text:
157/2004. (V. 18.) Korm. rendelete a sport területén képesítéshez kötött tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítések jegyzékéről.
A sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban:
Stv.) 79. §-a (1) bekezdésének f) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
1. § A sport területén képesítéshez kötött tevékenységek
gyakorlásához szükséges képesítések jegyzékét e rendelet
melléklete tartalmazza.
2. § A szabadidősport területén azok a gazdasági társaságok,
amelyeknek a cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és
a bírósági cégeljárásról szóló 1997. évi CXLV. törvény
alapján bejegyzett főtevékenysége ,,92.62. Egyéb sporttevékenység’’, ,,92.72 Máshová nem sorolható egyéb szabadidős tevékenység’’, vagy ,,93.04 Fizikai közérzetet javító
szolgáltatás’’, egészségmegőrző és sportszakmai tanfolyamok vezetésére munkaszerződést, megbízási szerződést,
vállalkozási szerződést csak olyan személyekkel köthetnek,
akik sportoktatói, sportedzői, szakedzői, vagy testnevelő
tanári képesítéssel rendelkeznek.
3. § (1) Azoknak a személyeknek, akik az 50. életévüket
2004. december 31. napjáig betöltik, és a sport területén
legalább öt évig kiemelkedően eredményes tevékenységet
végeztek, kérelmükre a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter (a továbbiakban: miniszter) legfeljebb 2007. december 31-ig felmentést adhat a szakképesítés megszerzésének
kötelezettsége alól.
(2) A kérelmet a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztériumnál három példányban kell benyújtani.
(3) A kérelemhez csatolni kell az életkort igazoló okiratot, valamint a sportszövetségnek az egyéb feltétel teljesítését igazoló javaslatát.
(4) A miniszter a kérelemről a kézhezvételtől számított
30 napon belül határozattal dönt.
(5) Ha a kérelem hiányos, a kérelmezőt 15 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra kell felhívni. A hiánypótlásra
történő felhívás eredménytelensége esetén az eljárást meg
kell szüntetni.
4. § A sportszövetség — szabályzatában meghatározottak
szerint — köteles sportszervezet tagjai tekintetében az
e rendeletben foglalt előírásokat érvényesíteni.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a sport területén képesítéshez kötött tevékenységek
gyakorlásához szükséges képesítések jegyzékéről szóló
168/2001. (IX. 14.) Korm. rendelet.
(3) A munkakör betöltése szempontjából a korábban
megszerzett:
a) főiskolai szintű testnevelés-rekreáció szak, a testnevelő tanár, valamint a rekreáció szakokon szerezhető
képesítésekkel,
b) a főiskolai szintű testnevelés-sportszervezés szak, a
testnevelő tanár, valamint a sportmenedzser szakokon szerezhető képesítésekkel
egyenértékű képesítést igazol. (4) A munkakör betöltése szempontjából a korábban
megszerzett:
a) segédedzői képesítés a sportoktatói képesítéssel, b) a sportszervező és a sportvezető, -szervező (menedzser) képesítések a sportszervező, -menedzser képesítéssel
egyenértékű képesítést igazol. (5) E rendelet alkalmazásában a korábban a táncsportban szerzett ,,B’’ vagy ,,C’’ kategóriás művészeti oktatói
engedély a táncpedagógus képesítéssel egyenértékű képesítést igazol.
(6) A sportszövetség 2005. május 31-ig szabályzatában
köteles az Stv. 77. § p) pontja alapján meghatározni, hogy
sportágában az egyes tevékenységek tekintetében milyen
képesítéssel rendelkező személyek minősülnek sportszakembernek, valamint azt, hogy sportága versenyrendszerében mely edzői tevékenységi szint tölthető be kizárólag
szakedzői képesítéssel.
(7) A melléklet 4. pontjában megjelölt tevékenység
2007. december 31-ig az adott sportág nemzetközi szövetségével kötött megállapodás alapján a sportszövetség által
szervezett képzésben szerzett képzettséggel is folytatható.
(8) Az e rendeletben meghatározott tevékenységek a
szükséges képesítések nélkül 2004. december 31-ig folytathatók.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
112/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 91/2011. (VI. 24.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 91/2011. (VI. 24.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kezdeményező – aki azonos a kifogástevővel – országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkáltató rendes felmondása esetén a felmondási idő legalább 30 nap legyen?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Megállapította, hogy a kezdeményezésben
foglalt kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt követelménynek. Határozatában utalt arra, hogy a Munka
Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 92. § (1) bekezdése szerint „[a] felmondási idő legalább harminc nap,
az egy évet azonban nem haladhatja meg, ettől érvényesen eltérni nem lehet”. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés
a hatályos jogi szabályozással megegyező szabályozás kialakítását célozza, és azt sugallja a választópolgárnak, hogy
„igen” szavazatával a fennálló jogszabályi helyzet megváltoztatására szavaz, valójában azonban a mai jogi
szabályozást erősítené meg, a „nem” válasz pedig értelmetlen lenne. Mindezekre tekintettel az OVB – hivatkozással
az Nsztv. 10. § c) pontjára és 13. § (1) bekezdésére – a kérdés hitelesítését megtagadta.
A kifogástevő álláspontja szerint az OVBh. nem megalapozott, mert a kérdés mind a jogalkotói, mind a választópolgári
egyértelműség kritériumának megfelel. Kifejti, hogy a választópolgári egyértelműségnek önmagában a kérdés
tekintetében kell fennállnia, nem pedig a hatályos jogszabályokkal való összefüggésben; emellett a jogalkotói
egyértelműség követelményét is teljesíti a kérdés. Az „igen” válaszok többsége esetén az Országgyűlést jogalkotási
kötelezettség terheli, ha a munkáltatói rendes felmondás esetén a felmondási idő nem éri el a harminc napot, és
az ezzel ellentétes jogalkotástól való tartózkodásra köteles, ha a munkáltatói rendes felmondás esetén a felmondási
idő legalább harminc nap. A kifogástevő a fenti indokok alapján kérte az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra
utasítását az Alkotmánybíróságtól.
Az OVB kifogással támadott határozata a Magyar Közlöny 2011. évi 69. számában 2011. június 24-én jelent meg,
a kifogást 2011. július 8-án – a törvényi határidőn belül – terjesztették elő az OVB-nél.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342, 344.]
2. Az OVB a kifogással támadott határozatában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság – az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve – a kifogást nem találta
megalapozottnak. Ezért a 91/2011. (VI. 24.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos
indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
177/2014. (IV. 30.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. ferencz Győzőt 2014. augusztus 1.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. április 18. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
59/2012. (XI. 28.) BM rendelete a helyi önkormányzatok szociális célú tűzifavásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatásáról.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 78. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró nemzetgazdasági miniszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. § (1) Az 1. és 2. mellékletben meghatározott települési önkormányzatok szociális célú tűzifavásárláshoz kapcsolódó
kiegészítő, vissza nem térítendő támogatásra jogosultak. (2) A támogatás mértéke – az 1. és 2. mellékletben meghatározott mennyiségű tűzifa erejéig
a) az 1. mellékletben meghatározott települési önkormányzat esetében 12 000 Ft/erdei m3+áfa
b) a 2. mellékletben meghatározott települési önkormányzat esetén 14 000 Ft/erdei m3+áfa.
(3) Az 1. mellékletben meghatározott települési önkormányzat esetében a támogatás feltétele a (2) bekezdés a) pontja
szerinti mértéken felül 2000 Ft/erdei m3+áfa mértékű önrész vállalása.
2. § (1) A támogatás feltétele, hogy az 1. és 2. mellékletben meghatározott települési önkormányzat a szociális rászorultság
szabályait és az igénylés részletes feltételeit rendeletben határozza meg, amelyet a 6. § szerinti elszámoláshoz csatolni
kell. (2) Az (1) bekezdés szerinti rendeletben a) a szociális rászorultság szempontjait akként kell meghatározni, hogy a szociális igazgatásról és szociális
ellátásokról szóló törvény szerinti aa) aktív korúak ellátására,
ab) időskorúak járadékára, ac) adósságkezelési támogatáshoz kapcsolódó adósságcsökkentési támogatásra, vagy
ad) – tekintet nélkül annak természetbeni vagy pénzbeli formában történő nyújtására – lakásfenntartási
támogatásra jogosult előnyt élvezzen, és b) háztartásonként legfeljebb 5 m3 tűzifa biztosítására kerüljön sor.
(3) A települési önkormányzat a szociális célú tűzifára való jogosultságról határozattal dönt.
3. § (1) A támogatást a települési önkormányzat átlagosan 100 cm hosszú, 10–35 cm átmérőjű és ±5% elfogadott tűréshatárú
tűzifának a fővárosi és a megyei kormányhivatal erdészeti igazgatóságai által nyilvántartott erdőgazdálkodóktól
(a továbbiakban: erdőgazdálkodó) történő megvásárlására fordíthatja. A megvásárolt tűzifa mennyiségének
legfeljebb 5%-a lehet a nem kemény lombos fajokból származó fafajta, a fennmaradó rész kemény lombos fajokból
(így különösen juhar, akác, kőris, szil, tölgy, platán, ostorfa, cser, bükk, vörös tölgy, nyír, fekete dió, gyertyán) származó
vastag tűzifa lehet. (2) A települési önkormányzat az 1. és 2. mellékletben meghatározott támogatásnál nagyobb mennyiséget is vásárolhat
az erdőgazdálkodótól, ha az (1) bekezdésben meghatározott minőségi követelményeknek megfelelő tűzifát az 1. §
(2) bekezdésében meghatározott mértéknél kedvezőbb feltételekkel tudja beszerezni.
4. § (1) A tűzifa szállításából – ideértve a rászorulókhoz való eljuttatást is – származó költségek a települési önkormányzatot
terhelik. (2) A települési önkormányzat a szociális célú tűzifában részesülőtől ellenszolgáltatást nem kérhet.
5. § A támogatást a belügyminiszter utalványozása alapján a kincstár legkésőbb 2012. december 20-áig egy összegben
folyósítja. 6. § A települési önkormányzat a támogatást 2013. február 15-éig használhatja fel, a támogatás felhasználásáról
2013. március 31-éig a kincstár felé a 3. melléklet szerinti adatlapon számol el, amelyet a települési önkormányzat
költségvetési beszámolójának benyújtásával egyidejűleg is megküld a kincstárnak.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
46/2007. (XII. 29.) PM rendelete az elektronikus számlával kapcsolatos egyes rendelkezésekről.
Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII.
törvény 260. §-ának (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről
szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
b) pontjában foglalt feladatkörben eljárva – az informatikáért felelős miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem:
1. § Abban az esetben, ha a felek az elektronikus úton kibocsátott számlát elektronikus adatcsererendszerben
(a továbbiakban: EDI) elektronikus adatként kívánják létrehozni és továbbítani, az EDI alkalmazására és használatára az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII.
törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) 175. §-ának (3) bekezdésében előírt előzetes és írásos megállapodási kötelezettségüknek a mellékletben szereplő szerződés megkötésével is
eleget tehetnek.
2. § (1) EDI alkalmazása és használata esetében az Áfa tv.
175. §-ának (4) bekezdésében előírt kiegészítő összesítő
jelentésnek legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) az Áfa tv. 169. § b) pontja alapján a tárgyhónapban
kibocsátott számlák sorszámának felsorolása;
b) az Áfa tv. 169. §-ának c), d) és e) pontjában meghatározott adatok;
c) a tárgyhónapban kibocsátott számlákban szereplő
ügyletek adóalapjai – az Áfa tv. 169. §-ának i) pontja, illetve k) pont ka) alpontja szerinti csoportosításban – összesítetten;
d) a tárgyhónapban kibocsátott számlákban szereplő
ügyletek áthárított adója összesen.
(2) A kiegészítő összesítő jelentést legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap huszadik napjáig kell megküldeni a
termék beszerzőjének, szolgáltatás igénybevevőjének.
3. § Elektronikus úton kibocsátott és/vagy ilyen alapon rendelkezésre álló számla esetében az adózás rendjéről szóló
2003. évi XCII. törvény 47. §-ának (2) bekezdésében előírt
bemutatási kötelezettségnek a számla kibocsátásakor érvényben levő – az állami adóhatóság által közleményben
közzétett – formátumnak megfelelő adatok átadásával kell
eleget tenni.
4. § (1) Ez a rendelet 2008. január 1. napján lép hatályba.
(2) Az elektronikus számláról szóló 20/2004. (IV. 21.)
PM rendelet hatályát veszti. Ezen bekezdés e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter


text:
1015/2014. (I. 20.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2011-0001 azonosító számú („M44 autóút építése Kecskemét–Békéscsaba-nyugat csomópontok között” című) projekt kapcsán felmerült régészeti költségek finanszírozásáról.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2011-0001 azonosító számú, „M44 autóút építése Kecskemét–
Békéscsaba-nyugat csomópontok között” című beruházással (a  továbbiakban: projekt) összefüggő, a  régészeti
feltáráshoz kapcsolódó költségigény összege meghaladja a  kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi
LXIV. törvény 23/E. § (1) bekezdésében meghatározott összeget,
2. hozzájárul, hogy a  beruházó Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság a  projekttel
összefüggésben a  régészeti örökség és a  műemléki érték védelmével kapcsolatos szabályokról szóló
393/2012.  (XII.  20.) Korm. rendelet 37.  § (1)  bekezdése alapján a  régészeti feltáráshoz kapcsolódó többletigény
megfizetését önként vállalja,
3. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban meghatározott költségek fedezetét a  projekt költségvetése a  Közlekedés
Operatív Program forrásaiból, a  projekt Előkészítési Támogatási Szerződés „Építés előkészítés, régészet” sorából
biztosítsa.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. A  KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0042 azonosító számú („M43 autópálya 43. sz. főúti lekötése Makó térségében,
valamint a  csatlakozó építmények kivitelezési munkáinak elvégzése” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről
és támogatásának jóváhagyásáról szóló 2005/2013. (XII. 29.) Korm. határozat 1.  mellékletben foglalt táblázat
D:1 mezőjében a „bruttó Ft” szövegrész helyébe a „bruttó Mrd Ft” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2010. (V. 14.) OKM rendelete az oktatási és kulturális miniszter ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről.
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5. § (1) bekezdés a)–b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az oktatási
és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) és d) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
g) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró szociális és munkaügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
1. § (1) Az 1. melléklet tartalmazza az oktatási és kulturális miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítéseknek, valamint azok
részszakképesítéseinek, elágazásainak és ráépüléseinek a felsorolását, amelyek szakmai és vizsgakövetelményeit
a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A 3. melléklet a bemeneti kompetenciákat tartalmazza modulokba rendezve.
(3) A 4. melléklet az Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.) OM rendelettel és az Országos Képzési Jegyzékről
és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM rendelettel
kiadott Országos Képzési Jegyzékben szereplő, az oktatási és kulturális miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések
szakmai és vizsgakövetelményeinek tartalmi megfeleltetését tartalmazza.
(4) Az 5. melléklet tartalmazza a szakmai ismeretek típusaihoz és a szakmai készségek szintjeihez tartozó
meghatározásokat.
(5) Az e rendelettel megállapított szakmai és vizsgakövetelmények szerinti szakképesítések esetében a szakmai
bizonyítvány kiegészítő lapokat a 6. melléklet szerinti tartalommal kell kibocsátani.
2. § Azon szakmai vizsgák esetében, ahol a 2. mellékletben megjelölt szakmai vizsgabizottsági tagot delegáló szakmai
szervezet a vizsgaszervező, a vizsgabizottság harmadik tagját az oktatási és kulturális miniszter az Országos szakértői,
az Országos vizsgáztatási, az Országos szakmai szakértői és az Országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzékről, valamint
a szakértői tevékenységről szóló 31/2004. (XI. 13.) OM rendeletben meghatározott Országos szakmai szakértői, illetve
Országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzékből jelöli ki.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
4. § (1) Az Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.) OM rendeletben szereplő szakképesítéseket érintően
a szakmai követelmények kiadásáról szóló 16/1994. (VII. 8.) MKM rendelet, a szakmai és vizsgakövetelmények
kiadásáról, valamint a szakmai vizsga szervezésére feljogosított intézményekről szóló 9/2002. (IV. 5.) NKÖM rendelet és
az egyes szakmai és vizsgakövetelmények kiadásáról szóló 28/2003. (X. 18.) OM rendelet (a továb biak ban együtt:
korábbi jogszabályok) által megállapított szakmai és vizsgakövetelmények szerinti vizsgák – kivéve a párhuzamos
oktatás keretében folytatható művészeti szakképesítéseket – 2014. december 31-éig szervezhetők.
(2) A párhuzamos oktatás keretében folytatható művészeti szakképesítéseket érintően a korábbi jogszabályok által
megállapított szakmai és vizsgakövetelmények szerinti szakmai vizsgák 2016. december 31-éig, az artistaképzés
esetében 2018. december 31-éig szervezhetők.
(3) A szakképzést a megkezdésének időpontjában hatályos szakmai és vizsgakövetelmények alapján kell befejezni és
az eredményes szakmai vizsgát köve tően a bizonyítványt kiadni. Az oktatási és kulturális miniszter ágazatába tartozó
szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló 20/2008. (VII. 29.) OKM rendelet alapján kiadott központi
programok (tantervek) addig alkalmazhatóak, amíg az e rendelet alapján kiadott szakmai és vizsgakövetelmények
szerint elkészített egyes központi programok (tantervek) kiadásra kerülnek.
5. § Hatályát veszti
a) az oktatási és kulturális miniszter ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló
20/2008. (VII. 29.) OKM rendelet, valamint
b) a nemzeti kulturális örökség minisztere hatáskörébe tartozó szakképesítések megszerzésére irányuló szakmai
vizsga szervezésére feljogosított intézményekről szóló 29/2005. (XI. 11.) NKÖM rendelet.
Budapest, 2010. április 19. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1074/2010. (III. 25.) Korm. határozata a trópusi faanyagokról szóló 2006. nemzetközi megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás (a továb biak ban: megállapodás)
bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt a megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli – a megállapodás végleges
szövegének megállapítását, valamint az Európai Közösség által a kötelező hatályt elismerő nyilatkozat megtételét
köve tően – annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2003. (V. 7.) HM rendelete a honvédelmi ágazatban bekövetkezett balesetek bejelentéséről, kivizsgálásáról és nyilvántartásáról.
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény
(a továbbiakban: Mvt.) 9. § (3) bekezdésében, valamint a
Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
(a továbbiakban: Hjt.) 287. § h) pontjában kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel a honvédelemről szóló
1993. évi CX. törvény (a továbbiakban: Hvt.) rendelkezéseire — a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
irányítása és felügyelete alá tartozó szervezetek és a
Magyar Honvédség
a) hivatásos és szerződéses állományának,
b) köztisztviselői és közalkalmazotti állományának
(a továbbiakban: polgári állományának),
c) megjelenési és szolgálati kötelezettségét teljesítő
hadköteles, valamint önkéntes tartalékos állományának,
d) hallgatói állományának
személyi sérüléssel járó baleseteire (a továbbiakban: baleset). Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában: (1) Állományilletékes parancsnok:
a) a hivatásos és szerződéses állomány tekintetében a
Hjt. 2. § (3) bekezdésében meghatározott személy,
b) a polgári állomány tekintetében a munkáltatói jog
kör gyakorlója,
c) a hadköteles és önkéntes tartalékos állomány tekin
tetében a hadköteles katonák szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIV. törvény (a továbbiakban: Hkt.) 2. §
a) pontjában meghatározott személy,
d) a hallgatói állomány tekintetében az oktatási intézmény vezetője.
(2) Szervezett tevékenység: az Mvt. 87. § 9. pontjában
meghatározottakon túlmenően a szolgálati kötelezettségek teljesítésével és a jogok gyakorlásával összefüggésben
végzett tevékenység.
(3) Honvédelmi baleset: a tényleges katonai állomány
esetében a szolgálati kötelesség teljesítése és a szolgálati
jog gyakorlása során bekövetkezet baleset, a közalkalmazotti, köztisztviselői jogviszonyban állók, valamint a szolgálati viszonyban nem álló hallgatói állomány esetében
pedig az a baleset, amelyet a jogszabályok munkabalesetnek, illetve a munkabalesetek fogalmi körébe nem tartozó
üzemi balesetnek minősítenek.
(4) Üzemi baleset: az a baleset, amely a személyi állományt a szervezett tevékenység során végzett munka közben vagy azzal összefüggésben, munkába vagy onnan lakására (szállására) menet közben, illetőleg közcélú munka
végzése vagy egyes társadalombiztosítási ellátások igénybevétele során éri.
(5) Baleset minősítése: olyan államigazgatási, illetve társadalombiztosítási üggyel összefüggő eljárás, amelyben az
arra illetékes és hatáskörrel rendelkező személy, illetve
szerv a baleset kivizsgálását követően határozatban nyilatkozik arról, hogy az üzemi balesetnek minősül-e vagy sem
(kötelmekkel összefüggőnek vagy nem összefüggőnek).
(6) Baleseti Napló: alegységszintű baleseti nyilvántartás,
amely tartalmazza a személyi állomány által elszenvedett
balesetek alapadatait.
(7) Baleseti Nyilvántartó Könyv: egységszintű baleseti
nyilvántartás, amely a szervezetnél bekövetkezett, szolgálat- vagy munkaidő-kieséssel járó honvédelmi balesetek
összesített nyilvántartására szolgál.
(8) Baleseti vizsgálati jegyzőkönyv: a baleset részletes
kivizsgálása során keletkezett iratok, dokumentáció rendszerezett összessége.
(9) Baleseti jegyzőkönyv: a vizsgálati jegyzőkönyv alapján
kitöltött formanyomtatvány.
(10) Szolgálatképesség csökkenés: a Magyar Köztársaság
Fegyveres Erőinek Szolgálati Szabályzata 251. pontja szerinti egészségügyi szolgálatmentesség, illetve az egyes szolgálati kötelezettségek alóli részleges felmentés.
(11) Tényleges katonai állomány: a Hvt. 44. § (1) bekezdésében meghatározott személyi kör.
A baleset bejelentése, kivizsgálása és nyilvántartása 3. §
Az 1. §-ban meghatározott állomány minden balesetét
be kell jelenteni, ki kell vizsgálni, és nyilvántartásba kell
venni.
A baleset bejelentése 4. § A sérült vagy a balesetet észlelő személy haladéktalanul
köteles bejelenteni a balesetet a szervezett tevékenységet
irányító személynek (munkahelyi vezető), vagy a szolgálati
elöljárójának (a továbbiakban: elöljáró), egyúttal tájékoztatni a még esetlegesen fennálló veszélyeztetésről.
5. § (1) Az elöljáró intézkedik a fennálló veszély azonnali
megszüntetéséről, a sérült mentéséről, elsősegélyben ré
szesítéséről és további ellátásáról, súlyos balesetnél a baleseti helyszín biztosításáról.
(2) Az elöljáró azonnal jelentést tesz az állományilletékes parancsnoknak a bekövetkezett balesetről a Szervezeti
Munkavédelmi Szabályzatban (a továbbiakban: SzMvSz)
meghatározottak szerint.
6. § (1) A balesettel kapcsolatos adatokat rögzíteni kell az
SzMvSz-ben meghatározott szervezeti egységenként
(alegységenként) rendszeresített Baleseti Naplóban.
(2) A Baleseti Napló tartalmazza:
a) a sérült nevét, rendfokozatát (állomány csoportját),
születési idejét, anyja nevét;
b) a baleset időpontját, helyszínét;
c) a sérülés megnevezését;
d) azt, hogy várható-e szolgálat- vagy munkaképtelen
ség;
e) a bejegyzést tevő nevét, beosztását és aláírását.
(3) A Baleseti Napló mintáját e rendelet 1. számú melléklete állapítja meg.
(4) A szervezet egészségügyi alapellátását végző orvos
által vezetett ambuláns naplóban a baleseti sérülésekre
vonatkozó bejegyzéseket megkülönböztető jelzéssel
(,,B’’ betű) kell ellátni.
7. § Az SzMvSz-ben kijelölt ügyeleti szolgálat a rendelkezésére álló adatok közlésével azonnal jelenti a Honvédelmi
Minisztérium Költségvetési és Munkabiztonsági Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: HM KMEH) Baleseti Készenléti Szolgálatának az Mvt. 87. § 3. pontjában meghatározottak szerinti súlyos, valamint a kettőnél több személy
sérülését okozó, továbbá lövés és robbanás okozta balesetet.
A baleset kivizsgálása 8. § Az állományilletékes parancsnok a bejelentett, illetve
tudomására jutott minden balesetet azonnal kivizsgálja.
9. § (1) Ha a kivizsgálás folyamán bebizonyosodik, hogy nem
honvédelmi baleset történt, illetve a baleset nem szervezett
tevékenységgel összefüggésben következett be, akkor a
vizsgálatot be kell fejezni, és a sérültet a balesettel kapcso
latos megállapításról és a jogorvoslat lehetőségéről határozatban kell értesíteni. A határozat mintáját a 2. számú
melléklet állapítja meg.
(2) A szolgálat- vagy munkaképesség-csökkenést nem
okozó balesetek nyilvántartásának és vizsgálatának rendjét
a szervezet SzMvSz-ében kell meghatározni.
10. § (1) Az 1—3 nap időtartamú szolgálat- vagy munkaképtelenséget, illetve szolgálatképesség csökkenést okozó
balesetek vizsgálatát a munkavédelmi tevékenységet ellátó
személy (munkavédelmi tiszt) végzi.
(2) A 3 napot meghaladó szolgálat- vagy munkaképtelenséget, illetve szolgálatképesség csökkenést okozó balesetet bizottság vizsgálja ki, melyet az állományilletékes
parancsnok jelöl ki. A bizottság munkájába be kell vonni a
szervezetnél munkavédelmi tevékenységet ellátó személyt
(munkavédelmi tisztet), és lehetővé kell tenni a munkavédelmi érdekképviselet részvételét. A bizottság lehet
állandó vagy eseti, összetételét és munkarendjét az SzMvSz
szabályozza.
(3) A súlyos, valamint az olyan — haditechnikai vagy
munkaeszköz, illetve technológia által okozott — baleset
kivizsgálása, amely kettőnél több személy egyidejű sérülését okozta, munkabiztonsági szaktevékenységnek minősül,
ezért az ilyen balesetek kivizsgálását legalább középfokú
munkavédelmi szakképesítéssel rendelkező személy vezeti.
11. § (1) A 7. § szerinti, bejelentett honvédelmi baleseteket,
kivéve a közúti és légiközlekedéssel kapcsolatosakat — az
állományilletékes parancsnokot nem mentesítve jelentési,
vizsgálati és nyilvántartásba vételi kötelezettsége alól —
a HM KMEH állományából kijelölt bizottság is kivizsgálja.
(2) A közúti és a légiközlekedéssel kapcsolatos balesetek kivizsgálási rendjéről külön jogszabályok rendelkeznek.
12. § (1) A kivizsgálás során meg kell állapítani a baleset
bekövetkezésének tárgyi, szervezési és személyi okait, okozati összefüggéseit, és meg kell határozni a hasonló balesetek megelőzéséhez szükséges intézkedéseket. A munkabaleset kivizsgálási szempontjait a munkavédelemről szóló
1993. évi XCIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelet 3. számú
melléklete tartalmazza.
(2) A 3 napot meghaladó szolgálat- vagy munkaképtelenséget, illetve szolgálatképesség-csökkenést okozó baleset kivizsgálásának megállapításait baleseti vizsgálati
jegyzőkönyvben olyan részletességgel kell rögzíteni, hogy
alkalmas legyen a baleset okainak megállapítására, vita
esetén a tényállás tisztázására.
13. § (1) Az állományilletékes parancsnok nem köteles azt a
balesetet kivizsgálni, minősíteni és nyilvántartásba venni,
amelynek a bekövetkezésétől számított 3 év már eltelt.
(2) A vizsgálat megtagadásáról szóló értesítés mintáját
a 3. számú melléklet tartalmazza.
14. § (1) A más szervezethez vezényelt személyi állomány
honvédelmi baleseteivel kapcsolatos kivizsgálási, bejelentési és nyilvántartási kötelezettség teljesítéséért — a vezénylő szervezet értesítése mellett — a fogadó szervezet
állományilletékes parancsnoka a felelős.
(2) A személyi állományból a honvédelmi ágazaton kívüli szervezethez vagy külföldre vezényelt személyek baleseteinek kivizsgálására, bejelentésére a fogadó szerv, szervezet vezetője, amennyiben ez nem lehetséges, úgy a kiküldő szerv állományilletékes parancsnoka intézkedik.
(3) A külföldre vezényelt alegységet, kontingenst a kiküldőnek el kell látnia a balesetek kivizsgálásához és nyilvántartásához szükséges okmányokkal.
A baleseti jegyzőkönyv felvétele 15. § (1) Az 1 napot meghaladó szolgálat- vagy munkaképtelenséget, illetve szolgálatképesség-csökkenést okozó honvédelmi balesetről a kivizsgálás befejezésekor, de legkésőbb a tárgyhót követő hónap 8. napjáig baleseti jegyzőkönyvet kell felvenni. A baleseti jegyzőkönyv megfelelő
kitöltéséért az SzMvSz-ben megnevezett személy a felelős.
(2) A közúti és a légiközlekedéssel kapcsolatos balesetek sérültjeiről a baleseti jegyzőkönyvet az állományilletékes parancsnok a saját megállapításai, illetve az illetékes
szervek vizsgálati jegyzőkönyvei alapján állíttatja ki.
(3) Baleseti jegyzőkönyvnek minősül:
a) a Munkabaleseti jegyzőkönyv és a Statisztikai adat
lap a honvédségi balesetek jelentéséhez együtt;
b) az Üzemi baleseti jegyzőkönyv és a Statisztikai adat
lap a honvédségi balesetek jelentéséhez együtt;
c) és a Tanulói baleseti jegyzőkönyv
kitöltött nyomtatványok. (4) A Munkabaleseti jegyzőkönyv mintáját e rendelet
4. számú melléklete, a Statisztikai adatlap a honvédségi
balesetek jelentéséhez nyomtatvány mintáját e rendelet
5. számú melléklete, az Üzemi baleseti jegyzőkönyv mintáját e rendelet 6. számú melléklete a Tanulói baleseti jegyzőkönyv mintáját pedig e rendelet 7. számú melléklete tartalmazza.
(5) Munkabaleseti jegyzőkönyvet és Statisztikai adatlapot kell felvenni a tényleges katonai állomány, a megjelenési kötelezettségét teljesítő hadköteles állomány, a polgári állomány munkavégzéssel (szolgálati tevékenységgel)
összefüggésben, valamint a hallgatók (növendékek)
gyakorlati foglalkozás során bekövetkezett honvédelmi
baleseteiről. A Statisztikai adatlapot a Munkabaleseti
jegyzőkönyv mellékleteként kell kezelni.
(6) Üzemi baleseti jegyzőkönyvet és Statisztikai adatlapot kell felvenni a tényleges katonai állomány és a polgári
állomány munkába, vagy onnan lakására menet közben,
közcélú munkavégzés közben, vagy társadalombiztosítási
ellátás igénybevétele során történt balesetéről. A Statisztikai adatlapot az Üzemi baleseti jegyzőkönyv mellékleteként kell kezelni.
(7) Tanulói baleseti jegyzőkönyvet (Baleseti jegyzőkönyv tanuló- vagy gyermekbalesetről) kell felvenni a kizárólag tanulói/hallgatói jogviszonyban lévők balesetéről.
A jegyzőkönyv kitöltéséért és elosztásáért az oktatási
intézmény vezetője a felelős. (A kitöltési útmutató szerinti
fenntartói példányt a HM KMEH-nak kell megküldeni.)
(8) A baleseti jegyzőkönyvek kitöltése a megfelelő kitöltési útmutató szerint történik.
(9) Ha a balesetnek több sérültje van, akkor minden
sérültről külön jegyzőkönyvet kell kiállítani.
A baleseti jegyzőkönyvek elosztása (megküldése) 16. § (1) A baleseti jegyzőkönyveket az állományilletékes
parancsnok a kivizsgálás befejezésekor, de legkésőbb a
baleset bekövetkezését követő hónap 8. napjáig átadja,
illetve megküldi:
a) az 1. számú példányt a sérültnek (halála esetén közvetlen hozzátartozójának);
b) a 2. számú példányt közvetlenül a HM KMEH-nek;
c) a 3. számú példányt:
ca) hivatásos (kettős jogállású hallgató), szerződéses és
polgári állomány esetében a HM KMEH-nek, amely azt
— állásfoglalásával együtt — megküldi a Honvédelmi
Minisztérium Pénzügyi Számító és Nyugdíjmegállapító
Igazgatóságnak (a továbbiakban: HM PSZNYI),
cb) hadköteles állomány (honvédségi ösztöndíjas hallgató) esetében az illetékes hadkiegészítő parancsnokságnak;
d) a 4. számú példányt a Honvédelmi Minisztérium
Központi Pénzügyi és Számviteli Hivatalhoz;
e) az 5. számú példányt az elöljáró katonai szervezet
parancsnokságára;
f) az 6. számú példányt az irattárnak (a munkabiztonsági tevékenységet ellátó személynek).
(2) Baleseti jegyzőkönyv másolatot a HM KMEH ad ki
az arra illetékeseknek.
(3) Vezényelt katona és más katonai szervezethez munkavégzésre kirendelt polgári állomány balesete esetén a
fogadó szervezet állományilletékes parancsnoka a balesetről, a jegyzőkönyv egy példányának megküldésével, azonnal tájékoztatja a balesetet szenvedett személy
állományilletékes parancsnokát.
(4) Statisztikai adatlapot a jegyzőkönyvek 2. és 6. számú
(irattári) példányához kell csatolni.
(5) A balesetről készült kivizsgálási jegyzőkönyvet, a
baleseti jegyzőkönyvet és a Minősítő határozatot, illetve az
Értesítő határozatot Baleseti Gyűjtőben kell iktatni.
Balesetek nyilvántartása 17. § (1) A katonai szervezeteknél bekövetkezett, szolgálatkieséssel járó honvédelmi balesetek nyilvántartására
Baleseti Nyilvántartó Könyvet kell vezetni.
(2) A Baleseti Nyilvántartó Könyvet a baleseti jegyzőkönyvek, illetve az egészségügyi szolgálat által vezetett
ambuláns napló adatai alapján kell kitölteni, és naprakészen vezetni.
(3) A Baleseti Nyilvántartó Könyv a Baleseti Napló
adatait, továbbá az alábbiakat tartalmazza:
a) a honvédelmi baleset — minden évben 1-es számmal
kezdődő — sorszámát;
b) a baleseti jegyzőkönyv nyilvántartási számát;
c) a sérülés súlyosságát és a kiesett napok számát;
d) a baleseti tevékenységet és a baleset jellemzőit (jel
legét, eszközét stb.);
e) a tanúk nevét;
f) a sérült ellátására tett intézkedést.
(4) A Baleseti Nyilvántartó Könyv mintáját a 8. számú
melléklet állapítja meg.
(5) A Baleseti Nyilvántartó Könyvet a szervezet székhelyén összesítve, területileg elkülönült szervezeti egységeinél külön-külön is vezetni kell.
18. § (1) A munkabiztonsági tevékenységet végző személy a
nyilvántartást és az alapjául szolgáló okmányokat havonta
egyezteti, az esetleges eltérések okát tisztázza és a szükséges intézkedést az állományilletékes parancsnoknál kezdeményezi.
(2) A honvédelmi balesetekkel kapcsolatos dokumentációt a katonai szervezet öt évig megőrizi.
(3) A baleseti jegyzőkönyv példányait a HM KMEH
5 évig, a Központi Irattár pedig a HM KMEH által átadott
2. számú példányokat 30 évig köteles megőrizni.
A HM KMEH az átadott iratok lajstromjegyzékét 30 évig
őrzi meg.
A baleset minősítése 19. § (1) Az e rendelet 1. § a) pontjában meghatározott személyi (hivatásos és szerződéses) állomány balesetét a HM
PSZNYI a HM KMEH szakmai állásfoglalása alapján,
— a Hjt. 201. § (3) bekezdése szerint — indokolt határozatban (minősítő határozat) Szolgálati kötelmekkel összefüggőnek vagy Szolgálati kötelmekkel nem összefüggőnek
minősíti.
a) Szolgálati kötelmekkel összefüggő az a baleset vagy
baleset miatt bekövetkezett halál, amely a katonai szolgálat teljesítése vagy a szolgálati jog gyakorlása során keletkezett, illetve a szolgálati helyre vagy onnan a lakásra
(szállásra) menet közben következett be.
b) Szolgálati kötelmekkel nem összefüggő az a baleset
vagy baleset miatt bekövetkezett halál,
ba) amelyet a katonai szolgálatot teljesítő személy
szándékosan vagy a tiltó rendelkezések súlyos megszegésével idézett elő,
bb) ha azt kizárólag a sérült önhibájából eredő ittassága
vagy bódult állapota okozta,
bc) ha a lakásról (szállásról) a szolgálati helyre, vagy a
szolgálati helyről a lakásra (szállásra) menet közben, indokolatlanul nem a legrövidebb útvonalon közlekedve, vagy
az utazás indokolatlan megszakítása során történt.
(2) Az e rendelet 1. § b) pontjában meghatározott polgári állomány balesetét a HM PSZNYI indokolt határozatban Üzemi vagy Nem üzemi balesetnek minősíti.
(3) Az 1. § c) pontjában meghatározott állomány és a
d) pontban meghatározott állományból a honvédségi ösztöndíjas hallgatók balesetét az állományilletékes parancsnok, illetve a megjelenési kötelezettséget elrendelő
személy, minősítő határozatban, a Hvt. 171. §-a szerint
Honvédelmi kötelezettség teljesítésével összefüggőnek
vagy Honvédelmi kötelezettség teljesítésével nem összefüggőnek minősíti. A minősítő határozat mintáját a 9. számú melléklet tartalmazza. A parancsnok minősítő határozatát a baleseti jegyzőkönyv minden példányához csatolni
kell.
(4) Az 1. § d) pontjában meghatározott állományból a
kizárólag növendéki/hallgatói jogviszonyban állók részére
a társadalombiztosítási ellátást megalapozó indokolt határozatot a HM PSZNYI hozza meg.
20. § (1) Ha a baleset szolgálati, illetve honvédelmi kötelezettség teljesítésével összefüggőnek, valamint üzemi balesetnek minősül, a sérültet — halála esetén hozzátartozóját — a minősítő határozat átadásával egyidejűleg tájékoztatni kell arról, hogy kártérítés iránti igényt terjeszthet elő.
(2) A Tájékoztatás baleseti kártérítés lehetőségéről
szóló nyomtatvány mintáját a 10. számú melléklet tartalmazza.
Jogorvoslatok 21. § Ha a sérült — halála esetén hozzátartozója — az
állományilletékes parancsnoknak a baleset bejelentésével,
nyilvántartásával, kivizsgálásával kapcsolatos intézkedését
vagy mulasztását sérelmezi, akkor panasszal fordulhat a
HM KMEH-hez. A HM KMEH elsőfokú hatósági jogkörében eljárva intézkedik a panasz kivizsgálásáról.
22. § (1) Az 1. § c) és d) pontjában meghatározott állomány
— kivéve a kizárólag növendéki/hallgatói jogviszonyban
lévő állományt — az állományilletékes parancsnok minő
sítő határozata ellen a honvédelmi miniszterhez címzett,
de a minősítő parancsnokhoz benyújtott fellebbezéssel
élhet.
(2) A hivatásos és szerződéses állomány esetében a
minősítő határozat ellen a honvédelmi miniszterhez címzett, de a HM PSZNYI-hez benyújtott fellebbezésnek van
helye.
(3) A fellebbezést a határozat kézhezvételétől számított
15 napon belül a minősítőhöz kell benyújtani, aki azt a
kézhezvételtől számított 8 napon belül az ügyben keletkezett iratokkal együtt felterjeszti a honvédelmi miniszterhez. A honvédelmi miniszter a fellebbezést 30 napon belül
határozattal bírálja el. Indokolt esetben a határidő 30 nappal meghosszabbítható.
(4) A polgári állomány, illetve a kizárólag növendéki/hallgatói jogviszonyban állók esetében a minősítő határozat elleni fellebbezést a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Vezetőjének kell címezni, de a
HM PSZNYI-hez kell benyújtani.
Záró rendelkezések 23. § (1) Ez a rendelet a kihirdetést követő hónap első napján
lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a személyi
sérüléssel járó szolgálati és foglalkozási balesetek kivizsgálásáról, jelentéséről és nyilvántartásáról szóló 27/1988.
(HK. 14) HM utasítás a hatályát veszti.
Juhász Ferenc s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1921/2013. (XII. 11.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti időszak sportlétesítmény-fejlesztési stratégiájának megvalósításával összefüggő kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. a  rendszeres testmozgás és az  azáltal megvalósuló egészségtudatos életmód támogatását hasznos és megtérülő
társadalmi befektetésnek tekinti, elkötelezett a  magyar sport fejlesztése mellett, ezért az  annak infrastrukturális
feltételeit biztosító – a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó – sportlétesítmény-fejlesztési stratégiát elfogadta;
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy az éves központi költségvetések
tervezése során gondoskodjanak a  2014–2020 közötti időszak sportlétesítmény-fejlesztési stratégiájának
megvalósításához kapcsolódó forrásigények biztosításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: az éves központi költségvetési tervezés időszakában
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2007. (III. 30.) GKM utasítása a Budai MÁV Kórház költségvetési intézmény átszervezésével összefüggő létszámcsökkentés elrendeléséről.
Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006.
évi CXXXII. törvényben, továbbá az Állami Egészségügyi Központ létrehozása érdekében szükségessé vált
egyes feladatokról szóló kormányhatározatban foglaltakra
figyelemmel, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992.
évi XXXIII. törvény 30. § (1) bekezdésének b) pontja alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § A Budai MÁV Kórháznál a jelen utasítás hatálybalépésének napján – a feladatok változásából adódó átszervezésre
figyelemmel – az érvényes, engedélyezett létszámot 307
főben állapítom meg.
2. § (1) Az 1. §-ban foglaltak alapján a Budai MÁV Kórháznál
létszámcsökkentést rendelek el, amellyel kapcsolatos
munkáltatói intézkedéseket a jelen utasítás hatálybalépését követően haladéktalanul meg kell kezdeni.
(2) A Budai MÁV Kórháznak az Állami Egészségügyi
Központ szakmai struktúrájába való beillesztésével összefüggésben, az ezzel együtt járó feladatváltozásból adódó
átszervezés következtében várható további létszámcsökkentésre is figyelemmel elrendelem, hogy az (1) bekezdésben elrendelt létszámcsökkentés során a Budai MÁV Kórház a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó szabályok
szerint járjon el.
3. § A létszámcsökkentést a közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó jogszabályi előírások alapján kell végrehajtani.
4. § Ez az utasítás 2007. április 1-jén lép hatályba.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter