text:
27/2013. (III. 29.) EMMI rendelete az állami sport célú támogatások felhasználásáról és elosztásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § k) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el: I. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SPORT CÉLÚ TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya
a) a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23–24. alcímbe és 30. alcím
26. jogcím-csoportba sorolt előirányzatokra, b) az előző évekről áthúzódó, az a) pont szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetőjének,
a sportpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó fejezeti kezelésű
előirányzatok költségvetési maradványára, tekintet nélkül annak eredeti előirányzathoz való kapcsolódására
vagy annak hiányára, valamint c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján év közben megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont szerinti előirányzatok a továbbiakban együtt: előirányzatok]
terjed ki. 2. Az előirányzatok kezelésével kapcsolatos szabályok
2. § Az előirányzatokból nyújtott költségvetési támogatások tekintetében – a sportról szóló 2004. évi I. törvény
(a továbbiakban: Stv.) 41. § c) pontjában a Magyar Olimpiai Bizottság (a továbbiakban: MOB) tekintetében
meghatározott feladatra is figyelemmel – az előirányzatok kezelő szerve a miniszter által vezetett minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium). 3. § (1) Az előirányzatokon rendelkezésre álló eredeti előirányzat legfeljebb három százaléka kommunikációs feladatok
ellátására is fordítható, kivéve a „Sport népszerűsítésével összefüggő kiadások” előirányzatot.
(2) Az előirányzatokon összesen rendelkezésre álló összeg öt százaléka – az 56. §-ban meghatározott előirányzaton
rendelkezésre álló összeg nyolc százaléka – az előirányzatok pályázat útján történő felhasználására, a pályáztatás
lebonyolítására, valamint a költségvetési támogatások szerződésszerű felhasználásának ellenőrzésére is fordítható.
4. § A kedvezményezett részére – ha e rendelet, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.)
vagy az Ávr. eltérően nem rendelkezik – vissza nem térítendő költségvetési támogatás nyújtható támogatási kérelem
vagy pályázat alapján, az e rendeletben meghatározott szervezetek javaslatára.
3. A pályázat útján nyújtott költségvetési támogatások eljárási rendje
5. § (1) A pályázati úton nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatosan a pályázati kiírás honlapon történő
közzétételével, a pályázati kiírás és a támogatási döntés előkészítésével, a támogatási szerződés megkötésével,
módosításával, nyilvántartásával, a támogatási szerződés teljesítésének ellenőrzésével, valamint a tájékoztatással
kapcsolatos feladatokat pályázatkezelő szervezet is elláthatja. (2) Ha a pályázati kiírás előírja, a pályázó a pályázat benyújtásakor pályázati díjat köteles fizetni. A pályázati díj mértékét
a pályázati kiírás határozza meg, amelynek összege legfeljebb húszezer forint lehet.
6. § (1) A pályázatot a pályázati kiírásban megjelölt címre és formában kell benyújtani.
(2) Érvénytelen a pályázat, ha a) azt a pályázati kiírás alapján pályázni nem jogosult pályázó nyújtotta be,
b) a pályázat határidőn túl érkezett, vagy c) a pályázati kiírás nem biztosít lehetőséget hiánypótlásra és a pályázat hiányosan került benyújtásra.
(3) Ha a pályázat érvénytelen, erről az érvénytelenség okának megjelölésével a pályázat, a hiánypótlás beérkezésétől
számított nyolc napon belül a pályázót értesíteni kell.
(4) A pályázat értékelésének és elbírálásának szempontjait a pályázati kiírás tartalmazza.
7. § A támogatási szerződéseket a támogatási döntésről szóló értesítés kézhezvételét követő hatvan napon belül kell
megkötni. 4. Az egyedi döntéssel nyújtott költségvetési támogatások eljárási rendje
8. § (1) A nem pályázati úton biztosított költségvetési támogatás iránt támogatási kérelmet lehet írásban benyújtani
a miniszternek. (2) A támogatási kérelem tartalmazza a költségvetési támogatásból megvalósítani tervezett tevékenységek, feladatok,
beszerzések részletes ismertetését, azok tervezett szakmai hatásait, összefüggéseit.
(3) Ha a támogatási kérelem nem tartalmazza a (2) bekezdésben foglaltakat, a miniszter a támogatási kérelem
kézhezvételétől számított tizenöt napon belül a költségvetési támogatás igénylőjét legfeljebb tizenöt napos határidő
kitűzésével írásban hiánypótlásra hívja fel. Ha a költségvetési támogatás igénylője a hiánypótlási felhívásnak
határidőben nem vagy nem megfelelően tesz eleget, a miniszter a támogatási kérelmet elutasítja, és erről
a költségvetési támogatás igénylőjét – az elutasítás indokának megjelölésével – írásban értesíti.
9. § (1) Ha a költségvetési támogatás igénylője a támogatási kérelemben kifejezetten ellenkezően nem nyilatkozik,
az Ávr. 72. § (2) bekezdés c) pontja szerinti nyilatkozatot a támogatási kérelem benyújtásával a költségvetési
támogatás igénylője által megtettnek, a miniszter részéről pedig elfogadottnak kell tekinteni.
(2) A költségvetési támogatás igénylője a (2) bekezdés szerint megtett nyilatkozatát – az Ávr. 76. § (1) bekezdés f) pontja,
78. § (10) bekezdése és 82. § c) pontja szerinti következmények érvényesítése mellett – írásban visszavonhatja.
10. § (1) A miniszter a támogatási kérelemről annak kézhezvételétől számított negyvenöt napon belül dönt. Az elbírálás
határidejét – annak lejárta előtt – a miniszter indokolt esetben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja, és erről
a költségvetési támogatás igénylőjét írásban értesíti. (2) A támogatási döntés meghozatalában a miniszternek mérlegelési joga van, amely során vizsgálja a költségvetési
támogatás forrásául szolgáló előirányzat által finanszírozott közfeladat – a költségvetési támogatás igénylője által
történő – ellátásának szervezeti célszerűségét, valamint a kérelemnek a közfeladat ellátását szolgáló megfelelését.
(3) Költségvetési támogatás a támogatási kérelemben megjelöltnél kisebb összegben is megállapítható azzal, hogy
ez esetben a kedvezményezettnek a tényleges támogatási összegnek megfelelő költségvetési tervet kell benyújtania.
5. A támogatási szerződés előkészítése, megkötése és módosítása
11. § (1) A kedvezményezett a támogató részére a támogatási szerződés előkészítése érdekében a következő adatokat,
valamint dokumentumokat nyújtja be: a) gazdasági társaság esetén teljes – cégnyilvántartás szerinti – cégnevét, székhelyét, cégjegyzékszámát,
képviselője nevét, adószámát, bankszámlaszámát, harminc napnál nem régebbi cégkivonatát, hiteles
cégaláírási nyilatkozatát, b) gazdasági társaságnak nem minősülő gazdálkodó szervezet esetén hatályos létesítő okiratának egyszerű
másolatát; képviselőjének banki aláírási címpéldány-másolatát vagy – cég esetén – ügyvéd által ellenjegyzett
aláírás-mintáját, helyi önkormányzatok társulása esetén a társulási megállapodás másolatát,
c) egyéni vállalkozó esetén nevét, székhelyét, nyilvántartási számát vagy vállalkozói igazolvány számát,
adószámát, bankszámlaszámát, az egyéni vállalkozó hatályos adatait tartalmazó hatósági igazolás másolatát
vagy az egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő hatályos adatait igazoló, harminc napnál nem régebbi
hatósági bizonyítványt, d) az a)–c) pontban meghatározottaktól eltérő egyéb jogi személy esetén harminc napnál nem régebbi igazolást
az egyéb jogi személyt nyilvántartó szervezettől az egyéb jogi személy nyilvántartásban szereplő adatairól,
képviselőjének banki aláírási címpéldány-másolatát, adószámát, bankszámlaszámát, e) az a)–d) pont szerinti szervezet működési engedélyét, ha a szervezet tevékenysége működési engedély-köteles,
f) természetes személy esetén nevét, anyja nevét, lakcímét, adóazonosító jelét, adószámát, bankszámlaszámát,
g) a 60. § alapján nyújtott működési célú költségvetési támogatás esetén a kedvezményezett költségvetését,
h) a 60. § alapján nyújtott működési célú költségvetési támogatás kivételével a tervezett program szakmai és
költségtervét, a felhasználás részletes leírását, i) a támogatott tevékenységhez szükséges jogerős hatósági engedélyeket,
j) felhalmozási célú költségvetési támogatás esetén elektronikus dokumentumként szolgáltatott nem hiteles
tulajdonilap-másolatot, építési engedély-köteles beruházás támogatására benyújtott pályázat, kérelem esetén
a jogerős elvi építési engedélyt az ingatlan tulajdoni lapon bejegyzett tulajdonosától származó hozzájáruló
nyilatkozattal vagy a jogerős építési engedélyt, k) beruházási célú költségvetési támogatás esetén – a támogatási szerződésben foglaltaknak megfelelően –
a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy tizenöt évig biztosítja a létesítmény támogatási szerződésben
foglalt célú fenntartását, üzemeltetését, l) a doppingellenes tevékenység szabályairól szóló kormányrendelet alapján a doppingellenes tevékenységet
végző kedvezményezett nyilatkozatát, igazolását arról, hogy doppingellenes feladatainak eleget tesz,
m) a kedvezményezett sportszövetség nyilatkozatát, igazolását arról, hogy a sportágában a kötelező képesítési
követelmények előírására vonatkozó szabályzatalkotási kötelezettségének eleget tett, n) a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy a nemzeti sportinformációs rendszer részére történő
adatszolgáltatási kötelezettségének a jogszabályban foglaltaknak megfelelően eleget tesz.
(2) Az (1) bekezdés f) pontjában meghatározott személyes adatok kedvezményezett részéről történő szolgáltatása
önkéntes, de azok támogató részére való rendelkezésre bocsátása és a kezelésükhöz való hozzájárulás a költségvetési
támogatás feltételét képezi. (3) A támogató a kedvezményezettet hiánypótlásra szólítja fel, ha a kedvezményezett nem nyújtja be a támogatási
szerződés megkötéséhez szükséges dokumentumokat. Hiánypótlásra csak egy alkalommal, a felszólítás
kézhezvételétől számított tizenöt napon belül van lehetőség, ennek elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
A hiánypótlás ideje a támogatási szerződés megkötésére meghatározott határidőbe nem számít bele.
(4) A 25. § (2) bekezdése szerinti esetben a kezesi felelősséggel helytálló sportszövetségnek az (1) bekezdés b) pontja
szerinti dokumentumot, valamint a tartozás visszafizetése esetére az azonnali beszedési megbízás alkalmazására
vonatkozó meghatalmazást kell csatolnia. (5) A támogatási szerződés megkötésének feltétele, hogy a kedvezményezettnek esedékessé vált és meg nem fizetett
köztartozása nem áll fenn, és erről a kedvezményezett nyilatkozatot vagy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal által kiállított,
harminc napnál nem régebbi igazolást nyújt be a támogató részére, továbbá hozzájárul ahhoz, hogy a támogató
a nyilatkozat valóságtartalmának igazolását kérje. 12. § (1) A 11. § (1) bekezdés a), b), d) és e) pontjában meghatározott dokumentumokat nem kell benyújtani, ha
a kedvezményezett a) a miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv,
b) az államháztartás központi alrendszerébe sorolt és nem a miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési
szerv, c) olyan gazdasági társaság, amelynek vonatkozásában a miniszter a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-vel
kötött szerződés alapján tulajdonosi jogokat gyakorol és a miniszter a támogató,
d) olyan közalapítvány, alapítvány, amely tekintetében a miniszter alapítói jogokat gyakorol és a miniszter
a támogató, e) helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, jogi személyiségű társulás, térségi fejlesztési tanács.
(2) Ha az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó kedvezményezettről a kincstár törvényben meghatározott közhiteles és
nyilvános nyilvántartást vezet, a kedvezményezettnek a 11. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
dokumentumot nem kell benyújtania. Ez esetben a kedvezményezett létezését a támogató ellenőrzi
a nyilvántartásban. (3) Ha a kedvezményezett a köznevelés információs rendszerébe bejelentkezett, OM azonosítóval nyilvántartott
intézmény vagy a felsőoktatás információs rendszerének intézménytörzsében nyilvántartott szervezet, a 11. §
(1) bekezdés a), b), d) és e) pontjában meghatározott dokumentumokat nem kell benyújtania. A kedvezményezett
létezését és egyéb nyilvántartott adatait a támogató ellenőrzi a nyilvántartásokban.
(4) Ha a kedvezményezett az Stv.-ben meghatározott olyan köztestület, amelynek létezését a sportigazgatási szerv tartja
nyilván, a 11. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott dokumentumokat nem kell benyújtania.
(5) Ha a kedvezményezett a miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv, az Ávr. 72. § (2) bekezdés
b) pontja szerinti nyilatkozatot nem kell benyújtania. (6) Ha a támogató részére a támogatási szerződés előkészítése érdekében
a) a civil szervezet, közhasznú szervezet nem csatolta adatairól a nyilvántartást vezető bíróság által kiállított,
harminc napnál nem régebbi kivonatot, a miniszter a civil szervezet, közhasznú szervezet bírósági
nyilvántartásba vett adatait a bíróság nyilvántartásából szerzi be, illetve ellenőrzi;
b) az egyéni vállalkozó nem csatolta az egyéni vállalkozó hatályos adatait tartalmazó hatósági igazolás másolatát
vagy az egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő hatályos adatait igazoló, harminc napnál nem régebbi
hatósági bizonyítványt, a miniszter az adatokat az egyéni vállalkozók nyilvántartásából szerzi be, illetve
ellenőrzi; c) a gazdasági társaság nem csatolta harminc napnál nem régebbi cégkivonatát, a miniszter az adatokat
a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi be.
(7) A Kormány hatáskörében végrehajtott, nem a központi költségvetés fejezetei közötti megállapodás alapján
lebonyolított tárgyévi, a sport célú előirányzatok javára történt előirányzat-átcsoportosítás, valamint az Ávr. 153. §
(1) bekezdése alapján meghiúsult, illetve kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok Kormány döntése alapján,
az eredetitől eltérő célra visszahagyott forrásai esetében az ezek terhére történő támogatásnyújtáskor a miniszter
a támogatási szerződést a 11. § (1) bekezdés k)–n) pontja szerinti dokumentumok hiányában is megkötheti.
A támogatás folyósításának – a 15. §-ban meghatározottak mellett – feltétele, hogy a kedvezményezett a 11. §
(1) bekezdés k)–n) pontja szerinti dokumentumokat a szerződéskötést követő tizenöt napon belül benyújtsa. Ennek
hiányában a támogatás folyósítására nem kerül sor. 13. § Az Ávr. 77. § (1) és (5) bekezdésének figyelembevételével a kedvezményezett az Ávr. 77. § (2) bekezdésében
meghatározott biztosítékként köteles benyújtani a támogatóhoz valamennyi, jogszabály alapján beszedési
megbízással megterhelhető fizetési számlájára vonatkozóan, a támogató javára szóló, csak a támogató írásbeli
hozzájárulásával visszavonható beszedési megbízásra felhatalmazó nyilatkozatát pénzügyi fedezethiány miatt nem
teljesíthető fizetési megbízás esetére a követelés legfeljebb harmincöt napra való sorba állítására vonatkozó
rendelkezéssel együtt. Több bankszámla esetén a kedvezményezettnek meg kell adnia a felhatalmazó nyilatkozatok
érvényesítésének sorrendjét is. A kedvezményezett biztosítékként egyéb olyan eszközt is felajánlhat a támogatónak,
amely lehetővé teszi, hogy a támogató a költségvetési támogatás visszafizetésére vonatkozó igényét maradéktalanul,
a lehető legrövidebb időn belül eredményesen érvényesítse. A biztosítékadási kötelezettség elmulasztása esetén
a költségvetési támogatás folyósítását annak pótlásáig fel kell függeszteni.
14. § (1) A támogatási szerződés módosítását bármelyik fél – a költségvetési támogatás célja, összege, az azt alátámasztó
költségterv, továbbá a költségvetési támogatás felhasználásának kezdő időpontja és véghatárideje tekintetében –
a költségvetési támogatás felhasználására az eredeti vagy a korábban módosított támogatási szerződésben
meghatározott véghatáridő leteltéig írásban kezdeményezheti. A költségvetési támogatás összegének módosítása
többlet költségvetési támogatás biztosítására is kiterjedhet. A költségvetési támogatás felhasználásáról történő
beszámolás határidejének módosítása írásban kezdeményezhető az eredeti vagy a korábban módosított támogatási
szerződésben meghatározott beszámolási határidő leteltéig. A támogatási szerződés módosítására irányuló
kezdeményezésnek tartalmaznia kell a módosítás indokát is. (2) Ha a támogatási szerződés megkötését követően eltérő finanszírozást megalapozó indok merül fel, a támogatási
szerződést módosítani kell. (3) A támogatási szerződésben meghatározott módon – a kedvezményezett írásbeli indokolási kötelezettsége mellett –
a költségtervben rögzített összegek – a bérköltség és egyéb személyi jellegű kifizetések, a munkaadókat terhelő
járulékok, a dologi kiadások, a beruházás és a felújítás rovatok (a továbbiakban együtt: a költségterv rovatai) szintjén –
a költségvetési támogatás és – ha az előírásra került – a saját forrás főösszegén belül eltérhetnek.
(4) A költségvetési támogatás terhére történő felhasználás esetében a (3) bekezdés szerinti, a támogatási szerződésben
meghatározott mértéket, de a költségterv rovatai szintjén pozitív irányban külön-külön legalább tíz százalékot
meghaladó eltérés elfogadására csak a támogatási szerződés módosítása keretében kerülhet sor az (1) bekezdésben
foglaltak figyelembevételével. 15. § (1) A költségvetési támogatás folyósítására a támogató részéről akkor kerülhet sor, ha
a) a kedvezményezettnek a támogató által azonos fejezeti kezelésű előirányzatból biztosított költségvetési
támogatás felhasználásával kapcsolatos – jogszabályban vagy a támogatói okiratban, támogatási
szerződésben foglalt – lejárt esedékességű kötelezettségeinek teljesítéséről vagy részbeni teljesítéséről szóló
elszámolását a támogató elfogadta; b) a kedvezményezettnek az olimpiai központok működtetését és fejlesztését végző szervezettel, vagy
a Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt.-vel szemben kilencven napnál
régebbi, esedékessé vált és meg nem fizetett tartozása nem áll fenn; és
c) a kedvezményezett a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény alapján igénybe vehető
látvány-csapatsport támogatásból nincs kizárva. (2) A költségvetési támogatás folyósítása előfinanszírozás keretében abban az esetben történhet egy összegben, ha
a) a támogatott tevékenység időtartama nem éri el a hatvan napot;
b) a támogatott tevékenység jellege vagy megvalósításának sürgőssége ezt kifejezetten szükségessé teszi és
a költségvetési támogatás mértéke nem haladja meg a hárommillió forintot; vagy
c) a pályázati terv, ennek hiányában a miniszter egyedi engedélye azt kifejezetten lehetővé teszi és a költségvetési
támogatás mértéke nem haladja meg a hárommillió forintot.
(3) Ha a költségvetési támogatás nem folyósítható a (2) bekezdésben foglaltak szerint egy összegben, a költségvetési
támogatás ütemezetten, a kiadásoknak a költségterv alapján megállapítható felmerülésével arányosan, valamint
az Ávr. 78. § (1) bekezdésében meghatározott szempontok mérlegelése alapján időarányosan, vagy utófinanszírozás
keretében egy összegben folyósítható. 6. A költségvetési támogatás felhasználása, elszámolása és a felhasználás ellenőrzése
16. § (1) A költségvetési támogatás – a támogató és a kedvezményezett közötti támogatási szerződésben foglalt célra és
feltételekkel – e rendelet és a támogatási szerződés előírásainak megfelelő harmadik személy által is felhasználható.
(2) A költségvetési támogatás felhasználásáról történő elszámolást számviteli bizonylattal – ideértve a kifizetést igazoló
bizonylatot, szerződést is – alátámasztott módon az 1. melléklet szerinti nyomtatványon (a továbbiakban: összesített
elszámolási táblázat) kell benyújtani. A költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóhoz az összesített
elszámolási táblázatot is mellékelni kell. 17. § (1) Ha a költségvetési támogatás végső felhasználója nem a kedvezményezett, a kedvezményezett köteles a költségvetési
támogatásról a költségvetési támogatás végső felhasználóját az összesített elszámolási táblázat szerint elszámoltatni,
és az összesített elszámolási táblázat kedvezményezett által hitelesített másolatát a támogatónak átadni a 2. melléklet
szerinti elszámolással egyidejűleg. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben az elszámoltatás költségei a kedvezményezettet terhelik.
18. § (1) A támogatott tevékenység három hónapon belüli megvalósítása, valamint az egymillió forintot meg nem haladó
összegű költségvetési támogatás esetén a beszámoló benyújtására előírt határidőt a költségvetési támogatás
felhasználásának véghatáridejét követő harminc, más esetben hatvan napon belüli időpontra kell a támogatási
szerződésben meghatározni. (2) A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell
elkészíteni. A pénzügyi elszámolás számlaösszesítőből és a költségvetési támogatás, valamint – ha előírásra került –
a saját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatoknak, kifizetést igazoló bizonylatoknak, a költségvetési
támogatás jogszerű és a céljának megfelelő felhasználását igazoló egyéb dokumentumoknak a kedvezményezett
képviselője által hitelesített másolatából áll. A költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat
a kedvezményezett záradékkal látja el, amelyben jelzi, hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit
számolt el a szerződésszámmal hivatkozott támogatási szerződés terhére.
(3) A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően a százmillió forintot meghaladó összegű költségvetési támogatásban
részesülő kedvezményezett esetében a támogató a támogatási szerződésben meghatározott módon eltekinthet
a százezer forint értékhatárt meg nem haladó számviteli bizonylatok, kifizetést igazoló bizonylatok és dokumentumok
benyújtásától, ha a számlaösszesítőn feltüntetett adatok valódiságát, az eredeti bizonylatokkal való egyezőségét és
az eredeti bizonylatok (2) bekezdés szerinti záradékolásának megtörténtét könyvvizsgáló igazolja.
(4) A beszámolót a támogató az annak kézhezvételétől számított hatvan napon belül megvizsgálja, és dönt annak
elfogadásáról vagy elutasításáról. A támogató döntéséről, továbbá az esetleges visszafizetési kötelezettségről
a döntést követő öt napon belül írásban értesíti a kedvezményezettet. A támogató a beszámoló elbírálására vonatkozó
határidőt annak lejárta előtt, indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb húsz nappal meghosszabbíthatja kiegészítés
kérés esetén. (5) Ha a kedvezményezett a hiánypótlási határidőt elmulasztja, vagy a hiánypótlást második alkalommal is hibásan vagy
hiányosan teljesíti, a beszámoló vagy annak érintett része nem fogadható el. A hiánypótlás eredménytelenségét
követően a támogató érvényesítheti a beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazást.
19. § (1) Ha a MOB-nak nyújtott költségvetési támogatás végső felhasználója nem a MOB, a MOB elnöke a költségvetési
támogatás végső felhasználójának a költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóját annak
kézhezvételétől számított hatvan napon belül megvizsgálja és tájékoztatja a költségvetési támogatás végső
felhasználóját a beszámoló elfogadásáról vagy annak hiányosságáról. Hiánypótlásra két alkalommal, megfelelő, de
alkalmanként legfeljebb tizenöt napos határidő tűzésével kerülhet sor, és a felhívásban meg kell jelölni a beszámoló
hiányosságát. (2) Ha a költségvetési támogatás végső felhasználója az (1) bekezdés szerinti hiánypótlási határidőt elmulasztja, vagy
a hiánypótlást második alkalommal is hibásan vagy hiányosan teljesíti, a beszámoló vagy annak érintett része nem
fogadható el. A hiánypótlás eredménytelenségét követően a MOB elnöke érvényesítheti a beszedési megbízás
benyújtására vonatkozó felhatalmazást. 20. § (1) A költségvetési támogatás felhasználását és elszámolását a minisztérium, valamint a jogszabályban, a pályázati
felhívásban és a támogatási szerződésben meghatározott szervek ellenőrizhetik.
(2) A költségvetési támogatások összegének legalább három százalékát érintően, de minden százmillió forint feletti
kötelezettségvállalás esetében a támogató – a felhasználási időszakban vagy a beszámoló benyújtását követően, de
legkésőbb a beszámoló elfogadását követő hat hónapon belül – a felhasználás helyszínén ellenőrzi a költségvetési
támogatás felhasználását. (3) A támogató a beszámoltatás során ellenőrzi, hogy a költségvetési támogatás felhasználása során a kedvezményezett
a közbeszerzésekről szóló törvény előírásait betartotta-e. Az ennek megállapításához szükséges dokumentumokat
a kedvezményezett a közbeszerzési eljárás befejezését követően nyújtja be a támogató részére. A kedvezményezett
e kötelezettségéhez kapcsolódóan benyújtandó dokumentumok körét és a benyújtás határidejét a támogatási
szerződésben kell meghatározni. 7. A költségvetési támogatás felfüggesztése, visszavonása
21. § (1) A támogató a) felfüggeszti vagy visszavonja annak a versenyzőnek és sportszakembernek a Gerevich Aladár-sportösztöndíját,
akivel szemben a doppingellenes tevékenység szabályairól szóló kormányrendelet alapján doppingeljárás
megindítására kerül sor vagy a lefolytatott doppingeljárás eredményeként jogerős eltiltás büntetés kerül
kiszabásra, b) felfüggeszti vagy – a meghatározott időszakra vonatkozó költségvetési támogatás esetén – visszavonja annak
a sportszervezetnek vagy sportegyesület jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységének
a költségvetési támogatását, ba) amellyel az a) pontban meghatározott versenyző vagy sportszakember tagsági, illetve szerződéses
jogviszonyban áll, és bb) amellyel szemben az országos sportági szakszövetség, országos sportági szövetség vagy
a fogyatékosok országos sportszövetsége (a továbbiakban együtt: sportszövetség)
a doppingszabályzatának az a) pontban meghatározott versenyző vagy sportszakember általi
megsértésével összefüggésben jogerős sportfegyelmi büntetést szab ki, c) felfüggeszti vagy – a meghatározott időszakra vonatkozó költségvetési támogatás esetén – visszavonja annak
a sportszövetségnek a költségvetési támogatását, ca) amelynek a b) pontban meghatározott sportszervezet a tagja, illetve amelynek versenyrendszerében
részt vesz, és cb) amely sportszövetség – a nemzeti doppingellenes szervezet vezetőjének tájékoztatása szerint – nem
tesz eleget a doppingellenes tevékenység szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott
feladatainak. (2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott, a kedvezményezettre vonatkozó jogerős büntetést kiszabó
határozat egy példányát az eljáró doppingbizottság a határozat jogerőre emelkedésétől számított öt napon belül
továbbítja a támogatónak. (3) A nemzeti doppingellenes szervezet vezetője az (1) bekezdés c) pont cb) alpontjában foglaltakról szóló tájékoztatását
a tudomásszerzéstől számított öt napon belül továbbítja a támogatónak.
(4) A költségvetési támogatás teljes összegének – (1) bekezdés szerinti – felfüggesztésére vagy visszavonására akkor van
lehetőség, ha: a) a doppingszabályzat megsértése, a doppingellenes feladatok teljesítésének elmulasztása kiemelt nemzetközi
sporteseményen történik, b) a doppingvétséget a sportág utánpótláskorú versenyzőjének sérelmére követik el, vagy
c) a doppingvétséget a sportbeli dopping elleni nemzetközi egyezmény kihirdetéséről szóló
kormányrendeletben foglalt, tiltott szereket és módszereket meghatározó jegyzékben szereplő anabolikus
szerekkel, peptid hormonokkal (ennek mimentikumaival és analógjaival) vagy antiösztrogén szerekkel
összefüggésben követik el. 22. § (1) A költségvetési támogatás visszavonásáról vagy felfüggesztésének időtartamáról, a visszafizetendő költségvetési
támogatás összegéről a támogató a 21. § (1) bekezdésében meghatározott magatartások, a 21. § (4) bekezdése,
valamint a (2) és a (3) bekezdés figyelembevételével, a határozat vagy a tájékoztatás kézhezvételétől számított nyolc
napon belül dönt. (2) A költségvetési támogatás felfüggesztésének kezdő időpontja a Gerevich Aladár-sportösztöndíj esetében
a felfüggesztésről szóló döntést követő hónap első napja, egyébként a költségvetési támogatás felfüggesztéséről
szóló döntés meghozatalának napja. (3) A költségvetési támogatás felfüggesztésének időtartama
a) a 21. § (1) bekezdés a) pontja esetén nem lehet hosszabb, mint a versenyzővel vagy sportszakemberrel
szemben kiszabott jogerős döntésben meghatározott eltiltás büntetés időtartama, más büntetés alkalmazása
esetén legfeljebb egy év, b) a 21. § (1) bekezdés b) és c) pontja esetén legfeljebb egy év.
(4) A költségvetési támogatás felfüggesztésének időtartama alatt állami sport célú támogatás a sportág szakmai
feladatainak ellátásával összefüggésben – az (5) bekezdésben foglaltak kivételével – nem nyújtható.
(5) A költségvetési támogatás visszavonásáról, illetve felfüggesztéséről való döntés nem veszélyeztetheti
a sportszervezet vagy a sportszövetség utánpótlás-nevelési feladatainak ellátását.
(6) A visszavont költségvetési támogatást a (7) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel a kedvezményezett
– a visszavonásról szóló értesítés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül – visszafizeti a minisztérium
10032000-01220328-50000005 számú fejezeti kezelésű előirányzat felhasználási keretszámlára az átutalási megbízás
közlemény rovatában az Áht. azonosító és a szerződésszám megjelölésével.
(7) Ha a MOB-nak nyújtott költségvetési támogatás végső felhasználója nem a MOB, a visszavont költségvetési
támogatást a költségvetési támogatás végső felhasználója – a visszavonásról szóló értesítés kézhezvételétől számított
tizenöt napon belül – a MOB részére fizeti vissza. A MOB a visszafizetett költségvetési támogatást az előirányzat
felhasználásával azonos célra 2014. június 30-ig felhasználhatja. A fel nem használt támogatást a MOB a minisztérium
számára visszafizeti. (8) A támogató a költségvetési támogatás visszavonásáról vagy felfüggesztéséről a döntés meghozatalát követő öt
napon belül értesíti a nemzeti doppingellenes szervezet vezetőjét.
23. § (1) Ha a kedvezményezett neki fel nem róható okból nem teljesíti a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségeit vagy
a támogatási szerződés meghiúsul, köteles azt az okról való tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül írásban
bejelenteni a támogatónak, és a fel nem használt költségvetési támogatásról írásban lemondani, azt visszafizetni,
valamint a költségvetési támogatás felhasznált részéről elszámolni. (2) A vissza nem térítendő céllal nyújtott költségvetési támogatás esetén bármely okból visszafizetésre kötelezett
kedvezményezettnek a visszafizetési határidő lejárta előtt írásban benyújtott, részletes indokolást tartalmazó
kérelmére biztosított részletekben történő teljesítés a hárommillió forintot el nem érő költségvetési támogatások
esetén a hat hónapot, a hárommillió forint összegű és az azt meghaladó költségvetési támogatások esetén a tizenkét
hónapot nem haladhatja meg. A részletfizetési kedvezmény biztosítására a támogató és a kedvezményezett külön
megállapodást kötnek. II. FEJEZET
SPORTTEVÉKENYSÉG TÁMOGATÁSA 8. Versenysport támogatása
24. § (1) A miniszter a „Versenysport támogatása” előirányzat terhére támogatja
a) a kiemelt hazai rendezésű sportesemények rendezését, b) a versenysport fejlesztésének feladatait, különösen a sportági stratégiai fejlesztési koncepciók megvalósítását,
valamint a korábban felmerült, ki nem egyenlített tartozásállomány kezelését,
c) a sportszakemberek képzését, továbbképzését, valamint sporteseményeken, kongresszusokon,
konferenciákon történő részvételt, ezek magyarországi megrendezését, a megrendezésre való pályázást,
valamint sportdiplomáciai tevékenységgel összefüggő feladatok ellátását, d) a sportszakmai képesítések modul rendszerű szakmai és vizsgakövetelményein alapuló kerettantervei, oktatási
segédletei, valamint a szakmai vizsga szóbeli és írásbeli tételeinek kidolgozását és kiadását,
e) a sportinformációs rendszerek kialakításával, működtetésével, modulszerű továbbfejlesztésével kapcsolatos
feladatokat, szakértői tevékenységet, f) a fogyatékkal élők speciális világjátékaira történő felkészülést és részvételt, valamint a fogyatékkal élők felnőtt
világ- és Európa-bajnokságaira történő felkészülést és részvételt. (2) A „Versenysport támogatása” előirányzat terhére elő- és utófinanszírozással is nyújtható költségvetési támogatás,
egyedi döntés alapján, a költségvetési támogatás részletekben vagy egy összegben történő kifizetésével, továbbá
támogatási előleg biztosításával. 25. § (1) A miniszter a „Versenysport támogatása” előirányzat terhére költségvetési támogatást nyújthat a sportszövetség,
annak jogi személyiséggel felruházott szervezeti egysége, a sportszövetséggel tagsági viszonyban álló sportszervezet,
a MOB, az a)–d) pont szerinti esemény megvalósításában résztvevő gazdasági társaság, valamint a testkultúrával
kapcsolatos felsőoktatási képzésben részt vevő felsőoktatási intézmények részére az a)–d) pont szerinti kiemelt hazai
rendezésű, nemzetközi jelentőségű sport- és sportdiplomáciai események rendezésével összefüggő költségek
legfeljebb ötven százalékának fedezetéhez: a) a felnőtt és az az alatti első utánpótlás korosztály világbajnoksága,
b) a felnőtt és az az alatti első utánpótlás korosztály Európa-bajnoksága,
c) a felnőtt Világkupa (az adott sportág nemzetközi szövetsége által az éves versenynaptárban Világkupaként
meghatározott verseny), d) világ- és európai sportági szövetség által rendezett kongresszus, konferencia, ilyen szövetség irányító és
szakmai szerveinek ülése. (2) Ha a sportszövetség előzetes jóváhagyását követően a sportszövetség jogi személyiséggel felruházott szervezeti
egysége vagy a sportszövetséggel tagsági viszonyban álló sportszervezet nyeri el az (1) bekezdés szerinti
sportesemény rendezési jogát, a regisztrációs kérelem és a támogatási kérelem benyújtására, valamint sikeres pályázat
esetén a sportesemény költségvetési támogatására a sportszövetség bevonásával kerülhet sor a sportszövetség kezesi
felelőssége mellett. (3) Az Európa- és világbajnoki versenysorozaton belül megrendezett mérkőzés, verseny, futam nem minősül
az (1) bekezdés szerinti sporteseménynek. 26. § (1) A sportrendezvény rendezési jogára vonatkozó pályázat benyújtását legalább negyvenöt nappal – ha a pályázat
benyújtásához a Kormánynak a 25. § (1) bekezdése szerinti sportesemény rendezésére, létesítményfejlesztésre,
beruházásra vonatkozó garanciavállalása, a költségvetési támogatásról szóló, vagy ötvenmillió forintot meghaladó
támogatási kérelemre vonatkozó szándéknyilatkozata szükséges, legalább kilencven nappal – megelőzően a 25. §
(1) bekezdésében meghatározott szervezet a sportesemény megrendezésének szándékát és az előirányzatból való
költségvetési támogatás iránti kérelmét tartalmazó regisztrációs kérelmet nyújt be a miniszter részére, kivéve a 27. §
(2) bekezdésében meghatározott esetet. A regisztrációs kérelmet a 3. melléklet szerinti – a minisztérium honlapján is
közzétett – nyomtatványon kell postai és elektronikus úton megküldeni.
(2) A miniszter a regisztrációs kérelmet annak kézhezvételétől számított harminc napon belül elbírálja, dönt annak
nyilvántartásba vételéről vagy elutasításáról, amelyről a 25. § (1) bekezdésében meghatározott szervezetet értesíti.
Ha a regisztrációs kérelem kiegészítésre vagy kijavításra szorul, azt a miniszter hiánypótlás végett a kérelmező
sportszövetségnek legfeljebb tizenöt napos határidő kitűzésével visszaküldi. (3) A miniszter a regisztrációs kérelem nyilvántartásba vételét elutasítja, ha
a) nem a 25. § (1) bekezdésében meghatározott szervezet nyújtotta be,
b) nem a 25. § (1) bekezdése szerinti sportesemény megrendezésének szándékát tartalmazza, vagy
c) a regisztrációs kérelem a 25. § (1) bekezdésében meghatározott szervezet hibájából hiányosan került
benyújtásra, és a hiánypótlás nem vezetett eredményre. (4) Ha a sportesemény rendezési jogára vonatkozó pályázathoz a Kormány döntését igénylő létesítményfejlesztés,
beruházás szükséges, a regisztrációs kérelemhez – a sportesemény megrendezésének támogatási kérelme mellett –
a sportesemény tervezett helyszínéül szolgáló létesítmény vezetőjének a sportesemény megrendezéséhez szükséges
előzetes és részletes beruházási és fejlesztési költségtervét tartalmazó írásbeli nyilatkozatát is csatolni kell.
(5) A regisztrációs kérelem nyilvántartásba vétele a miniszter részére fizetési kötelezettségvállalást nem jelent.
27. § (1) A sportesemény rendezési jogának elnyerése esetén a 25. § (1) bekezdésében meghatározott szervezet támogatási
kérelmet nyújthat be – legkésőbb a sportesemény időpontját megelőző év április 30-ig – a miniszter részére.
A támogatási kérelmet a 4. melléklet szerinti – a minisztérium honlapján is közzétett – nyomtatványon kell postai és
elektronikus úton megküldeni. (2) A miniszter – egyedi kérelemre – a 25. § (1) bekezdése szerinti sportesemény esetén eltekinthet a regisztrációs kérelem
benyújtásától, és a támogatási kérelem az (1) bekezdés szerinti határidőt követően is benyújtható, ha:
a) a sportesemény rendezési jogára vonatkozó pályázat az (1) bekezdés szerinti határidő lejártát követően kerül
kiírásra; b) az adott nemzetközi szövetség előzetes írásbeli egyeztetést követően a sportesemény megrendezésére kéri fel
a 25. § (1) bekezdésében meghatározott szervezetet; vagy
c) a sportesemény kiemelkedő sportszakmai jelentőségű. (3) Ha az évenként megrendezendő Világkupa rendezési jogára vonatkozóan pályázat nem kerül kiírásra,
a sportszövetségnek kizárólag a 4. melléklet szerinti támogatási kérelmet kell postai és elektronikus úton megküldenie
a minisztérium részére a sportrendezvény időpontját megelőző év április 30-ig.
28. § (1) A miniszter a beérkezett támogatási kérelmek alapján dönt a költségvetési támogatásban részesíthető, a 25. §
(1) bekezdésében meghatározott szervezetekről. (2) A tárgyévre vonatkozó költségvetési támogatásról való döntés során a következő szempontokra kell figyelemmel
lenni: a) a sportesemény hazai megrendezésének eredményességi, kvalifikációs, sportdiplomáciai szerepe,
b) a sporteseményen részt vevő országok, sportolók, nézők várható száma,
c) a sportesemény közvetítésének Magyarország kedvező nemzetközi megítélésére gyakorolt hatása,
d) a sporteseménnyel összefüggő sportinfrastruktúra-fejlesztés, akadálymentesítés, a beruházás
sportágfejlesztési és sportpolitikai, valamint gazdaságösztönző hatása, e) a sportesemény, valamint az azzal összefüggő sportinfrastruktúra-fejlesztés, beruházás hosszú távú
– költségvetési éven áthúzódó – hatása, f) a sporteseménnyel összefüggő sportinfrastruktúra-fejlesztéshez kapcsolódó egyéb állami sport célú
támogatási kérelem, g) a sporteseménnyel összefüggő sportinfrastruktúra-fejlesztés a nyári olimpiai és paralimpiai játékok, valamint
a Nemzetközi Világjátékok Szövetsége (Sportaccord) IWGA Világjátékok Magyarországon történő
megrendezésével is összefüggő összetettsége, jelentősége, h) a sporteseménynek a sportág további fejlődésére gyakorolt, várható hatása,
i) a fogyatékos személyek társadalmi integrációjára gyakorolt hatása.
29. § A 25. § szerinti költségvetési támogatás esetén – a 11. §-ban meghatározottak mellett – a támogatási szerződés
megkötésének feltételei a következők: a) a 25. § (1) bekezdésében meghatározott szervezet lehetővé teszi, hogy a támogatási szerződés megkötésétől
a költségvetési támogatás felhasználásával történő elszámolásig a miniszter képviselője tanácskozási joggal
részt vehessen a szervezőbizottság munkájában, b) a 25. § (1) bekezdésében meghatározott szervezet költségvetést készít és nyújt be a miniszter részére, amely
alapján meghatározásra kerül, hogy a miniszter által nyújtott költségvetési támogatás milyen rendezési
költségekhez használható fel. 30. § (1) A 25. § (1) bekezdésében meghatározott szervezet a támogatási szerződésben megállapított elszámolási határidőig
a miniszter részére megküldi a sportesemény szakmai értékelését is.
(2) Az elszámolás (1) bekezdés szerinti határideje legkésőbb 2014. november 30-a lehet.
31. § A 24. § (1) bekezdés b) és d) pontja esetében kedvezményezett lehet az országos sportági szakszövetség, az országos
sportági szövetség, sportköztestület, a fogyatékosok országos szövetségei, sportszervezetek, a testkultúrával
kapcsolatos felsőoktatási képzésben részt vevő felsőoktatási intézmény, központi költségvetési szerv és a Magyar
Turizmus Zrt. 32. § A 25. § (1) bekezdése szerinti sportesemények körébe nem tartozó, azonban sportszakmai szempontból kiemelkedő
jelentőségű hazai rendezésű, nemzetközi sportesemények rendezésével összefüggő költségek legfeljebb harminc
százalékának fedezetéhez a miniszter a „Versenysport támogatása” előirányzat terhére költségvetési támogatást
nyújthat sportszövetség, sportszövetség jogi személyiséggel felruházott szervezeti egysége, sportszervezet, sport
köztestület, a sportesemény megvalósításában részt vevő gazdasági társaság, valamint a testkultúrával kapcsolatos
felsőoktatási képzésben részt vevő felsőoktatási intézmények támogatási kérelme alapján.
33. § A miniszter a „Versenysport támogatása” előirányzat terhére költségvetési támogatást nyújthat sportszövetség,
sportszervezet, sport köztestület, a sportesemény megvalósításában részt vevő gazdasági társaság, valamint
költségvetési szerv részére a 25. § (1) bekezdése és a 32. § szerinti sportesemény rendezéséhez szükséges
sporteszközök, berendezések, sportfelszerelések beszerzéséhez. 34. § (1) A 24. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt, a sportinformációs rendszer kialakításával, működtetésével, modulszerű
továbbfejlesztésével kapcsolatos feladatok keretében kerül támogatásra a rendszer adattörzs bővítéséhez és
frissítéséhez kapcsolódó feladatok folyamatos ellátása, különösen a) a funkcionalitás javítása és az esetleges redundanciák kiküszöbölését célzó informatikai-paraméterezési
feladatok elvégzése, b) a rendszer használatába bevont szervezetek adminisztrátori struktúrájának kialakítása, valamint
c) a rendszer széles körben történő megismeréséhez és használatához szükséges kommunikációs és
disszeminációs, különösen médiakampányok lebonyolítása. (2) A 24. § (1) bekezdés e) pontja szerinti költségvetési támogatás kedvezményezettje a MOB és központi költségvetési
szerv lehet. 9. Országos sportági szakszövetségek akadémiai rendszerének kialakításával,
továbbá az MLSZ utánpótlás-neveléssel összefüggő feladatainak támogatása 35. § (1) A miniszter az „Országos sportági szakszövetségek akadémiai rendszerének kialakításával, továbbá az MLSZ
utánpótlás-neveléssel összefüggő feladatainak támogatása” előirányzat terhére a sportolói életpálya bevezetése és
fenntartása, a magyar sporttehetségek kiválasztásának és folyamatos nyomon követési rendszerének kiépítése
érdekében – a MOB szakmai felügyelete mellett – támogatja a kiemelt utánpótlás-nevelési központok akadémiai
rendszerű fejlesztését, ennek keretében biztosítja az emelt szintű szakmai képzést és a felkészüléshez szükséges
sportegészségügyi, sporttudományi hátteret, továbbá intézményesített kapcsolatot, átjárhatóságot a köznevelés
intézményrendszerével a fokozott sporttevékenységgel együtt járó terhelés, időbeosztás rugalmas kialakítása céljából
(a továbbiakban: akadémiai program). (2) Az (1) bekezdés szerinti költségvetési támogatás kedvezményezettjei országos sportági szakszövetségek és
sportszervezetek. (3) Az (1) bekezdés szerinti költségvetési támogatás a 45. § (1) bekezdésében meghatározott feladatok mellett
a) tárgyi eszköz beruházásra, felújításra; b) a köznevelési intézményrendszerben megvalósuló köznevelési, képzési feladatokra;
c) az akadémiai program megvalósítását segítő kollégiumi nevelésre és ellátásra, sportegészségügyi és
sporttudományi feladatok elvégzésére; d) az akadémiai programban részt vevő igazolt sportolók havonta legfeljebb bruttó százezer forint összegű,
az akadémiai programban való részvétel céljaival összhangban álló támogatására;
e) versenyre, mérkőzésre, edzésre, edzőtáborba történő személyszállítás költségére;
f) sportlétesítmény, sportpálya – igazolt használat alapján számított – bérleti díjára;
g) felkészítéssel, edzőtáboroztatással és versenyeztetéssel közvetlenül összefüggő szállás és étkezés költségére
használható fel. (4) A miniszter az „Országos sportági szakszövetségek akadémiai rendszerének kialakításával, továbbá az MLSZ
utánpótlás-neveléssel összefüggő feladatainak támogatása” előirányzat terhére támogatja – a MOB szakmai
felügyelete mellett – a Magyar Labdarúgó Szövetség (a továbbiakban: MLSZ) utánpótlás-nevelési programját és
az abban részt vevő sportszervezeteket, ezek jogi személyiséggel rendelkező szakosztályait, szervezeti egységeit,
köznevelési intézményeket, sportiskolákat és diáksport egyesületeket, valamint a sport fejlesztését szolgáló,
utánpótlás-neveléssel foglalkozó közhasznú alapítványokat. A költségvetési támogatás a 45. § (1) bekezdésében
foglalt feladatokra használható fel. (5) A „Országos sportági szakszövetségek akadémiai rendszerének kialakításával, továbbá az MLSZ utánpótlás-neveléssel
összefüggő feladatainak támogatása” előirányzat terhére elő- és utófinanszírozással is nyújtható támogatás, egyedi
döntés alapján, a költségvetési támogatás részletekben vagy egy összegben történő kifizetésével, továbbá támogatási
előleg biztosításával. 10. Az olimpiai mozgalommal összefüggő, valamint egyéb, a sport stratégiai fejlesztését szolgáló
feladatok támogatása 36. § (1) Az „olimpiai mozgalommal összefüggő, valamint egyéb, a sport stratégiai fejlesztését szolgáló feladatok
támogatására” előirányzatból nyújtott költségvetési támogatás kedvezményezettje – a 44. § (2) bekezdésében
meghatározott költségvetési támogatás kivételével – a MOB, központi költségvetési szerv, sportszövetségek.
Az „olimpiai mozgalommal összefüggő, valamint egyéb, a sport stratégiai fejlesztését szolgáló feladatok
támogatására” előirányzat terhére elő- és utófinanszírozással is nyújtható költségvetési támogatás, egyedi döntés
alapján, a költségvetési támogatás részletekben vagy egy összegben történő kifizetésével, továbbá támogatási előleg
biztosításával. (2) Az előirányzatból nyújtott költségvetési támogatás egyes jogcímei felhasználásának részletes szabályait a 37–49. §
határozza meg. 37. § A miniszter a „Versenysport és olimpiai felkészülés szakmai támogatása” előirányzat terhére támogatja a versenysport
és az olimpiai felkészülés következő szakmai feladatait: a) az olimpiai és paralimpiai felkészülést, az olimpiai és paralimpiai kvalifikációt eredményező versenyekre történő
felkészülést és részvételt, az országos sportági szakszövetségek, az országos sportági szövetségek,
a fogyatékosok országos sportszövetségei, a sérülés-specifikus sportszövetségek, valamint e sportszövetségek
jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységei, továbbá – a sportágak olimpiai és paralimpiai
eredményességét is figyelembe véve – tagszervezeteiként működő sportszervezetek (műhelyek) szakmai
feladatainak ellátását; b) az országos sportági szakszövetségek és az országos sportági szövetségek szakmai programjai és feladatai
megvalósításával összefüggő működési költségeit; c) a Nemzetközi Világjátékok Szövetségének (Sportaccord) IWGA Világjátékaira, valamint a Küzdősportok
Világjátékaira való felkészülés szakmai feladatainak ellátását, valamint a részvétellel kapcsolatos költségeket;
d) a versenysport fejlesztésének feladatait, különösen a sportági stratégiai fejlesztési koncepciók (ideértve
az utánpótlás-fejlesztési koncepciókat is) megvalósítását, a korábban felmerült, ki nem egyenlített
tartozásállomány kezelését; e) az olimpiai központok működtetését és fejlesztését végző szervezet útján a Magyar Paralimpiai Bizottságnak
(a továbbiakban: MPB) és az országos sportági szakszövetségnek – az olimpiai központokról szóló
jogszabályban meghatározott – olimpiai központban való edzőtáborozását és versenyrendezését;
f) a Gerevich Aladár-sportösztöndíj folyósítását; g) a II. Nyári Ifjúsági Olimpiai Játékokra történő felkészülést és kvalifikációt;
h) a téli és nyári Európai Ifjúsági Olimpiai Fesztiválon (EYOF) való részvételt;
i) az Ausztrál Ifjúsági Olimpiai Fesztiválon (AYOF) történő részvételt.
38. § (1) A 37. § a), c) és g) pontja szerinti költségvetési támogatás felhasználása során a következő tételek számolhatók el:
a) a hazai és külföldi versenyeken, edzőtáborokban, más szakmai programokon való részvétel költségei,
b) a versenyrendezés (beleértve a jogdíjakat is) és más szakmai programok rendezésének költségei,
c) a sportdiplomáciai feladatokkal összefüggő költségek, d) a sportegészségügyi ellátással (különösen válogatott vagy olimpiai, paralimpiai kerettagok
sporttevékenységével összefüggő sport- és egyéb egészségügyi szolgáltatások, táplálkozási tanácsadás,
sportegészségügyi eszközök, műszerek, gyógyszerek, étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlása) összefüggő
költségek, e) a válogatott kerettag versenyzők doppingvizsgálatával, doppingellenes felvilágosításával összefüggő
költségek, f) sportfelszerelés, sporteszközök, sportág-specifikus technikai eszközök, a sporttevékenységhez közvetlenül
kapcsolódó sportruházat biztosításával, valamint a sporttevékenységbe bevont állatok vásárlásával és
tartásával kapcsolatos költségek, g) a sportszövetség vagy sportszervezet tulajdonában, vagyonkezelésében lévő, vagy az általa bérelt,
a felkészülésre vagy edzőtáborozásra szolgáló sportlétesítmény fenntartásával, működtetésével összefüggő
költségek, h) a költségvetési támogatás legfeljebb harminc százalékáig a munkaviszonyban, valamint munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatott, a sportolók felkészítésében közvetlenül közreműködő
sportszakemberek juttatásai és a munkaadókat terhelő járulékok, i) sportszakmai kiadványok elkészítésének, megjelentetésének, beszerzésének költségei.
(2) A 37. § b) pontja szerinti költségvetési támogatás felhasználása során – az (1) bekezdésben meghatározottak mellett –
a következő tételek számolhatók el: a) a nemzeti és a nemzetközi szervezetek tagdíjai, a regisztrációs és licencdíjak,
b) a sportszövetségi, sportszervezeti iroda működésével kapcsolatos költségek,
c) a sporttevékenységgel közvetlenül összefüggő szakmai, kommunikációs és marketing kiadványok
megjelentetésének, beszerzésének költségei, d) a költségvetési támogatás legfeljebb harminc százalékáig a munkaviszonyban, valamint a munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatott sportszakemberek juttatásai, a munkaadót terhelő járulékok,
e) a pénzügyi tevékenységgel és könyveléssel kapcsolatos költségek,
f) a költségvetési támogatás legfeljebb tíz százalékáig a sportszövetség, sportszervezet sporttevékenységével
kapcsolatos belföldi utazási költségek. (3) A 37. § b) pontja szerinti költségvetési támogatásban részesülő országos sportági szakszövetség, országos sportági
szövetség a költségvetési támogatást az Stv.-ben, valamint az alapszabályában meghatározott feladatokra köteles
fordítani. A szövetségi költségvetési támogatások összegének meghatározásakor az országos sportági
szakszövetségek, országos sportági szövetségek következő szövetségi adatait kell figyelembe venni:
a) a sportágban kiadott belföldi versenyengedélyek száma több mint ötszáz;
b) a szövetségi tagszervezetek száma több mint húsz;
c) az 5. melléklet szerinti pontérték-táblázat alapján számított sportági eredményességi pontszám nem nulla.
(4) Ha az országos sportági szakszövetség, országos sportági szövetség a (3) bekezdésben meghatározott feltételek közül
kettőnek nem felel meg, a 37. § b) pontja szerinti költségvetési támogatása az adott évben nem lehet több másfélmillió
forintnál. (5) Ha az országos sportági szakszövetség, országos sportági szövetség a (3) bekezdésben meghatározott feltételek közül
legalább kettőnek megfelel, a támogatási döntéskor az országos sportági szakszövetségek, országos sportági
szövetségek következő adatait kell figyelembe venni: a) a 37. § b) pontjában foglaltak költségvetési támogatására rendelkezésre álló összeg huszonöt százalékának
felosztása az 5. mellékletben meghatározott pontérték-táblázat alapján kiszámított sportági eredményességi
pontszám alapján történik; b) a 37. § b) pontjában foglaltak költségvetési támogatására rendelkezésre álló összeg hetvenöt százalékának
felosztása a következő adatok alapján történik, a megjelölt arányban
ba) a sportszövetség által fizetendő nemzetközi tagdíjak egyszeres szorzóval,
bb) a sportágban kiadott belföldi versenyengedélyek száma négyszeres szorzóval,
bc) a sportszövetségi tagszervezetek száma négyszeres szorzóval, bd) a sportszövetség közgyűlése által elfogadott mérleg szerinti éves költségvetés egyszeres szorzóval,
be) a sportági tradíciók (a magyar sportszövetség megalakulásának éve) háromszoros szorzóval,
bf) egyéb, előre nem számszerűsíthető szempontok, azaz a sportág szállítási igénye kétszeres szorzóval,
pályaigénye kétszeres szorzóval, technikai igényei és állatok bevonásának igénye négyszeres
szorzóval, edzőpartner bevonásának igénye négyszeres szorzóval, női és férfi szakágai hatszoros
szorzóval, olimpiai szakágak száma hatszoros szorzóval. (6) A 37. § d) pontjában meghatározott költségvetési támogatás felhasználása során a sportszövetség által igénybe vett,
a versenysport fejlesztésével, különösen a sportági stratégiai fejlesztési koncepció megvalósításával összefüggő
szakértői tevékenység díjazása számolható el. (7) A 37. § e) pontjában meghatározott költségvetési támogatás felhasználása során a következő költségek számolhatók el:
a) az edzőtáboroztatással közvetlenül összefüggő szállás és étkezés költsége;
b) a létesítménybérlet (az igazolt használat alapján); c) az edzőmérkőzés rendezésével (ideértve az edzőmérkőzés biztonságos megrendezésével összefüggő,
a mentéssel, a biztonság biztosításával) kapcsolatos költség; d) az olimpiai központ sportorvosi szakrendelőjében rendelkezésre álló gyógyszerek költsége;
e) versenyrendezéssel összefüggő költségek. (8) A 37. § c), valamint h)–i) pontjában meghatározott költségvetési támogatás felhasználása során a Nemzetközi
Világjátékok Szövetségének (Sportaccord) IWGA Világjátékain, a Küzdősportok Világjátékain, a téli és nyári Európai
Ifjúsági Olimpiai Fesztiválon (EYOF), valamint az Ausztrál Ifjúsági Olimpiai Fesztiválon (AYOF) történő részvétellel
összefüggő kiadások számolhatók el. 39. § A „Sporteredmények, sportszakmai tevékenység anyagi elismerése” előirányzat szolgál a következő célok
költségvetési támogatására: a) a Nemzet Sportolója Címmel járó életjáradék folyósítása,
b) az olimpiai járadék folyósítása, c) nyugdíjas olimpiai és világbajnoki érmes sportolók, azok özvegyei, valamint a kiemelkedő sporteredmények
elérésében közreműködő nyugdíjas sportszakemberek rászorultsági alapon történő költségvetési támogatása,
d) a Gerevich Aladár-sportösztöndíj rendszer működtetése, e) eredményességi támogatás.
40. § (1) A MOB Gerevich Aladár-sportösztöndíjként kiemelt sportösztöndíjat és szövetségi sportösztöndíjat adományozhat
az olimpiai, paralimpiai, sakkolimpiai, speciális világjáték-válogatott kerettag versenyző, valamint a felkészítésében
közreműködő edző, szövetségi kapitány, válogatott vezetőedző és a versenyző felkészítésében közvetlenül részt vevő
egyéb sportszakember (a 41. § és a 42. § alkalmazásában a továbbiakban együtt: edző) részére.
(2) A sportösztöndíj 2013. évi keretösszegét, valamint a 41. § és a 42. § alapján sportösztöndíjban részesíthető természetes
személyek legnagyobb számát a MOB elnöksége állapítja meg. A szövetségi sportösztöndíj keretét a MOB elnöksége
az 5. melléklet szerinti pontérték-táblázat alapján az országos sportági szakszövetségek és országos sportági
szövetségek javaslatára figyelemmel határozza meg azzal, hogy az egyes sportágak keretösszegeit a sportági
összpontszám arányában veszi figyelembe. (3) A 41. §-ban és a 42. §-ban meghatározott jogosultsági feltételek mellett sportösztöndíjra
a) csak válogatott kerettag versenyző jogosult, amely feltétel meglétét a szövetség igazolja,
b) csak olyan, az a) pontban meghatározott versenyzőt felkészítő edző jogosult, aki
ba) a sport területén képesítéshez kötött tevékenység szabályairól szóló kormányrendeletben
meghatározott legalább középfokú edzői képesítéssel, vagy más, a közvetlen sportszakmai
felkészítéssel összefüggő képesítéssel, továbbá bb) a versenyző sporttevékenységének feltételeit, felkészítését biztosító sportszervezettel vagy
a versenyző részére versenyengedélyt kiadó sportszövetséggel fennálló, foglalkoztatásra irányuló
jogviszonnyal rendelkezik, és e feltételek fennállását igazolja. (4) Külföldi állampolgárságú edző sportösztöndíjra jogosultságának – kivéve az (5) bekezdésben foglaltakat –
a (3) bekezdés b) pontjában foglaltakon kívül további feltétele, hogy az edző
a) az edzői tevékenység végzésére jogosító okirat honosított példányának másolatát,
b) a társadalombiztosítási jogviszony fennállásának igazolására alkalmas okirat másolatát,
c) annak igazolását, hogy bankszámlával rendelkezik, továbbá d) a tartózkodási engedélye másolatát – amelyből megállapítható, hogy legalább a munkaszerződés,
munkavégzésre irányuló egyéb szerződés időtartamával megegyező időtartamban Magyarország területén
jogszerűen tartózkodik – csatolja. (5) Az EGT-állampolgárságú edzők esetében a sportösztöndíjra jogosultság feltételei azonosak a magyar
állampolgárságú edzőkre a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételekkel.
(6) A sportösztöndíjban részesülőkről a MOB elnöksége a 41. §-ban és a 42. §-ban meghatározottak szerint dönt és
gondoskodik a havi sportösztöndíjak tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig történő folyósításáról.
(7) Ha a versenyzővel, edzővel szemben doppingvétség elkövetésének megalapozott gyanúja miatt doppingeljárás
indul, a sportösztöndíj folyósítását fel kell függeszteni. (8) Vissza kell vonni a sportösztöndíjat, ha
a) a versenyző válogatott kerettagsága megszűnik, b) az edző (3) bekezdés a) pontjában meghatározott versenyzőt felkészítő jogosultsága megszűnik,
c) a versenyzővel vagy az edzővel szemben jogerős doppingbüntetésként eltiltás kerül kiszabásra.
41. § (1) Kiemelt sportösztöndíjban részesíthető az előző négy évben olimpiai játékokon, paralimpián és világbajnokságokon,
sakkolimpián és speciális világjátékokon kizárólag olimpiai, paralimpiai, sakkolimpiai és speciális világjáték
versenyszámban olimpiai, paralimpiai érmes vagy világbajnoki eredményt elért
a) versenyző, b) versenyzőt felkészítő edző. (2) A kiemelt sportösztöndíj mértéke
a) versenyző esetén aa) egyéni sportágban elért, sportösztöndíjra jogosító eredmény után havonta négyszázezer forint,
ab) egyéni sportág csapat versenyszámaiban vagy csapatsportágban elért, sportösztöndíjra jogosító
eredmény után versenyzőnként havonta legalább kétszázezer, legfeljebb háromszázezer forint;
b) edző esetén – a (3) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel –
ba) az a) pont aa) alpontjában meghatározott versenyző által elért, kiemelt sportösztöndíjra jogosító
eredmény után havonta négyszázezer forint, bb) az a) pont ab) alpontjában meghatározott versenyzők, csapat által elért, kiemelt sportösztöndíjra
jogosító eredmény után havonta háromszázezer forint. (3) A kiemelt sportösztöndíjban részesülő személyekről a MOB elnöksége
a) versenyző esetén az elért eredményekre, b) edző esetén a legjobb eredményt elért versenyzőjének eredményessége és az edző szakmai pályafutásának
értékelésére figyelemmel dönt. (4) A versenyző a (2) bekezdés a) pont aa) és ab) alpontjában meghatározott jogcímek közül csak egy alapján jogosult
költségvetési támogatásra. Az edző a (2) bekezdés b) pont ba) és bb) alpontjában meghatározott jogcímek közül csak
egy alapján jogosult költségvetési támogatásra. 42. § (1) Szövetségi sportösztöndíjban részesíthető a 41. § (1) bekezdése hatálya alá nem tartozó felnőtt, valamint utánpótlás
korosztályban induló versenyző, és a felkészítését végző edző.
(2) A szövetségi sportösztöndíj mértéke a (3) és (4) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel
a) sportoló esetén havonta legalább harmincezer, legfeljebb háromszázezer forint,
b) edző esetén havonta legalább ötvenezer, legfeljebb háromszázezer forint.
(3) A fogyatékosok sportjában működő sportszövetségek vagy ezek tagszervezetei által foglalkoztatott edző, továbbá
a fogyatékosok sportjának versenyrendszerében induló versenyző sportösztöndíjának mértéke – a (4) bekezdésre is
figyelemmel – versenyző és edző esetén egyaránt havonta legalább húszezer, legfeljebb százötvenezer forint.
(4) A Magyar Speciális Olimpiai Szövetség részére biztosítandó sportösztöndíj-keret kizárólag edzők támogatására
fordítható. (5) A szövetségi sportösztöndíj pályázati rendszerben kerül felhasználásra, a pályázatot a MOB elnöksége írja ki és dönt
a beérkezett pályázatokról. (6) A sportszövetségek negyedévente egy alkalommal a MOB elnöksége részére javasolhatják az éves keretösszegen
belül a költségvetési támogatás mértékének, valamint a támogatott személyek körének a módosítását.
43. § (1) A miniszter a „Doppingellenes tevékenység sportszakmai feladatai” előirányzat terhére támogatja a nemzeti
doppingellenes szervezet (Hungarian National Anti-doping Organization, a továbbiakban: HUNADO) által ellátott
következő doppingellenes feladatokat: a) a doppingellenes tevékenység szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint a versenyzők
doppingellenőrzése; b) a doppingellenes tevékenység szabályairól szóló kormányrendelet szerinti egyéb doppingellenes feladatok;
c) a Terápiás Alkalmazási Kivétel Bizottság és a doppingbizottság működtetése;
d) a doppingellenes nemzetközi szerződésekből eredő kötelezettségek teljesítése;
e) a doppingellenes neveléssel, felvilágosítással kapcsolatos feladatok; f) egyéb, a doppingellenes tevékenységgel összefüggő feladatok.
(2) Az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére költségvetési támogatás nyújtható a doppingellenes tevékenységet végző
szervezetek részére doppingellenes feladataik ellátásához. 44. § (1) A miniszter az „Utánpótlás-nevelési feladatok” előirányzat terhére támogatja a Sport XXI. Utánpótlás-nevelési
programot (a továbbiakban: Sport XXI. program), a Héraklész Program megvalósítását, a sportiskolákat, az egyéb
utánpótlás-nevelési feladatok ellátását. (2) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére közvetlenül költségvetési támogatást nyújt a fenntartó részére
a Csanádi Árpád Általános Iskola, Középiskola és Pedagógiai Intézet működtetésével kapcsolatos költségekhez,
a Központi Sport és Ifjúsági Sportegyesület szakmai feladatai ellátásához, valamint a Duna Kupa versenysorozaton való
részvétel és a Duna Kupa versenysorozat magyarországi megrendezése költségeihez.
45. § (1) A Sport XXI. program koordinációs feladatai keretében a MOB a költségvetési támogatást a következő célokra fordítja:
a) a programban részt vevő köznevelési intézmények, sportiskolák, sportegyesületek, sportvállalkozások,
valamint utánpótlás-nevelés fejlesztését végző alapítványok támogatása, b) testnevelők, edzők, csoportvezetők és szervezők, valamint a program szakszövetség általi irányítását,
felügyeletét, koordinációját végzők díjazása, valamint a számvitelről szóló törvény szerinti más személyi jellegű
ráfordításai, c) sportesemények, versenyrendszerek támogatása, d) a programhoz kapcsolódó működési kiadások támogatása,
e) egységes informatikai rendszer működtetése, fejlesztése, f) átfogó teljesítménymérési rendszer működtetésének támogatása,
g) a program működtetéséhez kapcsolódó létesítményszükségletek támogatása, h) hazai és nemzetközi versenyeken való részvétel támogatása,
i) eszközök és felszerelések beszerzésének támogatása, j) egyéb, a Sport XXI. program koordinációjával összefüggő feladatok támogatása.
(2) A Héraklész Program megvalósítása érdekében a MOB a költségvetési támogatást a következő célokra fordítja:
a) hazai és nemzetközi edzőtáborokban való részvétel támogatása,
b) hazai és nemzetközi versenyen, mérkőzésen való részvétel támogatása,
c) a Héraklész Programban részt vevő válogatott kerettagok részvételével megtartott edzések szervezésének
támogatása, d) sportlétesítmény-használat kiadásainak támogatása, e) sportszakemberek díjazása,
f) bevizsgált táplálék-kiegészítők beszerzésének támogatása, g) sportegészségügyi háttér biztosításával összefüggő kiadások támogatása,
h) sporteszköz, sportruházat beszerzésének támogatása, i) egyéb, a Héraklész Programmal szorosan összefüggő feladatok,
j) egységes informatikai rendszer működtetése, fejlesztése. 46. § (1) A miniszter támogatja az Stv. hatálya alá tartozó olyan köznevelési típusú sportiskolákat, amelyek sportegyesülettel és
országos sportági szakszövetséggel, országos sportági szövetséggel kötött megállapodás alapján utánpótlás-nevelési
feladatokat látnak el, biztosítják a testnevelés tantárgy emelt szintű oktatását, valamint az egyesületi jellegű
sportiskolákat. (2) Az (1) bekezdés szerinti költségvetési támogatás a következő célokra fordítható:
a) a sportiskolákban használandó sportági sportnevelési modultantervek elkészítése és akkreditációra történő
előkészítése, b) a sportági sportnevelési modultantervek nyomtatott és elektronikus formában történő kiadása,
c) a sportági sportnevelési modultantervekhez kapcsolódó módszertani kézikönyvek nyomtatott és elektronikus
formában történő kiadása, d) a sportiskolai rendszer köznevelési intézménytípusaiban alkalmazandó sportpedagógiai és sportpszichológiai
koncepció kidolgozása, e) kiemelt és modelliskolák (referenciaiskolák), valamint a rendszerbe folyamatosan bekapcsolódó intézmények
és szakmai műhelyek munkája, f) a sportiskolai kerettanterv megvalósításához kapcsolódó versenyeztetéssel, edzőtáboroztatással kapcsolatos
költségek támogatása, g) a sportiskolai kerettanterv megvalósításában közreműködő pedagógusok programmal kapcsolatos
többletfeladatainak díjazása, h) a sportiskolai kerettanterv megvalósítását segítő eszközbeszerzés,
i) egyéb, a sportiskolai programhoz közvetlenül kapcsolódó feladatok,
j) egységes informatikai rendszer működtetése, fejlesztése, k) egyesületi jellegű sportiskolák szakmai feladatainak ellátása.
(3) A miniszter támogatja a versenyzői élsportoló osztályokat működtető köznevelési intézményeket, azok adott tanévi
működési költségeit, a versenyzők kiegészítő oktatását, vizsgára való felkészítését.
47. § A miniszter támogatja az egyéb utánpótlás-nevelési feladatok ellátását a következők szerint:
a) az Olimpiai Reménységek Versenyén (a továbbiakban: ORV) történő részvételt,
b) az ORV magyarországi megrendezését, c) a sportegyesületek utánpótlás-nevelési műhelyeinek szakmai munkáját.
48. § A miniszter költségvetési támogatást nyújthat az országos sportági szakszövetségek, országos sportági szövetségek,
sérülés specifikus sportszövetségek, sportszervezetek, köznevelési intézmények, sportiskolák, valamint a Sportiskolák
Országos Szövetsége következő utánpótlás-nevelési feladatainak ellátásához: a) kiemelt jelentőségű hazai rendezésű utánpótlás-sportesemény rendezése,
b) sportiskolai sport támogatása, az utánpótlás-nevelés színvonalának fejlesztésére irányuló programok
megvalósítása, c) egyéb, utánpótlás-neveléssel összefüggő feladatok. 49. § A miniszter a paralimpiai mozgalom és a fogyatékos személyek sportjának fejlesztése érdekében a „Fogyatékosok
sportjának támogatása” előirányzat terhére támogatja: a) a paralimpiai felkészülést és a fogyatékosok versenysportját nem paralimpiai versenyszámokban,
b) a paralimpiai és nem paralimpiai sportágak területén működő sportszövetségek, ezek jogi személyiséggel
rendelkező szervezeti egységei, valamint a sportszervezetek (műhelyek) szakmai programjai és feladatai
megvalósítását, valamint az ezzel összefüggő működési költségeit, c) a fogyatékosok sportjában országos vagy megyei szinten valamennyi fogyatékossági ágban és több
sportágban – a fogyatékosok sportja területén – működő sportszövetség, sportszervezet szakmai programjait
és feladatait, valamint az ezek megvalósításával összefüggő működési költségeit,
d) az olimpiai központban való edzőtáborozást, e) hazai és nemzetközi versenyeken való részvételt,
f) sportolók felkészülését és részvételét a speciális világjátékokon,
g) sportszakemberek foglalkoztatásának költségeit, h) sportfelszerelés, sporteszközök, sportágspecifikus technikai eszközök, a sporttevékenységhez közvetlenül
kapcsolódó sportruházat beszerzését, i) sportegészségügyi feladatok ellátását (különösen a paralimpiai és speciális világjátékok kerettagjainak
sporttevékenységével összefüggő sport- és egyéb egészségügyi szolgáltatások, táplálkozási tanácsadás
igénybevételét, sportegészségügyi eszközök, műszerek, gyógyszerek, étrend-kiegészítők, vitaminok beszerzését),
j) a fogyatékosok sportjának fejlesztését szolgáló sportszakmai és sporttudományos programokat,
k) a sportszakember-képzési feladatokat, l) a sport által megvalósuló integrációt elősegítő programokat,
m) a sportrehabilitációs programokat, n) egyéb, a paralimpiai sportágak fejlesztésével összefüggő feladatok ellátását,
o) a fogyatékosok nem paralimpiai sportágak területén működő civil szervezetei, ezek jogi személyiséggel
rendelkező szervezeti egységei, valamint sportszervezetei (műhelyek) szakmai programjait és feladatait,
továbbá az ezek megvalósításával összefüggő működési költségeit, p) a fogyatékos gyerekek tanórán kívüli, rendszeres, terápiás jellegű sportoktatását és programjait,
q) a fogyatékos személyek szabadidősportjának, valamint diáksportjának országos, megyei és helyi
rendezvényeit, r) egyéb, a fogyatékosok sportjának fejlesztésével összefüggő feladatok ellátását.
11. Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése 50. § (1) A „Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése” előirányzat terhére
a) az eredményességi támogatásról szóló kormányrendelet alapján a sportolók, sportszakemberek részére
eredményességi támogatás nyújtható, valamint b) a miniszter az általa adományozható elismerésekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott, a sport
területén kiemelkedő szakmai munkát végző természetes személyek részére sportszakmai elismerések – díjak,
kitüntetések, dísztárgyak – adományozásának költségeit finanszírozza. (2) A „Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése” előirányzat terhére elő- és utófinanszírozással is nyújtható
költségvetési támogatás, egyedi döntés alapján, a költségvetési támogatás részletekben vagy egy összegben történő
kifizetésével, továbbá támogatási előleg biztosításával. (3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti költségvetési támogatás kedvezményezettje a MOB, az (1) bekezdés b) pontja szerinti
költségvetési támogatás kedvezményezettje sportoló, sportszakember és központi költségvetési szerv.
12. Válogatott kerettagok emelt szintű sportegészségügyi vizsgálatainak támogatása
51. § (1) A miniszter a „Válogatott kerettagok emelt szintű sportegészségügyi vizsgálatának támogatása” előirányzat terhére
a sportorvoslás szabályairól szóló kormányrendeletben foglaltakra figyelemmel költségvetési támogatást nyújthat
az Országos Sportegészségügyi Intézet részére a válogatott kerettag sportolók olimpiai, paralimpiai, speciális
világjátékokra való felkészülésével összefüggő emelt szintű sportegészségügyi vizsgálatához, különösen
a) az egyes válogatott keretek mellett tevékenykedő orvosok (keretorvosok), sportpszichológusok, masszőrök,
gyógytornászok tevékenységének szakmai felügyeletéhez; továbbá orvosok (keretorvosok), gyógytornászok,
sportpszichológusok, masszőrök foglalkoztatásához, b) a keretorvossal nem rendelkező válogatott keretek sporttevékenységének támogatására szolgáló keretorvosi
csoport működtetéséhez, c) a válogatott kerettagok szűrővizsgálatainak elvégzéséhez, táplálkozási tanácsadáshoz,
d) sportgenomikai laboratórium működtetéséhez, e) intézményi műszeres fejlesztéshez, eszközbeszerzéshez,
f) sportegészségügyi kiadványok vásárlásához, megjelentetéséhez, g) olimpiai központokban a sportorvosi ellátáshoz,
h) sportorvosi – különösen regionális szintű – szakrendelések on-line regisztrációs rendszerének kialakítására,
fejlesztésére, i) a sportegészségügy és a sportegészségügyi szakemberek tevékenysége keretében megelőző, felvilágosító,
nevelő, ellenőrző tevékenységhez, j) doppingellenes tevékenységgel összefüggő feladatok HUNADO általi ellátásához,
k) orvosi eszközök, berendezések, műszerek, gépek beszerzéséhez, javításához, karbantartásához,
működtetéséhez, l) gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök beszerzéséhez, szolgáltatások igénybevételéhez,
m) az olimpiai és paralimpiai felkészüléssel, az élsportolók kiemelt sürgősségi ellátásával kapcsolatos
sportegészségügyi feladatok megvalósításához, n) egyéb, a sportegészségüggyel összefüggő feladatok ellátásához.
(2) Az előirányzatból költségvetési támogatás nyújtható a MOB, az MPB és a sportszövetségek részére a válogatott
kerettagok sporttevékenységével összefüggő sport- és egyéb egészségügyi szolgáltatások igénybevételéhez,
különösen sportág-specifikus orvosi eszközök, berendezések, műszerek vásárlásához, táplálkozási tanácsadáshoz,
étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlásához, valamint doppingellenes tevékenységgel összefüggő feladataik
ellátásához. (3) Az előirányzatból költségvetési támogatás nyújtható az olimpiai és paralimpiai válogatott kerettag sportolók kiemelt,
soron kívüli sürgősségi ellátásához. (4) A „Válogatott kerettagok emelt szintű sportegészségügyi vizsgálatának támogatása” előirányzat terhére elő- és
utófinanszírozással is nyújtható költségvetési támogatás, egyedi döntés alapján, a költségvetési támogatás
részletekben vagy egy összegben történő kifizetésével, továbbá támogatási előleg biztosításával.
13. Szabadidősport támogatása 52. § (1) A miniszter a szabadidősport fejlesztése érdekében a „Szabadidősport támogatása” előirányzat terhére támogatja
a) a kiemelkedő szabadidősport rendezvényeket, b) a nők és családok szabadidősportjának fejlesztését,
c) a hátrányos helyzetűek és a fogyatékos személyek szabadidős sporttevékenységét,
d) az idősek szabadidősportját, e) a szabadidősporttal kapcsolatos kutatásokat,
f) a szabadidősport területén működő országos sportszövetségek szakmai programjait és feladatait, valamint
az ezek megvalósításával összefüggő működési költségeit, g) szabadidősport programok céljára is szolgáló létesítmények működését, igénybevételét,
h) szabadidősport céljára szolgáló sporttelepek, sportpályák építését, fejlesztését, korszerűsítését, felújítását,
i) egyéb, az egészséges életmód terjesztésével, a szabadidősport, az iskolai, diák- és felsőoktatási szabadidősport
fejlesztésével összefüggő programok, feladatok ellátását, j) a szabadidősport területén működő szakemberek képzését szolgáló jegyzetek elkészítését és kiadását, továbbá
a szakmai vizsgák írásbeli feladatainak és értékelő lapjainak kidolgozását és expediálását,
k) a testkultúrával kapcsolatos felsőoktatási képzésben részt vevő felsőoktatási intézmények és a mellettük
működő sportegyesületek műhelyeinek szabadidősporttal kapcsolatos tevékenységét, l) a munkahelyi sport fejlesztését,
m) a hagyományos magyar sportokat, n) a 2015. évi, Budapesten megrendezendő TAFISA (Trim and Fitness International Sport for All Association)
Világkongresszus előkészítését. (2) Az (1) bekezdés alapján szakmai feladatok ellátására nyújtott költségvetési támogatás tekintetében
a) a szabadidősport-rendezvény megrendezésével közvetlenül összefüggő kiadások, b) sportegészségügyi ellátással (a rendezvényeken részt vevő személyek sporttevékenységével összefüggő sport
és egyéb egészségügyi szolgáltatások, táplálkozási tanácsadás, sportegészségügyi eszközök, műszerek,
gyógyszerek, bevizsgált étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlása) összefüggő költségek, c) sportfelszerelés, sporteszközök, sportág-specifikus technikai eszközök, a sporttevékenységhez közvetlenül
kapcsolódó sportruházat biztosításával összefüggő költségek, d) sporttevékenységhez közvetlenül kapcsolódó bérleti díj,
e) szabadidősport céljára szolgáló sporttelepek, sportpályák építésével, fejlesztésével, korszerűsítésével,
felújításával közvetlenül összefüggő költségek, f) a költségvetési támogatás legfeljebb húsz százalékáig a sportszövetség, sportszervezet, szervezet
sporttevékenységével kapcsolatos belföldi utazás költségei, g) a költségvetési támogatás legfeljebb harmincöt százalékáig a munkaviszonyban, a munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban foglalkoztatott sportszakemberek juttatása, a munkaadókat terhelő járulékok,
a gazdasági vezetéssel és könyveléssel kapcsolatos költségek, h) a költségvetési támogatás legfeljebb harminc százalékáig a sportrendezvény szervezésével összefüggő étkezés
költségei, i) a költségvetési támogatás legfeljebb tíz százalékáig a sportrendezvény szervezésével összefüggő frissítők
költségei, j) a költségvetési támogatás legfeljebb harminc százalékáig a sportrendezvény résztvevőinek díjazásával
kapcsolatos közvetlen költségek, k) a költségvetési támogatás legfeljebb tíz százalékáig a sportrendezvény kommunikációjával kapcsolatos
költségek – az (5) bekezdésben foglalt korlátozással –,
l) a versenyrendezés (ideértve a jogdíjakat is) és más szakmai rendezvények, képzések, továbbképzések
rendezésének költségei, m) a hazai és külföldi szakmai programokon való részvétel költségei (ideértve a sportdiplomáciai feladatokkal
összefüggő költségeket is) számolhatók el. (3) Az (1) bekezdés szerinti költségvetési támogatás kedvezményezettje a MOB, helyi önkormányzat, területi
önkormányzat, országos kisebbségi önkormányzat, sportszövetség, sportszervezet, köznevelési intézmény, központi
költségvetési szerv, valamint helyi önkormányzat költségvetési szerve vagy többségi tulajdonában álló gazdasági
társasága lehet. (4) A „Szabadidősport támogatása” előirányzat terhére elő- és utófinanszírozással is nyújtható költségvetési támogatás,
egyedi döntés vagy pályázat alapján, a költségvetési támogatás részletekben vagy egy összegben történő
kifizetésével, továbbá támogatási előleg biztosításával. (5) A költségvetési támogatás legfeljebb tíz százalékáig a sportrendezvény kommunikációjával kapcsolatos költségek
elszámolását a támogató akkor fogadja el, ha a 3. § (1) bekezdésében foglaltak szerint, a „Szabadidősport támogatása”
előirányzaton rendelkezésre álló eredeti előirányzat legfeljebb három százaléka erre fedezetet biztosít.
14. Diák- és hallgatói sport támogatása 53. § (1) A miniszter az iskolai, diák- és felsőoktatási sport fejlesztése érdekében a „Diák- és hallgatói sport támogatása”
előirányzat terhére támogatja: a) a diáksport rendezvényeket, diák szabadidősport-rendezvényeket, programokat,
b) a diákolimpiai versenyrendszert, c) a diák önkéntesek képzési rendszerét,
d) a Magyar Diáksport Szövetség által delegált iskolai csapatok, versenyzők és nemzeti válogatott részvételét
a Nemzetközi Iskolasport Szövetség versenyein, e) a felsőoktatási intézményekben tanulók országos bajnokságát, hallgatói szabadidősport rendezvényeket,
valamint a Magyarországon megrendezésre kerülő egyetemi világ- és Európa-bajnokságokat,
f) a felsőoktatási intézmények mellett működő sportegyesületek műhelyeit,
g) a Magyar Egyetemi és Főiskolai Sportszövetség által delegált magyar egyetemi válogatott részvételét
a külföldön megrendezendő 2013. évi főiskolai világbajnokságokon és Universiadékon,
h) a Magyar Testnevelő Tanárok Országos Egyesületének az iskolai és diáksport támogatására, az iskolai
testnevelés színvonalának fejlesztésére irányuló törekvéseit, pályázatait, i) a testkultúrával kapcsolatos felsőoktatási képzésben részt vevő felsőoktatási intézményeket,
j) a Magyar Diáksport Szövetség, valamint a Magyar Egyetemi és Főiskolai Sportszövetség szakmai programjait és
feladatait, továbbá az ezek megvalósításával összefüggő működési költségeit,
k) a sportszakmai képesítések modul rendszerű szakmai és vizsgakövetelményein alapuló kerettantervei, oktatási
segédletei, valamint a szakmai vizsga szóbeli és írásbeli tételeinek kidolgozását és kiadását,
l) a Semmelweis Egyetem Testnevelési és Sporttudományi Kara szakmai feladatainak és szabadidős
sportprogramjainak megvalósítását, m) az iskolai, diák- és felsőoktatási sporttal összefüggő szakmai feladatok ellátását,
n) az iskolai, diák- és felsőoktatási sport népszerűsítésével összefüggő feladatokat.
(2) Az (1) bekezdés alapján szakmai feladatok ellátására nyújtott költségvetési támogatás tekintetében:
a) a sportegészségügyi ellátás (a rendezvényeken, eseményeken részt vevő személyek sporttevékenységével
összefüggő sport- és egyéb egészségügyi szolgáltatások, táplálkozási tanácsadás, sportegészségügyi eszközök,
műszerek, gyógyszerek, étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlása) költségei, b) sportfelszerelés, sporteszközök, sportág specifikus technikai eszközök, a sporttevékenységhez közvetlenül
kapcsolódó sportruházat biztosításával kapcsolatos költségek, c) a költségvetési támogatás legfeljebb harminc százalékáig a kedvezményezett sporttevékenységével
kapcsolatos belföldi utazás költségei, d) a költségvetési támogatás legfeljebb harminc százalékáig a sportesemény szervezésével összefüggő étkezés
költségei, e) a költségvetési támogatás legfeljebb tíz százalékáig a sportesemény szervezésével összefüggő frissítők
költségei, f) a Magyar Diáksport Szövetség által az (1) bekezdés a) pontja alapján szervezett felmenő rendszerű diákolimpiai
versenyeken, bajnokságokon kiemelkedően szereplő iskolák jutalmazásának költségei, g) a hazai és külföldi versenyeken, edzőtáborokban, más szakmai programokon való részvétel költségei,
h) a versenyrendezés (beleértve a jogdíjakat is) és más szakmai rendezvények, képzések, továbbképzések
megrendezésének költségei, i) a sportszervezet tulajdonában, vagyonkezelésében lévő, vagy az általa bérelt vagy más jogcímen használt,
a felkészülésre vagy edzőtáborozásra szolgáló sportlétesítmény fenntartásával, működtetésével összefüggő
költségek, j) pálya- és létesítménybérleti, -használati díjak számolhatók el.
(3) Az (1) bekezdés szerinti költségvetési támogatás kedvezményezettje a MOB.
(4) A „Diák- és hallgatói sport támogatása” előirányzat terhére elő- és utófinanszírozással is nyújtható költségvetési
támogatás, egyedi döntés alapján, a költségvetési támogatás részletekben vagy egy összegben történő kifizetésével,
továbbá támogatási előleg biztosításával. 15. Sport népszerűsítésével összefüggő kiadások
54. § (1) A miniszter a „Sport népszerűsítésével összefüggő kiadások” előirányzat terhére támogatja a sport, az egészséges,
mozgásgazdag életmód, a fizikai aktivitás népszerűsítésével összefüggő kommunikációs, marketing tevékenységet,
tájékoztató rendezvényeket, programokat, kiadványok megjelentetését. (2) Az (1) bekezdés szerinti költségvetési támogatás kedvezményezettje a MOB, helyi önkormányzat, sportszövetség,
sportszervezet, központi költségvetési szerv és gazdasági társaság lehet.
(3) A „Sport népszerűsítésével összefüggő kiadások” előirányzat terhére elő- és utófinanszírozással nyújtható
költségvetési támogatás, egyedi döntés alapján, a költségvetési támogatás részletekben vagy egy összegben történő
kifizetésével, továbbá támogatási előleg biztosításával. 16. Stratégiai és sporttudományi innovációs folyamatok működtetése és projektjei
55. § (1) A miniszter a „Stratégiai és sporttudományi innovációs folyamatok működtetése és projektjei” előirányzat terhére
támogatja a) a Magyar Sporttudományi Társaság sporttudománnyal kapcsolatos szakmai programjainak megvalósításával
összefüggő feladatok ellátását, b) a Magyar Edzők Társasága szakmai programjainak megvalósításával összefüggő feladatok ellátását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti költségvetési támogatás kedvezményezettje a MOB.
(3) A miniszter a „Stratégiai és sporttudományi innovációs folyamatok működtetése és projektjei” előirányzat terhére
támogathatja a) továbbképzések szervezését, szakmai ismeretek terjesztését, b) szakmai-módszertani anyagok készítését és korszerűsítését, digitalizálását,
c) a szakképzési szakértők részére igazolvány elkészíttetését, d) a Sport XXI. Nemzeti Sportstratégiáról szóló 65/2007. (VI. 27.) OGY határozattal és az egészséges életmód
terjesztésével, a sporttudomány, az utánpótlás-nevelés, a fogyatékosok sportja, a szabadidősport, az iskolai és
diáksport fejlesztésével, valamint a területi sportfeladatok ellátásának segítésével összefüggő programokat,
infrastrukturális és eszközfejlesztéseket, e) a tudományos és kutatási tevékenységet,
f) a tanulmányok, hatástanulmányok elkészítését, g) a konferenciák és rendezvények szervezését,
h) szakmai kiadványok szerkesztését és megjelentetését. (4) A (3) bekezdés szerinti költségvetési támogatás kedvezményezettje sportszervezet, testkultúrával kapcsolatos
felsőoktatási képzésben részt vevő felsőoktatási intézmény és központi költségvetési szerv lehet.
(5) A „Stratégiai és sporttudományi innovációs folyamatok működtetése és projektjei” előirányzat terhére
előfinanszírozással is nyújtható költségvetési támogatás, egyedi döntés alapján, a költségvetési támogatás
részletekben vagy egy összegben történő kifizetésével. III. FEJEZET
SPORTLÉTESÍTMÉNYEK FEJLESZTÉSE ÉS KEZELÉSE
17. Az MLSZ sportlétesítmények biztonságtechnikai fejlesztésével összefüggő feladatainak támogatása
56. § (1) A miniszter „Az MLSZ sportlétesítmények biztonságtechnikai fejlesztésével összefüggő feladatainak támogatása”
előirányzat terhére költségvetési támogatást nyújt az MLSZ részére a sportrendezvények biztonságáról szóló
kormányrendelet hatálya alá tartozó, az MLSZ által, illetve az MLSZ versenyrendszerében szervezett mérkőzésnek
helyt adó sportlétesítmények műszaki, infrastrukturális és biztonságtechnikai fejlesztésével kapcsolatos feladatok
megvalósításához, a pályázat lebonyolításával, valamint a stadionbiztonsági rendszerek üzemeltetésével és
karbantartásával kapcsolatos költségekhez. (2) Az (1) bekezdés szerinti költségvetési támogatás felhasználásával való elszámolás határideje legkésőbb
2014. november 30. lehet. (3) „Az MLSZ sportlétesítmények biztonságtechnikai fejlesztésével összefüggő feladatainak támogatása” előirányzat
terhére előfinanszírozással is nyújtható költségvetési támogatás, egyedi döntés alapján, a költségvetési támogatás
részletekben történő kifizetésével. 18. Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása
57. § (1) A miniszter a „Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása” előirányzat terhére nyújt költségvetési támogatást
az állami, önkormányzati és egyéb nem állami tulajdonú sport célú ingatlanok felújításával és korszerűsítésével
összefüggő feladatok, valamint a költségvetési támogatások felhasználásával kapcsolatos ellenőrző és koordinációs
feladatok ellátására. (2) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére költségvetési támogatást nyújt sportvállalkozásoknak
fejlesztési célú hiteleik kamattámogatásához, valamint a „Sikeres Magyarországért Önkormányzati
Infrastruktúrafejlesztési Hitelprogram – Beruházás a 21. század iskolájába” elnevezésű pályázat nyerteseinek fizetendő
kamattámogatásokhoz és a pályázattal kapcsolatos kiegészítő költségekhez. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott előirányzat terhére nyújtott költségvetési támogatás elszámolási határideje
2014. november 30. (4) A miniszter a „Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása” előirányzat terhére nyújt költségvetési támogatást
a) az egyéb, nem vagy nem kizárólag állami forrásból megvalósuló, átfogó jellegű létesítményfejlesztési
programok előkészítő és koordinációs feladataihoz, az abba illeszkedő egyedi beruházások támogatásához,
amely beruházási célú költségvetési támogatás legfeljebb hét százaléka fordítható koordinációs feladatokra,
b) sportszervezet által fenntartott állami, önkormányzati és egyéb tulajdonú sport célú ingatlanok
működtetéséhez, c) sportszervezet részére az általa használt állami, önkormányzati tulajdonú sport célú ingatlanok használatával
összefüggő létesítményhasználati és közüzemi költségekhez, létesítmény- és helyszínbérleti díjakhoz, továbbá
a használattal összefüggő, korábbi években felmerült létesítményhasználati és közüzemi költségekhez,
létesítmény- és helyszínbérleti díjakhoz, amelyek kiegyenlítésére a sportszervezet részletfizetési kedvezményt
kapott. (5) A miniszter a „Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása” előirányzat terhére nyújt költségvetési támogatást
a XIV. Nyári Európai Ifjúsági Olimpiai Fesztiválhoz (EYOF) kapcsolódó sportlétesítmény-fejlesztésekhez és
a rendezéssel kapcsolatos költségekhez. (6) A „Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása” előirányzat terhére elő- és utófinanszírozással egyaránt nyújtható
költségvetési támogatás, egyedi döntés alapján, a költségvetési támogatás egy összegben történő kifizetésével,
továbbá támogatási előleg biztosításával. A „Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása” előirányzat terhére
biztosított költségvetési támogatás kedvezményezettje helyi önkormányzat, civil szervezet, gazdasági társaság és
központi költségvetési szerv lehet. 19. Magyar Sport Háza támogatása
58. § (1) A miniszter a „Magyar Sport Háza támogatása” előirányzat terhére nyújt költségvetési támogatást
a) a Magyar Sport Háza üzemeltetési költségeinek finanszírozásához,
b) a Magyar Sport Háza beruházáshoz kapcsolódó hitel és kamatai költségeinek, valamint a beruházással és
működtetéssel összefüggő egyéb költségek fedezéséhez, c) a sportszövetségek működéséhez szükséges infrastrukturális feladatokhoz,
d) egyéb, a Magyar Sport Házát érintő költségek fedezéséhez.
(2) A „Magyar Sport Háza támogatása” előirányzat terhére elő- és utófinanszírozással egyaránt nyújtható költségvetési
támogatás, egyedi döntés alapján, a költségvetési támogatás részletekben történő kifizetésével, továbbá támogatási
előleg biztosításával. A költségvetési támogatás kedvezményezettje a Magyar Sport Házát üzemeltető gazdasági
társaság lehet. 20. Debreceni Nagyerdei Labdarúgó Stadion rekonstrukció támogatása
59. § (1) A miniszter a „Debreceni Nagyerdei Labdarúgó Stadion rekonstrukció támogatása” előirányzat terhére költségvetési
támogatást nyújt a) a Debreceni Nagyerdei Labdarúgó Stadion rekonstrukcióért felelős Nagyerdei Stadion Rekonstrukciós Kft.
működésének támogatásához, b) a Debreceni Nagyerdei Labdarúgó Stadion UEFA 4. kategóriájú stadionná történő fejlesztéséhez.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott előirányzat terhére nyújtott költségvetési támogatás elszámolási határideje
2014. november 30. (3) A „Debreceni Nagyerdei Labdarúgó Stadion rekonstrukció támogatása” előirányzat terhére elő- és utófinanszírozással
is nyújtható költségvetési támogatás, egyedi döntés alapján, a költségvetési támogatás részletekben vagy egy
összegben történő kifizetésével, továbbá támogatási előleg biztosításával. A költségvetési támogatás
kedvezményezettje a debreceni Nagyerdei Labdarúgó Stadion felújításáért, fejlesztésért felelős gazdasági társaság
lehet. IV. FEJEZET
SPORT TÁRSADALMI, CIVIL ÉS NONPROFIT SZERVEZETEK
21. Magyar Olimpiai Bizottság 60. § (1) A miniszter a „Magyar Olimpiai Bizottság” előirányzat terhére költségvetési támogatást nyújt a MOB részére:
a) a MOB b) az MPB, c) a Fogyatékosok Országos Diák- és Szabadidősport Szövetségének megyei tagszervezetei,
d) a budapesti székhelyű nemzetközi sportszövetségek, szervezetek szakmai programjaihoz és feladataihoz, valamint az ezek megvalósításával összefüggő működési költségeihez.
(2) A „Magyar Olimpiai Bizottság” előirányzat terhére elő- és utófinanszírozással is nyújtható költségvetési támogatás,
egyedi döntés alapján, a költségvetési támogatás részletekben történő kifizetésével, továbbá támogatási előleg
biztosításával. V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 61. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
62. § E rendelet a) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006.12. 28., 5. o.), valamint
b) az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz) 106. cikke (2) bekezdésének az általános
gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás
ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló 2012/21/EU bizottsági
határozat (HL L 7., 2012. 1. 11., 3. o.) (a továbbiakban: Határozat)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 63. § Ha az e rendelet alapján nyújtott költségvetési támogatást az EUMSz 107. cikk (1) bekezdésének megfelelő gazdasági
tevékenységéhez – ideértve különösen a hivatásos sport támogatását – veszi igénybe a kedvezményezett,
a támogatás a) az 1998/2006/EK bizottsági rendelettel, valamint a 64. §-sal összhangban csekély összegű támogatásként, vagy
b) a Határozat rendelkezéseivel, valamint a 65. §-sal összhangban közszolgáltatás ellentételezésére nyújtott
támogatásként nyújtható. 64. § (1) A csekély összegű támogatás nyújtásának feltétele, hogy a kedvezményezett részére a kedvezményezettnek
az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontja szerinti nyilatkozata és a jelen rendelet alapján odaítélt csekély
összegű támogatások összes támogatástartalma nem lépi túl az 1998/2006/EK bizottsági rendeletben meghatározott
felső határt. (2) Nem lehet kedvezményezett az a vállalkozás, amely az igényelt támogatást az 1998/2006/EK bizottsági rendelet
1. cikkében meghatározott kivételek szerint használná fel. (3) A támogatást nyújtó köteles írásban tájékoztatni a kedvezményezettet, hogy csekély összegű támogatásban részesül.
A tájékoztatásnak utalnia kell az 1998/2006/EK bizottsági rendeletre, megjelölve annak pontos címét és az Európai
Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését, valamint meg kell határoznia a támogatás pontos összegét
támogatás-tartalomban kifejezve. 65. § (1) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, ideértve az ésszerű nyereséget. A támogatás mértékét a Határozat 5. cikke szerint kell megállapítani.
(2) Ha a kedvezményezett a Határozat 5. cikkének megfelelően meghatározott összeget meghaladó támogatásban
részesül, a túlkompenzációt a Határozat 6. cikk (2) bekezdésében foglaltak alapján köteles visszafizetni.
(3) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből az (1)–(2) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek. Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
312/2013. (VI. 26.) KE határozata vezérőrnagy szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 56. § c) pontja, 56/B. § (1) bekezdése és 59. § (1) bekezdés
d)   pontja alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Horváth József vezérőrnagy hivatásos szolgálati
viszonyát 2013. november 30-ai hatállyal felmentéssel megszüntetem.
Budapest, 2013. június 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
371/2010. (XII. 31.) Korm. rendelete a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. XLIII. törvény 276/A. §-a szerinti távolléti díj iránti kérelem elbírálásának rendjéről.
A Kormány a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (1) bekezdés
j) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: 1. § A rendelet alapján kell meghatározni a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIII. törvény módosításáról szóló 2009. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Törvény) hatálybalépésekor
a) a katasztrófavédelem hivatásos szervei, a hivatásos állami és a hivatásos önkormányzati tűzoltóság állományában
szolgálatot teljesítő, de már nem részben vagy egészben készenléti jellegű beosztásban foglalkoztatott, valamint
a szolgálati nyugdíjban részesülő, és a Törvény 76. § (5) bekezdése alapján kérelmet benyújtó, valamint
b) a katasztrófavédelem hivatásos szervei, a hivatásos állami és a hivatásos önkormányzati tűzoltóság állományában
szolgálatot teljesítő, részben vagy egészben készenléti jellegű beosztásban foglalkoztatott
tűzoltóknak [a továbbiakban a) és b) pont együtt: jogosult] a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 276/A. §-a szerinti távolléti díját
(a továbbiakban: távolléti díj). 2. § (1) A munkáltató vagy a volt munkáltató (a továbbiakban: munkáltató) az 1. § a) pontja szerinti esetben a jogosultnak
a Törvény 76. § (5) bekezdése szerinti kérelme alapján jár el.
(2) A munkáltató az 1. § b) pontja szerinti esetben akkor állapíthatja meg a távolléti díjat, ha a jogosult 2004. május 1. és
e rendelet hatálybalépése között eltelt idő legalább egy részében megfelelt a távolléti díj megállapítására vonatkozó,
a Hszt.-ben foglalt feltételeknek. 3. § (1) A munkáltató a távolléti díj számítási alapját és összegét a szolgálati napló és a munkáltató által rendszeresített egyéb
nyilvántartások által igazolt adatok alapján határozza meg. Az intézkedéssel szemben a jogosult szolgálati panaszt
nyújthat be. A szolgálati panasz benyújtása az intézkedés végrehajtását nem érinti.
(2) A munkáltató a szolgálati napló alapján megvizsgálja a Törvény 76. § (5) bekezdésén alapuló igény jogosságát,
megállapítja a jogosult hathavi szolgálatteljesítési idejét, tényleges szolgálatteljesítési idejét és e kettő
különbözeteként a túlszolgálat mértékét. A túlszolgálatért járó távolléti díjat a munkaidőkeret utolsó napján irányadó
illetmény figyelembevételével kell meghatározni. (3) A túlszolgálatra eső időarányos távolléti díjat 208 órás havi osztószámmal kiszámított egy órára eső, a munkaidőkeret
utolsó napján irányadó távolléti díj alapulvételével az illetmény számfejtési hely állapítja meg.
4. § (1) A szolgálatteljesítési idő számítási módja:
a) a hathavi munkaidőkeretben ledolgozható munkaidő 1248 óra,
b) 2004. május 1-től június 30-ig terjedő időre 416 óra,
c) ha a jogosult szolgálati viszonya év közben keletkezik vagy szűnik meg, vagy ha a jogosult év közben kerül
beosztásra váltásos szolgálati rendben való munkavégzésre, a féléves munkaidőkeretet arányosítani kell,
d) szabadság esetében szolgálati naponként 24 órát kell számításba venni,
e) egészségügyi szabadság és a felmentési idő esetében naponként 6,86 órát, vezénylés esetében munkanaponként
8 órát kell számításba venni, f) szolgálati naponként 24,5 óra vehető figyelembe.
(2) A jogosultat megillető távolléti díj mértéke az (1) bekezdés szerint számított hathavi tényleges túlszolgálat ideje
szorozva a 3. § (3) bekezdése szerint számított, egy órára eső távolléti díj összegével.
(3) A távolléti díj összegéből le kell vonni a túlszolgálat ellentételezéseként korábban már kifizetett összeget.
5. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
153/2013. (XII. 30.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, az  emberi erőforrások
miniszterének javaslatára
dr. Beneda Attilát az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2014. január 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök