text:
112/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. L. S. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 27-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„„egyetért-e ön azzal, hogy az  egyenlő elbírálás elve alapján a  kÚrIa bírái közül, Dr. kozma györgy, Dr. Balogh zsolt
továbbá Dr. Hörcherné Dr. marosi Ildikó ellen büntetőeljárás induljon, továbbá szakmai és emberi alkalmatlanság
miatt azonnali hatállyal felmentésre kerüljenek amiért hivatalos személyként írásbeli felhívás ellenére megtagadták,
a jogvesztő határidő után, nem jogutód szervezetként alakult, a bírósági nyilvántartásba történő bejegyzés elmaradása
miatt jogilag soha-semmikor létre nem jött, a mai napig jogellenesen működő ügyvédi kamara tisztségviselői ellen a Be
171.§.(2) bekezdése alapján büntető feljelentést tegyenek és ezzel szándékosan segítséget nyújtottak, illetve a mai napig
segítséget nyújtanak a bűnszervezetben, folytatólagosan különösen jelentős értékre elkövetett csalás bűntettének és más
bűncselekményeknek az elkövetéséhez, s ezzel hozzá járultak, hogy a magyar igazságszolgáltatásban-közigazgatásban
az elmúlt 15 évben 50-60 millió jogilag semmis ügy keletkezhessen ?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) 8.  cikk (2)  bekezdése szerint országos népszavazás
tárgya az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény
(a  továbbiakban: Be.) 6.  § (1)  bekezdése rögzíti, hogy a  bíróságnak, az  ügyésznek és a  nyomozó hatóságnak
kötelessége, hogy a  büntetőeljárásról szóló törvényben megállapított feltételek esetén a  büntetőeljárást
megindítsa, illetőleg az eljárást lefolytassa.
A bírák jogállásával kapcsolatos szabályokat – így a  jogviszonyuk megszűnésére, megszüntetésére vonatkozó
előírásokat – a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi CLXII.  törvény (a  továbbiakban: Bjt.)
tartalmazza. A  Bjt.-ben az  Országgyűlés számára nincs olyan hatáskör biztosítva, amelynek alapján bármely bíró
jogviszonyát – akár felmentéssel, akár más módon – az Országgyűlés megszüntethetné.
Előzőek alapján egyértelműen megállapítható, hogy a  népszavazásra feltett kérdésben foglalt büntetőeljárás
megindítására és bírói jogviszonyok megszüntetésére az  Országgyűlés nem rendelkezik döntési jogosultsággal,
vagyis a kérdés nem tartozik az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe. Az Országos Választási Bizottság megállapítja,
hogy a kezdeményezés az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdése értelmében országos népszavazás tárgya nem lehet.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
A kérdés egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján
az  Országgyűlés – az  akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés rendkívüli hosszúsága
és bonyolult megfogalmazása miatt a  választópolgárok számára nehezen érthető, továbbá a  kezdeményezésben
használt fogalmazás többszörösen összetett és olyan szövevényes, amely kizárja, hogy az  akár a  választópolgárok
akár a jogalkotó számára egyértelműen értelmezhető legyen.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) és c) pontjai alapján, mivel a kérdés nem tartozik
az  Országgyűlés feladat és hatáskörébe, továbbá a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésén, Nsztv. 2. §-án, a 10. § a) és c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a Be.
6.  § (1)  bekezdésén, a  Bjt.-n, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján,
a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
51/2014. (IV. 29.) VM rendelete az alapponthálózati pontokkal kapcsolatos szabályokról.
A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 38.  § (2)  bekezdés a) és i)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. alapponthálózati pontok adatbázisa: az alapponthálózati pontokról szóló meghatározott tartalmú, rendszerbe
szervezett adatok összessége,
 2. állandósított pontjel: az a természetben állandó módon létesített műtárgy, amelyre a meghatározó mérések
vonatkoznak,
 3. felsőrendű hálózat pontjai: EOVA I–III. rendű pontjai és IV. rendű főpontjai, EOMA I–III. rendű pontjai,
 4. földmérési jel: az  állandósított pontjel és az  azt biztosító földalatti jel, vagy őrpontok, továbbá a  mérést,
a védelmet, valamint a figyelemfelhívást biztosító berendezések együttese,
 5. gazdálkodó szervezet: a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet,
 6. helyreállításra, pontpótlásra kötelezett: az  ingatlan mindenkori jogszerű használója, ennek hiányában
tulajdonosa,
 7. pont helyreállítása: az alapponthálózati pont eredeti helyén történő újraállandósítása a meglévő földalatti jel,
vagy őrpontok felhasználásával,
 8. pontáthelyezés: meglévő, illetve helyreállítható alapponthálózati pontnak új helyen történő állandósítása és
meghatározása,
 9. pontpótlás: az  elpusztult alapponthálózati pont helyett egy új alapponthálózati pont állandósítása és
meghatározása,
10. elpusztult alapponthálózati pont: az  a  vízszintes alapponthálózati pont, amelynél az  állandósított pontjel és
a hozzá tartozó földalatti jel vagy őrpont is megsemmisült, továbbá az a magassági alapponthálózati pont,
amelynél a magasságot hordozó pontjel sérült vagy megsemmisült,
11. rongált alapponthálózati pont: az  az alapponthálózati pont, melynél a  pontvédmű, illetve a  figyelemfelhívó
berendezés vagy az  őrpont megsérült, vagy teljesen megsemmisült, de a  földalatti jel épségben
megtalálható.
2. Hatósági jogkörök 2. § (1) A  Földmérési és Távérzékelési Intézet (a továbbiakban: FÖMI) a  földmérési és térképészeti tevékenységről
szóló 2012. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Fttv.) 10.  § (3)  bekezdés a)–c), f ) és h)  pontjában meghatározott
alapponthálózati pontok megszüntetésének, áthelyezésének, illetve pótlásának engedélyezése tárgyában jogosult
dönteni.
(2) A  fővárosi és megyei kormányhivatalok földhivatala (a továbbiakban: megyei földhivatal) az  alapponthálózati
pontok tekintetében az  Fttv. 25.  § (4)  bekezdés szerinti döntés alapján a  megszüntetés, áthelyezés tárgyában
elsőfokú hatóságként jár el.
3. Alapponthálózati pontok 3. § (1) Vízszintes alapponthálózati pontok:
a) az Fttv. 10. § (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott EOVA pontok,
b) az Fttv. 10.  § (3)  bekezdésének d)  pontjában meghatározott, az  állam által fenntartott aktív GNSS (Global
Navigation Satellite Systems) hálózat hazai állomásai,
c) az Fttv. 10. § (3) bekezdésének e) pontjában meghatározott MGGA pontok,
d) az Fttv. 10. § (3) bekezdésének f ) pontjában meghatározott OGPSH pontok.
(2) Magassági alapponthálózati pontok:
a) az Fttv. 10. § (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott EOMA pontok,
b) az Fttv. 10. § (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott Bendefy-féle pontok,
c) az Fttv. 10. § (3) bekezdésének h) pontjában meghatározott INGA pontok.
(3) A felsőrendű vízszintes alapponthálózat kiemelt pontjain létesített vasbeton mérőtornyok geodéziai építményeknek
minősülnek.
4. § A 3.  §-ban meghatározott alapponthálózati pontok adatbázisának szerkezetét és adattartalmát a  FÖMI által
elkészített műszaki leírás tartalmazza, amelyet a FÖMI honlapján közzé kell tenni.
4. Alapponthálózati pontok áthelyezése, pótlása és megszüntetése 5. § (1) Alapponthálózati pont megszüntetése esetén a megyei földhivatal intézkedik az alapponthálózati pont által érintett
ingatlanra bejegyzett, az államot megillető közérdekű használati jog törléséről.
(2) A  magassági alapponthálózati pont megszüntetését az  Fttv. 25.  § (4)  bekezdése alapján a  FÖMI engedélyezi,
amennyiben:
a) a térképészetért felelős miniszter felelősségi körébe tartozó állami alapadatok és térképi adatbázisok
vonatkoztatási és vetületi rendszeréről, alapadat-tartalmáról, létrehozásának, felújításának, kezelésének és
fenntartásának módjáról, és az állami átvétel rendjéről szóló 15/2013. (III. 11.) VM rendelet (a továbbiakban:
R.) 10. melléklet 2.3.1. e) pontjában előírt pontsűrűség az adott területen biztosított,
b) a megszüntetendő Bendefy-féle hálózati pont az  EOMA-ba nem lett bevonva és 500 méteren belül EOMA
pont található, vagy
c) az érintett pont pótlása vagy áthelyezése az R. műszaki előírásai alapján nem megoldható.
6. § (1) Az  elpusztult vízszintes alapponthálózati pontot lehetőleg azon a  földrészleten kell pótolni, ahol az  eredeti
alapponthálózati pont volt. Ha ez nem valósítható meg, vagy ez nem célszerű, akkor a pótlást másik földrészleten
kell megvalósítani.
(2) Az elpusztult magassági alapponthálózati pontot az eredeti pont helyén pótolni tilos.
7. § Pontpótláskor és pontáthelyezéskor az  újonnan létesített alapponthálózati pontnak vízszintes és magassági
meghatározottság tekintetében ki kell elégítenie az  eredeti ponttal szemben támasztott pontossági
követelményeket, valamint figyelembe kell venni a pont hosszú távú fennmaradását.
8. § Amennyiben a  megyei földhivatal helyszínelés során, illetve bejelentés alapján megállapítja, hogy
az alapponthálózati pont környezetében olyan munkálatok folynak, amelyek a pont fennmaradását veszélyeztetik,
az  ingatlan mindenkori jogszerű használóját, ennek hiányában tulajdonosát kötelezi a  veszélyeztetés
abbahagyására, amennyiben ez nem lehetséges, az alapponthálózati pont áthelyeztetésére.
9. § (1) A  3.  § (1)  bekezdés a) és d)  pontjában, valamint a  3.  § (2)  bekezdésében meghatározott alapponthálózati pont
bármely okból történő áthelyezésére, illetve megszüntetésére vonatkozó kérelmet a  megyei földhivatalhoz kell
benyújtani.
(2) Az  Fttv. 27.  § (3)  bekezdésére figyelemmel, az  alapponthálózati pontáthelyezési kérelemhez csatolni kell
a kérelmezőnek a költségek vállalásáról szóló nyilatkozatát.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott alapponthálózati pontok áthelyezésére, illetve megszüntetésére vonatkozó
kérelmet a megyei földhivatal a beérkezéstől számított nyolc napon belül továbbítja a FÖMI-nek.
(4) A 3. § (1) bekezdés b) és c) pontjában, meghatározott alapponthálózati pont bármely okból történő áthelyezésére,
illetve megszüntetésére vonatkozó kérelmet a FÖMI-hez kell benyújtani.
(5) A FÖMI 15 napon belül dönt az alapponthálózati pont áthelyezésével vagy megszüntetésével kapcsolatos engedély
kiadásáról vagy a kérelem elutasításáról.
(6) Az áthelyezett alapponthálózati pontnak ugyanolyan rendűnek kell lennie, mint az áthelyezendőnek.
10. § (1) Amennyiben a  helyszínelés során a  megyei földhivatal alapponthálózati pont pusztulást észlel, nyolc napon belül
értesíti a FÖMI-t.
(2) A FÖMI 15 napon belül dönt az elpusztult alapponthálózati pont pótlásáról vagy törléséről.
(3) Az eljáró megyei földhivatal felszólítja a pótlásra kötelezettet, hogy az Fttv. 27. § (5) bekezdése alapján a pontpótlást
60 napon belül kezdje meg. A  kötelezett tájékoztatni köteles az  eljáró megyei földhivatalt a  pontpótlás
megkezdéséről.
(4) Amennyiben a  (3)  bekezdés szerinti felszólítást követően a  helyreállításra kötelezett 60 napon belül nem jelzi
az  eljáró megyei földhivatal felé a  helyreállítási munkák megkezdését, akkor a  megyei földhivatal az  Fttv.
27.  § (5)  és  (6)  bekezdése alapján rendelkezik a  helyreállításról és a  helyreállításra kötelezett felé a  költségek
megfizetéséről.
(5) Az  alapponthálózati pont pótlására kötelezettnek a  pótlás költségeit a  megyei földhivatal jogszabályban
meghatározott számlájára kell befizetnie.
11. § (1) Az  alapponthálózati pont pótlását vagy áthelyezését végző gazdálkodó szervezet köteles a  munkák elvégzését
követő tizenöt napon belül a műszaki dokumentációt a FÖMI-nek megküldeni.
(2) A  FÖMI a  műszaki dokumentáció betekintő vizsgálatát nyolc napon belül köteles elvégezni és nyilatkozni
az  állami átvételi vizsgálatra való alkalmasságáról. Ezen nyilatkozatot megküldi a  munkavégzőnek és a  munka
megrendelőjének is.
12. § (1) Az áthelyezett és pótolt alapponthálózati pontot a pont létesítőjének be kell mutatnia és megőrzésre át kell adnia
az Fttv. 27. § (1) bekezdése szerint. Az erről szóló jegyzőkönyv a műszaki dokumentáció részét képezi.
(2) Azt a helyreállított alapponthálózati pontot, melyre a közérdekű használati jog nem került bejegyzésre az ingatlannyilvántartásba, az (1) bekezdés szerint át kell adni.
5. Rongált alapponthálózati pontok helyreállítása 13. § Rongált alapponthálózati pontok esetében a  10.  §-ban leírtakat kell megfelelően alkalmazni. Rongált
alapponthálózati pontot a  megyei földhivatal saját hatáskörben helyreállítja, és a  költségeket az  Fttv. 27.  §
(5)–(6) bekezdése szerint megfizetteti.
6. Alapponthálózati pontok helyszínelése 14. § (1) A  3.  § (1)  bekezdés a)  pontjába tartozó EOVA felsőrendű hálózati pontokat, a  3.  § (1)  bekezdés d)  pontjában és
a  3.  §  (2)  bekezdés a) és c)  pontjában meghatározott alapponthálózati pontokat a  megyei földhivatalok két éves
ciklusban helyszínelik.
(2) A 3. § (1) bekezdés a) pontjába tartozó IV. rendű EOVA pontokat és a 3. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott
alapponthálózati pontokat a megyei földhivatalok tíz éves ciklusban helyszínelik.
(3) A 3. § (1) bekezdés b) és c) pontjába tartozó alapponthálózati pontokat a FÖMI két éves ciklusban helyszíneli.
15. § Az alapponthálózati pontok helyszíneléséről a  megyei földhivatalok térképpel kiegészített ütemtervet készítenek.
A helyszínelés ütemtervét minden év március 1-jéig a megyei földhivatalok megküldik a FÖMI-nek.
16. § (1) A helyszínelés során az alábbiakat kell megvizsgálni és rögzíteni:
a) az állandósított pontjel, védőberendezés, illetve figyelemfelhívó jel állapotát,
b) a helyszínrajzi adatok helyességét, a környezet változását,
c) a pontjelet hordozó műtárgy állapotát.
(2) Az aktualizált pontleírásokat digitális formában a megyei földhivatalok folyamatosan megküldik a FÖMI részére.
17. § (1) A  megyei földhivatalok a  helyszínelés eredményéről minden tárgyévet követő március 31-ig jelentést küldenek
a  FÖMI-nek, mely tartalmazza a  helyszínelt alapponthálózati pontokat, a  helyszínelés megállapításait, valamint
az alapponthálózati pontok helyreállításáról, áthelyezéséről, pótlásáról szóló beszámolót.
(2) A  FÖMI a  tárgyévet követő április 15-ig a  térképészetért felelős miniszter részére összefoglaló jelentést készít
az alapponthálózati pontok helyszínelésének eredményéről.
7. Alapponthálózati pontok karbantartása 18. § A magassági alapponthálózati pontok karbantartását az alábbiak szerint kell elvégezni:
a) a bekerített főalappontok kerítésének oszlopait fehérre, vasrészeit feketére kell lefesteni,
b) a szintezési csapokat, tárcsákat, gombokat rozsdamentesíteni kell, majd időjárásálló festékkel feketére kell
lefesteni,
c) a szintezési kövek környékét 1 méteren belüli körben gyomtalanítani kell, magát a  követ időjárásálló fehér
festékkel, a gombot rozsdamentesítés után időjárásálló fekete festékkel kell lefesteni,
d) a fúrt főalappontok és K pontok jelzőköveit időjárásálló fehér festékkel kell lefesteni,
e) a figyelemfelhívó jeleket, amennyiben festésük megkopott, újra kell festeni.
19. § (1) Amennyiben fúrt ikerfőpont, vagy K pont figyelemfelhívó jele, illetve jelzőköve elpusztult, azt pótolni kell.
 (2) Az (1) bekezdésben foglalt esetben a fedlap eléréséig az alapponthálózati pontot fel kell tárni és az R. 10. melléklet
4.3.1. f )–h) pontjában előírtak szerint kell eljárni.
 (3) A  figyelemfelhívó jelet földfelszín felett 1,2–1,6 méterre kiállóan kell elhelyezni vasalt betonoszloppal, legalább
50 cm mélyen kell leásni és a földben helyszínen csömöszölt betontömbbel megerősíteni. A figyelemfelhívó jel felső
harmadát piros, az alsó kétharmadát fehér színű olajfestékkel kell befesteni.
20. § (1) A  vízszintes alapponthálózati pontok karbantartása során a  földmérési jelet meg kell tisztítani, le kell festeni
időjárásálló fehér festékkel, közvetlen környezetét gyomtalanítani kell.
(2) A karbantartás során a szétbontott vasbetonlapos védőberendezését helyre kell állítani.
8. Alapponthálózati munkák ellenőrzése 21. § (1) A FÖMI minden megyei földhivatalt kétévente ellenőriz. Az ellenőrzés kiterjed a terepi, az irodai, az alapponthálózat
helyszínelési, karbantartási, helyreállítási, valamint a  pontok pótlásával, nyilvántartásával és adatszolgáltatásával
kapcsolatos, e  rendeletben előírt feladatok végrehajtásának, valamint az  Fttv. 26.  § (4)  bekezdésében foglalt,
az államot megillető közérdekű használati jog bejegyzésének ellenőrzésére.
(2) Az  (1) bekezdésben foglalt vizsgálat eredményéről jegyzőkönyvet kell készíteni. A FÖMI a  tárgyévet követő április
15-ig a térképészetért felelős miniszternek jelentést készít a tárgyévben folytatott ellenőrzésekről.
22. § A FÖMI az  alapponthálózati pontok pótlási, áthelyezési és helyreállítási munkálatait a  terepen is ellenőrizheti.
Az ellenőrzés eredményéről helyszíni jegyzőkönyvet kell felvenni.
23. § A gazdálkodó szervek által végzett pontpótlás és pontáthelyezés esetében a  24.  §-ban meghatározott műszaki
feltételeket kell betartani.
9. Alapponthálózati pontok áthelyezésének és pótlásának műszaki követelményei
24. § (1) Vízszintes alapponthálózati pontok áthelyezése vagy pótlása terén minden olyan kalibrált mérőeszköz megfelel ami:
a) EOVA I–III. rendű alapponthálózati pont és IV. rendű főpontjai esetében a ± 5 mm, és
b) EOVA IV. rendű és OGPSH alapponthálózati pontok esetében a ± 10 mm
maximális középhibával történő pontmeghatározásra alkalmas.
(2) Magassági alapponthálózati pontok pótlása terén minden olyan kalibrált mérőeszköz megfelel, amely
a) EOMA I–II. rendű alapponthálózati pont esetében a ± 0,3 mm/km,
b) EOMA III. rendű alapponthálózati pontok esetében a ± 0,5 mm/km
maximális középhibával történő pontmeghatározásra alkalmas.
(3) INGA alapponthálózati pontok áthelyezése vagy pótlása esetében, az INGA pont típusának és EOMA rendűségének
megfelelő maximális pontmeghatározási középhibát kielégítő kalibrált mérőeszköz alkalmazható.
25. § (1) A  szintezéssel meghatározott alapponthálózati pontot mindig legalább két ismert, a  szintezési vonalba eső
szomszédos alapponthálózati pont alapján kell meghatározni. Az új alapponthálózati pont akkor kaphat végleges
magasságot, ha a  két ismert alapponthálózati pont adott magassága alapján számítható magasságkülönbség
és a  két alapponthálózati pont között mért magasságkülönbség eltérése nem haladja meg az  alábbi beillesztési
hibahatárt:
ΔEOMA = 3,0√Lsz [mm]
ΔBendefy = 5,0√Lsz [mm]
ΔIV. rendű = 10 √Lsz [mm]
ahol Lsz a szintezési vonaldarab hossza km egységben.
 (2) EOMA I–II. rendű pontok pótlásához ± 0,3 mm/km, EOMA III. rendű és Bendefy alapponthálózati pont pótlásához
a  rendűségtől függetlenül ± 0,5 mm/km, IV. rendű pont méréséhez ± 0,7 mm/km megbízhatóságú műszert kell
használni.
(3) Amennyiben a  két ismert magassági alapponthálózati pont között a  számított és a  mért magasságkülönbség
eltérése meghaladja az  (1)  bekezdésben meghatározott hibahatárt, akkor a  további ellenőrző mérések végzéséig
az új alapponthálózati pont előzetes magasságot kap.
10. Magassági alapponthálózati pont leminősítése 26. § (1) Ha a  felsőrendű magassági alapponthálózat pontja bármely okból felsőrendű mérésre alkalmatlanná válik, akkor
a FÖMI azt leminősíti IV. rendű alapponthálózati ponttá.
(2) Le kell minősíteni az alappontot, ha:
a) az állandósítási jel mérését akadályozó műtárgy épült,
b) az állandósítási jelet hordozó építmény átépítése következtében az állandósítási jel falsíkba került,
c) az állandósítási jel az építményben meglazult,
d) az állandósítási jelet hordozó építmény megsüllyedt, megsérült,
e) az állandósítási jelet hordozó kő megdőlt, vagy az állandósítási jel megsérült.
27. § Amennyiben a  felsőrendű magassági alapponthálózati pont elmozdult, akkor a  pont helyszínrajzán és
az adatbázisban fel kell tüntetni a „Csak ellenőrzéssel használható” megjegyzést.
11. Leadandó munkarészek 28. § Alapponthálózati pontok pótlása vagy áthelyezés esetén az  1.  mellékletben meghatározott munkarészeket kell
az állami átvételhez elkészíteni és leadni a FÖMI-nek.
12. Állami átvételi vizsgálat 29. § (1) Az állami átvételi vizsgálat megindításának alapfeltétele az 1. mellékletben előírt munkarészek teljes körű leadása.
 (2) Az  állami átvételi vizsgálat során el kell végezni az  1.  mellékletben meghatározott munkarészek alaki és tartalmi
vizsgálatát, valamint ellenőrizni kell, hogy az elvégzett feladat megfelel-e a munkavégzés idején érvényes műszaki
előírásoknak. A  munka állami átvételét irodai vizsgálattal és szükség esetén helyszíni ellenőrző mérésekkel kell
végezni.
(3) A feltárt hibákat és hiányosságokat vizsgálati jegyzőkönyvbe foglalva a munkarészekkel együtt a munkát végzőnek
javítás céljából a  FÖMI határidő megjelölésével visszaküldi, és felszólítja a  hibák és hiányosságok saját költségén
történő kijavítására, illetve pótlására. A munkavégző a javítás megtörténtét a vizsgálati jegyzőkönyvben aláírásával
köteles igazolni.
(4) A javítás után visszaérkezett munkarészeket a FÖMI ellenőrzi. Ha a hibajavítás nem volt teljes körű, a munkarészeket
ismételten meg kell küldeni a munkát végzőnek.
(5) Amennyiben a vizsgálat nem tár fel hiányosságot, illetőleg a  javítás teljes körű, akkor a vizsgálati jegyzőkönyvben
az állami átvétel tényét a vizsgálónak rögzítenie kell.
(6) Az állami átvételt követően kerül sor a munkarész nyilvántartásba vételére, valamint a költségviselő kiértesítésére
a munka elvégzéséről.
13. Az alapponthálózati pontok nyilvántartása 30. § (1) Az Fttv. 3. § (1) bekezdés b) pontjában szereplő alapponthálózati adatbázist a FÖMI kezeli és szolgáltatja.
 (2) A FÖMI-nek az alapponthálózati pontok adatbázisával kapcsolatos feladatai:
a) országos hatáskörrel előállítja és vezeti az alapponthálózati pontok adatbázisát,
b) az alapponthálózati pontok adatbázisából átadja a  megyei földhivataloknak az  illetékességi területükre
vonatkozó adatbázis tartalmat,
c) vezeti és nyilvántartja a bekövetkezett változásokat,
d) vezeti és nyilvántartja az  alapponthálózat létrehozása, illetve egyedi pontpótlási munkálatok során
keletkezett munkarészeket,
e) ellenőrzi és nyilvántartja az alapponthálózati pontok pótlási és áthelyezési dokumentációit,
f ) az alapponthálózati pontok pótlásának vagy áthelyezésének állami átvétele.
(3) A megyei földhivatal feladata:
a) illetékességi területén a  FÖMI alapponthálózati adatbázisa alapján szolgáltatja az  alapponthálózati pontok
adatait,
b) gyakorolja – az  Fttv. alapján a  tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó – alapponthálózati pontok felett
a tulajdonosi jogokat, és a közérdekű használat jogát,
c) intézkedik az alapponthálózati pontok rongálásával kapcsolatos eljárás hivatalból történő megindításáról,
d) intézkedik az  elpusztult alapponthálózati pont pótlásával kapcsolatos eljárás hivatalból történő
megindításáról,
e) új alapponthálózati pont elhelyezése esetén intézkedik az  Fttv. 26.  § (7)  bekezdésben foglalt kártalanítás
megállapításáról. 14. Az alapponthálózati pontok nyilvántartásának vezetése 31. § Azokon a  területeken, ahol az  EOMA-nak nincsenek pontjai, ott az  Fttv. 10.  § (3)  bekezdés c)  pontjában
meghatározott alapponthálózati pontokat felsőrendű alapponthálózati pontként kell nyilvántartásba venni.
32. § Az áthelyezett alapponthálózati pontok esetében is az Fttv. 26. § (6) bekezdése szerint kell eljárni.
33. § (1) Budapest főváros közigazgatási határán belül eső régi rendszerű – nem EOVA és EOMA – alapponthálózati pontokat
a  Fővárosi Földhivatal, a  közigazgatási határokon kívül eső alapponthálózati pontokat a  Pest Megyei Földhivatal
tartja nyilván és szolgáltatja.
(2) Az  (1)  bekezdésbe foglalt városi pontok helyszínelését és karbantartását a  14–18.  § és 20.  §. szerint kell végeznie
a területileg illetékes megyei földhivatalnak.
15. Veszélyes alapponthálózati pontok nyilvántartása 34. § (1) Amennyiben a meglévő alapponthálózati pont közép vagy nagyfeszültségű távvezeték nyomvonalától 20 méteren
belül található, vagy az  alapponthálózati pont későbbi vezetéképítés következtében ilyen helyre került, a  középvagy nagyfeszültségű vezeték biztonsági sávján belüli pontokat „veszélyesnek” kell minősíteni.
(2) Amennyiben a helyszínelés során megállapításra kerül, hogy egy alapponthálózati pont „veszélyes”, akkor 8 napon
belül értesíteni kell a FÖMI-t.
(3) Ameddig a veszélyesség ténye fennáll, az alapponthálózati pont adatszolgáltatás tárgyát nem képezheti.
 (4) Amennyiben a  veszélyesség megszűnik, a  nyilvántartásba való visszavétel céljából a  FÖMI-t a  megyei földhivatal
értesíti. 35. § (1) A veszélyes alapponthálózati pontok adatbázisát a FÖMI elkülönítve tartja nyilván.
 (2) A veszélyes alapponthálózati pontokat nem kell karbantartani.
16. Az államhatár földmérési jelei 36. § (1) Az államhatárjel pótlása, áthelyezése vagy helyreállítása során az EOVA IV. rendű vízszintes alapponthálózati pontra
vonatkozó előírásokat kell figyelembe venni, az e §-ban foglalt eltérésekkel.
(2) Az államhatárjel bármely okból történő áthelyezésére, illetve megszüntetésére vonatkozó kérelmet a FÖMI-hez kell
benyújtani.
(3) A  FÖMI dönt az  államhatárjel áthelyezésével vagy megszüntetésével kapcsolatos engedély kiadásáról vagy
a kérelem elutasításáról.
(4) Az  államhatárjelek időszakos karbantartását a  határbizottságok által kiadott műszaki irányelvek alapján a  FÖMI
végzi.
(5) Amennyiben a FÖMI a helyszínelés során, vagy bejelentés alapján az államhatárjel rongálódását, illetve pusztulását
észleli, az  Fttv. 27.  § (5)  bekezdése alapján a  kötelezettet az  államhatárjel helyreállításának, illetve pótlásának
60 napon belüli megkezdésére szólítja fel.
(6) Amennyiben a kötelezett a felszólítást követően 60 napon belül nem jelzi a FÖMI felé a pótlási, helyreállítási munkák
megkezdését, akkor a  FÖMI intézkedik az  államhatárjel pótlásáról, helyreállításáról. Ez  esetben a  FÖMI az  Fttv.
27. § (5) bekezdése alapján rendelkezik a kötelezett felé a költségek megfizetéséről.
(7) A rongált államhatárjel helyreállítását, államhatárjel áthelyezését vagy megszüntetését a FÖMI saját hatáskörben is
elvégezheti.
(8) Az Fttv. 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti adatbázist a FÖMI kezeli és abból adatot szolgáltat.
17. Záró rendelkezések 37. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
1385/2019. (VI. 26.) Korm. határozata a Recirquel Újcirkusz Társulat infrastrukturális hátterének megteremtéséhez, valamint a 2019–2023. művészeti munkájának biztosításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány – elismerve a  Recirquel Újcirkusz Társulat (a továbbiakban: Társulat) Magyarország kulturális életében betöltött
meghatározó hazai és nemzetközi szerepét, és figyelembe véve, hogy kiemelkedően magas színvonalú szakmai munkája révén
az alapítását követő hét éven belül világhírre tett szert –
 1. egyetért a  Budapest Art Center Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (székhely: 1051 Budapest,
Hercegprímás u. 13., a  továbbiakban: BAC Kft.) által fenntartott Társulat számára a  hazai és nemzetközi
vendégjátékainak megszervezését és lebonyolítását lehetővé tevő forrásbiztosítás szükségességével;
2. egyetért azzal, hogy a  Társulat az  1.  pontban foglalt feladatai megvalósításához a  2019–2023. években évi
350 000 000 forint támogatásban részesüljön;
3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon
a 2019–2023. években évi 350 000 000 forint rendelkezésre állásáról
a) a  2019. évben a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti
tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása jogcímcsoport
javára,
b) a 2020–2023. években az adott évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. évben a felmerülés ütemében
 a 2020. évben a központi költségvetés végrehajtása során
 a 2021–2023. években az adott évi központi költségvetés tervezése során
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  2.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében, a  3.  pontban
meghatározott források terhére gondoskodjon a BAC Kft. részére támogatói okirat kiadásáról elszámolási, a fel nem
használt támogatás tekintetében visszatérítési kötelezettséggel.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 3. pontban foglalt források rendelkezésre állását követően haladéktalanul
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
82/2017. (VIII. 18.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a közös helyen történő határforgalomellenőrzésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a közös helyen történő határforgalom
ellenőrzésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) előkészítésével és létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  belügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  belügyminisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy
a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
97/2010. (HK 4.) HM HVKF intézkedése a NATO Reagáló Erők 2011. váltásban részt vevő erők kijelöléséről és felkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség kijelölt állományának a
NATO Reagáló Erőkben történő részvételéről szóló
2007/2004. (I. 22.) Korm. határozatra, és a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató
műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.) HM utasításra – a
NATO Reagáló Erők 2011. váltásban részt vevő erők kijelöléséről és felkészítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a HM Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HM HVKF) közvetlen aláren-
deltségébe tartozó, illetve a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek a
NATO Reagáló Erők (a továbbiakban: NRF) 2011. váltásban részt vevő állomány kijelölésében és felkészítésében
érintettek.
Az ideiglenes katonai szervezet megalakítása 2. Az MH állományából az NRF-ben résztvevő erők
szervezete HM határozattal az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) jogi személyiségű szervezeti egységeként létrehozott az MH ÖHP parancsnok közvetlen alárendeltségébe tartozó, váltásonként
meghatározott létszámmal és jogállással rendelkező ideiglenes katonai szervezet.
3. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Magyar Honvédség NATO Reagáló Erők 2011. Rövidített
megnevezése: MH NRF 2011.
4. Az MH NRF 2011. váltása önálló század jogállású
katonai szervezet, készenléti feladatait 2011. január 6-tól
2012. január 5-ig hajtja végre. Műveleti alkalmazására
közjogi döntést követően külön HM HVKF intézkedés
szerint kerül sor. Műveleti alkalmazás esetén az MH ÖHP
kezdeményezi a létrehozásról szóló HM határozat szükség
szerinti módosítását.
Az MH NRF 2011. szervezete 5. Az MH NRF 2011. létszáma legfeljebb 190 fő, összetétele:
a) egy különleges műveleti képesség (SOC) alegység:
i) 3 fő törzstiszt;
ii) 12 fő különleges műveleti katona;
b) egy CIMIC (civil katonai együttműködés) csoport
(10 fő);
c) VSF szakasz (22 fő)
d) Vegyi, Bakteriológiai, Radiológiai és Nukleáris
Összhaderőnemi Értékelő Csoport /keretnemzet/ (14 fő);
e) egy víztisztító szakasz (42 fő);
f) egy mozgáskoordináló csoport (10 fő);
g) nemzeti támogató elem (55 fő);
h) tartalék (14 fő) amellyel bármely fent felsorolt elem
szükség esetén megerősíthető az MH ÖHP parancsnok engedélye alapján.
Dokumentumok kidolgozása 6. Az MH NRF 2011. állománytáblával, felszerelési
jegyzékkel valamint a HM HVKF által jóváhagyott Műveleti Utasítással rendelkezik.
7. Az MH ÖHP 2010. március 01-ig megküldi a HM
Védelmi Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM VTF),
HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ), HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ), MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) részére az
igényeit az erőforrás-, költségszükségleti és kiadási igénytervek összeállítása érdekében, majd 2010. április 1-jéig
összeállítja, és jóváhagyásra felterjeszti az állománytáblát
és a felszerelési jegyzéket a HM Haderőtervezési Főosztály részére.
8. Az MH NRF 2011. váltásának részletes feladatait, a
szervezetnél a hatás és jogköröket, egyes szervezeti elemek feladatrendszerét, működésére vonatkozó részletes
szabályokat tartalmazó Műveleti Utasítást az MH ÖHP elkészíti és azt jóváhagyásra 2010. június 30-ig felterjeszti.
9. Az MH ÖHP a HM HVKF illetékességébe tartozó
terveket, intézkedéseket a HM Hadműveleti és Kiképzési
Főosztály (a továbbiakban: HM HKF) – információvédelem vonatkozásában a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály – útján terjeszti fel jóváhagyásra.
10. A HM HKF 2010. október 15-ig intézkedést készít
az MH NRF 2011. készenléti időinek meghatározására és
a kijelölt állomány készenléti szolgálatba vezénylésére.
Kiképzés, nemzetközi kapcsolatok 11. A HM HKF 2010. március 31-ig intézkedést ad ki az
MH NRF 2011. kiképzési követelményekről, nemzeti felkészítését lezáró CREVAL ellenőrzésről, híradás, informatikai támogatás megszervezéséről.
12. A HM HKF az MH ÖHP-vel együttműködve tervezi, koordinálja és biztosítja a részvételt külföldi kiképzési rendezvényeken és gyakorlatokon.
13. Az MH ÖHP kapcsolatot tart az NRF 2011. parancsnokságával (JFC Naples), részt vesz a szakmai egyeztetéseken, konferenciákon. A nemzetközi parancsnokságok
igénye szerint megadja az MH NRF 2011-re vonatkozó
adatokat.
Személyügyi, logisztikai, egészségügyi
és pénzügyi feladatok 14. Az MH ÖHP a hadfelszerelést alapvetően saját
készleteinek felhasználásával tervezi és szervezi. A meglévő készletből nem biztosítható hadfelszerelésre illetve
szolgáltatásokra vonatkozó igényét a vonatkozó jogszabályokban és az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben
meghatározottak figyelembevételével megküldi a HM Fej
lesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM
FLÜ) és a HM IÜ részére.
15. Az MH ÖHP a szállító kapacitás és a szállítási feladathoz kapcsolódó engedélyek beszerzési igényeit a szállítási feladat megkezdése előtt legalább 60 nappal megküldi a HM FLÜ részére.
16. A feladat erőforrás és költségtervének elkészítéséhez a HM IÜ az infrastrukturális, az MH HEK az MH ÖHP
igénye alapján összeállított egészségügyi, a HM KPÜ a
pénzügyi jellegű kiadási igényeit 2010. március 31-ig
megküldi a HM VTF részére.
17. Az MH ÖHP – a HM FLÜ-vel és az MH Katonai
Igazgatási és Adatfeldolgozó Központtal (a továbbiakban:
MH KIAK) együttműködve – beszerzi, biztosítja, illetve
előkészíti a diplomáciai engedélyeket, és mindazon úti okmányokat, személyi és kollektív dokumentumokat (szolgálati útlevél, személyi igazoló jegy, szolgálati igazolvány, NATO menetparancs stb.), amelyekkel a kihelyezetteknek rendelkezniük kell.
18. Az állományilletékes parancsnokok kezdeményezik
a kijelölt állomány biztonsági ellenőrzését.
19. Az MH ÖHP – az MH HEK-kel egyeztetve – kezdeményezi az MH NRF 2011. állományának alkalmassági
vizsgálatát, megelőző egészségügyi ellátását, egészségügyi felkészítését, egészségügyi eszközökkel és szakanyagokkal történő ellátását. Az MH HEK az alkalmasság
megállapítását követően – a kiutazáshoz szükséges okmányok kiállítása céljából – haladéktalanul megküldi az állomány vércsoport szerológiai leleteit az MH KIAK részére.
20. Az alkalmazási területre az ENSZ Világ-egészségügyi Szervezet illetve a nemzetközi szervezet által javasolt
immunizációs protokoll alapján, a védőoltásokat és az erről szóló nemzetközi oltási bizonyítványt az MH HEK biztosítja. Védőoltásban csak az alkalmas minősítéssel rendelkező, kiutazó állomány részesíthető.
21. Az MH ÖHP szükség esetén igényli a HM Jogi Főosztálytól az éves határátlépéssel járó csapatmozgások
engedélyezéséről szóló kormányhatározat módosítását.
A határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezése érdekében az átcsoportosítással összefüggő adatokat megküldi a HM FLÜ részére.
22. Az MH ÖHP igényli a HM FLÜ-től a kihelyezéssel
és logisztikai támogatással összefüggő ideiglenes határnyitást és a vámeljárás lefolytatását.
Záró rendelkezések 23. Ez az intézkedés közzététele napján lép hatályba,
ezzel egyidejűleg a NATO Reagáló Erők 16. váltásban
részt vevő erők kijelöléséről és felkészítéséről szóló
97/2009. (HK 12) HM HVKF intézkedés hatályát veszti.
24. Az MH ÖHP parancsnoka 2010. december 5-ig jelent a HM HVKF-nek a készenlét eléréséről.
25. Ez az intézkedés 2012. január 31-én hatályát veszti.
Tömböl László mk.vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


text:
193/2019. (V. 28.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar és amerikai diákok történelmi ismereteit személyes megpróbáltatásainak hiteles elbeszélése által
gyarapító tevékenysége elismeréseként
Fisch Róbert Ottó holokauszttúlélő, orvos részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2019. május 21.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
35/2008. (III. 27.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a növénytermesztés létesítményeinek korszerűsítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A támogatás célja 1. § A támogatás célja a növénytermesztés technológiai
korszerűsítésének, versenyképességének javítása részeként:
a) új terményszárítók és -tisztítók vásárlásával javuljon
az eszközállomány összetétele, korszerűsége;
b) a létesítmény felújításával, új kiegészítő eszközök
beszerzésével a létesítmény megfeleljen a környezetvédelmi, levegő-tisztaság védelmi előírásoknak;
c) létesítmények felújításával csökkenjenek az üzemeltetési költségek, javuljon a kezelt termények minősége.
Fogalmak 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) levegő-tisztaság védelmi előírások: a levegő védel
mével kapcsolatos egyes szabályokról szóló 21/2001.
(II. 14.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: LVR.) foglalt
követelmények;
b) létesítmény: a mezőgazdasági üzemben meglévő, a
támogatási kérelem benyújtásakor az ügyfél tulajdonában
vagy használatában álló terménytároló, illetve támogatással létesíteni tervezett, vagy ügyfél tulajdonában, vagy
használatában álló fogadógarat, előtéttároló, hídmérleg,
terménytisztító, -szárító, valamint az ezekhez kapcsolódó
tranzittároló, minőségellenőrző-vezérlőépület, a Gépkatalógus 321. gépalcsoportba besorolható (kivéve: 3216. gépváltozat) anyagmozgató berendezés (a továbbiakban:
anyagmozgató) és a 3922. gépváltozatba besorolható szálas takarmány pelletáló;
c) korszerűsítési eljárás: a létesítmény levegőtisztaság-védelmi előírásoknak történő megfelelését, illetve az
üzemeltetési költségek csökkentését vagy a kezelt termény
minőségjavulását célzó felújítása, korszerűsítése;
d) állategység: az egyszerűsített területalapú támogatások és a vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot”,
illetve a „Helyes Gazdálkodási Gyakorlat” feltételrendszerének meghatározásáról szóló 4/2004. (I. 13.) FVM
rendelet 3. számú melléklete szerint meghatározott egység
azzal, hogy egy állategység 10 darab 80 napnál fiatalabb
malacnak, illetve 5 darab termelő méhcsaládnak felel meg
(a továbbiakban: ÁE);
e) levegőtisztító berendezés: a Gépkatalógus 3319.,
3339., 3999., 5999. gépváltozatokba besorolható gépek,
berendezések közül a porleválasztó, elszívó, ciklon, ventilátor, porkamra, légtisztító, légtechnikai berendezés és
szűrő;
f) hatékonyságnövelő berendezés: a létesíteni tervezett,
illetve a korszerűsítési eljárás során a létesítménybe beépített vagy annak üzemeltetéséhez kapcsolódó a Gépkatalógus 513. (kivéve: 5133. gépváltozat), 514., 515. gépcsoportjaiba, illetve 3319., 5991., 6213. gépváltozataiba besorolható gép, berendezés;
g) határfelület: a létesítmény azon felülete, ahol üzemszerű működés közben a külső levegővel érintkezve a kezelt terményből származó vagy egyéb porkibocsátás történhet;
h) telephely: olyan, az ügyfél tulajdonában, használatában álló művelés alól kivont területként nyilvántartott ingatlan, amelyen a létesítmények elhelyezkednek;
i) művelt terület: az ügyfél tulajdonában vagy használatában álló szántó művelési ágban nyilvántartott ingatlanok hektárban kifejezett összesített nagysága;
j) terménytároló kapacitása: a terménytároló azon
légköbméterben kifejezett nagysága, amely légtérben a
termények tárolása tartósan, 5 napot meghaladóan megvalósul;
k) kapcsolódó infrastruktúra: létesítményhez kapcsolódó, telephelyen belüli víz-, gáz-, elektromos-, csatornahálózat, szilárd útburkolat;
l) előtét tároló: olyan a terményfogadó-garathoz közvetlenül kapcsolt terménytároló, amelyben a telephelyre
beérkező termények tárolása 5 napot nem meghaladóan
valósul meg és amely hasznos befogadóképessége nem haladja meg az 500 m3-t;
m) tranzittároló: olyan a terményszárítótól, illetve terménytisztítótól maximum 30 méter távolságon belül elhelyezkedő a Gépkatalógus 3914. gépváltozat alá besorolható gép, berendezés, amelyből a betárolt termény gravitációs úton, külön anyagmozgató nélkül is szállítójárműre
kitárolható;
n) támogatási egység: olyan tevékenység, amelyhez a
rendelet elszámolható kiadás felsőhatárt állapít meg.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott fogalmakra az
LVR-ben és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások
igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007.
(IV. 17.) FVM rendeletben (a továbbiakban: Vhr.) foglaltak az irányadók.
(3) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a
Vhr.-ben foglaltak az irányadók.
Támogatás jellege 3. § (1) E rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás
vehető igénybe:
a) létesítmény – kivéve terménytároló – létesítéséhez
kapcsolódó építéshez, szereléshez, gépbeszerzéshez és
kapcsolódó infrastruktúra telephelyen belüli kialakításához (a továbbiakban: létesítési célterület);
b) létesítmény korszerűsítési eljárásához kapcsolódó
gépbeszerzési, építési, felújítási, szerelési műveleteihez
(a továbbiakban: felújítási célterület).
(2) E rendelet szerint nem nyújtható támogatás:
a) felújítási célterületen, ha az a terménytároló kapaci
tásának növekedését eredményezi;
b) létesítmény üzemeltetéséhez nem kapcsolódó épített
vagy mobil eszköz létesítéséhez;
c) 100 m3-t meghaladó egyedi befogadóképességű
tranzittároló létesítéséhez;
d) 50 m2-t meghaladó hasznos alapterületű minőség
ellenőrző-vezérlőépület létesítéséhez;
e) a Vhr. szerinti nem mezőgazdasági beruházáshoz.
(3) E rendelet szerint az (1) bekezdésben foglalt célterületeken megvalósuló beruházás részeként támogatás kizárólag:
a) terményszárítónként, terménytisztítónként, csak egy
tranzittároló létesítéséhez, b) telephelyenként maximum kettő előtéttároló létesítéséhez, felújításához,
c) kapcsolódó infrastruktúra kialakítása esetén a létesítményeket, illetve azokat a telephely külső határvonalával összekötő telephelyen belüli kapcsolódó infrastruktúra
létesítéséhez,
d) telephelyenként csak egy minőségellenőrző-vezérlőépület felújításához vagy létesítéséhez,
e) a Gépkatalógusba besorolható berendezések közül a
levegőtisztító berendezések, anyagmozgató, hatékonyságnövelő berendezés, tranzittároló, 5151. gépváltozat alatt
szereplő hídmérleg, 3313., 3332. gépváltozat, 3922. gépváltozatból a szálas takarmány pelletálás gépei, berendezései és a legalább 2-es korszerűségi mutatóval rendelkező
3311., 3331. gépváltozatok alatt szereplő gépek, berendezések beszerzéséhez,
f) telephelyenként csak egy hídmérleg létesítéséhez,
felújításához, g) telephelyenként csak egy fogadógarat létesítéséhez,
felújításához,
h) felújítási célterületen fogadógarat, hídmérleg, előtéttároló, illetve terménytároló felújításához csak ugyanazon telephelyen megvalósuló terményszárító vagy terménytisztító felújításával és/vagy létesítésével együtt
nyújtható.
(4) Különböző telephelyként vehetők figyelembe azon
telephelyek, amelyek:
a) önálló helyrajzi számmal rendelkeznek,
b) nem szomszédosak, külső határvonalaik nem érint
keznek,
c) a telephelyek külső határvonalainak távolságai kö
zül a legkisebb távolság meghaladja a 2 km-t.
(5) Meglévő terményszárító, terménytisztító beton alapjára épített új terményszárító, terménytisztító beszerzése
létesítési célterületen megvalósuló beruházásnak minősül,
ha egyúttal a felépítmény szerkezeti elemeinek teljes lecserélése is megvalósul.
(6) A Gépkatalógus 3311., 3331. gépváltozatok alá besorolt gép, berendezés akkor sorolható be 2-es, illetve 3-as
korszerűségi mutató alá, ha az eszköz megfelel az 1. számú
mellékletben foglalt követelményeknek.
(7) A Gépkatalógus 3311., 3331. gépváltozataiban szereplő gépek, berendezések 1. számú mellékletben foglalt
feltételek teljesülésének megállapítását, a Vhr. 29. §
(3)–(4) bekezdéseiben foglaltak megfelelő alkalmazásával
a forgalmazó javasolhatja, a 2. számú mellékletben foglalt
dokumentumok egyidejű csatolásával. Ha a gép, eszköz
már szerepel a Gépkatalógusban, akkor a forgalmazónak a
javaslatában fel kell tüntetnie a Gépkatalógus szerinti gépkódokat.
Támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) Támogatás igénybevételére jogosult:
a) a termelői csoport (a továbbiakban: TCs);
b) a mezőgazdasági termelő, ha a beruházással érintett
mezőgazdasági üzemének mérete meghaladja a 4 európai
méretegységet (EUME)
[a továbbiakban a)–b) pontok együtt: ügyfél].
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott üzemméret feltétel nem vonatkozik az induló vállalkozásra. Ha
az ügyfél induló vállalkozás, akkor a támogatási kérelem
benyújtásával egyidejűleg nyilatkozatban köteles vállalni,
hogy legkésőbb a beruházás befejezését követő első lezárt
teljes naptári évben megfelel az (1) bekezdés b) pontjában
meghatározott feltételnek.
(3) A támogatás igénybevételének további feltételei:
a) a Vhr. 27. § (1) bekezdés d) pontjától eltérően csatol
ni kell a gépészmérnök végzettségű személy által összeállított műszaki leírást és dokumentációt (a továbbiakban:
technológiai terv), amelynek tartalmaznia kell:
aa) az elrendezési vázrajzot és a telephely területén történő termény fogadás, -tisztítás, -szárítás, -tárolás, -szállítás folyamatábráját,
ab) a fejlesztés tervezett időbeli ütemezését,
ac) a beépítésre kerülő gépek, berendezések felsorolását,
ad) a létesíteni vagy felújítani tervezett létesítmények
tervezett energiaigényét,
ae) felújítási célterület esetén a felújítani tervezett léte
sítmény, berendezés adatait (telephelyen belüli elhelyezkedés, típus, kapacitás, gép-azonosítószám, építés vagy
beszerzés éve);
b) a technológiai tervhez csatolni kell a technológiai
terv készítője által aláírt nyilatkozatot, miszerint a támogatással létesíteni/felújítani tervezett létesítmények a beruházást követően zárt anyagáramlási rendszerűek;
c) a támogatási kérelemben fel kell tüntetni a technológiai
terv készítője gépészmérnöki végzettségét igazoló oklevél
azonosítási számát, a kibocsátó intézmény nevét, címét, valamint csatolni kell az ügyfél nyilatkozatát, hogy a technológiai
terv készítője rendelkezik gépészmérnöki végzettséggel;
d) ha az ügyfél a 4. számú melléklet szerinti vonatkozó értékelési szemponthoz nyilatkozik arról, hogy legalább egy az
LVR hatálybalépése előtt üzembe helyezett terményszárítóval rendelkezik, akkor a támogatási kérelemben fel kell tüntetni a berendezés típusát, az üzembe helyezés évét és a beszerzés jogcímét (ügyfél vagy jogelődje által létesített, illetve
vásárolt vagy más jogviszony alapján szerzett);
e) a támogatási kérelemhez csatolni kell a támogatással
érintett telephelyeket is ábrázoló:
ea) a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről
szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet szerinti egyedi
blokktérkép másolatát,
eb) ingatlan-nyilvántartási térkép másolatot (helyszínrajz),
amelyeken be kell jelölni a beruházással érintett telephelyeket, illetve létesítményeket.
(4) Nem vehető igénybe támogatás, ha a támogatási kérelem benyújtásakor az ügyfélnek e rendelet alapján támogatott, lezáratlan művelete van.
(5) A Vhr. 17. § (4) bekezdésétől eltérően a kérelem benyújtását megelőzően, de legkorábban a kérelem benyújtási évének január 1. napjától megkezdhető a kizárólag a
Gépkatalógusban szereplő gép, berendezés megvásárlása,
megrendelése.
(6) A támogatási határozat kézhezvételét követően:
a) az ügyfél vagy annak alkalmazottja köteles az Új
Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében, e jogcím tárgyában szervezett kötelező képzésen részt venni az
utolsó kifizetési kérelem benyújtása előtt;
b) mezőgazdasági termelő ügyfél esetén az ügyfél,
vagy a TCs ügyfél esetén a TCs tagjai köteles(ek) a 4. szá
mú melléklet szerinti értékelési szemponthoz benyújtott
vonatkozó nyilatkozat esetén összesen legalább 200 ÁE
állatlétszámot az üzemeltetési kötelezettség időtartama
alatt megtartani;
c) a Vhr. 25. § (2) bekezdésétől eltérően az e rendelet
alapján támogatott műveletet 3 éven belül meg kell valósítani.
A támogatás mértéke, elszámolható kiadások 5. § (1) A támogatás összege támogatási kérelmenként legfeljebb 735 000 eurónak megfelelő forintösszeg lehet.
(2) Az ügyfél egy támogatási kérelemben több célterületet is megjelölhet, de ugyanazon létesítményre csak egy
célterület vonatkozásában nyújtható be támogatási kérelem.
(3) A támogatás mértéke az elszámolható kiadások
a) 40%-a;
b) 50%-a, ha az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő,
vagy a beruházás Natura 2000 vagy kedvezőtlen adottságú
területen valósul meg;
c) 60%-a, ha
ca) az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő és a fejlesz
tés Natura 2000 területen valósul meg, vagy
cb) az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő és a fejlesz
tés kedvezőtlen adottságú területen valósul meg. (4) A (7) bekezdés d) pontja szerinti egyéb elszámolható
kiadások tekintetében, ha a támogatási döntésben telephelyenként eltérő támogatási intenzitások kerülnek megállapításra, akkor az egyéb elszámolható kiadásokra egységesen a legalacsonyabb intenzitást kell figyelembe venni.
(5) A tervezett elszámolható kiadásokat a (7) bekezdés
d) pontjában foglalt kiadások kivételével, a támogatási kérelemben létesítményenként egyedileg és összesítve is fel
kell tüntetni.
(6) Anyagmozgató felújítása, létesítése esetén az anyagmozgatóval kapcsolatban elszámolni tervezett kiadásokat
a (7) bekezdés d) pontjában foglalt kiadások kivételével,
az anyagmozgatóhoz kapcsolódó egyéb létesítményhez
tartozóan kell a támogatási kérelemben feltüntetni. Létesítményhez kapcsolódó anyagmozgató a létesítménybe beépített és a létesítményből kiinduló, a következő létesítményig, illetve szállítási (ki- vagy betárolási) pontig terjedő
anyagmozgató.
(7) E rendelet alkalmazásában elszámolható kiadás:
a) a Gépkatalógusban szereplő levegőtisztító berende
zés, hatékonyságnövelő berendezés, tranzittároló, anyagmozgató, 5151. gépváltozat alatt szereplő hídmérleg,
3313., 3332. gépváltozat, 3922. gépváltozatból a szálas takarmány pelletálás berendezései és a legalább 2-es korsze
rűségi mutatóval rendelkező 3311., 3331. gépváltozatok
alatt szereplő gép, berendezés beszerzésére,
b) az építési normagyűjteményben (a továbbiakban:
ÉNGY) beazonosítható építés-, épületgépészet kialakítására és korszerűsítésre,
c) az ÉNGY-ben beazonosítható, telephelyen belüli a
3. § (3) bekezdés c) pont szerinti kapcsolódó infrastruktúra
kialakításra,
d) a Vhr. 31. §-ban meghatározottak szerinti egyéb elszámolható kiadásra
kifizetett/kifizetni tervezett pénzösszeg.
(8) A jóváhagyott elszámolható kiadások mértéke és
aránya nem haladhatja meg:
a) felújítási célterületen, a 3. számú mellékletben felsorolt létesítmények esetében az adott létesítmény vonatkozásában meghatározott maximális elszámolható kiadást;
b) a Gépkatalógusban szereplő gépek, berendezések
esetén a Gépkatalógusban szereplő referenciaárat;
c) az ÉNGY-ben beazonosítható tételekre az elszámolható kiadás az ÉNGY szerinti referenciaárat;
d) a 5. § (7) bekezdés d) pontjában meghatározott kiadások összesen a Vhr. 31. §-ban meghatározott mértéket;
e) a (7) bekezdés c) pontja szerinti kiadások összesen, a
(7) bekezdés a) és b) pontja szerinti összes kiadás 15%-át.
(9) A 3. számú melléklet alkalmazásában a tonna/óra
kapacitások a következők szerint kerülnek megállapításra:
a) ha az adott típusú terményszárító, terménytisztító
kapacitása szerepel a Gépkatalógusban, akkor a berendezés kapacitásának az ott meghatározottat kell tekinteni;
b) ha az a) pontban foglaltak alapján a kapacitás nem
állapítható meg, akkor a kapacitás meghatározása során az
MVH az FVM Mezőgazdasági és Gépesítési Intézetének
(a továbbiakban: MGI) közreműködését veszi igénybe;
c) fogadógarat esetén a fogadógaratba beépített anyagmozgató maximális szállítási teljesítménye alapján.
A támogatási kérelem benyújtása 6. § (1) A támogatási kérelmet évente március 28. és május
2. között a MVH-hoz lehet benyújtani. A 2011. év után új
támogatási kérelem nem nyújtható be.
(2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell:
a) az értékelési szempontokhoz a 4. számú melléklet
ben meghatározott igazolásokat, dokumentumokat;
b) ha az ügyfél őstermelő, akkor az érvényes őstermelői
igazolvány hiteles másolatát;
c) ha az ügyfél egyéni vállalkozó, akkor a hatósági iga
zolást az egyéni vállalkozói igazolvány érvényességéről és
a vállalkozói tevékenységi körről.
(3) E rendelet alapján egy ügyfél támogatási kérelem
benyújtási időszakonként egy támogatási kérelmet nyújthat be.
(4) A támogatási kérelem az érdemi határozat jogerőre
emelkedéséig bármely időpontban részben vagy egészben
visszavonható a mezőgazdasági, agrárfejlesztési, valamint
halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII.
törvény (a továbbiakban: Tv.) 43. § (1) bekezdésének
figyelembevételével. A támogatási kérelem részleges
visszavonása kizárólag támogatási egységre, a hozzá kapcsolódó mértékre, illetve összegre vonatkozhat.
A kérelem elbírálása 7. § A támogatási kérelmet az MVH e rendeletben meghatározott feltételek szerint bírálja el és a 4. számú mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel, valamint a Tv. 32. § (1) bekezdés c) pont szerinti
rangsor állításával döntést hoz.
Kifizetési kérelem 8. § (1) A kifizetési kérelmet:
a) 2008. évben október 1–31.,
b) a 2009. évtől kezdődően évente:
ba) január 1–31.,
bb) április 1–30.,
bc) július 1–31.,
bd) október 1–31.
közötti időszakban lehet benyújtani az MVH-hoz. (2) Az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell a 4. §
(6) bekezdés a) pontja szerinti képzésen való részvételről
szóló igazolást.
(3) Egy támogatási kérelemhez kapcsolódóan egy ügyfél legfeljebb négy kifizetési kérelmet nyújthat be.
Jogkövetkezmények 9. § (1) Ha az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt munkavállalói létszámnál kevesebbet foglalkoztat az üzemeltetési kötelezettség fennállása alatt, akkor köteles a támogatási összeg erejéig – a hiányzó foglalkoztatottanként
évente – a támogatási összeg 2%-át, de minimum 750 000
forintot visszafizetni.
(2) Ha az ügyfél a 4. § (6) bekezdés a) pontjában meghatározott képzési kötelezettségének nem tesz eleget, a támogatási összeget 20%-kal csökkenteni kell, kivéve, ha a
támogatási határozat kézhezvételét követő 30. nap és az
utolsó kifizetési kérelem benyújtására megjelölt időszak
első napját megelőző 30. nap között nem volt képzés.
(3) Ha az ügyfél – induló vállalkozásként – a 4. § (2) bekezdésében foglalt nyilatkozata ellenére a beruházás befejezését követő első lezárt teljes naptári évben nem felel
meg a 4. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feltételeknek,
akkor köteles a már igénybevett támogatási összeget a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint visszafizetni és az ügyfél támogatáshoz való
joga megszűnik.
(4) Mezőgazdasági termelő ügyfél esetén, ha a művelt
terület a benyújtás évétől számított 4. évben 30%-ot meghaladóan marad el a pénzügyi tervben a 4. évre vállalt művelt terület nagyságától, akkor az ügyfél köteles a 30%-ot
meghaladó csökkenésén túl százalékpontonként az igénybevett támogatás erejéig az igénybevett támogatás 5%-át a
jogosulatlanul igénybevett támogatásokra vonatkozó szabályok szerint visszafizetni.
(5) TCs ügyfél esetén, ha a vállalkozás árbevétele a benyújtás évétől számított 4. évben 30%-ot meghaladóan
marad el a pénzügyi tervben a 4. évre vállalt árbevétel
nagyságától, akkor az ügyfél köteles a 30%-ot meghaladó
csökkenésén túl százalékpontonként az igénybevett támogatás erejéig az igénybevett támogatás 5%-át a jogosulatlanul igénybevett támogatásokra vonatkozó szabályok
szerint visszafizetni.
(6) Ha a mezőgazdasági termelő ügyfél, vagy TCs ügyfél esetén a TCs tagok összesített állatlétszáma az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt elmarad a 200 ÁE állatlétszám szinten tartásának vállalásától, akkor az ügyfél
köteles az igénybevett támogatás 20%-át a jogosulatlanul
igénybevett támogatásokra vonatkozó szabályok szerint
visszafizetni.
Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 11. §
E rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet 26. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
183/2010. (V. 17.) Korm. rendelete veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva, a honvédelemről szóló 2004. évi
CV. törvény (a továb biak ban: Hvt.) 149. § (3) bekezdés a) pontja alapján a következő rendeletet alkotja:
1. § (1) A Kormány Borsod-Abaúj-Zemplén megye közigazgatási területére a polgári védelemről szóló 1996. évi
XXXVII. törvény 2. § (2) bekezdés g) és j) pontja szerinti árvízi veszélyhelyzetet hirdet ki.
(2) A Kormány a veszélyhelyzetnek meg fele lően rendkívüli készültséget rendel el
a) a Sajó folyó Sajópüspöki–Ónod közötti szakaszára,
b) a Bódva folyó Hídvégardó–Boldva közötti szakaszára,
c) a Hernád folyó Hidasnémeti–Sajóhídvég közötti szakaszára.
(3) A veszélyhelyzettel érintett területen a Hvt. 159. § (1)–(3) bekezdésében, 165. §-ában, 168. §-ában, 169. §-ában, 172. §
(1) bekezdésében, 173. § (1)–(2) bekezdésében, (3) bekezdés a)–c) pontjában, (4) és (5) bekezdésében, 186. §-ában,
valamint 195. § (1)–(2) bekezdéseiben meghatározott intézkedéseket kell alkalmazni.
(4) A veszélyhelyzet elhárításába a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 8. § b) pontja alapján a Magyar
Honvédség és a rendvédelmi szervek bevonhatók.
2. § (1) A környezetvédelmi és vízügyi miniszter a rendkívüli árvízvédekezéssel összefüggő feladatait a reá vonatkozó
jogszabályok szerint látja el. A védekezési munkabizottság a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztériumban működik.
A munkabizottság tevékenységét a környezetvédelmi és vízügyi miniszter irányítja.
(2) Az e rendeletben szereplő veszélyhelyzet elhárításával kapcsolatos kormányzati kommunikációs tevékenységét
a környezetvédelmi és vízügyi miniszter hangolja össze.
(3) Az árvízvédekezéssel összefüggő, 2010. május 15. 0 órát követően felmerült, indokolt költségeket a Kormány
a költségvetés általános tartalékának terhére vagy más módon biztosítja a védekezésben részt vevők részére.
3. § Ez a rendelet 2010. május 17-én 18.00 órakor lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
36/2010. (III. 31.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 332/2009. (VII. 22.) OVB számú határozatát megsemmisíti és
az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 332/2009. (VII. 22.) OVB határozata
(a továb biak ban: OVBh.) ellen.
Az OVB az OVBh.-ban hitelesítette annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ívnek
a mintapéldányát, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Kezdeményezzük a vonatkozó jogszabályok módosítását úgy,
hogy az Alkotmánybíróságnak a hozzá beérkező beadványokról 30 napon belül, soron kívüli eljárásban 3 napon belül
kötelező legyen határozatot hozni.”
Az OVBh. indokolása szerint az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni
kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésnek nincs akadálya.
Az OVBh. 2009. július 22-én jelent meg a Magyar Közlöny 2009. évi 100. számában. A kifogást 2009. július 31-én – a Ve.
130. § (1) bekezdésében előírt határidőn belül és módon – terjesztették elő.
A kifogás benyújtójának álláspontja szerint az OVB-nek a kérdés hitelesítését meg kellett volna tagadnia, mert a kérdés
nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban:
Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak. Az Nsztv. 13. § (1)–(2) bekezdése alapján a konkrét kérdést
a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani, amely kérdést úgy kell
megfogalmazni, hogy arra egyértelműen „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen válaszolni. Tekintettel arra, hogy
az OVBh. által hitelesített kérdés nem kérdés, hanem egy „óhajtó” mondat, „igen”-nel vagy „nem”-mel nem
megválaszolható, ezért az OVB-nek a hitelesítést az Nsztv. 10. § c) pontja alapján meg kellett volna tagadnia.
A kifogás benyújtója szerint a kérdés nem felel meg a jogalkotói egyértelműség követelményének sem.
II. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
Az Nsztv. hivatkozott rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek,”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
A Ve. alkalmazott szabályai:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) Az Országgyűlés népszavazást elrendelő, valamint kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító
határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követő nyolc napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz
címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. [...]
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg.
Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során
az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
2. Az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdése alapján országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
Az Nsztv. és a Ve. rendelkezései értelmében az OVB-hez hitelesítés céljából benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányán
konkrét kérdést kell megfogalmazni. Tekintettel arra, hogy az Nsztv. 13. § (2) bekezdése szerint a konkrét kérdést
a kezdeményezésben megfogalmazott formában, változtatás nélkül kell népszavazásra bocsátani, a konkrét
kérdésnek olyannak kell lennie, hogy arra a választópolgárok a népszavazás alkalmával a Ve. 9. sz. mellékletének
megfelelő szavazólapon egyértelműen „igen”-nel vagy „nem”-mel tudjanak válaszolni. Az Alkotmánybíróság
megállapította, hogy az OVBh.-ban hitelesített aláírásgyűjtő ív mintapéldányán nem kérdés, hanem kijelentő mondat
szerepel, így az nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek, ezért az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését az Nsztv. 10. § c) pontja alapján meg kellett volna tagadni.
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság a 332/2009. (VII. 22.) OVB határozatot megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra
utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való közzétételére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. március 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1226/2014. (IV. 10.) Korm. határozata a 2013. kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. § (5) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva a  2013. évi kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból
a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 471 000 ezer forintnak a felhasználását engedélyezi, és
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
281/2008. (XI. 28.) Korm. rendelete az utazási szerződésről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyv módosításáról és
egységes szövegéről szóló 1977. évi IV. törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1978. évi 2. törvényerejű rendelet 19. §-ában, valamint – a 17. § és a 19. §
(1) bekezdésének b) pontja tekintetében – a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. §-a (1) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) utazásszervező: az utazásszervező és -közvetítő te
vékenységről szóló 213/1996. (XII. 23.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Utevr.) 1. §-a (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott személy,
b) utazásközvetítő: az Utevr. 1. §-a (2) bekezdésének
b) pontjában meghatározott személy,
c) utazási csomag: az olyan utazási szolgáltatás, ahol
az utazásszervező személyszállítási, szállás- és egyéb turisztikai szolgáltatások (így különösen étkezés, idegenvezetés, szórakoztató, illetve kulturális program) közül leg-
alább kettőnek előre megállapított együttesét úgy nyújtja,
hogy
ca) a szolgáltatás díját valamennyi részszolgáltatásra
kiterjedően összesítve, egy összegben határozza meg
(a továbbiakban: részvételi díj), függetlenül attól, hogy az
egyes részszolgáltatások számlázása külön-külön vagy
egyszerre történik, és
cb) a részszolgáltatások együttese 24 óránál hosszabb
időszakot érint vagy a szolgáltatás éjszakai szállást is magában foglal,
d) tartós adathordozó: olyan eszköz, amely az utas számára lehetővé teszi a neki címzett adatoknak az adat céljának megfelelő ideig történő tartós tárolását, és a tárolt adatok változatlan formában és tartalommal történő megjelenítését.
A rendelet rendelkezéseinek kötőereje 2. § E rendelet rendelkezéseitől – az 5. §-ban foglalt kivételekkel – az utas hátrányára nem lehet eltérni.
Az utazási szerződésre vonatkozó általános
rendelkezések 3. §
(1) Az utazási szerződést – annak valamennyi kikötésével együtt – írásban kell megkötni, és papíron vagy – ha a
szerződést elektronikus dokumentumba foglalták – más
tartós adathordozón az utas rendelkezésére kell bocsátani.
(2) Az utazási szerződés módosítására az (1) bekezdésben foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
4. § (1) Az utazási szerződésnek a következőket kell tartalmaznia:
a) az utazásszervező, továbbá – ha az utazási szerződést utazásközvetítő útján kötik – az utazásközvetítő nevét, székhelyét, telefonszámát,
b) az utazásszervezőnek, továbbá – ha az utazási szerződést utazásközvetítő útján kötik – az utazásközvetítőnek
az Utevr. szerinti nyilvántartásba vételi számát,
c) az utas nevét és lakcímét, továbbá – elektronikus
úton kötött utazási szerződés esetén – elektronikus levelezési címét,
d) az utas által megrendelt szolgáltatást,
e) a szolgáltatás igénybevételének idejét, helyét,
f) a szolgáltatást nyújtó megjelölését,
g) adott esetben a személyszállítás eszközét és a célál
lomást, h) a szolgáltatásnak a szervezési díjat is magában foglaló díját (a továbbiakban: a szolgáltatás díja), forintban
meghatározva,
i) a szolgáltatás díjában nem bennefoglalt, külön felszámításra kerülő adó, illeték és egyéb kötelező terhek
(így különösen az üdülőhelyi díj, horgonyzási díj, repülőtéri illeték) forintban meghatározott összegét,
j) az utazási szerződés alapján fizetendő teljes díj forintban meghatározott összegét, továbbá annak megfizetése rendjét és módját, valamint a díj módosításának lehetőségére vonatkozó, a 6. §-ban foglaltaknak megfelelő tájékoztatást,
k) annak a biztosítónak vagy pénzintézetnek a megnevezését, amellyel az utazásszervező az Utevr.-ben előírt
vagyoni biztosítékra vonatkozóan szerződést kötött,
l) az arra való figyelemfelhívást, hogy az utas az utazási szerződésben vállalt szolgáltatás teljesítésével kapcsolatos kifogását a 10. § (4) bekezdésében foglaltak szerint köteles haladéktalanul közölni az utaskísérővel vagy annak
hiányában a helyszíni szolgáltatóval, valamint
m) ha az utazásszervező közreműködőjének felelősségét nemzetközi egyezmény korlátozza, az erre vonatkozó
tájékoztatást, a vonatkozó nemzetközi egyezményt kihirdető jogszabály megjelölésével.
(2) Ha az utas az utazásszervező vagy az utazásközvetítő közreműködésével köt baleset-, betegség-, illetve
poggyászbiztosítást, valamint ha az utazásszervező az utas
javára szóló – az Utevr. 8. §-a (1) bekezdésének b) pontja
szerinti – biztosítást kötött, az utazásszervező, illetve az
utazásközvetítő köteles a biztosítási kötvényt, az adott biztosítási termék szabályzatát, illetve a biztosítás igénybevételére jogosító bizonylatot az utazási szerződés szerinti
szolgáltatás igénybevételére jogosító iratok átadásával
egyidejűleg az utasnak átadni.
(3) Az utazásszervező által értékesített szolgáltatásokat
és azok díját tartalmazó, az utas rendelkezésére bocsátott
tájékoztatóban is meghatározott információk tekintetében
az utazási szerződésben elegendő a tájékoztatóra utalni.
5. § (1) Az utazási szerződés megkötésekor előleg címén a
szolgáltatás díja (részvételi díj) legfeljebb negyven százalékának befizetése követelhető. Ettől a rendelkezéstől el
lehet térni, ha a külföldi közreműködővel kötött szerződés
ennél szigorúbb kötelezettséget ró az utazásszervezőre.
(2) Az utazási szerződés alapján fizetendő teljes díj [a
szolgáltatás díja (részvételi díj), valamint a 4. § (1) bekezdésének i) pontja szerinti adó, illeték és egyéb kötelező terhek] teljes összegének megfizetését az utazásszervező legkorábban az utazás megkezdése előtt harminc nappal igényelheti, kivéve, ha a külföldi közreműködővel kötött
szerződés alapján ennél korábbi teljesítésre van szükség.
6. § (1) Az utas által az utazási szerződés alapján fizetendő
teljes díj nem emelhető, kivéve, ha a díjemelés lehetőségéről a szerződés rendelkezik. A díj emelésére kizárólag
a) a szállítási költségek (ideértve az üzemanyagköltségeket), b) az utazási szerződésben vállalt részszolgáltatásokkal
kapcsolatos adó, illeték és egyéb kötelező terhek (így különösen üdülőhelyi díj, horgonyzási díj, repülőtéri illeték),
vagy
c) deviza – az utazásszervező közreműködőjével kötött
szerződésben meghatározott mutató szerinti – forintárfolyamának
változása miatt kerülhet sor.
(2) A díjemelés mértékének arányosnak kell lennie a
költségek emelkedésének mértékével, és a szerződésben
pontosan meg kell határozni a módosított díj számításának
módját.
(3) A díjemelés indokát az utassal a díjemelés közlésével egyidejűleg közölni kell.
(4) Az utas által az utazási szerződés alapján fizetendő
teljes díj az utazás megkezdését megelőző húsz napon belül az (1) bekezdésben meghatározott okból sem emelhető.
7. § (1) Az utas az utazási szerződés szerinti utazásban való
részvétel jogát jogosult olyan harmadik személy részére
engedményezni, aki megfelel az utazási szerződésben
meghatározott utazási feltételeknek.
(2) Az engedményezésről az utas haladéktalanul köteles
az utazásszervezőt tájékoztatni.
(3) Az engedményezést megelőzően keletkezett szerződéses kötelezettségekért és az engedményezésből eredő
igazolt többletköltségekért az engedményező és az engedményes egyetemlegesen felel.
8. § (1) Az utas az utazási szerződéstől írásban tett nyilatkozattal az utazás megkezdése előtt bármikor elállhat.
(2) Ha az utazásszervező az utazási szerződés lényeges
feltételét az indulás előtt rajta kívül álló okból kívánja jelentősen módosítani, így különösen, ha a díjemelés mértéke a nyolc százalékot meghaladja, köteles erről az utast haladéktalanul tájékoztatni.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben az utas
a) elállhat a szerződéstől, vagy
b) ha elfogadja a változtatásokat a szolgáltatás díja
(részvételi díj) e változásokhoz kapcsolódó megváltoztatásával együtt, a felek módosítják a szerződést.
(4) Az utas a (3) bekezdés szerinti döntéséről köteles az
utazásszervezőt haladéktalanul tájékoztatni.
(5) Ha az utas a (2) bekezdésben meghatározott okból
eláll a szerződéstől, megilletik a 9. § (2) bekezdésében, illetve a 9. § (4) bekezdésében meghatározott jogok.
(6) Ha az úti cél vagy az ahhoz vezető útvonal olyan területet érint, amely – az utazási szerződés megkötését
követően – a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett
központi államigazgatási szerv honlapján az „utazásra
nem javasolt” utazási célországokat és térségeket megjelölő felsorolásba felvételre kerül, az utazásszervező köteles
azonos vagy magasabb értékű helyettesítő szolgáltatást
nyújtani. Ha helyettesítő szolgáltatás az eredetinél alacsonyabb értékű, az utazásszervező köteles a díjkülönbözetet
az utasnak megtéríteni. Ebben az esetben az utas
a) ha elfogadja a helyettesítő szolgáltatást, a felek módosítják az utazási szerződést, vagy
b) elállhat a szerződéstől. (7) Ha az utas a (6) bekezdés b) pontja alapján áll el a
szerződéstől, az utazásszervező köteles a teljes befizetett
díjat azonnal visszafizetni.
(8) Az utazási szerződésben az utas elállása esetére bánatpénz is kiköthető azzal, hogy az utasnak a (2) vagy a
(6) bekezdésben meghatározott okból való elállása esetére
bánatpénz nem követelhető. Egyéb esetekben az utas elállásának esetére kikötött bánatpénz mértéke a szolgáltatás
díja (részvételi díj) összegét nem haladhatja meg. A bánatpénz a szolgáltatás díjának (a részvételi díjnak) százalékában kifejezett átalány formájában is megállapítható.
(9) Az utasnak az utazás megkezdését megelőző harmincöt napnál, szálláshely (apartman) igénybevételére irányuló utazási szerződés esetében pedig negyvenöt napnál
korábbi elállása esetére bánatpénzként legfeljebb a szolgáltatás díjának (a részvételi díjnak) tíz százaléka követelhető. Az utazás megkezdését megelőző hatvan napnál korábbi elállás esetére bánatpénz nem követelhető.
9. § (1) Az utazásszervező legkésőbb az utazás megkezdése
előtt húsz nappal írásban tett nyilatkozattal elállhat az utazási szerződéstől.
(2) Ha az utazásszervező nem az utas érdekkörében felmerült okból áll el a szerződéstől,
a) az utas az eredetivel azonos vagy magasabb értékű
helyettesítő szolgáltatásra tarthat igényt, ha ennek nyújtására az utazásszervezőnek lehetősége van, és
b) ha az a) pont szerinti helyettesítő szolgáltatás nyújtására nem képes, vagy az utas a felkínált helyettesítő szolgáltatást nem fogadja el, az utazásszervező a teljes befizetett díj azonnali visszafizetésére, és az után az utazási szerződés megkötésétől számított időre az érintett naptári félé
vet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamattal megegyező mértékű kamat megfizetésére köteles.
(3) Ha a (2) bekezdés a) pontja szerinti helyettesítő szolgáltatás az eredetinél alacsonyabb értékű, az utazásszervező köteles a díjkülönbözetet az utasnak megtéríteni.
(4) Ha az utazásszervező nem az utas érdekkörében felmerült okból áll el az utazási szerződéstől, a (2) és (3) bekezdésben foglaltakon túlmenően köteles az utasnak az elállás következtében felmerült kárát (ideértve a nem vagyoni kárt is) megtéríteni, kivéve, ha
a) az utazásszervező elállására általa nem befolyásolható (ellenőrzési körén kívül eső), ésszerűen el nem hárítható olyan külső körülmény miatt – ide nem értve valamely harmadik személy magatartását, illetve a túlfoglalás
esetét – került sor, amelyet a szerződéskötés idején nem látott és ésszerű elvárhatóság mellett nem is láthatott előre
(a továbbiakban: vis maior), vagy
b) a jelentkezők száma a meghirdetett legalacsonyabb
résztvevőszámot nem éri el, és az utazásszervező elállásáról az utast írásban, az utazási szerződésben megjelölt időtartamon belül tájékoztatták.
10. § (1) Az utazási szerződésben vállalt szolgáltatás teljesítéséért az utazásszervező felel. Ha az utazásszervező a vállalt szolgáltatást nem az utazási szerződésnek megfelelően
teljesíti, köteles a szolgáltatás díját (a részvételi díjat) arányosan leszállítani.
(2) Az utazásszervező nem köteles a szolgáltatás díját
(részvételi díjat) leszállítani, ha az utas a szolgáltatást vagy
valamely részszolgáltatást saját elhatározásából vagy az
érdekkörében felmerült okból nem veszi igénybe.
(3) Ha az utazás megkezdését követően az utazásszervező az utazási szerződésben meghatározott szolgáltatás jelentős részét nem tudja teljesíteni, köteles azokat más megfelelő, hasonló értékű részszolgáltatással pótolni. Ha az
ilyen részszolgáltatás értéke a nem teljesített részszolgáltatás értékét meghaladja, a költségkülönbözet az utasra
nem hárítható át. Ha az utazásszervező ilyen helyettesítő
részszolgáltatást nem tud nyújtani, vagy az utas azt indokoltan nem fogadja el, az utazásszervező – amennyiben az
utas erre igényt tart – köteles gondoskodni az utasnak az
utazás kiinduló helyére vagy az utas által elfogadható, a
célországban található más visszaérkezési helyre történő
szállításáról, ennek költségeit viselni, és az igénybe vett
részszolgáltatások értékével csökkentett befizetett díjat
visszafizetni.
(4) Az utas az utazási szerződésben vállalt szolgáltatás
hibás teljesítése esetén haladéktalanul köteles kifogását az
utaskísérővel vagy annak hiányában a helyszíni szolgáltatóval közölni; a közlés késedelméből eredő kárért felelős.
Az utaskísérő köteles gondoskodni a kifogásnak a hely
színi szolgáltatónak történő bejelentéséről. Az utaskísérő
az utas bejelentését, illetve annak a helyszíni szolgáltatóval való közlésének tényét köteles jegyzőkönyvbe foglalni, és ennek egyik példányát az utasnak átadni. Az utaskísérő köteles az utazásszervezőt haladéktalanul tájékoztatni, továbbá a szükséges intézkedéseket haladéktalanul
megtenni. Utaskísérő hiányában – ha a helyi szolgáltató a
panaszt nem orvosolta – az utas az utazásszervezőt, illetve
azt az utazásközvetítőt köteles tájékoztatni, akinél az utazási szerződést megkötötte.
(5) Ha az azonos időpontban, azonos útvonalon, azonos
szolgáltatást igénybe vevő utasok létszáma eléri a tizenöt
főt, az utazásszervező köteles gondoskodni arról, hogy a
csoportot külföldön a célország nyelvét vagy a célországban általánosan használt világnyelvet beszélő, idegenvezetésre jogosult személy kísérje. Nem kell idegenvezetésre
jogosult csoportkísérőt biztosítani, ha a csoport tagjai erre
nem tartanak igényt.
(6) Ha az utazást különjárati autóbusz igénybevételével
bonyolítják le, az utazásszervező felel azért, hogy a külön
jogszabályban előírt iratok (pl. utasjegyzék) az autóbusz
vezetőjének rendelkezésére álljanak.
11. § (1) Az utazásszervező felel az utazási szerződés
nem-teljesítéséből vagy hibás teljesítéséből eredő károkért, kivéve, ha a nem-teljesítés, illetve a hibás teljesítés
sem az ő, sem az általa igénybe vett közreműködő magatartására nem vezethető vissza, így különösen
a) ha a szerződés teljesítésében mutatkozó hiányosságok az utas magatartására vezethetők vissza,
b) ha a hiba olyan harmadik személy magatartására vezethető vissza, aki az utazási szerződésben vállalt szolgáltatás teljesítésével nincs kapcsolatban, és a hibát az utazásszervező ésszerű elvárhatóság mellett sem láthatta előre,
illetve azt nem volt képes elhárítani, vagy
c) vis maior esetén. (2) Az (1) bekezdés b) és c) pontja esetében az utazásszervező köteles segítséget nyújtani az utasnak, ha nehézségei támadnak.
12. § (1) Az utazásszervező a szolgáltatás teljesítéséhez
igénybe vett közreműködő magatartásáért úgy felel, mintha maga járt volna el, kivéve, ha a közreműködő felelősségét jogszabályban kihirdetett nemzetközi egyezmény korlátozza.
(2) Az utazásszervezőnek az utazási szerződés nem-teljesítéséből vagy hibás teljesítéséből eredő károkért való
felelőssége a szolgáltatás díja (a részvételi díj) összegének
kétszeresét meghaladó része tekintetében az utazási szerződésben korlátozható.
(3) Ha az utas az utazási szerződést utazásközvetítő útján kötötte, az utazási szerződés teljesítésével kapcsolatos
szavatossági, kártérítési igényét az utazásközvetítőnél is
bejelentheti.
Az utazási csomag igénybevételére irányuló utazási
szerződésre vonatkozó különös rendelkezések
13. § (1) Az utazásszervező által értékesített utazási csomagra, a részvételi díjra és az utazási szerződés feltételeire vonatkozóan az utas rendelkezésére bocsátott tájékoztatónak
(a továbbiakban: programfüzet) egyértelműen és pontosan
tartalmaznia kell
a) az utazásszervező nevét, székhelyét, telefonszámát,
b) az úticélt, az útvonalat (útitervet) és a jelentősebb
tartózkodási helyeket,
c) a szálláshely helyét, típusát a főbb jellemzőinek
meghatározásával, a szálláshely szerinti ország szabályainak megfelelő komfortfokozatát; ha a szálláshely szerinti
ország komfortfokozatra vonatkozó szabályai eltérnek a
hazaitól, az erre vonatkozó figyelemfelhívást, valamint –
ha beazonosítható – a komfortfokozat hazai besorolás szerinti megfelelőjét,
d) a részvételi díj forintban meghatározott összegét és
azt, hogy ez mely részszolgáltatásokra nyújt fedezetet,
e) a részvételi díjban nem bennefoglalt, külön felszámításra kerülő adó, illeték és egyéb kötelező terhek (így
különösen az üdülőhelyi díj, horgonyzási díj, repülőtéri illeték) forintban meghatározott összegét, és az ezek változásának lehetőségére vonatkozó figyelemfelhívást,
f) a befizetendő előleget és az utazási szerződés alapján
fizetendő teljes díj fennmaradó része megfizetésének
rendjét,
g) a szállítóeszköz(öke)t, annak jellemzőit és kategóriáját, h) az étkezésekre vonatkozó tájékoztatást (étkezési
rendet),
i) azt a legalacsonyabb létszámot, amely az utazás elindításának feltétele, továbbá azt a határidőt, ameddig az
utazásszervező az utazásnak a legalacsonyabb létszám el
nem érése okán történő elmaradásáról az utast értesíteni
köteles,
j) az utazással érintett országok útiokmány- és
vízumelőírásait, ideértve a beutazásra előírt egyéb különleges előírásokat, továbbá
k) az utazással összefüggő egészségügyi előírásokat. (2) A programfüzetben foglaltaktól az utazásszervező
csak a következő esetekben térhet el:
a) az utassal történő kifejezett megállapodás alapján az
utazási szerződésben, vagy
b) ha ezt a jogát kifejezetten fenntartotta, és a változásokat az utazási szerződés megkötése előtt az utassal – igazolható módon – közli.
(3) Ha az utazásszervező nem bocsátott rendelkezésre
programfüzetet, az utazásszervező, illetve az utazásközvetítő az utazási szerződés megkötése előtt köteles az utast az
(1) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően írásban tájékoztatni. Ennek megtörténtét az utazási szerződésben fel
kell tüntetni, és azt az utas az aláírásával igazolja.
14. § Az utazásszervező, illetve az utazásközvetítő az utazási
csomagban forgalmazott utazás megkezdése előtt legalább
hét nappal – ha az utazási szerződés megkötése és az indulás közötti időtartam ennél rövidebb, legkésőbb az utazási
szerződés megkötésekor – köteles az utast [a b) pont esetében a kiskorú törvényes képviselőjét] írásban tájékoztatni
a következőkről:
a) az utazásszervezőnek az utazás célállomásán található, magyarul vagy általánosan használt idegen nyelvet
beszélő helyi képviselője (illetve ha az utazásszervező
ilyet biztosít, a csoport mellett a célország nyelvét vagy a
célországban általánosan használt idegen nyelvet beszélő,
idegenvezetésre jogosult utaskísérői feladatokat ellátó
személy) nevéről, címéről és telefonszámáról, ennek hiányában arról a telefonszámról vagy egyéb információról,
amely lehetővé teszi az utas számára az utazásszervezővel
történő kapcsolatfelvételt, illetve arról a helyi utazásszervezőről, amelyhez az utas szükség esetén segítségért fordulhat,
b) kiskorú külföldi utazása esetén a gyermekkel vagy a
gyermek tartózkodási helyén kijelölt, a gyermekért felelős
személlyel történő közvetlen kapcsolatteremtés lehetőségéről,
c) az utas által igénybe vehető biztosításokról, ha azokat a programfüzetben nem tette közzé,
d) az útitervben szereplő közbenső megállók és csatlakozások idejéről és helyéről, valamint az utas által elfoglalható helyre vonatkozó részletekről (pl. utasosztályok,
hajón kabin vagy hálóhely, vonaton hálófülke).
15. § Az utazási csomag igénybevételére irányuló utazási
szerződésnek a 4. § (1) bekezdésében foglaltakon túlmenően tartalmaznia kell a 13. § (1) bekezdésének b)–i) pontjában felsoroltakat, továbbá
a) az indulás és a visszaérkezés pontos helyét és időpontját, az útitervben szereplő indulási és érkezési időpontokat és helyeket,
b) az utas által megrendelt részszolgáltatásokat, ideértve az utazásszervező által szervezett, a részvételi díjban
benne foglalt fakultatív programokon való részvétel feltételeit, c) azt, hogy a részvételi díj magában foglalja-e a baleset-, betegség- és poggyász-, illetve az elállás kockázatára vonatkozó biztosítás díját, valamint
d) az utas külön kéréseit, amelyeket az utazási szerződés megkötése előtt közölt az utazásszervezővel, illetve az
utazásközvetítővel.
Eljárás a rendelet egyes rendelkezéseinek megsértése
esetén 16. §
(1) A 3. §-ban a szerződésnek az utas rendelkezésére bocsátására vonatkozó, továbbá a 6. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezések megsértése esetén a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság jár el a fogyasztóvédelemről szóló
1997. évi CLV. törvényben (a továbbiakban: Fgytv.) meghatározott szabályok szerint.
(2) A 13. §-ban foglalt rendelkezések megsértése esetén
a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság jár el, a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvényben (a továbbiakban: Fttv.) meghatározott szabályok szerint, ha a jogsértés
az Fttv. 2. §-ának a) pontja értelmében vett fogyasztót
érint.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett rendelkezések az
Fgytv. alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezések.
Módosító rendelkezések 17. § (1) Az Utevr. 1. §-a (2) bekezdésének f) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
[E rendelet alkalmazásában]
„f) utazási csomag: az utazási szerződésről szóló
281/2008. (XI. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának c) pontjában
meghatározott fogalom,”
(2) Az Utevr. 2. §-a (1) bekezdésének e) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[Utazásszervező, illetőleg -közvetítő tevékenységet Magyarországon csak az az utazási vállalkozó folytathat, aki
az e rendeletben előírt feltételeknek megfelel, és kérelme
alapján a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) által vezetett közhitelű hatósági
nyilvántartásba bejegyezték. A Hivatal az utazási vállalkozót akkor veheti nyilvántartásba, ha]
„e) – törvény ezt előíró rendelkezése esetén – üzlettel,
továbbá internetes kapcsolattal és e-mail címmel rendelkezik,”
(3) Az Utevr. 2. §-ának (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Az utazásszervező köteles minden év január 31-éig
a Hivatal részére nyilatkozni arról, hogy ha
a) kizárólag közvetítő útján értékesít utazási szolgáltatást, b) kizárólag a (6) bekezdés b) pontjában meghatározott
tevékenységet végzi, vagy
c) kizárólag az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő
szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII.
törvényben meghatározott elektronikus kereskedelmi
szolgáltatás útján értékesít utazási szolgáltatást,
s ezért külön törvény alapján a tevékenysége folytatásához
nem szükséges üzlet.”
(4) Az Utevr. 5. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„5. § (1) Az utazási vállalkozó köteles a nyilvántartásba
vételi számát valamennyi üzleti kapcsolatában folyamatosan használni, kereskedelmi kommunikációjában szerepeltetni, és az üzletében jól láthatóan kifüggeszteni.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak megsértése esetén a
Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság jár el a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (a továbbiakban:
Fgytv.) szabályai szerint.
(3) A (2) bekezdésben említett rendelkezés az Fgytv. alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezés.”
(5) Az Utevr. 6. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„6. § Ha törvény az utazási vállalkozó tevékenységének
üzletben történő folytatását írja elő, az üzlethelyiségnek
alkalmasnak kell lennie az ügyfélforgalom lebonyolítására, kizárólag e tevékenység céljára szolgálhat, és berendezésének igazodnia kell a rendeltetésszerű használat követelményeihez.”
(6) Az Utevr. 11/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„11/A. § (1) A Hivatal hivatalból, illetve a – hatáskörébe tartozó ügyben eljáró – jegyző kezdeményezésére pénzbírságot szabhat ki, ha az utazási vállalkozó az e rendeletben foglalt rendelkezéseket megsérti.
(2) Nem szabható ki bírság, ha a Hivatal az utazási vállalkozót a 11. § (1) bekezdése alapján törli a nyilvántartásból.
(3) Ha a 11. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti esetben az ott meghatározott kivétel alapján az utazási vállalkozó hatósági nyilvántartásból való törlésének indoka nem
áll fenn, a pénzbírság mértéke az utazási vállalkozó által a
8. § (8) bekezdésében meghatározott időszakot megelőző
évre szolgáltatott vagyonibiztosíték-összeg és azon vagyonibiztosíték-összeg közötti különbözet legalább 5%-a,
de legfeljebb 10%-a, amit erre az időszakra a jogszabály
alapján ténylegesen szolgáltatnia kellett volna. Ismételt
jogsértés esetén a Hivatal hivatalból törli az utazási vállalkozót a nyilvántartásból.
(4) A (3) bekezdésben nem szabályozott esetekben kiszabható bírság mértékéről, a bírság alkalmazásának rész
letes szabályairól és megfizetésének módjáról külön jogszabály rendelkezik.”
(7) Az Utevr.
a) 2. §-ának (10) bekezdésében a „települési önkor
mányzat jegyzőjét” szövegrész helyébe a „települési önkormányzat jegyzőjét (a továbbiakban: jegyző)” szöveg,
b) 11. §-ának (1) bekezdésében az „ellenőrzésre feljogosított szervezet” szövegrész helyébe az „(5) bekezdésben meghatározottak” szöveg,
c) 11. §-ának (5) bekezdésében az „az üzlet helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője” szövegrész helyébe az „a jegyző” szöveg
lép.
(8) Az Utevr.
a) 3. §-ának (3) bekezdésében és 11. §-ának (5) bekez
désében az „az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium” szövegrész helyébe az „a turizmusért felelős
miniszter” szöveg,
b) 11. §-ának (6) bekezdésében az „az Önkormányzati
és Területfejlesztési Minisztériumnak” szövegrész helyébe az „a turizmusért felelős miniszternek” szöveg,
c) 12. §-ának (2) bekezdésében az „Az Önkormányzati
és Területfejlesztési Minisztérium” szövegrész helyébe az
„A turizmusért felelős miniszter” szöveg
lép.
Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincadik napon
lép hatályba; rendelkezéseit a hatálybalépését követően kiadott programfüzetekre, illetve a hatálybalépését követően
kötött szerződésekre kell alkalmazni.
19. § (1) Hatályát veszti
a) az utazási és utazást közvetítő szerződésről szóló
214/1996. (XII. 23.) Korm. rendelet, valamint az azt módosító 191/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet és 79/2005.
(IV. 28.) Korm. rendelet,
b) az Utevr. 1. §-a (2) bekezdésének e) és h) pontja,
(5) bekezdésének második mondata, 14. §-a és 1. számú
melléklete.
(2) Ez a § és a 17. §, valamint az azt megelőző alcím a
rendelet kihirdetését követő 31. napon hatályát veszti.
20. § Ez a rendelet – az utazási csomag igénybevételére irányuló szerződés szabályozása tekintetében – a szervezett
utazási formákról szóló, 1990. június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1562/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletén új diplomata álláshely létesítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  hazai agrárkutatás nemzetközi kapcsolatrendszerének fejlesztése, hosszú távú érdekeinek
eredményes és hatékony érvényesítése céljából Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére további
egy fő agrárpolitikai szakdiplomata kerüljön kihelyezésre;
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi
LXXIII.  törvény 56.  § (1)  bekezdése alapján, a  földművelésügyi miniszter javaslatára Magyarország Európai Unió
melletti Állandó Képviseletén 2017. október 1-jei kezdőnappal az  1.  pontban meghatározott feladatok ellátására
további egy agrárpolitikai szakdiplomata álláshelyet létesítsen;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
földművelésügyi miniszter Határidő: 2017. október 1.
 3. felhívja a  földművelésügyi minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban szereplő diplomata
kihelyezésével kapcsolatos, 2017.  évet érintő költségek biztosítása érdekében gondoskodjanak 10 974 000 forint
összegű forrás biztosításáról a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 2. Agrárkutatás támogatása jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletének igazgatása cím javára
az 1. melléklet szerint;
Felelős: földművelésügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. október 1.
 4. felhívja a  földművelésügyi minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban szereplő, diplomata
kihelyezésével kapcsolatos, 2018.  évet érintő költségek biztosítása érdekében gondoskodjanak 58  085  000  forint
összegű forrás biztosításáról a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.2.) 1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 2. Agrárkutatás támogatása jogcímcsoport terhére, a  Kvtv.2. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletének igazgatása cím javára.
Felelős: földművelésügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2018. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök