type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1155/2010. (VII. 22.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 55,0 millió forint 1. számú melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi
költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. A 2010. évi központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról szóló 1142/2010.
(VII. 5.) Korm. határozat melléklete helyébe e határozat 2. számú melléklete lép.
3. A 2010. évi központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról szóló 1143/2010.
(VII. 5.) Korm. határozat melléklete helyébe e határozat 3. számú melléklete lép.
4. A Széchenyi Kártya Program kiterjesztéséről szóló 1145/2010. (VII. 7.) Korm. határozat melléklete helyébe e határozat
4. számú melléklete lép.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
67/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B., dr. Sch. A. és Sch. G. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a tankötelezettség annak a tanévnek a végéig tartson, amelyben az érintett személy
a 18. életévét betöltötte?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a tankötelezettségről a közoktatásról szóló 1993. évi
LXXIX. törvény (Közokt. tv.) 6. § (3) bekezdése rendelkezik. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés a hatályos jogi
szabályozással megegyező szabályozás kialakítását célozza. A kérdés az átlagos választópolgárnak azt sugallja, hogy
„igen” szavazatával a fennálló jogszabályi helyzet megváltoztatására szavaz. Valójában azonban a kérdésre adott
„igen” válasszal a mai jogi szabályozást erősítenék meg, míg a „nem” válasz értelmetlen lenne.
Fentiek értelmében nem lehet országos népszavazást tartani, és a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a Közokt. tv. 6. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1731/2013. (X. 11.) Korm. határozata a 2014–2020-as európai uniós programok lebonyolításának alapelveiről.
A Kormány elkötelezett abban, hogy a 2014–2020-as programozási időszakban az uniós források felhasználásához kapcsolódó
feladatok ellátása során felszámolja a  korábban kiszervezett tevékenységeket. Ezen feladatokat a  jövőben az  állam, a  meglévő
belső erőforrásaira építve, azokat kibővítve kívánja megvalósítani annak érdekében, hogy elősegítse a befolyásmentes, szakmai
szempontú, gyors döntéshozatalt és végrehajtást.
A Kormány ennek érdekében egyetért azzal, hogy a  2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési források intézményi és
végrehajtási kereteit a következő alapelvek szerint kell elkészíteni:
 1. Az újonnan kialakításra kerülő fejlesztéspolitikai intézményrendszer a  fejlesztéspolitikai ügyek egyszerű,
gyors, átlátható, diszkrimináció-mentes, költségtakarékos és hatékony intézésére hivatott. Ennek keretében
a  pályázók számára egyszerűsített, a  már meglévő közigazgatási és egyéb nyilvántartások adatain – csak
a  szükséges mértékben – túlmutató információk megadására irányuló eljárásrend kerül kidolgozásra. Meg
kell vizsgálni a  pályázók számára kisebb költséget jelentő kiválasztási, projektfejlesztési és implementálási
eljárások alkalmazhatóságát (normatív támogatások, global grant, egyszerűbb feltételrendszerű visszatérítendő
támogatások). Lehetővé kell tenni, hogy százmillió forint fejlesztési értékig a fejlesztéspolitikai jogviszony normatív
feltételek teljesülésével jöjjön létre. A  normatív feltételek ez  esetben azt jelentik, hogy a  támogatást igénylők
pályázatának értékelése mind a  jogosultsági, mind a kiválasztási szempontokat tekintve kizárólag objektív alapon
eldönthető, illetve egyértelműen mérhető mutatók alapján történjen.
2. A közszféra szervezet pályázók esetén a  pályáztatás jelenlegi gyakorlata megszűnik. Esetükben az  európai uniós
jogszabályokkal összhangban, az  operatív programok szakmai és pénzügyi céljait figyelembe véve – az  ágazati
prioritást élvező projekteket előnyben részesítve – a  projekt szelekciót egyszerűsített kiválasztási eljárással kell
megvalósítani. Az egyszerűsített kiválasztási eljárások előzetes helyzetértékelésen alapulnak majd és a Monitoring
Bizottságok szakmai támogatásával összhangban kerülnek kialakításra.
3. Az európai uniós forrásból megvalósuló projekteket a  projektötlet megszületésétől a  projekt megvalósulásáig,
különösen a  pályázati dokumentáció összeállítását, valamint a  projektek végrehajtásának támogatását felkészült
szakértői bázison alapuló állami kapacitások megteremtésével kell biztosítani a következők szerint:
a) megyei jogú város és megyei önkormányzatok esetében önálló, saját erőforrások biztosításával;
b) az ágazati szervezetek, minisztériumok esetében állami (központi) kapacitások biztosításával;
c) helyi- és nemzetiségi önkormányzatok, állami cégek esetében állami (központi) kapacitás biztosításával;
d) az így kiépített humán kapacitások kisvállalkozók és bevett egyházak számára történő igénybevételét is
biztosítani kell.
 4. A pályázatok értékelését az  intézményrendszeren belüli kapacitásokkal kell megoldani, külső erőforrások
igénybevétele nélkül. A  működéshez szükséges humán kapacitás felkészítését, a  transzparencia biztosításának
feltételeit elő kell készíteni. A  speciális szaktudású értékelők alkalmazására fel kell készülni. Az  értékelők számát
kontrollálni és tevékenységüket minősíteni kell, az összeférhetetlenségi alapelvek szigorú betartása mellett.
5. Nem lehet projektmenedzsment költséget lehívni a  jövőben a  projekt fizikai előrehaladását meghaladó
mértékben. A  mérnöki feladatokat ellátónak valós felelősségbiztosítással kell rendelkeznie, ezzel is biztosítva
a  számonkérhetőséget. A  közszféra kedvezményezettek esetében állami, belső kapacitás kiépítése szükséges
a  projektmenedzsment feladatok ellátására. A  nagy infrastrukturális projektek, valamint az  állami tulajdonhoz
kapcsolódó ingatlan beruházások esetében, a  tervdokumentáció összeállítása állami szolgáltatásként, állami
kapacitással történik meg.
6. Gondoskodni kell arról, hogy a  költségvetési szerv kedvezményezett, valamint az  önkormányzat, mint
kedvezményezett részére ne kerüljön sor hazai fejlesztési célú költségvetési támogatás folyósítására mindaddig,
amíg az  európai uniós társfinanszírozású projektjének megvalósítása a  támogatási szerződésben rögzített
ütemezéshez képest késedelemben van. A  késedelem tényéről a  Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottságot
tájékoztatni kell.
7. A végrehajtási intézményrendszer szereplői számára ki kell alakítani egy gyakorlatorientált, probléma centrikus
továbbképzési rendszert a  Karrier Programon keresztül. A  szakmai tapasztalatot, felkészültséget – a  jelenlegi
személyi juttatások megtartásával – a  meglévő humán kapacitások folytonosságával egyidejűleg fenn kell
tartani. A  személyi juttatások fedezetét a  nemzeti költségvetés útján szükséges biztosítani. Tudatosítani kell
az  intézményrendszeri szereplőkben, hogy a  közös cél az  uniós források hatékony és eredményes felhasználása,
amely csak szolgáltatói hozzáállás mellett és a kedvezményezettek szakmai támogatásán keresztül érhető el.
8. Az európai uniós források felhasználása során a  közbeszerzési rendszer olyan irányú átalakítása szükséges, amely
hatékonyabbá, átláthatóbbá, szabályosabbá és költségtakarékosabbá teszi a  közszféra kedvezményezettek
számára a  közbeszerzési eljárásokat oly módon, hogy a  pályázati konstrukciók sajátosságaihoz igazítottan,
keret-megállapodásokból egyszerűsített lehívással tudnak termékeket és szolgáltatásokat beszerezni és építési
beruházásokat megvalósítani.
9. Erősíteni kell a  részletes pénzügyi elszámolásokat elhagyó egyszerűsített elszámolási eszközök alkalmazását,
amelyen keresztül a  kedvezményezettek adminisztratív terhei minimalizálhatók. Ezzel párhuzamosan
a végrehajtásban az eredményorientált megvalósítás felé kell elmozdulni.
10. Ki kell dolgozni a pályázatok gyors és eredményes végrehajtására sarkalló ösztönzőket és a szankciók rendszerét.
 11. A támogatásról szóló döntés tekintetében egyfokú jogorvoslatot kell biztosítani az  intézményrendszeren
belül. A  pályázatok tárgyában hozott döntések nyilvánosságát biztosítani kell. Ugyanez vonatkozzon
a  kedvezményezettnek a  támogatási döntés módosítására vagy visszavonására vonatkozó kérelemére is.
A  fejlesztéspolitikai jogviszonyra vonatkozó minden más hatáskör gyakorlása esetén a  közigazgatási eljárás
általános szabályain alapuló eljárást kell előírni a jogszabályban, beleértve a jogorvoslati fórumrendszert is.
12. Olyan jogi kapacitásokat kell kiépíteni az  intézményrendszeren belül, amelyek külső erőforrások bevonása nélkül
képesek ellátni az európai uniós pályázatokkal kapcsolatos jogi tanácsadást és perbeli képviseletet is.
13. Az európai uniós elvárások mentén, meghatározó állami szerepvállalás mellett, állami tulajdonban lévő
szervezeten keresztül kell megvalósítani a pályázati rendszer egységes, nemzeti szintű informatikai nyilvántartását,
nyomonkövetését, monitoringozását. A  hatékony fejlesztéspolitikai eljárás alapvető feltétele az  eljárási
cselekmények elektronikus úton történő bonyolításának igénye egy stabilan működő, gyors, átlátható informatikai
nyilvántartás kialakításával, összhangban az ún. e-kohéziós elvárásokkal is.
14. Meg kell teremteni az  állami adatrendszerekkel való kapcsolatot és a  már rendelkezésre álló adatok tágabb
felhasználási körét annak érdekében, hogy a kedvezményezettek adatszolgáltatási kötelezettsége csökkenjen.
15. Az európai uniós projektekkel összefüggésben végzett kommunikációs tevékenységek megvalósítása során
a  fejlesztéspolitikai üzenetek (pl. arculat) központi megfogalmazása mellett kiemelt cél a  helyi, térségi szereplők
bevonása a helyi vonatkozású fejlesztések eredményeinek közzétételébe.
16. Minden támogatási konstrukciót az  egyes eljárási szakaszok lezárását követően (projekt-kiválasztási szakasz,
valamint megvalósítási szakasz) elemzés alá kell vonni. Az  elemzés eredményét vissza kell csatolni a  támogatási
konstrukció következő pályázati felhívásának, vagy adott esetben más konstrukciók pályázati felhívásainak
szabályrendszerébe. Ugyanazon pályázati felhívás kapcsán benyújtott pályázatok bírálata, értékelése és kifizetése
azonos, lehetőleg a  pályázatok benyújtási időszakának végét követően változatlan szabályok mentén történjen.
Az  esetleges változtatási igényeket a  következő pályázati felhívás szabályrendszerének kialakítása során kell
figyelembe venni.
17. Az uniós projektek végrehajtásához szükséges engedélyezési eljárásokat központosítani, határidejüket rövidíteni
kell. Az  engedélyezési eljárások lebonyolításához szükséges kapacitásokat uniós forrásból javasolt biztosítani.
A jogerős engedélyek megléte szelekciós kritérium kell, hogy legyen.
18. A végrehajtás, jogalkalmazás, ellenőrzés, illetve a  hozzájuk kapcsolódó garanciák egységes, jogszabályi szintű
szabályozásával, valamint a  kapcsolódó jogintézmények megfogalmazása révén kell biztosítani a  fenti alapelvek
érvényesítését, növelve ezzel a  jogbiztonságot, a  kiszámíthatóságot, egyértelműsítve az  egyes szervek feladatés hatáskörét, megteremtve a  központi koordináció jogi megalapozottságát. A  szabályozás világossága és
következetessége érdekében a  támogatásban részesülőket terhelő főbb kötelezettségeket is jogszabályban kell
kimondani, és ezen kötelezettségek nem teljesítéséhez jogkövetkezményt kell kapcsolni. Biztosítani kell továbbá
az  uniós támogatási alapok – ideértve az  európai mezőgazdasági- és vidékfejlesztési alapot, valamint az  európai
halászati alapot is – egységes eljárásrendek mentén történő felhasználását, összhangban a  hazánk által készített
Partnerségi Megállapodás alapelveivel, annak érdekében, hogy a  kedvezményezetteket ne érintsék hátrányosan
az egyes alapok eltérő európai uniós előírásai.
19. Meg kell határozni az  intézményrendszeri szereplőket és azok felelősségi körét. A  szervezeti és működési
szabályzatok elkészítésekor biztosítani kell, hogy a  szereplők által ellátandó azonos feladatkörök esetében
a költséghatékonyság elveivel összhangban bizonyos funkciók összevontan kerüljenek elvégzésre.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1279/2019. (V. 15.) Korm. határozata a Terrorelhárítási Központ képességeinek bővítéséhez, a feladat-végrehajtás magasabb szintű ellátásához szükséges eszközbeszerzések forrásainak biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Magyarország biztonsága érdekében végrehajtandó szolgálati feladatok zavartalan és
eredményes ellátása céljából a Terrorelhárítási Központ képességeinek bővítéséhez, a feladat-végrehajtás magasabb
szintű ellátásához új típusú eszközök beszerzése és rendszerbe állítása, valamint az amortizálódott eszközállomány
cseréje szükséges;
2. úgy határoz, hogy az 1. pontban foglalt eszközbeszerzésre a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési
szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat 1. pontját nem kell alkalmazni;
3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  belügyminiszter bevonásával – gondoskodjon az  1.  pontban foglaltak
végrehajtásához szükséges forrás biztosításáról a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L. törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 4. Terrorelhárítási Központ cím javára a 2019. évben egyszeri
jelleggel 5 019 000 000 forint összegben;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: a felmerülés ütemében
 4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva
az  1.  pontban meghatározott eszközbeszerzésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások keretösszegét legfeljebb
5 019 000 000 forintban állapítja meg.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2010. (II. 9.) ME határozata a Felsőoktatási és Tudományos Tanács tagjainak megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 113. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben az oktatásért felelős miniszter
előterjesztésére dr. Benedek Andrást, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi tanárát,
dr. Csányi Sándort, a Szent István Egyetem egyetemi tanárát,
dr. Fodor Lászlót, a Szent István Egyetem egyetemi tanárát,
dr. Greschik Gyulát, nyugalmazott egyetemi tanárt, dr. Hámori Józsefet, a Semmelweis Egyetem egyetemi tanárát,
dr. Jávor Andrást, a Debreceni Egyetem egyetemi tanárát,
dr. Kis Papp Lászlót, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi tanárát,
dr. Kiss Daisy-t, a Magyar Ügyvédi Kamara titkárát,
dr. Kocsis Miklóst, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi tanársegédjét,
dr. Koltai Dénest, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi tanárát,
dr. Kuti Lászlót, az Értelmiségi Szakszervezeti Tömörülés elnökét,
dr. Magyar Józsefet, az Agrárkutató Intézmények Országos Szövetsége elnökét,
dr. Mang Bélát, a Miskolci Egyetem rektorhelyettesét, dr. Máthé Gábort, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi tanárát,
Miskolczi Norbertet, a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciája elnökét,
dr. Pap Lászlót, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi tanárát,
dr. Székely Juditot, a Szociális és Munkaügyi Minisztérium szakállamtitkárát,
dr. Szél Ágostont, a Semmelweis Egyetem egyetemi tanárát,
dr. Szilágyi Jánost, a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara képzési igazgatóját
a Felsőoktatási és Tudományos Tanács tagsági teendőinek ellátásával 2010. február 1-jei hatállyal – hároméves
időtartamra – megbízom. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
70/2012. (HK 4.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2199 MC LO 2. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2199 MC LO (2. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének NATO
egységesítési egyezmények elfogadásáról és hazai alkalmazásába vételéről szóló 17/2012. (HK 3.) HVKFH szakutasításában fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptete t t STANAG 2199 MC LO (EDITION 2) –
COMMAND AND CONTROL OF ALLIED LAND
FORCES – ATP-3.2.2 címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. A NATO dokumentum a szövetséges szárazföldi haderőnem vezetését és irányítását egységesíti a szárazföldi
csapatok munkájának hatékonyabbá tétele érdekében a
tervezés, előkészítés valamint a végrehajtás fázisaiban. A
kiadványban foglaltakat az MH ÖHP személyi állomány a
beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg és
alkalmazza.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
32/2014. (III. 20.) ME határozata Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a magyar–ukrán államhatáron átvezető, Nagyhódos és Nagypalád (Velyka Palad’) települések közötti közúti kapcsolat létesítéséről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter együttes előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a  magyar–ukrán államhatáron
átvezető, Nagyhódos és Nagypalád (Velyka Palad’) települések közötti közúti kapcsolat létesítéséről szóló
megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével ellássa;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külügyminisztert és a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy
a megállapodás létrehozását követően a megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2017. (XI. 30.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2017. CXV. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi CXV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. október 12-i 166. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Bolgár Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény
14. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezmény a Felek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges nemzeti, jogi feltételek teljesítésére vonatkozó,
diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének napját követő második hónap első napján lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges nemzeti, jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. október 31.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2017. december 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2017. évi CXV. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló
egyezmény kihirdetéséről szóló 2017. évi CXV. törvény 2. és 3. §-a 2017. december 1-jén, azaz kettőezer-tizenhét
december elsején lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1750/2014. (XII. 15.) Korm. határozata az MFB Agrár Forgóeszköz Hitelprogram 2020 bevezetéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban:
MFB Zrt.) 15 milliárd forint keretösszeggel a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény
(a  továbbiakban: MFB törvény) 4.  § (2)  bekezdése alapján – 2020. december 31-éig történő hitelszerződés-kötési
lehetőség biztosításával – meghirdesse az  MFB Agrár Forgóeszköz Hitelprogram 2020-at (a  továbbiakban:
Hitelprogram)
a) a mezőgazdasági termelő tevékenységet,
b) a halgazdálkodási tevékenységet, vagy
c) – a  tevékenység szerinti országos érdekképviseleti szerv vagy köztestület ajánlásával és termeltetési
szerződéssel rendelkező – a  baromfi, nyúl, sertés és szarvasmarha (ideértve a  tej- és húshasznosítást)
ágazatban termeltető tevékenységet
végző vállalkozások számára maximum 6 éves lejárattal, azon belül maximum 3 év türelmi idővel, az a) és b) alpont
szerinti tevékenységet folytató vállalkozások esetében maximum 50 millió forint összegű, a  c)  alpont szerinti
tevékenységet folytató vállalkozások esetében maximum 500 millió forint összegű hitelösszeggel, amely
felhasználható forgóeszköz finanszírozásra, mezőgazdasági-, halgazdasági-, termeltetői célú forgóeszköz hitel
kiváltására, továbbá tenyészállat vásárlására, illetve tenyészállat vásárlási célú hitel kiváltására;
2. egyetért azzal, hogy a  Hitelprogram esetében a  hitelintézetek által felszámítható kamatfelár a  földművelésügyi
miniszter bevonásával kerüljön meghatározásra;
3. egyetért azzal, hogy a  Hitelprogram keretében igénybe vehető támogatás – amely kedvezményes kamatból,
költségvetési kamattámogatásból, kedvezményes díjú intézményi készfizető kezességvállalásból, illetve
költségvetési kezesi díjtámogatásból állhat – kizárólag az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelettel, az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108.  cikkének a  halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági rendelettel, és az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107.
és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU
bizottsági rendelettel összhangban kerüljön nyújtásra;
4. egyetért azzal, hogy a  kedvezményes kamatból származó állami támogatás támogatástartalmáról és támogatási
kategóriájáról szóló igazolást az  MFB Zrt., a  kedvezményes díjú intézményi készfizető kezességvállalásból
és a  költségvetési kezesi díjtámogatásból származó állami támogatás támogatástartalmáról és támogatási
kategóriájáról szóló igazolást a  kezességvállaló intézmény, a  költségvetési kamattámogatásból származó állami
támogatás támogatástartalmáról és támogatási kategóriájáról szóló igazolást a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal adja ki;
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Hitelprogram finanszírozásához az  MFB Zrt. által forrásszerzés
céljából felvett, euróban meghatározott éven túli lejáratú hitelekhez és kölcsönökhöz, valamint kibocsátott
kötvényekhez kapcsolódóan 15 milliárd forint mértékig az MFB törvény 5. § (2) bekezdése alapján az MFB Zrt.-vel
árfolyam-fedezeti megállapodást kössön azzal, hogy a  Hitelprogram futamideje az  árfolyam-fedezeti
megállapodás szempontjából 7 év, lejárata 2027. december 31., és az árfolyam-fedezeti megállapodás e határozat
hatálybalépésének napján a  Magyar Nemzeti Bank által közölt, hivatalos HUF/EUR devizaárfolyamon átszámított
devizaösszegre vonatkozik;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: folyamatos
 6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az MFB Zrt. útján gondoskodjon a Hitelprogramnak az 1. és
3. pontban foglaltak szerinti meghirdetéséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. január 31.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
401/2016. (X. 25.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettese, a Versenytanács elnöke megbízatása megszűnésének megállapításáról, valamint ismételt kinevezéséről és megbízásáról.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 38. § (1) bekezdés
a) pontja és (2) bekezdése alapján – a Gazdasági Versenyhivatal elnökének előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr.  Tóth Andrásnak, a  Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettesének, a  Versenytanács elnökének e  megbízatásai
2016.  október 31-ei hatállyal megszűnnek, egyúttal a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás
tilalmáról szóló 1996.  évi LVII.  törvény 35.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök előterjesztésére  –
2016.  november 1-jei hatállyal hatévi időtartamra ismételten kinevezem a  Gazdasági Versenyhivatal
elnökhelyettesévé, egyben megbízom a Versenytanács elnöki teendőinek ellátásával.
Budapest, 2016. október 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök