során az ügyintézők a számlákat felvezetik a költségvetési előirányzatok és felhasználások
nyilvántartásába, majd ezt követően 1 munkanapon belül
átadják azokat a pénzügyi referatúra részére.
52. A számlát annak kiegyenlítése érdekében a pénzügyi referatúra rögzíti a HM Költségvetés Gazdálkodási
Információs Rendszerben. Az érvényesített számlát
a pénzügyi referatúra utalványozásra átadja az érintett
utalványozásért felelős HM szerv, a 14. pont szerint meghatalmazott személy, illetve az Igazgatóság kijelölt ügyintézője részére. A számla utalványozása a 23–26. pontban
meghatározottak szerint történik. A kitöltött és aláírt utalványrendeletet a pénzügyi referatúra részére kell leadni
a 25. pontban meghatározott határidőre. Az utalványrendelet alapján a pénzügyi referatúra intézkedik a számla határidőben történő kiegyenlítésére.
53. A HM szervek az előirányzat-nyilvántartásaikat
– ideértve a kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek, követelések állományát is – havonta egyeztetik
a könyvelési adatokkal. Az egyeztetések során észlelt esetleges eltéréseket javítják. Az egyeztetés tényét a nyilvántartásokon fel kell tüntetni. Az egyeztetés koordinálásáért
a pénzügyi referatúra vezetője felel.
14. A bevételezést igénylő beszerzések számlakezelési
rendje, valamint a vagyonnyilvántartás rendje
54. A minisztérium vagyonában megjelenő befektetett
eszközök és készletek analitikus nyilvántartására fejlesztett ESZKÖZ-program (a továbbiakban: ESZKÖZ-program) vezetését – feladatkörüket érintően – a pénzügyi referatúra, valamint az Igazgatóság végzi.
55. A tárgyi eszközök és készletek analitikus nyilvántartását és az adatok feladását a főkönyv felé az ESZKÖZ
programmal, a Honvédelmi Minisztérium költségvetési
fejezet nemzeti vagyonba tartozó befektetett eszközeinek
és készleteinek számítógépes analitikus nyilvántartásának
rendjéről szóló 29/2014. (HK 11.) HM KÁT szakutasítás
(a továbbiakban: szakutasítás) előírásai szerint kell végrehajtani.
56. A nyilvántartások kötelező tartalmi elemeit az Áhsz.
14. melléklete határozza meg, vezetésük során figyelembe
kell venni a Számviteli Politika X. Az analitikus nyilvántartások című fejezetében foglaltakat is.
57. A beérkező számlák kezelése az 50. pontban foglaltak szerint történik.
58. A HM szerv beszerzést lebonyolító ügyintézője
a számla záradékolását követően az összeállított bizonylatokat és az elkészített utalványrendeletet 2 munkanapon
belül kézbesítőkönyvön átadja az Igazgatóság részére
analitikus feldolgozásra. Ha a beszerzett eszközöket
vagy készleteket a szállító a HM szerv részére közvetlenül
adta át, az átadás-átvételről készített igazolást az átadott
bizonylatok közé kell csatolni.
59. Az Igazgatóság a szállítólevélen, átvételi jegyzőkönyvben szereplő eszközöket tételesen, a mennyiséget
a számlával összehasonlítva ellenőrzi, eltérés esetén
a számlát a kiállító cég részére a javítási kérelem mellékelésével visszaküldi.
60. Az Igazgatóság illetékes objektum üzemeltető osztályának szakági nyilvántartója a számlán szereplő anyagokat az ESZKÖZ-program használatával a szakutasításban foglaltak alapján 5 munkanapon belül bevételezi a minisztérium vagyonnyilvántartásába. Amennyiben a beszerzett eszközöket vagy készleteket a szállító az Igazgatóság részére szállította le, úgy az átadás-átvételt igazoló
okmányt az Igazgatóság illetékes objektum üzemeltető
osztályának érintett anyagnemért felelős raktárosa haladéktalanul megküldi a szakági nyilvántartónak.
61. A bevételezés során a szakági nyilvántartó elkészíti
az ESZKÖZ-utalványt, majd az 1. számú példányt a számlával és annak háttéranyagával együtt 2 munkanapon belül
kézbesítőkönyvön átadja a HM szerv részére a teljesítésigazolás végrehajtása érdekében. Ezt követően az utalványrendeletet és az ESZKÖZ-utalványt a HM szerv érvényesítésre visszaadja a referatúrára. Az érvényesített utalványrendeletet a HM szerv az utalványozást követően
a számlával és annak háttéranyagaival kézbesítőkönyvön
átadja a pénzügyi referatúra részére a pénzügyi teljesítés
végrehajtására.
62. A beszerzést követő bevételezésről, az eszközök és
készletek állományában történt változásokról az ESZKÖZ-programban készült gépi feldolgozásokat a szakutasítás előírásai szerint a szakági nyilvántartó heti rendszerességgel eljuttatja az intézményi számviteli nyilvántartást
végző vezető pénzügyi referenshez.
63. Az anyagfelelősök önellenőrzéseiket a negyedévente
kiadásra kerülő tételes listák alapján hajtják végre.
64. Az anyagfelelősök az önellenőrzésről készített jegyzőkönyveket megküldik az Igazgatóság igazgatója részére.
65. Az Igazgatóság szakági nyilvántartói és a pénzügyi
referatúra a havi zárlati feladatokat megelőzően, minden hónap utolsó hétfőjén egyeztetést hajtanak végre.
Az egyeztetés végrehajtását a résztvevők az egyeztető lista
aláírásával igazolják.
66. Az eszközök állományában történő belső mozgások
elrendelésére az Igazgatóság igazgatója és helyettese,
valamint az Igazgatóság illetékes objektum üzemeltető
osztály osztályvezetője és helyettese jogosult. Belső mozgás elrendelése szolgálati jegyen történik.
67. Az ESZKÖZ-utalvány érvényesítésére az Igazgatóság igazgatója, az Igazgatóság illetékes objektum üzemeltető osztály osztályvezetője és helyettese jogosult.
68. A mozgásbizonylatok feldolgozása naponta történik, a referatúrának történő átadásra minden hét első munkanapján kerül sor.
69. Új eszköz vagy készlet beszerzése esetén a Honvédségi Egységes Termék Kód bővítését az Igazgatóság illetékes objektum üzemeltető osztálya kezdeményezi az MH
Logisztikai Központ Vezető Szervek Műszaki Átvevő és
Vizsgálati Osztálynál.
70. A minisztérium vagyonába tartozó anyagnemek
meghatározását az 1. melléklet tartalmazza.
71. Az éves költségvetési beszámoló alátámasztása és
az anyagi eszközök ellenőrzése érdekében évente december 31-i fordulónappal leltározást kell lefolytatni. A leltározás határidőre történő végrehajtásáért az Igazgatóság
igazgatója a felelős. A leltározás részletes szabályait
a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény adott évi
leltározási tevékenységének végrehajtásáról tárgyú HM
VGHÁT körlevél tartalmazza.
15. Az anyagfelelős 72. A HM szerv vezetője szervezeténél, szükséges esetben annak szervezeti egységeinél írásban anyagfelelőst
jelöl ki, melyről az Igazgatóságot tájékoztatja. Az anyagfelelős feladatait és felelősségét a munkaköri leírásban
rögzíteni kell.
73. Az anyagfelelős végzi a logisztikai ellátással összefüggésben az adott HM szervnél felmerülő feladatokat, így
különösen
a) adatszolgáltatást teljesít az ellátó szervezetek felé az
általuk kért formában és tartalommal,
b) eszközök beszerzése esetén végzi a Beszerzési Szabályzatban meghatározott egyedi nyilvántartási feladatokat,
c) felelős a HM szerv által beszerzett, illetve a részére
biztosított eszközök, egyéb információhordozók, szakkönyvek személyhez kötéséért, elszámoltatásáért, amelyről nyilvántartást vezet, továbbá
d) kapcsolatot tart az ellátó szervezetekkel. 74. Az anyagfelelősök jegyzékének egységes formátumú kialakításáért, vezetéséért, aktualizálásáért az Igazgatóság illetékes objektum üzemeltető osztály osztályvezetője felelős.
75. A HM szerveknél az anyagfelelős személyének változása esetén – az Igazgatóság képviselőjének részvételével – teljes körű leltárt kell készíteni, az átadásról készült
átadás-átvételi jegyzőkönyv egy példányát az új anyagfelelős aláírás-mintájával együtt a HM szerv vezetőjének jóváhagyásával meg kell küldeni az Igazgatósághoz.
76. Anyagfelelősnek kizárólag a HM szerv állományába tartozó vagy a HM szervhez vezényelt személyt lehet
kijelölni.
77. A HM szerv megszűnése esetén az anyagfelelősök
elszámolnak valamennyi nyilvántartott szakanyaggal
– elöljárói döntésnek megfelelően leadják azokat az Igazgatóság raktárába, vagy átadják azokat a jogutód HM
szerv vagy más kijelölt honvédelmi szervezet részére.
A HM szerv megszűnéséről, a szakanyagok átadás-átvételéről jegyzőkönyv készül, melyet az Igazgatóság igazgatója
részére kell megküldeni. A jegyzőkönyv mellékletét képezi valamennyi anyagnem tekintetében a „Tárolókon
lévő eszközök ellenőrzése” lista. A tételek rendezése után
az Igazgatóság igazgatója a HM szerv megszűnésével
érintett szakanyagokról jelentést készít a HM VGHÁT
részére.
16. Az anyagigénylés és -nyilvántartás rendje 78. A HM szervek a feladataik ellátásához szükséges
anyagokat, eszközöket a HM szerv vezetője által jóváhagyott szolgálati jegyen az Igazgatóságtól igénylik.
79. Az Igazgatóság a beérkezett igényt nyilvántartja,
egybeveti a HM szervek éves igényével, az éves szükségleti tervekkel, és intézkedik a terveknek megfelelő igények
kielégítésére.
80. Az ellátó szervezet a belső mozgásbizonylat elkészítése után értesíti az érintett HM szerv anyagfelelősét, ezt
követően kiadja részére az igényelt anyagot. A biztosított
szakanyagot az Igazgatóság adott objektum szerinti, illetékes üzemeltető osztályától a HM szerv anyagfelelőse vételezi fel. Az azonnal ki nem elégíthető igényekről az Igazgatóság tájékoztatja a HM szerv vezetőjét, egyidejűleg
kezdeményezi a beszerzést.
81. Az Igazgatóság a HM szervek részére kiadott anyagi
készleteket HM szervenként külön-külön tárolóhely-kódokon tartja nyilván. Ha a HM szervek ellátás szempontjából elkülönülő részekre oszthatók, egy HM szervhez több
tárolóhely-kód is rendelhető.
82. Az intézményi tárolóhely-kódokat, illetve azok
módosítását az Igazgatóság igazgatója – a felterjesztő levél mellékletét képező táblázatban – a HM Gazdasági
Tervezési és Szabályozási Főosztály főosztályvezetőjének küldi meg jóváhagyásra. A jóváhagyott tárolóhely-kódokról az Igazgatóság tájékoztatja a pénzügyi
referatúrát. A pénzügyi referatúra a tájékoztatás kézhezvételét követő 5. napig létrehozza, módosítja a megfelelő
tárolóhely-kódokat.
83. A tárolóhely-kódokat év végén, a leltározás előtt az
Igazgatóság felülvizsgálja, és kezdeményezi a felesleges
tárolóhely-kódok megszüntetését a 82. pontban foglalt eljárásrend szerint.
84. A HM szervekkel elszámoló személy szakanyagokkal való elszámoltatását a HVK SZCSF illetve a KI által
biztosított, 2. melléklet szerinti „Anyagelszámolási lap”
elnevezésű nyomtatványon kell végezni. A HM szervtől
távozó személy szakanyagokkal történő elszámoltatásáért
a HM szerv vezetője felelős.
85. Az anyagfelelősök negyedévente a részükre kiadott
anyagokról és eszközökről adategyeztetést végeznek az
Igazgatóság illetékes objektum üzemeltető osztályával.
Az esetleges eltérések okait az Igazgatóság illetékes objektum üzemeltető osztályának vezetője a HM szerv vezetőjével együttműködve kivizsgálja.
86. A költségvetési évre vonatkozó, a HM szervek feladatainak ellátásához szükséges anyagok és eszközök tervezése az Igazgatóság által kiadott körlevélben foglaltaknak megfelelően, a HM szervek adatszolgáltatása alapján
történik. A terv összeállításáért, a HM szervek igényeinek
összegyűjtéséért a normák, normatívák figyelembevételével az Igazgatóság igazgatója felelős.
87. A HM szervek tárgyévet követő évi igényeinek
összegyűjtését az Igazgatóság végzi.
88. A HM szervek a honvédelmi értékek megőrzése és
kifejezése, reprezentatív dekoráció, valamint hagyományápolás céljából más honvédelmi szervezettől – különösen
a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeumtól – műtárgyat igényelhetnek. Az igénylés és ellátás a 78–81. pontban foglaltak szerint történik.
89. A műtárgyakat a legfeljebb 5 évre szóló kölcsönzési
szerződés megkötése után az MH BHD veszi át és tartja
nyilván. A műtárgyak nyilvántartására és kezelésére a
honvédelmi kiállítóhelyek létrehozásáról és működtetéséről, valamint a honvédelmi szervezetek által a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeumtól kölcsönzött műtárgyak kezeléséről szóló 7/2015. (II. 20.) HM utasításban foglaltak az
irányadóak.
90. A más honvédelmi szervezet, a HM Elektronikai,
Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt., a HM Zrínyi Térképészeti és Kommunikációs Szolgáltató Közhasznú Nonprofit
Kft., vagy egyéb más szervezet (a továbbiakban együtt: átadó szervezet) tulajdonában lévő eszközökre, anyagokra
(a továbbiakban együtt: idegen eszközök) vonatkozó sajátos szabályok a következők:
a) idegen eszköz igénylése – ideértve a meghibásodás
esetén csere vagy javítás, valamint az idegen eszköz működéséhez szükséges kellékanyagok igénylését is –
a 78–81. pontban foglaltak szerint történik,
b) az átvett idegen eszköz saját nyilvántartásba való bevezetése és névhez kötése az átvevő HM szerv anyagfelelősének feladata,
c) az idegen eszközt átvevő köteles azt szabályszerűen
és rendeltetéséknek megfelelően használni,
d) a híradó, informatikai eszközök vonatkozásában a Honvédelmi Minisztérium informatikai fejlesztései során különböző projektek részeként átvett eszközökkel kapcsolatos
logisztikai feladatok meghatározásáról szóló 187/2016.
(HK 7.) HVKF intézkedés előírásai az irányadóak, és
e) az idegen eszközöket az Igazgatóság elektronikus
formában tartja nyilván. A nyilvántartás tartalmazza:
ea) az eszköz megnevezését,
eb) az eszköz egyedi azonosítóját,
ec) az eszköz működtetéséhez kötelezően szükséges bi
zonylatok azonosítóját (csak híradó, informatikai eszköz
esetén), ed) a projekt megnevezését, amelynek keretében az
eszköz átvételre került (csak híradó, informatikai eszköz
esetén),
ee) az eszköz fellelhetőségét szervezeti elem, épület,
emelet, helység, felhasználó neve és elérhetősége bontásban.
17. A selejtezés rendje 91. A minisztérium intézményi vagyonába tartozó befektetett eszközök és készletek selejtezésének rendjére a
Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő eszközök selejtezéséről és a selejtezési jogkörök gyakorlásáról szóló 56/2015. (X. 21.) HM utasítás (a továbbiakban:
selejtezési HM utasítás) valamint a Számviteli politika
3. függeléke szerinti Selejtezési Szabályzat előírásait kell
alkalmazni.
92. A HM VGHÁT fenntartja magának a selejtezéssel
kapcsolatos, a honvédelmi szervezet vezetőjét illető jogkörök gyakorlását.
93. Az Igazgatóság az anyagfelelősök bevonásával,
a HM vagyonába tartozó eszközök és anyagok tekintetében, évente szeptember 1-jéig előzetesen felméri a selejtezendő eszközöket és végrehajtja a selejtezési HM utasítás
15. §-a szerinti feladatokat.
94. Az Igazgatóság igazgatója a selejtezésre javasolt
eszközök jegyzékét (a továbbiakban: selejtezési kimutatás) október 1-ig felterjeszti a HM VGHÁT részére. A jóváhagyott selejtezési kimutatás szerinti eszközöket az
Igazgatóság igazgatója átadja az MH BHD részére, ahol
a selejtezési utasítás 19. §-a szerint végrehajtják az eszközök selejtezését.
VI. Belső ellenőrzés 95. A minisztérium vonatkozásában a belső ellenőrzési
tevékenységet a HM fejezet államháztartási belső ellenőrzési rendjének szabályairól szóló HM utasítás alapján a
HM Belső Ellenőrzési Főosztály végzi.
96. A minisztérium belső kontrollrendszere működéséért, okmányainak folyamatos karbantartásáért és pontosításáért a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény Operatív Belső Kontrollok Rendszere Szabályzatáról szóló
20/2013. (HK 11.) HM KÁT szakutasítás 1. mellékleteként kiadott, a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény
Operatív Belső Kontrollok Rendszere Szabályzata alapján
a kijelölt folyamatgazdák felelősek.
VII. Záró rendelkezések 97. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba, de rendelkezéseit 2017. január 1-jétől kell alkalmazni.
98. A jóváhagyott minisztériumi intézményi előirányzat
felett rendelkező személyek, a HM szervek vezetői és az
Igazgatóság igazgatója a részükre jóváhagyott előirányzatok vonatkozásában felülvizsgálják a kötelezettségvállalásra, a teljesítés igazolására, az utalványozásra, a készpénzfelvétel engedélyezésére, a készpénzfelvételre jogosult személyek, valamint a kijelölt anyagfelelősök listáját,
és a személyekben bekövetkezett változás esetén az új jogosultak nevét, aláírásának mintáit a 3. melléklet szerinti
formanyomtatványon 2017. január 20-ig – majd az évközben bekövetkezett további változás esetén azonnal – egy
eredeti példányban megküldik a pénzügyi referatúra
vezetőjének.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
50/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kiss Renátát
a 2018. február 1. napjától 2021. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1444/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a Steindl Imre Programra vonatkozó egyes részhatáridők egységesítéséről.
A Kormány
 1. a Steindl Imre Program harmadik ütemével kapcsolatos további döntések meghozataláról szóló 1372/2018.
(VIII. 13.) Korm. határozat 1.2.  alpontjában foglaltaktól eltérően, az  Agrárminisztérium épülete rekonstrukcióját
célzó beruházás kiegészítéseként az  Agrárminisztérium épülete alatt megvalósítandó, a  Budapest V. kerület,
Alkotmány utca 2. és Kossuth Lajos tér 12. szám alatti, Budapest V. kerület, belterület 24898 helyrajzi számon
nyilvántartott épület (a  továbbiakban: Igazságügyi Palota) és az  Agrárminisztérium épülete használóit kiszolgáló
mélygarázs-beruházás és a  kapcsolódó felszíni rendezés érdekében a  tervezési és egyéb előkészítő munkák
elvégzésére tűzött határidőt – 2019. augusztus 31. napja helyett – 2020. október 31. napjában határozza meg;
2. a Steindl Imre Program egyes elemei megvalósításának előkészítését végző állami tulajdonú nonprofit
gazdasági társaság alapításáról szóló 1788/2016. (XII. 17.) Korm. határozat 6.  pontjában foglalt, az
Igazságügyi Palota épületének rekonstrukciója vonatkozásában a  kiviteli tervek elkészítését érintően,
a  Steindl Imre Programmal kapcsolatos további döntések meghozataláról szóló 1216/2019. (IV. 23.)
Korm. határozat 1.  pontjával 2020. március 31. napjára módosított határidőt – 2020. március 31. napja helyett –
2020. október 31. napjában határozza meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök