text:
125/2012. (X. 11.) ME határozata a Magyarország és Törökország közötti szociális biztonsági egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva, az
emberi erőforrások minisztere és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország és Törökország közötti szociális biztonsági egyezmény (a továbbiakban: egyezmény)
létrehozásával; 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy az egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét és a külügyminisztert, hogy az egyezmény létrehozását követően az
egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
42/2013. (XI. 8.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján 2013. november 15-től – hat hónap
időtartamra  – 2014. május 14-ig Bábiné Szottfried Gabriellát a  magyar védőnői hálózat 700 millió forintos uniós
támogatásból történő megújításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) az Országos Védőnői Szolgálat létrehozása,
b) az egységes védőnői rendelet megalkotásának koordinálása,
c) az új várandós gondozási kiskönyv kidolgozásának koordinálása,
d) a Magyar Védőnői Szolgálat hungarikummá minősítési eljárásban közreműködés,
e) a védőnői méhnyakszűrés országos kiterjesztésének koordinálása,
f ) a koragyerekkori program keretében kidolgozásra kerülő új jelentéstételi rendszer bevezetésének koordinálása,
g) a koragyerekkori program keretében létrehozandó Védőnői Módszertani Egységgel kapcsolatos ágazati
feladatok ellátása,
h) a Norvég Alapból megvalósuló informatikai eszközbeszerzések koordinálása.
3. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  emberi erőforrások minisztere az  egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
4. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) és (10) bekezdés a) pontja szerint havonta 350 000 Ft összegű díjazás, illetve
helyettes államtitkári juttatások illetik meg.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 20/2013. (V. 24.) EMMI utasítás 2013. november 15. napján hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
192/2013. (VI. 12.) Korm. rendelete a 2013. június 4-én kihirdetett veszélyhelyzet meghosszabbításáról.
A Kormány az  Alaptörvény 53.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, a  2013. június  4-én
kihirdetett veszélyhelyzet meghosszabbításához történő hozzájárulásról szóló 44/2013. (VI. 12.) OGY határozat szerinti
országgyűlési felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdése szerinti feladatkörében eljárva a következő rendeletet
alkotja:
1. § A Kormány a  veszélyhelyzet kihirdetéséről és az  ennek során teendő intézkedésekről szóló 177/2013. (VI. 4.)
Korm. rendelet hatályát 2013. július 19-ig meghosszabbítja.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2012. (II. 16.) KüM közleménye.  a Magyar Köztársaság Kormánya és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 154/2010. (V. 4.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről A 154/2010. (V. 4.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2010. május 4-i, 67. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás 6. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatályba lépésről: „A jelen Megállapodás a hatálybalépéséhez szükséges belső jogrendi eljárások teljesítéséről szóló utolsó írásos értesítés kézhezvételét követő 30. napon lép hatályba.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének időpontja: 2011. február 17.
A Megállapodás hatályba lépésének napja: 2011. március 19.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 154/2010. (V. 4.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a
Magyar Köztársaság Kormánya és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa között a gazdasági együttműködésről szóló
megállapodás kihirdetéséről szóló 154/2010. (V. 4.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2011. március 19-én, azaz
kettőezer-tizenegy, március tizenkilencedikén hatályba léptek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
23/2018. (VIII. 30.) IM rendelete a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek időközi választása és a nemzetiségi önkormányzati képviselők időközi választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346. § a) pontjában,
a 2. §, az 1–4. melléklet tekintetében a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346. § e)–f ) pontjában,
az 5. melléklet tekintetében a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109.  § 2.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A  Nemzeti Választási Iroda (a  továbbiakban: NVI) a  helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek időközi
választása és a  nemzetiségi önkormányzati képviselők időközi választása (a  továbbiakban együtt: választás)
lebonyolítása fedezetének biztosításához a  költségvetés tervezése keretében éves szintű pénzügyi feladat- és
költségtervet készít.
(2) A  helyi választási iroda (a  továbbiakban: HVI) vezetője, a  területi választási iroda (a  továbbiakban: TVI) vezetője,
továbbá a  választás lebonyolításában részt vevő egyéb szerv (a  továbbiakban: egyéb szerv) vezetője választási
feladatai tekintetében
a) felelős a  választás pénzügyi tervezéséért, számviteli és az  e  rendelet szerinti feladattípusú pénzügyi
elszámolásáért,
b) felelős a választás pénzügyi lebonyolításáért, a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért és ellenőrzéséért,
c) gyakorolja a választás pénzeszközei feletti kötelezettségvállalási és utalványozási jogot az államháztartásról
szóló törvény alapján, és szabályozza a  választásokhoz kapcsolódóan a  pénzügyi ellenjegyzés,
teljesítésigazolás, érvényesítés, utalványozás rendjét, továbbá
d) gondoskodik a választás céljára szolgáló pénzeszközök elkülönített számviteli kezeléséről.
2. § (1) A választási feladatok előkészítésének és lebonyolításának pénzügyi fedezetéül az 1–5. mellékletben meghatározott
tételek és normatívák, a nem normatív kiadások tekintetében az NVI elnökének az egyéb szerv vezetőjével kötött
megállapodása alapján megállapított költségvetési támogatás szolgál.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti megállapodásokat az  érintettek kötelesek az  államháztartásról szóló törvény
rendelkezéseinek megfelelően, de legkésőbb a szavazás napját megelőző harmincadik napig megkötni.
(3) A pénzügyi fedezet számításánál a választópolgárok számát
a) az  időközi választás során a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a  továbbiakban: Ve.) 115.  §
(1) bekezdésében meghatározott napon, a szavazóköri névjegyzék,
b) megismételt szavazás esetén a megismételtetett szavazáshoz összeállított szavazóköri névjegyzék
szavazás napi adatai szerint kell megállapítani.
(4) Az  1–5.  mellékletben meghatározott tételeket, normatívákat a  választásban érintett megye, település,
választókerület, nemzetiség adatai alapján kell figyelembe venni.
(5) Az NVI elnöke a  (3) és (4) bekezdés szerint számított pénzügyi fedezetről támogatói okiratban értesíti a választási
irodát, melyet a választás pénzügyi lebonyolítását támogató informatikai rendszerben (a továbbiakban: informatikai
rendszer) küld meg a választási iroda vezetőjének.
3. § (1) Az  NVI a  választás pénzügyi fedezetének a  TVI-t megillető részét az  illetékes fővárosi, megyei önkormányzat
hivatalának fizetési számlájára utalja át.
(2) Az NVI a választás pénzügyi fedezetének a HVI-t megillető részét a települési önkormányzat polgármesteri hivatala
(közös önkormányzati hivatal esetén a közös önkormányzati hivatal) fizetési számlájára utalja át, ettől eltérő fizetési
számlára történő utalásra az NVI elnöke írásbeli engedélyével van lehetőség.
(3) A  választás kiadásainak fedezetére rendelkezésre álló, normatívák szerinti összeget az  NVI a  6.  § (3)  bekezdése
szerinti, elfogadott feladattípusú pénzügyi elszámolások alapján, utólag, az  elfogadást követő nyolc napon belül
utalja át.
(4) A választási irodák a fizetési számláik adatait az informatikai rendszerben változás esetén aktualizálják. A választási
irodák a választás kitűzését követően a fizetési számláik adatait felülvizsgálják, annak megtörténtét az informatikai
rendszerben rögzítik.
(5) A  képviselő-testület, közgyűlés feloszlásának kimondása vagy feloszlatása miatt tartott időközi választás esetén
az  érintett önkormányzatnak saját forrásból kell az  1–4.  melléklet szerinti normatívát – beleértve a  felettes
választási szerv számára meghatározott normatívát is – és a  választás egyéb költségeit biztosítani. Jogszabályban
meghatározott központi biztosítású nyomtatványok és választástechnikai eszközök, valamint azok kézbesítésének,
szállításának 5.  melléklet szerinti nettó összegének az  általános forgalmi adó mértékkel növelt költségét
az NVI részére, számla alapján, előzetesen kell megtéríteni.
4. § (1) A választás e § szerinti személyi juttatásainak kifizetésére csak a feladattípusú pénzügyi elszámolás (a továbbiakban:
elszámolás) elfogadását követően kerülhet sor.
(2) A  választási iroda vezetője az  iroda vezetője és tagjai személyi juttatásokra vonatkozó javaslatát az  informatikai
rendszerben rögzíti, az  elszámolásával együtt az  informatikai rendszerben felterjeszti az  NVI elnökének, aki dönt
annak elfogadásáról. Az iroda tagjainak javasolt díja személyenként nem haladhatja meg az iroda vezetője részére
megállapított normatíva összegét.
(3) A  választási iroda vezetője önmaga számára nem állapíthat meg díjazást, elszámolásában a  javaslatát a  részére
megállapított normatíva keretein belül teheti meg.
(4) A választási irodák vezetői és tagjai személyi juttatásainak kifizetéséről az NVI elnöke az elszámolások elfogadásakor
dönt, és intézkedik a díjak fedezetéről, kifizethetőségéről.
5. § (1) A feladat végrehajtásához biztosított normatív pénzeszközöket (személyi juttatások, munkaadókat terhelő járulékok
és szociális hozzájárulási adó, dologi kiadások) az államháztartásról szóló törvényben és az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben meghatározottak figyelembevételével kell felhasználni, azonban
személyi kiadásra az e rendelet szerinti normatívákat – a feladatellátással arányos mértékben – biztosítani kell.
(2) Többlettámogatást különösen
a) a szavazatszámláló bizottságba (a továbbiakban: SZSZB) bevont póttagok díjazása,
b) nem állami vagy nem önkormányzati tulajdonú szavazóhelyiségek bérlete,
c) a Ve. 15. §-a szerinti kiadások,
d) az  NVI elnöke által elrendelt, valamint a  választási iroda által a  Ve. 69.  § (5)  bekezdése alapján ellátott
többletfeladatok,
e) a választási szervek részére az NVI elnöke által normatívaként megállapított rendkívüli költségek
miatt lehet igényelni.
(3) Feladatelmaradás esetén, vagy ha a feladatot a Ve. 69. § (5) bekezdése alapján másik választási iroda látja el, az erre
a feladatra biztosított, a normatívák szerint számolt összeggel, illetve – ha a feladatelmaradás ismertté válása előtt
indokolt kifizetés vagy kötelezettségvállalás történt – annak maradványával a választási irodának el kell számolni.
(4) Többletköltségként, illetve feladatelmaradásként kell elszámolni a  téves adatszolgáltatásból származó
különbözeteket.
(5) A  HVI és a  TVI többletkiadásainak, valamint a  (3)  bekezdés szerinti indokolt kifizetéseinek, illetve
kötelezettségvállalásainak az  elszámolásban való érvényesítését a  választási iroda vezetője kezdeményezi
az  NVI elnökénél. A  kérelem elfogadásáról az  NVI elnöke a  kezdeményezés átvételétől számított öt munkanapon
belül dönt. Ha a  kérelem elbírálására a  feladat határidején belül nem kerül sor, a  határidő leteltét követő napon
az egyetértést megadottnak kell tekinteni.
6. § (1) A választás céljára biztosított pénzeszközöket választásonként elkülönítetten kell kezelni.
 (2) A  költségvetési szerv a  pénzeszközök felhasználásáról bizonylatonként, jogcímenként tételesen – ezen belül
a  személyi kiadásokról név szerint – számol el, és a  tényleges pénzforgalomról (bevétel, kiadás) a  hatályos
jogszabályok szerint a  szerv számvitelében a  választási feladatokkal kapcsolatos részletező nyilvántartást vezet.
A  részletező nyilvántartásban meg kell jeleníteni mind a  kapott támogatást, mind a  saját forrás terhére teljesített
kiadásokat.
(3) A  választási iroda a  támogatásokról a  részletező nyilvántartással összhangban az  NVI elnöke részére
bizonylatonként, jogcímenként – ezen belül a  személyi kiadásokról név szerint – számol el az  informatikai
rendszerben, melynek alapja a  tényleges kifizetések összege. Az  elszámolás időpontjáig nem teljesült kiadásokról
a kötelezettségvállalások alapján, szükség esetén időarányos költségmegosztással, költségbecsléssel kell elszámolni.
(4) Az  egyéb szerv a  támogatások felhasználásáról bizonylatonként, jogcímenként tételes – ezen belül a  személyi
kiadásokról név szerinti – elszámolást készít. Az elszámolást az alapbizonylatok másolatával kell alátámasztani.
(5) A pénzügyi elszámolás módját és részletszabályait az NVI elnöke állapítja meg.
7. § (1) A  HVI vezetője a  szavazás napját követő tizenöt napon belül az  NVI elnökének a  6.  § (5)  bekezdése szerinti
utasításában meghatározott elszámolást, valamint tanúsítványt készít az  NVI elnöke részére. Az  elszámolást
a tanúsítvány és az alapbizonylatok elektronikus másolatával kell alátámasztani.
(2) A TVI vezetője az NVI elnökének a 6. § (5) bekezdése szerinti utasításban meghatározott
a) elszámolást, valamint tanúsítványt készít a  TVI részére biztosított pénzügyi fedezetről, és az  elszámolást
a tanúsítvány és az alapbizonylatok elektronikus másolatával támasztja alá,
b) összesítő elszámolást készít a  HVI-vezetők és a  saját elszámolása alapján a  szavazás napját követő harminc
napon belül.
 (3) Az egyéb szerv vezetője elszámolást készít az NVI elnöke részére a szavazás napját követő harminc napon belül.
 (4) Az  NVI az  (1)–(3)  bekezdésben foglalt elszámolások alapján, éves költségvetési beszámolója készítésével
egyidejűleg, összesítő elszámolást készít. Az  összesítő elszámolás formáját és tartalmi elemeit az  NVI elnökének
a 6. § (5) bekezdése szerinti utasítása határozza meg.
8. § (1) A HVI vezetője és a TVI vezetője a választási iroda részére megállapított támogatás felhasználásának ellenőrzésére
a választási iroda tagjainak ad megbízást.
(2) A  HVI tekintetében az  elszámolások megalapozottságát a TVI ellenőrzi a  szavazás napját követő huszonöt napon
belül.
(3) A  TVI és az  egyéb szerv tekintetében az  elszámolások megalapozottságát az  NVI ellenőrzi. Az  NVI elnöke
az  elszámolások beérkezésétől – szükség esetén a  javíttatott elszámolások beérkezésétől – számított húsz napon
belül dönt azok elfogadásáról. A  szükséges javításokat az  elszámolást készítő szerv úgy köteles elvégezni, hogy
a javított elszámolás az NVI-nek a javításra vonatkozó felhívásától számított hetedik napon az NVI-hez megérkezzen.
(4) A HVI többlettámogatásainak, többletkiadásainak indokoltságát a TVI tételesen megvizsgálja.
 (5) A TVI és az NVI az ellenőrzés során a támogatás rendeltetésszerű felhasználását és a felhasználás választási eljárásról
szóló törvénynek és a  végrehajtására kiadott rendeleteknek való megfelelőségét vizsgálja. Az  ellenőrzés során
a költségvetési támogatások ellenőrzésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
9. § (1) A HVI elszámolását a TVI vezetője az informatikai rendszerben szereplő részletes adatok alapján a 7. § (2) bekezdés
b) pontja szerinti határidőig felterjeszti az NVI elnökének.
(2) Az elszámolások elfogadásáról az NVI elnöke a felterjesztés és az informatikai rendszerben szereplő részletes adatok
alapján dönt.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § Hatályát veszti a  helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán a  megismételt szavazás, a  helyi
önkormányzati képviselők és a  polgármesterek időközi választása, a  nemzetiségi önkormányzati képviselők
választásán a  megismételt szavazás és a  nemzetiségi önkormányzati képviselők időközi választása költségeinek
normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről szóló 7/2014. (XI. 6.) IM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1212/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és Bosznia-Hercegovina Miniszterek Tanácsa között a turizmus területén történő együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és Bosznia-Hercegovina Miniszterek Tanácsa között a turizmus területén történő
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  nemzeti fejlesztési minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1969/2017. (XII. 19.) Korm. határozata az Egységes Segélyhívó Rendszer (ESR-112) fejlesztéséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az Egységes Segélyhívó Rendszer (ESR-112) fejlesztéséhez
szükséges források biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC. törvény
1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím javára egyszeri jelleggel 131 900 000 forint összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy az Egységes Segélyhívó Rendszer (ESR-112) fejlesztésével kapcsolatos beszerzések lefolytatása
során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013.
(XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
457/2013. (X. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bodnár Szilárdot
2013. november 1. napjától 2016. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1128/2017. (III. 20.) Korm. határozata a 2017–2026 közötti időszakra vonatkozó Nemzeti Tájstratégiáról.
A Kormány
 1. elfogadja a 2017–2026 közötti időszakra vonatkozó Nemzeti Tájstratégiát (a továbbiakban: Stratégia);
 2. elrendeli az 1. pont szerinti Stratégia a Kormány honlapján történő közzétételét;
 3. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Stratégia megvalósításában érintett miniszterek közreműködésével
gondoskodjon a Stratégia végrehajtásáról;
Felelős: földművelésügyi miniszter belügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
 4. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy gondoskodjon a  Stratégiának a  kormányzati portálon való
közzétételéről;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal 5. felkéri a  helyi önkormányzatokat, hogy a  településképi rendelet megalkotása vagy módosítása során vegyék
figyelembe a Nemzeti Tájstratégiát;
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  közlekedési infrastruktúra-beruházások tervezése és a  turisztikai
beruházások tervezése során vegye figyelembe a Nemzeti Tájstratégia elveit;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 7. felhívja az érintett minisztereket a tájvédelemmel foglalkozó önkéntesek és civil szervezetek támogatására;
Felelős: földművelésügyi miniszter
belügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
 8. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  főtájépítészi rendszer fokozatos
kialakításáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. december 31.
9. felhívja a földművelésügyi minisztert, hogy a Stratégia végrehajtásáról háromévente készítsen jelentést a Kormány
részére.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: első alkalommal 2020. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1291/2017. (VI. 2.) Korm. határozata az egyes állami tulajdonban lévő gazdasági társaságok támogatási kérelmeinek a GINOP-2.2.1-15 azonosító számú („K+F versenyképességi és kiválósági együttműködések” című) gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra történő benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46. § (1b) bekezdése alapján hozzájárul
a) – az  ANTENNA HUNGÁRIA Magyar Műsorszóró és Rádióhírközlési Zártkörűen Működő Részvénytársaság
által konzorciumvezetőként előterjeszteni tervezett – az  „UAV eszközök felderítésére alkalmas komplex
szenzorrendszer kifejlesztése” című,
b) – a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű társaság konzorciumi tagsága
mellett előterjeszteni tervezett –
ba) az  „E-mobility Miskolcról: Hűtővíz keringető szivattyú és motorhűtő ventilátor továbbfejlesztése
az elektromos járművekben elvárt magasabb minőségi követelmények figyelembevételével” című,
bb) a „CAPNO – Kapnográfia alkalmazási lehetőségeinek kutatása és műszer fejlesztése az asztma, illetve
egyéb szűkülettel járó légúti betegségek diagnosztikájában és a betegkövetésben” című,
bc) a  „Ritkaföldfémek kinyerése és másodlagos nyersanyagok előállítása a  vörösiszap komplex
hasznosítása keretében” című,
bd) a  „Növénytermesztési és kivonatolási technológia fejlesztése a  magasabb hatóanyag tartalmú
növényi kivonatok előállítására” című,
c) – a  Dunántúli Regionális Vízmű Zártkörűen Működő Részvénytársaság által konzorciumvezetőként
előterjeszteni tervezett – a  „Bio nyersanyag termékskála kialakítása lokális technológiai sor figyelembe
vételével – hasznosíthatósági vizsgálatok üzemi körülmények optimalizálásával” című, valamint
d) – a  MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság konzorciumi tagsága mellett
előterjeszteni tervezett – az „Integrált Intelligens Vasútfelügyeleti Rendszer kifejlesztése” című
támogatási kérelemnek a  GINOP-2.2.1-15-2015 azonosító számú, „K+F versenyképességi és kiválósági
együttműködések” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra történő
benyújtásához.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2018. (XI. 13.) MNB rendelete a pénz- és hitelpiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) a hitelintézetre, a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozásra
(a továbbiakban együtt: hitelintézet),
b) a pénzügyi vállalkozásra,
c) a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (a  továbbiakban: Hpt.)
szerinti többes kiemelt közvetítőre, a  kizárólag magánszemélyek részére a  mindennapi élet felszerelési
tárgyainak, tartós fogyasztási cikkeinek – ide nem értve a gépjárművet – megvásárlásához nyújtott hitel- és
pénzkölcsönt közvetítő többes ügynök kivételével a többes ügynökre és az alkuszra (a továbbiakban együtt:
független közvetítő),
d) az elektronikuspénz-kibocsátó intézményre,
e) a pénzforgalmi intézményre,
f ) a Posta Elszámoló Központot működtető intézményre (a továbbiakban: PEKMI),
g) az  Európai Unió másik tagállamában vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes
más államban (a  továbbiakban: EGT-állam) székhellyel rendelkező hitelintézet, pénzügyi vállalkozás,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepére (a továbbiakban:
EGT-fióktelep)
(a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki. 2. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerint rendszeres, eseti és a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban:
MNB) kijelölésén alapuló adatszolgáltatást (a továbbiakban: felügyeleti jelentés) teljesít az MNB részére.
(2) A  felügyeleti jelentés elkészítésének alapját az  adatszolgáltató által alkalmazott számviteli szabályozás szerint
készített főkönyvi és analitikus nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) Az  adatszolgáltató e  rendelet szerinti felügyeleti jelentés teljesítésére vonatkozó kötelezettsége – a  (2)–(4)
bekezdésben foglalt kivétellel – az  MNB által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat véglegessé válása
napjától a tevékenységi engedély visszavonásáról szóló határozat véglegessé válása napjáig áll fenn.
(2) A PEKMI az e rendelet szerinti felügyeleti jelentést e rendelet hatálybalépésének napjától pénzforgalmi szolgáltató
jogállásának megszűnéséig teljesíti.
(3) Az  EGT-fióktelep az  e  rendelet szerinti felügyeleti jelentést a  működése megkezdésének napjától a  tevékenysége
befejezésének napjáig teljesíti.
(4) A pénzügyi vállalkozás az e rendelet szerinti felügyeleti jelentést első alkalommal a cégbírósági bejegyzését követő
negyedévben teljesíti.
4. § (1) A  hitelintézet és a  hitelintézeti típusú EGT-fióktelep – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  2.  mellékletben
foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában, gyakorisággal és határidőre felügyeleti jelentést teljesít az  MNB
részére.
(2) A  nem EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi fióktelepeként működő hitelintézet
(a  továbbiakban: harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe) a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet
12.  cikk (2)  bekezdésében, valamint a  VI. és VII.  mellékletében foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában
felügyeleti jelentést teljesít az  ingatlanfedezetű hitelekből származó veszteségekre vonatkozó adatokról az  MNB
részére. A  vonatkozási időpontra a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 2.  cikk (1)  bekezdés c)  pontja,
a teljesítési határidőre a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 3. cikk (1) bekezdés c) pontja, valamint (2), (4)
és (5) bekezdése az irányadó.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti felügyeleti jelentés kitöltésére vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet,
az  (1)  bekezdés szerinti felügyeleti jelentés kitöltésére vonatkozó részletes előírásokat a  3.  melléklet tartalmazza.
A kitöltést segítő technikai segédletet az MNB e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a honlapján teszi közzé.
5. § (1) A  pénzügyi vállalkozás és az  ezen típusú EGT-fióktelep a  4.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal,
formában, gyakorisággal és határidőre felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) Az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, a  pénzforgalmi intézmény, az  ezen típusú EGT-fióktelepek, valamint
a  PEKMI a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában, gyakorisággal és határidőre felügyeleti
jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
tartalmazza.
7. § (1) A független közvetítő a 8. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában, gyakorisággal és határidőre
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. melléklet
tartalmazza.
8. § (1) A  hitelintézet, a  pénzügyi vállalkozás, valamint az  ezen típusú EGT-fióktelepek az  általuk forgalmazott hitelés pénzügyi lízing-, betéti és megtakarítási, valamint számlatermékekre vonatkozó felügyeleti jelentést
a  10.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában, gyakorisággal és határidőre teljesítik az  MNB
részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 11. melléklet tartalmazza.
9. § (1) A  hitelintézet a  12.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves felügyeleti
jelentést teljesít a tárgyévi javadalmazási adatokról az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 13. melléklet tartalmazza.
10. § (1) Az  MNB által kijelölt hitelintézet a  14.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre
éves felügyeleti jelentést teljesít a finanszírozási terv adatokról az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 15. melléklet tartalmazza.
11. § (1) A  pénzforgalmi szolgáltató a  fogyasztók részére vezetett fizetési számlákhoz kapcsolódó díjakról történő
tájékoztatás egyes kérdéseiről szóló 144/2018. (VIII. 13.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 144/2018. (VIII. 13.)
Korm. rendelet] 1.  §-a szerinti fizetési számlához kapcsolódó díjakra és kondíciókra vonatkozó eseti felügyeleti
jelentést (jelentéskód: PADWEB) a  16.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, a  díjak és kondíciók
érvényessége kezdőnapját megelőző munkanapig teljesíti az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 17. melléklet tartalmazza.
12. § (1) Az  adatszolgáltató – a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  felügyeleti jelentést, valamint a  680/2014/EU
bizottsági végrehajtási rendelet szerinti adatszolgáltatásokat az  MNB által meghatározott elektronikus formában,
fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva az  MNB „Kihelyezett Adatküldő Program”
megnevezésű jelentésfogadó rendszerén (a  továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti. A  KAP rendszer
használatát segítő útmutatást a KAP rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve tartalmazza.
(2) A  4.  melléklet szerinti, „A pénzügyi vállalkozás engedélyezési feltételeknek való megfelelése” (Táblakód:
20C) megnevezésű, a  10.  mellékletben, valamint a  16.  mellékletben meghatározott felügyeleti jelentéseket
az  adatszolgáltató az  MNB „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához” megnevezésű rendszerén
(a  továbbiakban: ERA rendszer) keresztül teljesíti. Az  ERA rendszer az  MNB honlapján keresztül elérhető
Regisztrációs Adatbázisban az adatszolgáltató képviseletére a törvényes képviselője által előzetesen írásban kijelölt
természetes személy által teljesített regisztráció során történő azonosítást követően vehető igénybe. A regisztráció
történhet legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírás használatával vagy a  Kormányzat által biztosított
azonosítási szolgáltatáson keresztül. Az  ERA rendszer használatára az  adatszolgáltató vagy a  nevében eljáró,
tanúsítvány alapú regisztrációval rendelkező felhasználó jogosult. Az  ERA rendszer használatát segítő útmutatást
az ERA rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve tartalmazza.
(3) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (4) Az  adatszolgáltató a  KAP rendszerbe feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát
és a  küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap. Az  adatszolgáltató az  ERA
rendszerbe a felügyeleti jelentések előzményeként feltöltött űrlapokról a beérkezés időpontját és érkeztetési számát
tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
(5) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(6) Az  adatszolgáltatást az  MNB akkor tekinti teljesítettnek, ha az  adatszolgáltató elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet, az ERA rendszerben az érkeztetési
számot tartalmazó automatikus üzenetet kapott.
13. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés, adatszolgáltatás teljesítésében való technikai akadályoztatásával
kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az ERA rendszeren keresztül nyújtja be az MNB részére.
(2) Az akadályoztatás technikai oka lehet különösen
a) az adatszolgáltatónak az adatszolgáltatásra használt informatikai rendszere működési rendellenessége vagy
működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) a felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést az  adatszolgáltató – a  (6)  bekezdésben foglaltak kivételével – az  ERA
rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével teljesíti, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően,
amennyiben az rendelkezésre áll – mellékletként az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentum formátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemszünete, üzemzavara miatt vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében
bejelentési kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az  üzemszünet végéig, az  üzemzavar
elhárításáig vagy az akadály megszűnéséig a bejelentést írásban, postai úton (levelezési cím: Magyar Nemzeti Bank
1850 Budapest) vagy telefonon (telefonszám: +36 1 428-2615) teheti meg az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában:
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült technikai okra visszavezethető olyan ténybeli
állapot, amelynek a  következtében az  adatszolgáltató az  adatszolgáltatást az  annak teljesítésére előírt
határidőben vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: az elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló 451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. §
2. pontjában meghatározott elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemszünet: az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi
CCXXII. törvény 27. § (2) bekezdése szerinti esemény;
e) üzemzavar: az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi
CCXXII. törvény 27. § (3) bekezdése szerinti esemény.
14. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítését követően olyan, az  adatszolgáltató által – Számviteli
politikájában vagy egyéb módon – meghatározott jelentős mértékű eltérést tár fel, amely a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti, a  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló nyilvántartások javítását teszi szükségessé, akkor a  felügyeleti
jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A  jelen bekezdés
szerint módosított felügyeleti jelentést – a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  eltérés feltárásától számított
15 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató az MNB részére.
(3) A  10. és 16.  melléklet szerinti felügyeleti jelentésre vonatkozó javított adatot – a  javítás pontos okának
megjelölésével együtt – az eltérés feltárásától számított 2 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató az MNB
részére.
15. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(4) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 7., 8. és 10. §, a 2. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK” megnevezésű táblázat 1–66. és 69–82.
sora, az „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA KONSZOLIDÁLT JELENTÉSEK” megnevezésű táblázat 1–5. sora, az ott meghatározott
felügyeleti jelentések táblái, a  3.  melléklet II.1–50., II.52–65., III.1. és III.2.  pontja, a  4.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ
TÁBLA” megnevezésű táblázat 1–7. és 12–37. sora, az ott meghatározott felügyeleti jelentések táblái, az 5. melléklet
II–III.4.4., IV. és V.  pontja, a  6.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 1–9. és 15–29. sora,
az  ott meghatározott felügyeleti jelentések táblái, a  7.  melléklet II.1–III.2.3. és IV.  pontja, valamint a  8–11., 14. és
15. melléklet 2019. január 1-jén lép hatályba.
(3) A  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK” megnevezésű táblázat 67. és 68. sora,
az „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA KONSZOLIDÁLT JELENTÉSEK” megnevezésű táblázat 6. és 7. sora, az  ott meghatározott
felügyeleti jelentések táblái, valamint a 3. melléklet II.51. és III.3. pontja 2019. április 1-jén lép hatályba.
(4) A 11. §, valamint a 16. és 17. melléklet 2019. július 1-jén lép hatályba.
16. § (1) Az  adatszolgáltató a  pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen
a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről
szóló 28/2017. (XI. 22.) MNB rendelet [a továbbiakban: 28/2017. (XI. 22.) MNB rendelet] szerinti, 2019. január 1-jét
megelőző tárgyidőszakra vonatkozó felügyeleti jelentés, adatszolgáltatás teljesítése során – a  28/2017. (XI. 22.)
MNB rendelet 9. §-a szerinti felügyeleti jelentés kivételével – a 28/2017. (XI. 22.) MNB rendelet szabályait alkalmazza.
(2) Az  adatszolgáltató a  28/2017. (XI. 22.) MNB rendelet 2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK”
megnevezésű táblázat 79–90. sora szerinti, 2019 I. negyedévére mint tárgyidőszakra vonatkozó felügyeleti jelentés
teljesítése során a 28/2017. (XI. 22.) MNB rendelet szabályait alkalmazza.
(3) A  hitelintézet a  9.  § szerinti felügyeleti jelentést első alkalommal a 2018. évre mint tárgyidőszakra vonatkozóan
teljesíti.
(4) A  pénzforgalmi szolgáltató a  11.  § szerinti felügyeleti jelentést első alkalommal 2019. augusztus 1-jei állapotra
vonatkozóan, 2019. július 1–15. között teljesíti.
17. § E rendelet 12. és 13. §-a – a tőkepiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
37/2018. (XI. 13.) MNB rendelet 9. és 10. §-ával együtt – az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról szóló,
2014. április 16-i 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 17.  cikk (1)  bekezdése végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
18. § Hatályát veszti a 28/2017. (XI. 22.) MNB rendelet.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
16/2016. (III. 2.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Erdösi Lászlóné magánszemély (a továbbiakban: Szervező) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában – 7 igen és 5 nem szavazattal – meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az „Egyetért-e ön azzal, hogy a  kiskereskedelmi üzletek – a  kiskereskedelmi szektorban történő vasárnapi munkavégzés
tilalmáról szóló 2014. évi CII. törvény szerint – továbbra is zárva tartsanak vasárnap?”
kérdést hitelesíti. A határozat ellen annak a  választások hivatalos honlapján való közzétételét követő 15 napon belül az  ügyben
érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben vagy elektronikus
dokumentumként a  Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a  Nemzeti Választási
Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547, e-mail: nvb@nvi.hu). A  bírósági
felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2016. március 16-án 16.00 óráig
megérkezzen. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén
a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus
dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani.
A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy – a  szakvizsgabizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
eljárás nem tárgyi illetékmentes. A felülvizsgálati kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A népszavazási kezdeményezés Szervezője 2016. február 23-án személyesen 11 óra 34 perc 3 másodperckor
népszavazási kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ívet nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz a  népszavazási
kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013.  évi
CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 3. § (1) bekezdése szerinti hitelesítés céljából.
Szervező az  Nsztv. 3.  § (3)  bekezdése alapján nevét, lakcímét, személyi azonosítóját és az  országos népszavazási
kezdeményezés benyújtására vonatkozó nyilatkozatát tartalmazó dokumentumot, kizárólag népszavazásra javasolt
kérdését tartalmazó aláírásgyűjtő ívet, további három, összesen 26 érvényes támogató választópolgár adatait és
aláírását tartalmazó aláírásgyűjtő ívet és a NAIH-94895/2016. számú határozatát nyújtotta be a Nemzeti Választási
Bizottsághoz.
Tekintettel arra, hogy Szervező kezdeményezésében a  Nemzeti Választási Iroda elnöke az  Nsztv. 10.  §
(1) bekezdésében nevesített határidőn belül elutasító határozatot nem hozott, ezért a Nemzeti Választási Bizottság
a kérdés hitelesítését napirendjére tűzte.
II. Az Nsztv. 11. §-a szerint a Nemzeti Választási Bizottság a kérdést akkor hitelesíti, ha az az Alaptörvényben, valamint
az Nsztv.-ben a kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel. A szervező által benyújtott kérdés csak
abban az esetben hitelesíthető, ha az aláírásgyűjtő ív is megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés az  Alaptörvényben, valamint az  Nsztv.-ben
megfogalmazott követelményeknek megfelel.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  népszavazási kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív is
megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
Mindezekre tekintettel a  Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 11.  §-ában fogalt hatáskörében eljárva
a magánszemély Szervező által benyújtott országos népszavazási kezdeményezésére irányuló kérdést hitelesíti.
III. A határozat az Nsztv. 3. §-án és 11. §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás az Nsztv. 29. §-ának (1) bekezdésén és
a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 223–225.  §-án, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, a 43. § (7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2016. február 29. Prof. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság
 elnöke


text:
1319/2017. (VI. 8.) Korm. határozata A Magyar Állami Operaház turnéjának támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyar Állami Operaház kiemelten a Kárpát-medencében, 2017 szeptemberétől megvalósuló turnéjának
támogatásával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrás miniszterének bevonásával – gondoskodjon
az 1. pontban foglalt cél megvalósítása érdekében a 2017. évben szükséges egyszeri 1600,0 millió Ft többletforrás
biztosításáról Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet 12. Művészeti intézmények cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés ütemében
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – 2018. évre
gondoskodjon az  1.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében 1600,0 millió Ft egyszeri forrás biztosításáról
a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 12. Művészeti intézmények cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2018. évi központi költségvetés megalkotása során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1020/2014. (I. 24.) Korm. határozata a falugazdász-hálózat finanszírozása érdekében a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a falugazdász-hálózat finanszírozásának biztosítása érdekében 1 652 460 ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli
el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási
kormányhivatalok cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 31. Falugazdász-hálózat finanszírozása jogcímcsoport javára
az 1. melléklet szerint.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
359/2018. (HK 11.) HVKF intézkedése főnökségi kiadvány kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrenden bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII törvény 52. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM
utasításra – a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium és
a Magyar Honvédség katonai szervezeteire, az élelmezésiés egészségügyi szakágaira terjed ki.
2. Ezen intézkedés mellékleteként kiadom a „Segédlet
a Magyar Honvédség személyi állománya étlaptervezésének optimalizálásához” című főnökségi kiadványt.
3.A mellékletet az érintettek külön kapják meg az elosztó szerint:
4. Az intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és
visszavonásig érvényes.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
16/2012. (HK 5.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése.  a Katasztrófavédelmi Operatív Törzs működésének
egyes szabályairól A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése és a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés a) pontja, illetve 11. § p) pontja alapján, figyelemmel a honvédelmi ágazat katasztrófák elleni védekezésének irányításáról és feladatairól szóló 23/2005.
(VI. 16.) HM rendelet 23. § d) pontjára a következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Az együttes intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi
Minisztériumra, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Honvéd Vezérkar főnökének közvetlen alárendeltségébe tartozó katonai szervezetekre.
2. A Katasztrófavédelmi Operatív Törzs (a továbbiakban: KOT) vezetője a Magyar Honvédség Vezetési és
Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH VDK) parancsnoka, távollétében az MH VDK állományából kijelölt
ügyeletes vezetők köréből a havi szolgálatvezénylésbe vezényelt helyettesíti.
3. A KOT tagjait az alábbi szervezetek biztosítják:
a) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály 1 fő,
b) a HM Védelmi Hivatal 1 fő,
c) a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Hadmű
veleti Csoportfőnökség 1 fő,
d) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség 1 fő,
e) az MH Honvédkórház 1 fő,
f) az MH VDK 3 fő.
4. A KOT állománya a Védelmi- és Közigazgatási Csoport, vagy a KOT vezető igénye alapján, az arra jogosult
elöljáró döntése szerint összekötő tisztekkel, ágazati szakértőkkel kiegészíthető.
5. A KOT-ba olyan személyek vezényelhetőek, akik
rendelkeznek „NATO Confidential” szintű személyi biztonsági tanúsítvánnyal. A személyi biztonsági tanúsítványok másolati példányát a vezénylő szervezetek – az első
szolgálatba lépést megelőző hó 20. napjáig – az MH VDK
parancsnokának küldik meg.
6. A vezényelhető állomány felkészítését évente kétszer
az MH VDK hajtja végre.
7. A KOT készenléti szolgálatának vezénylése a Magyar Honvédség vezetését biztosító ügyeleti és készenléti
szolgálatok működéséről szóló 20/2007. (HK 4.) HM utasítás 10. § (5) és (6) bekezdésében foglaltak szerint történik.
8. Ez az intézkedés a közzétételét követő 3. napon lép
hatályba.
9. Hatályát veszti a Katasztrófavédelmi Operatív Bizottság működésének egyes szabályairól szóló 37/2011.
(HK 9.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés, valamint a
Katasztrófavédelmi Operatív Bizottság állományának kijelöléséről és vezényléséről szóló 44/2007. (HK 5.) HM
KÁT–HVKF együttes intézkedés.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
54/2008. (II. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a pénzügyminiszter előterjesztésére
Dombi Lászlónak, az Allianz Hungária Biztosító Zrt.
területi igazgatójának,
Nemes Gyulának, az Allianz Hungária Biztosító Zrt.
területi igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY
ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2008. február 13. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
321/2014. (VIII. 26.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésekről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Altbäcker Vilmost,
Dr. Altorjay Istvánt,
Dr. Augusztinovicz Gusztáv Fülöpöt,
Dr. Bakacsi Gyulát,
Dr. Balázs Istvánt,
Dr. Belovics Ervint,
Dr. Benyó Balázs Istvánt,
Dr. Bíró Tamást,
Dr. Blázovics Annát,
Böröczky Károlyt,
Dr. Czakó Lászlót,
Dr. Cziráki Attilát,
Dr. Csébfalvi Anikó Borbálát,
Dr. Deák Ágnest,
Dr. Deli Ágnest,
Dr. Dobos Imrét,
Dr. Drahos Bélát,
Dr. El Beheiri Nadját,
Dr. Elekes Zsuzsannát,
Dr. Farkas Beátát,
Fekete Gyulát,
Dr. Fialowski Alice-t,
Dr. Fridli Sándort,
Dr. Frivaldszky Jánost,
Dr. Hajdu Pétert,
Dr. Harsági Viktóriát,
Dr. Hegedűs Attilát,
Dr. Herke Csongort,
Dr. Hetesi Erzsébetet,
Dr. Hideg Évát,
Dr. Hopp Bélát,
Dr. Jakab László Csabát,
Dr. Janáky Tamást,
Dr. Jánosi Imrét,
Dr. Karsai Krisztinát,
Dr. Kistelegdi Istvánt,
Dr. Klivényi Pétert,
Dr. Kolev Kraszimirt,
Dr. Kornai Andrást,
Dr. Korponay-Szabó Ilma Ritát,
Dr. Kulcsár-Szabó Zoltánt,
Dr. Kun Ferencet,
Dr. Kutnyánszky Csabát,
Dr. Kürti Lászlót,
Dr. Lakner Tamást,
Dr. Láng Benedeket,
Dr. Lanszki Józsefet,
Dr. Lóczy Dénest,
Dr. Magura Tibort,
Dr. Martinek Tamás Attilát,
Dr. Medvedev Pétert,
Dr. Molnár Tamást,
Dr. Müller Veronikát,
Dr. Németh Róbertet,
Dr. Németh Tibort,
Dr. Nochta Tibort,
Dr. Nógrádi Antalt,
Dr. Oláh Jánost,
Dr. Páll Dénest,
Dr. Papp Sándor Lászlót,
Dr. Penksza Károlyt,
Dr. Pethesné dr. Dávid Beátát,
Dr. Posta Katalin Andreát,
Dr. Rácz Istvánt,
Dr. Rappai Gábort,
Dr. Salamonné dr. Toldy Erzsébetet,
Dr. Sándor Zoltán Józsefet,
Dr. Simon Pétert,
Dr. Sipos Pál Miklóst,
Stipsicz Andrást,
Szabó Gábor DLA-t,
Dr. Szabó Péter Jánost,
Dr. Szabolcs Szilárd Zoltánt,
Dr. Széman Zsuzsannát,
Dr. Takács Gábort,
Dr. Than Pétert,
Dr. Tóth Ágotát,
Dr. Ullmann Tamást,
Dr. Vad János Gábort,
Vadászné dr. Bognár Gabriellát,
Dr. Várady Tamás Lászlót,
Dr. Várnai Pétert,
Városiné dr. Demeter Krisztinát,
Dr. Varró Dánielt,
Veresné dr. Somosi Mariann Évát,
Dr. Vincze Jánost,
Dr. Vokó Zoltánt,
Dr. Wikonkál Norbertet,
Dr. Zakar Pétert és
Dr. Zoboki Gábort
2014. szeptember 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem. Budapest, 2014. augusztus 1.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
26/2012. (XII. 29.) VM utasítása a mezőgazdasági kockázatkezelési pénzeszközből az időjárási kockázatkezelési rendszer működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos végrehajtási költségek fedezetére fordítható pénzforrás felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényben, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendeletben, valamint a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi
CLXVIII. törvény 7. § (6) bekezdésében foglaltak alapján a mezőgazdasági kockázatkezelési pénzeszközből az időjárási
kockázatkezelési rendszer működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos végrehajtási költségek fedezetére fordítható pénzforrás
felhasználására vonatkozóan az alábbi utasítást adom ki: 1. § (1) Ez az utasítás a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi
CLXVIII. törvény (a továbbiakban: Mkk. törvény) 7. § (6) bekezdésében meghatározott, az időjárási kockázatkezelési
rendszer működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos végrehajtási költségek fedezetére fordítható pénzforrás
(a továbbiakban: kockázatkezelési rendszer működtetési és fejlesztési pénzforrás) felhasználására vonatkozik.
(2) A kockázatkezelési rendszer működtetési és fejlesztési pénzforrás összege nem haladhatja meg az Mkk. törvény 7. §
(6) bekezdése alapján a mezőgazdasági termelők által megfizetett összes kárenyhítési hozzájárulás tárgyévet
megelőző év december 31-ei pénzállományából, valamint a központi költségvetésből nyújtott tárgyévi támogatásból
képzett összeg 4%-át. (3) A kockázatkezelési rendszer működtetési és fejlesztési pénzforrás fedezete a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium
20/05/10 Nemzeti agrár-kárenyhítés fejezeti kezelésű előirányzaton áll rendelkezésre.
2. § A kockázatkezelési rendszer működtetési és fejlesztési pénzforrás az időjárási kockázatkezelési rendszerben résztvevő
szervezetek (a továbbiakban: szervezetek), valamint a Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: VM) Igazgatása
részére osztható ki. 3. § (1) A kockázatkezelési rendszer működtetési és fejlesztési pénzforrás felosztására vonatkozóan a szervezetektől
összegyűjtött forrásigény alapján legkésőbb tárgyév március 15-ig az Agrárközgazdasági Főosztály (a továbbiakban:
AKF) javaslatot tesz a vidékfejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére.
(2) A szervezeteknek a kockázatkezelési rendszer működtetésével és fejlesztésével kapcsolatban a tárgyévben felmerülő
költségek finanszírozására vonatkozó forrásigényt részletes indoklással, költségkalkulációval és feladatmegjelöléssel
kell megadni. Amennyiben szükséges, az AKF a szervezetektől a forrásigény alátámasztására további információt
kérhet. 4. § A kockázatkezelési rendszer működtetési és fejlesztési pénzforrás felosztására vonatkozó javaslatot az AKF
véleményezésre megküldi a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: KGF) részére, valamint
felülvizsgálat előtt látja az agrárgazdaságért felelős helyettes államtitkár, az agrárgazdaságért felelős államtitkár és a
közigazgatási államtitkár. 5. § A kockázatkezelési rendszer működtetési és fejlesztési pénzforrás felosztásáról az AKF javaslata alapján legkésőbb
április 15-ig a miniszter dönt. 6. § (1) A miniszteri döntés alapján a kedvezményezett szervezetekkel a VM megállapodást köt.
(2) A megállapodást a VM részéről a KGF pénzügyi ellenjegyzését követően a miniszter írja alá, felülvizsgálat előtt látja a
Jogi Főosztály, valamint a közigazgatási államtitkár. A megállapodás tartalmazza a feladattervet és a költségvetést.
7. § A kockázatkezelési rendszer működtetési és fejlesztési pénzforrásból megítélt összeget a KGF tárgyév június 30-ig
biztosítja a kedvezményezett szervezet részére, amit a kedvezményezett szervezet tárgyév december 31-ig jogosult
felhasználni. 8. § (1) A megállapodásban rögzített feladat végrehajtásáról, a kockázatkezelési rendszer működtetési és fejlesztési
pénzforrás felhasználásáról és elszámolásáról a kedvezményezett szervezet beszámolót köteles készíteni, amit a
tárgyévet követő év január 31-ig megküld az AKF részére.
(2) A beszámoló készítésére és az elszámolásra a minisztérium fejezeti kezelésű előirányzataiból nyújtott támogatások
felhasználása ellenőrzésének, és a beszámolók összeállításának szabályairól szóló VM utasítás szabályai vonatkoznak.
(3) A kockázatkezelési rendszer működtetési és fejlesztési pénzforrásból megítélt összeg felhasználásra nem került részét
a kedvezményezett szervezet köteles a megállapodásban foglaltak szerint visszautalni a VM részére.
9. § Az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
25/2012. (II. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 10 500 Ft. Faxon benyújtott
beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. január 19-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a középfokú oktatás részeként tanítsák a gépkocsivezetést?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg a Magyarország Alaptörvénye
(továbbiakban: Alaptörvény) 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelménynek, amely szerint országos
népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 8/A. §-ának (1) bekezdésében szabályozott kerettantervek tartalmazzák
az egyes tantárgyak témaköreit, a témakörök tartalmát. Ugyanezen törvény 8/B. §-ának (7) bekezdése értelmében
a kerettanterveket az oktatásért felelős miniszter adja ki, így az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy
a kérdés nem tartozik az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének sem. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Nem állapítható meg pontosan, hogy a beadványozó mit ért az alatt, hogy „a középfokú oktatás részeként tanítsák
a gépkocsivezetést”. Nem egyértelmű, hogy a kezdeményezés az elméleti vagy gyakorlati oktatás vagy mindkettő
bevezetését kívánja-e elérni.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) és c) pontjai alapján, mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés
feladat- és hatáskörébe és megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő
ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésén, 1993. évi LXXIX. törvény 8/A. §-ának (1) bekezdésén, 8/B. §-ának
(7) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § a) és c) pontjain, továbbá 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. §
(3) bekezdés b) pontján, 42. § (1) bekezdés h) pontján, valamint a Legfelsőbb Bíróság 2/2010. (III. 23.) közigazgatási
jogegységi határozatán alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1349/2014. (VI. 24.) Korm. határozata az NYDOP-2.1.1/B-14-k-2014-0001 azonosító számú („Gyógyfürdőfejlesztés és szálláshelybővítés Lentiben” című) projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  NYDOP-2.1.1/B-14-k-2014-0001 azonosító számú, „Gyógyfürdőfejlesztés és
szálláshelybővítés Lentiben” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. elfogadja az  1.  melléklet szerint az  1.  pontban meghatározott projektjavaslat kiemelt projektként történő
nevesítését,
 3. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a támogatási szerződés megkötésének feltételéül meghatározott támogathatósági feltételek
teljesítését követő harminc napon belül Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
111/2013. (XII. 7.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint az ahhoz kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatások 2013. igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 23/2013. (IV. 9.) VM rendelet alapján számítandó támogatáscsökkentés keretében alkalmazandó elvi és fajlagos maximum értékek nemzeti összegeiről, valamint az átmeneti nemzeti támogatási jogcímekhez kapcsolódó támogatási összegekről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. A szántóföldi növények termeléstől elválasztott átmeneti nemzeti támogatása
1. § A 2013. évre vonatkozóan Magyarország által folyósítandó átmeneti nemzeti közvetlen kifizetések engedélyezéséről
szóló, 2013. június 25-i [C(2013) 3901] bizottsági végrehajtási határozatban (a továbbiakban: végrehajtási határozat)
foglaltakra figyelemmel a  szántóföldi (GOFR) növények támogatása esetében az  Európai Mezőgazdasági Garancia
Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint az  ahhoz kapcsolódó átmeneti nemzeti
támogatások 2013.  évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 23/2013. (IV. 9.) VM rendelet
[a  továbbiakban: 23/2013. (IV. 9.) VM rendelet] 34–36.  §-a alapján történő modulációs támogatáscsökkentés
kiszámítása során nemzeti szinten 116 611 000 euró elvi maximum összeg vehető figyelembe.
2. A rizs termeléstől elválasztott átmeneti nemzeti támogatása
2. § A végrehajtási határozatban foglaltakra figyelemmel a  rizs termeléstől elválasztott átmeneti nemzeti támogatás
esetében a modulációs támogatáscsökkentés kiszámítása során nemzeti szinten 919 000 euró elvi maximum összeg
vehető figyelembe.
3. A dohány termeléstől elválasztott átmeneti nemzeti támogatása
3. § (1) A  végrehajtási határozatban foglaltakra figyelemmel a  Burley dohány termeléstől elválasztott átmeneti nemzeti
támogatás esetében a  modulációs támogatáscsökkentés kiszámítása során nemzeti szinten 3 817 000 euró elvi
maximum összeg vehető figyelembe.
(2) A 23/2013. (IV. 9.) VM rendelet 27. §-a alapján a Burley dohány-termesztési támogatás keretében, történelmi bázis
jogosultságonként legfeljebb 84 800 Ft támogatás vehető igénybe.
(3) A  végrehajtási határozatban foglaltakra figyelemmel a  Virginia dohány termeléstől elválasztott átmeneti nemzeti
támogatás esetében a  modulációs támogatáscsökkentés kiszámítása során nemzeti szinten 11 087 000 euró elvi
maximum összeg vehető figyelembe.
(4) A 23/2013. (IV. 9.) VM rendelet 27. §-a alapján a Virginia dohány-termesztési támogatás keretében történelmi bázis
jogosultságonként legfeljebb 244 500 Ft támogatás vehető igénybe.
4. A hízottbikatartás termeléstől elválasztott átmeneti nemzeti támogatása
4. § (1) A  végrehajtási határozatban foglaltakra figyelemmel a  hízottbikatartás termeléstől elválasztott átmeneti nemzeti
támogatás esetében a  modulációs támogatáscsökkentés kiszámítása során nemzeti szinten 19 127 000 euró elvi
maximum összeg vehető figyelembe.
(2) A 23/2013. (IV. 9.) VM rendelet 11. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként, illetve kiegészítő történelmi bázis
jogosultságonként legfeljebb 19 500 Ft támogatás vehető igénybe.
5. Az anyatehéntartás átmeneti nemzeti támogatása 5. § (1) A  végrehajtási határozatban foglaltakra figyelemmel az  anyatehéntartás termeléshez kötött átmeneti nemzeti
támogatás esetében a  modulációs támogatáscsökkentés kiszámítása során nemzeti szinten 13 893 000 euró elvi
maximum összeg vehető figyelembe.
(2) A végrehajtási határozatban foglaltakra figyelemmel az anyatehéntartás termeléstől elválasztott átmeneti nemzeti
támogatás esetében a  modulációs támogatáscsökkentés kiszámítása során nemzeti szinten 3 704 000 euró elvi
maximum összeg vehető figyelembe.
(3) A 23/2013. (IV. 9.) VM rendelet 13–18. §-a alapján anyatehenek után egyedenként legfeljebb 35 400 Ft támogatás
vehető igénybe.
6. Az extenzifikációs szarvasmarhatartás termeléstől elválasztott átmeneti nemzeti támogatása
6. § (1) A végrehajtási határozatban foglaltakra figyelemmel az extenzifikációs szarvasmarhatartás termeléstől elválasztott
átmeneti nemzeti támogatás esetében a  modulációs támogatáscsökkentés kiszámítása során nemzeti szinten
13 892 000 euró elvi maximum összeg vehető figyelembe.
(2) A  23/2013. (IV. 9.) VM rendelet 19.  §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 7300  Ft támogatás
vehető igénybe.
7. Az anyajuhtartás termeléshez kötött átmeneti nemzeti támogatása
7. § (1) A  végrehajtási határozatban foglaltakra figyelemmel az  anyajuhtartás termeléshez kötött átmeneti nemzeti
támogatás esetében a  modulációs támogatáscsökkentés kiszámítása során nemzeti szinten 106 000 euró elvi
maximum összeg vehető figyelembe.
(2) A 23/2013. (IV. 9.) VM rendelet 20–24. §-a alapján anyajuhok után egyedenként legfeljebb 26 Ft támogatás vehető
igénybe. Amennyiben a mezőgazdasági termelő juhtejet vagy juhtej-terméket értékesít, úgy a támogatás mértéke
anyajuh egyedenként legfeljebb 20 Ft.
8. A kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás termeléstől elválasztott átmeneti
nemzeti támogatása
8. § (1) A végrehajtási határozatban foglaltakra figyelemmel a kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás
termeléstől elválasztott átmeneti nemzeti támogatás esetében a  modulációs támogatáscsökkentés kiszámítása
során nemzeti szinten 2 100 000 euró elvi maximum összeg vehető figyelembe.
(2) A  23/2013. (IV. 9.) VM rendelet 25.  §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 1990  Ft támogatás
vehető igénybe.
9. A tej termeléstől elválasztott átmeneti nemzeti támogatása
9. § (1) A  végrehajtási határozatban foglaltakra figyelemmel a  termeléstől elválasztott átmeneti nemzeti tejtámogatás
(a  továbbiakban: tejtámogatás) esetében a  modulációs támogatáscsökkentés kiszámítása során nemzeti szinten
54 183 000 euró elvi maximum összeg vehető figyelembe.
(2) A 23/2013. (IV. 9.) VM rendelet 12. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 4 Ft támogatás vehető
igénybe.
(3) A tejtámogatásra rendelkezésre álló összegből legfeljebb 2,7 milliárd forint 2013. december 31-ig előlegként kerül
kifizetésre.
(4) A  tejtámogatás előlegeként – a  (3)  bekezdés szerint – kifizetett összegre a  23/2013. (IV. 9.) VM rendelet
34–35.  §-ában foglalt modulációból eredő támogatáscsökkentést nem kell elvégezni, a  csökkentés kizárólag csak
az előlegen felüli összeg kifizetésekor, összevontan kerül végrehajtásra.
10. A héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása 10. § A 23/2013. (IV. 9.) VM rendelet 28.  §-a alapján héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása jogcímen
hektáronként legfeljebb 36 000 Ft támogatás vehető igénybe.
11. A maximális fajlagos támogatás 11. § E rendelet 1–9.  §-ában felsorolt támogatási jogcímekhez kapcsolódó maximális fajlagos támogatási összegek
mértékét az 1. melléklet tartalmazza.
12. A támogatási keret túllépése 12. § Az igénybe vehető támogatás túllépése esetén az  igényelt támogatás összege – az  érintett mezőgazdasági
termelőnél a túllépés mértékével megegyezően – arányos visszaosztás alkalmazásával csökkentésre kerül.
13. Az átváltási árfolyam meghatározása 13. § E rendelet vonatkozásában az  euró/forint átváltási árfolyam meghatározása tekintetében a  közös agrárpolitika
finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet 45.  cikk 2. bekezdésében foglaltak
az irányadóak.
14. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 15. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
15. § Hatályát veszti az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS),
valamint az  ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2012.  évi igénybevételével kapcsolatos
egyes kérdésekről szóló 32/2012. (IV. 2.) VM rendelet alapján nyújtható kiegészítő nemzeti támogatások jogcímeihez
kapcsolódó támogatási összegekről szóló 131/2012. (XII. 20.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
163/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok
Alexandru-Victor Micula rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Románia magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez budapesti székhellyel. Budapest, 2011. július 11.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
324/2019. (VIII. 14.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – dr. Lippai Péter ezredest
2019. augusztus 16-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2019. július 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
24/2012. (HK 7.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése a 2012. május havi nyomozótiszti készenléti szolgálat ellátásáról.
Az intézkedést az érintettek külön kapják meg. A Honvédelmi Minisztérium közigazgatási
államtitkárának
26/2012 (HK 7.) HM KÁT
i n t é z k e d é s e
az egyes személyügyi döntéssekkel kapcsolatos
eljárásrendről A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés a) és d) pontja alapján a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a HM Humánpolitikai Főosztályra, a HM Védelmi Hivatalra, a HM Hatósági Hivatalra,
a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatalra, a HM Közgaz
dasági és Pénzügyi Hivatalra, a HM Protokoll Rekreációs
és Kulturális Főigazgatóságra, valamint a HM Hadtörténeti Intézetre és Múzeumra (a továbbiakban együtt: hivatali
szervezetek) terjed ki.
2. A hivatali szervezetek vezetői kötelesek a kormánytisztviselői és a közalkalmazotti jogviszonyok létesítését,
valamint az osztályvezető és a magasabb szintű vezetői
megbízásokat, illetve kinevezéseket megelőzően a személyi javaslatokat – előzetes jóváhagyás céljából, a HM humánpolitikai főosztályvezető útján – a HM közigazgatási
államtitkár részére felterjeszteni.
3. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
4. Hatályát veszti az egyes személyügyi döntésekkel
kapcsolatos eljárásrendről szóló 76/2011. (HK 18.) HM
KÁT intézkedés.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
50/2003. (III. 21.) KE határozata Kovács István rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
A külügyminiszter előterjesztésére Kovács Istvánt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és meg
bízom a Magyar Köztársaság római nagykövetségének
vezetésével. Budapest, 2002. december 20.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
45/2003. (III. 21.) KE határozata Győri Enikő rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Győri Enikő rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése
mellett — felmentem a Magyar Köztársaság római nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2002. december 20. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1435/2015. (VI. 30.) Korm. határozata a szociális ágazatban dolgozók 2015. bérkiegészítéséhez kapcsolódó költségvetési forrás biztosítása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy biztosítson 7,6 milliárd forint forrást a szociális ágazatban
dolgozók 2015. évi egyszeri bérkiegészítéséhez kapcsolódó költségvetési forrás megteremtése érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. július 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
179/2011. (VIII. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére a magyar–angolai kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Jo�o Miguel Vahekeni-nek, az Angolai Köztársaság budapesti nagykövetének, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. július 20. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
423/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Fuksz Adriennt
2016. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2015. (VI. 8.) LÜ utasítása a talár viseléséről.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, a legfőbb ügyész, az ügyészek
és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény 73.  § (4)  bekezdésére
figyelemmel – az  ügyészségi alkalmazottak érdek-képviseleti szerveinek és az  Ügyészségi Alkalmazottak Országos Tanácsa
véleményének figyelembevételével – a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az ügyész, az alügyész és az ügyészségi fogalmazó (a továbbiakban együtt: tárgyaló ügyész) a bírósági tárgyaláson,
illetve a tárgyalóteremben tartott eljárási cselekménynél a Melléklet szerinti talárt visel.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak nem vonatkoznak
a) a katonai tanács előtt eljáró katonai ügyészre, továbbá
b) a tárgyaló ügyészre, ha a bíró, illetve az eljáró tanács elnöke nem visel talárt.
(3) A tárgyaló ügyész a talárt begombolva viseli, és a talár által nem fedett ruházatának is méltónak kell lennie hivatásához.
 (4) A  tárgyalótermen kívül a  tárgyaló ügyész a  talárt csak a  tárgyaláshoz közvetlenül kapcsolódó tevékenység során
viselheti. 2. § (1) A talár az ügyészség tulajdona, a tárgyaló ügyész köteles megőrizni és megfelelő állapotban tárolni.
 (2) A  tárgyaló ügyész ügyészségi szolgálati viszonyának megszűnésekor köteles a  talárt az  ügyészség részére
visszaszolgáltatni.
 (3) A (2) bekezdésben írtaktól eltérően a tárgyaló ügyész a talárt
a) nyugállományba vonulásakor vagy
b) a legfőbb ügyész, a fellebbviteli főügyész, illetve a főügyész egyedi döntése alapján kivételesen megtarthatja.
3. § (1) A talárral kapcsolatos teendők ellátása (a talárszükséglet felmérése, elkészíttetés, tisztíttatás, nyilvántartás) a tárgyaló
ügyész szolgálati helye szerint illetékes gazdasági feladatokat ellátó szervezeti egység feladata.
(2) A Legfőbb Ügyészség önálló szervezeti egységének a vezetője – a Gazdasági Hivatal osztályvezetője útján – javaslatot
tehet az elhasználódott talárok selejtezésére, amelyről a gazdasági főigazgató dönt.
(3) A fellebbviteli főügyészségen és a főügyészségen – a járási és járási szintű ügyészségekre kiterjedően is – a gazdasági
feladatokat ellátó szervezeti egység vezetője javaslatot tehet az  elhasználódott talárok selejtezésére, amelyről
a fellebbviteli főügyész, illetve a főügyész dönt.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
5. § (1) A Mellékletben írtaktól eltérő szabású vagy szín-összeállítású talárok az utasítás hatálybalépése után nem viselhetők,
selejtezésük iránt a gazdasági feladatokat ellátó szervezeti egység késedelem nélkül intézkedik.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak nem vonatkoznak
a) a tépőzárral kapcsolódó selyemzsabós és
b) a tíz évnél nem régebben készített
talárokra, melyek elhasználódásukig továbbra is viselhetők.
6. § Hatályát veszti a talár általános bevezetéséről és viseléséről szóló 10/1999. (ÜK. 10.) LÜ utasítás.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
180/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Jungbert Béla rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság ammani nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2011. május 30. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1691/2014. (XI. 26.) Korm. határozata a Temesváron 25 éve kitört romániai forradalom évfordulója alkalmából megrendezésre kerülő megemlékezések támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Temesváron 25 éve kitört romániai forradalom évfordulója alkalmából megrendezésre kerülő megemlékezések
támogatása érdekében 53,3 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi
CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
3. Határon túli magyarok programjainak támogatása alcím, 1. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása
jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök