text:
322/2016. (IX. 27.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, továbbá a  központi államigazgatási szervekről, valamint
a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54.  §-a alapján – a  miniszterelnök
javaslatára  – megállapítom, hogy dr. Berke Barnának, az  Igazságügyi Minisztérium államtitkárának e  megbízatása
2016. szeptember 23-ai hatállyal megszűnik.
Budapest, 2016. szeptember 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
36/2009. (XI. 3.) EüM rendelete az egységes egészségügyi ágazati humánerőforrás-monitoringrendszer működésének részletes szabályairól.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (2) bekezdés u) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egészségügyi
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörben eljárva
a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § E rendeletet kell alkalmazni az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továb biak ban: Eütv.) 114. §-a szerinti
egységes ágazati humánerőforrás-monitoringrendszerrel (a továb biak ban: HMR) kapcsolatos adatszolgáltatási
kötelezettségek teljesítése során.
Adatszolgáltatás 2. § Az Eütv. 114. §-a szerint adatszolgáltatásra kötelezett szerv adatszolgáltatási kötelezettségének az Egészségügyi
Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal (a továb biak ban: EEKH) honlapján, valamint a kormányzati portálon is
közzétett formanyomtatványon elektronikusan vagy azzal azonos tartalommal, más módon tesz eleget.
3. § (1) Ha az adatszolgáltatásra kötelezett szerv a rá irányadó – az Eütv. 114. § (5) bekezdése szerinti – határidőben nem tesz
eleget az adatszolgáltatási kötelezettségének, az EEKH a határidő leteltét köve tően haladéktalanul – új határidő
tűzésével – felhívja az adatszolgáltatás teljesítésére.
(2) A határidő ismételt elmulasztásának tényéről az EEKH haladéktalanul értesíti a mulasztó hatóság felügyeleti szervét.
(3) Az EEKH éves beszámolója tartalmazza az adatszolgáltatási kötelezettségét az (1) bekezdésben említett felhívás
ellenére sem teljesítő, illetve az Eütv. 114. § (4) bekezdésében foglalt kötelezettségnek eleget nem tevő szervek
megnevezését, illetve az előírt adatszolgáltatás elmaradásának tényét.
Adatfeldolgozás, -elemzés és -értékelés 4. § Az EEKH az Eütv. 114. §-a alapján kapott adatokat az adatkezelés megkezdésétől számított 30 napon belül feldolgozza
és beépíti a HMR részét képező adatbázisba.
5. § Az EEKH a HMR-ben szereplő adatokról – megkeresés esetén – 22 munkanapon belül tájékoztatást nyújt.
6. § (1) Az EEKH évente egy alkalommal, a tárgyévet követő év január 31-ig éves beszámolót készít a HMR adatai alapján az
ágazati humánerőforrás helyzetéről.
(2) Az éves beszámoló tartalmazza különösen:
a) az egyes egészségügyi szakmák vagy szakmacsoportok korfáját,
b) kistérségenként, megyénként, régiónként, valamint országosan az egészségügyi dolgozók számát, megoszlását
földrajzi és szakmai területenként, a munkavégzésre irányuló jogviszonyok típusát,
c) a tárgyévben egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzésre felvettek szakma vagy szakmacsoport szerinti
megoszlását,
d) az adott évben szakvizsgát tett személyek számát szakképesítés szerinti megoszlásban,
e) az egészségügyi szakképzésben és szakirányú továbbképzésben résztvevők számát és a képzés típusát,
f) az adott évben egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzésre felvettek és szakvizsgát tett személyek számának
és a regisztrált üres álláshelyek számának arányát szakma szerinti bontásban,
g) az egyes egészségügyi szakképesítésekhez kapcsolódó bér- és létszám-statisztikai adatokat,
h) az egészségügyi ágazatban regisztrált üres álláshelyek számát, szakma szerinti bontásban,
i) a szakképesítésüket külföldön elismertetni kívánó egészségügyi dolgozókra vonatkozó adatokat a célország és
szakképesítés szerinti bontásban, a hatósági bizonyítványok kiadására irányuló kérelmekhez kapcsolódó ügyféli
nyilatkozatokban foglaltak alapján,
j) a Magyarországon dolgozó, külföldön megszerzett és Magyarországon elismert vagy honosított egészségügyi
szakképesítéssel, vagy honosított tudományos fokozattal rendelkező egészségügyi dolgozók arányát
szakképesítésenként, a diploma vagy oklevél megszerzésének helye szerinti bontásban,
k) az egészségügyi dolgozók tekintetében az idegen nyelvismerettel rendelkezők arányát nyelvenként,
a nyelvismeret legmagasabb szintjére és típusára vonatkozó adatok alapján,
l) a korlátozottan alkalmas egészségügyi dolgozók számát,
m) az egészségügyi tevékenységüket egy évet meghaladóan szüneteltető személyek számát és a szüneteltetés
időtartamát,
n) az EEKH-hoz a HMR-rel kapcsolatban érkezett megkeresések számát a megkeresők jellege szerinti bontásban
(kormányzati, nem kormányzati szerv),
o) a 3. § (3) bekezdése szerinti adatokat.
(3) Az éves beszámolót úgy kell összeállítani, hogy – az adott évre jellemző, vagy külön célelemzések mellett – az
adatsorok és elemzések évről évre összehasonlíthatók legyenek.
7. § (1) A 6. § szerinti éves beszámolót az EEKH elnöke terjeszti fel jóváhagyásra az egészségügyi miniszternek.
(2) A miniszter jóváhagyását köve tően a beszámolót az EEKH internetes honlapján haladéktalanul nyilvánosságra kell
hozni. 8. § Az EEKH évente egy alkalommal – szakorvosi szakképesítésenkénti bontásban – az országos, regionális és megyei
szakorvos-létszámra vonatkozó jelentést küld az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképesítés keretszámait
meghatározó, külön jogszabály szerinti bíráló bizottság részére.
Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) A 3. § (3) bekezdése és a 6. § (2) bekezdés o) pontja 2011. január 1-jén lép hatályba.
(3) A HMR adatbázisának teljes feltöltéséig a 6. § (1) bekezdése szerinti éves beszámolót a HMR-ben ténylegesen
rendelkezésre álló adatok alapján kell elkészíteni. A hiányzó adatokra tekintettel a 6. § (2) bekezdésében foglaltaktól el
lehet térni, de az eltérés tényét és annak okát a beszámolóban fel kell tüntetni.
(4) A (3) bekezdés 2011. január 2-án hatályát veszti. E bekezdés 2011. január 3-án hatályát veszti.
Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
3/2010. (I. 21.) PM rendelete a befektetési szolgáltatási tevékenységet, befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő szolgáltatást, árutőzsdei szolgáltatást végzők Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére történő adatszolgáltatási kötelezettségéről.
A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló
2007. évi CXXXVIII. törvény 180. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a pénzügyminiszter feladat- és
hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya a befektetési szolgáltatási tevékenységet, befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő
szolgáltatást, árutőzsdei szolgáltatást végzőre (a továb biak ban: adatszolgáltató) terjed ki.
(2) Az adatszolgáltatás célja, hogy a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továb biak ban: Felügyelet) a rendszeres
adatszolgáltatás alapján ellenőrizze az adatszolgáltató működésére, tevékenységére vonatkozó jogszabályi
rendelkezések betartását.
(3) A rendszeres adatszolgáltatás a számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus nyilvántartásokon
alapul.
2. § (1) A rendszeres adatszolgáltatási kötelezettséget az 1. mellékletben és a 2. mellékletben foglaltak szerint kell teljesíteni.
(2) Ha az adatszolgáltató a kereskedési könyvben nyilvántartott pozíciók, kockázatvállalások, a devizaárfolyam kockázat
és nagykockázatok fedezetéhez szükséges tőkekövetelmény megállapításának szabályairól és a kereskedési könyv
vezetésének részletes szabályairól szóló 244/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Kkr.) 12. § (2) bekezdése
alapján a kereskedési könyvben nyilvántartott pénzügyi eszközök tőkekövetelményét a hitelezési kockázat
kezeléséről és tőkekövetelményéről szóló 196/2007. (VII. 30.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Hkr.) vagy a befektetési
vállalkozás hitelkockázatáról szóló 301/2008. (XII. 17.) Korm. rendelet alapján határozza meg, ezt a tényt bejelenti
a Felügyeletnek. A bejelentést köve tően az adatszolgáltató mentesül a kereskedési könyvi tőkekövetelmény
bemutatására szolgáló, az 1. melléklet 2. pont „A Kkr. 12. § (2) bekezdése alapján nem jelentendő táblák” cím alatt
meghatározott táblák küldése alól.
(3) Ha az adatszolgáltató a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető
tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továb biak ban: Bszt.) 5. § (1) bekezdés a) és
e) pontjában, 5. § (2) bekezdés d) és f) pontjában meghatározott szolgáltatásokon kívül más befektetési szolgáltatási
tevékenység, befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő szolgáltatás végzésére jogosító engedéllyel nem
rendelkezik, mentesül a pénzfedezettség, az értékpapír-fedezettség, a saját számlás ügyletek és pozíciók
bemutatására szolgáló, az 1. melléklet 2. pont „A befektetési, illetve kiegészítő szolgáltatások közül kizárólag a Bszt. 5. §
(1) bekezdés a) és e) pontjában, 5. § (2) bekezdés d) és f) pontjában meghatározott szolgáltatásokat végzők által nem
jelentendő táblák” cím alatt meghatározott táblák küldése alól.
(4) Ha az adatszolgáltató önellenőrzési vagy belső ellenőrzési tevékenysége megállapítja, hogy a már teljesített
rendszeres adatszolgáltatás módosítása szükséges, akkor a módosítást visszamenőleg attól az időszaktól kezdve kell
végrehajtani, amelyben az adat módosításra szorul. A módosított rendszeres adatszolgáltatást a hiba feltárását követő
15. napig kell teljesíteni.
3. § (1) Az adatszolgáltató a rendszeres adatszolgáltatást a Felügyelet által meghatározott elektronikus formában, minősített
vagy fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátva, a Felügyelet Kihelyezett Adatküldő Programján keresztül
teljesíti.
(2) Az adatszolgáltató a rendszeres adatszolgáltatást akkor teljesíti, ha az az adatfogadó rendszerben „elfogadott”
státuszt kap.
(3) A Felügyelet a honlapján közzéteszi a rendszeres adatszolgáltatáshoz kapcsolódó módszertani útmutatót.
(4) Az adatszolgáltató biztosítja, hogy az (5) bekezdésben meghatározott őrzési időtartam alatt mindenkor, ellenőrizhető
módon rendelkezésre álljon a rendszeres adatszolgáltatás, a rendszeres adatszolgáltatást alátámasztó iratok és
a számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információk.
(5) Az iratokat és a számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információkat a rendszeres
adatszolgáltatás esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell megőrizni.
4. § (1) A Felügyelet megküldi az adott pénzügyi eszközök likviditása szempontjából leginkább érintett piac ille té kes
hatósága részére az 1. melléklet III. pontja szerinti MiFID tranzakciós jelentésben szereplő információkat.
(2) A Felügyelet a más EGT-államban székhellyel rendelkező befektetési vállalkozás fióktelepe által a MiFID tranzakciós
jelentésben szereplő információkat megküldi a befektetési vállalkozás székhelye szerinti EGT-állam ille té kes
hatóságának.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni, ha a más EGT-államban székhellyel rendelkező befektetési
vállalkozás székhelye szerinti ille té kes hatóság az információk megküldésére nem tart igényt.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az e rendelet szerinti adatszolgáltatási szabályokat a napi, a heti és az eseti jelentések vonatkozásában 2010. április
1-jétől kell alkalmazni.
(3) Az e rendelet szerinti adatszolgáltatási szabályokat a (2) bekezdésben nem szereplő jelentés vonatkozásában úgy kell
alkalmazni, hogy az adatszolgáltatás Felügyeletre történő megküldésének a határideje a havi táblák esetében január,
február hónapok vonatkozásában is a március hónapra történő adatszolgáltatás határidejével egyezik meg.
(4) 2010. április 1-jén hatályát veszti a befektetési szolgáltató és a külföldi székhelyű befektetési szolgáltató
magyarországi fióktelepe üzleti, szolgáltatási tevékenységéhez, a befektetési vállalkozás és hitelintézet kereskedési
könyv vezetéséhez, az árutőzsdei szolgáltató és az elszámolóház szolgáltatási tevékenységéhez kapcsolódó,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére történő adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 5/2004. (II. 12.) PM
rendelet (a továb biak ban: R.) azzal, hogy az R. rendelkezéseit 2010. január 1-jétől csak a napi, heti és eseti jelentések
vonatkozásában kell alkalmazni.
(5) A 2009. évre vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettséget az R. alapján kell teljesíteni.
(6) A 2. melléklet szerinti 31D3 táblát első alkalommal e rendelet hatályba lépését követő 30 munkanapon belül, az érintett
értékpapírok teljes listájára vonatkozóan kell megküldeni.
(7) Ha a befektetési vállalkozás, hitelintézet e rendelet hatályba lépését köve tően kap engedélyt befektetési szolgáltatási
tevékenység végzésére, akkor a napi, a heti és az eseti jelentések esetén alkalmazhatja az e rendelet szerinti
adatszolgáltatási szabályokat.
(8) A (2)–(7) bekezdés 2010. június 30-án hatályát veszti. Ez a bekezdés 2010. július 1-jén hatályát veszti.
6. § Ez a rendelet a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK, és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló,
2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv 25. cikk (3) és (6) bekezdésének való megfelelést
szolgálja.
Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
98/2011. (XI. 17.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 138/2011. (VIII. 9.) OVB határozatát megsemmisíti és az
Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az
Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 138/2011. (VIII. 9.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen. A kezdeményező 2011. július 7-én az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan
aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy
a szabadságvesztését töltő elítélt számára kötelező legyen a munkavégzés?”
Az OVB 2011. augusztus 1-jén megtartott ülésén megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvényben (továbbiakban: Ve.) meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre
vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, így az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát – az Nsztv. 2. §-ára, illetve
a Ve. 117. § (1) bekezdésére tekintettel – hitelesítette.
A kifogástevők 2011. augusztus 22-én, a Ve. 130. § (1) bekezdésében meghatározott 15 napos jogvesztő határidőn
belül kifogást nyújtottak be az OVBh. ellen, kérve az Alkotmánybíróságtól az OVBh. megsemmisítését és az OVB új
eljárásra utasítását. A kifogástevők álláspontja szerint a kérdés sérti az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés a) és b) pontjait,
ellentétes az Alkotmány 55. §-ban megfogalmazott munkavégzés szabadságával, továbbá a megfogalmazása nem
egyértelmű, ezért az OVB-nek a hitelesítést az Nsztv. 10. § b) és c) pontjai alapján meg kellett volna tagadni.
II. Az Alkotmánybíróság a következő jogszabályi rendelkezések alapján hozta meg döntését:
1. Az Alkotmánynak a kifogást tevők által hivatkozott rendelkezései:
„28/C. § (5) Nem lehet országos népszavazást tartani:
a) a költségvetésről, a költségvetés végrehajtásáról, a központi adónemekről és illetékekről, a vámokról, valamint
a helyi adók központi feltételeiről szóló törvények tartalmáról,
b) hatályos nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségekről, illetve az e kötelezettségeket tartalmazó törvények
tartalmáról,” „55. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet
szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján
megfosztani. (2) A bűncselekmény elkövetésével gyanúsított és őrizetbe vett személyt a lehető legrövidebb időn belül vagy
szabadon kell bocsátani, vagy bíró elé kell állítani. A bíró köteles az elé állított személyt meghallgatni és írásbeli
indokolással ellátott határozatban szabadlábra helyezéséről vagy letartóztatásáról haladéktalanul dönteni.
(3) Az, aki törvénytelen letartóztatás vagy fogvatartás áldozata volt, kártérítésre jogosult.”
2. Az Nsztv.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó, jelen
ügyben alkalmazott szabályai: „10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.” 3. A Ve.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó, jelen ügyben
alkalmazott szabályai: „130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” III. A kifogás részben megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342, 344.]. 2. Az OVB a kifogással támadott határozatában megállapította, hogy a kérdés a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre
vonatkozó tartalmi követelményeknek megfelel. 3. Az Alkotmánybíróság a kifogást részben találta megalapozottnak.
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműség követelményének nem felel meg. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során számos határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban az
Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség). Az
eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt
jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból
következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor az Alkotmánybíróságnak
vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés (…) el tudja-e dönteni, hogy terheli-e
jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.)
AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat,
ABH 2007, 891, 895.] Az a kérdés, miszerint „Egyetért-e Ön azzal, hogy a szabadságvesztését töltő elítélt számára kötelező legyen
a munkavégzés?” sem a választópolgári, sem a jogalkotói egyértelműség követelményének nem felel meg. Sem
a választópolgár, sem a jogalkotó nem tudja ugyanis eldönteni, hogy a „szabadságvesztését töltő elítélt” fogalma
pontosan kikre, azaz milyen személyi körre vonatkozik, például bármely végrehajtási fokozatban szabadságvesztését
töltő elítéltre vonatkozik-e, vagy csak egyes fokozatokban (fogházban, börtönben vagy fegyházban)
szabadságvesztésüket töltő elítéltekre, valamint hogy vonatkozik-e a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról
szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: Bv.tvr.) 42. § (1) bekezdés f) pontja szerinti magánelzárás
fenyítés alatt álló elítéltre vagy sem. Továbbá azért sem egyértelmű a kérdés, mert sem a választópolgár, sem
a jogalkotó által nem dönthető el egyértelműen, hogy a „munkavégzés” pontosan milyen munkákra terjed ki, például
csak a Bv.tvr. 33. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt, a büntetés-végrehajtási intézet által kijelölt, díjazás ellenében
végzett munkára, esetleg csak a Bv.tvr. 33. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt, a büntetés-végrehajtási intézet
tisztántartását és ellátását szolgáló, díjazás nélkül végzett munkára, esetleg ezen kategóriák valamelyikén belül csak
egyes, meghatározott típusú munkákra, netalán a két munkatípus bármelyikébe tartozó munkák teljes spektrumára.
Ezenkívül mivel az elítéltek munkavégzésére vonatkozóan már a hatályos jog is tartalmaz szabályokat, ezért nem
egyértelmű, hogy a jogalkotónak a népszavazásra feltenni kívánt ezen kérdés igennel történő megválaszolása esetén
a hatályos jogi megoldás megerősítésére, hatályon kívül helyezése vagy módosítása vonatkozásában milyen
jogalkotási kötelezettsége keletkezne. Az Alkotmánybíróság korábban megállapította, hogy az Nsztv. 13. §
(1) bekezdése ugyan nem támaszt olyan követelményt a népszavazás kezdeményezőivel szemben, hogy a kérdés
megfogalmazásakor pontosan használják a hatályos jogszabályok terminológiáját [52/2001. (XI. 29.) AB határozat,
ABH 2001, 399, 402–403.; 68/2008. (IV. 30.) AB határozat, ABH 2008, 615, 619.], de a kérdésből mind a választópolgárok,
mind az Országgyűlés számára ki kell derülnie, hogy milyen lehetséges következményekkel járhat a népszavazás
[99/2007. (XII. 6.) AB határozat, ABH 2007, 815, 818.]. Mivel a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem foglalja magába
egyértelműen, hogy a kérdés igennel történő megválaszolása a Bv.tvr. 33. § (1) bekezdés d) és e) pontja, 36. §
(1) bekezdés d) és l) pontja, illetve (5) bekezdés b) pontja, 44. és 45. §-a, továbbá a szabadságvesztés és az előzetes
letartóztatás szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet II. fejezet IV. címe (101–134. §§) vonatkozásában
a jogalkotóra milyen kötelezettséget telepítene, ezért az Alkotmánybíróság erre tekintettel is megállapította, hogy
a kérdés az Nsztv. 13. § (1) bekezdésben foglalt egyértelműség követelményének nem felel meg.
Mindezekre tekintettel – az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében előírt egyértelműség hiánya miatt – az Alkotmánybíróság
a 138/2011. (VIII. 9.) OVB határozatot megsemmisítette, és az Országos Választási Bizottságot a Ve. 130. § (3) bekezdése
alapján új eljárásra utasította. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar
Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. november 15.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
325/2017. (XI. 8.) Korm. rendelete a TA-MI Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság „végelszámolás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  TA-MI Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság „végelszámolás alatt”
(cégjegyzékszám: 10-09-021066, székhely: 3200 Gyöngyös, Koháry út 3.) gazdasági társaságot (a  továbbiakban:
Társaság) a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a
alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2011. (VIII. 9.) MNB rendelete a „Clark Ádám” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Clark Ádám születésének 200. évfordulója alkalmából – „Clark Ádám” megnevezéssel
5000 forintos címletű arany emlékérmét bocsát ki. (2) A kibocsátás időpontja: 2011. augusztus 14.
2. § (1) Az emlékérme 999 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 0,5 gramm, átmérője 11 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapján, egymás alatti vízszintes sorokban a „MAGYAR” és a „KÖZTÁRSASÁG” felirat, az
„5000” értékjelzés, a „FORINT” felirat, valamint a „BP.” verdejel és a „2011” verési évszám olvasható. Az emlékérme
előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Clark Ádám portréjának részlete látható. A portrérészlettől jobbra, egymás
alatti vízszintes sorokban a „CLARK”, az „ÁDÁM” és az „1811-1866” felirat olvasható, az emlékérme szélén pedig
ifj. Szlávics László tervezőművész mesterjegye található. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 10 000 darab készíthető, különleges – ún. prooflike – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2011. augusztus 14-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
108/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Iklódy Gábor rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság stockholmi nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2009. március 13.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
158/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok
Khamkheuang Bounteum rendkívüli és meghatalmazott nagykövet úrnak a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez bécsi székhellyel.
Budapest, 2011. március 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1001/2015. (I. 15.) Korm. határozata az Európai Unió Régiók Bizottsága Nemzeti Delegáció tagjainak és póttagjainak jelöléséről.
A Kormány a helyi és regionális érdekek Európai Unióban történő képviselete érdekében a Régiók Bizottsága Nemzeti Delegáció
tagjainak és póttagjainak sorába az alábbi személyeket jelöli:
 1. Teljes jogú tagként vesz részt a Régiók Bizottsága munkájában:
Árgyelán János, a Fejér Megyei Közgyűlés képviselője,
Dr. Bóka István, Balatonfüred Város polgármestere,
Dudás Róbert, Mátraballa Község polgármestere,
Horváth Jácint, Nagykanizsa Megyei Jogú Város Önkormányzat képviselője,
Dr. Keresztes László Lóránt, Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzat képviselője,
Kovács Raymund, Budapest Főváros XVI. Kerületi Önkormányzat képviselője,
Magyar Anna, a Csongrád Megyei Közgyűlés alelnöke,
Majthényi László, a Vas Megyei Közgyűlés elnöke,
Ribányi József, a Tolna Megyei Közgyűlés alelnöke,
Seszták Oszkár, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közgyűlés elnöke,
Szabó Róbert, a Heves Megyei Közgyűlés elnöke,
Varga Zoltán, a Békés Megyei Közgyűlés tagja.
2. Póttagként vesz részt a Régiók Bizottsága munkájában:
Bánné dr. Gál Boglárka, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közgyűlés alelnöke,
Karácsony János Ádám, Tahitótfalu Községi Önkormányzat képviselője,
Kiss Attila, Hajdúböszörmény Város polgármestere,
Kocsy Béla, Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzat képviselője,
Kovács Sándor, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közgyűlés elnöke,
Németh Zoltán, a Győr-Moson-Sopron Megyei Közgyűlés elnöke,
Dr. Pál Attila, a Zala Megyei Közgyűlés elnöke,
Samu Tamás Gergő, a Békés Megyei Közgyűlés tagja,
Dr. Simon Gábor, Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzat képviselője,
Temerini Ferenc, Soltvadkert Város Önkormányzat képviselője,
Tüttő Kata, Budapest Főváros XII. Kerületi Önkormányzat képviselője,
Dr. Vántsa Botond, Szigetszentmiklós Város alpolgármestere.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1679/2013. (IX. 30.) Korm. határozata a TIOP-2.2.6/12/1/B azonosító számú („Struktúraváltás támogatása a járó- és fekvőbeteg ellátás fejlesztésével” című) konstrukció keretében benyújtott projektjavaslatok támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ott felsorolt, a TIOP-2.2.6/12/1/B azonosító számú, „Struktúraváltás támogatása
a járó- és fekvőbeteg ellátás fejlesztésével” című konstrukció keretében benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatokat,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződésének a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás
Programok Irányító Hatósága általi megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1326/2016. (VII. 1.) Korm. határozata a TIOP-1.3.4-15/1 azonosító számú („Felsőoktatás struktúraváltása és levéltárak oktatási célú fejlesztése” című) konstrukció keretében egyes felsőoktatási intézmények infrastruktúra-fejlesztési projektjei támogatásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatokat (a továbbiakban: projektek),
 2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. mellékletben foglalt táblázat 2. és 4. sorában meghatározott projekt tekintetében: azonnal
 az 1. mellékletben foglalt táblázat 3. sorában meghatározott projekt tekintetében a táblázat
G:3 mezőjében meghatározott feltételek teljesítését követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1264/2017. (V. 29.) Korm. határozata a polgármesteri béremelés különbözetének támogatása érdekében szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) és (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) elrendeli a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben a  24. A  polgármesteri béremelés
különbözetének támogatása cím létrehozását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok
működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 24. A polgármesteri béremelés különbözetének támogatása cím javára 10,0 millió forint 1. melléklet
szerinti egyszeri átcsoportosítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal c) a polgármesteri béremelés hatásának kompenzálására, a  helyi önkormányzatok működőképességének
megőrzése érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjék további 2789,3 millió forint
összegű költségvetési forrás rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  1.  pont b) és c)  alpont szerint átcsoportosított összeg terhére külön
pályázat és kérelem benyújtása nélkül nyújtson mindösszesen 2799,3 millió forint támogatást a  2.  mellékletben
megjelölt önkormányzatoknak az  ott meghatározott összegben a  megemelkedett polgármesteri illetmények
és tiszteletdíjak rendezéséhez, valamint a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről
– a 3. pontban meghatározott elvek alapján – támogatói okiratot bocsásson ki az érintett önkormányzatok részére;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a támogatás összege az alábbi elvek alapján kerüljön meghatározásra:
a) a  támogatás összege a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 2016.
december 31-én hatályos 71.  § (4) és (5)  bekezdés szerinti polgármesteri illetmény és tiszteletdíj, valamint
a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény módosításáról szóló 2016. évi
CLXXXV. törvénnyel módosított 71.  § (4)  bekezdés szerinti polgármesteri illetmény és a  71.  § (5)  bekezdés
szerinti tiszteletdíj összegének különbözete szociális hozzájárulási adóval emelt összege száz forintra
kerekítve,
b) a  polgármesteri tisztség betöltésének módját az  Országos Statisztikai Adatszolgáltatási Program 1621
„Önkormányzati törzsadattár” 2016. II. félévi adatgyűjtése szerint kell figyelembe venni; hiányzó adat esetén
az önkormányzat 2016. I. félévi adatszolgáltatása az irányadó,
c) a  támogatás összege az  a)  pont szerinti meghatározott különbözet 11 havi összegére nyújt fedezetet
az önkormányzat egy lakosra jutó adóerő-képességétől függően,
d) az egy lakosra jutó adóerő-képesség a Kvtv. 2. melléklet I. 1. c) pontja szerint kerül meghatározásra,
e) a  24 000 forint/fő alatti adóerő-képességgel rendelkező önkormányzat a  c)  pont szerinti összeg 100%-ára,
a  24 001–32 000 forint/fő közötti adóerő-képességgel rendelkező önkormányzat a  c)  pont szerinti összeg
25%-ára jogosult;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti támogatói okirat kiadását követően a  költségvetési
támogatás 50%-át, majd a  fennmaradó összeget két egyenlő részletben 2017. augusztus 31-éig és 2017. október
31-éig folyósítsa az érintett települési önkormányzatok számára.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
328/2017. (VIII. 25.) KE határozata határozott időre szóló rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Heltai Pétert 2017. augusztus 15. napjától 2019. december 31. napjáig terjedő időtartamra kinevezem rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2017. augusztus 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
137/D/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t :
Az Alkotmánybíróság a Pest Megyei Bíróság
2.K.26.895/2008/6. számú jogerős ítéletében alkalmazott,
az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 5. § (3) bekezdésével összefüggésben előterjesztett alkotmányjogi
panaszt visszautasítja.
Az indítványozó alapítvány jogi képviselője útján alkotmányjogi panaszt terjesztett elő a Pest Megyei Bíróság
2.K.26.895/2008/6. számú jogerős ítéletében alkalmazott
jogszabályi rendelkezés, nevezetesen az illetékekről szóló
1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 5. § (3) bekezdése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérve. Az indítványozó álláspontja szerint az
Itv. 5. § (3) bekezdése ellentétes a törvény 5. § (1) bekezdésének f) pontjával, amely szerint az alapítvány teljes
személyes illetékmentességben részesül. Nézete szerint ez
a rendelkezés alanyi jogon biztosítja az alapítvány számára az illetékmentességet, és nincs szükség ennek igényléséhez egy olyan formai nyilatkozatra, amelyet az Itv. 5. §
(3) bekezdése előír. A támadott rendelkezés értelmében az
illetékmentesség feltételeinek meglétéről az alapítvány
vagyonszerzése esetén annak illetékkiszabás céljából történő bejelentésekor, közigazgatási hatósági vagy bírósági
eljárás megindításakor írásban köteles nyilatkozni. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell, hogy az alapítvány – a vagyonszerzést, illetőleg az eljárás megindítását megelőző
naptári évben folytatott vállalkozási tevékenységéből
származó jövedelme után, vagy ilyen tevékenység hiányában – társasági adó fizetésére, illetve eredménye után költségvetési befizetésre nem volt kötelezett. Az indítványozó
érvelése szerint a nyilatkozat kiállítására semmilyen formai követelmény nincs meghatározva, illetve nem a nyilatkozat megtétele keletkezteti a személyes illetékmentességhez való jogot. Álláspontja szerint a támadott rendelkezés sérti a jogbiztonságot, mivel nem egyértelmű az sem,
hogy az illetékmentességre jogosult utólag pótolhatja-e a
nyilatkozatot. A támadott rendelkezés alkotmányellenességét illetően „az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt
jogállamiság, s így a jogbiztonsághoz való jog sérelmére”
hivatkozik.
A Pest Megyei Bíróság 2.K.26.895/2008/6. számú jogerős ítéletében az indítványozónak az alkotmányjogi pa
naszban előterjesztett érvelésre alapított, közigazgatási
határozat bírósági felülvizsgálatára irányuló kereseti kérelmét elutastíotta.
Az indítvány érdemi elbírálásra alkalmatlan. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése kimondja, hogy az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése
miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Abtv 48. §
(2) bekezdése szerint az alkotmányjogi panaszt a jogerős
határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet
írásban benyújtani. Az indítványozó a Pest Megyei Bíróság 2.K.26.895/2008/6. számú jogerős ítéletét 2008. december 3-án vette át, az alkotmányjogi panasz pedig 2009.
február 2-án, tehát az Abtv. által előírt hatvan napon belül
érkezett az Alkotmánybírósághoz. Ennek megfelelően az
alkotmányjog panasz benyújtására vonatkozó formai követelményeknek a beadvány megfelel.
Az Alkotmánybíróság ugyanakkor megállapítja, hogy
az alkotmányjogi panasz tartalmi követelményei jelen
ügyben nem teljesülnek. Az Alkotmánybíróság állandó
gyakorlata szerint az alkotmányjogi panaszban alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán bekövetkező
alapjogi sérelmet kell állítani, a jogbiztonság absztrakt sérelmére való hivatkozás nem alapozza meg a panasz érdemi vizsgálatát. Az 1140/D/2006. AB végzésében az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy „[a] jogállamiság részét képező jogbiztonság követelménye önmagában (…)
nem minősül az állampolgár Alkotmányban biztosított jogának. Ugyanígy nem tekinthetők az Alkotmányban biztosított jognak (…) az egyes jogforrások kiadását rendező
hatásköri szabályok, illetve a jogforrási hierarchiát szabályozó alkotmányos rendelkezések sem. Ezek alapján
konkrét jogsérelem nem állapítható meg. (…) Mindemellett az Alkotmánybíróság érdemben vizsgálja meg azokat
az alkotmányjogi panaszokat, amelyekben nem közvetlenül valamely Alkotmányban biztosított jogra hivatkoznak,
de az indítványban foglaltak közvetlenül érintik valamely
alkotmányos jogot, így például a visszaható hatály tilalmával vagy a jogszabály alkalmazására való felkészüléshez
szükséges kellő idő hiányával összefüggő indítványokat.”
(ABH 2008, 3578, 3580.).
Az indítványozó jelen ügyben nem hivatkozott az Alkotmányban foglalt valamely alapjogának megsértésére,
az alkotmányjogi panaszban kizárólag a jogbiztonság
absztrakt követelményének sérelmét jelölte meg. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009.
január, 3.) 29. § e) pontjában foglaltak alapján, a rendelkező rész szerint visszautasította.
Budapest, 2010. február 2. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1270/2011. (VIII. 10.) Korm. határozata a Közlekedésfejlesztési Integrált Közreműködő Szervezet Közlekedésfejlesztési Zrt. felett a Magyar Államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességének a nemzetgazdasági miniszter felügyelete alatt álló szervezet útján történő gyakorlásáról.
1. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszter bevonásával az állami
vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény rendelkezéseire figyelemmel tegye meg a szükséges jogalkotási és egyéb
intézkedéseket arra vonatkozóan, hogy a Közlekedésfejlesztési Integrált Közreműködő Szervezet
Közlekedésfejlesztési Zrt. felett a Magyar Államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét
2012. január 1. napjával kezdődően a nemzetgazdasági miniszter felügyelete alatt álló Nemzeti Adó- és Vámhivatal
útján gyakorolja. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2019. (I. 24.) ITM utasítása a hivatali mobiltelefonok használatáról.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés g) pontja alapján
– figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya az  Innovációs és Technológiai Minisztérium (a továbbiakban: ITM) állami vezetőire, miniszteri
biztosaira, az ITM-mel kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre,
munkaviszonyban álló munkavállalókra, valamint munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban állókra
(a továbbiakban együtt: felhasználó) terjed ki.
2. § (1) A felhasználó – ellentétes tartalmú munkáltatói rendelkezés hiányában – hivatali mobiltelefonon történő elérhetőségét
rendes munkaidejében, a munkaidő-beosztásától eltérő munkaidejében, a munkaidőkereten felüli munkaidejében,
valamint az ügyelet időtartama alatt a munkaköri kötelezettségei teljesítésétől és a tartózkodási helyétől függően,
a  készenlét időtartama alatt a  tartózkodási helyétől függetlenül a  lehető legrövidebb időn belül köteles lehetővé
tenni.
(2) Hivatali mobiltelefon-használatra az  1.  melléklet szerinti nyomtatvány kitöltésével azon 2.  mellékletben felsorolt
felhasználók jogosultak, akiknek erre a  szervezeti egységüket közvetlenül irányító állami vezető javaslata alapján
a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár engedélyt ad.
(3) Nem vezetői (egyéb) munkakörben foglalkoztatott munkatársak részére kizárólag abban az  esetben biztosítható
hivatali mobiltelefon-előfizetés, ha a munkatárs munkaköre ezt megköveteli, és közvetlen állami vezetője engedélyezi.
3. § Több előfizetés egyidejű használatát a szervezeti egységet közvetlenül irányító állami vezető javaslata és a gazdasági
ügyekért felelős helyettes államtitkár egyetértése alapján a közigazgatási államtitkár engedélyezheti a  felhasználó
számára.
4. § (1) Rendkívüli szakmai tevékenység esetén – a tevékenység idejére – ideiglenes mobiltelefon-használat engedélyezhető
a 2. §-ban meghatározottak szerint.
(2) Hivatalos külföldi kiküldetés esetén a  hivatali mobiltelefonnal rendelkező felhasználó külföldi feltöltőkártya
vásárlására jogosult a külföldi telefonköltségek csökkentése érdekében, amelyet a munkáltató utólagosan megtérít
számla, illetve nyugta ellenében.
5. § A hivatali használatú mobiltelefonokon folytatott beszélgetések havi térítésmentes keretét, a belföldi adatforgalom
havi méretét, valamint a külföldi adatroaming havi limitfigyelésének mértékét a 2. melléklet tartalmazza.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a hivatali mobiltelefonok használatáról szóló 31/2015. (VIII. 31.) NFM utasítás.
7. § A felhasználó számára jelen utasítás hatálybalépése előtt engedélyezett hivatali mobiltelefon-használatra – ideértve
a  2.  mellékletben meghatározott havi költségkeretektől (beszélgetés, adatforgalom, adatroaming-limit) eltérő
mértékű hivatali mobiltelefon-használatot is – a  jelen utasításban foglalt szabályokat kell alkalmazni azzal, hogy
az utasítás hatálybalépése nem érinti az utasítás hatálybalépésének időpontját megelőzően engedélyezett hivatali
mobiltelefon-használatot és a  költségkeretektől eltérő mértékű hivatali mobiltelefon-használatot, ezek tárgyában
ismételt engedélyt nem kell kiadni.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
1322/2017. (VI. 8.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a diplomáciai ingatlanok jogi helyzetének kölcsönös rendezéséről szóló Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Lengyel Köztársaság Kormánya között a  diplomáciai ingatlanok jogi
helyzetének kölcsönös rendezéséről szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Jegyzőkönyv bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvény tervezetét, és elrendeli a Jegyzőkönyv szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külgazdasági és külügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
112/2012. (HK 10.) HVKFH s z a k utasítása a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Civil-katonai Együttműködési Doktrínája 2. kiadásának elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009. (HK 15.) HM VTI
SZÁT–HM HVKFH együttes intézkedés 4., 35. és
36. pontjaiban foglaltakra a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire (a továbbiakban: MH).
2. A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Doktrína Hierarchiája és a Magyar Honvédség Doktrína Fejlesztési
Terve dokumentumokban jóváhagyott doktrínák közül,
az MH Összhaderőnemi Civil-katonai Együttműködési
Doktrínája 2. kiadásának (a továbbiakban: MH CIMIC 2.)
elkészítése érdekében az MH ÖHP Civil-katonai Kapcso
latok Főnökség (a továbbiakban: MH ÖHP CKKF) vezetésével, a kidolgozói szakasz feladatainak ellátására Doktrína Kidolgozó Munkacsoportot (a továbbiakban: DKM)
hozok létre.
4. A DKM vezetője: MH ÖHP CKKF főnöke.
5. A DKM vezetőjének helyettese: az MH Civil-kato
nai Együttműködési és Lélektani Műveleti Központ (a továbbiakban: MH CKELMK) parancsnoka.
6. Tagjai:
Az MH ÖHP CKKF és az MH CKELMK kijelölt sze
mélyi állománya.
7. Az MH ÖHP parancsnok készítse el az MH
CKELMK parancsnokának szóló felkérést a munkacsoport tevékenységében történő közreműködésre.
8. Az MH CIMIC 2. fejlesztési folyamatában az MH
Vezetési és Doktrinális Központ Doktrinális és Szabályzatfejlesztő Osztály a hatályba léptető, az MH Geoinformációs Szolgálat az azt követő technikai elosztó szakasz
feladatait hajtja végre.
9. A fejlesztési folyamat főbb szakaszai és a feladatok
határideje:
a) Előkészítő szakasz:
aa) Alakuló munkaértekezlet megtartása: 2012. 07. 31-ig
ab) A doktrína szinopszisának felterjesztése jóváha
gyásra: 2012. 08. 31-ig
b) Kidolgozói szakasz:
ba) A doktrína első tervezetének elkészítése: 2012. 10.
31-ig
bb) Az első tervezet véleményezése: 2012. 11. (MH
MSZDB ülés)
bc) Az előzetes tervezetté minősített dokumentum to
vábbi vizsgálata, elemzése: 2012. 12. 31-ig
bd) A második tervezet elkészítése és véleményezése:
2013. 01. 31-ig
be) A végleges változat elfogadása: 2013. 03. (MH
MSZDB ülés)
c) Hatályba léptető szakasz:
ca) A végleges változat felterjesztése jóváhagyásra:
2013. 04. 30-ig
cb) Az MH CIMIC 2. kiadás hatályba léptető miniszteri
utasítás kiadása: 2013. 05. 31-ig
d) Technikai elosztó szakasz:
da) Nyomdai és terjesztési feladatok végrehajtása:
2013. 08. 31-ig.
10. A kiadványra vonatkozó egyéb rendelkezések:
a) A kiadvány címe: Magyar Honvédség Összhaderő
nemi Civil-katonai Együttműködési Doktrínája 2. kiadás
b) A kiadvány kódszáma: CIMIC 9 (2)
c) A kiadvány jóváhagyója: Honvédelmi Miniszter
d) A kiadvány tartalmára vonatkozó követelmé
nyek: A kidolgozásra kerülő dokumentum a Magyar Honvédség Doktrína Hierarchia részét képezi. Célja, hogy
összefoglalja a civil-katonai együttműködés legfontosabb
elvi kérdéseit, értelmezze fogalmait, az összhaderőnemi
műveletek hatékony támogatása érdekében útmutatást
nyújtson a szakfeladatok tervezéséhez és végrehajtásához,
irányelveket adjon a NATO, vagy más nemzetközi szervezetek által vezetett többnemzeti műveletek során a civil oldal fontosabb szereplőivel és a műveletben érintett katonai
szervezetekkel megvalósítandó együttműködéshez, valamint alapul szolgáljon a szakterület elméletének és gyakorlatának további fejlesztéséhez.
e) A kidolgozandó kiadvány minősítése: „Nyílt”
f) A kiadvány formája: új kiadvány
11. Az MH CIMIC 2. kiadás kidolgozására készített szi
nopszis tartalmazza az egyes fejezetek és címek felsorolá
sát, a kidolgozásáért, a részleges bedolgozásokért felelős
vagy arra felkért szervezeteket, valamint a kidolgozói
munka részletes időrendjét.
12. Ez a szakutasítás az aláírás napján lép hatályba, és
2013. május 31-én hatályát veszti.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
273/2011. (XII. 20.) Korm. rendelete a munkavédelmi bírság mértékére és kiszabására vonatkozó részletes szabályokról.
A Kormány a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (2) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdés meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed a munkavédelmi hatósági eljárásra és a munkavédelmi hatósági eljárást lefolytató
munkavédelmi hatóságra.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) veszélyeztetés: munkaeszköz, anyag, keverék, munkafolyamat, munkaszervezés, technológia esetén – ideértve
a fizikai, biológiai, kémiai kóroki tényezők expozíciójával járó tevékenységeket is – a szükséges védelem
elmaradása;
b) közvetlen veszélyeztetés: a veszélyeztetés térben és időben konkretizálódik, tehát meghatározott személyt vagy
személyeket érint, realizálódása előreláthatóan rövid időn belül bekövetkezhet;
c) súlyos veszélyeztetés: amelyet jogszabály annak minősít, továbbá amely a baleset, betegség bekövetkezésének
magas valószínűségét jelenti, és amelynél a nagymértékű károsodás várható, különösen a súlyos munkabaleset,
foglalkozási megbetegedés vagy fokozott expozíció;
d) munkavédelmi norma: a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Mvt.) 11. § és 12. §-ában
meghatározott munkavédelemre vonatkozó szabályok.
3. A munkavédelmi bírság kiszabására vonatkozó különös szabály
3. § A munkavédelmi bírság kiszabásakor a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény
alkalmazása során közvetlen veszélyeztetésnek a 2. § b) pontjában meghatározott magatartást kell tekinteni.
4. A munkavédelmi bírság mértéke 4. § A munkavédelmi bírság alapösszege a súlyosan veszélyeztetett munkavállalónként ötvenezer forint.
5. § A munkavédelmi bírság mértéke a 4. §-ban meghatározott alapösszeg és a 6. §-ban alkalmazandó szorzók alapján,
a 7. § szerinti emelési és csökkentési lehetőség figyelembevételével kerül kiszámításra, azzal, hogy a bírság mértéke
nem lehet kevesebb a munkavédelmi bírság az Mvt.-ben meghatározott legkisebb vagy több az Mvt.-ben
meghatározott legnagyobb összegénél.
6. § (1) A munkavédelmi hatóság a hatósági eljárás során
a) 2–4 munkavédelmi normasértés esetén 1,5-szörösére;
b) 5–7 munkavédelmi normasértés esetén 2-szeresére;
c) 8 vagy annál több munkavédelmi normasértés esetén 3-szorosára
emeli meg a munkavédelmi bírság mértékét.
(2) Ha a munkavédelmi hatóság a hatósági eljárás során azt állapítja meg, hogy a munkavállaló súlyos veszélyeztetésének
időtartama bizonyítottan
a) egy óránál tovább fennállt, 1,3-szorosára;
b) nyolc óránál tovább fennállt, 1,5-szörösére;
c) egy hétnél tovább fennállt, 3-szorosára;
d) egy hónapnál tovább fennállt, 5-szeresére
emeli meg a munkavédelmi bírság mértékét.
(3) Ha munkáltató mulasztása miatt
a) fokozott expozíció következett be, 1,2-szeresére;
b) munkabaleset vagy egészségkárosodás következett be, 1,5-szörösére;
c) súlyos munkabaleset – kivéve halálos munkabaleset – következett be, 3-szorosára;
d) halálos munkabaleset következett be, 10-szeresére
emeli meg a munkavédelmi hatóság a munkavédelmi bírság mértékét.
(4) Ha a munkavédelmi hatóság korábbi hatósági eljárása során feltárt súlyos veszélyeztetés miatt a munkáltatóval
szemben jogerősen munkavédelmi bírságot szabott ki a hatósági ellenőrzést megelőző két éven belül, akkor
a munkavédelmi bírság mértékét 1,5-szörösére emeli meg.
(5) A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás vagy
természetes személy munkáltató munkavédelmi normasértése esetén a munkavédelmi bírság mértéke 0,8-szorosára
csökken.
7. § (1) Az 5. § alapján megállapított munkavédelmi bírság mértékét a munkavédelmi hatóság mérlegelési jogkörében
legfeljebb 20%-kal megemelheti ha
a) megállapítja, hogy a határértékkel jellemzett kóroki tényezőkre megadott határérték túllépése a 10%-ot
meghaladja,
b) megállapítja, hogy a munkavédelmi normában meghatározott mérték túllépése a 10%-ot meghaladja,
c) a munkáltató nem bízott meg munkavédelmi szakembert a munkavédelmi feladatok ellátására,
d) nincs a munkáltatónál biztosítva a foglalkozás-egészségügyi szolgáltatás,
e) a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 5/1993. (XII. 26.)
MüM rendelet szerinti II. vagy III. veszélyességi osztályba sorolt munkáltatónál az előírt kockázatértékelés
hiányzik,
f) a munkavédelmi oktatás nem került megtartásra;
g) a munkáltató nem szervezte meg a munkavédelmi képviselő választását olyan esetben, amikor ez kötelező lett
volna, vagy nem biztosította a megválasztott munkavédelmi képviselő működési feltételeit,
h) jogszabályban meghatározott esetekben a munkáltató nem alkalmazott biztonsági és egészségvédelmi
koordinátort, vagy
i) megállapítja, hogy a munkáltató a munkavégzés hatókörében tartózkodó személy életét, testi épségét és
egészségét is veszélyezteti.
(2) Az 5. § alapján megállapított munkavédelmi bírság mértékét a munkavédelmi hatóság mérlegelési jogkörében
legfeljebb 20%-kal csökkentheti ha
a) a munkáltató tényfeltárást segítő magatartást tanúsított;
b) a veszélyeztetés megvalósulásában a munkavállaló szabályszegő magatartása is közrejátszott vagy
c) a munkáltató a hatályos munkavédelmi előírásoknál szigorúbb megelőző intézkedéseket valósít meg.
5. Átmeneti és záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2012. január 1. napján lép hatályba.
9. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult munkavédelmi hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1723/2018. (XII. 18.) Korm. határozata a 2019. évben kedvezményes villamos energia felhasználásra jogosult költségvetési intézmények kijelöléséről.
A Kormány a  költségvetési intézmények fosszilis energia felhasználásának csökkentése érdekében napelemes
villamosenergia-termelő erőmű működtetéséről szóló 232/2015. (VIII. 20.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése alapján
a  2019. évi kedvezményes árú villamos energia felhasználására a  költségvetési intézményeket az  1.  mellékletben
foglaltak szerint jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2012. (II. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 10 500 Ft. Faxon benyújtott
beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. január 19-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a felsőfokú fizika oktatás részeként tanítsák az Univerzum glóriája című kozmológiai hipotézist?”
Magyarország Alaptörvénye (továbbiakban: Alaptörvény) 8. cikkének (2) bekezdése szerint országos népszavazás
tárgya az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet. A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
32. §-a értelmében a felsőoktatási intézményben a képzés képzési program alapján folyik. A képzési program
a szenátus általi elfogadással válik érvényessé. A képzési program részeként a tantervet alap- és mesterképzésben
a miniszter által kiadott képzési és kimeneti követelmények alapján, szakirányú továbbképzésben szabadon készíti el
a felsőoktatási intézmény.
A fentiek alapján az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem
tartozik az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének sem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének
megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés — az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint — el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen
jogalkotásra köteles.
A kezdeményezésben szereplő „az Univerzum glóriája” és a „kozmológiai hipotézis” kifejezések a választópolgárok
számára nem egyértelmű fogalmak, ezáltal az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés nem felel meg az egyértelműség
követelményének.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) és c) pontjai alapján, mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés
feladat- és hatáskörébe és megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő
ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésén, 2005. évi CXXXIX. törvény 32. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § a) és
c) pontjain, továbbá 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az
illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés b) pontján, 42. § (1) bekezdés
h) pontján, valamint a Legfelsőbb Bíróság 2/2010. (III. 23.) közigazgatási jogegységi határozatán alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1417/2015. (VI. 24.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/2F/09-2010-0078 azonosító számú („A Bajai agglomerációhoz tartozó települések szennyvízcsatornázása és szennyvíztisztítása” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEOP-1.2.0/2F/09-2010-0078 azonosító számú, „A Bajai agglomerációhoz tartozó települések
szennyvízcsatornázása és szennyvíztisztítása” című projekt (a  továbbiakban: projekt) támogatásának növelését
az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a  projekt többlettámogatása vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti
programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2018. (V. 31.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a közigazgatási bíráskodás fejlesztésével kapcsolatos
feladatok koordinálására, továbbá a  kapcsolódó jogszabályok előkészítésével összefüggő feladatok irányítására és
összehangolására dr. Hajas Barnabást miniszteri biztossá nevezem ki.
3. § (1) A  miniszteri biztos a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdése szerinti díjazásra és a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdésében hivatkozott
kormányrendelet szerinti juttatásokra jogosult.
(2) A  miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a  Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként titkárság működik.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
436/2015. (XII. 28.) Korm. rendelete a mezőgazdasági őstermelői igazolványról.
A Kormány a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 80. § e) pontjában,
a 12. § tekintetében a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 15. § és a 19. § tekintetében a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény
53. § (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Az őstermelői igazolvány 1. § (1) Az  őstermelői igazolvány és a  közös őstermelői igazolvány (a  továbbiakban együtt: igazolvány) a  mezőgazdasági
őstermelőre vonatkozóan igazolja, hogy mezőgazdasági őstermelői tevékenységet (a  továbbiakban: őstermelői
tevékenység) folytat, és jogosult a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. tv.)
mezőgazdasági őstermelőre vonatkozó rendelkezései szerinti adózásra.
(2) Az  igazolványnak tartalmaznia kell az  1.  melléklet szerinti adatokat. Az  igazolványnak részét képezi a  2.  melléklet
szerinti adatokat tartalmazó értékesítési betétlap.
2. § (1) A mezőgazdasági őstermelő egyidejűleg csak egy hatályos igazolvánnyal rendelkezhet.
 (2) A  közös őstermelői tevékenységet folytató családtagok közös őstermelői igazolványát (a  továbbiakban: közös
igazolvány) annak a  családtagnak a  nevére kell kiállítani, akit az  Szja. tv. 78/A.  § (2)  bekezdése szerinti együttes
nyilatkozatban egybehangzóan megneveztek. A  közös őstermelői tevékenységet folytató családtagok együttesen
egy közös igazolvánnyal rendelkeznek.
(3) Közös igazolvány kiváltása esetén az  igazolványhoz tartozó értékesítési betétlapon fel kell tüntetni az  Szja. tv.
78/A. § (2) bekezdése szerint együttes nyilatkozatot tevő, közös háztartásban élő családtagok azonosító adatait.
(4) Közös igazolvány kiváltása esetén az  abban bejegyzésre kerülő személy köteles a  korábban kiváltott hatályos
igazolványát a közös igazolvány kiváltásának kérelmezésekor a 9. § (2) bekezdésében foglaltak elvégzése érdekében
a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara (a  továbbiakban: NAK) ügyfél állandó lakóhelye
szerint illetékes megyei ügyintéző szervezeténél (a továbbiakban: kiállító) leadni.
(5) Amennyiben a  közös őstermelői tevékenységben részt vevők személyében változás következik be, tizenöt napon
belül új értékesítési betétlap kiadását kell kérelmezni a kiállítónál.
3. § (1) Az igazolvány akkor érvényes, ha az igazolvány és a hozzá tartozó értékesítési betétlap egyidejűleg hatályos.
 (2) Az  igazolvány – a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  kiállítása napjától a  kiállítást követő ötödik adóév utolsó
napjáig hatályos.
 (3) Amennyiben a  mezőgazdasági őstermelő igazolványa tárgyév végével hatályát veszti, az  őstermelő tárgyév
október 1. és december 31. napja között kérheti új igazolvány kiállítását. Ez  esetben az  új igazolvány a  tárgyévet
követő év első napjától a hatályának kezdetét követő ötödik adóév utolsó napjáig hatályos.
(4) Az igazolvány az ügyfél választása alapján a
a) hatályának kezdete szerinti adóévre, vagy
b) hatályának kezdetétől számított legfeljebb három adóévre
vonatkozó értékesítési betétlappal együtt adható ki.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti értékesítési betétlap kiadását követően értékesítési betétlap az  ügyfél kérelmére kizárólag
a kérelmezés időpontja szerinti évnek megfelelő adóévre, valamint az azt követő két adóévre adható ki. Értékesítési
betétlap csak az igazolvány hatályossági ideje szerinti adóévekre adható ki.
(6) Amennyiben a mezőgazdasági őstermelő hatályos igazolvánnyal rendelkezik, akkor az értékesítési betétlap
a) az adóév első napjától hatályos, ha azt az adóév március 20. napjáig,
b) a kiállítás napjától hatályos, ha az a) pontban említett időpontot követően
kérelmezi.
(7) Ugyanarra az adóévre vonatkozó, folytatólagos sorszámmal ellátott értékesítési betétlapot kell kiadni, ha az előző
értékesítési betétlap betelt. Az  értékesítési betétlap elvesztése, megsemmisülése, megrongálódása esetén ennek
tényét az ismételten kiadott értékesítési betétlapon fel kell tüntetni.
2. Nyilvántartás 4. § (1) Az Szja tv. 81/A. §-a alapján, a 3. melléklet szerinti adattartalmú közhiteles hatósági nyilvántartást (a továbbiakban:
Nyilvántartás) a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) az élelmiszerláncról és hatósági
felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény szerinti élelmiszerlánc-felügyeleti információs rendszerben vezeti.
(2) A NÉBIH a Nyilvántartáshoz a NAK és a megyei kormányhivatal számára hozzáférést biztosít.
3. Az igazolvány kiadása, érvényesítése, cseréje, módosítása 5. § (1) Az igazolvány kiadását, érvényesítését, cseréjét és módosítását a kiállítónál kell kérelmezni.
 (2) A kérelem előterjesztésekor az ügyfélnek igazolnia kell az  igazolványra való jogosultságát. A kiállítónak a kérelem
benyújtásakor ellenőriznie kell az ügyfél személyazonosságát.
 (3) Az  igazolvány kiadásának feltétele az Szja. tv. 78/A. § (1) és (2) bekezdésében és a társadalombiztosítás ellátásaira
és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény 44.  §
(2) bekezdésében előírt nyilatkozatok megtétele.
(4) A kérelmet a 4. mellékletben foglalt adattartalommal az ügyfél által közölt adatok alapján a kiállító állítja elő.
 (5) Amennyiben az  ügyfél nem személyesen jár el, a  helyette eljáró személy képviseleti jogosultságát közokiratba
foglalt meghatalmazással kell igazolni. Ha az  ügyfél – a  kezelőorvos által kiállított igazolás szerint – egészségi
állapota miatt nem képes a kiállító előtt személyesen megjelenni, a helyette eljáró személy képviseleti jogosultságát
teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt meghatalmazással igazolhatja.
(6) A  személyesen eljáró ügyfél vagy a  helyette eljáró személy a  kérelmet saját kezűleg írja alá. Az  ügyfél
írásképtelensége esetén, a kérelmen ezt a tényt a kiállítónak – az aláírás céljára szolgáló rovatban – fel kell tüntetni.
6. § (1) A  kiállító – az  igazolvány kiállíthatóságáról meghozott döntésként – a  mezőgazdasági őstermelő részére
az  5.  melléklet szerinti adattartalommal ideiglenes igazolványt állít ki, amely legfeljebb a  kiállításától számított
hatvan napig igazolja, hogy a  mezőgazdasági őstermelő őstermelői tevékenységet folytat, és jogosult az  Szja. tv.
mezőgazdasági őstermelőre vonatkozó rendelkezései szerinti adózásra.
(2) Az igazolványt az ügyfél választása szerint
a) postai úton, könyvelt küldeményként kell továbbítani, vagy
b) az átvételre való felhívást követően a kérelmezés helyén kell átadni
a mezőgazdasági őstermelő vagy meghatalmazottja részére.
(3) A  postai úton át nem vett igazolványt a  mezőgazdasági őstermelő vagy a  helyette eljáró személy veheti át
a kiállítónál.
(4) Az át nem vett igazolványokat – az átvételre való felhívást követően – a NAK az igazolvány kiállításától számított egy
év elteltével megsemmisíti, és e tényt rögzíti a Nyilvántartásban.
(5) A  kiállító az  igazolványokkal és értékesítési betétlapokkal kapcsolatos adatokat az  igazolvány és értékesítési
betétlap kiadásával, az igazolvány módosításával, cseréjével, bevonásával egyidejűleg a Nyilvántartásban rögzíti.
(6) A NÉBIH a Nyilvántartásban hivatalból rögzíti, ha
a) a mezőgazdasági őstermelő elhalálozott,
b) az igazolvány hatályát vesztette.
(7) Az  elveszett, megsemmisült, vagy megrongálódott igazolvány esetében az  új igazolvány kiállítására az  e  §-ban
foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
7. § (1) A 3. melléklet szerinti adatokban bekövetkezett változásokat – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – évente egyszer,
június 15. napjáig kell bejelenteni a kiállítónak.
(2) A  mezőgazdasági őstermelő köteles a  3.  melléklet 1–17.  pontjai, 20.  pont 20.4.  alpontja, 21.  pont 21.2.  alpontja,
22.  pont 22.1.  alpontja, valamint 25.  pontja szerinti adataiban bekövetkezett változásokat a  változás
bekövetkezésétől számított tizenöt napon belül bejelenteni a kiállítónak.
(3) Amennyiben a  mezőgazdasági őstermelő 1.  melléklet 1.  pontja szerinti adataiban változás következik be, vagy
az  igazolvány hibás adatokkal került kiadásra, a  kiállító a  mezőgazdasági őstermelő részére új igazolványt és
értékesítési betétlapot ad ki. Az  igazolvány cseréjére a  6.  §-ban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. A  csere
elvégzése érdekében az igazolványt a kiállítónál kell leadni.
(4) Amennyiben a  mezőgazdasági őstermelőnek kizárólag az  1.  melléklet 2.  pontja szerinti adataiban következik be
változás, úgy a kiállító a részére módosítás céljából átadott igazolvány elektronikus adatait módosítja.
(5) Amennyiben a mezőgazdasági őstermelő 2. melléklet szerinti adataiban változás következik be, vagy az értékesítési
betétlap hibás adatokkal került kiadásra, a kiállító a mezőgazdasági őstermelő részére új értékesítési betétlapot ad
ki.
8. § (1) A  mezőgazdasági őstermelő az  igazolvány, illetve értékesítési betétlap elvesztését, megsemmisülését,
megrongálódását köteles a kiállítónak haladéktalanul bejelenteni. A talált igazolványt a kiállítóhoz kell eljuttatni.
(2) Az  elveszett, megsemmisült vagy megrongálódott igazolvány, illetve értékesítési betétlap helyett a  kiállító
kérelemre újat ad ki.
9. § (1) A  mezőgazdasági őstermelő köteles az  igazolványt tizenöt napon belül a  kiállítónak leadni, ha a  tevékenység
végzésével felhagy vagy azt nem mezőgazdasági őstermelőként kívánja folytatni.
(2) A  leadott igazolványt a  kiállítónak át kell lyukasztania, a  papír formátumú igazolványt „érvénytelen”
bélyegzőlenyomattal kell ellátnia. Az átlyukasztott, érvénytelen jelzéssel ellátott igazolványt az ügyfél részére vissza
kell adni. Nem adható vissza az érvénytelenített igazolvány, ha az hamis vagy meghamisították.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltakat alkalmazni kell a  megrongálódott, valamint a  cserével érintett igazolványra,
amennyiben ezek helyett új igazolvány kerül kiállításra.
4. Az igazolvány használatának szabályai 10. § (1) Az  érvényes igazolványt a  mezőgazdasági őstermelő köteles sértetlenül megőrizni, jogszabályban meghatározott
esetekben és módon – felhívásra – bemutatni.
(2) Tilos az igazolványt másra átruházni, letétbe helyezni vagy biztosítékul használni.
 (3) Az igazolványba bejegyzést kizárólag a kiállító tehet.
11. § (1) Az  értékesítési betétlapra adatokat az  Szja. tv. 6. számú melléklete szerinti, az  őstermelői tevékenység során
előállított terméket (a  továbbiakban: őstermelői termék) vásárló kifizető és a mezőgazdasági őstermelő jegyezhet
be.
(2) A  kifizető az  őstermelői termék vétele esetén az  értékesítési betétlapra a  kiállított bizonylat alapján folyamatosan
jegyzi be az  értékesítés időpontját, a  kifizetett összeget, a  bizonylat számát, nevét (cégnevét), valamint
e bejegyzéseket aláírásával hitelesíti.
(3) A mezőgazdasági őstermelő az értékesítési betétlapra
a) negyedévenként bejegyzi azon értékesítésének általa vezetett bevételi nyilvántartása szerinti összesített
összegét, amelyeket a negyedév utolsó napjáig nem kifizetőtől őstermelői termék ellenértékeként kapott,
b) időrendben bejegyzi mindazokat az  értékesítési összegeket, amelyeket bármely ok miatt az  értékesítési
betétlapra a kifizetők nem jegyeztek be, valamint
c) elvégzi az értékesítéseknek az adóelőlegfizetési kötelezettség teljesítéséhez szükséges összegezését.
(4) Az  értékesítési betétlap elvesztése, megsemmisülése, megrongálódása esetén a  mezőgazdasági őstermelő az  új
értékesítési betétlapra – az  értékesítést igazoló bizonylatok és az  általa vezetett bevételi nyilvántartása alapján –
bejegyzi bevételeit.
(5) A  mezőgazdasági őstermelő az  értékesítési betétlapot az  adóév végét követően az  értékesítések összegezésével,
az üresen maradt sorok áthúzásával lezárja.
(6) Az  értékesítési betétlap – az  értékesítést igazoló bizonylatokkal, tételes költségelszámolás esetén a  kiadásokat
igazoló számlákkal, vagy más, az  adókötelezettséggel kapcsolatos bizonylattal, saját feljegyzéssel (az adóelőlegfizetéshez alkalmazott jövedelemszámítással) együtt – a mezőgazdasági őstermelő által megőrzendő bizonylat.
(7) Az e §-ban foglalt rendelkezéseket a közös igazolvány részét képező értékesítési betétlapra is alkalmazni kell.
12. § (1) A  mezőgazdasági őstermelő érvényes igazolványának birtokában mezőgazdasági őstermelőként, kizárólag azt
a saját őstermelői tevékenységéből származó őstermelői terméket értékesítheti, ami szerepel a Nyilvántartásban.
(2) Az őstermelői termék értékesítésének helyszínén a mezőgazdasági őstermelő köteles az  igazolvány száma mellett
az őstermelői termékét vagy az értékesítés helyszínét a „Saját őstermelői tevékenységből származó termék” felirattal
a vásárló tájékoztatására alkalmas módon ellátni.
(3) A  mezőgazdasági őstermelő a  Nyilvántartásba általa bejegyeztetett tevékenységet egyéni vállalkozóként nem
végezheti. Amennyiben a mezőgazdasági őstermelő egyéni vállalkozói tevékenységet is folytat, akkor ugyanolyan
terméket – egy időben, ugyanazon a  helyszínen – kizárólag mezőgazdasági őstermelőként vagy kizárólag egyéni
vállalkozóként értékesíthet.
(4) A  megyei kormányhivatal annak a  mezőgazdasági őstermelőnek, aki egyben egyéni vállalkozó is, az  őstermelői
tevékenységét az egyéni vállalkozókról szóló nyilvántartásban szereplő adatai összevetésével is ellenőrizheti.
5. Az igazolvány használatának ellenőrzése 13. § (1) A megyei kormányhivatal az  igazolvány használata jogszerűségének, valamint a Nyilvántartásban szereplő adatok
valódiságának ellenőrzése során jogosult:
a) a  mezőgazdasági őstermelő által értékesíteni kívánt, vagy értékesített őstermelői termék származását
ellenőrizni;
b) a mezőgazdasági őstermelő igazolványát és értékesítési betétlapját, vagy a családi gazdaság nyilvántartásba
vételéről szóló határozatot, valamint a  személyazonosító igazolványát vagy egyéb, a  személyazonosság
igazolására alkalmas okmányát elkérni, abba betekinteni;
c) az őstermelői tevékenység végzésének helyszínén és az értékesítés helyszínén ellenőrzést tartani;
d) az  igazolványt visszatartani az  őstermelői tevékenység jogszerűségének e  rendeletben foglaltak szerinti
vizsgálatára irányuló eljárás jogerős lezárásáig, ha a  Nyilvántartásban szereplő és az  értékesítés helyszínén
lévő őstermelői termékek köre egymástól eltér;
e) az igazolványt visszavonni, ha az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a mezőgazdasági őstermelő
ea) őstermelői tevékenységre vonatkozó adatai eltérnek a Nyilvántartásban szereplő adatoktól,
eb) egyéni vállalkozói tevékenysége között a Nyilvántartásba bejegyzett tevékenység is szerepel,
ec) által értékesíteni kívánt vagy értékesített termék mennyisége legalább 10%-kal több, mint amennyi
a Nyilvántartásban szerepel, vagy a saját gazdasága adatai alapján lehetősége van termelni,
ed) olyan terméket értékesített vagy kívánt értékesíteni, amit a Nyilvántartásba nem jelentett be,
ee) a 12. § (1)–(3) bekezdése alapján rá vonatkozó előírások valamelyikét megszegi.
(2) Az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti visszatartás tényét a  megyei kormányhivatal haladéktalanul rögzíti
a Nyilvántartásban.
14. § (1) A  megyei kormányhivatal az  igazolvány visszavonásáról szóló döntésével egyidejűleg meghatározza az  új
igazolvány kiadásának legkorábbi időpontját. A  visszavonás időtartamát a  megyei kormányhivatal – a  jogsértés
súlyától függően – két hónaptól két évig terjedő időtartamra határozhatja meg. A visszavonás időtartamába – ha
az  igazolvány az  őstermelői tevékenység jogszerűségének e  rendeletben foglaltak szerinti vizsgálatára irányuló
eljárás jogerős lezárásáig visszatartásra került – a visszatartás időtartamát be kell számítani.
(2) A  megyei kormányhivatal az  (1)  bekezdés szerinti döntését, továbbá a  9.  § (2)  bekezdésében foglaltak elvégzése
érdekében a döntés jogerőre emelkedését követően az igazolványt megküldi a NAK részére.
(3) A  visszavonáshoz kapcsolódó tényeket a  döntésről való tudomásszerzést követően a  NAK haladéktalanul rögzíti
a Nyilvántartásban.
6. Az elveszett, megsemmisült, vagy megrongálódott igazolvány pótlásáért fizetendő igazgatási
szolgáltatási díj
15. § (1) Az  elveszett, megsemmisült, vagy megrongálódott igazolvány pótlásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj
(a továbbiakban: díj) mértéke 3000 Ft. A megfizetett díj a NAK saját bevétele.
(2) A  díjat az  igazolvány pótlását igénylő mezőgazdasági őstermelő készpénz-átutalási megbízás útján legkésőbb
az igazolvány pótlásának kérelmezéséig köteles megfizetni.
(3) A díj befizetéséről szóló hitelt érdemlő igazolást a mezőgazdasági őstermelő kérelméhez kell csatolni.
7. Adatszolgáltatási kötelezettség 16. § Az adóhatóság és a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv felé fennálló adatszolgáltatási
kötelezettséget, valamint az  őstermelői tevékenység igazolásával és az  igazolvány adattartalmával kapcsolatos
adatszolgáltatásokhoz kötődő feladatokat a NÉBIH látja el.
8. Záró rendelkezések 17. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2016. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 15. § 2016. február 1-jén lép hatályba.
18. § (1) A  6.  § (1)  bekezdésében foglaltaktól eltérően, az  ideiglenes igazolványnak 2016. január 1. és május 31. között
történő kiállítása esetén az  ideiglenes igazolvány 2016. július 31-ig igazolja, hogy a  mezőgazdasági őstermelő
őstermelői tevékenységet folytat, és jogosult a Szja. tv. mezőgazdasági őstermelőre vonatkozó rendelkezései szerinti
adózásra.
(2) A 2016. január 1-je előtt kiállított igazolványok 2016. december 31-ig, de legfeljebb a kiállításuk évétől kezdődően
számított harmadik adóév utolsó napjáig hatályosak.
(3) A 2016. január 1. és március 20. napja között a kiállítónál előterjesztett új igazolvány kiállítása iránti kérelem alapján
kiadott új igazolvány a kiadás évének első napjától hatályos.
19. § A Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara által működtetett falugazdász-hálózat igazgatási és
egyéb feladatainak a meghatározásáról szóló 525/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. §-ában az „országos” szövegrész
helyébe a „közhiteles hatósági” szöveg lép.
20. § Hatályát veszti a mezőgazdasági őstermelői igazolványról szóló 228/1996. (XII. 26.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2011. (III. 23.) BM rendelete a büntetés-végrehajtási szervezet részéről a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter vezetése, irányítása vagy felügyelete alá tartozó szervek irányában fennálló ellátási kötelezettségről, a fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében előállított termékekről és szolgáltatásokról, azok átadás-átvételéről és az ellentételezés rendjéről.
A büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvény 35. § (2) bekezdés h) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 37. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében előállított termékek és szolgáltatások körét
a büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvény 9/A. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott ellátási
kötelezettség tekintetében – a tevékenységek ágazati besorolása és a szolgáltatások jegyzéke alapján – az 1. melléklet
határozza meg.
2. § A büntetés-végrehajtási szervezetet a 2. mellékletben meghatározott, a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) vezetése, irányítása vagy felügyelete alá tartozó szervek (a továbbiakban:
Kedvezményezett) részére, a fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében előállított termékek és szolgáltatások
körében, a megkötött ellátási megállapodások alapján, az e célra rendelkezésre bocsátott források erejéig ellátási
kötelezettség terheli.
3. § (1) Az ellátási tevékenységet végző vagy koordináló Központi Ellátó Szerv és a Kedvezményezett jogaira és
kötelezettségeire, az ellátással összefüggő eljárás szabályaira, valamint az e rendeletben nem szabályozott kérdésekre
a büntetés-végrehajtási szervezet részéről a központi államigazgatási szervek és a rendvédelmi szervek irányában
fennálló egyes ellátási kötelezettségekről, a termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok ellentételezésének
rendjéről szóló 44/2011. (III. 23.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: Korm. rendelet) kell megfelelően alkalmazni.
(2) E rendelet alkalmazásában közbeszerzési értékhatárok alatti ellátási igényen a költségvetési törvényben
meghatározott nemzeti közbeszerzési értékhatárokat el nem érő ellátási igényt, közbeszerzési értékhatárokat elérő
vagy meghaladó ellátási igényen valamennyi, a költségvetési törvényben meghatározott nemzeti közbeszerzési
értékhatárokat elérő vagy meghaladó ellátási igényt kell érteni.
4. § (1) A Kedvezményezett a Korm. rendelet szerinti ajánlat elutasítása előtt a Központi Ellátó Szervvel köteles az ajánlat
beérkezésétől számított 8 napon belüli időpontra tárgyalást kezdeményezni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tárgyalás célja, hogy Kedvezményezett hitelt érdemlően bizonyítsa, hogy a Központi Ellátó
Szerv által meghatározott ellenértéknél legalább 20%-kal kedvezőbb ellenértéken tudja a terméket vagy
a szolgáltatást a közbeszerzésre irányadó általános szabályok szerint – a Központi Ellátó Szerv számára meghatározott
minimális műszaki tartalommal, paraméterekkel és minőséggel, valamint teljesítési hellyel, teljesítési határidővel és
ajánlati kötöttséggel azonosan vagy annál kedvezőbb módon – beszerezni.
(3) A Kedvezményezett csak akkor jogosult elutasítani az ajánlatot és a terméket vagy szolgáltatást a közbeszerzésre
irányadó általános szabályok szerint beszerezni, ha a bizonyítása sikeres és az (1) bekezdés szerinti tárgyalás során
a Központi Ellátó Szerv és a Kedvezményezett (a továbbiakban együtt: Felek) nem tudnak megegyezni
a meghatározott ellenérték megfelelő csökkentésében vagy az ellenérték különbözetének más módon történő
kompenzálásában. Megegyezés esetén Kedvezményezett köteles a szerződést vagy az ellátási megállapodást
megkötni.
5. § (1) A miniszter a tárgyévre kötött vagy a tárgyév során haladéktalanul kötött ellátási megállapodásról szóló jelentések
alapján, a megkötött ellátási megállapodásoknak megfelelően a Kedvezményezett tárgyévi előirányzatából
a Központi Ellátó Szerv által biztosított termékek és szolgáltatások ellenértékét a jelentés megküldésétől számított
30 napon belül a büntetés-végrehajtás tárgyévi előirányzatához átcsoportosítja.
(2) Az elutasított ajánlatokról és elállásokról szóló jelentések alapján a Belügyminisztérium évente, utólag ellenőrzi, hogy
az elutasítás vagy a szerződéstől elállás megfelelt-e a Korm. rendeletben és az e rendeletben foglaltaknak.
(3) A Központi Ellátó Szerv jelentést küld a Belügyminisztérium részére
a) tárgyév március 31-éig a közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó tervezett ellátási igények alapján
a tárgyévre kötött ellátási megállapodásokról, valamint ezen igényekre vonatkozó nem vagy részben
teljesíthetőségi nyilatkozatokról,
b) tárgyév március 31-éig a közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó tervezett ellátási igényekre tett, de
a kedvezőbb ellenértékre figyelemmel elutasított ajánlatairól,
c) tárgyév során haladéktalanul a közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó, de előre nem tervezett
igények alapján kötött ellátási megállapodásról, valamint ezen igényekre vonatkozó nem vagy részben
teljesíthetőségi nyilatkozatról,
d) tárgyév során haladéktalanul az ellátási megállapodásra vonatkozó elállásról, valamint az ellátási megállapodás
lehetetlenüléséről,
e) tárgyévet követő év május 31-éig a közbeszerzési értékhatár alatti ellátási igényekre kötött szerződések
teljesítéséről, valamint ezen igényekre vonatkozó nem vagy részben teljesíthetőségi nyilatkozatokról,
f) tárgyévet követő év május 31-éig a közbeszerzési értékhatár alatti ellátási igényekre tett, de a kedvezőbb
ellenértékre figyelemmel elutasított ajánlatairól,
g) tárgyévet követő év június 30-áig a közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó, de előre nem tervezett
igények alapján a tárgyévben kötött ellátási megállapodások teljesítéséről, valamint a tárgyévben tett nem vagy
részben teljesíthetőségi nyilatkozatokról,
h) tárgyévet követő év július 31-éig a közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó tervezett ellátási igények
alapján a tárgyévre kötött ellátási megállapodások teljesítéséről.
6. § (1) Ez a rendelet 2011. július 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő beszerzésekben is alkalmazni kell, ha
a) a közbeszerzési értékhatárok alatti igény vonatkozásában a Kedvezményezett a beszerzés előkészítését
a rendelet hatálybalépése előtt megkezdte, de szerződéskötésre nem került sor,
b) a közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó igény vonatkozásában a közbeszerzési eljárás még nem
kezdődött meg.
(3) A Feleknek a 2011. évre vonatkozó, az e rendelet hatálybalépését követően felmerülő, a közbeszerzési értékhatárokat
elérő vagy meghaladó igényeivel összefüggő beszerzési eljárásaiban az előre nem tervezett, a fogvatartottak kötelező
foglalkoztatása keretében előállított termékek és szolgáltatások körébe tartozó, a közbeszerzési értékhatárokat elérő
vagy meghaladó ellátási igényre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(4) E rendelet 1. mellékletében meghatározott termékek és szolgáltatások, valamint 2. mellékletében meghatározott
Kedvezményezettek körét a Belügyminisztérium a Központi Ellátó Szerv javaslata alapján évente felülvizsgálja.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter