type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1279/2015. (IV. 30.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0007 azonosító számú („Balesetveszélyes csomópontok átépítése” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0007 azonosító számú, „Balesetveszélyes csomópontok átépítése” című
projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2017. (IX. 29.) SZGYF utasítása a közérdekű adatok megismerésének és a kötelezően közzéteendő adatok nyilvánosságra hozatalának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában foglalt jogkörömben eljárva, figyelemmel
az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 30.  § (6)  bekezdésében, 33.  §
(2)–(3) bekezdésében, 35. §-ában, a közérdekű adatok elektronikus közzétételére, az egységes közadatkereső rendszerre, valamint
a központi jegyzék adattartalmára, az adatintegrációra vonatkozó részletes szabályokról szóló 305/2005. (XII. 27.) Korm. rendelet
3. §-ában, a közzétételi listákon szereplő adatok közzétételéhez szükséges közzétételi mintákról szóló 18/2005. (XII. 27.) IHM rendelet
2. §-ában, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 12. § (2) bekezdés h) pontjában
foglaltakra, valamint a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóságról szóló 316/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésének
o) pontjára, a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság és az általa fenntartott intézmények vonatkozásában a közérdekű adatok
megismerésének és a kötelezően közzéteendő adatok nyilvánosságra hozatala rendjének szabályait a következők szerint állapítom
meg:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság) szervezeti
egységeire, valamint személyi állományára – valamint a  23.  § és a  6. melléklet tekintetében a  Főigazgatóság által
fenntartott intézményekre – terjed ki.
2. § (1) Az utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni a  Főigazgatóság kezelésében lévő közérdekű adatok megismerésére
irányuló igények (a továbbiakban: adatigénylés vagy igény) teljesítésekor, függetlenül attól, hogy az  adatigénylő
az igényét a Főigazgatósághoz közvetlenül nyújtotta be, vagy más szerv a hozzá benyújtott igényt a Főigazgatósághoz
továbbította.
(2) Az utasítás nem vonatkozik a közhitelű nyilvántartásból történő, törvényben szabályozott adatszolgáltatásra.
3. § Az utasítás alkalmazásakor az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) 3. §-ában meghatározott fogalmak az irányadók.
4. § A főigazgató felelős a Főigazgatóság adatvédelmi és adatbiztonsági rendszerének kiépítéséért és működtetéséért.
2. A belső adatvédelmi felelős 5. § (1) A főigazgató felelős a  közérdekű adatok megismerésének és a  kötelezően közzéteendő adatok nyilvánosságra
hozatali rendjének biztosításáért. A  főigazgató e  feladatát a  közvetlen felügyelete alá tartozó, önálló feladatkörű,
belső adatvédelmi felelősön keresztül látja el.
(2) A főigazgató a  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság 316/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdés
o)  pontja alapján ellenőrzi az  államháztartással összefüggő közérdekű és közérdekből nyilvános adatok kötelező
közzétételének, illetve igényre történő szolgáltatásának a fenntartott intézmények általi végrehajtását.
(3) A belső adatvédelmi felelős a közérdekű adatok megismerésével és a kötelezően közzéteendő adatok nyilvánosságra
hozatalával kapcsolatos szervezési és ellenőrzési feladatokat látja el.
(4) A főigazgató a  belső adatvédelmi felelős által folyamatba építve vizsgálja az  Infotv. végrehajtásával összefüggő
kötelezettségek teljesítését. A vizsgálat eredményéről a belső adatvédelmi felelős évente legalább egy alkalommal
átfogó jelentést készít a főigazgató részére.
(5) A Jogi és Igazgatási Főosztály Szervezeti Koordinációs Osztályának adatigényléssel kapcsolatos feladatokat ellátó
munkatársa a  belső adatvédelmi felelős távolléte vagy akadályoztatása esetén ellátja a  belső adatvédelmi felelős
helyettesítését.
(6) A Jogi és Igazgatási Főosztály a  belső adatvédelmi felelős munkáját adminisztratív, iktatási, leírási feladatok
biztosításával támogatja.
(7) A Jogi és Igazgatási Főosztály Szervezeti Koordinációs Osztálya és a Főigazgatói Iroda Társadalmi Kapcsolatok Osztálya
a belső adatvédelmi felelős megkeresésének köteles 3 napon belül eleget tenni.
6. § A Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóságról szóló 316/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés o) pontja
alapján a főigazgató ellenőrzi a közérdekű és közérdekből nyilvános adatok kötelező közzétételének, illetve igényre
történő szolgáltatásának fenntartott intézmények általi végrehajtását.
3. A közérdekű adat igénylése 7. § (1) A közérdekű adat megismerésére irányuló Infotv. 28.  § (1)  bekezdése szerinti igényt a  belső adatvédelmi felelős
részére kell benyújtani.
(2) A személyesen megjelent igénylő a szóban előterjesztett igényét az erre a célra rendszeresített, 1. melléklet szerinti
igénybejelentő lapnak (a továbbiakban: igénybejelentő lap) a belső adatvédelmi felelős általi kitöltésével vagy azzal
megegyező adattartalmú igénylés írásba foglalásával véglegesíti.
(3) A postai vagy elektronikus úton történő adatigénylésre a Főigazgatóság honlapjáról letölthető igénybejelentő lap
kitöltésével vagy azzal megegyező adattartalmú igénylés benyújtásával van mód. Az adatigényléseket a Főigazgatóság
a honlapján megjelölt elektronikus postafiókcímen és postacímen fogadja.
(4) A (2) és (3)  bekezdésen kívüli, más címzetthez érkező adatigényléseket az  adott szervezeti egység – az  igénylő
egyidejű tájékoztatása mellett – de legkésőbb 1 napon belül haladéktalanul továbbítja a belső adatvédelmi felelős
részére.
(5) Az adatigénylés beérkezését követően a  belső adatvédelmi felelős az  igényt nyilvántartásba veszi és válaszadás
céljából elektronikus úton haladéktalanul továbbítja az adatkezelő szervezeti egységhez.
8. § (1) Amennyiben az  igényt nem magyar nyelven nyújtották be, a  belső adatvédelmi felelős az  adatigénylés, valamint
az  igény teljesítését vagy elutasítását tartalmazó válasz lefordítása iránt haladéktalanul intézkedik. A  fordítást
a Társadalmi Kapcsolatok Osztálya végzi el a megkereséstől számított 3 napon belül.
(2) A fordítást elsősorban az  ahhoz szükséges nyelvismerettel rendelkező, a  Főigazgatóság alkalmazásában álló
kormánytisztviselő végzi.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés szerinti kormánytisztviselő nem áll a Főigazgatóság alkalmazásában, a fordítással fordítói
jogosultsággal rendelkező vállalkozást kell megbízni.
4. Az adatigénylés vizsgálata 9. § (1) A belső adatvédelmi felelős a beérkezett adatigénylést megvizsgálva haladéktalanul ellenőrzi, hogy
a) az adatigénylő az igénybejelentő lapot megfelelően töltötte-e ki,
b) a benyújtott igény a teljesíthetőséghez szükséges adatokat tartalmazza-e, és
c) az igényelt adatok a Főigazgatóság kezelésében vannak-e.
(2) Amennyiben az  igény nem tartalmazza a  teljesítéshez szükséges adatokat, a  belső adatvédelmi felelős 3 napos
határidővel felhívja az adatigénylőt igényének pontosítására.
(3) A (2)  bekezdés szerinti felhívással egyidejűleg az  adatigénylőt tájékoztatni kell, hogy amennyiben az  igény
pontosítására irányuló felhívásnak határidőben nem tesz eleget, úgy az  adatigénylésről a  Főigazgatóság
a rendelkezésre álló adatok alapján fog dönteni.
(4) Az igénynek a postai úton vagy elektronikus levélben történt pontosítása esetén a kiegészítéseket a belső adatvédelmi
felelős az ügyirathoz csatolja.
(5) Az Infotv. szerint elektronikusan kötelezően közzéteendő adatokra irányuló igény esetében a  belső adatvédelmi
felelős tájékoztatja az igénylőt a közzétett adatok pontos fellelhetőségéről és arról, hogy a tájékoztatással egyidejűleg
az igény teljesítettnek tekintendő.
5. Döntés adatigénylés teljesítéséről, elutasításáról 10. § (1) A Főigazgató az Infotv. 29. §-a szerinti határidőn belül dönt az adatigénylés teljesítéséről vagy elutasításáról.
 (2) Amennyiben a 6. § (5) bekezdésében meghatározott adatigénylésnek a szervezeti egység a 11. § (1) bekezdésében
meghatározott határidőn belül
a) jelzi az belső adatvédelmi felelősnek, hogy az adatigénylések határidőben nem tud eleget tenni, vagy
b) nem tesz eleget,
a belső adatvédelmi felelős saját hatáskörében – a  főigazgató nevében és megbízásából eljárva – az adatigénylés
teljesítésére nyitva álló határidő meghosszabbításáról értesíti az adatigénylőt.
11. § (1) A 6. § (5) bekezdése szerint megkapott adatigénylés alapján a szervezeti egység adatkezelője az igényelt adatokat
összegyűjti, és az igénylést, valamint az igényelt adatokat tartalmazó dokumentumokat a megkeresésétől számított
5 napon belül megküldi a belső adatvédelmi felelős részére.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdés szerinti dokumentációkat tartalmazó anyag összeállítását megelőzően alaposan
feltételezhető, hogy az igényelt adatok teljes köre az Infotv. 27. § (1), (2), (4) és (5) bekezdésében foglalt valamely ok
miatt nem ismerhető meg, a  szervezeti egység adatkezelője ezen tényről – az  elutasítás indokolásával együtt –
a  (4)  bekezdés szerinti eljárás lefolytatása céljából a  megkereséstől számított 3 napon belül tájékoztatja a  belső
adatvédelmi felelőst.
(3) A (2)  bekezdés szerinti dokumentumok teljes körű, hiánytalan összeállítása a  szervezeti egység adatkezelőjének
felelőssége, az adatok teljeskörűségét a belső adatvédelmi felelős nem vizsgálja.
(4) A belső adatvédelmi felelős megvizsgálja, hogy az  igényelt adatok a  minősített adat védelméről szóló 2009. évi
CLV. törvény 3. § 1. pontja szerinti minősített adatnak vagy az Infotv. 27. § (2), (4) és (5) bekezdése szerinti korlátozott
nyilvánosságú adatnak minősülnek-e.
(5) A Főigazgatóság valamennyi szervezeti egysége az általa rendszeresen kezelt adatokról adatleltárt köteles vezetni.
Az adatleltár teljeskörűségéért, az abban feltüntetett adatok valódiságáért és naprakészségéért a szervezeti egység
vezetője felelős. A szervezeti egység vezetője az adatleltárt január 31. napjáig megküldi a belső adatvédelmi felelős
részére. Az adatleltárnak tartalmaznia kell a szervezeti egység nevét, a kezelt adat minősítését, típusát, forrását és
az adatokért felelős munkakörének megnevezését.
12. § (1) Amennyiben az igénylő az adatigénylés teljesítésének módját nem jelölte meg, az igényt a Főigazgatóság az általa
választott módon és technikai eszközzel teljesíti.
(2) Amennyiben az igénylő az adatokat betekintés útján kívánja megismerni, vagy másolatokat kér, és azt személyesen
kívánja átvenni, a belső adatvédelmi felelős megkeresésére a Jogi és Igazgatási Főosztály közérdekű adatigényléssel
kapcsolatos feladatokat ellátó munkatársa 3 napon belül – egyeztetés céljából – felveszi a kapcsolatot az igénylővel.
(3) Az igényelt dokumentumok tanulmányozásának feltétele – az  ügyirat részét képező – a  2.  melléklet szerinti
iratbetekintési nyilatkozat igénylő általi aláírása.
(4) Az adatok tanulmányozására – az  erre a  célra kijelölt helyiségben – megfelelő időt kell biztosítani. A  bemutatott
dokumentum tanulmányozása során az adatok biztonságát és változtatásmentességét felügyelni kell.
(5) A (4) bekezdésnek megfelelő feltételek biztosításáról a Jogi és Igazgatási Főosztály gondoskodik.
 (6) Az igénylő jogosult a bemutatásra került dokumentumokról jegyzeteket készíteni.
13. § (1) Amennyiben az adatszolgáltatás a közérdekű adat előállítása vagy másolása miatt külön költséggel jár, e költséget
a közérdekű adat igénylőjével – ha azt vállalja – kell megtéríttetni. Az adatigénylés teljesítésének a másolatkészítést
nem igénylő lehetőségeiről, valamint arról, hogy a  másolatként igényelt dokumentum vagy dokumentumrész
jelentős terjedelmű, továbbá a költségtérítés mértékéről az igénylőt tájékoztatja a belső adatvédelmi felelős az igény
kézhezvételét követő 15 napon belül.
(2) A költségeket a  Főigazgatóság önköltség számítási szabályzata és a  közérdekű adat iránti igény teljesítéséért
megállapítható költségtérítés mértékéről szóló 301/2016. (IX. 30.) Korm. rendelet alapján az adatszolgáltatást nyújtó
szervezeti egységnek kell közölnie az adatszolgáltatással együtt a belső adatvédelmi felelős felé.
(3) A költségtérítés összegét számla alapján, a Főigazgatóság által megadott bankszámlaszámra történő átutalással vagy
készpénzben, házipénztári befizetéssel kell megtéríteni.
6. Az adatigénylés teljesítésének megtagadása 14. § (1) Az igény megtagadásáról, részbeni megtagadásáról a belső adatvédelmi felelős javaslata alapján a főigazgató dönt.
 (2) A jogorvoslati lehetőségekről szóló tájékoztatónak tartalmaznia kell, hogy
a) az igénylő – a  közérdekű adatok megismeréséhez fűződő jogainak gyakorlásával kapcsolatos jogsérelmére
vagy ennek közvetlen veszélyének fennállására hivatkozással – a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság
Hatóságnál (a továbbiakban: NAIH, illetve Hatóság) történő bejelentéssel vizsgálatot kezdeményezhet,
b) az igénylő a  közérdekű adat megismerésére vonatkozó igényének elutasítása esetén, annak közlésétől
számított 30 napon belül bírósághoz fordulhat,
c) amennyiben az  igénylő az  igény elutasítása miatt a NAIH vizsgálatának kezdeményezésére bejelentést tesz,
a pert a bejelentés érdemi vizsgálatának elutasításáról, a vizsgálat megszüntetéséről, az Infotv. 55. § (1) bekezdés
b) pontja szerinti lezárásáról szóló döntés vagy az Infotv. 58. § (3) bekezdése szerinti értesítés kézhezvételét
követő 30 napon belül lehet megindítani, és
d) a perindításra rendelkezésre álló határidő elmulasztása esetén igazolásnak van helye.
7. Az adatigénylés teljesítésének lezárása 15. § (1) Az adatkezelő szervezeti egység vezetője az igényelt adat megismerésére szolgáló vagy annak kiadását megtagadó
válaszlevelet tartalmazó ügyiratot papír alapon és elektronikusan megküldi a  belső adatvédelmi felelős részére.
A válaszlevél-tervezetet a belső adatvédelmi felelős – a Jogi és Igazgatási Főosztály és a Főigazgatói Iroda vezetőjével
egyeztetve – kiadmányozásra előkészíti a főigazgató részére.
(2) A főigazgató által jóváhagyott válaszlevél-tervezetet további ügyintézésre vissza kell küldeni a  belső adatvédelmi
felelősnek. Az  engedélyezés tényét a  főigazgató – az  Infotv.-ben meghatározott határidők betartása érdekében −
elektronikus úton is visszaigazolja a  belső adatvédelmi felelős e-mail-címére, ez  azonban nem helyettesíti a  papír
alapon történő jóváhagyást.
(3) Az igény teljesítését, az igény elutasítását vagy a felmerülő költségek megfizetését követően az igénylő azon személyes
adatait, amelyek az adatigényléshez nem voltak szükségesek, haladéktalanul törölni kell. A személyes adatok törlése
a belső adatvédelmi felelős feladata.
(4) A teljesített és az elutasított kérelmekről, valamint az elutasítások indokairól a belső adatvédelmi felelős nyilvántartást
vezet, és az  abban foglaltakról – az  Infotv. 30.  § (3)  bekezdésében foglaltak szerint – minden évben január 31-ig
tájékoztatja a Hatóságot.
(5) Az Infotv. 30.  § (5)  bekezdése szerint nem nyilvános adat megismeréséről az  Infotv. 26–27.  §-ában foglaltak
figyelembevételével – a  belső adatvédelmi felelős javaslatára – az  (1)  bekezdésben meghatározottak szerint
a főigazgató dönt.
(6) A döntés megalapozásához a belső adatvédelmi felelős elvégzi a döntésmegalapozási tesztet: az adott dokumentum
munkadokumentum-e, tartalmazza-e a  készítő véleményét. Elvégzi az  érdekmérlegelési tesztet: a  dokumentum
megismerésével felmerülő érdeksérelem és a nyilvánossághoz fűződő közérdek összevetését. A teszt során vizsgálni
kell az adatkezelő jogos érdekét, valamint a súlyozás ellenpontját képező adatalanyi érdeket, érintett alapjogot, végül
a súlyozás elvégzése alapján meg kell állapítani, hogy kiadható-e az adat.
8. A sajtó tájékoztatása 16. § (1) A Főigazgatóság a médiatartalom-szolgáltatók tájékoztatását a szükséges felvilágosítások és adatok rendelkezésre
bocsátásával – a  közérdekű adatok nyilvánosságáról, illetve az  információszabadságról szóló jogszabályok keretei
között – segíti elő.
(2) A médiatartalom-szolgáltatóktól érkező sajtómegkereséseknek a Főigazgatói Iroda, Társadalmi Kapcsolatok Osztálya
tesz eleget a külső kommunikáció rendjére vonatkozó szabályzat alapján.
(3) A sajtómegkeresés tényéről, az igényelt adatokról a Társadalmi Kapcsolatok Osztálya – a sajtóengedély megkérésével
egyidejűleg – tájékoztatja a  belső adatvédelmi felelőst. A  teljesített és az  elutasított kérelmekről, valamint
az elutasítások indokairól a Társadalmi Kapcsolatok Osztálya – a kérelem teljesítését vagy elutasítását követő 3 napon
belül – tájékoztatja a belső adatvédelmi felelőst.
9. Az elektronikusan kötelezően közzéteendő adatok 17. § (1) Az elektronikus információszabadság elvének megfelelően a Főigazgatóság – külön erre irányuló kérelem nélkül –
internetes honlapján (ww w.sz gyf.go v.h u) „Közérdekű adatok” hivatkozás alatt közzéteszi
a) a közérdekű adatok egyedi adatigénylési rendjére vonatkozó, az  Infotv. 34.  § (3)  bekezdése szerinti
–  3.  mellékletben meghatározott – tájékoztatót az  adatigénylés benyújtására biztosított elérhetőségekkel,
valamint az igénybejelentő lapot,
b) az Infotv. 1. mellékletében rögzített általános közzétételi listában meghatározott adatokat (a továbbiakban:
közzétételi lista),
c) a főigazgató által közzéteendővé nyilvánított adatokat (egyedi közzétételi lista) és
d) a közbeszerzésekről szóló törvény által meghatározott adatokat.
(2) A Főigazgatóság
a közérdekű adatok elektronikus közzétételére, az egységes közadatkereső rendszerre, valamint a központi jegyzék
adattartalmára, az adatintegrációra vonatkozó részletes szabályokról szóló 305/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet alapján
az  egységes közadatkereső rendszer és a  központi elektronikus jegyzék teljeskörűségének biztosítása céljából
bejelenti az informatikáért felelős miniszternek a következő adatokat:
a) az adatfelelős nevét és székhelyét, az adatfelelőssel való kapcsolattartás adatait (elérhetőség) és
b) nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy
ba) az Infotv. 33. § (2) bekezdése szerinti szervnek vagy
bb) egyéb, az Infotv. 33. § (2) bekezdésében nem nevesített közfeladatot ellátó szervnek
minősül-e.
(3) A Főigazgatóság az (1) bekezdés szerinti közzétételi kötelezettségének a ww w.sz gyf.go v.h u internetes portálon tesz
eleget, az ide feltöltött adatok elérhetőségét pedig a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. Közadat programja
keretében működtetett ww w.kozad attar.h u oldalra tölti fel. A regisztrációban kapcsolattartóként a belső adatvédelmi
felelőst és a Jogi és Igazgatási Főosztály Szervezeti Koordinációs Osztályának adatigényléssel kapcsolatos feladatokat
ellátó munkatársát kell megjelölni.
(4) A közzétételi listában megjelölt adatok összegyűjtése, az Informatikai Osztály (a továbbiakban: adattovábbító) részére
történő továbbítása, valamint az  adatok folyamatos karbantartása a  4.  melléklet szerinti szervezeti egységek
(a továbbiakban: adatfelelős) feladat- és hatásköre.
(5) A közzétételi listában megjelölt adatok részletes megjelölésére és az  egyes adatok szolgáltatására, az  adatok
összegyűjtésére, az  adattovábbító részére történő továbbításra, valamint az  adatok folyamatos karbantartására
kötelezett szervezeti egységek meghatározását a 4. melléklet tartalmazza. A mellékletben megjelölt szervezeti egység
a feladat főfelelőse, aki köteles az adott adat kezelésére és koordinálására abban az esetben is, amennyiben valamely
adat közvetlenül nem a szervezeti egység által kezelt adat.
(6) A (4) bekezdés szerinti adatfelelős gondoskodik a kezelésében lévő közérdekű adatok, adatbázisok és nyilvántartások
adatainak hitelességéről, a továbbított adatok rendszeres frissítéséről, valamint az egységes közadatkereső rendszerbe
továbbítandó közérdekű adatok tartalmának előállításáról.
(7) A ww w.szg yf.go v.h u internetes portálra az adatfeltöltést és az egységes központi közadatkereső rendszerbe történő
adattovábbítást közvetlenül az  Informatikai Osztály végzi. Az  Informatikai Osztály az  adatfelelős által a  részére
továbbított adatokat az internetes portálra 3 napon belül köteles feltölteni, a közadatkereső rendszerbe az internetes
portálra való feltöltést követő 3 napon belül köteles az adatokat továbbítani. Ezen eljárás során nem kell figyelembe
venni a  Főigazgatóság külső kommunikációs tevékenységének rendjéről szóló szabályzatának a  honlapra történő
adatfeltöltésre vonatkozó rendelkezéseit.
10. A honlap kialakítása, fellelhetősége és működtetése 18. § (1) A Főigazgatóság közzétételi kötelezettségét olyan módon teljesíti, amely biztosítja a közzétételre szolgáló honlapnak
az adatközlő szerv belső hálózati rendszerétől való függetlenségét.
(2) A Főigazgatóság honlapjának elérhetetlenségét okozó bármely üzemzavar esetén az  Informatikai Osztály
munkaidőben az üzemzavar elhárítását haladéktalanul köteles megkezdeni.
(3) Ahol a közzétételi lista idegen nyelven való közzétételt ír elő, a közérdekű adatot az adott nyelven is közzé kell tenni.
 (4) A Főigazgatóság honlapján az egységes közadatkereső rendszerre mutató hivatkozást kell elhelyezni.
(5) A Főigazgatóság honlapján az Infotv. vagy más jogszabály alapján, a szerv honlapján közzéteendő közérdekű adatokat
és közérdekből nyilvános adatokat a  Főigazgatóság honlapjának nyitólapjáról közvetlenül, a  közérdekű adatok
hivatkozás alatt elérhető oldalon kell közzétenni.
19. § (1) A Főigazgatóság által közzétett adatokat védeni kell a jogosulatlan megváltoztatás, törlés, megsemmisülés és sérülés
ellen. E feladatot az Informatikai Osztály látja el, és annak részletes szabályai a Főigazgatóság informatikai biztonsági
szabályzatában kerülnek meghatározásra.
(2) Amennyiben az adatok ismételt előállítása és közzététele más módon nem, vagy csak aránytalan költségekkel lenne
biztosítható, a  jogosulatlan megváltoztatás, törlés, megsemmisülés vagy sérülés esetére a  közzétett adatokról
biztonsági másolatot kell készíteni.
(3) Megsemmisülés, sérülés, jogosulatlan megváltoztatás vagy törlés esetén az  adatfelelős köteles együttműködni
az adatközlővel a helyreállításban, és köteles az adatokat szükség esetén újra átadni.
11. Közzététel, helyesbítés, frissítés és eltávolítás 20. § (1) A Főigazgatóság Informatikai Osztálya az  adat közzétételével, helyesbítésével, frissítésével vagy eltávolításával
kapcsolatban az esemény bekövetkeztének dátumát és időpontját, valamint az esemény kiváltásában közreműködő
felhasználó nevét naplózza.
(2) A naplózott adatállományt védeni kell a  megsemmisítéstől, az  illetéktelen személy általi módosítástól, az  egyes
bejegyzések törlésétől vagy a  bejegyzések sorrendjének megváltoztatásától, és biztosítani kell, hogy a  napló
tartalmához csak arra feljogosított személyek férhessenek hozzá.
(3) A naplóról rendszeresen biztonsági másolatot kell készíteni. E  feladatot az  Informatikai Osztály látja el, és annak
részletes szabályai az informatikai biztonsági szabályzatban kerülnek meghatározásra.
21. § (1) A közzéteendő közérdekű adatokat az  adatfelelős elektronikus úton vagy elektronikus adathordozón juttatja el
az adatközlőhöz.
(2) Az Informatikai Osztály az  adatfelelőstől kapott adatokat az  adatfelelős és a  közzététel idejének megjelölésével
közzéteszi. Az adatfelelős köteles az eljuttatott és a közzétett adatok egyezőségét ellenőrizni.
22. § (1) Az adatfelelős a  közzétett adatok pontosságát, időszerűségét és értelmezhetőségét a  közzétételt követően is
folyamatosan figyelemmel kíséri.
(2) Az adatközlő köteles a közzétételre átadott közérdekű adatokat megvizsgálni.
 (3) Az Informatikai Osztály az adatfelelős egyidejű értesítésével visszautasíthatja az átvett adat közzétételét, amennyiben
az előírt, a jelen utasításban meghatározott formátum szerinti követelményeknek nem felel meg, és így közzétételre
formai okokból nem alkalmas.
(4) A közzétett közérdekű adatok pontatlanná, tévessé vagy időszerűtlenné válása esetén vagy ilyen közérdekű adatok
feltárása esetén az  adatfelelős állítja elő a  helyesbített vagy frissített közérdekű adatokat tartalmazó, külön
jogszabályban meghatározott közzétételi egységeket, és azokat közzététel végett átadja az adatközlőnek.
(5) Amennyiben a közzétételi lista az adat előző állapotának archívumban tartását írja elő, az adat frissítése esetén annak
elérhetővé tétele a megőrzési idő elteltéig nem szüntethető meg, és az adat mellett fel kell tüntetni az adatváltozás
(frissítés) tényét, idejét, az új állapot fellelhetőségét, valamint feltűnő módon azt, hogy az archívumban elérhető adat
nem időszerű. Téves vagy pontatlan adatok helyesbítése esetén a téves vagy pontatlan adat nem tehető elérhetővé
sem a honlapon, sem az egységes közadatkereső rendszer számára.
(6) A frissített adat új állapota mellett fel kell tüntetni a  frissítés tényét és idejét és az  adat előző állapotának archív
állományban való elérhetőségét.
12. A fenntartott intézményekkel kapcsolatos fenntartói feladatok 23. § (1) Az Infotv. rendelkezéseinek megfelelően a fenntartott intézménynek gondosodnia kell a közérdekű adatok, valamint
az  elektronikusan kötelezően közzéteendő adatainak közzétételéről a  6.  mellékletben szabályozott általános
közzétételi lista szerinti bontásban, az ott meghatározott adatokkal.
(2) A fenntartott intézménynek az  (1)  bekezdés szerinti adatait – amennyiben saját honlappal nem rendelkezik –
a kirendeltség honlapján kell közzétennie.
(3) A fenntartott intézménynek az  (1)  bekezdés szerinti adatait – amennyiben saját honlappal rendelkezik – a  saját
honlapján való közzététele mellett, a kirendeltség honlapján is közzé kell tennie. A saját honlapján „közérdekű adatok”
menüpontot kell elhelyezni, amely menüponton keresztül a  kirendeltség honlapjának az  intézményre vonatkozó
„közérdekű adatok” menüpontja közvetlenül érhető el.
(4) A kirendeltség a  honlapján „közérdekű adatok” menüpontot helyez el, amelyen a  6.  melléklet szerinti általános
közzétételi lista szerint megjeleníti a fenntartott intézmények adatait.
(5) A fenntartott intézmények a  kirendeltség igazgatóján keresztül küldik meg a  kirendeltség Szervezetirányítási
Osztályának a közzéteendő adatokat, amely azokat a kirendeltség honlapján, az egyes intézmények részére külön
kialakított közzétételi felületen, közzéteszi. Az  intézmények adatainak (1)–(4)  bekezdés szerinti közzétételének
technikai feltételeit a kirendeltségek informatikus munkakörben foglalkoztatott munkatársai biztosítják.
(6) A nem saját honlapon közzétett adatot el kell távolítani, melyet a  kirendeltség igazgatója jelez az  Informatikai
Osztálynak, amely haladéktalanul, de legkésőbb 8 napon belül intézkedik az adat eltávolításáról.
(7) Amennyiben az adat eltávolítása valamely eljárásban hozott halaszthatatlan intézkedés végrehajtása céljából válik
szükségessé, a  halaszthatatlan intézkedést az  adatközlőnek kézbesítik, aki az  adatfelelős értesítésével egyidejűleg
haladéktalanul gondoskodik az eltávolításról.
(8) A közzétételi lista által előírt megőrzési kötelezettség lejártakor a  saját honlapon közzétevő, illetve az  adatfelelős
a  közzétett, külön jogszabályban meghatározott közzétételi egységeket átadja a  központi elektronikus jegyzék
működtetője részére.
(9) A közvetlen fenntartású intézmények esetében
a) a kirendeltség honlapján a Főigazgatóság honlapját,
b) a területi adatvédelmi felelősön a Jogi és Igazgatási Főosztály adatkezelési felelősét
kell érteni.
24. § (1) A kirendeltségigazgató ellenőrzi, hogy az  intézmény igazgatója mint az  intézmény adatvédelmi és adatbiztonsági
rendszerének kiépítéséért és működtetéséért felelős személy, megfelelően biztosítja-e az intézmény adatvédelmét.
(2) A kirendeltségigazgató ellenőrzi, hogy a  fenntartott intézmények vezetője a  közérdekű és közérdekből nyilvános
adatok kötelező közzététele rendjének meghatározására az ezen utasítás rendelkezéseivel összhangban álló belső
szabályozást kialakította.
(3) A kirendeltségigazgató ellenőrzi, hogy az  intézmény igazgatója olyan adatvédelmi és adatbiztonsági rendszert
építtetett-e ki és működtet, amely megfelelően biztosítja
a) az intézmény közérdekű adatainak közzétételét,
b) a közérdekű adatok átláthatóságát,
c) közérdekű adatigénylések teljesíthetőségét,
d) az ellátottak, a  gondozottak és a  dolgozók – kiemelten a  személyiségi jogokra és a  különleges adatokra –
személyes adatainak védelmét.
 (4) A kirendeltségigazgató ellenőrzi, hogy az intézmény igazgatója e feladatoknak az intézményen belüli koordinálására
az Infotv. által előírt végzettségű belső adatvédelmi felelőst kinevezett vagy megbízott-e.
 (5) Az intézmény igazgatója a  belső adatvédelmi felelősi feladatok ellátásával – a  főigazgatónak mint a  munkáltatói
jogkör gyakorlójának előzetes engedélye alapján – a Főigazgatóság belső adatvédelmi felelősét, területi adatvédelmi
felelősét is megbízhatja. A  területi adatvédelmi felelős a  foglalkoztatási helye szerinti kirendeltség illetékességi
területén nem láthat el intézményi belső adatvédelmi felelősi feladatot. A területi adatvédelmi felelős megbízásához
a  főigazgató, a  kirendeltségigazgató és a  belső adatvédelmi felelős véleménye alapján adhat hozzájárulást.
A  gondozottak, ellátottak speciális adatvédelmére tekintettel a  megbízás ellátásához a  megbízottnak jogvédelmi
képesítéssel vagy gyakorlattal is rendelkeznie kell.
13. A szerv megszűnése, jogutódlás 25. § (1) A Főigazgatóság vagy a  fenntartott intézmény megszűnése esetén a  jogutód a  honlapon megjelöli a  jogelőd
megszűnésének tényét és jogalapját, több jogutód esetén a jogutód által közzéteendő közérdekű adatok körét is.
(2) A Főigazgatóság megszűnése esetén a jogutódja gondoskodik a megszűnéssel kapcsolatos módosítások adatfelelősre
háruló feladatairól. Az adatközlő megszűnése esetén a jogutód – az együttműködésük rendjében szükségessé váló
esetleges változtatások egyeztetése céljából – felveszi a kapcsolatot az adatfelelőssel.
(3) Amennyiben a  Főigazgatóság vagy a  fenntartott intézmény jogutód nélkül szűnik meg, a  közzétett közzétételi
egységeket átadja a központi elektronikus jegyzék működtetője részére.
26. § A Főigazgatóság a  w ww.szg yf.go v.h u internetes portálon teszi közzé a  Főigazgatóságba teljes vagy részbeni
jogutódlással beolvadt költségvetési szerveknek az  Infotv. alapján megőrzendő közérdekű adatait az  Infotv. által
előírt megőrzési időpontig. A jogelőd szervezetek adatait az 5. melléklet szerint, a mellékletben megjelölt szervezeti
egységeknek kell közzétenni. A Főigazgatóság a jogelőd szervezet által – a megszűnéséig – közzétett adatokat teszi
közzé.
14. Az ellenőrzés rendszere 27. § (1) A főigazgató a  belső adatvédelmi felelős által folyamatba építve vizsgálja az  Infotv. végrehajtásával összefüggő
kötelezettségek teljesítését. A vizsgálat eredményéről a belső adatvédelmi felelős évente legalább egy alkalommal
átfogó jelentést készít a főigazgató részére.
(2) A kirendeltségek igazgatói a területi adatvédelmi felelősök által folyamatba építve vizsgálják az Infotv. – a fenntartott
intézmények általi – végrehajtását.
28. § (1) A belső adatvédelmi felelős ellenőrzi annak végrehajtását, hogy a Főigazgatóság szervezeti egységei eleget tesznek-e
az  elektronikusan kötelezően közzéteendő adatok közzétételére vonatkozó kötelezettségüknek. Az  ellenőrzésről
jegyzőkönyvet készít.
a) Minden negyedév első hónapjának utolsó napjáig ellenőrzi a rendelkezések végrehajtását.
b) Hiányosság észlelése esetén 15 napon belül, 15 napos határidővel intézkedésre hívja fel az érintett szervezeti
egység vezetőjét.
c) Az intézkedési határidő leteltét követően, az  intézkedés teljesítésének ellenőrzésére, 15 napon belül
utóellenőrzést végez. A hiányosság további fennállása esetén 8 napon belül, 8 napos határidővel intézkedésre
hívja fel az érintett szervezeti egység vezetőjét.
d) Az utóellenőrzést követően 8 napon belül ellenőrzi az  intézkedés végrehajtását, az  intézkedés elmaradása
vagy nem megfelelő teljesítése esetén a belső adatvédelmi felelős tájékoztatja a főigazgatót.
(2) A belső adatvédelmi felelős évente – ellenőrzési terv alapján – ellenőrzi, hogy a kirendeltségek a jelen utasításban
foglalt ellenőrzési kötelezettségüknek eleget tesznek-e. Az ellenőrzésről jegyzőkönyvet készít.
a) Hiányosság észlelése esetén 15 napon belül, 15 napos határidővel intézkedésre hívja fel a kirendeltségigazgatót.
b) Az intézkedési határidő leteltét követően, az  intézkedés teljesítésének ellenőrzésére, 15 napon belül
utóellenőrzést végez. A hiányosság további fennállása esetén 8 napon belül, 8 napos határidővel intézkedésre
hívja fel az érintett szervezeti egység vezetőjét.
c) Az utóellenőrzést követően 8 napon belül ellenőrzi az  intézkedés végrehajtását, az  intézkedés elmaradása
vagy nem megfelelő teljesítése esetén a belső adatvédelmi felelős tájékoztatja a főigazgatót.
29. § (1) A kirendeltségigazgató ellenőrzi annak végrehajtását, hogy a fenntartott intézmények eleget tesznek-e az adatközlési
és adatvédelmi kötelezettségüknek. Az ellenőrzésről jegyzőkönyvet készít.
a) Minden negyedév első hónapjának utolsó napjáig ellenőrzi a rendelkezések végrehajtását.
b) Hiányosság észlelése esetén 15 napon belül, 15 napos határidővel intézkedésre hívja fel az érintett szervezeti
egység vezetőjét.
c) Az intézkedési határidő leteltét követően, az  intézkedés teljesítésének ellenőrzésére, 15 napon belül
utóellenőrzést végez. A hiányosság további fennállása esetén, 8 napon belül 8 napos határidővel intézkedésre
hívja fel az érintett szervezeti egység vezetőjét.
d) Az utóellenőrzést követően 8 napon belül ellenőrzi az  intézkedés végrehajtását, az  intézkedés elmaradása
vagy nem megfelelő teljesítése esetén tájékoztatja a  kirendeltségigazgatót és javaslatot tesz munkáltatói
intézkedésre.
(2) A területi adatvédelmi felelős évente – ellenőrzési terv alapján – ellenőrzi, hogy a fenntartott intézmények a közérdekű
adatok igénylése tekintetében az  Infotv.-ben előírt kötelezettségüknek eleget tesznek-e. Az  ellenőrzésről
jegyzőkönyvet készít.
a) Hiányosság észlelése esetén 15 napon belül, 15 napos határidővel intézkedésre hívja fel az érintett szervezeti
egység vezetőjét.
b) Az intézkedési határidő leteltét követően, az  intézkedés teljesítésének ellenőrzésére, 15 napon belül
utóellenőrzést végez. A hiányosság további fennállása esetén 8 napon belül, 8 napos határidővel intézkedésre
hívja fel az érintett szervezeti egység vezetőjét.
c) Az utóellenőrzést követően 8 napon belül ellenőrzi az  intézkedés végrehajtását, az  intézkedés elmaradása
vagy nem megfelelő teljesítése esetén tájékoztatja a  kirendeltségigazgatót és javaslatot tesz munkáltatói
intézkedésre.
15. Átmeneti és záró rendelkezések 30. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a közérdekű adatok megismerésének és a kötelezően közzéteendő adatok nyilvánosságra hozatalának
rendjéről szóló 1/2016. (V. 20.) SZGYF utasítás.
 (3) Az utasítás rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
 (4) Az elektronikusan kötelezően közzéteendő adatokkal kapcsolatos honlap kialakítási, adatfeltöltési, adatvédelmi
feladatokat a jelen utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül kell teljeskörűen elvégezni.
 (5) Jelen szabályzat előkészítése és aktualizálása a belső adatvédelmi felelős feladata.
Bátori Zsolt s. k.,
 főigazgató


text:
15/2017. (X. 31.) KKM rendelete a Magyarországon működő diplomáciai és konzuli képviseletek, nemzetközi szervezetek, valamint azok magyarországi kirendeltsége, telephelye, irodája, továbbá a nemzetközi szerződésben biztosított kiváltságokkal és mentességekkel törvény alapján rendelkező szervezetek vagy mindezek nemzetközi szerződés alapján mentességre jogosult tagjai és családtagjaik adatait és jogosultságait tanúsító igazolványokról.
A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 111. § (10) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 85.  § 3.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007.  évi II.  törvény (a  továbbiakban:
Harmtv.) 108/B.  § (1)  bekezdésében és (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott jogosultak számára – személyi
adataik és jogállásuk igazolására, az  erre vonatkozó írásbeli kérelemre – a  Harmtv. 108/B.  §-ában meghatározott
nyilvántartás adatai alapján, a  Harmtv. 108/E.  §-a értelmében a  külpolitikáért felelős miniszter legfeljebb
az akkreditáció idejére érvényes
a) diplomata-,
b) KKM- vagy
c) tiszteletbeli konzuli
igazolványt (a továbbiakban együtt: igazolvány) állít ki.
(2) A külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) az (1) bekezdés szerinti
írásbeli kérelem formanyomtatványát a minisztérium honlapján közzéteszi.
2. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti írásbeli kérelemhez mellékelni kell
a) a minisztérium honlapján közzétett bejelentőlapot,
b) a jogosult igazolványképét,
c) a jogosult útlevelének egyszerű másolatát.
3. § (1) Az igazolvány tartalmazza a jogosult
a) Harmtv. 108/B. § (1) bekezdés a), c)–d) pontja szerinti adatait,
b) Harmtv. 108/B.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti adatai közül a  szolgálati célú tartózkodása kezdetének
időpontját,
c) aláírását,
d) választása szerint a  Harmtv. 108/B.  § (1)  bekezdés f )  pontja szerinti adatot vagy a  Harmtv. 108/B.  §
(1) bekezdés c) pontja szerinti külképviselet címét.
 (2) Az  igazolvány tartalmazza az  (1)  bekezdésen túli más, a  minisztérium nyilvántartásában szereplő, a  jogosult
jogállását tanúsító adatot vagy azonosító kódot.
 (3) Az igazolvány az (1) és (2) bekezdés szerinti adatokon túl tartalmazza
a) az előoldalon:
aa) a típusát,
ab) az érvényességi idejét,
ac) a sorszámát,
ad) a kibocsátó megnevezését, valamint
ae) a kibocsátás helyét és idejét;
b) a hátoldalon:
ba) a mentességre vonatkozó tájékoztatót, valamint
bb) a kétdimenziós vonalkódot.
(4) Az  igazolvány érvényességi ideje a  kiállítástól számított 3 év, de legfeljebb az  igazolvány jogosultjának tervezett
szolgálati ideje vagy útlevelének érvényességi ideje.
(5) Az igazolvány műszaki paramétereit az 1. melléklet tartalmazza.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet hatálybalépése nem érinti a hatálybalépése előtt kiadott KKM-igazolványok érvényességét.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
282/2013. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2) és (4)  bekezdése, valamint 232/K.  §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének
javaslatára – dr. Köszler Ferenc Zoltánt 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 24. áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
57/2015. (XII. 23.) MvM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból finanszírozott intézkedések megvalósulásának időtartama alatt, elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró földművelésügyi miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – kiterjed a 2014–2020 programozási időszakban az egyes
európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Kr.) szerinti támogatási rendszer keretében az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból,
valamint az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból finanszírozott intézkedések megvalósulásának időtartama alatt
bekövetkezett elháríthatatlan külső ok (a továbbiakban: vis maior) bejelentésére és igazolására irányuló eljárásokra.
(2) E  rendelet hatálya nem terjed ki azokra az  ügyekre, amelyeket a  2007–2013 programozási időszak tekintetében
az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból és az  Európai Halászati Alapból finanszírozott intézkedésekre
az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról és a vis maiorral összefüggő egyes
miniszteri rendeletek módosításáról szóló 94/2015. (XII. 23.) FM rendelet (a továbbiakban: FMR.) szabályoz.
2. § (1) E  rendeletet az FMR. 3. § (1) bekezdésében felsorolt, valamint a Kr. szerinti támogatási felhívásban meghatározott
rendkívüli körülmény, cselekmény vagy esemény (a  továbbiakban együtt: esemény) igazolására, valamint vis
maiorként történő elismerésére kell alkalmazni.
(2) Ugyanazon esemény bekövetkeztének igazolása tárgyában ugyanazon bejelentő tekintetében érdemi döntés
– függetlenül az érintett intézkedés forrásától – csak egyszer hozható.
(3) Amennyiben az FMR. alapján tett bejelentés az e rendelet hatálya alá tartozó intézkedésre vonatkozó, folyamatban
lévő eljárást is érint, az  FMR. szerinti eljárásban az  esemény bekövetkeztének igazolása tárgyában hozott döntés
hatálya kiterjed az  e  rendelet szerinti intézkedésekre is. Ez  esetben a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) e rendelet alapján nem hoz döntést az esemény bekövetkeztének igazolása tárgyában.
(4) Amennyiben a  kedvezményezett az  esemény bekövetkezésének időpontjában termelői csoportban vagy
termelői szervezetben tagsággal rendelkezik, és e  rendelet vagy az  FMR. szerint tesz bejelentést, az  esemény vis
maiorként való elismerésére vonatkozó döntést a  termelői csoport vagy termelői szervezet e  rendelet hatálya alá
tartozó intézkedése tekintetében, az  intézkedésben részt vevő külön bejelentése nélkül is figyelembe kell venni
az intézkedésre vonatkozó jogszabályok alapján.
3. § (1) Amennyiben a bejelentés az 1. § (1) bekezdés szerinti intézkedést érint, úgy a bejelentés benyújtására és igazolására
az FMR. szabályait kell alkalmazni az e rendeletben foglalt eltérésekkel.
(2) Az FMR. alkalmazása során
a) „ügyfél” alatt a Kr. szerinti „kedvezményezett”, illetve „bejelentő” értendő,
b) az FMR. 6. § (3) bekezdésében a „jogszabály” alatt „támogatási felhívás” értendő,
c) nem kell alkalmazni az FMR. 1. § (3) bekezdését, valamint 4. és 5. §-át.
(3) A  bejelentést az  FMR. szerinti vis maior bejelentő elektronikus felületen kell megtenni, és az  esemény
bekövetkeztének igazolását, valamint a vis maior elismerését
a) a  támogatási döntés meghozatala előtti eljárási szakaszban az  MVH mint a  Kr. szerinti közbenső, illetve
közreműködő szervezet, b) amennyiben az  esemény a  kifizetési döntés meghozatala előtti eljárási szakaszban következett be, úgy
az MVH mint a Kr. szerinti kifizető ügynökség
végzi.
 (4) Az FMR. 3. § (1) bekezdés a), b), c), d), f ), j) és k) pontjában meghatározott esetekben az MVH az eseményt csak akkor
ismeri el vis maiorként, ha annak bekövetkezését a  bejelentő hatósági bizonyítvánnyal vagy más hitelt érdemlő
módon bizonyítja. Ha az  esemény az  FMR. 3.  § (1)  bekezdés e)  pontjában meghatározott esetkörön belül tűzeset
miatt következett be, úgy azt a  bejelentőnek a  tűzeset helye szerint illetékes tűzvédelmi hatóság által kiállított
tűzeseti hatósági bizonyítvánnyal vagy tűzvizsgálati jelentéssel kell igazolnia.
(5) Ha a  bejelentés az  FMR. 3.  § (1)  bekezdés e), g), h) vagy i)  pontjában meghatározott eseményre vonatkozik
– az FMR. 3. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott esetkörön belüli tűzeset kivételével –, akkor az MVH szakmai
véleményezés céljából megkeresi a  megyei kormányhivatalt mint a  Kr. szerinti közbenső, illetve közreműködő
szervezet által bevont szervezetet, amelynek az esemény bekövetkeztére vonatkozó szakmai véleményét a vis maior
elismerésére vonatkozó döntés meghozatala során köteles figyelembe venni.
(6) Az  MVH az  (5)  bekezdés szerinti megkeresést a  bejelentés hiánytalan benyújtását követő tíz napon belül
– támogatási vagy kifizetési kérelem benyújtási időszakban történő bejelentés esetén a kérelembenyújtási időszakot
követő tíz napon belül – köteles megtenni.
(7) Ha a  bejelentő a  mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló
2011. évi CLXVIII. törvény (a továbbiakban: Mkk. törvény) szerinti agrárkár-enyhítési eljárásban kárbejelentést tesz,
akkor kérésére a kárbejelentést vis maior bejelentésnek is kell tekinteni. Ebben az esetben az agrárkár-megállapító
szerv kárbejelentésre vonatkozó döntésének hatálya az  FMR. 3.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti eseményre
vonatkozó ténymegállapítások tekintetében – az esemény bekövetkeztének e rendelet szerinti igazolása tárgyában
hozott külön döntés nélkül – kiterjed a vis maior bejelentéssel érintett eljárásra is.
(8) Ha a  bejelentő az  Mkk.  törvény szerinti agrárkár-enyhítési eljárásban az  agrárkár-megállapító szerv által igazolt
kárbejelentést tett, és ezt követően ugyanezen területre e  rendelet szerinti vis maior bejelentést is tesz, akkor
az  MVH jogosult mellőzni az  (5)  bekezdés szerinti szakmai véleményezést, és az  esemény bekövetkeztének
igazolásáról a mezőgazdasági kockázatkezelési adatbázis adatai alapján dönt.
(9) Az  FMR. 3.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti esemény bekövetkeztének igazolása céljából az  MVH az  általa
az  agrárkár-enyhítési hatáskörében működtetett mezőgazdasági kockázatkezelési adatbázis adatait jogosult
felhasználni.
(10) Amennyiben a  vis maior elismeréséről hozott döntés a  támogatási okirat módosítását igényli, az  MVH
haladéktalanul kezdeményezi azt az irányító hatóságnál.
4. § (1) A  bejelentés elektronikus úton történő benyújtásával egyidejűleg az  esemény bekövetkezését igazoló
dokumentumok másolatát mint a bejelentés mellékleteit elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül kell benyújtani
az MVH-hoz.
(2) Az esemény bekövetkeztének igazolásához szükséges adatok hiánya vagy a szükséges mellékletek benyújtásának
elmaradása esetén az  MVH a  bejelentőt hiánypótlásra szólítja fel. A  hiánypótlásra 15 napos határidőt kell
megállapítani, amely indokolt esetben a bejelentő kérésére egyszer 15 nappal meghosszabbítható.
5. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
6. § (1) E rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell azzal, hogy ha ugyanazon esemény
vis maiorként való elismerése tárgyában több eljárás van folyamatban, akkor az  esemény bekövetkeztének
igazolása tekintetében a bejelentőre nézve kedvezőbb döntést kell alkalmazni a vis maiorral érintett intézkedések
tekintetében.
(2) Az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott egyes támogatások 2016.  évi igénybevételével
kapcsolatos egységes eljárási szabályokról szóló miniszteri rendelet hatályba lépésének időpontjáig az  Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott egyes támogatások 2015.  évi igénybevételével kapcsolatos
egységes eljárási szabályokról szóló 17/2015. (III. 30.) MvM rendelet [a továbbiakban: 17/2015. (III. 30.)
MvM rendelet] hatálya alá tartozó intézkedések tekintetében a vis maior bejelentés a 17/2015. (III. 30.) MvM rendelet
szerint is benyújtható.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
141/2013. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. augusztus 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Vecsei József (a továbbiakban: beadványozó) által az Országos Választási Szövetség képviseletében benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az  Országos Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax:  06-1-7950304). A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. augusztus 5-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az  Országgyűlés vizsgálja ki, hogy a  bankok és a  devizaadósok között létrejött szerződés
a törvényi előírásnak megfelel- e?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés a  Magyarország Alaptörvénye
(a  továbbiakban: Alaptörvény) 8.  cikk (3)  bekezdés e)  pontjának tiltó rendelkezésébe ütközik, amely szerint nem
lehet országos népszavazást tartani az Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási kérdésről. Az Országos
Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben szereplő vizsgálat lefolytatására az  Országgyűlés által
létrehozott vizsgálóbizottság keretei között kerülhetne sor. A  Bizottság álláspontja szerint a  vizsgálóbizottság
létrehozása olyan szervezetalakítási kérdés, mely Alaptörvényben meghatározott tiltott tárgykörnek minősül, így
a kérdésben országos népszavazás nem tartható.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az  Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek. Az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz
való jog garanciális eleme, mely magában foglalja a választópolgári és a  jogalkotói egyértelműség követelményét
is. A  választópolgári egyértelműség követelménye, hogy a  kérdés világos és kizárólag egyféleképpen legyen
értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni, míg a  jogalkotói egyértelműség arra vonatkozik,
hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség,
és amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés sem
a választópolgár sem a jogalkotó számára nem egyértelmű.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy sem a  választópolgárok sem a  jogalkotó számára nem
egyértelmű az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő „devizaadósok” és „bankok” kifejezések.
A  szóhasználat alapján ugyanis nem dönthető el, hogy pontosan milyen alanyi kört foglalnak magukban
a  kifejezések, valamennyi pénzintézetet vagy csak amelyek deviza alapú hiteleket nyújtottak, illetve
a  „devizaadósok” kifejezés valamennyi vagy csak például a  lakáscélú devizahitellel rendelkezőket takarja.
A  kezdeményezés szövegéből nem határozható meg az  sem egyértelműen, hogy milyen tárgyú szerződések
felülvizsgálatára vonatkozó szabályozás megalkotására irányul a népszavazási kérdés. A kezdeményezés szövegéből
az  sem derül ki továbbá, hogy a  szerződéses jogviszonyokra vonatkozó mely törvény általi megfelelés vizsgálatát
kívánja elérni a beadványozó.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  népszavazásra feltenni kívánt kérdés sem a  választópolgári,
sem a  jogalkotói egyértelműség követelményének nem felel meg, tekintettel arra, hogy az  abban szereplő
pontatlan meghatározások miatt a  választópolgárok számára egy esetleges népszavazás megtartása során nem
lenne egyértelmű, hogy pontosan milyen tartalmú kezdeményezés támogatásáról döntenek és a  jogalkotó
számára sem lenne egyértelmű, hogy egy érvényes és eredményes népszavazás esetén milyen tartalmú jogszabály
megalkotására lenne kötelezett.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés e)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án és a  10.  § b) és c)  pontján,
a  13.  §  (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján,
a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
436/2009. (XI. 20.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 16-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és a dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. október 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy az Alkotmánybíróságnak az indítvány elbírálása
tárgyában hozott érdemi határozata meghozatala előtt a határozattervezetet – legalább 15 napos határidő biztosításával –
az indítványozóval közölni kell, amelyre az indítványozó írásban véleményt terjeszthet elő?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség követelményét a testület és
az Alkotmánybíróság is a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű azért, mert nem állapítható meg pontosan, hogy
a beadványozó mit ért „határozattervezet” alatt. Nem állapítható meg egyértelműen, hogy beadványozó mikori,
milyen készültségi fokban lévő határozattervezetet említ és annak megküldését hány alkalommal javasolná. A fentiek
ismeretében nem értelmezhető a határozattervezet fogalma, tekintettel az elkészítés és az ülésezés szabályaira.
A kérdés a fenti egyértelműségi hibákon túl érdemben érinti az Alkotmánybíróságnak a Magyar Köztársaság
Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény ben (a továb biak ban: Alkotmány) szabályozott rendeltetését is. Egyrészről
jelentősen befolyásolná az Alkotmánybíróság alapvető funkcióját, másrészről az Alkotmánybíróság eljárását egyfajta
hatósági eljárássá alakítaná át, melyben az indítványozó „ügyféli jogokat” kapna. Az Alkotmánybíróság alkotmányos
rendeltetése azonban a normakontroll, melyben – a személyes sérelem orvoslására is szolgáló, de kivételes
alkotmányjogi panaszon túl – nincs jelentősége az indítványozó személyének, és nem fűződik különleges érdek ahhoz,
hogy eljárási jogosultságokkal ruházzák fel. Ezekre tekintettel a kérdést burkolt alkotmánymódosításra irányuló
tartalma miatt is el kellett utasítani.
Az Országos Választási Bizottság és az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint az Alkotmány módosítására
csak az Alkotmány 24. § (3) bekezdésében foglalt eljárási rendben kerülhet sor, a népszavazás még közvetett módon
sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB,
40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok].
Tekintettel az Nsztv. 10. § b) és c) pontjaira az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) és c) pontjain és a 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
120/2011. (VII. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. K. magánszemély által benyújtott
országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot:
Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyet ért e ön azzal, hogy a hamburgeradó és egyéb egészséget veszélyeztető élelmiszerre plusz adót rónak, hiszen
Európában az egyik legmagasabb a hazai élelmiszerek áfája?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/D. §-a szerint az
országos népi kezdeményezés arra irányul, hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére.
Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés azonban nem a kezdeményezés napirendre tűzésére irányul,
hanem egyfajta közvélemény-kutatásra, azaz arra, hogy a beadványozó véleményével egyetértenek-e a
választópolgárok. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a megtárgyalásra javasolt kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a megtárgyalásra javasolt kérdésre egyértelműen
tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, arra „igen”-nel
vagy „nem”-mel lehessen felelni. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben feltenni kívánt kérdés megfogalmazása
nem egyértelmű, mivel a kérdés megfogalmazása a magyar nyelvtan szabályainak nem felel meg, a mondat egyes
részei, kifejezései egymással nyelvtani és logikai összefüggésben nincsenek, ezáltal annak pontos tartalma nem
állapítható meg. Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a feltenni kívánt kérdés valójában számos kérdést von
egységbe, amelyek külön-külön is megválaszolhatók, így a választópolgárnak nincs lehetősége megkülönböztetést
tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről. Ennek alapján a feltenni kívánt kérdésre nem
lehet egyértelműen válaszolni. Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött. II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án, a 18. § a) és b) pontjain, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1835/2017. (XI. 9.) Korm. határozata a TOP-1.1.3-15-NG1-2016-00001 azonosító számú („Hűtőház létesítése Szécsényben” című) projekttel összefüggésben a HáziCOOL Korlátolt Felelősségű Társaság biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a HáziCOOL Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: kedvezményezett) helyi önkormányzat többségi
befolyása alatt álló gazdasági társaság,
b) a kedvezményezett a TOP-1.1.3-15-NG1-2016-00001 azonosító számú, „Hűtőház létesítése Szécsényben” című
projektre (a továbbiakban: projekt) megítélt támogatást olyan vagyontárgyának fejlesztésére fordítja, amely
közfeladat ellátását szolgálja,
2. mentesíti a  kedvezményezettet a  projekt tekintetében a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai
uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 83.  §
(1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. egyetért a projekt tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez szükséges intézkedések megtételével.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1279/2018. (VI. 15.) Korm. határozata a Turizmus Világnap központi rendezvénye Budapesten történő megrendezéséről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Turizmus Világnap központi rendezvénye Budapesten történő megrendezéséről szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külgazdasági és külügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
403/2015. (IX. 28.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Both Nórát
a 2015. október 1. napjától 2018. szeptember 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. szeptember 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök