text:
158/2016. (VI. 13.) Korm. rendelete az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő, a 2014–2020 programozási időszakban a Kormány által a nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörébe utalt, a távhőszolgáltató szektort érintő, energiahatékonyság növelésére és a megújuló energiaforrások alkalmazására irányuló beruházások megvalósításáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 15. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E  rendelet hatálya az  Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel
összefüggő, a  Kormány által a  nemzeti fejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) hatáskörébe utalt,
a  2014–2020  programozási időszak Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Programja terhére finanszírozott,
a  távhőszolgáltató szektort érintő, energiahatékonyság növelésére és a  megújuló energiaforrások alkalmazására
irányuló projektekre terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki:
a) az egyházi jogi személyek által megvalósítandó energiahatékonyság növelésére és a  megújuló
energiaforrások alkalmazására irányuló projektekre,
b) a közszféra szervezetek számára tervezett kiemelt, épületenergetikai célú projektekre, ideértve a  megújuló
energiaforrások alkalmazásával kombinált beruházásokat és a szemléletformálási programokat, és
c) hatálybalépése napján eredményes közbeszerzési eljárással rendelkező, (1)  bekezdésben meghatározott
projektekre. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. előkészítés: a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 272/2014. (XI. 5.)
Korm. rendelet] 5. melléklet 2. pont 2.1.1. alpontja szerinti költség alapját képező tevékenység,
2. kedvezményezett: a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 14. pontja szerinti szervezet,
3. konzorcium: a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 19. pontja szerinti együttműködés,
4. szakpolitikai felelős: a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 2.  mellékletében meghatározott, a  272/2014. (XI. 5.)
Korm. rendelet 18. §-a szerinti feladatokat ellátó személy,
5. támogatási szerződés: a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 54. pontja szerinti szerződés,
6. végső kedvezményezett: a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 66. pontja szerinti kedvezményezett.
3. A miniszter feladatai 3. § (1) A miniszter gondoskodik az 1. § szerinti projektek határidőben történő megvalósításáról.
 (2) A  miniszter az  (1)  bekezdés szerinti feladatait az  NFP Nemzeti Fejlesztési Programiroda Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Társaság) bevonásával látja el.
4. § A miniszter
a) összehangolja az 1. § szerinti projektekkel kapcsolatban hatáskörrel rendelkező szervezetek tevékenységét,
módszereket és követelményeket dolgoz ki a támogatáspolitikai intézkedésekhez,
b) figyelemmel kíséri és összehangolja az 1. § szerinti projektek megvalósítását,
c) az  a)–b)  pontban meghatározott feladatokkal összefüggésben együttműködik a  hatáskörrel rendelkező
irányító hatósággal és az érintett szakpolitikai felelőssel. 5. § (1) A  miniszter az  1.  § szerinti projektek megvalósításával összefüggésben a  feladat- és hatáskörrel rendelkező
szervezetektől tájékoztatást kérhet a  nemzetközi kötelezettséget tartalmazó dokumentumokban – így
különösen az  Európai Unió valamely pénzügyi alapjából finanszírozott támogatási programban – kitűzött célok
megvalósulásának nyomon követése, és az 1. § szerinti projektek megvalósítása érdekében.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás személyes adatot nem tartalmazhat.
 (3) A miniszter gondoskodik az általa kezelt adatok eredeti védelmi szintjének fenntartásáról. Az e rendeletben foglalt
intézkedések megvalósításával összefüggésben a  miniszter kizárólag a Társaság és a  szakpolitikai felelős számára
továbbíthat adatot.
(4) A miniszter az  (1) bekezdés szerint átadott adatokat a Társaság útján, eredeti formájukban, elektronikus formában
vagy papíralapon tartja nyilván.
(5) Az  1.  § szerinti projektek határidőben történő megvalósítása érdekében a  miniszter és a  szakpolitikai felelős
gondoskodnak az irányításuk alá tartozó szervezetek együttműködéséről. A szakpolitikai felelős és az irányítása alá
tartozó szervezetek térítésmentesen kötelesek információt és adatot szolgáltatni a miniszter részére.
4. A Társaság feladatai 6. § (1) A Társaság
a) szükség esetén javaslatot tesz a miniszternek és a szakpolitikai felelősnek az 1. § szerinti projekteket érintő
jogszabályok módosítására, együttműködve az  e  projektek tekintetében hatáskörrel rendelkező irányító
hatósággal,
b) a  miniszter döntése alapján közreműködik a  kormányzati intézkedések végrehajtásában, az  1.  § szerinti
projekteket érintő miniszteri beszámolók, tájékoztatók előkészítésében,
c) kapcsolatot tart a miniszter és a szakpolitikai felelős irányítása alá tartozó, az adott feladat ellátásáért felelős
szervezettel, valamint az  1.  § szerinti projektek tekintetében hatáskörrel rendelkező irányító hatósággal,
szakpolitikai felelőssel,
d) negyedévente jelentést készít a  miniszter részére a  tevékenységéről és az  1.  § szerinti projektek
előrehaladásáról, továbbá haladéktalanul tájékoztatja – az  ok megjelölésével – a  minisztert, ha a  projektek
megvalósítása késedelmet szenvedhet.
(2) A Társaság a  támogatást igénylő – a  támogatási szerződés megkötését követően kedvezményezett – konzorcium
konzorciumvezetőjeként ellátja az  1.  § szerinti projektek előkészítését, valamint ezen projektek megvalósításával
összefüggő projektmenedzsment feladatokat, a  végső kedvezményezett meghatalmazása alapján lebonyolítja
a  beszerzési és közbeszerzési eljárásokat és szükség esetén aláírja a  keretmegállapodásokat, valamint ellátja
a műszaki ellenőri feladatokat.
5. A projektek megvalósításának végrehajtási szabályai 7. § (1) Az 1. § szerinti projektek támogatási szerződése a Társasággal, mint konzorciumvezetővel kerül megkötésre.
 (2) A végső kedvezményezett, mint konzorciumi tag lesz részese a támogatási szerződésnek.
 (3) A  konzorciumban részt vevő konzorciumi tag és a  konzorciumvezető konzorciumi megállapodásban rögzítik
feladataikat, jogaikat és kötelezettségeiket. A  konzorciumvezető feladatai nem terjeszkedhetnek túl a  6.  §-ban
meghatározottakon. A konzorciumi megállapodás a támogatási szerződés mellékletét képezi.
(4) A  6.  § (2)  bekezdésben foglalt feladatokkal összefüggésben, valamint a  (3)  bekezdésben rögzített konzorciumi
megállapodásban foglaltak szerint a  Társaság a  projektek megvalósításához szükséges árubeszerzés és
építési beruházás közbeszerzési eljárásokat a  végső kedvezményezett helyett és nevében folytatja le és azok
meghatalmazása alapján kiválasztja a nyertes ajánlattevőt, valamint keretmegállapodásos eljárások esetén a nyertes
ajánlattevővel – a végső kedvezményezett nevében és annak javára – aláírja a keretmegállapodásokat.
(5) A Társaság az 1. § szerinti projektek megvalósításából vagyont nem szerezhet.
 (6) Ha az  1.  § szerinti projekt megvalósításával összefüggésben el nem számolható költség merül fel, azt
az  a  konzorciumi tag köteles finanszírozni, amelynél az  adott költség felmerült azzal, hogy a  bírságot, büntetést
az a konzorciumi tag viseli, amelynek a bírságra, büntetésre okot adó esemény felróható.
6. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1095/2017. (II. 24.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Finn Köztársaság Kormánya között a minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Finn Köztársaság Kormánya között a  minősített adatok kölcsönös
védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
108/2017. (X. 26.) ME határozata Magyarország és a Kínai Népköztársaság között a Heilongjiang Kínai Orvostudományi Egyetem magyarországi oktatási tevékenységének támogatásáról szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere, az igazságügyi miniszter, illetve a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország és a  Kínai
Népköztársaság között a  Heilongjiang Kínai Orvostudományi Egyetem magyarországi oktatási tevékenységének
támogatásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a  megerősítés
fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom az  emberi erőforrások miniszterét és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről
szóló törvény tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1054/2008. (VIII. 14.) Korm. határozata az oktatási célú humánszolgáltatást nyújtó nem állami fenntartókat megillető központi támogatás megállapítására, folyósítására és a felhasználás ellenőrzésére felhasználható összeg meghatározására.
1. A Kormány a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló 2007. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 31. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a normatív állami hozzájárulás
és támogatás, a kiegészítő támogatás feltételeinek megállapítására, folyósítására és a felhasználás ellenőrzésére felhasználható összeg nagyságát az alábbiak szerint határozza meg:
a) a nem állami közoktatási intézmények finanszírozására rendelkezésre álló előirányzatán belül a normatív támogatás és hozzájárulás, a kiegészítő támogatás feltételeinek megállapítására, folyósítására és a felhasználás ellenőrzésére felhasználható összeg nagysága az ellenőrzéssel
érintett „Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő
támogatás” előirányzat, azaz a XX. Oktatási és Kulturális
Minisztérium fejezet 11. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport,
1. Humánszolgáltatások normatív állami támogatása és a
XX. Oktatási és Kulturális Minisztérium fejezet 11. cím,
2. alcím, 3. jogcímcsoport, 2. Egyházi és kisebbségi közoktatási intézmények kiegészítő támogatása jogcím előirányzata együttes összegének a 0,5%-a, azaz 450 millió Ft;
b) az a) pont szerinti összeg az Oktatási és Kulturális
Minisztérium fejezet, 11. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport,
2. Egyházi és kisebbségi közoktatási intézmények kiegészítő támogatása jogcím előirányzat terhére kerül elkülönítésre;
c) a forrás biztosítja a nem állami közoktatási humánszolgáltatást végző intézmények vonatkozásában az Oktatási Hivatal, a Magyar Államkincstár regionális szervei, az
Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő
Igazgatósága ellenőrzési és monitoring feladatainak forrását, az Oktatási és Kulturális Minisztérium monitoring tevékenységének ellátásához szükséges fedezetet, továbbá a
költségvetési törvény 5. számú mellékletének 6., 15., 16.,
18., 22. pontjában biztosított támogatások igénylési és monitoring feladatai ellátásának fedezetét a nem állami intézmények tekintetében.
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
Határidő: 2008. augusztus 30.
2. A Kormány felhívja az oktatási és kulturális minisztert, valamint a pénzügyminisztert, hogy a felügyeletük alá
tartozó támogatott ellenőrző szervek – a támogatási szerződés szerint benyújtott – elszámolását és értékelő beszámolóját ellenőrizze.
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
pénzügyminiszter Határidő: 2009. június 30.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
122/2011. (VII. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. K. magánszemély által benyújtott
országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot:
Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyet ért e ön azzal, hogy a homoszexuális magyar polgárokkal szembeni előítéletett a Kormánynak meg kell szűntetni
mihamarabb, hiszen EU tagok vagyunk?” A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/D. §-a szerint az
országos népi kezdeményezés arra irányul, hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére.
Az Nsztv. 18. § a) pontja szerint az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha az nem
tartozik az Országgyűlés hatáskörébe. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben az
Országgyűléstől eltérő, más állami szerv – a Kormány – van címzettként megjelölve, továbbá a kérdés nem képezi
az Országgyűlés hatáskörének tárgyát. Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában
foglaltaknak, amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a megtárgyalásra javasolt kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a megtárgyalásra javasolt kérdésre egyértelműen
tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, arra „igen”-nel
vagy „nem”-mel lehessen felelni. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben feltenni kívánt kérdés megfogalmazása
nem egyértelmű, mivel a kérdés megfogalmazása a magyar nyelvtan szabályainak nem felel meg, a mondat egyes
részei, kifejezései egymással nyelvtani és logikai összefüggésben nincsenek, ezáltal annak pontos tartalma nem
állapítható meg. Mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe és a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában
foglalt követelményeknek, ugyanezen jogszabály 18. §-ának a) és b) pontja értelmében az Országos Választási
Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án, a 18. § a) és b) pontjain, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
19/2008. (III. 5.) OGY határozata az ingatlanokkal, bérlakásokkal kapcsolatban feltárt visszaélések megakadályozásához, az úgynevezett lakásmaffia-tevékenység visszaszorításához szükséges további kormányzati intézkedésekről szóló 53/2005. (VI. 4.) OGY határozatban megjelölt feladatok teljesítéséről szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés elfogadja az ingatlanokkal, bérlakásokkal kapcsolatban feltárt visszaélések megakadályozásához, az úgynevezett lakásmaffia-tevékenység visszaszorításához szükséges további kormányzati intézkedésekről szóló 53/2005. (VI. 4.) OGY határozatban megjelölt
feladatok teljesítéséről szóló beszámolót.
2. Az ingatlanokkal, bérlakásokkal kapcsolatban feltárt
visszaélések megakadályozásához, az úgynevezett lakásmaffia-tevékenység visszaszorításához szükséges további
kormányzati intézkedésekről szóló 53/2005. (VI. 4.) OGY
határozat hatályát veszti.
3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
48/2011. (HK 13.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése a katonai toborzással összefüggő utazásokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3) és (4) bekezdései, valamint 101. § (4) és (5) bekezdései alapján a katonai toborzással összefüggő utazásokról az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya
a) a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökségre
(a továbbiakban: HVK SZCSF), b) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Nyugat-magyarországi Hadkiegészítő Parancsnokságra és az
MH Kelet-magyarországi Hadkiegészítő Parancsnokságra
(a továbbiakban együtt: hadkiegészítő parancsnokság),
c) az MH Központi Kiképző Bázisra és a szerződéses
katonák alapkiképzésére ideiglenesen kijelölt katonai
szervezetekre (a továbbiakban együtt: kiképző bázis),
d) az MH Logisztikai Ellátó Központra (a továbbiakban: MH LEK), és
e) a Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és Pénzügyi Hivatalra (a továbbiakban: HM KPH)
terjed ki.
2. Az együttes intézkedést a katonai toborzási feladatokkal kapcsolatos kiképző bázisra, illetve katonai szervezethez közvetlen bevonulás céljából történő utazásokra, a
MÁV-START Vasúti Személyszállító Zrt. és a Győr–Sopron–Ebenfurti Vasút Zrt. magyarországi vonalain, a személyszállító vonatok II. kocsiosztályán történő utazására
kell alkalmazni.
3. A hadkiegészítő parancsnokság a 2. pont szerinti utazásokra – a HM KPH, a HVK SZCSF és a 2. pont szerinti
közlekedési vállalatok közötti szolgáltatási szerződés
alapján – az 1. melléklet szerinti „Felhívás” és a 2. melléklet szerinti „Igazolás a … sorszámú Felhíváshoz” nyomtatványok (a továbbiakban: utazási okmányok) kiadásával
intézkedik. Az utazási okmányokkal történő utazás térítés
nélkül vehető igénybe. A hadkiegészítő parancsnokság az
utazási okmányokat a szerződéses katonának jelentkező
személyek részére egy útra, a kiképző bázisra, illetve a katonai szervezethez közvetlenül történő bevonulás céljából
adhatja ki.
4. A hadkiegészítő parancsnokságot az MH LEK látja el
„Felhívás” nyomtatvánnyal. Az „Igazolás a … sorszámú
Felhíváshoz” dokumentum a „Felhívás” átadásával egyidejűleg kerül kinyomtatásra.
5. A hadkiegészítő parancsnokság köteles gondoskodni
az utazási okmányok szabályszerű kitöltéséről. Szabályszerű kitöltésnek minősül, ha az okmányokon szerepel annak sorszáma, az igénybevevő neve, születési dátuma, személyazonosítására szolgáló igazolványának száma, az egy
útra szóló utazás viszonylata (vasúti megállóhellyel rendelkező induló és célállomás feltüntetésével), a kiállítás
kelte, a kiállító bélyegzőlenyomata és aláírása. Az utazási
okmányokat az illetékes HP parancsnoka írja alá és látja el
bélyegzőlenyomatával. Egy útra egy „Felhívást” és egy
„Igazolás a … sorszámú Felhíváshoz” nyomtatványt kell
kiállítani. A „Felhívás” nyomtatványon az 1. mellékletben
megjelölt módon a nem kívánt részeket áthúzással érvényteleníteni kell.
6. A hadkiegészítő parancsnokságnak fel kell hívnia az
igénylő figyelmét, hogy a szabályszerűen kitöltött utazási
okmányokkal az utazás megkezdése előtt az „Igazolás a …
sorszámú Felhíváshoz” nyomtatvány leadásával a vasúti
jegypénztárban hitelezett menetjegyet kell váltani. A hitelezett menetjegy csak az utazási okmányokon megjelölt
napra igényelhető. Fel kell hívni a figyelmét, hogy a „Felhívást” az utazás időtartamában végig magánál kell tartania, továbbá hogy a feláras vonat vagy vonatrész igénybevétele esetén a felárat (pót- és helyjegyet, helyjegyet, pótjegyet) külön díjfizetés mellett az utazást igénybevevőnek
kell megváltania. A hitelezett menetjegy megváltásának
elmulasztása esetén – ha az az igénybevevő mulasztása
miatt történt – a jegyvizsgáló által felszámított pótdíj költsége szintén az igénybevevőt terheli. Amennyiben az utazás megkezdése előtt – működő jegypénztár hiányában –
nem biztosítható a hitelezett menetjegy kiadásának lehetősége, úgy azt az utazás időtartama alatt a vonaton a jegyvizsgáló – a 3. pont szerinti szolgáltatási szerződés alapján – külön pótdíj felszámítása nélkül állítja ki.
7. A hadkiegészítő parancsnokságnak az utazási okmányok átadását követően a HM KPH által az együttes intézkedés aláírását követő 5 munkanapon belül a rendelkezésére bocsátott nyilvántartási rendszerben kell rögzítenie a
kiadást úgy, hogy az a 2. pontban szereplő közlekedési
vállalatok által megküldésre kerülő elszámolásokkal egyértelműen összevezethető és az utazások viszonylata,
mennyisége és az ezzel kapcsolatban felmerülő díjfizetési
kötelezettség egyértelműen kimutatható legyen.
8. A kedvezményt igénybevevőnek a kiképző bázisra
bevonuló szerződéses katonai szolgálatra jelentkezők esetében a „Felhívást” a mindenkori átadó-bizottság részére
kell leadnia. Az átadó-bizottság 5 munkanapon belül az
okmányokat az illetékes hadkiegészítő parancsnokság részére megküldi a 7. pontban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében rögzítés, nyilvántartásba vétel céljából. A kedvezményt igénybevevőnek a katonai szervezetekhez mentesítéssel közvetlenül bevonuló szerződéses
katonai szolgálatra jelentkezők esetében a személyügyi
szervekhez kell a „Felhívást” leadnia, amelyet a személyügyi szervek 5 munkanapon belül az illetékes hadkiegészítő parancsnokság részére továbbítanak a 7. pontban foglalt
feladatok végrehajtása érdekében rögzítés, nyilvántartásba
vétel céljából.
9. A „Felhívás” szigorú számadás köteles nyomtatvány,
amelyet a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló 20/2010. (HK 7.) HM KPÜ vezérigazgatói intézkedésben meghatározottak szerint kell nyilvántartani, kezelni és tárolni.
10. A „Felhívás” kiadásával, elszámolásával (leadásával), tárolásával, megsemmisítésével és felhasználása jogszerűségének belső ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat
a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézmé
nyi gazdálkodásának rendjéről szóló HM utasítás szerint
gazdálkodási intézkedésben kell szabályozni.
11. A 3. pont szerinti szolgáltatási szerződés költségvetési fedezetét a HM KPH az előző évben megvalósuló utazások menetdíjainak alapulvételével a központi költségvetésében tervezi.
12. Az utazási okmányokkal történő utazásokról a
7. pontban foglalt nyilvántartás megküldésével az hadkiegészítő parancsnokság negyedévente egy alkalommal, az
adott negyedévet követő hónap 15-ig tájékoztatást küld a
HVK SZCSF részére.
13. A HM KPH a 2. pontban foglalt közlekedési vállalatok által elkészített és megküldött – ténylegesen végrehajtott utazásokat tartalmazó – adatszolgáltatást a kifizethető
díjak megállapítása érdekében ellenjegyzés céljából megküldi HVK SZCSF részére és a HVK SZCSF által igazolt
tényleges utazások felmerülő díjait a 3. pontban foglalt
szolgáltatási szerződés alapján megtéríti a közlekedési
vállalat részére.
14. Az együttes intézkedésben foglaltakat ismertetni
kell a 3. pontban foglalt kedvezmény igénybevétele esetén
a szerződéses katonának jelentkezővel.
15. Az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2011. augusztus 1-jétől kell
alkalmazni.
16. Hatályát veszti az alapkiképzésre vezényelt szerződéses katonák utaztatásáról szóló 51/2009. (HK 13.) HM
HVKF–HM VTISZÁT együttes intézkedés.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1169/2015. (III. 24.) Korm. határozata a Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem és az Erdélyi Református Egyház tevékenységének kiegészítő támogatásáról.
A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem és az Erdélyi
Református Egyház tevékenységének kiegészítő támogatásához szükséges 1450,0 millió forint forrás biztosításáról
gondoskodjon a Bethlen Gábor Alap fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 1232,0 millió forint forrás biztosítása vonatkozásában azonnal,
a fennmaradó 218,0 millió forint forrás biztosítása vonatkozásában 2015. július 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1471/2015. (VII. 15.) Korm. határozata a TIOP-3.3.2-12/1-2013-0001 azonosító számú („Szociális szolgáltatások fejlesztése támogató technológiai eszközök biztosításával a házi gondozás területén” című) projekt költségnövekményének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  TIOP-3.3.2-12/1-2013-0001 azonosító számú, „Szociális szolgáltatások fejlesztése támogató
technológiai eszközök biztosításával a  házi gondozás területén” című projekt (a továbbiakban: projekt)
támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul
a) a  projekt tekintetében a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív
programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a Nemzeti
Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról
szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. július 31.
b) a projekt támogatási szerződésének 1. pont szerinti módosításához.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. augusztus 31.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
324/2014. (IX. 4.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Bruno Javier Faraone Machado rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Uruguayi Keleti
Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2014. július 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1863/2016. (XII. 28.) Korm. határozata a 2017. határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezéséről.
1. A  Kormány a  határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének kormányzati feladatairól szóló
190/2000. (XI. 14.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdése alapján engedélyezi az  1.  melléklet szerinti 2017. évi
gyakorlatokhoz, kiképzésekhez és egyéb katonai tevékenységekhez (a  továbbiakban együtt: gyakorlatok)
kapcsolódó csapatmozgásokat.
2. Az engedély a Magyar Honvédség gyakorlatokon való részvételének, a gyakorlatokon részt vevő külföldi fegyveres
erők országhatáron való átlépésének és az  ország területén történő átvonulásának, illetve átrepülésének
engedélyezését is jelenti, amennyiben az engedélyezés feltételei egyébként fennállnak.
3. Az 1. mellékletben megjelölt, a Magyar Honvédség állományába és külföldi fegyveres erőkhöz tartozó kontingensek
küldése, fogadása, illetve átvonulása – az adott gyakorlaton való részvételhez szükséges és indokolt mennyiségű –
saját rendszeresített gép- és harcjárműveikkel, híradó és kommunikációs eszközeikkel, fegyverzetükkel, lőszer- és
robbanóanyag ellátmányukkal, felszerelésükkel és a szállításukhoz szükséges járművekkel történhet.
4. Ha az  egyes gyakorlatok jellege azt indokolja, az  engedély az  1.  mellékletben meghatározott időtartamokon
belül, a  résztvevők – a  vonatkozó összlétszám kereteit meg nem haladó – váltása érdekében történő, többszöri
határátlépésére is vonatkozik.
5. Ez a határozat 2017. január 1-jén lép hatályba.
 6. Hatályát veszti a  2016. évi határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezéséről szóló 1987/2015. (XII. 28.)
Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1191/2014. (III. 28.) Korm. határozata a KEOP-2.4.0/2F/09-11-2013-0001 azonosító számú („Vörösiszap szennyezés kármentesítése” című) nagyprojekt megvalósításának elősegítéséről.
A Kormány
 1. felhívja a  vidékfejlesztési minisztert, hogy a  KEOP-2.4.0/2F/09-11-2013-0001 azonosító számú, „Vörösiszap
szennyezés kármentesítése” című nagyprojekt támogatási kérelmének az Európai Bizottsághoz történő benyújtása
érdekében gondoskodjon a  támogatási kérelem és mellékletei – így különösen a  megvalósíthatósági tanulmány,
a költséghaszon-elemzés és az utólagos környezeti hatásvizsgálati dokumentáció – előkészítéséről,
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2014. október 31. 2. felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy az 1. pontban meghatározott feladatok elvégzéséhez szükséges szakértői
kapacitás biztosításáról – a Miniszterelnökséget vezető államtitkár bevonásával – gondoskodjon.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető államtitkár Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1302/2010. (XII. 23.) Korm. határozata A Magyar Köztársaság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között, a jövedelemés a tőkenyereség-adók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között, a jövedelem- és a
tőkenyereség-adók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló
Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének – a
megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására; 3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A Kormány a törvényjavaslat előadójának a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
42/2003. (IV. 16.) OGY határozata a kis- és középvállalkozások helyzetéről, gazdálkodási feltételrendszeréről szóló 2000. jelentés elfogadásáról.
Az Országgyűlés a Kormánynak a kis- és középvállalkozások helyzetéről, gazdálkodási feltételrendszeréről szóló
2000. évi jelentését elfogadja.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
35/2003. (III. 31.) FVM rendelete a vágómarha speciális támogatásairól.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 1993. évi VI. törvény
27. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
— a pénzügyminiszterrel egyetértésben — következőket
rendelem el:
1. § (1) A termékpálya piaci egyensúlyának és az alapanyagtermelői és feldolgozói tevékenység jövedelmezőségének
megteremtése érdekében speciális vágómarha támogatást
igényelhet az az alapanyag-termelő, aki
a) kilenc hónapnál idősebb hímivarú szarvasmarhát,
valamint b) a külön rendelet alapján szabályozott állami tejkvóta
felvásárlás során termelési kvótáját az állam felé igazoltan
értékesítette és kilenc hónapnál idősebb hímivarú szarvasmarhát
tart, vagy értékesít. (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti alapanyag-termelő
12 000 Ft, az (1) bekezdés b) pontja szerinti alapanyagtermelő 15 000 Ft támogatást igényelhet.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában alapanyag-termelő:
a) az a természetes személy, jogi személy vagy jogi
személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, akinek
a vágómarha hizlalás céljából legalább hatvan napig a tulajdonában van, illetve haszonbérlet esetén legalább hatvan
napig tartja és hizlalja, és azt marhalevéllel igazolja
(a továbbiakban: termelő);
b) az az integrátor, akit a székhely szerinti megyei (fővárosi) földművelésügyi hivatal (a továbbiakban: hivatal)
külön jogszabályban foglaltak szerint nyilvántartásba vett,
és rendelkezik a hivatal igazolásával arra vonatkozólag,
hogy a támogatást igényelheti;
c) az a kereskedő (természetes személy, jogi személy,
jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság),
aki a hivatal igazolásával rendelkezik arra vonatkozóan,
hogy a támogatást igényelheti;
d) a termelői csoportokról szóló 85/2002. (IX. 18.)
FVM rendelet alapján létrehozott termelői csoportok,
valamint az a mezőgazdasági termékek raktározását, értékesítését, feldolgozását, a mezőgazdasági termeléshez
szükséges anyagok beszerzését, valamint a mezőgazdasági
termeléshez szükséges szolgáltatások nyújtását végző szö
vetkezet (a továbbiakban együttesen: szövetkezetek),
amely a hivatal igazolásával rendelkezik arra vonatkozóan,
hogy a támogatást igényelheti.
(2) A hivatal az (1) bekezdés b) pontja szerinti igazolást
akkor állítja ki, ha
a) az integrátort a hivatal integrátorként bejegyezte, és
b) az integrátor olyan szarvasmarha tartásra vonatkozó
integrátori szerződést mutat be, amely tartalmazza, hogy
az e rendelet szerinti intervenciós támogatás teljes összegét
az általa integráltak részére továbbadja, az illetékes adóhatóság által történt támogatás kifizetését követő legkésőbb harmadik munkanapon.
(3) A hivatal az (1) bekezdés c) pontja szerinti igazolást
akkor állítja ki, ha a kereskedő
a) írásban nyilatkozik, vagy — jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság esetében — cégkivonatot
nyújt be arról, hogy legalább egy éve folytat vágómarha
értékesítési tevékenységet,
b) írásban nyilatkozik arról, hogy vágómarha értékesítésből származóan a termelő felé tartozása nincs,
c) benyújt a termelővel kötött olyan adásvételi szerződést, amely tartalmazza, hogy a minősítési bizonylat és
számla alapján járó támogatás teljes összegét átadja a termelő részére, az illetékes adóhatóság által történt támogatás kifizetést követő legkésőbb harmadik munkanapon.
(4) A hivatal az (1) bekezdés d) pontja szerinti igazolást
akkor állítja ki, ha
a) a szövetkezet elnöke írásban nyilatkozik arról, hogy
a szövetkezet tagjai vágómarháját értékesíti, és a vágómarhát átadó tagok az (1) bekezdés a) pontban előírt termelői feltételeknek eleget tesznek,
b) a szövetkezet nyilatkozik arról, hogy e rendelet szerint felvett támogatást a szövetkezet a tagok részére teljes
összegben kifizeti az illetékes adóhatóság által történt támogatás folyósítását követő legkésőbb harmadik munkanapon.
3. § (1) Az 1. § (2) bekezdés szerinti támogatások az állat
vágóhídon történő levágását követően igényelhetőek,
amennyiben az állatot a vágóállatok vágás utáni minősítéséről szóló 13/1998. (IV. 3.) FM rendelet, valamint a vágómarhák vágás utáni minősítéséről és a hasított féltestek
kereskedelmi osztályba sorolásáról szóló 14/1998. (IV. 3.)
FM rendeletekben (a továbbiakban együttesen: R.) leírtak
szerint minősítették és S, E, U vagy R osztályú besorolást
kaptak.
(2) A támogatási igényt az alapanyag-termelő az Agrárintervenciós Központhoz (a továbbiakban: AIK) nyújthatja
be, a rendelet szerinti pályázati lapon az 5. § szerinti feltételek egyidejű teljesítésével.
(3) Az alapanyag-termelőnek a támogatás igényléséhez
rendelkeznie kell a vágómarha értékesítési áráról általa
kiállított számlával, a felvásárlást igazoló bizonylattal,
saját vágás esetén a vágás végrehajtását igazoló belső
bizonylattal, a minősítési osztályt tanúsító bizonylattal,
illetve a (3) bekezdés szerinti támogatás esetén a kvóta
értékesítését tanúsító érvényes szerződéssel.
4. § (1) A 2. § (1) bekezdés b)—d) pontjaiban megjelölt
alapanyag-termelő a hivatalnak részletes elszámolást köteles benyújtania az osztályba sorolási bizonylatok, a számlák
és a támogatás kifizetését igazoló adóhatósági bizonylat
alapján a támogatás kézhezvételétől számított ötödik napon belül arról, hogy a támogatás teljes összegét a termelőnek — szövetkezet esetén a szövetkezet tagjának — kifizette.
(2) Ha a hivatal igazolásával rendelkező integrátor, kereskedő vagy szövetkezet az elszámolást nem nyújtja be, a
hivatal ellenőrzést kezdeményez ellene, amelyről értesíti
az AIK-ot.
(3) A hivatal minden negyedévet követő tíz napon belül
összesítést készít, amely tartalmazza a 2. § (1) bekezdés
b)—d) alpontjaiban megjelölt alapanyag-termelő nevét,
adószámát, a felvett támogatás összegét, a támogatás, termelőknek való továbbadásának időpontját. Ezt követő
öt napon belül a hivatal a kimutatást megküldi az AIK-nak,
amely ellenőrzi annak helyességét.
5. § (1) A támogatás igénybevételének feltétele, hogy az
alapanyag-termelő
a) a Vágóállat és Hús Terméktanácsnál (a továbbiakban: VHT) érvényes tagsági viszonnyal rendelkezik, illetve
1. § (1) bekezdés b) pontja szerinti alapanyag-termelő esetében a Tej Terméktanácsi érvényes tagsági viszony igazolása is elfogadható,
b) igazolja, hogy a vágómarháját VHT tagsági
viszonnyal rendelkező feldolgozó részére értékesítette,
c) igazolja a vágómarhájának a szarvasmarha-fajok
egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási
és Azonosítási Rendszeréről (a továbbiakban: ENAR)
szóló 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet (a továbbiakban:
FVM r.) szerinti jelölését és erről, valamint az egyed életkoráról az Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet
(a továbbiakban: OMMI) igazolásával rendelkezik,
d) igazolja az egyed FVM r. szerinti vágásra történt
kijelentését, és erről az OMMI igazolásával rendelkezik,
e) bemutatja a 6. § szerinti számlákat és bizonylatokat,
f) a 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti tevékenységéről
az OMMI igazolását bemutatja,
g) bemutatja a 2. § (2)—(4) bekezdés szerinti igazolását,
h) az 1. § (1) bekezdés a) pontja esetén bemutatja a
külön rendelet szerinti szabályozott állami tejkvóta felvásárlás során a termelési kvótájának állam felé történt
értékesítésére vonatkozó érvényes szerződést.
(2) Saját előállítású vágómarha esetén is igényelhető
támogatás az (1) bekezdés a)— f) pontjaiban meghatározott feltételek teljesülése esetén.
6. § (1) Az R. szerint kiállított minősítési bizonylat alapján
történik a számlázás, a minősítési bizonylat a számla,
illetve a felvásárlást igazoló bizonylat mellékletét képezi.
A számlát, illetve a felvásárlást igazoló bizonylatot az alapanyag-termelő, illetve a feldolgozó állítja ki.
(2) A számlához vagy a felvásárlást igazoló bizonylathoz,
saját vágás esetén a vágás végrehajtását igazoló bizonylathoz csatolt minősítési bizonylatnak tartalmaznia kell:
a) a vágóhídi sorszámot,
b) az állat 10 jegyű ENAR számát,
c) az ENAR számonkénti SEUROP minőségi osztály
besorolást, és
d) az S, E, U és R minőségi osztályhoz tartozó darab
számot. 7. § (1) A támogatást e rendelet szerinti valamennyi feltétel
teljesülése után az AIK igazolásának csatolásával lehet a
székhely szerint illetékes adóhatóságtól igényelni. Az
igénylésnél az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvényt kell alkalmazni. Az igénylésnél a számításba vehető
első nap a 2003. január 1-je utáni első állatátvétel napja.
(2) A támogatás folyósítása: az illetékes adóhatóság
10032000-01905520 számú APEH Agrárpiaci támogatás,
állami felvásárlás folyósítási számláról teljesíti a kifizetéseket.
8. § (1) Ez a rendelet kihirdetése napján lép hatályba azzal,
hogy rendelkezéseit 2003. január 1-jétől kell alkalmazni.
(2) Ez a rendelet 2003. december 31-én hatályát veszti
azzal, hogy rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekre
alkalmazni kell.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1753/2013. (X. 24.) Korm. határozata a magyar kulturális értékek megőrzése és fejlesztése ügyével összefüggő feladatokért felelős miniszterelnöki megbízott tevékenységét képező feladatok finanszírozása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a magyar
kulturális értékek megőrzése és fejlesztése ügyével összefüggő feladatokért felelős miniszterelnöki megbízott
tevékenységét képező feladatok finanszírozása érdekében 336,9 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 1. KIM felügyelete alá tartozó
szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. június 30.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a magyar kulturális értékek
megőrzése és fejlesztése ügyével összefüggő feladatokért felelős miniszterelnöki megbízott tevékenységét képező
feladatok finanszírozása érdekében 2014.  évben további 281,1 millió forint összegű költségvetési támogatás
Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetben történő biztosításáról gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: a 2014. évi központi költségvetés keretében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1466/2016. (VIII. 31.) Korm. határozata a Strasbourgban létesítendő igazságügyi szakdiplomata álláshelyről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország hosszú távú külpolitikai stratégiájának részeként az igazságügyi szakdiplomáciai
feladatok ellátása érdekében Strasbourgba egy fő igazságügyi szakdiplomata kerüljön kiküldetésre;
 2. engedélyezi, hogy a  külgazdasági és külügyminiszter Magyarország strasbourgi képviseletén 2016. szeptember
1-jétől egy fő igazságügyi szakdiplomata álláshelyet létesítsen;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
3. elrendeli az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  2.  pont szerinti szakdiplomata álláshely létesítéséhez 2016. évben szükséges fedezet biztosítása céljából
10,5 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi
C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 25. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: igazságügyi miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  2.  pont szerinti szakdiplomata álláshely létesítéséhez
kapcsolódó feladatok teljesítése érdekében a szükséges beszerzési eljárásokat folytassa le azzal, hogy a beszerzések
mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló
1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési tilalom alól;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzetgazdasági, az  igazságügyi, valamint a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  2.  pont szerinti
szakdiplomata álláshely fenntartásához kapcsolódó forrásokat 2017-től az  Igazságügyi Minisztérium költségvetése
terhére biztosítsák a Külgazdasági és Külügyminisztérium részére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 igazságügyi miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2017-től évenként
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1354/2018. (VII. 26.) Korm. határozata a 2020 World Sailing Annual Conference megrendezése érdekében pályázat benyújtásához szükséges kormányzati intézkedésekről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a  2020.  évben Budapest legyen a  házigazdája a  World Sailing Annual
Conference-nek (a  továbbiakban: Annual Conference), és támogatja, hogy a  Magyar Vitorlás Szövetség az  Annual
Conference megrendezésére vonatkozó pályázatot benyújtsa.
2. A Kormány a pályázattal összefüggésben és az Annual Conference sikeres megrendezése érdekében felhívja
a) a kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztost
(a  továbbiakban: kormánybiztos), hogy – a  Magyar Vitorlás Szövetséggel együttműködve – koordinálja
az Annual Conference megrendezésére irányuló pályázással kapcsolatos kormányzati feladatokat;
Felelős: a kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos
b) a kormánybiztost, hogy – az  emberi erőforrások miniszterével együttműködve – az  Annual Conference
megrendezésére irányuló pályázat elnyerése esetén a  rendezéshez szükséges források bemutatása
érdekében – a  miniszterelnök kabinetfőnöke és a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával  –
készítsen előterjesztést a  Kormány részére azzal, hogy a  költségvetési támogatás összege nem haladhatja
meg a 150 000 000 forintot;
Felelős: a kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
emberi erőforrások minisztere
miniszterelnök kabinetfőnöke
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a rendezés elnyerését követően azonnal
c) a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. útján gondoskodjon az  Annual
Conference megrendezése érdekében szükséges pályázathoz kapcsolódó turisztikai szempontok
érvényesítéséről.
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
60/2012. (XI. 8.) NFM rendelete a villamos energia rendszerhasználati díjak árszabályozásának kereteiről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (2) bekezdés 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84. § f) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A villamos energia rendszerhasználati díjak meghatározására és szabályozására vonatkozó keretszabályokat
– a 2013. január 1. napjától 2016. december 31. napjáig tartó négyéves árszabályozási ciklus tekintetében –
az 1. melléklet tartalmazza. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
412/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Szabados Jánost 2016. november 24-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1238/2013. (IV. 26.) Korm. határozata a fekvőbeteg-szakellátó és egyes fekvőbeteg-szakellátóhoz kapcsolódó egészségügyi háttérszolgáltatást nyújtó, 100%-os állami tulajdonban lévő, valamint azok 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társaságok által ellátott feladatok központi költségvetési szervek általi átvételével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány az  egészségügyi ellátás folyamatos és biztonságos ellátásának biztosítása, a  feladatellátás átlátható és hatékony
működésének feltételei megteremtése érdekében
 1. elrendeli, hogy a  fekvőbeteg-szakellátó és egyes fekvőbeteg-szakellátóhoz kapcsolódó egészségügyi
háttérszolgáltatást nyújtó, 100%-os állami tulajdonban lévő, valamint azok 100%-os tulajdonában lévő
gazdasági társaságok által ellátott feladatok központi költségvetési szervek általi átvételéről, valamint az  ezzel
kapcsolatos eljárási kérdések rendezéséről szóló 2013. évi XXV. törvény (a továbbiakban: Tv.) 3. § (2) bekezdésében
meghatározottakra figyelemmel az  emberi erőforrások minisztere – a  Gyógyszerészeti és Egészségügyi
Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet útján – mérje fel a  Tv. 1.  mellékletében meghatározott társaságoknak
az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 41.  § (4)  bekezdése szerinti ügyleteiből és a  Magyarország
gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 3. § (1) bekezdése szerinti adósságot keletkeztető ügyleteiből
származó valamennyi jogát és kötelezettségét;
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: folyamatos
 2. elrendeli az 1. pontban meghatározott adósságot keletkeztető ügyleteknek – a  felmérés eredményétől függően –
lehetőség szerinti megszüntetését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és
Szervezetfejlesztési Intézet útján
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
267/2011. (XII. 13.) Korm. rendelete a bajba jutott légi járművek megsegítését, valamint a katasztrófák elleni védekezéssel és a mentéssel összefüggő tevékenységet ellátó légi kutató-mentő szolgálat szervezetéről, működésének, fenntartásának, riasztásának és a mentéssel járó költségek viselésének rendjéről, e tevékenységek engedélyezésére vonatkozó szabályokról.
A Kormány a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 73. § (1) bekezdése y) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. bajba jutott légijármű:
a) az eltűnt,
b) a kényszerhelyzetbe került, vagy
c) a légiközlekedési balesetet szenvedett [a továbbiakban a)–c) pont együttesen: esemény]
légijármű;
2. kárhelyszín parancsnok: a hivatásos katasztrófavédelmi szerv, vagy a hivatásos vagy önkormányzati tűzoltóság
állományából kijelölt, tűzoltás, műszaki mentés irányítására jogosult személy;
3. kommunikációs rendszer: a kormányzati operatív koordináció alkalmazására létrehozott zárt rádiótávközlő
rendszer, amelynek célja, hogy egységes összeköttetést valósítson meg az OLKMR szervezetei között;
4. kutatás: a rendelkezésre álló erők és eszközök alkalmazásával végzett légi és földi tevékenységek összessége
a bajba jutott légijármű, annak személyzete, utasai és az esemény által veszélyeztetett személyek, anyagi javak
felderítésére;
5. kutató-mentő egység: a kutatás és mentés eredményes végrehajtásához az e rendeletben meghatározott
képességekkel rendelkező, gyakorlott személyzetből és a szükséges eszközökből álló mobil egység;
6. kutató-mentő körzet: Magyarország államhatára által körülhatárolt terület, valamint légtér, amely szektorokra
tagolódik;
7. légi kutatás: a szükséges speciális berendezésekkel felszerelt, a feladatra felkészített személyzettel rendelkező
légijármű az eltűnt légijármű és az azon tartózkodó személyek helyzetének meghatározása érdekében végrehajtott
repülése, valamint az esemény kapcsán érintett terület átvizsgálására irányuló tevékenység;
8. légi kutató-mentő tevékenység: az alábbi szolgáltatások biztosítása, ellátása: vészhelyzeti figyelés, kommunikáció,
a légi és földi kutató, illetve légi és földi mentő feladatok összehangolása, kezdeti orvosi segítségnyújtás, vagy orvosi
mentés nyilvános és magán erők és eszközök használatával, beleértve az együttműködő légijárműveket, illetve egyéb
járműveket és létesítményeket;
9. mentés: veszélybe került személyek megsegítése érdekében végrehajtott tevékenységek összessége, mely
magában foglalja a tűzoltási és műszaki mentési feladatokat, az első egészségügyi szaksegélyt, valamint
a veszélyeztetett területen az emberi, anyagi és környezeti értékek megóvása érdekében végzett feladatok együttes
rendszerét.
2. Az Országos Légi Kutató-Mentő Rendszer 2. § (1) Az Országos Légi Kutató-Mentő Rendszer (a továbbiakban: OLKMR) a Kutatás-Mentést Koordináló Központból
(a továbbiakban: KMKK), a légi kutató-mentő tevékenységbe bevonható légi és földi erőkből, illetve eszközökből,
valamint az azok irányítását és kiszolgálását végző szakszemélyzetből álló rendszer.
(2) Az OLKMR
a) a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter által a hivatásos katasztrófavédelmi szervek, a hivatásos
tűzoltóság és az önkormányzati tűzoltóság, valamint a polgári védelmi szervezet állományából,
b) a honvédelmért felelős miniszter által a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) állományából,
c) az egészségügyért felelős miniszter által az Országos Mentőszolgálat (a továbbiakban: OMSZ) állományából,
valamint
d) a rendészetért felelős miniszter által az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv
(a továbbiakban: rendőrség) állományából
kijelölt kutató-mentő egységekből áll.
(3) Az OLKMR kutató-mentő egységeinek
a) légi erőit az MH Légi Kutató-Mentő Szolgálat, a Magyar Légimentő Nonprofit Kft. és a Készenléti Rendőrség légi
járművei és azok személyzete;
b) földi erőit a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: BM OKF),
a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervei, a hivatásos tűzoltóság és az önkormányzati tűzoltóság,
az MH, az OMSZ és a Rendőrség Országos Légi Kutató-Mentő Tervben (a továbbiakban: Terv) kijelölt eszközei és
állománya
képezik.
(4) A nem állami szervezetek erői és eszközei és a nem állami mentőszervezetek az OLKMR szervezetébe kizárólag
a BM OKF vezetőjének döntése alapján – az e rendeletben meghatározott feltételek teljesítése esetén a BM OKF
és a nem állami szervezet, valamint a nem állami mentőszervezet között köthető szerződésben foglaltaknak
megfelelően – vonhatók be.
(5) Az OLKMR-be tartozó szerveknél a kutató-mentő egység feladatát a szervek alapfeladatai figyelembevételével kell
meghatározni, a nemzetközi polgári repülésről Chicagóban, az 1944. december hó 7. napján aláírt Egyezmény
Függelékeinek kihirdetéséről szóló 2007. évi XLVI. törvénnyel kihirdetett 12. számú Függelékben (a továbbiakban:
ICAO 12. számú Függelék) meghatározott követelményeknek, valamint a légiközlekedésről szóló 1995. évi
XCVII. törvény előírásainak megfelelően.
3. A Kutatás-Mentés Koordináló Központ 3. § (1) A KMKK a BM OKF és az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) bázisán 24 órás szolgálati
rendben működő ügyeleti szolgálat.
(2) A KMKK a kutatással-mentéssel kapcsolatos feladatok koordinálására és vezetésére létrehozott, a kutató-mentő
körzetben a kutató és mentő munka összehangolt irányításáért felelős szerv.
(3) A KMKK feladatai:
a) az OLKMR riasztása,
b) az OLKMR tevékenységének irányítása és koordinációja,
c) Az OLKMR működtetésével kapcsolatos tájékoztatás megszervezése a Tervben foglaltak szerint,
d) kapcsolattartás a szomszédos országok légi kutató-mentő központjaival.
(4) A KMKK tagja a KMKK vezető ügyeletese, a BM OKF Főügyelete (a továbbiakban: BM OKF FÜ) és az MH Légi Vezetési és
Irányítási Központ Műveletirányító Váltása (a továbbiakban: MH LVIK MIV).
(5) A KMKK vezető ügyeletese a BM OKF állományának tagja, aki a KMKK feladatainak végrehajtását irányítja.
(6) A KMKK vezető ügyeletese tájékoztatja a közlekedésért felelős miniszter által vezetett minisztériumot az OLKMR
riasztásáról, és a kutatató-mentő egységek igénybevételéről. 4. Az Országos Légi Kutató-Mentő Rendszer irányítása
4. § (1) Az OLKMR elemeinek és egységeinek műveleti tevékenységét a KMKK vezető ügyeletes koordinálja, aki dönt
a kutató-mentő egységeket felügyelő szervezetek, továbbá az OMSZ Mentésirányítási Központja által javasolt légi és
földi eszközök igénybe vételéről, az általuk végrehajtandó feladatokról, valamint az MH LVIK MIV-n és a BM OKF FÜ-n
keresztül koordinálja azok tevékenységét.
(2) A BM OKF főigazgatójának intézkedésére a Tervben foglaltak szerint a BM OKF állományából műveletirányító operatív
törzs kerülhet létrehozásra, amely kiegészíthető a 2. § (2) bekezdésében meghatározott miniszterek által vezetett
minisztériumok képviselőivel.
(3) A KMKK vezető ügyeletese dönt az MH LVIK MIV javaslatára a légi járművek, a BM OKF FÜ javaslatára a földi eszközök
igénybe vételéről. Az MH LVIK MIV és a BM OKF FÜ meghatározza a légi és földi kutató-mentő egységek konkrét
feladatait, koordinálja azok tevékenységét.
5. § (1) A kárhelyszín-parancsnoknak csak olyan személy jelölhető ki, aki a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről
és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 7. § (1) bekezdése által említett feltételeknek megfelel.
(2) Az egészségügyi mentést a kárhelyszín-parancsnok alárendeltségében lévő, az OMSZ állományából kijelölt,
egészségügyi kárhely parancsnok irányítja.
(3) Az alaprendeltetésből adódó feladatok végrehajtásában az érintett szervezetek helyszíni vezetői önálló döntési
jogkörrel rendelkeznek.
(4) Az OLKMR kijelölt egységeit az érintett szervezetek helyszíni vezetői saját hatáskörben vezetik.
5. A légi kutatás-mentés körébe tartozó feladatok 6. § (1) Az OLKMR az alábbi légi kutatás-mentéssel összefüggő feladatokat látja el:
a) Magyarország területén és légterében bajba jutott légi jármű személyzetének, utasainak felkutatása és mentése;
b) Magyarország területén bekövetkezett légiközlekedési baleset következményeinek felderítése, és közreműködés
a következmények felszámolásában;
c) a szomszédos országok területén és légterében nemzetközi szerződés vagy felkérés alapján történő légi
kutatás-mentés.
(2) Az OLKMR légi járművei az alábbi katasztrófavédelmi feladatok ellátásában vehetők igénybe:
a) az eltűnt személyek légi úton történő felkutatása;
b) katasztrófa által érintett személyek és tárgyak légi úton történő kimenekítése.
6. A riasztás rendje 7. § (1) A KMKK vezető ügyeletese saját hatáskörben jogosult az OLKMR egészének vagy egyes elemeinek riasztására.
(2) Az OLKMR elemei és kutató-mentő egységei az 1. § 1. pontja szerinti esemény bekövetkezése, vagy kialakulásuk
közvetlen veszélye esetén kerülnek igénybevételre.
(3) Az OLKMR-re egységes riasztási rendszert kell alkalmazni.
(4) Az OLKMR bármely szerve által észlelt vagy tudomására jutott, légi járművel történt légiközlekedési balesetről és
súlyos repülőeseményről haladéktalanul köteles tájékoztatni a KMKK vezető ügyeletesét. A tájékoztatás formáját
a Terv tartalmazza.
7. Az összeköttetés és az információtovábbítás rendje 8. § (1) A légiforgalmi szolgálat az illetékességi légtere vonatkozásában tudomására jutott, légi járművel történt
légiközlekedési baleset és súlyos repülőesemény bekövetkezése vagy annak közvetlen veszélye esetén haladéktalanul
köteles tájékoztatni a KMKK vezető ügyeletesét.
(2) Az OLKMR elemei között elsődlegesen rádiótávközlő rendszert, másodlagosan hangrögzítési lehetőséggel ellátott
telefonkapcsolatot kell létesíteni.
8. A légi kutatás-mentés feltételei 9. § (1) A KMKK vezető ügyeletes beosztás csak a légiközlekedéssel összefüggő szakterületen, és a mentési feladatok
végrehajtásában tapasztalattal rendelkező személlyel tölthető be.
(2) A légi kutató-mentő szolgálatot ellátó szervezetek a rendelkezésre álló erőket és eszközöket saját erőforrásaik alapján,
és saját bázisukon rendszeresítik.
10. § (1) A kutatás-mentésben érintett szervezetek tevékenységének összehangolására, valamint az OLKMR tevékenységének
rendjére a BM OKF az érintett szervezetek bevonásával tervet készít, melyet az OMSZ főigazgatójának, az országos
rendőrfőkapitánynak és az MH ÖHP parancsnokának egyetértésével a BM OKF főigazgatója hagyja jóvá.
(2) A KMKK tevékenységének rendjét szolgálati utasítás szabályozza, amelyet az érintett szervezetek bevonásával
a BM OKF készít el, és a BM OKF főigazgatója és az MH ÖHP parancsnoka hagyja jóvá.
9. A légi kutató-mentő tevékenység engedélyezése 11. § (1) Légi kutatás-mentő tevékenység végzésére a katonai légügyi hatóság hatósági engedélyt annak adhat, aki az alábbi
együttes feltételeknek megfelel:
a) a légi kutató-mentő szolgálatot ellátó szervezet megfelel a riaszthatósági követelményeknek;
b) a feladatra kijelölt szakszemélyzet rendelkezik a hatályos jogszabályok alapján a katonai légügyi hatóság által
kiadott, az adott légi jármű kategóriára és típusra meghatározott szakszolgálati engedéllyel;
c) a feladatba bevont légi jármű rendelkezik a katonai légügyi hatóság által kiadott típusalkalmassági és
légialkalmassági bizonyítvánnyal, valamint a balesetet szenvedett személyzettel való kommunikációra alkalmas
rádió-berendezéssel; a légi jármű kommunikációs rendszere lehetővé teszi valamennyi, a kutató-mentő feladat
irányításában részt vevő vezetési és irányító ponttal, a bevont más légi és földi erőkkel való kapcsolattartást.
(2) A (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően légi kutató-mentő tevékenység végzésére hatósági engedélyt az
a szervezet kaphat, amely rendelkezik a következő feltételek valamelyikével:
a) a légi jármű alkalmas vizuális kutatás, valamint műszeres kutatás végrehajtására, ha képes az ICAO 12. számú
Függelék dokumentumban a légi kutatásra meghatározott frekvenciákon üzemelő vészjel adók vételére;
b) a légi jármű rendelkezik olyan képességgel, amellyel leszállás nélkül a helyszínről ülő vagy fekvő személyt tud
kiemelni;
c) a légi jármű és annak szakszemélyzete képes minden napszakban, látási meteorológiai körülmények és
műszerrepülési meteorológiai körülmények között vizuális és műszeres kutatás végrehajtására, valamint
a sérültek különböző módszerrel történő fedélzetre vételére, a hatályos jogszabályok alapján a meghatározott
egészségügyi intézménybe történő szállítására.
(3) A légi kutató-mentő tevékenység folytatását és a tevékenység végzésre vonatkozó engedélyben foglaltak
megtartását a katonai légügyi hatóság rendszeresen, de legalább évente egy alkalommal ellenőrzi.
(4) A katonai légügyi hatóság a légi kutató-mentő tevékenység gyakorlását felfüggeszti, ha
a) a szakszemélyzet akadályozza a hatóság (3) bekezdés szerinti ellenőrzését, vagy
b) a légi kutató-mentő szervezet a légi kutató-mentő tevékenységet az engedélyben foglaltaktól eltérően
gyakorolja.
(5) A katonai légügyi hatóság a légi kutató-mentő tevékenység végzésére vonatkozó engedélyt visszavonja, ha
a) a légi kutató-mentő szervezet a kérelemben valótlan adatokat jelölt meg, vagy
b) ha az engedély kiadásához szükséges feltételek már nincsenek meg.
(6) A (4) és (5) bekezdésben meghatározott esetben a katonai légügyi hatóság intézkedésként a tevékenység végzésére
vonatkozó engedélyt azonnali hatállyal bevonhatja, és az engedélyt elveheti, amelyről átvételi elismervényt állít ki.
Az engedély bevonása esetén a katonai légügyi hatóság az engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról 5 napon
belül dönt, vagy az engedélyt visszaadja.
(7) A légi kutató-mentő tevékenységre vonatkozó engedély visszavonása vagy a tevékenység gyakorlásának
felfüggesztése esetén új engedély kiadására, illetve a tevékenység folytatására – kérelemre – akkor kerülhet sor, ha
a kérelmező a visszavonás vagy a tevékenység felfüggesztése alapjául szolgáló hiányosságokat pótolta, vagy
a szabálytalanságokat megszüntette.
10. Az érintett személyi állomány továbbképzése 12. § (1) A kijelölt kutató-mentő egységek érintett állománya részére a BM OKF évente egy alkalommal szakmai továbbképzést
és gyakorlatot szervez.
(2) A kutató-mentő tevékenységbe bevonható szervezeteknek évente legalább egy alkalommal önálló részgyakorlatot
kell tartani.
(3) A légi kutató-mentő tevékenységet végző állomány a nemzeti és nemzetközi jogosultságok megszerzése céljából
külföldi szaktanfolyamon vehet részt.
11. Az Országos Légi Kutató-Mentő Rendszer létrehozásának, fenntartásának és működtetésének
költségei
13. § (1) Az OLKMR létrehozásának, fenntartásának, működtetésének – ideértve a felkészülést és a készenlétet is – költségeit
az érintett fejezeteknél kell tervezni és biztosítani.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt feladatok pénzügyi tervezésénél figyelembe kell venni az EUROCONTROL által
a kutató-mentő körzet vonatkozásában léginavigációs szolgáltatást nyújtó szervezet közreműködésével folyósításra
kerülő, a légi kutatás-mentés fenntartására, fejlesztésére szolgáló hozzájárulás mértékét.
12. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik hónap első napján lép hatályba.
15. § Hatályát veszti
a) a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény végrehajtásáról szóló 141/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet 26. §-a,
és
b) a bajba jutott légi járművek megsegítését ellátó kutató-mentő szolgálatokról szóló 30/1998. (VI. 24.)
BM–HM–NM–PM együttes rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1634/2012. (XII. 18.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport Összevont szakellátás jogcíme 2012. előirányzatának év végi megemeléséről.
A Kormány a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 20. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím 3. Természetbeni ellátások alcím 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcím-csoport 18. Összevont szakellátás jogcím előirányzatának 12 630,0 millió forinttal történő megemelését az
1. melléklet szerint. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
128/2012. (VI. 26.) Korm. rendelete a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. működésével kapcsolatos egyes szabályokról.
A Kormány a hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes személyek lakhatásának
biztosításáról szóló 2011. évi CLXX. törvény 25. § a)–f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) bérbeadó: a Nemzeti Eszközkezelő, valamint a lakóingatlan önkormányzati tulajdonba kerülése esetén
a tulajdonos települési önkormányzat, b) bérleti szerződés: a bérbeadó és a bérlő között a lakóingatlan tekintetében megkötött határozatlan idejű
lakásbérleti szerződés, c) bérlő: a hiteladós vagy zálogkötelezett, akivel a bérbeadó bérleti szerződést köt,
d) lakbér: a bérlő által a lakóingatlan használatáért, valamint a bérleti szerződésben rögzített egyéb – a bérbeadó
által biztosított – szolgáltatásért a bérbeadónak havi rendszerességgel fizetendő díj.
2. A szociális rászorultság feltételei és a szociális rászorultság igazolásának módja
2. § (1) A Nemzeti Eszközkezelő a megvételre felajánlott lakóingatlant abban az esetben vásárolja meg, ha a hiteladós,
a zálogkötelezett vagy a vele egy háztartásban élő házastársa vagy élettársa
a) a háztartásban legalább egy gyermeket nevel, akire tekintettel a hiteladós, a zálogkötelezett vagy a vele egy
háztartásban élő házastársa vagy élettársa családi pótlékra jogosult, és
b) a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény alapján
ba) aktív korúak ellátásában, vagy bb) lakásfenntartási támogatásban
részesül. (2) A Nemzeti Eszközkezelő a megvételre felajánlott lakóingatlant az (1) bekezdésben meghatározott eseteken kívül
akkor is megvásárolja, ha a hiteladós, a zálogkötelezett vagy a vele egy háztartásban élő házastársa vagy élettársa
a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény alapján ápolási díjban részesül, ide nem értve a települési
önkormányzat képviselő-testülete által megállapított ápolási díjat. (3) A hiteladós – ha a lakóingatlan nem a hiteladós tulajdonában van, a zálogkötelezettel együttesen – a pénzügyi
intézményhez benyújtott szándéknyilatkozatához csatolja a) az (1) bekezdésben meghatározott esetekben
aa) a családi pótlékra való jogosultságról a kincstárnak,
ab) az aktív korúak ellátására való jogosultságról vagy a lakásfenntartási támogatásra való jogosultságról
a lakóingatlan fekvése szerinti települési önkormányzat jegyzőjének, b) a (2) bekezdésben meghatározott esetben az ápolási díjra való jogosultságról a lakóingatlan fekvése szerinti
települési önkormányzat jegyzőjének a szándéknyilatkozat benyújtásának időpontjánál harminc napnál nem régebben kiállított igazolását.
3. A havonta megvásárolható lakóingatlanok száma és kiválasztásának módja
3. § A Nemzeti Eszközkezelő által a hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes
személyek lakhatásának biztosításáról szóló 2011. évi CLXX. törvény (a továbbiakban: NET tv.) alapján megvásárolható
lakóingatlanok éves maximális számát, amelybe be kell számítani az előző évben megvásárolt lakóingatlanok számát
is, az 1. melléklet határozza meg. 4. § (1) A Nemzeti Eszközkezelő havonta legfeljebb 1500 darab lakóingatlant vásárol meg.
(2) Ha a Nemzeti Eszközkezelő részére egy adott hónapban megvételre felajánlott lakóingatlanok száma és a korábbi
hónapokban végrehajtott allokáció során fel nem dolgozott szándéknyilatkozatok száma együttesen meghaladja
az (1) bekezdés szerinti darabszámot, a Nemzeti Eszközkezelő a szándéknyilatkozatokat a következő allokációs
szempontok szerinti sorrendben dolgozza fel: a) a hiteladós – vagy ha a lakóingatlan nem a hiteladós tulajdonában van – a zálogkötelezett háztartásában élő olyan
személyek száma, akik után a 2. § (1) bekezdése szerint családi pótlékra való jogosultság áll fenn,
b) a hiteladóssal – vagy ha a lakóingatlan nem a hiteladós tulajdonában van – a zálogkötelezettel közös háztartásban
élők száma, c) az értékesítendő lakóingatlant terhelő, a legelőnyösebb ranghelyű jelzálogjoggal rendelkező pénzügyi
intézmény által a NET tv. alapján bejelentett valamennyi követelésnek a lakóingatlan ezen pénzügyi
intézménnyel történő szerződéskötéskor fennálló forgalmi értékéhez viszonyított magasabb aránya.
(3) A szándéknyilatkozatok allokációs szempontok szerinti besorolása havonta egy alkalommal történik. A (2) bekezdés
szerint meghatározott sorrendben hátrébb álló szempont kizárólag akkor vehető figyelembe, ha az azt megelőző
allokációs szempont alapján kiválasztott kérelmek száma nem haladja meg az (1) bekezdés szerinti darabszámot.
(4) Ha valamely szándéknyilatkozat az allokációs szempontok alkalmazásával 4 hónapot meghaladóan nem kerül
feldolgozásra, e szándéknyilatkozatot a Nemzeti Eszközkezelő a következő havi allokáció során a (2) bekezdésben
meghatározott sorrendre tekintet nélkül dolgozza fel. 4. A bérlő által fizetendő lakbér mértéke
5. § (1) A lakbér egy naptári hónapra számított mértéke a bérleti szerződés megkötésének évében a jelzáloghitel-szerződés
megkötésekor megállapított forgalmi érték 1,5%-ának egytizenketted része. (2) A bérbeadó a bérleti szerződésben a lakbér (1) bekezdés alapján megállapított összegét a bérleti szerződés
megkötését követő év március 1-jétől évente a Központi Statisztikai Hivatal honlapján közzétett előző évi éves átlagos
fogyasztói árindex mértékével megegyező mértékben növeli. (3) A megváltozott lakbér összegét a bérbeadó minden év február 28-áig írásban közli a bérlővel.
5. A lakóingatlan bérlők közötti cseréjének feltételei 6. § A lakóingatlan bérleti jogának bérlők közötti cseréje esetén a bérbeadó a cseréhez való bérbeadói hozzájárulást akkor
adhatja meg, ha egyik bérlőnek sem áll fenn lakbérfizetési hátraléka.
6. A bérleti szerződés bérbeadó általi felmondására vonatkozó rendelkezések
7. § A bérbeadó a bérleti szerződést a NET tv.-ben és a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre
vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvényben (a továbbiakban: Ltv.) meghatározott felmondásra
okot adó körülmények közül a lakbérfizetési kötelezettség 8. § szerinti vagy a közösköltség-fizetési kötelezettség 9. §
szerinti elmulasztása esetén írásban felmondja. 8. § (1) Ha a bérlő a lakbérfizetésre megállapított határidőig a lakbért nem fizeti meg, a bérbeadó a bérlőt –
a következményekre történő figyelmeztetéssel – a teljesítésre írásban felszólítja és az elmaradt lakbér megfizetésére
határidőt szab. (2) Ha a bérlő lakbérfizetésből eredő tartozásainak az összege háromhavi lakbér összegét eléri vagy meghaladja,
a bérbeadó a bérleti szerződést felmondja. A felmondás az elmaradt lakbér megfizetésére vonatkozó legutolsó
felszólításban foglalt és elmulasztott fizetési határidő utolsó napját követő hónap utolsó napjára szól.
9. § (1) Ha a bérlő a társasházi lakás esetén nem fizeti meg a társasházi közös költséget, a bérbeadó azzal a határidővel szólítja
fel a bérlőt a közösköltség-hátralék megfizetésére, amely határidővel a társasházi határozat, a társasházi közös
képviselő vagy az intézőbizottság elnöke a bérbeadót a hátralék megfizetésére felszólította.
(2) A bérlő a közös képviselő vagy az intézőbizottság elnöke által kiállított igazolással köteles igazolni a bérbeadó számára,
hogy elmaradt fizetési kötelezettségének maradéktalanul eleget tett. (3) Ha a bérlő a társasházakról szóló törvényben meghatározott jelzálogjog bejegyzését lehetővé tevő mértékű
közösköltség-hátralékot az (1) bekezdésben meghatározott határidőben maradéktalanul nem fizeti meg, a bérbeadó
a bérleti szerződést felmondja. A felmondás az elmulasztott határidő utolsó napját, mint határnapot követő hónap
utolsó napjára szól. 10. § A bérleti szerződés bérbeadó általi felmondása esetén, ha a bérlő a felmondásban meghatározott időben nem üríti ki
az ingatlant, a bérbeadó a lakóingatlan kiürítése iránt, valamint a bérlő által felhalmozott és meg nem fizetett
tartozások végrehajtása iránt intézkedik. 7. A Nemzeti Eszközkezelő feladatainak ellátására kizárólagos jog alapján történő kijelölés
11. § (1) A NET tv. 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatokat kizárólagos jog alapján a MÁV Ingatlankezelő Korlátolt
Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Kijelölt Szolgáltató) látja el.
(2) A Kijelölt Szolgáltató által ellátandó feladatok pontos körét a 2. melléklet határozza meg.
(3) A Kijelölt Szolgáltató feladatát a Nemzeti Eszközkezelővel kötött, az Európai Unió működéséről szóló szerződés
106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások
javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló,
2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozatnak megfelelő szolgáltatási szerződés alapján látja el.
A szolgáltatási szerződésben meghatározásra kerül az e rendelet alapján kötelezően ellátandó feladatok pontos köre,
ellátásuk részletei, és a szolgáltatás ellenértéke. (4) A Kijelölt Szolgáltató a feladatot közszolgáltatás keretében látja el.
8. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
13. § Hatályát veszti a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. és a bérlő között létrejött lakásbérleti szerződés szerinti lakbér mértékéről
és a lakáscseréhez történő hozzájárulás feltételeiről szóló 72/2012. (IV. 12.) Korm. rendelet.
14. § E rendelet 11. §-a az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági
érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában
nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat
(HL L 7., 2012.1.11., 3. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1110/2011. (IV. 27.) Korm. határozata az Állami kitüntetések előirányzat kiegészítése céljából a 2011. központi költségvetés Rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
elrendeli a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a II. Köztársasági Elnökség fejezet,
2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 1. Állami kitüntetések jogcímcsoport javára
24,9 millió forint átcsoportosítását az 1. melléklet szerint.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
383/2013. (XI. 4.) Korm. rendelete az MT-WHEAT Búzafeldolgozó Kft. Visontán megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d) és e)  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az  MT-WHEAT Kft. által Visonta település közigazgatási területén lévő,
az ingatlan-nyilvántartás szerinti 0158/25 helyrajzi számú földrészleten, illetve az ebből a földrészletből telekalakítási
eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő, búzafeldolgozó gyár
létesítését eredményező beruházással függenek össze.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott eljárásfajtára vonatkozó jogszabály az  adott
eljárásban szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerint – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Heves Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
2. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági hozzájárulást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1480/2016. (VIII. 31.) Korm. határozata az alapszámla bevezetésével kapcsolatos további feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért az  alapszámla ingyenes igénybevételi lehetőségének szociális alapon történő kialakításával, és ennek
érdekében felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a nemzetgazdasági miniszter, az  igazságügyi miniszter
és a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – a Magyar Nemzeti Bank véleményének kikérése mellett –
dolgozza ki a  szociálisan rászoruló személyek számára alapszintű szolgáltatásokat biztosító díjmentes alapszámla
konstrukciót, vizsgálja meg a  számla igénybevételének kritériumrendszerét, továbbá alakítsa ki a  számla díjának
támogatási feltételeit, legkorábban 2017. január 1-i bevezetéssel;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
igazságügyi miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. október 31. 2. az  1.  pont előkészítése érdekében szükségesnek tartja az  alapszámla ingyenes igénybevétele kapcsán
munkacsoport felállítását az  Emberi Erőforrások Minisztériuma, a  Nemzetgazdasági Minisztérium, az  Igazságügyi
Minisztérium, a Miniszterelnökség és a Magyar Nemzeti Bank részvételével;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
igazságügyi miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. szeptember 1.
 3. felkéri a Magyar Nemzeti Bankot a 2. pont szerinti munkacsoportban való részvételre;
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  fogyasztók részére alapszintű fizetési szolgáltatásokat biztosító
szabályozás hatálybalépését követő egy év elteltével – a  Magyar Nemzeti Bank véleményének kikérése mellett  –
értékelje az  alapszámla működésére vonatkozó tapasztalatokat, vizsgálja meg a  megállapított díjak hatásait és
szükség esetén tegyen javaslatot a jogszabály módosítására.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. szeptember 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2009. (IX. 17.) KvVM rendelete a Háros-szigeti ártéri erdő természetvédelmi terület bővítéséről és természetvédelmi kezelési tervéről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 3. és 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az erdőkre vonatkozóan a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) Védetté nyilvánítom és a Háros-szigeti Ártéri-erdő Természetvédelmi Terület létesítéséről szóló 31/1993. (XII. 2.) KTM
rendelettel védetté nyilvánított Háros-szigeti Ártéri-erdő Természetvédelmi Területhez csatolom a Budapest,
XXII. kerület 232043/2 ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú, 3 hektár kiterjedésű területet.
(2) Az (1) bekezdésben szereplő ingatlan területe az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű
területekkel érintett földrészletekről szóló 45/2006. (XII. 8.) KvVM rendelet alapján Natura 2000 területnek minősül.
2. § A védetté nyilvánítás célja a Hunyadi-sziget értékes növény- és állatvilágának, tájképi értékeinek megóvása, továbbá a
kiemelkedő természeti értéket képviselő ártéri erdő és az úgynevezett „fátyolvegetáció” fenntartása.
3. § A Háros-szigeti Ártéri-erdő Természetvédelmi Terület természetvédelmi kezelési tervét a melléklet tartalmazza.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
215/2016. (VI. 24.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gölley Szilvia
Zsuzsannát a 2016. július 1. napjától 2019. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. június 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
207/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr.  Cséfalvay Zoltán rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország Gazdasági Együttműködési és
Fejlesztési Szervezet mellett működő párizsi Állandó Képviseletének a  vezetésére kapott megbízása érintetlenül
hagyása mellett – megbízom Magyarország Állandó UNESCO Képviseletének a vezetésével.
Budapest, 2014. december 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2009. (I. 10.) ÖM rendelete az országgyűlési képviselők időközi választása költségeinek normatíváiról, tételeiről és elszámolási rendjéről.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 153. § (1) bekezdésének g) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.)
Korm. rendelet. 1. § h) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A helyi választási iroda (a továbbiakban: HVI), az
országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda
(OEVI) és a területi választási iroda (a továbbiakban:
TVI), továbbá a regionális államigazgatási hivatal vezetője választási feladatai tekintetében
a) felelős a választás pénzügyi tervezéséért, lebonyolításáért, elszámolásáért,
b) felelős a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért és ellenőrzéséért,
c) gyakorolja a választás pénzeszközei feletti kötelezettségvállalási és utalványozási jogot, valamint felhatalmazást ad az ellenjegyzési jog gyakorlására,
d) gondoskodik a választás céljára szolgáló pénzeszközöknek az elkülönített számviteli kezeléséről.
(2) A külügyminiszter által kijelölt szerv vezetője a külképviseleti szavazás tekintetében külön megállapodás
alapján felelős a választás pénzügyi tervezéséért, lebonyolításáért, elszámolásáért, a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért.
2. § (1) A választások helyi és területi feladatai előkészítésének és lebonyolításának pénzügyi fedezetéül e rendelet
1. mellékletében felsorolt tételek, normatívák alapján megállapított költségvetési fedezet szolgál.
(2) A pénzügyi fedezet számításánál a népességre, a választópolgárokra vonatkozó adatokat a Közigazgatási és
Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala
(a továbbiakban: KEKKH) által megállapított, a központi
személyi adat- és lakcímnyilvántartásból a névjegyzék
összeállításához használt, valamint a névjegyzékhez
összeállított adatállomány alapján kell figyelembe venni.
3. § (1) Az Önkormányzati Minisztérium az időközi választások pénzügyi fedezetét közvetlenül az illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatala (körjegyzőség
esetén a körjegyzőség) bankszámlájára, illetve a fővárosi,
megyei önkormányzati hivatal bankszámlájára folyósítja.
Az időközi választások pénzügyi fedezete az átadónál támogatásértékű működési kiadásként, az átvevő szervnél
támogatásértékű működési bevételként kerül biztosításra.
(2) Az Önkormányzati Minisztérium a regionális államigazgatási hivatal részére fejezeten belüli előirányzatátcsoportosítással, a megfelelő kiemelt előirányzaton biztosítja az időközi választások pénzügyi fedezetét.
(3) Az Önkormányzati Minisztérium az időközi választás dologi kiadásainak fedezetére rendelkezésre álló, az
1. mellékletben meghatározott normatívák szerinti összeget az első forduló napját megelőző 20. munkanapig előlegként folyósítja. A személyi juttatások normatíváinak
folyósítására csak utólag, a pénzügyi elszámolás elfogadását követően kerül sor.
4. § A rendelet 1. mellékletében meghatározott normatív
pénzeszközök felhasználása a következők szerint történik:
a) a feladat végrehajtásához biztosított pénzeszközöket
(személyi juttatások, a munkaadókat terhelő járulékok és a
dologi kiadások) az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvényben (a továbbiakban: Áht.), és az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: Ámr.) meghatározottak figyelembevételével kell felhasználni, azonban személyi kiadásra e rendelet 1. melléklete szerinti normatívákat
kell biztosítani,
b) többletköltséget a szavazatszámláló bizottságba bevont póttagok számának növekedése, a külképviseleten
szavazók értesítésének tényleges postai kiadása, valamint
a Ve. 21. §-ának (4) bekezdése szerinti kiadások mértékéig
lehet igényelni,
c) feladatelmaradás (pl. a második forduló elmaradása)
esetén az erre a feladatra biztosított, a normatívák szerint
számolt összeget, illetve – ha a feladatelmaradás ismertté
válása előtt indokolt kifizetés vagy kötelezettségvállalás
történt – annak maradványát vissza kell utalni,
d) többletköltségként, illetve feladatelmaradásként kell
elszámolni a téves adatszolgáltatásból származó különbözeteket.
5. § (1) A választás céljára biztosított pénzeszközöket számvitelileg elkülönítetten kell kezelni. A költségvetési szerv
a számvitelében a pénzeszközök felhasználásáról feladatonként (választásonként) – ezen belül a többletköltségekről és a feladatelmaradásról fordulónkénti bontásban – számol el, és a tényleges pénzforgalomról (bevétel,
kiadás), valamint a pénzforgalom nélküli tételekről (pl.
felosztott költségek) főkönyvében a választási feladatokkal kapcsolatos szakfeladaton nyilvántartást vezet. A
szakfeladaton meg kell jeleníteni mind a kapott támogatásértékű bevételt, mind a saját forrás terhére teljesített kiadásokat.
(2) A feladattípusú elszámolást az e rendelet 1. mellékletében feltüntetett normatívák tekintetében a 2–4. mellékletek szerint kell elkészíteni. A költségvetési szervet megillető pénzügyi fedezet összegét a választás tényadatai
alapján, a 4. § figyelembevételével kell megállapítani.
6. § (1) A HVI vezetője a választás második fordulójának
napját követő 10 naptári napon belül feladattípusú elszámolást készít az e rendelet 2. melléklete szerinti adattartalmú munkalapon a TVI vezetője részére.
(2) Az OEVI vezetője a választás második fordulójának
napját követő 10 naptári napon belül feladattípusú elszámolást készít az e rendelet 2. melléklete szerinti adattartalmú munkalapon a TVI vezetője részére.
(3) A regionális államigazgatási hivatal vezetője a választás második fordulójának napját követő 10 naptári napon belül elszámolást készít az e rendelet 3. melléklete
szerinti adattartalmú munkalapon a TVI vezetője részére.
(4) A TVI vezetője
a) dönt a 4. § b)–d) pontjában biztosított többletkölt
ség, illetve visszatérítés elfogadása kérdésében és összegében, b) ellenőrzi és jóváhagyja a HVI, az OEVI és a regionális államigazgatási hivatal vezetőjének elszámolását,
c) elszámolást készít – az e rendelet 3. melléklete szerinti adattartalommal – a TVI részére biztosított pénzügyi
fedezetről a választás második fordulójának napját követő
30 naptári napon belül,
d) összesítő elszámolást készít – az e rendelet 4. melléklete szerinti adattartalommal – a 2. § szerint biztosított
pénzeszközökről a választás második fordulójának napját
követő 30 naptári napon belül.
(5) A TVI az elszámolásokat kifizetésre felterjeszti az
Országos Választási Iroda vezetője részére.
(6) Az elszámolások elfogadásáról az Országos Választási Iroda vezetője dönt.
(7) Az Önkormányzati Minisztérium a személyi kiadásoknak és a többletköltségek fedezetének átutalására vonatkozó kötelezettségét az elszámolás elfogadásáról szóló
döntését követő 10 banki napon belül teljesíti.
(8) Az elszámolást készítő szerv vezetője az elszámolása elfogadását követő 10 banki napon belül tesz eleget
visszafizetési kötelezettségének.
7. § (1) E rendelet a kihirdetésének napját követő napon lép
hatályba.
(2) E rendeletet a hatálybalépéskor folyamatban lévő
időközi országgyűlési választásokon is alkalmazni kell.
(3) A (2) bekezdés 2009. június 30-án, e bekezdés 2009.
július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
1015/2012. (I. 26.) Korm. határozata a Közlekedési Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének megállapításáról.
A Kormány 1. az Új Széchenyi Terv közlekedésfejlesztési céljainak megvalósítása érdekében, valamint a közlekedésfejlesztés
elősegítése céljából megállapítja a Közlekedés Operatív Program 2011–13. évi időszakra szóló akciótervét a melléklet
szerint, 2. a Közlekedés Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének jóváhagyásáról szóló 1011/2011. (I. 19.) Korm.
határozatot visszavonja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
56/2015. (XII. 9.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a fogyatékos emberek társadalmi integrációjával
kapcsolatos feladatok ellátására 2015. december 1. napjától 2016. május 31. napjáig Szekeres Pált miniszteri biztossá
nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatköre a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendeletben
meghatározott, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi körébe tartozó területeken a fogyatékos emberek
társadalmi integrációjával összefüggő feladatok végrehajtásának koordinációjára, ennek keretében különösen
a következőkre terjed ki:
a) az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: EMMI) szakterületein zajló, a fogyatékos emberek
társadalmi integrációját célzó feladatok koordinálása, végrehajtásuk figyelemmel kísérése és ellenőrzése,
b) az EMMI fogyatékos emberekre vonatkozó társadalmi integrációs programjának előkészítése,
c) a programalkotó minisztériumi munkacsoport tevékenységének szakmai irányítása és koordinálása.
3. § A miniszteri biztos a 2. § b) pontjában meghatározott feladatai ellátása körében gondoskodik
a) az eredményes és hatékony működéshez szükséges fejlesztési javaslatok megfogalmazásáról,
b) a feladat ellátását érintő szabályok kidolgozásában való részvételről, a szükséges szervezeti keretekre irányuló
javaslatok előkészítéséről,
c) a további humán és dologi erőforrás-fejlesztés megteremtésének és kialakításának ágazatközi koordinációjáról.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a szociális ügyekért és társadalmi felzárkózásért
felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztost a tevékenység ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdésének a) pontja alapján havonta bruttó
400 000 Ft összegű díjazás illeti meg.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdés szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 23/2015. (VI. 8.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere