text:
2017. LXXXIII. törvény a Magyarország és a Kambodzsai Királyság között létrejött, a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország és a  Kambodzsai Királyság között létrejött,
a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
A törvényt az Országgyűlés a 2017. június 14-i ülésnapján fogadta el.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG ÉS A KAMBODZSAI KIRÁLYSÁG KÖZÖTT A BERUHÁZÁSOK
ÖSZTÖNZÉSÉRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország és a Kambodzsai Királyság (a továbbiakban: Szerződő Felek)
attól az óhajtól vezérelve, hogy a gazdasági együttműködést mindkét Szerződő Fél javára erősítsék,
azzal a  szándékkal, hogy kedvező feltételeket teremtsenek és tartsanak fenn az  egyik Szerződő Fél beruházóinak
beruházásaihoz a másik Szerződő Fél területén, és
annak tudatában, hogy a beruházásoknak a jelen Megállapodással összhangban történő előmozdítása és kölcsönös
védelme ösztönzi az üzleti kezdeményezéseket ezen a területen,
megállapodtak a következőkben: 1. Cikk
Meghatározások
A Megállapodás alkalmazásában:
1. A „beruházás” kifejezés magában foglal minden olyan vagyoni értéket, melyet az  egyik Szerződő Fél valamely
beruházója gazdasági tevékenységgel összefüggésben fektetett be a  másik Szerződő Fél területén ez  utóbbi
törvényeivel és jogszabályaival összhangban, és különösen – de nem kizárólag – a következőket jelenti:
a) az ingó és ingatlan tulajdont, valamint minden egyéb dologi jogot, mint például a  jelzálogot, zálogot,
a zálogjogot és hasonló jogokat;
b) a részvényt, az üzletrészt és a vállalati kötvényt, illetve a társasági érdekeltség egyéb formáit;
c) a beruházáshoz kapcsolódó pénzkövetelést vagy gazdasági értékkel bíró teljesítés nyújtására vonatkozó
követelést;
d) a szellemi és ipari tulajdonhoz fűződő jogot, ideértve a  beruházáshoz kapcsolódó szerzői jogot, védjegyet,
szabadalmat, formatervezési mintát, növénynemesítői jogot, technikai eljárást, know-how-t, kereskedelmi
titkot, földrajzi jelzést, kereskedelmi nevet és goodwill-t;
e) minden jogszabály vagy szerződés által biztosított jogot és jogszabályon alapuló mindenfajta engedélyt és
jóváhagyást, beleértve a  természeti erőforrások kutatására, kitermelésére, művelésére vagy kiaknázására
vonatkozó koncessziót.
A vagyoni érték beruházási formájának későbbi megváltozása nem érinti annak beruházás jellegét, feltételezve,
hogy ez  a  változás annak a  Szerződő Félnek a  törvényeivel és egyéb jogszabályaival összhangban áll, amelynek
területén a beruházás létesült.
2. A „beruházó” kifejezés az egyik Szerződő Fél olyan természetes vagy jogi személyét jelenti, aki a másik Szerződő Fél
területén beruházást valósított meg.
a) A „természetes személy” kifejezés az  olyan természetes személyt jelenti, aki bármelyik Szerződő Fél
állampolgára annak jogszabályai értelmében.
b) A „jogi személy” kifejezés azt a  jogi személyt jelenti, amely az  egyik Szerződő Fél területén, annak hatályos
jogszabályai értelmében alakult vagy létesült, és központi ügyvezetésének helye, vagy gazdasági
tevékenységének székhelye az  egyik Szerződő Fél területén található. Magyarország tekintetében
ez  a  kifejezés a  közkereseti társaságot (kkt), a  betéti társaságot (bt), valamint az  egyéni céget (ec/kfc) is
magában foglalja.
3. A „hozam” kifejezés a  beruházásból származó összeget jelenti és magában foglalja – különösen, de nem
kizárólagosan – a nyereséget, a kamatot, a tőkenyereséget, az osztalékot, a jogdíjat vagy egyéb díjat.
4. A „terület” kifejezés jelenti:
a) a Kambodzsai Királyság tekintetében azt a  földterületet, tengeri felségvizeivel, az  ország tengerfenekével,
altalajával és légterével egyetemben, amelyek fölött a  Kambodzsai Királyság a  nemzetközi joggal
összhangban felségjogokat vagy joghatóságot gyakorol.
b) Magyarország tekintetében azt a  területet, amely fölött Magyarország a  nemzetközi joggal összhangban
szuverenitással rendelkezik, felségjogokat vagy joghatóságot gyakorol.
5. A „szabadon átváltható pénznem” kifejezés azt a  pénznemet jelenti, amelyet széles körben használnak fizetésre
nemzetközi üzleti tranzakciók során és széles körben forgalmaznak a  vezető nemzetközi devizapiacokon,
amennyiben ez  nem ellentétes egyik Szerződő Fél jogszabályaival sem, függetlenül attól, hogy a  Nemzetközi
Valutaalap miként határozza meg a szabadon átváltható és szabadon használható pénznemek körét.
2. Cikk
A beruházások elősegítése és védelme 1. Mindkét Szerződő Fél ösztönzi a másik Szerződő Fél beruházóit, és kedvező körülményeket teremt számukra annak
érdekében, hogy területén beruházzanak, továbbá törvényeivel és jogszabályaival összhangban lehetővé teszi
az ilyen beruházások létrehozását.
2. Bármelyik Szerződő Fél beruházói által eszközölt beruházások és azok hozamai a  másik Szerződő Fél területén
mindenkor igazságos és méltányos bánásmódban részesülnek, továbbá teljes körű védelmet és biztonságot
élveznek.
3. A Szerződő Fél nem ösztönözi a  beruházásokat országa környezetvédelmi, munkaügyi, munkaegészségügyi
vagy munkavédelmi jogszabályainak enyhítésével, vagy az  alapvető munkaügyi előírások lazításával. Ha
az  egyik Szerződő Fél úgy ítéli meg, hogy a  másik Szerződő Fél ilyen ösztönzést kínált fel, akkor konzultációt
kezdeményezhet a  másik Szerződő Féllel, és a  két Szerződő Fél egyeztetést folytat az  ilyen jellegű ösztönzés
elkerülése érdekében.
3. Cikk
Nemzeti és legnagyobb kedvezményes elbánás 1. Mindkét Szerződő Fél a  területén a  másik Szerződő Fél beruházóinak a  beruházásait és azok hozamait olyan
elbánásban részesíti, amely igazságos és méltányos és nem kedvezőtlenebb, mint a saját beruházói beruházásainak
és hozamainak, illetve bármely harmadik állam beruházói beruházásainak és hozamainak biztosított elbánás közül
a kedvezőbb.
2. Mindkét Szerződő Fél a  területén a  másik Szerződő Fél beruházóit olyan elbánásban részesíti a  beruházásaik
irányítása, fenntartása, használata, élvezete vagy a  velük való rendelkezés tekintetében, amely igazságos és
méltányos és nem kedvezőtlenebb, mint a  saját beruházói vagy bármelyik harmadik állam beruházói számára
biztosított elbánás közül a kedvezőbb.
3. E Megállapodásnak a  nemzeti elbánásra és a  legnagyobb kedvezményes elbánásra vonatkozó rendelkezései nem
alkalmazandók a Szerződő Fél által vámunió, gazdasági vagy monetáris unió, közös piac vagy szabadkereskedelmi
övezet tagjaként való kötelezettségei alapján nyújtott előnyökre.
4. A Szerződő Felek tudomásul veszik, hogy a Szerződő Félnek a vámunió, gazdasági vagy monetáris unió, közös piac
vagy szabadkereskedelmi övezet tagjaként való kötelezettségei magukban foglalják azon nemzetközi szerződésből
vagy viszonossági megállapodásból fakadó kötelezettségeket, amelyeket a  vámunió, gazdasági vagy monetáris
unió, közös piac vagy szabadkereskedelmi övezet köt.
5. E cikk rendelkezéseinek értelmezése alapján egyik Szerződő Fél sem köteles a másik Szerződő Fél beruházóira olyan
elbánás, preferencia vagy kiváltság előnyeit kiterjeszteni, amelyeket az előbbi Szerződő Fél:
a) olyan többoldalú nemzetközi beruházásvédelmi megállapodás alapján nyújthat, amelyben valamelyik
Szerződő Fél részes fél vagy azzá válhat.
b) olyan nemzetközi megállapodás vagy konstrukció alapján nyújthat, amely teljes egészében vagy főként
az adózással kapcsolatos. 4. Cikk
Kisajátítás
Egyik Szerződő Fél beruházóinak beruházásait sem államosíthatják, sajátíthatják ki vagy vethetik olyan intézkedések
alá a másik Szerződő Fél területén, melyek hatása megegyezik az államosítással vagy kisajátítással (a továbbiakban
„kisajátítás”), kivéve, ha az  közérdekből történik. A  kisajátítást hátrányos megkülönböztetésektől mentesen,
megfelelő törvényes eljárás keretében kell végrehajtani és egyidejűleg rendelkezni kell az  azonnali, megfelelő és
tényleges kártalanítás megfizetéséről. A  kártalanításnak egyenértékűnek kell lennie a  beruházásnak azzal a  piaci
értékével, amely a  kisajátítást, illetve a  közelgő kisajátítás közismertté válását közvetlenül megelőző időpontban
érvényes volt (attól függően, hogy melyik időpont következett be hamarabb), valamint a  kisajátítás napjától
kezdődően a tényleges fizetés napjáig terjedő időszakra vonatkozóan kereskedelmileg indokolt mértékű kamatokat
is kell tartalmaznia, és késedelem nélkül teljesítendőnek, továbbá ténylegesen hozzáférhetőnek és szabadon
átváltható pénznemben szabadon átutalhatónak kell lennie.
5. Cikk
Kártalanítás veszteségekért 1. Ha bármelyik Szerződő Fél beruházóinak a  beruházásai vagy azok hozamai háború, fegyveres összeütközés,
országos szükségállapot, felkelés, lázadás, zavargás vagy egyéb hasonló esemény miatt a  másik Szerződő Fél
területén veszteséget szenvednek, az  utóbbi Szerződő Fél a  helyreállítás, kártalanítás, kárpótlás vagy egyéb
rendezés tekintetében olyan bánásmódban részesíti azokat, amely nem kedvezőtlenebb, mint az  utóbbi
Szerződő Fél által a  saját beruházóinak vagy bármelyik harmadik állam beruházóinak biztosított bánásmód közül
a kedvezőbb.
2. Nem érintve ennek a cikknek az 1. bekezdésében foglaltakat, az egyik Szerződő Fél azon beruházói számára, akik
abban a  bekezdésben foglalt események miatt a  másik Szerződő Fél területén veszteségeket szenvednek abból
kifolyólag, hogy
a) tulajdonukat, vagy annak egy részét a másik Szerződő Fél hadserege, illetve hatóságai igénybe vették,
b) tulajdonukat, vagy annak egy részét a másik Szerződő Fél hadserege, illetve hatóságai megsemmisítették, és
erre nem harci cselekmények folytán vagy a helyzet szükségszerűsége miatt került sor,
igazságos, megfelelő és tényleges helyreállítás vagy kárpótlás jár azon Szerződő Fél részéről, melynek a  területén
a veszteség bekövetkezett.
A kárpótlásnak kereskedelmileg indokolt mértékű kamatot kell tartalmaznia a  veszteség felmerülésének napjától
a kifizetés napjáig terjedő időszakra.
6. Cikk
Átutalások 1. A Szerződő Felek lehetővé teszik a beruházásokkal és hozamokkal kapcsolatos kifizetések szabad átutalhatóságát.
Az  átutalásoknak szabadon átváltható pénznemben kell történniük, összhangban annak a  Szerződő Félnek
a  törvényeivel és jogszabályaival, ahol a  beruházást létrehozták, minden korlátozás és indokolatlan késedelem
nélkül. Az ilyen átutalások különösen – de nem kizárólag – a következőket foglalják magukban:
a) a tőkét és a beruházás fenntartására vagy növelésére fordított pótlólagos összegeket;
b) a jelen Megállapodás 1. cikkének 3. bekezdésében meghatározott hozamokat;
c) a beruházás működtetése során felmerülő költségek fedezéséhez szükséges összegeket, mint például
a jogdíjak és licencdíjak, vagy egyéb, hasonló költségek;
d) a szerződésekkel – köztük hitelszerződésekkel – kapcsolatos kifizetéseket;
e) a beruházás részleges vagy teljes eladásából vagy felszámolásából befolyó összegeket;
f ) a beruházáshoz kapcsolódóan külföldről alkalmazott természetes személyeknek azt a  bérét vagy egyéb
keresetét, amely azon Szerződő Fél törvényeinek és jogszabályainak hatálya alá tartozik, ahol a  beruházást
létrehozták.
g) a jelen Megállapodás 4. és 5. cikke szerinti kártalanítási kötelezettségeket;
h) a jelen Megállapodás 8. cikke szerinti vitarendezéséből származó kifizetéseket.
2. Az átutalásokat azt követően kell teljesíteni, hogy a  beruházó eleget tett valamennyi, a  beruházás helye szerinti
Szerződő Fél területén hatályban lévő jogszabályokban előírt pénzügyi kötelezettségének.
3. A jelen Megállapodás tekintetében árfolyamoknak – eltérő megegyezés hiányában – az  átutalást lebonyolító
hitelintézet által, a  beruházást befogadó Szerződő Fél törvényeivel összhangban általánosan alkalmazott és
közzétett árfolyamok tekintendők. Amennyiben ilyen árfolyam nem létezik – eltérő megegyezés hiányában –
a hivatalos árfolyamot kell alkalmazni.
7. Cikk
Jogátruházás 1. Amennyiben az  egyik Szerződő Fél vagy annak kijelölt ügynöksége a  másik Szerződő Fél területén megvalósult
beruházására vonatkozóan nyújtott garancia vagy biztosítás alapján saját beruházóinak kifizetést teljesít, az utóbbi
Szerződő Fél elismeri:
a) a beruházó bármilyen jogának vagy követelésének átszállását az  előbbi Szerződő Félre vagy annak kijelölt
ügynökségére az annak országában érvényes valamely jogszabály vagy jogügylet útján, valamint,
b) hogy az  előbbi Szerződő Fél vagy annak kijelölt ügynöksége jogutódlás címén jogosult a  beruházó
jogainak gyakorlására és követeléseinek érvényesítésére, továbbá átvállalja a  beruházással kapcsolatos
kötelezettségeket.
2. Az átruházott jogok és követelések nem haladhatják meg a beruházó eredeti jogait és követeléseit.
8. Cikk
Beruházási viták rendezése az egyik Szerződő Fél és a másik Szerződő Fél valamely beruházója között
1. Az egyik Szerződő Fél beruházója és a másik Szerződő Fél között felmerülő, az utóbbi Szerződő Fél területén lévő
beruházással kapcsolatos vitákat a vitában álló feleknek peren kívül, tárgyalások útján kell egymás közt rendezniük.
2. A tárgyalások azon a napon kezdődnek, amikor az egyik Szerződő Fél kifogással élő beruházója írásban kéri a másik
Szerződő Felet, hogy tárgyalják meg a vitás kérdést. A vita peren kívüli, tárgyalásos rendezésének megkönnyítése
végett az  írásbeli értesítésben konkrétan fel kell sorolni a  vitás kérdéseket, a  vita tényállását, a  kifogással élő
beruházó megállapításait (beleértve az alátámasztó bizonylatokat is), valamint ezek feltételezett jogalapját. Az attól
a  naptól számított kilencven napon belül, hogy az  egyik Szerződő Fél kifogással élő beruházója írásban kérte fel
tárgyalásra a másik Szerződő Felet, eltérő megegyezés hiányában legalább egy konzultációra sort kell keríteni.
3. Ha az  egyik Szerződő Fél beruházója és a  másik Szerződő Fél közötti vita az  ilyen tárgyalásokra vonatkozó igény
írásbeli benyújtása utáni hat hónapon belül nem rendezhető ily módon, akkor az érintett beruházónak jogában áll
a vitát beterjeszteni:
a) annak a Szerződő Félnek az illetékes bíróságához, amelynek a területén a beruházás létesült; vagy
b) az Államok és más államok természetes és jogi személyei közötti beruházási viták rendezéséről
Washingtonban, 1965. március 18-án kelt Egyezmény vonatkozó rendelkezései szerint a  Beruházási
Viták Rendezésének Nemzetközi Központjához (ICSID), amennyiben mindkét Állam részesévé vált
az Egyezménynek; vagy
c) olyan nemzetközi ad hoc választott bírósághoz, amely az  Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi
Jogi Bizottságának (UNCITRAL) Választott Bírósági Szabályai szerint jött létre. A  vitában álló felek írásban
megállapodhatnak e Szabályok módosításában, vagy
d) a Beruházási Viták Rendezése Nemzetközi Központjának (ICSID) Titkársága által az  eljáráshoz szükséges
kiegészítő intézkedések szabályai (továbbiakban „Az ICSID kiegészítő intézkedések szabályai”) szerint,
amennyiben a  vitát kezdeményező Szerződő Fél vagy a  Szerződő Fél beruházója – de mindkettő nem –
részese az Államok és más államok természetes és jogi személyei közötti beruházási viták rendezéséről szóló,
Washingtonban, 1965. március 18-án kelt Egyezménynek; vagy
e) a vitában részt vevő felek megállapodása szerinti bármely egyéb vitarendezési forma keretében.
 4. Ha az egyik Szerződő Fél beruházója és a másik Szerződő Fél közötti vita a jelen cikk 2. bekezdésében említett, ilyen
tárgyalásokra vonatkozó igény írásbeli benyújtása utáni hat hónapon belül nem rendezhető ily módon, és ezért
a  kifogással élő beruházó a  vitát a  3. bekezdés a)–e)  pontjában felsorolt valamelyik fórum elé kívánja terjeszteni,
akkor – legkésőbb a  vita bírósági beterjesztésével egyidejűleg – köteles ebbéli szándékáról írásban értesíteni
a másik Szerződő Felet.
5. Miután a  beruházó a  vitát a  3. bekezdés a)–e)  pontjában felsorolt bíróságok valamelyikéhez beterjesztette,
a 3. bekezdés a)–e) pontjaiban felsorolt egyéb fórumhoz folyamodni már nem jogosult.
6. A 1. és 2. bekezdésében hivatkozottak szerint a 3. bekezdéssel összhangban a befektető választott bíróságnál csak
akkor kérelmezheti a vita rendezését, ha még nem telt el három év attól az időponttól kezdődően, hogy a beruházó
először szerzett vagy szerezhetett volna tudomást állítólagos jogsértésről és arról, hogy őt veszteség vagy kár érte.
7. A döntés a  vitában érintett felekre nézve végleges és kötelező érvényű, és azt a  döntésnek megfelelően,
a  döntésben feltüntetett időpontig annak a  Szerződő Félnek a  jogszabályaival összhangban kell végrehajtani,
amelynek területén a beruházás létesült.
9. Cikk
A Szerződő Felek közötti jogviták rendezése
1. A Szerződő Felek között jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatosan felmerült jogvitákat
lehetőség szerint diplomáciai csatornákon, konzultációk, illetve tárgyalások útján kell rendezni.
2. Ha a  vita ily módon hat hónapon belül nem rendezhető, azt bármelyik Szerződő Fél kérésére a  jelen cikk
rendelkezései szerinti, háromtagú választottbíróság elé kell terjeszteni.
3. A választottbíróságot minden egyes esetben a következő módon kell megalakítani. A választottbírósági eljárás iránti
kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül mindkét Szerződő Fél kijelöli a bíróság egy-egy tagját. Ezen
két tagnak azután egy harmadik állam állampolgárát kell kiválasztania, akit a  bíróság elnökévé (a továbbiakban
„elnök”) kell kijelölni. A bíróság elnökét a két másik tag kijelölésének időpontjától számított három hónapon belül ki
kell jelölni.
4. Amennyiben a jelen cikk 3. bekezdésében meghatározott határidőkön belül a szükséges kijelölések nem történtek
meg, úgy a Nemzetközi Bíróság elnökét lehet felkérni a szükséges kijelölések megtételére. Ha a Nemzetközi Bíróság
elnöke valamelyik Szerződő Fél állampolgára, vagy valamilyen más ok akadályozza az említett tisztség ellátásában,
az alelnököt kell felkérni a szükséges kijelölések megtételére. Ha az alelnök valamelyik Szerződő Fél állampolgára,
vagy ő is akadályoztatva van az  említett tisztség ellátásában, a  Nemzetközi Bíróságnak azt a  rangidős tagját kell
felkérni a kijelölések megtételére, aki egyik Szerződő Félnek sem állampolgára.
5. A választottbíróság döntését szavazattöbbséggel hozza.
 6. A választottbíróság döntését a törvények, ezen Megállapodás rendelkezései, valamint a nemzetközi jog általánosan
elfogadott elvei és szabályai alapján hozza.
 7. A Szerződő Felek egyéb rendelkezéseit figyelembe véve a bíróság eljárási szabályait maga határozza meg.
 8. Mindkét Szerződő Fél maga viseli a választott bírójának, valamint a választottbírósági eljárásban való képviseletének
a költségeit; az elnök költségeit és a fennmaradó költségeket a Szerződő Felek egyenlő arányban viselik. A bíróság
eltérő rendelkezést is hozhat a költségek tekintetében.
9. A bíróság döntései véglegesek és kötelezőek mindkét Szerződő Fél számára.
10. Cikk
Egyéb szabályok és különleges kötelezettségek alkalmazása
Jelen Megállapodás rendelkezései nem korlátozhatják a  Szerződő Felek beruházóinak azon jogát, hogy bármely
létező vagy jövőbeni – kétoldalú vagy többoldalú – megállapodás alapján kedvezőbb elbánásban részesüljenek, ha
ilyen megállapodás részesei.
11. Cikk
A Megállapodás alkalmazhatósága
A Megállapodást az  egyik Szerződő Fél területén, annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban a  másik
Szerződő Fél beruházói által a Megállapodás hatálybalépése előtt vagy azt követően megvalósított beruházásokra
kell alkalmazni, de nem alkalmazható olyan beruházással kapcsolatos jogvitára vagy követelésre, amely
a hatálybalépése előtt merült fel, vagy amelyet a hatálybalépés előtt rendeztek.
12. Cikk
Egyeztetések
Bármelyik Szerződő Fél kérésére a másik Szerződő Fél hozzájárul ahhoz, hogy a Megállapodás értelmezéséről vagy
alkalmazásáról egyeztessenek. Az egyik Szerződő Fél kérésére a Szerződő Felek kötelesek információt cserélni arról,
hogy a  másik Szerződő Fél törvényei, jogszabályai, határozatai, igazgatási gyakorlatai, eljárásai vagy szakpolitikái
milyen hatással lehetnek a jelen Megállapodásban foglalt beruházásokra.
13. Cikk
Általános kivételek 1. Jelen Megállapodás rendelkezései nem korlátozhatják a  Szerződő Félnek azt a  jogát, hogy prudenciális okokból
olyan ésszerű elővigyázatossági intézkedéseket vezessen be vagy tartson fenn, mint például:
a) a pénzintézetek biztonságának, fizetőképességének, feddhetetlenségének és pénzügyi felelősségének
fenntartása; és
b) a Szerződő Fél pénzügyi rendszere épségének és szilárdságának biztosítása.
2. a)  E Megállapodás rendelkezései nem gátolhatják meg a Szerződő Felet abban, hogy fizetési mérlegének súlyos
 nehézsége vagy ennek veszélye esetén a b) ponttal összeegyeztethető, átutalásokat korlátozó intézkedéseket
 vezessen be.
b) Az  a)  bekezdésben hivatkozott intézkedéseknek méltányosnak kell lenniük, nem alkalmazhatók sem
önkényesen, sem indokolatlan hátrányos megkülönböztetésként, csak jóhiszeműen, korlátozott
időtartamban foganatosíthatók, továbbá nem haladhatják meg a  fizetési mérleg helyzetének orvoslásához
szükséges mértéket. Az  e  Cikk alapján intézkedéseket előíró Szerződő Fél köteles erről haladéktalanul
értesíteni a  másik Szerződő Felet, továbbá amint lehet, köteles bemutatni az  említett intézkedések
kivezetésére vonatkozó ütemtervet. Az  ilyen intézkedéseket az  érintett Szerződő Fél az  egyéb nemzetközi
kötelezettségeinek megfelelően hozza meg, ideértve a  WTO Megállapodás és a  Nemzetközi Valutaalap
Alapokmánya alapján fennálló kötelezettségeket.
3. Jelen Megállapodás rendelkezései:
a) nem akadályozhatják egyik Szerződő Felet sem olyan intézkedések meghozatalában, amelyeket alapvető
biztonsági érdekeinek védelmében szükségesnek tart:
(i) a fegyverek, lőszerek és hadieszközök kereskedelme, valamint más olyan áruk, anyagok,
szolgáltatások és technológiák forgalmazása és ezekkel kapcsolatos kereskedelmi ügyletek
tekintetében, amelyek közvetlen vagy közvetett célja katonai, vagy más biztonsági létesítmény
ellátása,
(ii) háború vagy a nemzetközi kapcsolatokban beálló más szükségállapot idején, vagy
(iii) az atomfegyverek és más nukleáris robbanóeszközök elterjedését tiltó nemzeti szabályok vagy
nemzetközi egyezmények végrehajtása vonatkozásában; továbbá
b) nem akadályozhatják egyik Szerződő Felet sem abban, hogy az  ENSZ nemzetközi béke és biztonság
fenntartására irányuló alapokmányából fakadó kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges intézkedéseket
hozzon.
4. A Szerződő Fél megtagadhatja az e Megállapodásból származó előnyöket a másik Szerződő Fél jogi személyiséggel
rendelkező beruházójától és annak beruházásától, ha az  adott beruházó egy harmadik állam beruházójának
a tulajdonában van, vagy annak ellenőrzése alatt áll, és:
a) a beruházónak nincs számottevő gazdasági tevékenysége annak a  Szerződő Félnek a  területén, ahol
az érvényes jogszabályok alapján bejegyezték, vagy
b) a megtagadó Szerződő Fél olyan intézkedést fogad el vagy tart fenn az  illető harmadik állam tekintetében,
amely tiltja a kereskedelmi ügyleteket ilyen beruházóval vagy beruházásokkal, vagy amelyet megsértenének
vagy megkerülnének, ha a Megállapodás előnyeit e beruházók beruházásaihoz is biztosítanák.
5. A Szerződő Fél alapvető biztonsági érdekei magukban foglalhatják a  vámunióban, gazdasági vagy monetáris
unióban, közös piaci vagy szabadkereskedelmi övezetben való tagságból fakadó érdekeket és intézkedéseket.
6. A Szerződő Fél jelen Megállapodásban hivatkozott intézkedéseibe beleértendők a  Szerződő Fél területén
az  EU jogával összhangban alkalmazandó intézkedések is, amelyek a  Szerződő Fél európai uniós tagságából
fakadnak. A  Megállapodásban a „fizetési mérleg súlyos nehézségére vagy ennek veszélyére” tett utalás egyben
azokra az esetekre is hivatkozik, amikor a fizetési mérleg súlyos nehézsége vagy ennek veszélye abban a gazdasági
vagy monetáris unióban áll fenn, amelynek a Szerződő Fél tagja.
7. A 8. cikk szerinti vitarendezés nem minősül elbánásnak, preferenciának vagy kiváltságnak.
14. Cikk
Záró rendelkezések, hatálybalépés, időbeli hatály, megszűnés és módosítások
1. Jelen Megállapodás az  európai uniós tagságból fakadó kötelezettségeket nem sértheti, és ezeknek
a  kötelezettségeknek alárendelt. Következésképpen nincs a  Megállapodásnak olyan rendelkezése, se
a  rendelkezéseknek olyan része, amely a  Magyarországnak az  Európai Unió alapjául szolgáló szerződésekből,
valamint az elsődleges és másodlagos uniós jogból fakadó kötelezettségeit érvényteleníti, módosítja, vagy egyéb
módon érinti, azokat ekként idézni, értelmezni nem lehet.
2. Jelen Megállapodás az  attól számított harminc napot követően lép hatályba, hogy a  két Szerződő Fél egymásnak
diplomáciai csatornákon megküldte a  jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi jogszabályi
követelmény teljesüléséről szóló értesítést, s a két értesítés közül a későbbit is kézhez vették.
3. Ez a  Megállapodás tíz éves időtartamra marad hatályban, majd azt követően hatálya meghosszabbodik, hacsak
valamely Szerződő Fél a  kezdeti tíz éves időtartam lejárta előtt legalább egy évvel vagy azt követően bármikor
írásban nem tájékoztatja a  másik Szerződő Felet a  felmondásra vonatkozó szándékáról. A  Megállapodás tizenkét
hónappal azt követően szűnik meg, hogy valamely Szerződő Fél írásban tájékoztatta a  másik Szerződő Felet
a felmondásra vonatkozó szándékáról.
4. A jelen Megállapodás felmondása előtt megvalósított beruházások tekintetében a  Megállapodás rendelkezései
a felmondást követő további tíz évig érvényben maradnak.
5. Jelen Megállapodás a  Szerződő Felek közötti írásbeli megegyezéssel módosítható. Bármely módosítás
a  Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi, és a  hatálybalépéséhez szükséges eljárás megegyezik a  jelen
Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárással.
ENNEK HITELÉÜL az arra kellő felhatalmazással rendelkező alulírottak a Megállapodást aláírták.
KÉSZÜLT két eredeti példányban, Phnom Penhben, 2016. január 14. napján, magyar, khmer és angol nyelven, és
mindhárom nyelven egyaránt hiteles szövegnek minősül. Értelmezésbeli eltérések esetén az  angol nyelvű szöveg
az irányadó.
For Hungary For the Kingdom of Cambodia” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 14. Cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az  e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért felelős miniszter
gondoskodik. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
12/2013. (III. 29.) NFM rendelete a nemzeti fejlesztési miniszter ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről, valamint egyes, szakmai és vizsgakövetelmények kiadásáról szóló miniszteri rendeletek hatályon kívül helyezéséről.
A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 90. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § c), d,) e), h) és
j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § n) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) Az 1. melléklet tartalmazza a nemzeti fejlesztési miniszter ágazatába tartozó szakképesítések felsorolását, amelyek
részletes szakmai és vizsgakövetelményeit a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A 3. melléklet tartalmazza az egyes szakmacsoportok tekintetében a szakképzés megkezdéséhez szükséges bemeneti
kompetenciák felsorolását. (3) A 4. melléklet tartalmazza az Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.) OM rendeletben [a továbbiakban:
37/2003. (XII. 27.) OM rendelet], az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos
Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM rendeletben [a továbbiakban:
1/2006. (II. 17.) OM rendelet], az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzék módosításának
eljárásrendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet] és az
Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012. (VII. 6.)
Korm. rendeletben [a továbbiakban: 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet] szereplő szakképesítések tekintetében
megszerzett jogosultságok megfeleltetését. 2. § A 2. mellékletben kiadásra kerülő egyes szakmai és vizsgakövetelmények 2. pontjában feltüntetett szakmai
előképzettségen túl az adott szakképesítés tekintetében szakmai előképzettségnek kell tekinteni
a) a korábban kiadott azonos megnevezésű, állam által elismert szakképesítéseket, szakmunkás képesítéseket,
technikus képesítéseket, valamint b) a 2. melléklet 2. pontjában rögzített szakmai előképzettségként nevesített szakképesítéseknek megfelelő
munkakör betöltésére képesítő, jogszabály alapján korábban kiadott képesítéseket is.
3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetést követő második napon lép hatályba.
(2) A 4. § 2013. szeptember 1-jén lép hatályba.
(3) A folyamatban lévő képzéseket a megkezdésükkor hatályos szakmai és vizsgakövetelményeket megállapító rendelet
alapján kell befejezni. 4. § (1) Hatályát veszti az igazságügyi és rendészeti miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 15/2008. (VII. 28.) IRM rendelet
a) 1. számú mellékletében foglalt táblázat 3. sora,
b) 2. számú melléklet „KÖZBESZERZÉSI REFERENS SZAKKÉPESÍTÉS SZAKMAI ÉS VIZSGAKÖVETELMÉNYEI” alcím.
(2) Hatályát veszti a nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörébe tartozó közlekedési, informatikai és postaügyi ágazathoz
tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 17/2010. (XI. 25.) NFM rendelet.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1/2012. (I. 11.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti erőforrás miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és
kulturális együttműködésről szóló egyezmény (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti erőforrás minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzeti erőforrás minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzeti erőforrás minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
15/2012. (II. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Demokratikus Koalíció (1025 Budapest, Felső Zöldmáli út 55.) képviseletében Bauer Tamás (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 10 500 Ft. Faxon benyújtott
beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. A beadványozó 2012. január 5-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés ne korlátozza a betétesek hozzáférését a bankoknál és más pénzintézeteknél
elhelyezett betétekhez, és ne adjon felhatalmazást ilyen intézkedésre a kormánynak vagy más állami szervnek?”
Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítéséről szóló döntése során
megvizsgálja, hogy a beadványozó magánszemély választójoggal rendelkezik-e, illetve a jogi személy bejegyzésre
került-e közhiteles, bírósági nyilvántartásba.
Beadványozó a Demokratikus Koalíció párt képviseletében meghatalmazással nyújtotta be a népszavazási
kezdeményezést. Beadványozó a párt név-, székhely- és képviselő-változásáról szóló végzést a kezdeményezés
benyújtásakor csatolta, a végzés jogerőre emelkedéséről szóló, záradékkal ellátott végzést a kezdeményezés Országos
Választási Bizottság által történő megtárgyalásáig azonban nem nyújtotta be.
Az Országos Választási Bizottság 50/1998. (IX. 28.) számú határozatában kifejtette, hogy a társadalmi szervezet
bejegyzéséről szóló végzés ellen 15 napon belül jogorvoslati lehetőség áll fenn, e függő jogi helyzet akkor szűnik meg,
ha a nyilvántartásba vételről szóló bírósági végzés jogerőre emelkedett. Ekkor tekinthető bejegyzett társadalmi
szervezetnek. A Fővárosi Bíróság 60.Kpk.31.424/1998/2. számú végzésében kifejtettek szerint a bírósági bejegyzés
csak és kizárólag a már jogerős bejegyzés lehet. Mint ahogy jogot alapítani csak jogerős határozatokra lehet, úgy a
közhiteles nyilvántartásba való bejegyzésre is csak akkor alapítható jog, ha az jogerős. Azaz jogerőre emelkedés előtt,
a bejegyzés puszta tényére hivatkozva jogot szerezni, igényt érvényesíteni nem lehet. A Kpkf.II.25/1992. számú
LB végzés szerint a társadalmi szervezet nyilvántartásba vételével válik jogi személlyé. A nyilvántartásba vett adatok
között szerepel a társadalmi szervezet képviselőjének neve. Az adatok bejegyzése és a bejegyzett adatok változásának
átvezetése a bíróság végzésével történik. Mindaddig, míg a bíróság végzéssel meg nem változtatja a bejegyzett
adatokat, azok teljes bizonyító erővel bírnak, közhitelesek.
Tekintettel arra, hogy a Demokratikus Koalíció párt bejegyző végzése jogerőssé válása vonatkozásában a
beadványozó nem nyújtott be iratot, így sem a párt, sem a párt képviseletében, annak meghatalmazottja a
bejegyzésre jogot nem alapíthatott, jognyilatkozat tételére, így népszavazás kezdeményezésére nem volt jogosult.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a Ve. 3. § értelmében a választási eljárás szabályainak alkalmazása
során a választásban érintett résztvevőknek érvényre kell juttatniuk – többek között – a jóhiszemű és rendeltetésszerű
joggyakorlás alapelvét is. Fentiek értelmében a beadványozó népszavazási kezdeményezése ezen alapelvnek nem
felelt meg, ezért az Országos Választási Bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, Ve. 3. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén,
az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés b) pontján, 42. § (1) bekezdés
h) pontján, valamint a Legfelsőbb Bíróság 2/2010. (III. 23.) közigazgatási jogegységi határozatán alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
410/2015. (X. 13.) KE határozata államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 55. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára – dr. Répássy
Róbertet, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárát e megbízatása alól 2015. október 8-ai hatállyal felmentem.
Budapest, 2015. október 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1602/2012. (XII. 17.) Korm. határozata az Államreform Operatív Program abszorpciós célkitűzéseinek eléréséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a feladatkörükben érintett minisztereket, hogy járjanak el annak érdekében,
hogy az Államreform Operatív Program támogatási szerződéssel rendelkező kedvezményezettjei vállaljanak
kötelezettséget a 2012. és a 2013. évek vonatkozásában az – uniós forrásvesztés elkerülését biztosító – ütemezett
kifizetések előfeltételeinek teljesítésére, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: azonnal 2. felhívja a feladatkörükben érintett minisztereket, hogy az 1. pont alapján vállalt ütemezésben 2012. december 31-ig
elmaradásba kerülő kedvezményezettek esetében járjanak el – a forrásvesztés összegéhez való hozzájárulásuk
mértékéig – a kedvezményezett számára biztosított költségvetési támogatásnak a késedelem megszüntetésének
időpontjáig történő felfüggesztése érdekében. Felelős: feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
23/2016. (VII. 8.) MNB rendelete a „Szent Márton” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Szent Márton születésének 1700. évfordulója alkalmából – „Szent Márton” megnevezéssel
10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2016. július 9. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 24 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, körvonal által határolt középmezőben egy Szombathelyen feltárt ókeresztény
lámpafüggesztő ábrázolása látható. Az  emlékérme szélén, felső köriratban a  „MAGYARORSZÁG” felirat, alsó
köriratban a „10 000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. A felső és az alsó köriratot bal oldalon a „BP.” verdejel,
jobb oldalon a „2016” verési évszám választja el egymástól. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható,
a  verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme előlapjának
képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben – ólomüvegablakot megjelenítő keretben – Szent Márton
köpenymegosztási jelenetének ábrázolása látható. Az ábrázolás alsó szélén Lebó Ferenc tervezőművész mesterjegye
található. Az emlékérme szélén, köriratban a „SZENT MÁRTON SZÜLETÉSÉNEK 1700. ÉVFORDULÓJA” felirat olvasható,
lent egy díszítő motívum látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2016. július 9-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
350/2019. (VIII. 30.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV.  törvény
27.  § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Rákóczi Istvánt
2019. augusztus 31. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. augusztus 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
160/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok
Graeme Jonathan Knott úrnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez budapesti székhellyel. Budapest, 2010. november 26.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
46/2003. (III. 21.) KE határozata Győri Enikő rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Győri Enikő rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elisme
rése mellett — felmentem a Magyar Köztársaság Máltai
Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2003. február 13. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
91/2012. (XII. 14.) OGY határozata Pócs János országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Pócs János országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Jászberényi Városi Bíróság
8. B. 492/2012/4. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
191/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete a 3P KÉSZ Aréna Sport- és Rendezvénycsarnok Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a 3P KÉSZ Aréna Sport- és Rendezvénycsarnok Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság
(Cg. 03-09-113865, székhely: 6000 Kecskemét, Izsáki út 6.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási
eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetté minősíti. 2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a 3P KÉSZ Aréna Sport- és Rendezvénycsarnok
Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át alkalmazni kell. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
183/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Terényi János rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet a Magyar Köztársaság új-delhi nagykövetségének vezetésére kapott megbízása érintetlenül
hagyása mellett megbízom a Magyar Köztársaság Nepáli Szövetségi Demokratikus Köztársaságban, a Maldív Köztársaságban,
a Srí Lankai Demokratikus Szocialista Köztársaságban és a Bangladesi Népi Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2011. december 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
338/2012. (HK 15.) HVKF intézkedése a 2012/2013. influenza szezonra történő felkészülésről.
A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
76. §-ban, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes ren
delkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.)
Korm. rendelet 11. § j) pontjában kapott felhatalmazás
alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség feladatával
kapcsolatos közegészségügyi-járványügyi követelményekről, azok ellátásának, valamint az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálattal való együttműködésének rendjéről szóló 21/2003. (VI. 24.) HM–ESzCsM
együttes rendelet 5. § (4) bekezdés c) pontjára –, a
2012/2013. évi influenza szezonra történő felkészülésre a
következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe, valamint közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet), valamint a MH teljes
személyi állományára, (továbbiakban: személyi állomány)
terjed ki.
2. Az Influenza vírusa rendkívül változékony, időről
időre módosul, amelyhez a lehető leggyorsabban alkalmazkodni kell. Az elmúlt időszakban a déli féltekén a
B/Wisconsisn/1/2010 (Yamagata) új vírustörzs volt a legaktívabb. Itt a járvány már lecsengőben van és lassan átgyűrűzik az északi féltekére.
Az influenza vírusra jellemző különösen magas fertőző
képesség és rövid lappangási idő miatt a fogékony közösségekben rövid idő alatt nagy számú megbetegedés jelentkezhet, mely a Magyar Honvédség állományát érintve akadályozhatja a rendeltetés szerinti feladatok végrehajtását.
3. Az influenzajárványok megelőzésében a téli időszak
higiénés rendszabályainak betartása mellett kulcsfontosságú szerepe van az állomány influenza elleni specifikus
immunvédelmének a WHO éves ajánlásán alapuló influenza elleni védőoltás útján, valamint a járványügyi jelentő
szolgálat működtetésének.
4. A Magyar Honvédségnél szezonális influenza elleni
védőoltásban kötelező jelleggel részesíteni kell:
a) a külföldön szolgálatot teljesítő és 2013. március
31. előtt külföldi szolgálatát megkezdő teljes személyi állományt,
b) a MH egészségügyi szolgálata teljes szakállományát,
c) a HM Honvédkórház teljes egészségügyi szakállo
mányát,
d) az ügyeleti és készenléti szolgálatok kijelölt állo
mányát. 5. A Magyar Honvédségnél a szezonális influenza elleni
védőoltás ajánlott az Országos Tisztifőorvos Asszony körlevelében meghatározott kockázati csoportokba tartozók
számára
6. Az intézkedés 4) és 5) pontjában meghatározott állomány körébe nem tartozók részére az oltóanyag a gyógyszertárakban beszerezhető, az oltás végrehajtását a csapatorvos végzi.
7. Az idei influenza szezonban három összetevőjű szezonális influenza elleni védőoltás áll a MH oltási célcsoportjainak rendelkezésére, melyre az Egészségügyi Világszervezet a beérkezett jelentések alapján dolgozott ki. Az
előző évivel összehasonlítva megváltozott az oltóanyag
összetételére vonatkozó ajánlás. A 2012/2013-as szezonban a háromkomponensű vakcina a következő vírustörzseket tartalmazza:
– A/California/7/2009 (H1N1)pdm09-szerű,
– A/Victoria/361/2011 (H3N2)-szerű,
– B/Wisconsin/2010-szerű.
8. Az oltóanyagot a felhasználásig hűtőszekrényben +2
– +8 oC hőmérsékleten, fénytől védve kell tárolni. Az oltóanyagot lefagyasztani nem szabad! A korábbi évben kiadott maradék oltóanyagot nem lehet felhasználni!
9. Az oltóanyag szétosztását a Magyar Honvédség Közegészségügyi Járványügyi Szolgálata (továbbiakban: MH
KJSZ) szervezze meg és bonyolítsa le! Az egészségügyi
szolgálatok 2012. november 30-ig küldjék meg oltóanyagigényüket a MH KJSZ részére. Az MH katonai szervezeteinek egészségügyi szolgálatait az oltóanyag átvételének
lehetőségéről a MH KJSZ 2012. december 5-ig értesíti az
alakulatokat.
10. A felhasználásra nem került oltóanyagokat 2013.
február 1-jéig, a tárolási és szállítási előírások betartásával
a MH KJSZ Oltóközpontja részére vissza kell küldeni.
11. Azok az alakulatok és szervezetek, amelyek bármely okból a kiutalás keretében nem kapták meg a teljes
igényelt mennyiséget, illetve ahol új oltási igény merült
fel, 2013. február 1-ig pótlólagos oltóanyag igényléssel élhetnek, melynek fedezete az Oltóközpontba visszaszállított, felhasználásra nem került oltóanyag.
12. Az MH katonai szervezeteinek egészségügyi szolgálatai a mellékelt minta – Influenza elleni védőoltások
nyilvántartása a 2012/2013. évi szezonban – szerint kötelesek nyilvántartani az oltottakat. Az oltás végrehajtását az
egyéni egészségügyi dokumentációba is (nemzetközi oltási igazolvány, egészségügyi könyv, egészségügyi karton,
számítógépes adatbázis) be kell jegyezni.
13. A külföldi szolgálatra felkészülő állományok influenza elleni védőoltását a célterületre előírt alapimmunizációs oltásokkal együtt az MH KJSZ Oltóközpontja végzi.
14. A védőoltások alakulásának nyomon követése érdekében az oltások végrehajtását az Influenza elleni védőoltások nyilvántartása a 2012/2013. évi szezonban táblázat
másolatának megküldésével, két alkalommal, 2013. január
7-ig és 2013. április 10-ig az alakulatok és intézmények jelentsék a MH KJSZ honvéd-tisztifőorvos részére. A jelentés minden esetben az adott időszakban beadásra került oltási adatokat tartalmazza.
15. A MH KJSZ hajtson végre soron kívüli ellenőrzéseket az alakulatoknál és intézményeknél, amely kiterjed az
oltóanyag tárolására, felhasználására és a védőoltásokkal
kapcsolatos nyilvántartás vezetésére.
16. A járványügyi helyzet alakulásának figyelemmel kísérése és aktuális értékelése érdekében a járványügyi jelentőszolgálat folytatólagos működtetését rendelem el
2012. év 40. héttől 2013. év 20. hetének végéig a következő
szervezeteknél:
a) MH 1. Honvéd Tűzszerész és Hadihajós Ezred,
b) MH 5. Bocskai István Lövészdandár,
c) MH 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred,
d) MH 25. Klapka György Lövészdandár,
e) MH 25/88 Könnyű Vegyes Zászlóalj,
f) MH 34. Bercsényi László Különleges Műveleti
Zászlóalj,
g) MH 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Ezred,
h) MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámo
gató Ezred,
i) MH 54. Veszprém Radarezred,
j) MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis,
k) MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred,
l) MH 86. Szolnok Helikopter Bázis,
m) MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj,
n) MH Pápa Bázisrepülőtér,
o) MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár,
p) MH Altiszti Akadémia,
q) Magyar Honvédség Honvédkórház.
17. Az adatszolgáltatásra kötelezettek hetente, hétfőn
14.00 óráig regisztrálják és jelentsék a MH KJSZ [HM
tel./fax 20-671/223-84, tel./fax (06-1) 282-8216/280-1435]
számára a rendelésen megjelent összes influenzaszerű
megbetegedést.
18. Az influenzaszerű megbetegedés gyanúja azon személyeknél merül fel, akiknél a tünetek hirtelen megjelenése és a következő négy általános tünet legalább egyike, illetve a következő három légzőszervi tünet legalább egyike
fennáll:
a) Általános tünetek:
1. hőemelkedés vagy láz, 2. rossz közérzet,
3. fejfájás,
4. izomfájdalom.
b) Légzőszervi tünetek:
1. köhögés,
2. torokfájás,
3. légszomj.
19. A jelentést a MH KJSZ felé a 2. számú melléklet
szerinti formában kell megküldeni.
20. Az alakulatok egészségügyi szolgálatai az influenzaszerű tünetekkel jelentkező betegektől munkaidőben az
MH KJSZ járványügyi szakembereivel vagy munkaidőn
túl az MH KJSZ szakmai ügyeletesével telefonon történt
egyeztetést követően vizsgálati anyagot küldhetnek (tel.
munkaidőben: 20-671, munkaidőn túl: 06-30 815-0869).
21. A vizsgálati anyag vételéhez szükséges mintavételi
csomagot az egészségügyi szolgálatok az MH KJSZ-től
[1097 Budapest, Gyáli út 17–19. HM tel./fax 20-671/223-84,
tel./fax (06-1) 282-8216/280-1435] vételezhetik fel.
22. A mintavételi csomagot hűtve kell szállítani és a felhasználás helyén tárolni, a levett mintát a szállításig, valamint a szállítás során +4 – +8 °C-on kell tárolni.
23. A levett mintákat az egészségügyi szolgálat 48 órán
belül szállítsa be a MH KJSZ laboratóriumába.
24. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és
2013. szeptember 30-án hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett: Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
233/2019. (VI. 5.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/507/3/2019. számú előterjesztésére – Szabó Róbert
(névmódosítás előtti neve: Sabo Robert; születési hely, idő: Nagykikinda [Jugoszlávia], 1971. június 11.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
16/2014. (V. 19.) MNB rendelete a „90 éves a Magyar Nemzeti Bank” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  Magyar Nemzeti Bank alapításának 90. évfordulója alkalmából – „90 éves a  Magyar
Nemzeti Bank” megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. május 24. 2. § (1) Az emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 23,7 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a felső érmemezőben virágmotívumokkal körülvett címeres sáv ábrázolása látható, alatta
az emlékérme bal szélén a „BP.” verdejel, jobb szélén a „2014” verési évszám olvasható. Az emlékérme középvonalán,
ívelve a „MAGYARORSZÁG” felirat, alatta két vízszintes sorban a díszítő motívummal körülvett „2000” értékjelzés és
– díszes keretben – a „FORINT” felirat olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján a  Magyar Nemzeti Bank épülete Bank utca felőli részletének ábrázolása látható.
Az  emlékérme szélén, felső köriratban a „MAGYAR NEMZETI BANK” felirat, alatta középen – díszítő motívummal
keretezve – az „1924” évszám olvasható. Az emlékérme szélén, a felső körirat alatt, jobb oldalon Kereszthury Gábor
tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
(4) Az emlékérme elő- és hátlapjának díszítő motívumai, az  alkalmazott betűtípusok a  Magyar Nemzeti Bank
alapításakor, 1924-ben kibocsátott részvényeken szereplő egyes motívumokat, betűtípusokat idézik.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2014. május 24-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
32/2013. (XII. 16.) MNB rendelete a kockázati tőkealapokkal, a kibocsátókkal és a nyilvános vételi ajánlatot tevő szervezetekkel összefüggő kötelező elektronikus kapcsolattartással érintett eljárásokban a kapcsolattartás tartalmára és formájára, valamint a nyilvános vételi ajánlatot tevő természetes személy által kezdeményezett, a vételi ajánlat jóváhagyására irányuló eljárásokban a nyilvános vételi ajánlatot tevő természetes személy által benyújtandó beadványok tartalmi és formai követelményeire vonatkozó részletes szabályokról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 173. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a 2. § (3) bekezdése
tekintetében a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 173.  § d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (9) bekezdésében foglalt feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. ajánlattevő: a  tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) 5.  § (1)  bekezdés 2.  pont
b) alpontjában meghatározott személy;
 2. ÁNYK-űrlap: jogszabályban meghatározott, általános nyomtatványtervező programmal előállított űrlap;
 3. ÁNYK-űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás: jogszabályban meghatározott, ÁNYK-űrlapok ügyfél általi
kitöltését, hatóságokhoz való azonosítással egybekötött benyújtását biztosító szolgáltatás;
 4. befektetési szolgáltató: a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk
végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény 5.  § (2)  bekezdés d)  pontjában
meghatározott szolgáltatás végzésére vonatkozó engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozás, hitelintézet;
5. elektronikus kapcsolattartás: a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) és az ügyfél között lévő kétirányú,
írásbelinek minősülő elektronikus kapcsolattartás;
6. elektronikus postaláda: az  ERA rendszer szolgáltatásaként működő, az  MNB által az  ERA rendszerben
regisztrált intézmény számára biztosított kézbesítési tárhely;
7. elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott fogalom;
8. ERA rendszer: az MNB által a hiteles adatok fogadásához kialakított és üzemeltetett, biztonságos kézbesítési
szolgáltatásnak minősülő elektronikus kézbesítési rendszer;
9. kibocsátó: a Tpt. 5. § (1) bekezdés 67. pontjában meghatározott fogalom;
10. kockázati tőkealap: a Tpt. 5. § (1) bekezdés 71. pontjában meghatározott fogalom;
11. kockázati tőkealap-kezelő: a Tpt. 5. § (1) bekezdés 72. pontjában meghatározott fogalom;
12. ügyfélkapu: jogszabályban meghatározott, az ügyfél jelszavas azonosítását biztosító szabályozott elektronikus
ügyintézési szolgáltatás. 2. § (1) A  3.  §, a  4.  § és a  6.  § (1)  bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni azon, az  MNB hatáskörébe tartozó ügyek
esetében – kivéve a  bejelentési kötelezettséget –, amelyek vonatkozásában törvény a  kockázati tőkealap-kezelő
által képviselt kockázati tőkealap, a kibocsátó, a nyilvános vételi ajánlatot tevő nem természetes személy, az általa
a  Tpt. 68.  § (4)  bekezdése alapján megbízott befektetési szolgáltató és az  MNB között kötelező elektronikus
kapcsolattartást ír elő.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti elektronikus kapcsolattartás kiterjed a  kérelem benyújtásától az  MNB által az  ügy
érdemében hozott vagy az  ügyet egyéb módon lezáró hatósági döntésnek az  ügyféllel történő közléséig terjedő
eljárási cselekményekre és jognyilatkozatokra, a hatósági döntés kijavításával, kiegészítésével, módosításával vagy
visszavonásával, valamint az újrafelvételi eljárással kapcsolatos eljárásokra.
(3) Az  5.  § és a  6.  § (2)  bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni a  nyilvános vételi ajánlatot tevő természetes
személy és az  általa a  Tpt. 68.  § (4)  bekezdése alapján megbízott befektetési szolgáltató által kezdeményezett,
a vételi ajánlat jóváhagyására irányuló eljárásokban a nyilvános vételi ajánlatot tevő természetes személy és az általa
a Tpt. 68. § (4) bekezdése alapján megbízott befektetési szolgáltató által benyújtandó beadványok tartalmi és formai
követelményeire.
3. § (1) A kibocsátónak
a) a  Tpt. 22.  § (2) és (5)  bekezdésében meghatározott dokumentumban szereplő információknak
a  tájékoztatóban foglalt információkkal való egyenértékűségével kapcsolatos döntés meghozatala iránti
kérelmét az 1. mellékletben,
b) a kibocsátási tájékoztató kiegészítése közzétételének engedélyezése iránti kérelmét a 2. mellékletben,
c) az alaptájékoztató kiegészítése közzétételének engedélyezése iránti kérelmét a 3. mellékletben,
d) a kibocsátási tájékoztató és a hirdetmény közzétételének engedélyezése iránti kérelmét a 4. mellékletben,
e) az alaptájékoztató és a hirdetmény közzétételének engedélyezése iránti kérelmét az 5. mellékletben,
f ) az ismertető közzétételének engedélyezése iránti kérelmét a 7. mellékletben,
g) a  helyi önkormányzat, az  Európai Unió tagállamának regionális vagy helyi önkormányzata által kibocsátott
hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, továbbá az  Európai Unió tagállamának regionális vagy helyi
önkormányzata által garantált értékpapír nyilvános forgalomba hozatalához, illetve szabályozott piacra
történő bevezetéséhez készített tájékoztató, hirdetmény közzétételének engedélyezése iránti kérelmét
a 8. mellékletben,
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon az  elbíráláshoz szükséges – jogszabályban meghatározott –
mellékletekkel együtt kell benyújtania az  MNB-nek a  szervezetek és a  Magyar Nemzeti Bank közötti kizárólagos
elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, valamint a Magyar Nemzeti Bank által működtetett
kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról szóló 34/2013. (XII. 16.) MNB rendelet rendelkezései szerint
az ERA rendszeren keresztül.
(2) A  harmadik országban székhellyel rendelkező kibocsátónak a  tájékoztatója közzétételének engedélyezése iránti
kérelmét a  6.  mellékletben meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon kell az  elbíráláshoz szükséges
– jogszabályban meghatározott – mellékletekkel együtt benyújtania az (1) bekezdésben meghatározott módon.
(3) A  zártkörű részvénytársasággá alakuló, értékpapírt nyilvánosan forgalomba hozott kibocsátónak a  nyilvánosság
felé történő adatszolgáltatási kötelezettség alóli mentesítése iránti kérelmét a  9.  mellékletben meghatározott
adattartalmú elektronikus űrlapon kell az  elbíráláshoz szükséges – jogszabályban meghatározott – mellékletekkel
együtt benyújtania az (1) bekezdésben meghatározott módon.
(4) A  nem természetes személy nyilvános ajánlattevőnek és az  általa a  Tpt. 68.  § (4)  bekezdése alapján megbízott
befektetési szolgáltatónak
a) a vételi ajánlatának jóváhagyása iránti kérelmét a 12. mellékletben,
b) a  kiegészített, részletezett, módosított vételi ajánlatának jóváhagyása iránti kérelmét a  13.  mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon kell az  elbíráláshoz szükséges – jogszabályban
meghatározott – mellékletekkel együtt benyújtania az (1) bekezdésben meghatározott módon.
(5) A kockázati tőkealap-kezelőnek az általa képviselt kockázati tőkealap tekintetében
a) a kockázati tőkealap nyilvántartásba vétele iránti kérelmét a 14. mellékletben,
b) a kockázati tőkealapok egyesülésének indokát, napját és feltételeit tartalmazó tájékoztató jóváhagyása iránti
kérelmét a 15. mellékletben,
c) а kockázati tőkealapok szétválásának indokát, napját és feltételeit tartalmazó tájékoztató jóváhagyása iránti
kérelmét a 16. mellékletben,
d) a kockázati tőkealap kezelési szabályzatának jóváhagyása iránti kérelmét a 17. mellékletben,
e) a kockázati tőkealap kezelési szabályzata módosításának jóváhagyása iránti kérelmét a 18. mellékletben,
f ) a kockázati tőkealap MNB által vezetett nyilvántartásból való törlése iránti kérelmét a 19. mellékletben,
g) a  kockázati tőkealap portfóliójában lévő eszközök értékesítésére nyitva álló határidő hosszabbításának
engedélyezése iránti kérelmét a 20. mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon kell az elbíráláshoz szükséges – jogszabályban meghatározott –
mellékletekkel együtt benyújtania az (1) bekezdésben meghatározott módon.
(6) Az  (5)  bekezdés b), c) és e)  pontjában meghatározott esetben a  kockázati tőkealap-kezelőnek egyidejűleg
a  21.  mellékletben meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapot is be kell nyújtania az  (1)  bekezdésben
meghatározott módon.
(7) A  kibocsátó, a  nem természetes személy nyilvános ajánlattevő és az  általa a  Tpt. 68.  § (4)  bekezdése alapján
megbízott befektetési szolgáltató, valamint a  kockázati tőkealap-kezelő egyéb beadványt a  26.  mellékletben
meghatározott elektronikus űrlapon nyújthat be az (1) bekezdésben meghatározott módon.
4. § (1) Amennyiben az  eljárás során az  MNB a  kibocsátót, a  nem természetes személy nyilvános ajánlattevőt és
az  általa a  Tpt. 68.  § (4)  bekezdése alapján megbízott befektetési szolgáltatót, valamint a  kockázati tőkealapkezelőt az  elektronikus postaládán keresztül küldött ügyiratában hiánypótlásra, a  kérelem kiegészítésére vagy
módosítására, a  tényállás tisztázásához szükséges nyilatkozattételre, vagy a  kérelemben foglaltak alátámasztására
szólítja fel, a  kibocsátó, a  nem természetes személy nyilvános ajánlattevő és az  általa a  Tpt. 68.  § (4)  bekezdése
alapján megbízott befektetési szolgáltató, valamint a kockázati tőkealap-kezelő
a) a hiánypótlásra szóló felhívásnak a 22. mellékletben,
b) a kérelem vagy mellékletének kiegészítésére, továbbá módosítására szóló felhívásnak a 23. mellékletben,
c) a tényállás tisztázásához szükséges nyilatkozattételre szóló felszólításnak a 24. mellékletben,
d) a kérelemben foglaltak alátámasztására szóló felszólításnak a 25. mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlap teljes körű kitöltésével és a  3.  § (1)  bekezdésében meghatározott
módon történő elküldésével tesz eleget.
(2) Az  elektronikus űrlapon meg kell adni a  kiegészítendő, módosítandó, továbbá a  pótolandó, illetve a  tényállás
tisztázását szolgáló ügyirat alapjául szolgáló ügy számát (főszám, év), a kérelem tárgyát, az ügyintéző nevét, továbbá
fel kell tölteni az előírt, mellékletként csatolandó dokumentumokat.
5. § (1) A nyilvános vételi ajánlatot tevő természetes személy nyilvános ajánlattevőnek és az általa a Tpt. 68. § (4) bekezdése
alapján megbízott befektetési szolgáltatónak
a) a vételi ajánlatának jóváhagyása iránti kérelmét a 10. mellékletben,
b) a kiegészített, részletezett, módosított vételi ajánlatának jóváhagyása iránti kérelmét a 11. mellékletben
meghatározott adattartalmú ÁNYK űrlapon kell az  elbíráláshoz szükséges – jogszabályban meghatározott –
mellékletekkel együtt benyújtania az  ügyfélkapun, az  ÁNYK-űrlap benyújtás támogatási szolgáltatáson keresztül
az  engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi, törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések során
alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának technikai feltételeiről szóló 29/2013. (XII. 16.) MNB rendelet
rendelkezései szerint.
(2) Amennyiben az  eljárás során az  MNB az  ügyfélkapuhoz tartozó elektronikus értesítési tárhelyen keresztül
megküldött ügyiratában a nyilvános vételi ajánlatot tevő természetes személyt és az általa a Tpt. 68. § (4) bekezdése
alapján megbízott befektetési szolgáltatót a  kérelem vagy annak melléklete kiegészítésére, illetve módosítására,
hiánypótlásra, vagy a tényállás tisztázásához szükséges nyilatkozattételre szólítja fel, a nyilvános vételi ajánlatot tevő
természetes személy és az általa a Tpt. 68. § (4) bekezdése alapján megbízott befektetési szolgáltató
a) a hiánypótlásra szóló felhívásnak a 22. mellékletben,
b) a kérelem vagy mellékletének kiegészítésére, továbbá módosítására szóló felhívásnak a 23. mellékletben,
c) a tényállás tisztázásához szükséges nyilatkozattételre szóló felszólításnak a 24. mellékletben
meghatározott adattartalmú ÁNYK-űrlap teljes körű kitöltésével és az  (1)  bekezdésben meghatározott módon
történő elküldésével tesz eleget.
(3) Az ÁNYK-űrlapon meg kell adni a kiegészítendő, módosítandó, továbbá a pótolandó, illetve a tényállás tisztázását
szolgáló ügyirat alapjául szolgáló ügy számát (főszám, év), a  kérelem tárgyát, az  ügyintéző nevét, továbbá fel kell
tölteni az előírt, mellékletként csatolandó dokumentumokat.
(4) A  természetes személy nyilvános ajánlattevő és az  általa a Tpt. 68.  § (4)  bekezdése alapján megbízott befektetési
szolgáltató egyéb beadványt a  26.  mellékletben meghatározott ÁNYK-űrlapon nyújthat be az  (1)  bekezdésben
meghatározott módon.
6. § (1) A  kibocsátónak, a  nem természetes személy nyilvános ajánlattevőnek és az  általa a  Tpt. 68.  § (4)  bekezdése
alapján megbízott befektetési szolgáltatónak, valamint a  kockázati tőkealap-kezelőnek az  elektronikus űrlapon
kell nyilatkoznia arról, hogy az  engedély kiadása érdekében szükséges minden lényeges adatot és tényt közölt
az MNB-vel.
(2) A természetes személy nyilvános ajánlattevőnek és az általa a Tpt. 68. § (4) bekezdése alapján megbízott befektetési
szolgáltatónak az  ÁNYK-űrlapon kell nyilatkoznia arról, hogy az  engedély kiadása érdekében szükséges minden
lényeges adatot és tényt közölt az MNB-vel.
7. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Balog Ádám s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
32/2015. (IX. 10.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján 2015. szeptember 1. napjától 2016. február 29.
napjáig a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 122.  § (2)  bekezdés
f ) pontjában meghatározott közvetlen közösségi forrásokkal kapcsolatos koordinációs feladatok ellátására Kiss Antalt
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladatkörében ellátja a  közvetlen közösségi forrásokkal kapcsolatos koordinációs feladatokat,
különösen
a) biztosítja az ágazati és területi szereplők közötti koordinációt;
b) összehangolja a közvetlen közösségi források felhasználását;
c) biztosítja a közvetlen közösségi források felhasználásának az átfogó kormányzati stratégiákkal való összhangját;
d) tárgyalásokat folytat az  Európai Unió intézményeivel a  közvetlen közösségi források felhasználásával
kapcsolatos kérdésekben;
e) feladatkörében kapcsolatot tart a kormányzati, civil, valamint a határon túli magyar szervezetekkel;
f ) feladatkörében kapcsolatot tart hazai és külföldi vállalkozásokkal;
g) jelentést készít időszakonként a közvetlen közösségi források felhasználásáról a Kormány részére;
h) ellátja – az MFK Magyar Fejlesztési Központ Nonprofit Kft. közreműködésével – a Magyarországi Régiók
Brüsszeli Képviseletének működtetését;
i) a  közvetlen közösségi források tekintetében közreműködik az  Európai Területi Társulások tevékenységének
koordinációjában. 3. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
43/2019. (III. 12.) Korm. rendelete az autóbuszos közúti személyszállítási tevékenységre, a közlekedésszervező tevékenységére vonatkozó piacfelügyeleti eljárásra és a piacfelügyeleti díj megfizetésére vonatkozó részletes szabályokról, továbbá a piacfelügyeleti bírság mértékére és alkalmazására vonatkozó szabályokról.
A Kormány a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény 49. § (1) bekezdés f ) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) autóbusszal személyszállítási szolgáltatást végző szolgáltatóra és a  személyszállítási szolgáltatásokról
szóló 2012. évi XLI. törvény (a  továbbiakban: Sztv.) szerinti és annak alapján eljáró közlekedésszervezőre
(a továbbiakban együtt: szolgáltató),
b) a  közforgalmú személyszállítási szolgáltatási tevékenység végzéséhez szükséges autóbusz-állomások,
megállóhelyek, valamint egyéb utasforgalmi létesítmények üzemeltetőire (a  továbbiakban: üzemeltető),
továbbá az autóbuszos személyszállítási tevékenységhez kapcsolódó szolgáltatást végző (például telephelyszolgáltató vagy kiegészítő létesítményt üzemeltető) gazdálkodó szervezetre,
c) a közlekedési hatóságra, valamint
d) a  közlekedési igazgatási feladatokkal összefüggő hatósági feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló
382/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet szerinti autóbuszos piacfelügyeleti és utasjogi hatóságra (a továbbiakban:
autóbuszos hatóság).
(2) E rendelet alapján piacfelügyeleti bírság kiszabásának nincs helye, ha a jogsértés
a) – az  autóbusszal személyszállítási engedély nélkül végzett közúti személyszállítási tevékenység mint
piactorzító magatartás kivételével – a közúti árufuvarozáshoz, személyszállításhoz és a közúti közlekedéshez
kapcsolódó egyes rendelkezések megsértése esetén kiszabható bírságok összegéről, valamint a bírságolással
összefüggő hatósági feladatokról szóló kormányrendelet mellékleteiben vagy
b) a vasúti és autóbuszos személyszállítást igénybe vevő utasok jogainak védelméről szóló kormányrendeletben
foglalt valamely jogsértésnek felel meg.
2. Piacfelügyeleti tevékenység 2. § Az autóbuszos személyszállító szolgáltatók tevékenységének figyelemmel kísérése és hatékony ellenőrzése
érdekében az autóbuszos hatóság és a közlekedési hatóság együttműködik.
3. § (1) Az  autóbuszos hatóság jogosult az  autóbusszal menetrend szerinti személyszállítási közszolgáltatásokat
végző szolgáltató tevékenységi engedélyben meghatározott tevékenységekre vonatkozó, vagy amennyiben
a  szolgáltatást engedély nélkül végzik, a  tevékenység ellátásához kapcsolódó iratokról másolatot, kivonatot
készíteni.
(2) Az  autóbuszos hatóság jogosult a  közlekedésszervező, valamint az  üzemeltető tevékenysége ellátásához
kapcsolódó iratokról másolatot, kivonatot készíteni.
(3) Az  autóbuszos hatóság a  feladatai ellátásához szükséges adatok szolgáltatására, iratok bemutatására kötelezheti
a szolgáltatót és az üzemeltetőt.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti információkat az  autóbuszos hatóság által meghatározott – az  írásbeli felhívás közlésétől
számított tizenöt napnál nem hosszabb – határidőn belül az  autóbuszos hatóság rendelkezésére kell bocsátani.
Az adatszolgáltatásra nyitva álló határidő kivételes esetben – kérelemre – legfeljebb hét nappal meghosszabbítható.
Az autóbuszos hatóság a határidőt az általa bekért adat terjedelme, összetettsége alapján állapítja meg.
(5) Az  autóbuszos hatóság jogosult az  adatszolgáltatás nem teljesítése esetén a  piacfelügyeleti eljárás keretében
alkalmazható jogkövetkezményeket – beleértve a  bírság kivetését is – alkalmazni azzal, hogy a  kiszabott bírság
összege egy alkalommal legfeljebb tízmillió forint lehet.
(6) Ha valamely adat szolgáltatása, irat bemutatása bizonyítási indítványhoz kapcsolódik, és a  kötelezett fél azt nem
vagy nem megfelelően nyújtja be, úgy a bizonyítás sikertelenségét a bizonyítást kérő fél terhére értékelni nem lehet.
Ebben az esetben az autóbuszos hatóság a rendelkezésre álló bizonyítékok mérlegelésével dönt.
4. § Az autóbuszos hatóság abban az  esetben indít piacfelügyeleti eljárást, amennyiben az  eset összes körülményei
alapján szükségesnek tartja.
5. § (1) Az Sztv. 16. § (1) bekezdés b) pontja alapján az autóbuszos hatóság által egy alkalommal kiszabható bírság összege
százezer forinttól negyvenmillió forintig terjedhet.
(2) A piacfelügyeleti bírság több jogsértés együttes megvalósítása esetén többszörösen, folyamatos jogsértés esetében
pedig a  jogsértés fennállása alatt, a  jogsértés megszüntetésére megszabott határidő eredménytelen letelte után
ismételten is kiszabható. Az egy eljárás keretében több jogsértés miatt kiszabott piacfelügyeleti bírságok együttes
összege legfeljebb hatvanmillió forintig terjedhet.
6. § Az autóbuszos hatóság által a  piacfelügyeleti eljárásban hozott döntések kizárólag papír alapon vagy minősített
elektronikus aláírással ellátott elektronikus okiratban közölhetőek.
3. Hatósági ellenőrzés 7. § (1) Az  autóbuszos piacfelügyeleti ügyben eljáró kormánytisztviselő ellenőrzési jogosultságát – a  próbavásárlás vagy
a próbaként történő szolgáltatás igénybevétele (a továbbiakban együttesen: próbavásárlás) esetének kivételével –
az ellenőrzés megkezdésekor szolgálati igazolvánnyal és megbízólevéllel igazolja.
(2) Az  autóbuszos hatóság ellenőrzése során próbavásárlás elvégzésére közreműködő személyt vehet igénybe
megbízási szerződéssel, amelyben a  közreműködő személy hozzájárul a  természetes személyazonosító adatainak
kezeléséhez.
(3) A közreműködő személy a megbízási szerződés alapján megbízási díjra jogosult.
 (4) A  közreműködő személy részére az  autóbuszos hatóság megbízólevelet állít ki, amellyel kapcsolatban kezeli
a közreműködő személy természetes személyazonosító adatait.
 (5) A közreműködő személyre az ügyintézőre vonatkozó kizárási szabályokat kell alkalmazni.
 (6) Szolgáltatás próbavásárlása esetén a szolgáltatás díja eljárási költség, amelyet az előírt követelményeknek meg nem
felelő szolgáltatást nyújtója visel.
 (7) Az ellenőrzés során eljáró kormánytisztviselő
a) az autóbusszal menetrend szerinti személyszállítási közszolgáltatásokat végző szolgáltatót a személyszállítási
tevékenység végzésére jogosító engedély feltételeinek való megfelelés, különös tekintettel az engedélyezett
tevékenységnek megfelelő, általa nyújtott szolgáltatásra,
b) a közlekedésszervezőt, valamint
c) az üzemeltetőt
az őket terhelő kötelezettségek tekintetében próbavásárlással, helyszíni, dokumentumalapú ellenőrzés keretében,
valamint elektronikai eszközök útján ellenőrizheti.
(8) Az  ellenőrzés során az  autóbuszos hatóság jogosult eljárni minden olyan gazdálkodó szervezettel szemben,
amely autóbuszos személyszállítási vagy ahhoz kapcsolódó kiegészítő (például telephely-szolgáltató,
kiszolgálólétesítményt üzemeltető) tevékenységet végez.
(9) Az  autóbuszos hatóság az  engedély nélküli tevékenységet végző autóbusszal személyszállítási szolgáltatásokat
végző szolgáltatók székhelyét és telephelyeit jogosult ellenőrizni, valamint a  műszaki kérdések tekintetében
a közlekedési hatóság együttműködésével az adott tevékenység ellátásához szükséges műszaki feltételek meglétét
is megvizsgálni.
4. Piacfelügyeleti és ellenőrzési terv 8. § (1) Az autóbuszos hatóság a piacfelügyeleti tevékenységét piacfelügyeleti és ellenőrzési terv alapján végzi.
 (2) Az autóbuszos hatóság minden év december 1-jéig elkészíti és december 15-éig honlapján közzéteszi a következő
évre vonatkozó piacfelügyeleti és ellenőrzési tervét.
 (3) A  terv az  első félév tapasztalatai alapján az  adott év július 31-éig felülvizsgálható és módosítható. A  módosított
piacfelügyeleti és ellenőrzési tervet az  autóbuszos hatóság a  módosítástól számított 15 napon belül honlapján
közzéteszi.
(4) Az autóbuszos hatóság a tárgyévet követő év február 15. napjáig beszámolót készít a piacfelügyeleti és ellenőrzési
tervben foglaltak teljesítéséről és a  piacfelügyeleti tevékenység eredményéről, amelyet honlapján 15 napon belül
közzétesz.
5. Piacfelügyeleti díj 9. § Az Sztv.-ben meghatározott mértékű piacfelügyeleti díjat a  szolgáltató évente legkésőbb július 31-ig köteles
megfizetni az autóbuszos hatóságnak.
10. § (1) A  szolgáltató által fizetendő piacfelügyeleti díj összegének megállapíthatósága érdekében a  közlekedési hatóság
az  autóbuszos hatóság számára minden év január 31. napjáig adatot szolgáltat a  közlekedési hatóság által
az autóbuszos személyszállítási szolgáltatók részére kiadott, az adatszolgáltatás évét megelőző év december 31-én
érvényes tevékenység végzésre feljogosító autóbuszos személyszállítási engedélyek (a továbbiakban: tevékenységi
engedély) másolatának elektronikus úton történő megküldésével autóbuszos személyszállítási szolgáltatók szerinti
bontásban a következő tartalommal:
a) szolgáltató neve,
b) szolgáltató székhelye,
c) a közlekedési hatóság által kiadott tevékenységi engedélyben feltüntetett autóbuszok száma,
d) a c) pont szerinti autóbuszok férőhely-kapacitása.
(2) Amennyiben a  szolgáltatónak a  tevékenységi engedély adataiban történő változásról szóló bejelentése alapján
a  közlekedési hatóság a  szolgáltató részére új tevékenységi engedélyt ad ki, annak kiadásával egyidejűleg
a  közlekedési hatóság a  kiadott új tevékenységi engedély másolatát elektronikus úton az  autóbuszos hatóság
részére megküldi.
(3) A  közlekedési hatóság adatszolgáltatása alapján az  autóbuszos hatóság megállapítja az  egyes szolgáltatók által
fizetendő piacfelügyeleti díjat, amelyről legkésőbb minden év június 30. napjáig a  szolgáltatók részére értesítést
küld.
(4) A piacfelügyeleti díj megfizetésének nem feltétele a piacfelügyeleti díjjal kapcsolatos értesítés kézhezvétele.
 (5) A szolgáltató az értesítésben meghatározott díjjal és annak számításával kapcsolatban nyilatkozatot tehet.
 (6) Azon piacfelügyeleti díj fizetésére kötelezett szolgáltató, amely a  piacfelügyeleti díj megfizetésére irányadó
határidő előtt a közlekedési hatóságnál bejelenti az autóbuszos személyszállító tevékenység szüneteltetését, vagy
azt megszünteti, a  piacfelügyeleti díj fizetési kötelezettségének a  szüneteltetés megkezdése vagy a  tevékenység
megszüntetése előtt köteles eleget tenni. Amennyiben a  tevékenység szüneteltetésére vagy megszüntetésére
a díjszámítás alapját képező év közben kerül sor, úgy a piacfelügyeleti díj alapjául a  tevékenység szüneteltetésére
vagy megszüntetésére irányuló bejelentés benyújtásának napján érvényes tevékenységi engedélyben
feltüntetett autóbuszok száma szolgál. A  szolgáltató a  piacfelügyeleti díj átutalásával egyidejűleg az  átutalási
bizonylat másolatának csatolásával tájékoztatja az  autóbuszos hatóságot a  tevékenység szüneteltetésének vagy
megszüntetésének tényéről. A  közlekedési hatóság a  tevékenység szüneteltetésének vagy megszüntetésének
bejelentését a bejelentést követő 8 napon belül elektronikus úton megküldi az autóbuszos hatóság részére.
(7) Azon piacfelügyeleti díj fizetésére kötelezett szolgáltató, amely tevékenységi engedélyét a  közlekedési hatóság
visszavonta vagy felfüggesztette, a piacfelügyeleti díj fizetési kötelezettségének a visszavonást vagy a felfüggesztést
megállapító végleges közigazgatási döntés hatálybalépésével egyidejűleg köteles eleget tenni. Amennyiben
a  tevékenység felfüggesztésére vagy visszavonására a  díjszámítás alapját képező év közben kerül sor, úgy
a  piacfelügyeleti díj alapjául a  tevékenység felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó hatósági döntés
meghozatalát megelőző napon érvényes tevékenységi engedélyben feltüntetett autóbuszok száma szolgál.
A  közlekedési hatóság a  tevékenységi engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról szóló döntés másolatát
a döntés meghozatalát követő 8 napon belül elektronikus úton megküldi az autóbuszos hatóság részére.
(8) A piacfelügyeleti díj meg nem fizetése esetén az autóbuszos hatóság hivatalból hatósági eljárást indít.
6. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 16. napon lép hatályba.
12. § (1) A 2019. évben a 10. § (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatást a közlekedési hatóság 2019. április 15-éig
teljesíti.
(2) A 2019. évre vonatkozóan az autóbuszos hatóság a 8. § (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti és ellenőrzési tervet
2019. április 30-ig készíti el, és a honlapján 2019. május 15-éig teszi közzé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
361/2009. (XII. 30.) Korm. rendelete a körültekintő lakossági hitelezés feltételeiről és a hitelképesség vizsgálatáról.
A Kormány a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 235. § (1) bekezdésének a) és g) pontjában,
és a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény 30. §-ának b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány
35. § (1) bekezdésének b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el.
A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni a hitelnyújtó Magyar Köztársaság területén hitel és pénzkölcsön nyújtási
tevékenysége keretében természetes személlyel kötött szerződéseire.
(2) E rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni a természetes személynek nyújtott pénzügyi lízingre azzal, hogy ahol
e rendelet hitelt említ, ott pénzügyi lízinget, ahol törlesztőrészletet említ, ott lízingdíjat kell érteni, kivéve, ha e rendelet
ettől eltérően rendelkezik.
(3) E rendelet hatálya nem terjed ki:
a) a természetes személy fizetési nehézsége és késedelme miatt a meglévő hitelei módosítására, átütemezésére,
amennyiben ezáltal a hiteltartozás fennálló összege nem növekszik és az új hitel nem tartozik
aa) a 4. § (2) bekezdésének b) pontjában kezelt kategóriába, ha az eredeti hitel euró alapú hitel vagy euróhitel,
ab) a 4. § (2) bekezdésében kezelt kategóriákba, ha az eredeti hitel forinthitel;
b) a már fennálló hitellel rendelkező természetes személy fizetőképességének biztosítása érdekében ugyanazon
hitelnyújtónál történő új hitel nyújtására, ha az további eladósodottságot csak a fizetőképesség helyreállításával
indokolt mértékig eredményez;
c) kézizálog fedezetű kölcsön nyújtására;
d) értékpapír vagy betét fedezete mellett nyújtott kölcsönre, valamint
e) a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium egyes fejezeti kezelésű előirányzatai kezeléséről és
támogatásainak lebonyolításáról 19/2008. (X. 8.) NFGM rendelet 66. §-a szerinti Széchenyi Kártya konstrukcióra.
(4) E rendelet hatálya – a 6. § kivételével – nem terjed ki az olyan ingatlanra alapított jelzálogjog fedezete mellett nyújtott
hitelre, amelynél a szerződés alapján fennálló hitel tőkeösszege folyamatosan növekszik, és a hitel visszafizetésének
esedékessége a természetes személy halálát, ille tő leg a fedezetként szolgáló ingatlan életvitelszerű használatának
felhagyását vagy értékesítését köve tően áll be.
(5) E rendelet 6. §-át nem kell alkalmazni az állami kezességvállalással biztosított lakáscélú kölcsönökre.
(6) E rendelet hatálya – a 4. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott belső szabályzati korlátok alkalmazásának
kivételével – nem terjed ki a hatálybalépésekor fennálló hitelek más hitelnyújtónál történő kiváltására, ha
a) ezáltal a hiteltartozás kiváltáskor fennálló összege – devizahitel esetén a hitel eredeti devizanemében
meghatározott összeg – nem növekszik, és
b) az új hitel nem tartozik
ba) a 4. § (2) bekezdésének b) pontjában kezelt kategóriába, ha az eredeti hitel euró alapú hitel vagy euróhitel,
bb) a 4. § (2) bekezdésében kezelt kategóriákba, ha az eredeti hitel forinthitel.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. csoport: a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény ben (a továb biak ban: Hpt.)
meghatározott fogalom;
2. devizahitel: a) forinttól eltérő pénznemben folyósított hitel,
b) devizában nyilvántartott, de forintban folyósított hitel;
3. gépjármű piaci értéke: új gépjármű esetén a gépjármű bruttó vételára, használt gépjármű esetén a nemzetközi
kereskedelmi járműadatbázissal rendelkező, Európában és Magyarországon is a teljes gépjárműszegmens által
használt és elfogadott gépjármű értékelő rendszer felhasználásával számított eladási érték;
4. hitel: a Hpt.-ben meghatározott hitel és pénzkölcsön;
5. hitelnyújtó: a pénzügyi intézmény és a pénzforgalmi intézmény;
6. hitelezhetőségi limit: a hitelnyújtó belső szabályzata alapján forintban meghatározott maximális havi
hiteltörlesztési képességet kifejező összeg;
7. ingatlan forgalmi értéke: a termőföldnek nem minősülő ingatlanok hitelbiztosítéki értékének meghatározására
vonatkozó módszertani elvekről szóló 25/1997. (VIII. 1.) PM rendelet 2. § (2) bekezdésének a) pontjában és
a termőföld hitelbiztosítéki értéke meghatározásának módszertani elveiről szóló 54/1997. (VIII. 1.) FM rendelet 3. §
(2) bekezdésének a) pontjában meghatározott, a piaci összehasonlító adatok elemzésén alapuló értékelés szerint
meghatározott érték;
8. kitettség: a Hpt.-ben meghatározott fogalom;
9. pénzforgalmi intézmény: az a Hpt.-ben meghatározott pénzforgalmi intézmény, aki engedéllyel rendelkezik
a pénzforgalmi szolgáltatásához kapcsolódóan hitel- és pénzkölcsönnyújtási tevékenység végzésére;
10. pénzügyi intézmény: a Hpt.-ben meghatározott fogalom, ideértve az Európai Unió más tagállamában vagy
az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező és ott
jogszerűen tevékenységet végző, a Magyar Köztársaság területén határon átnyúló szolgáltatást nyújtó pénzügyi
intézményt is;
11. pénzügyi lízing: a Hpt.-ben meghatározott fogalom. A körültekintő lakossági hitelezés általános követelményei
3. § (1) A hitelnyújtó nem nyújthat hitelt kizárólag a hitelkockázati fedezet figye lembe véte lével, a természetes személy
hitelképességét, illetve hitelezhetőségét minden egyes hitelbírálatkor meg kell vizsgálnia.
(2) A hitelképesség, illetve hitelezhetőség vizsgálatának a 4. § (1) bekezdésének alapján elkészített belső szabályzat
szerint a természetes személy vagy a természetes személy háztartása jövedelmi helyzetén és az ez alapján
meghatározott hitelezhetőségi limiten kell alapulnia.
(3) A hitelnyújtó gondoskodik arról, hogy a Magyar Nemzeti Bank és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által
a honlapján közzétett, a túlzott eladósodottság kockázatairól szóló tájékoztatót a hitelnyújtóval – ideértve annak
közvetítőivel is – kapcsolatba kerülő hiteligénylő természetes személyek a hitelképesség vizsgálatát megelőzően
kézhez kapják.
4. § (1) A hitelnyújtó a belső szabályzatában rögzíti:
a) a hitelezhetőségi vizsgálat alanyi körét, amely a természetes személyre vagy a természetes személy háztartására
terjedhet ki, utóbbi esetben a háztartás fogalmának meghatározását is;
b) az egyes hiteltípusoknál a hitelezhetőségi limit kiszámítása szempontjából figye lembe vehető jövedelmi
tételeket és azok igazolásának módját;
c) a hitelnyújtó által megkívánt igazolások meghatározását, illetve a nyilatkozat tartalmát a természetes személy
más hitelnyújtóval szemben fennálló egyéb hiteleiről;
d) a természetes személy meglévő hitelei beszámításának technikáját a hitelezhetőségi limit kiszámításakor;
e) a hitelezhetőségi limit kiszámításának módszerét az egyes hiteltípusoknál.
(2) A devizahitel havi törlesztőrészlete folyósításkor nem lehet magasabb:
a) euró alapú hiteleknél és euróhiteleknél a hitelezhetőségi limit 80%-ánál;
b) más devizahiteleknél a hitelezhetőségi limit 60%-ánál.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni, ha a természetes személy dokumentálhatóan a hitel
devizanemében fennálló rendszeres jövedelemmel rendelkezik, amennyiben a természetes személy ezen jövedelme
eléri legalább a természetes személy összes devizában fennálló hitele törlesztőrészleteinek összegét.
(4) Az egy csoportba tartozó hitelnyújtóknál az (1) bekezdésben meghatározott belső szabályzatok tartalmát egységes
elvek alapján kell megállapítani.
(5) A hitelnyújtónak figye lembe kell venni a hitelezhetőségi limit meghatározásakor a természetes személy összes ismert
hiteltartozását, amely a hitelnyújtóval vagy más hitelnyújtóval szemben áll fenn.
(6) A hitelnyújtó köteles a hitelezés körében a hitelnyújtótól elvárható körültekintéssel eljárni annak érdekében, hogy
a természetes személy pénzügyi helyzetét feltárja, ideértve minden olyan hitelinformációs rendszer lekérdezést,
amelyhez csatlakozott vagy amelynek tagja.
5. § (1) Lakás-előtakarékossági szerződéssel vagy életbiztosítási szerződéssel kombinált lakáscélú hitel esetén a kapcsolódó
befizetési kötelezettséget figye lembe kell venni a hitelezhetőségi limit meghatározásánál, mint törlesztőrészlet
növelő tényezőt.
(2) Lakás-előtakarékossági szerződéssel kombinált lakáscélú hitel esetén nem vehető figye lembe a hitel összegének
meghatározásánál a lakás-takarékpénztári hitel.
(3) Életbiztosítási szerződéssel kombinált lakáscélú hitel esetén a hitel összegének meghatározásánál csak a tőkegarantált
összeg és a hozamgarancia, az eléréses életbiztosítás esetén csak a biztosítási összeg vehető figye lembe.
(4) Ha a hitelnyújtó egy kedvezményes időtartamra alacsonyabb kamatot és díjakat számít fel vagy a tőketörlesztés
megkezdésére haladékot nyújt, a kedvezményes időtartam lejárta utáni legmagasabb törlesztőrészletet kell
figye lembe venni a hitelezhetőségi limitnek való megfelelés vizsgálatánál.
Ingatlanra alapított jelzálogjog fedezete mellett nyújtott hitelre, pénzügyi lízingre vonatkozó szabályok
6. § (1) Az ingatlanra alapított jelzálogjog fedezete mellett nyújtott forinthiteleknél a kitettség vállaláskori értéke nem
haladhatja meg az ingatlan forgalmi értékének 75%-át, pénzügyi lízingnél 80%-át. Építés alatt lévő létesítményre
nyújtott hitelnél a korlát az ingatlan teljes készültségének elérésekori forgalmi értékre vonatkoztatva értendő.
(2) Az ingatlanra alapított jelzálogjog fedezete mellett nyújtott euró alapú hiteleknél és euróhiteleknél a kitettség
vállaláskori értéke nem haladhatja meg az ingatlan forgalmi értékének 60%-át, pénzügyi lízingnél 65%-át.
(3) Az ingatlanra alapított jelzálogjog fedezete mellett nyújtott, a (2) bekezdéstől eltérő pénznemben meghatározott
devizahitelek kitettségének vállaláskori értéke nem haladhatja meg az ingatlan forgalmi értékének 45%-át, pénzügyi
lízingnél 50%-át.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott arányok számításánál figye lembe kell venni az ingatlan-nyilvántartásba már
bejegyzett jelzáloggal fedezett követelésnek az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett értékét.
(5) Ha a hitelnyújtó ugyanannak a természetes személynek ugyanazon ingatlanára többféle pénznemben nyújt hitelt,
akkor az (1)–(3) bekezdésben meghatározott limitek közül az alacsonyabbat kell alkalmazni a teljes kitettségre.
A gépjárművásárláshoz nyújtott hitelekre vonatkozó szabályok 7. § (1) Gépjárművásárláshoz nyújtott forinthitel esetén a kitettség vállaláskori értéke nem haladhatja meg a gépjármű piaci
értékének 75%-át, pénzügyi lízing esetén 80%-át.
(2) Gépjárművásárláshoz nyújtott euró alapú hitel és euróhitel esetén a kitettség vállaláskori értéke nem haladhatja meg
a gépjármű piaci értékének 60%-át, pénzügyi lízing esetén 65%-át.
(3) Gépjárművásárláshoz nyújtott a (2) bekezdéstől eltérő pénznemben meghatározott devizahitel esetén a kitettség
vállaláskori értéke nem haladhatja meg a gépjármű piaci értékének 45%-át, pénzügyi lízing esetén 50%-át.
(4) Ha a hitelnyújtó ugyanannak a természetes személynek ugyanazon gépjárműre többféle pénznemben nyújt
gépjárművásárláshoz hitelt, akkor az (1)–(3) bekezdésben meghatározott limitek közül az alacsonyabbat kell
alkalmazni a teljes kitettségre.
(5) A gépjárművásárláshoz nyújtott hitelek szerződéskötéskori futamideje nem lehet több, mint 84 hónap.
Átmeneti és záró rendelkezések 8. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2010. március 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet 3–5. §-a 2010. június 11-én lép hatályba.
(3) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésüket köve tően kötött szerződésekre kell alkalmazni.
9. § A hitelezési kockázat kezeléséről és tőkekövetelményéről szóló 196/2007. (VII. 30.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdés
d) pontjában a „hetven” szövegrész helyébe a „hetvenöt” szöveg lép.
10. § E rendelet 9. §-a 2010. március 2-án hatályát veszti. E § 2010. március 3-án hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős


text:
39/2018. (X. 17.) KKM közleménye a Magyarország és a Koszovói Köztársaság között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2018. XXXI. törvény 2. és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2018. évi XXXI. törvénnyel a  Magyar Közlöny 2018. július 19-i 114. számában kihirdetett, a  Magyarország
és  a  Koszovói Köztársaság között létrejött, az  elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) 21. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Egyezmény a diplomáciai úton érkezett azon utolsó írásbeli értesítés kézhezvételétől számított harmincadik
(30.) napon lép hatályba, amelyben a  Felek a  jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások
lezárulásáról értesítik egymást. A Felek a jelen Szerződést határozatlan időre kötik.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2018. szeptember 19.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2018. október 19.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2018. évi XXXI. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
és a Koszovói Köztársaság között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló
2018. évi XXXI. törvény 2. és 3.  §-a 2018. október 19-én, azaz kettőezertizennyolc október tizenkilencedikén lép
hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1364/2012. (IX. 14.) Korm. határozata egyes nem állami tulajdonban lévő egészségügyi intézmények által ellátott egészségügyi szakellátási feladatokról való gondoskodás állam általi átvételéről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a települési önkormányzatok fekvőbeteg-szakellátó intézményeinek átvételéről és az
átvételhez kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Tv.)
2. melléklet A) rész 1. pontjában meghatározott intézmény a magyar állam tulajdonába kerüljön, és annak
tekintetében a tulajdonosi és fenntartói jogok gyakorlója a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és
Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI) legyen. 2. A Kormány az 1. pontban meghatározott cél érdekében
a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, a nemzetgazdasági minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy
gondoskodjanak a GYEMSZI általi vagyonszerzésre irányuló felhatalmazáshoz szükséges jogszabályok
előkészítéséről; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal b) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a további intézkedéseket a GYEMSZI bevonásával tegye meg.
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal 3. A Kormány felhívja az emberi erőforrások miniszterét, a nemzeti fejlesztési minisztert, valamint a nemzetgazdasági
minisztert, hogy gondoskodjanak a Tv. 1. melléklet 46. pontjában, valamint a Tv. 2. melléklet A) rész 2. és
5–9. pontjában meghatározott intézmények átvételéhez szükséges jogszabályok előkészítéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök