text:
8/2007. (IK 7.) IRM utasítása.  a belföldi Állami Futárszolgálatnak az igazságügyi és rendészeti miniszter irányítása és felügyelete alá tartozó szervek által történő igénybevételéről
A Rendőrség szervezeti keretei között működő belföldi
Állami Futárszolgálatnak (a továbbiakban: Futárszolgálat)
az igazságügyi és rendészeti miniszter irányítása és felügyelete alá tartozó szervek által történő igénybevételéről a
Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 5. §-ának
(1) bekezdése a) pontjára, a határőrizetről és a Határőrségről szóló 1997. évi XXXII. törvény 25. § (1) bekezdésének
a) pontjára, valamint a jogalkotásról szóló 1987. évi XI.
törvény 49. § (1) bekezdésére tekintettel az alábbi utasítást
adom ki:
I. Általános szabályok 1. Az utasítás hatálya kiterjed az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium (a továbbiakban: IRM) szervezeti egy
ségeire, valamint az IRM irányítása és felügyelete alá
tartozó szervekre.
2. Az 1. pontban meghatározott szervek, illetve azok vezetői a Futárszolgálatot a belföldi Állami Futárszolgálat tevékenységének szabályozására vonatkozó rendelet és ezen
utasítás rendelkezései alapján vehetik igénybe.
3. Azon szervek vezetői, amelyek tekintetében a futárszolgálat országos rendszerébe történő bekapcsolás nem
hivatalból történik, igénybejelentés útján kezdeményezhetik bekapcsolásukat.
4. Az utasítás hatálya alá tartozó szervek egymás között
minden köziratot tartalmazó küldeményt díjmentesen továbbíthatnak a Futárszolgálattal.
5. A büntető és szabálysértési ügyekhez kapcsolódó
bűnjelek és egyéb tárgyak a Futárszolgálattal akkor továbbíthatók, ha megfelelnek a futárküldeményekre vonatkozó
jogszabályi rendelkezéseknek, továbbá ha
a) a méretüket és mennyiségüket tekintve személygépkocsival, a menetrend szerinti futárjáratokkal szállíthatók,
b) a folyékony, törékeny, mérgező, fertőzésveszélyes,
romlandó, bűzös tartalmú vagy egyéb okból veszélyes küldemények csomagolási módja kizárja, hogy a szállítás során sérülés vagy egyéb kár következzen be;
c) tűzveszélyes, sugárzó vagy robbanóanyagot nem tartalmaznak; d) a vér-, a vizelet, illetve a toxikológiai vizsgálatra küldött anyagok (dobozok) egyedi azonosításra alkalmas
nyilvántartási számmal ellátottak.
II. A szervek futárkiszolgálásának rendje 6. A Futárszolgálat az IRM küldeményeit a Titkos Ügykezelési Irodán veszi át, illetőleg kézbesíti; az IRM Rendészeti Szakállamtitkárság elhelyezésre szolgáló épületben
(1051 Budapest, József Attila út 2–4.) a szakállamtitkár
küldeményeit a titkársága, illetve a címzett szerv titkársága veszi át, illetőleg kézbesíti.
7. Ha a küldeményeket sürgős esetben soron kívül kell
kézbesíteni, illetve ha a küldeményeket soron kívül külön
futárral, a Futárszolgálat országos rendszerébe be nem
kapcsolt szervekhez kell továbbítani, a küldemény továbbítását a miniszter, az államtitkár vagy a kabinetfőnök
rendelheti el.
8. Az IRM és az Önkormányzati és Területfejlesztési
Minisztérium (a továbbiakban: ÖTM) közös elhelyezésre
szolgáló épületben (1051 Budapest, József Attila út 2–4.)
az ÖTM részére szóló futárkiszolgálás – az utasítás 7.
pontjára is figyelemmel – külön megállapodás alapján történik.
9. Az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban:
ORFK) tekintetében az országos futárszolgálat rendszerébe be nem kapcsolt szervekhez küldemény futárral történő
soron kívüli továbbítását az országos rendőrfőkapitány,
valamint az általános helyettese rendelheti el.
III. A postai küldemények központi postafiók útján történő továbbításának szabályai
10. Az ORFK központi postafiókjára (1903 Budapest,
Pf. 314.) érkező küldemények biztonsági átvilágítását az
ORFK Köztársasági Őrezred végzi a Miniszterelnöki
Hivatal Levélátvevőjében.
11. A Futárszolgálatnak az IRM és az ÖTM szerveinek
elhelyezésére szolgáló közös épületben működő alosztálya (a továbbiakban: Alosztály) veszi át a központi postafiókra érkező küldeményeket, beleértve a tértivevényes, az
ajánlott és a névre szóló magánküldeményeket is. Az
Alosztály az általa átvett küldeményeket a címzettnek jelen utasítás 6. és 7. pontjában meghatározottak szerint kézbesíti. Ha a címzett nem a közös épületben található, a küldeményeket a címzett vagy annak megbízottja az Alosztályon veheti át.
12. Az Alosztálynak a Rendőrségi Igazgatási Központban (a továbbiakban: RIK) elhelyezett futárcsoportja veszi
át a RIK épületben elhelyezett szervek központi postafiókra beérkező küldeményeit és adja át a címzettnek vagy a
megbízottjának. A RIK épületén kívül elhelyezett ORFKhoz tartozó szervek a központi postafiókra beérkező küldeményeiket az Alosztálynak a RIK épületében elhelyezett futárcsoportjánál vehetik át.
13. Azokat a küldeményeket, amelyek közvetlen címzettje nem állapítható meg, a Futárszolgálat az IRM Miniszteri Titkárságának adja át.
14. A központi postafiókon keresztül levelező szervek
kimenő postai küldeményeit a Futárszolgálat adja postára,
amelynek postai feladásra kész állapotra történő előkészítése a küldő szerv ügykezelőjének a feladata.
15. A Futárszolgálat útján feladott postai küldemények
költsége a küldő szerv költségvetését terheli. A postai küldemények költségét a Futárszolgálat kimutatása alapján a
Rendészeti Biztonsági Szolgálat negyedévente – utólag –
számlázza ki a küldő (igénybevevő) szerveknek.
IV. Záró rendelkezések 16. Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon
lép hatálya.
17. Jelen utasítás hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti az Állami Futárszolgálatnak a belügyminiszter
irányítása alá tartozó szervek által történő igénybevételéről szóló 24/1998. (BK 21.) BM utasítás.
Dr. Takács Albert s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
26/2010. (XII. 28.) KIM rendelete az önkéntes műnyilvántartás részletes szabályairól.
A szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény 112. § (5) bekezdés a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. §
a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti
erőforrás miniszterrel és a 3. §, az 5. § (3) bekezdése és a 6. § (3) bekezdése tekintetében az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 74. § c) pontjában eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke véleményének kikérésével –
a következőket rendelem el:
1. § A szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szjt.) hatálya alá tartozó mű, illetve teljesítmény
(a továbbiakban együtt: mű) önkéntes műnyilvántartásba vételét [Szjt. 94/B. § (2) bek.] a szerző, illetve a szerzői joghoz
kapcsolódó jogok jogosultja (a továbbiakban együtt: szerző) kérheti a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalától
(a továbbiakban: Hivatal).
2. § (1) A mű önkéntes műnyilvántartásba vételére irányuló kérelmet a Hivatal által rendszeresített formanyomtatványon
(a továbbiakban: formanyomtatvány) kell benyújtani. A kérelemben meg kell jelölni a nyilvántartásba venni kért mű
címét, a mű műfaját, a mű egyedi azonosítását segítő további adatokat, valamint a nyilvántartásba venni kért mű
hordozóját.
(2) A kérelemhez mellékelni kell a mű eredeti vagy másolati példányát (a továbbiakban: műpéldány). A műpéldánynak
olyan méretűnek kell lennie, hogy egy A/4-es szabványméretű borítékban elhelyezhető legyen. Ha a műpéldány ezt
meghaladó méretű, műpéldányként a művet tartósan rögzítő és a mű azonosítására alkalmas, legfeljebb A/4-es
méretű hordozót, különösen fényképet, elektronikus adathordozót, vagy mágnesszalagot kell mellékelni.
3. § (1) A mű önkéntes műnyilvántartásba vételére irányuló kérelemért 5000 forint igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni,
amely a Hivatal bevétele.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott díjat a Hivatal pénztárában készpénzben vagy bankkártyával POS-terminál útján
adott fizetési rendelkezéssel kell a Hivatalnak a Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01731842-00000000
számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára a kérelem benyújtásával egyidejűleg megfizetni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott díj megfizetésére kedvezmény és mentesség nem adható.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott díj kezelésére, elszámolására és nyilvántartására az államháztartás szervezetei
beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló kormányrendeletet kell alkalmazni.
4. § (1) A Hivatal a 2. §-ban és a 3. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő, személyesen vagy képviselő által
személyesen átadott irat útján benyújtott kérelmet azonnal, más módon benyújtott kérelmet a benyújtástól számított
30 napon belül teljesíti, és a nyilvántartásba vételről tanúsítványt állít ki. A tanúsítványhoz hozzáfűzi a szerző által
benyújtott műpéldányt a Hivatal bélyegzőjével és a tanúsítvány nyilvántartási számával ellátott, lezárt borítékban.
(2) A tanúsítvány és az ahhoz az (1) bekezdésnek megfelelően hozzáfűzött lezárt borítékban elhelyezett műpéldány
az Szjt. 94/B. § (2) bekezdése szerinti igazoláshoz akkor használható fel, ha a zár és a boríték sérülésmentes állapotban
van.
5. § (1) A szerző bármikor kérheti a tanúsítvány visszavonását. A kérelmet formanyomtatványon kell benyújtani, amelyben
meg kell jelölni a nyilvántartásba vett mű címét, műfaját és nyilvántartási számát.
(2) A tanúsítvány visszavonására irányuló kérelmet két példányban kell benyújtani, és ahhoz – hacsak ez lehetetlennek
nem bizonyul – mellékelni kell a 4. § (1) bekezdése szerinti tanúsítványt és az ahhoz hozzáfűzött, a műpéldányt
tartalmazó lezárt borítékot.
(3) A tanúsítvány visszavonására irányuló kérelem díjmentes.
(4) A Hivatal az (1) és (2) bekezdésnek megfelelő személyesen vagy képviselő által személyesen átadott irat útján
benyújtott kérelmet azonnal, más módon benyújtott kérelmet a benyújtástól számított 30 napon belül teljesíti, és
a tanúsítványt érvényteleníti, valamint a visszavonó nyilatkozatot tartalmazó kérelem másodpéldányát a szerző
részére átadja.
6. § (1) Ha a bíróság jogerős határozatában megállapítja a szerző személyét, a szerző bármikor kérheti a korábban szerzőként
bejegyzett személy törlését az önkéntes műnyilvántartásból. A kérelmet formanyomtatványon kell benyújtani,
amelyben meg kell jelölni a nyilvántartásban szerzőként szereplő személy nevét, a nyilvántartásba vett mű címét,
műfaját és nyilvántartási számát.
(2) Az önkéntes műnyilvántartásból való törlésre irányuló kérelmet két példányban kell benyújtani. A kérelemhez
a jogerős bírósági határozatot mellékelni kell.
(3) Az önkéntes műnyilvántartásból való törlésre irányuló kérelem díjmentes.
(4) A Hivatal az (1) és (2) bekezdésnek megfelelő személyesen vagy képviselő által személyesen átadott irat útján
benyújtott kérelmet azonnal, más módon benyújtott kérelmet a benyújtástól számított 30 napon belül teljesíti, és
a szerzőként bejegyzett személyt a műnyilvántartásból törli, valamint a törlésre vonatkozó nyilatkozatot tartalmazó
kérelem másodpéldányát a szerző részére átadja.
(5) A Hivatal a törlésről hozott határozatát közli a korábban szerzőként bejegyzett személlyel is.
7. § A szerző írásban megadott hozzájárulása esetén a Hivatal a formanyomtatványon feltüntetett adatokat
nyilvánosságra hozhatja, és az adatokból a nyilvánosság tájékoztatásának céljából adatbázist szerkeszthet.
8. § Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
9. § (1) Hatályát veszti a Magyar Szabadalmi Hivatal által vezetett önkéntes műnyilvántartás részletes szabályairól szóló
18/2006. (IV. 12.) IM rendelet.
(2) E § 2011. január 2-án hatályát veszti.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
2137/2017. (XII. 29.) Korm. határozata a Nemzeti Hauszmann Terv keretében a Lovarda út és a Hunyadi udvar közötti rámpa, valamint a Várgarázs II. és istálló beruházásához szükséges további források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Nemzeti Hauszmann Terv keretében valósuljon meg
a) a Csikós udvar épületegyütteshez tartozó egykori Palotakertek revitalizációja során a Lovarda út és a Hunyadi
udvar közötti rámpa és
b) a Nyugati kert (Csikós udvar) alatti mélygarázs közvetlen közelében további mélygarázs (Várgarázs II.) és
istálló kialakítása;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával az  1.  pontban
nevesített beruházások megvalósítása érdekében gondoskodjon egyszeri jelleggel 7 197 529 600 forint forrás
biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 75. Nemzeti Hauszmann
Terv jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
204/2016. (VI. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Stettler Noémi
Ajnát 2016. június 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. június 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2008. (II. 21.) OGY határozata dr. Simon Miklós országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Simon Miklós
országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Nyírbátori Városi Bíróság B. 53/2008/3. számú megkeresésével érintett
ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1/2004. (II. 16.) MeHVM határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 36. §-a alapján, a Miniszterelnöki Hivatal közigazgatási államtitkára
javaslatára
dr. Katona Tamást, a Miniszterelnöki Hivatal helyettes
államtitkárát
e tisztségéből — más fontos megbízatása miatt —
2004. február 15-i hatállyal felmentem. Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
13/2012. (XII. 29.) SZTNH utasítása a minősített adatok védelméről szóló biztonsági szabályzatáról.
A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény, a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített
adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet és a minősített adat elektronikus biztonságának, valamint a
rejtjeltevékenység engedélyezésének és hatósági felügyeletének részletes szabályairól szóló 161/2010. (V. 6.) Korm. rendelet
rendelkezéseit figyelembe véve a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának a minősített adatok védelméről szóló biztonsági
szabályzatát a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja szerinti felhatalmazás és a Nemzeti Biztonsági
Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 58. §
(1) bekezdése alapján az alábbiak szerint adom ki:
Általános rendelkezések 1. § (1) A minősített adatok védelmére vonatkozó előírásokat a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal)
Biztonsági Szabályzata a minősített adatok védelmére (a továbbiakban: Szabályzat) tartalmazza, amelynek a kötelező
alkalmazását írom elő, egyidejűleg elrendelem annak a Hivatal belső elektronikus rendszerén (intranetjén) való
közzétételét. (2) A Szabályzat tartalmazza mindazokat a követelményeket és előírásokat, amelyek szerint kell az érintetteknek a
minősített adatok kezelése során a tevékenységüket végezni. Az utasítás hatálya
2. § (1) Az utasítás személyi hatálya a Hivatal kormánytisztviselőire és munkaszerződés alapján foglalkoztatott
munkavállalóira, valamint az egyéb szerződések keretében egyes hivatali feladatokat átmenetileg ellátó személyekre
(a továbbiakban együtt: dolgozók) terjed ki. (2) Az utasítás tárgyi hatálya a Hivatalnál keletkezett, illetve a Hivatalhoz érkezett (a továbbiakban együtt: kezelt)
minősített adatokra terjed ki. Az utasítás célja 3. § Az utasítás és a Szabályzat célja, hogy meghatározza a Hivatal által kezelt minősített adatok személyi, fizikai és
adminisztratív biztonsági feltételeit, a minősített adatok védelmére szolgáló feladatokat, jogosultságokat és
felelősségeket, valamint a minősített adatok biztonságának megsértése esetén alkalmazandó eljárás és a minősített
adatok vészhelyzetben történő védelmének szabályait. Értelmező rendelkezések 4. § Jelen utasításban és a Szabályzatban alkalmazott alábbi fogalmak tartalmát a minősített adat védelméről szóló
2009. évi CLV. törvény 3. §-ának értelmező rendelkezései határozzák meg:
a) érvényességi idő; b) felhasználás; c) felhasználó; d) felhasználói engedély;
e) közreműködő; f) minősített adat (nemzeti minősített adat és külföldi minősített adat);
g) minősítő; h) személyi biztonsági tanúsítvány; i) titoktartási nyilatkozat.
A Szabályzat és a Hivatal többi szabályzatának kapcsolata
5. § (1) A minősített adatok kezelése során a dolgozók a Szabályzat előírásain kívül kötelesek betartani a Hivatal egyedi
iratkezelési szabályzatában foglaltakat is. (2) A minősített adatok kezelése során a dolgozóknak a Hivatal további, adatkezeléssel és információbiztonsággal
kapcsolatos szabályzatait csak abban az esetben kell alkalmazniuk, amennyiben a felmerült kérdésről a Szabályzat
nem rendelkezik. Hatályba léptető és egyéb rendelkezések 6. § (1) Az elnöki utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy a Szabályzat rendelkezéseit 2013. január 1-jétől
kell alkalmazni. (2) A Hivatal kezelésében lévő, már levéltárba adott vagy más szervezetnél fellelhető, saját készítésű vagy a jogelődje által
készített, jelenleg is a Hivatal feladat- és hatáskörébe tartozó nemzeti minősített adatok közül a 2010. április 1-jét
megelőzően keletkezett állam- vagy szolgálati titkokat képező adatokat a biztonsági vezető köteles legkésőbb
2013. június 30-ig felülvizsgálni, és annak eredményéről a címzetteket értesíteni.
(3) Az utasítás és a Szabályzat tartalmi felülvizsgálatáról, aktualizálásáról és karbantartásáról az Ügyviteli Főosztály
vezetője köteles gondoskodni. A felülvizsgálatot legalább 3 évente el kell végezni, amelynek eredményeként (szükség
esetén) kezdeményezni kell az utasítás és a Szabályzat módosításának vagy új utasításnak, Szabályzatnak a kiadását.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala


text:
34/2012. (III. 28.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, a vidékfejlesztési miniszter
javaslatára Tóth Katalint a Vidékfejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2012. március 20-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
766/I/2010. AB elnöki végzés.  Az Alkotmánybíróság elnöke jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az indítványt elutasítom.
I. Az indítványozó a polgári perrendtartásról szóló
1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 155/A. §
(3) bekezdése megsemmisítését kérte, mely kizárja a fellebbezési jogot az előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezésére irányuló kérelmet elutasító végzés ellen. Véleménye szerint a támadott rendelkezés „a fellebbezési lehetőség alkotmányellenes megvonásával, azaz hiányával”
az Alkotmány számos rendelkezését [50. § (1) bekezdés,
57. § (1) és (5) bekezdés, 64. §, 70/A. §, 70/K. §, 77. §] sérti. Az Alkotmánybíróság főtitkára hiánypótlásra hívta fel
az indítványozót, hogy a vélt alkotmánysértést indokolja.
Az indítványozó utóiratában változatlan formában továbbra is fenntartotta kérelmét és kérte az Alkotmánybíróság
eljárását.
II. Az indítvány nyilvánvalóan alaptalan. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban Abtv.) 1. §-a értelmében az Alkotmánybíróság alapvetően jogszabályok és az állami irányítás egyéb jogi eszközei alkotmányosságának vizsgálatával
foglalkozik. Az Abtv. 22. § (2) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság eljárására vonatkozó indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia és meg kell jelölnie a kérelem alapjául szolgáló okot. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 21. § (2) bekezdése szerint a kérelem akkor tekinthető határozottnak, ha az indítvány tartalmazza: a vizsgálandó jogszabály megjelölése mellett az Alkotmánynak azokat a rendelkezéseit (§ és bekezdés szerint), amelyeket – az
indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabályok
megsértenek. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint
nem elegendő az Alkotmány egyes rendelkezéseire hivatkozni, az indítványban meg kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a támadott jogszabály
miért és mennyiben sérti. [654/H/1999. AB határozat,
ABH 2001, 1645.; 472/B/2000. AB végzés, ABH 2001,
1655.; 494/B/2002. AB határozat, ABH 2002, 1783.].
Az indítványozó a hiánypótlásra történő felhívás ellenére sem tett eleget a fenti indokolási kötelezettségének, azaz
nem fejtette ki és nem támasztotta alá alkotmányos összefüggésekre alapított érvekkel, hogy a Pp. megsemmisíteni
kért rendelkezése miért és mennyiben sérti az Alkotmány
megjelölt szakaszait.
A fentiekre tekintettel az indítványt az Abtv. 23. §
(1) bekezdése alapján – mint nyilvánvalóan alaptalant – elutasítom.
Budapest, 2010. július 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
81/2011. (X. 28.) OGY határozata az Innovációs és fejlesztési eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
1. Az „Innovációs és fejlesztési eseti bizottság” létrehozásáról szóló 76/2011. (X. 14.) OGY határozat 4. és 5. pontja alapján
az Országgyűlés a vizsgálóbizottság tisztségviselőinek és tagjainak a következőket választja meg:
Elnök: dr. Pósán László (Fidesz) Alelnök: Z. Kárpát Dániel (Jobbik)
Tagok: Bartos Mónika (Fidesz)
dr. Bácskai János (Fidesz)
dr. Horváth Zsolt (Fidesz)
László Tamás (Fidesz)
dr. Nagy István (Fidesz)
Szólláth Tibor Zoltán (Fidesz)
Michl József (KDNP)
Sáringer-Kenyeres Tamás (KDNP)
Spaller Endre (KDNP)
Harangozó Gábor (MSZP)
Mandur László (MSZP)
Bana Tibor (Jobbik)
Osztolykán Ágnes (LMP)
2. E határozat elfogadásakor lép hatályba. Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
2/2017. (I. 17.) NMHH rendelete a rádióberendezésekről.
Az 1–22. § tekintetében az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (3) bekezdés 8. pontjában,
a 23. § tekintetében a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 206. § (1) bekezdés
c) pontjában,
a 24–27. § tekintetében az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (3) bekezdés 3., 6., 8., 11. és 22. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109.  §
(5) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a 27. § tekintetében a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 9.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszter
véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya rádióberendezés tervezésére, gyártására, megfelelőségének értékelésére, forgalomba hozatalára,
forgalmazására és üzembe helyezésére terjed ki.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki
a) a  rádióamatőr szolgálatról szóló NMHH rendeletben meghatározott rádióamatőrök által használt
rádióberendezésre, kivéve, ha az kereskedelmi forgalomban megvásárolható;
b) a  tengerészeti felszerelésekről és a  96/98/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. július
23-i 2014/90/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartozó tengerészeti felszerelésre;
c) a  polgári repülés területén közös szabályokról és az  Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról,
valamint a  91/670/EGK tanácsi irányelv, az  1592/2002/EK rendelet és a  2004/36/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3.  cikkében
meghatározott, légijármű-fedélzeti termékre, alkatrészre és berendezésre;
d) kizárólag kutató- és fejlesztési létesítményekben kutatási és fejlesztési célra használt egyedileg készített
értékelő készletre;
e) a  rendvédelmet, a  honvédelmet, a  nemzetbiztonságot – beleértve az  állam gazdasági jólétével
kapcsolatos nemzetbiztonsági tevékenységeket – érintő tevékenységek során alkalmazott, vagy az  állam
bűnmegelőzéshez és bűnüldözéshez kapcsolódó tevékenysége során használt rádióberendezésekre.
(3) A  (2)  bekezdés a)  pontjának alkalmazásában a  rádióamatőrök általi összeszerelésre és használatra szánt rádiós
készletek, a  rádióamatőrök által és számukra átalakított rádióberendezések, valamint a  rádióamatőrök által
készített, a  rádióamatőr-tevékenység keretében tudományos és kísérleti célokat szolgáló rádióberendezések nem
tekintendők kereskedelmi forgalomban lévő rádióberendezésnek akkor sem, ha azok kereskedelmi forgalomban
megvásárolhatók.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. CE megfelelőségi jelölés: olyan jelölés, amely által a  gyártó jelzi, hogy a  rádióberendezés megfelel a  jelölés
elhelyezéséről rendelkező uniós harmonizációs jogszabályokban rögzített alkalmazandó követelményeknek;
 2. elektromágneses zavar: az  elektromágneses összeférhetőségről szóló NMHH rendeletben meghatározott
elektromágneses zavar; 3. forgalomból történő kivonás: minden olyan intézkedés, amelynek célja, hogy megakadályozza
a rádióberendezés forgalmazását az értékesítési láncban;
4. gazdasági szereplő: a gyártó, a meghatalmazott képviselő, az importőr és a forgalmazó;
 5. harmonizált szabvány: az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK,
a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 1. pont c) alpontjában meghatározott harmonizált szabvány;
6. megfelelőségértékelés: eljárás, amely bizonyítja a  rádióberendezéssel kapcsolatos, e  rendeletben foglalt
alapvető követelmények teljesülését;
7. megfelelőségértékelő szervezet: megfelelőségértékelési tevékenységeket – ideértve a  kalibrálást, vizsgálatot,
tanúsítást és az ellenőrzést – végző szervezet;
8. műszaki leírás: a rádióberendezés által teljesítendő műszaki követelményeket ismertető dokumentum;
 9. rádióberendezés-osztály: hasonlónak tekintendő rádióberendezés-kategóriák és azon rádióinterfészek
azonosítására szolgáló osztály, amelyekhez a rádióberendezéseket tervezték;
10. uniós harmonizációs jogszabály: minden, a  termékek forgalomba hozatalának feltételeit harmonizáló uniós
jogi aktus;
11. üzembe helyezés: a rádióberendezés végfelhasználó általi első használata az Európai Unióban;
12. visszahívás: minden olyan intézkedés, amelynek az  a  célja, hogy a  végfelhasználó számára forgalmazott
rádióberendezést a végfelhasználó visszaszolgáltassa.
 (2) Az  e  rendeletben alkalmazott egyéb rádióberendezésekkel kapcsolatos fogalmakat az  elektronikus hírközlésről
szóló 2003. évi C. törvény (a  továbbiakban: Eht.), a  nemzeti frekvenciafelosztásról, valamint a  frekvenciasávok
felhasználási szabályairól szóló NMHH rendelet (a  továbbiakban: NFFF), valamint a  polgári frekvenciagazdálkodás
egyes hatósági eljárásairól szóló NMHH rendelet (a továbbiakban: Pfgr.) szerint kell értelmezni.
3. Alapvető követelmények 3. § (1) A rádióberendezést a környezet- és természetvédelmi jogszabályokban, így különösen az egyes veszélyes anyagok
elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló kormányrendeletben,
az  elektromos és elektronikus berendezésekkel kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló
kormányrendeletben szereplő szabályozással összhangban úgy kell kialakítani, hogy biztosítsa
a) az  emberek és háziállatok egészségének és biztonságának, valamint a  tulajdonnak a  védelmét, ideértve
a  meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett villamossági termékek forgalmazásáról,
biztonsági követelményeiről és az  azoknak való megfelelőség értékeléséről szóló NGM rendeletben
meghatározott biztonsági követelményeket is azzal, hogy az  ott meghatározott feszültséghatárt nem kell
figyelembe venni;
b) az  elektromágneses összeférhetőségről szóló NMHH rendeletben meghatározott alapvető követelmények
teljesítését és
c) a káros zavarás elkerülése mellett a rádióspektrum eredményes és hatékony használatát.
 (2) Uniós jogi aktust átültető NMHH rendeletben meghatározott, egyes rádióberendezés-osztályokba vagy
-kategóriákba tartozó rádióberendezéseket úgy kell kialakítani, hogy megfeleljenek a  (3)  bekezdésben felsorolt
– az uniós jogi aktust átültető NMHH rendeletben megállapított – további alapvető követelménynek.
(3) A rádióberendezés
a) együttműködik meghatározott tartozékokkal, így különösen az egységes töltővel;
b) együttműködik az elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül más rádióberendezésekkel;
c) csatlakoztatható az Európai Unió területén a megfelelő típusú interfészekhez;
d) nem okoz kárt az elektronikus hírközlő hálózatban vagy annak működésében, és nem használja olyan módon
az  elektronikus hírközlő hálózat erőforrásait, amivel a  szolgáltatás minőségének elfogadhatatlan romlását
idézné elő;
e) az  előfizető és a  felhasználó személyes adatainak és magánéletének védelmét biztosító funkciókkal
rendelkezik;
f ) támogatja a csalás elleni védelmet biztosító egyes funkciókat;
g) támogatja a segélyhívó szolgálatokhoz hozzáférést biztosító egyes funkciókat;
h) támogatja azokat a  funkciókat, amelyek megkönnyítik a  fogyatékkal élő személyek számára a  használatát;
vagy
i) támogatja azokat a  funkciókat, amelyek biztosítják, hogy a  rádióberendezésbe csak akkor lehet szoftvert
betölteni, ha a rádióberendezés és a szoftver együttesének megfelelőségét e rendelet szerint igazolták.
4. Rádióberendezések forgalmazása, üzembe helyezése, üzemeltetése 4. § (1) A rádióberendezés akkor forgalmazható, ha a berendezés megfelel e rendeletnek.
 (2) Rádióberendezést akkor lehet üzembe helyezni vagy üzemeltetni, ha megfelelő telepítés, karbantartás és
rendeltetés szerinti használat mellett megfelel e  rendeletnek, valamint teljesíti a  frekvenciahasználatra vonatkozó
jogszabályok előírásait.
5. § Vásárok, kiállítások és bemutatók alkalmával ki lehet állítani olyan rádióberendezést is, amely nem felel meg
e rendeletnek, ha a kiállító jól látható felirattal egyértelműen jelzi, hogy ez a rádióberendezés nem forgalmazható,
nem helyezhető üzembe mindaddig, amíg nem felel meg e  rendeletnek. Rádióberendezés bemutatására,
kipróbálására csak a  Pfgr. előírásainak megfelelően, akkor kerülhet sor, ha a  kiállító megtette a  szükséges
intézkedéseket a  káros zavarás és az  elektromágneses zavar elkerülésére, valamint a  3.  § (1)  bekezdés a)  pontja
szerinti alapvető követelmények teljesítése érdekében.
6. § (1) Első osztályba azok a  rádióberendezések tartoznak, amelyek korlátozás nélkül forgalmazhatók és üzembe
helyezhetők.
(2) Második osztályba azok a rádióberendezések tartoznak,
a) amelyek üzembe helyezése vagy üzemben tartása az Eht. 55. § (6) bekezdése szerint korlátozott vagy tiltott,
vagy
b) amelyek forgalomba hozatala vagy forgalmazása a 15. alcím szerinti korlátozás alá esik.
(3) Uniós jogi aktust átültető NMHH rendeletben meghatározott, egyes rádióberendezés-osztályokba vagy
-kategóriákba tartozó rádióberendezések esetében a  rádióberendezések, valamint azok rendeltetésszerű
használatát lehetővé tevő szoftverek gyártói a  11. alcím szerinti megfelelőségértékelési eljárások alkalmazásával
megvizsgálják, hogy a  rádióberendezések és a  szoftverek általuk meghatározott együttese teljesíti-e a  3.  §-ban
meghatározott alapvető követelményeket. Az  alapvető követelményeket teljesítő rádióberendezés és szoftver
együtteséről a gyártó az 5. melléklet A címe szerinti tartalmi elemeket magába foglaló megfelelőségi nyilatkozatot
állít ki, és azt uniós jogi aktusban meghatározott formában és módon az Európai Bizottságnak, valamint az Európai
Unió tagállamainak megküldi.
5. A gyártó kötelezettségei 7. § (1) A rádióberendezés forgalomba hozatala előtt a gyártó felelős annak biztosításáért, hogy
a) a rádióberendezés tervezése és gyártása a 3. §-ban meghatározott alapvető követelményekkel összhangban
történt, valamint
b) a rádióberendezést úgy alakította ki, hogy az Európai Unió legalább egy tagállamában üzemeltetni lehessen.
(2) A  gyártó elkészíti az  1. vagy 2.  melléklet szerinti műszaki dokumentációt, és elvégzi vagy elvégezteti a  11.  alcím
szerinti megfelelőségértékelési eljárást. Ha a  rádióberendezés megfelel e  rendeletnek, a  gyártó elkészíti
az EU-megfelelőségi nyilatkozatot, és feltünteti a CE megfelelőségi jelölést.
(3) A  gyártó a  műszaki dokumentációt és az  EU-megfelelőségi nyilatkozatot, valamint a  3.  melléklet szerinti
megfelelőségértékelési eljárás alkalmazása esetén az EU típusvizsgálati tanúsítvány mellékleteket és kiegészítéseket
is tartalmazó példányát a rádióberendezés forgalomba hozatalát követően 10 évig megőrzi.
(4) A  gyártó biztosítja a  rádióberendezés sorozatgyártása során az  e  rendeletnek való megfelelőség fenntartását
szolgáló eljárások működését, amely során figyelembe kell venni a  rádióberendezés tervezésének és jellemzőinek
változásait, valamint azon harmonizált szabványok vagy más műszaki leírások változásait, amelyek alapján
a rádióberendezés megfelelőségét megállapították.
(5) Amennyiben a  rádióberendezés jelentette kockázatra tekintettel szükséges, a gyártó a végfelhasználók egészsége
és biztonsága érdekében elvégzi a forgalmazott rádióberendezés mintadarabjainak vizsgálatát.
(6) A  gyártó kivizsgálja a  rádióberendezés megfelelőségével kapcsolatos panaszokat. A  panaszokról, valamint
az  e  rendeletnek nem megfelelő rádióberendezésekről és a  nem megfelelő rádióberendezések visszahívásáról
nyilvántartást vezet, és folyamatosan tájékoztatja a  forgalmazókat minden ilyen intézkedésről. Természetes
személy panaszos esetében a  személyes adatok nyilvántartásba vételéhez szükséges az  érintett – az  információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerinti – hozzájárulása.
(7) A  gyártó biztosítja, hogy az  általa forgalomba hozott rádióberendezésen fel legyen tüntetve a  rádióberendezés
azonosítását lehetővé tevő típus-, tétel-, modell-, sorozatszám vagy más azonosításra alkalmas információ, vagy ha
a rádióberendezés mérete vagy jellege ezt nem teszi lehetővé, akkor a rádióberendezés csomagolása vagy a kísérő
dokumentáció tartalmazza az előírt információkat.
(8) A  gyártó magyar nyelven feltünteti a  rádióberendezésen, vagy ha ez  nem lehetséges, a  rádióberendezés
csomagolásán vagy a  rádióberendezés kísérő dokumentációján a  nevét, bejegyzett kereskedelmi nevét vagy
bejegyzett védjegyét és a postai úton történő kapcsolatfelvételt lehetővé tevő címét.
(9) A gyártó gondoskodik arról, hogy a rádióberendezéshez mellékelve legyen a magyar nyelvű használati és kezelési
útmutató, valamint a biztonsági tájékoztató. A használati és kezelési útmutató tartalmazza azokat az információkat,
amelyekre a  rádióberendezés üzemeltetéséhez szükség van. Ezen információk közé tartozik –  ha az  adott
rádióberendezés esetében értelmezhető – a  tartozékok és alkatrészek, többek között azon szoftverek leírása,
amelyek a  rádióberendezés üzemeltetését lehetővé teszik. A  használati és kezelési útmutatónak, biztonsági
tájékoztatónak egyértelműnek, érthetőnek és könnyen értelmezhetőnek kell lennie.
(10) A  rendeltetés szerinti használat érdekében rádióhullámokat kibocsátó rádióberendezés esetében a  (9)  bekezdés
szerinti dokumentumokban a következő információkat is fel kell tüntetni:
a) azt a frekvenciasávot, amelyen a rádióberendezés működik és
b) a  maximális kimenő vagy kisugárzott teljesítményt abban a  frekvenciasávban vagy azokban
a frekvenciasávokban, amelyben a rádióberendezés üzemel.
 (11) Ha a  rádióberendezés üzembe helyezésével kapcsolatban az  Európai Unió valamely tagállamában vagy földrajzi
területén korlátozások állnak fenn, vagy a  frekvenciahasználat engedélyhez kötött, a  csomagoláson megfelelően
jelölni kell az  ilyen tagállamokat vagy földrajzi területeket. Az  üzembe helyezési korlátozásokkal és a  szükséges
engedélyekkel kapcsolatos információkat a használati és kezelési útmutatónak tartalmaznia kell.
(12) A  gyártó gondoskodik arról, hogy a  rádióberendezéshez mellékelve legyen az  5.  melléklet A  címe szerinti
EU-megfelelőségi nyilatkozat vagy az  5.  melléklet B címe szerinti egyszerűsített EU-megfelelőségi nyilatkozat egy
példánya. Amennyiben a  rádióberendezéshez egyszerűsített EU-megfelelőségi nyilatkozatot mellékel a  gyártó,
az tartalmazza azon internetes oldal címét, amelyen az EU-megfelelőségi nyilatkozat teljes szövege elérhető.
(13) Ha a  gyártó tudomást szerez arról, vagy feltételezi, hogy az  általa forgalomba hozott rádióberendezés nem felel
meg e  rendeletnek, azonnal meghozza a  rádióberendezés megfelelőségének biztosításához szükséges kiigazító
intézkedéseket, vagy kivonja a forgalomból vagy visszahívja a rádióberendezést. Ha a rádióberendezés hiányosságai
az  alapvető követelmények teljesülését veszélyeztető kockázatot (a  továbbiakban: kockázat) jelentenek, a  gyártó
erről azonnal értesíti a piacfelügyeleti tevékenysége körében eljáró Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatalát
(a  továbbiakban: piacfelügyeleti hatóság), részletes tájékoztatást adva különösen a  megfelelés hiányáról és
valamennyi megtett kiigazító intézkedésről.
(14) A  gyártó a  piacfelügyeleti hatóság hatósági ellenőrzése vagy eljárása során kiadott felhívásra magyar nyelven
rendelkezésre bocsátja a  rádióberendezés e  rendeletnek való megfelelőségének igazolásához szükséges összes
nyomtatott vagy elektronikus formátumú információt és dokumentációt. A  gyártó a  piacfelügyeleti hatósággal
együttműködik minden olyan intézkedés meghozatala során, amelyet az általa forgalomba hozott rádióberendezés
jelentette kockázat kiküszöbölése érdekében tesznek.
6. A meghatalmazott képviselő 8. § (1) A gyártó írásban meghatalmazott képviselőt bízhat meg.
 (2) A  megbízás nem terjedhet ki a  7.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott kötelezettség teljesítésére és a  7.  §
(2) bekezdésében szereplő műszaki dokumentáció elkészítésére.
 (3) A meghatalmazott képviselő a megbízásban meghatározott feladatokat láthatja el. A megbízás legalább az alábbi
kötelezettségekre terjed ki:
a) a  meghatalmazott képviselő a  7.  § (3)  bekezdésének megfelelően a  rádióberendezés forgalomba
hozatalát követően 10 évig megőrzi és a  piacfelügyeleti hatóság felhívására rendelkezésre bocsátja
az  EU-megfelelőségi nyilatkozatot, a  3.  melléklet szerinti megfelelőségértékelési eljárás alkalmazása esetén
az  EU típusvizsgálati tanúsítvány mellékleteket és kiegészítéseket is tartalmazó példányát és a  műszaki
dokumentációt,
b) a  meghatalmazott képviselő a  piacfelügyeleti hatóság felhívására magyar nyelven rendelkezésre bocsátja
a  rádióberendezés megfelelőségének igazolásához szükséges összes nyomtatott vagy elektronikus
formátumú információt és dokumentációt,
c) a  meghatalmazott képviselő együttműködik a  piacfelügyeleti hatósággal a  megbízása körébe tartozó
rádióberendezés jelentette kockázat kiküszöbölése érdekében tett intézkedések terén.
7. Az importőr kötelezettségei 9. § (1) Az importőr kizárólag e rendeletnek megfelelő rádióberendezést hozhat fogalomba.
 (2) A rádióberendezés forgalomba hozatalát megelőzően az importőr ellenőrzi, hogy a gyártó:
a) elvégezte-e a 11. alcím szerinti megfelelőségértékelési eljárást,
b) a  rádióberendezést úgy alakította-e ki, hogy az  Európai Unió legalább egy tagállamában üzemeltetni
lehessen,
c) elkészítette-e a műszaki dokumentációt,
d) a rádióberendezésen feltüntette-e a CE megfelelőségi jelölést,
e) mellékelte-e hozzá a 7. § (9)–(11) bekezdés szerinti dokumentációt, és
f ) teljesítette-e a 7. § (7) és (8) bekezdésében meghatározott követelményeket.
(3) Az  elvégzett ellenőrzések eredményét az  importőr írásban rögzíti és felhívásra a  piacfelügyeleti hatóság
rendelkezésére bocsátja.
(4) Ha az  importőr tudomást szerez arról, vagy feltételezi, hogy a  rádióberendezés nem felel meg a  3.  §-ban
meghatározott alapvető követelményeknek, azt nem hozhatja forgalomba, amíg ezen követelmények
nem teljesülnek. Ha a  rádióberendezés kockázatot jelent, az  importőr tájékoztatja erről a  gyártót, valamint
a piacfelügyeleti hatóságot.
(5) Ha az importőr tudomást szerez arról, vagy feltételezi, hogy az általa forgalomba hozott rádióberendezés nem felel
meg e  rendeletnek, azonnal meghozza a  rádióberendezés megfelelőségének biztosításához szükséges kiigazító
intézkedéseket, vagy kivonja a forgalomból vagy visszahívja a rádióberendezést. Ha a rádióberendezés kockázatot
jelent, az  importőr erről azonnal értesíti a  piacfelügyeleti hatóságot, részletes tájékoztatást adva különösen
a megfelelés hiányáról és valamennyi megtett kiigazító intézkedésről.
(6) Az  importőr a  rádióberendezés forgalomba hozatalát követő 10 évig megőrzi az  EU-megfelelőségi nyilatkozatot,
valamint biztosítja, hogy a  műszaki dokumentáció a  piacfelügyeleti hatóság felhívására rendelkezésre bocsátható
legyen.
(7) Az  importőr a  piacfelügyeleti hatóság felhívására magyar nyelven rendelkezésre bocsátja a  rádióberendezés
megfelelőségének igazolásához szükséges összes nyomtatott vagy elektronikus formátumú információt
és dokumentációt. A  piacfelügyeleti hatóság felhívására az  importőr együttműködik a  forgalomba hozott
rádióberendezés által jelentett kockázat kiküszöbölése érdekében.
(8) Ha az  importőr saját neve vagy védjegye alatt hoz forgalomba egy rádióberendezést, vagy olyan módon módosít
egy már forgalomba hozott rádióberendezést, hogy a módosítás befolyásolja a rádióberendezés e rendeletnek való
megfelelését, e rendelet alkalmazásában gyártónak minősül és a gyártóra előírt kötelezettségek terhelik.
(9) Az importőr a rádióberendezésen, vagy ha ez nem lehetséges, annak csomagolásán vagy a kísérő dokumentáción
magyar nyelven feltünteti nevét, bejegyzett kereskedelmi nevét vagy bejegyzett védjegyét és a postai úton történő
kapcsolatfelvételt szolgáló címét.
(10) Az  importőr gondoskodik arról, hogy a  rádióberendezéshez magyar nyelven mellékelve legyen a  használati és
kezelési útmutató, valamint a biztonsági tájékoztató.
(11) Az  importőr biztosítja, hogy a  tárolás és a  szállítás körülményei ne veszélyeztessék a  3.  §-ban meghatározott
alapvető követelményeknek való megfelelést.
(12) Amennyiben a  rádióberendezés jelentette kockázatra tekintettel szükséges, az  importőr a  végfelhasználók
egészsége és biztonsága érdekében elvégzi a  forgalmazott rádióberendezés mintadarabjainak vizsgálatát és nem
megfelelőség észlelése esetén az (5) bekezdés szerint jár el.
(13) Az  importőr kivizsgálja a  rádióberendezés megfelelőségével kapcsolatos panaszokat. A  panaszokról, valamint
az  e  rendeletnek nem megfelelő rádióberendezésekről és a  nem megfelelő rádióberendezések visszahívásáról
nyilvántartást vezet, és folyamatosan tájékoztatja a  forgalmazókat minden ilyen intézkedésről. Természetes
személy panaszos esetében a  személyes adatok nyilvántartásba vételéhez szükséges az  érintett – az  információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerinti – hozzájárulása.
8. A forgalmazók kötelezettségei 10. § (1) A rádióberendezés forgalomba hozatalát megelőzően a forgalmazó ellenőrzi, hogy a gyártó
a) a rádióberendezésen feltüntette-e a CE megfelelőségi jelölést,
b) mellékelte-e hozzá a  7.  § (2)  bekezdés szerinti dokumentációt, a  használati és kezelési útmutatót, valamint
a  biztonsági tájékoztatót magyar nyelven, és megfelelt-e a  7.  § (7)–(11)  bekezdés és a  7.  § (1)  bekezdés
a) pont szerinti követelményeknek, és
c) az importőr teljesítette-e a 9. § (9) bekezdésében meghatározott követelményeket.
 (2) Ha a  forgalmazó tudomást szerez arról, vagy feltételezi, hogy a  rádióberendezés nem felel meg a  3.  §-ban
meghatározott alapvető követelményeknek, nem forgalmazhatja a  rádióberendezést mindaddig, amíg ezen
követelmények nem teljesülnek. Ha a rádióberendezés kockázatot jelent, a  forgalmazó tájékoztatja erről a gyártót
vagy az importőrt, valamint a piacfelügyeleti hatóságot.
(3) A  forgalmazó biztosítja, hogy a  tárolás és a  szállítás körülményei ne veszélyeztessék a  3.  §-ban meghatározott
alapvető követelményeknek való megfelelést.
(4) Ha a forgalmazó tudomást szerez arról, vagy feltételezi, hogy az általa forgalmazott rádióberendezés nem felel meg
e rendeletnek, meghozza a szükséges kiigazító intézkedéseket a rádióberendezés megfelelőségének biztosítására,
vagy kivonja a  forgalomból, vagy visszahívja a  rádióberendezést. Ha a  rádióberendezés kockázatot jelent,
a forgalmazó erről azonnal értesíti a piacfelügyeleti hatóságot, részletes tájékoztatást adva különösen a megfelelés
hiányáról és valamennyi megtett kiigazító intézkedésről.
(5) A  forgalmazó a  piacfelügyeleti hatóság felhívására rendelkezésre bocsátja a  rádióberendezés megfelelőségének
igazolásához szükséges összes nyomtatott vagy elektronikus formátumú információt és dokumentációt.
A  piacfelügyeleti hatóság felhívására a  forgalmazó együttműködik a  rádióberendezés által jelentett kockázat
kiküszöbölése érdekében.
(6) Ha a forgalmazó, saját neve vagy védjegye alatt hoz forgalomba egy rádióberendezést, vagy olyan módon módosít
egy már forgalomba hozott rádióberendezést, hogy a módosítás befolyásolja a rádióberendezés e rendeletnek való
megfelelését, e rendelet alkalmazásában gyártónak minősül, és a gyártóra előírt kötelezettségek terhelik.
9. A gazdasági szereplő azonosítása 11. § (1) A  gazdasági szereplő a  piacfelügyeleti hatóság felhívására tájékoztatást ad a  hatóságnak minden olyan más
gazdasági szereplőről,
a) amely rádióberendezést szállított neki,
b) amelynek a rádióberendezést szállítják.
(2) A  gazdasági szereplő az  (1)  bekezdésben meghatározott információkat a  részére történt szállítást, illetve az  általa
történt szállítást követően 10 évig megőrzi és a piacfelügyeleti hatóság felhívására rendelkezésre bocsátja.
10. A rádióberendezés megfelelőségének vélelmezése 12. § Azt a  rádióberendezést, amely megfelel az  Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozással rendelkező
harmonizált szabványnak, vagy egyes részeinek, úgy kell tekinteni, hogy az  teljesíti a  3.  §-ban meghatározott
alapvető követelmények azon részét, amelyre a szabvány vagy annak része vonatkozik.
11. A megfelelőségértékelési eljárás 13. § (1) A  rádióberendezés alapvető követelményeknek való megfelelését megfelelőségértékelési eljárás lefolytatása
biztosítja, amelynek elvégzéséért a  gyártó a  felelős. A  megfelelőségértékelési eljárás során a  rádióberendezést
minden, a  gyártó által rendeltetésszerűnek tekintett felhasználás során fellépő körülmény között vizsgálni kell.
A  3.  § (1)  bekezdésben foglalt alapvető követelmények vonatkozásában emellett figyelembe kell venni azokat
a felhasználásokat is, amelyeket a gyártó a tőle elvárható gondossággal előre láthat. Ha a rádióberendezés többféle
konfigurációban is működhet, a megfelelőségértékelési eljárást minden lehetséges konfigurációban le kell folytatni.
(2) A  megfelelőségértékelés a  3.  §-ban foglalt alapvető követelmények vonatkozásában a  gyártó választása szerint
történhet az  1.  mellékletben szereplő belső gyártásellenőrzési eljárás alkalmazásával, vagy a  2.  mellékletben
meghatározott EU típusvizsgálattal, és az azt követő belső gyártásellenőrzési eljárással, vagy a 3. melléklet szerinti
teljes körű minőségbiztosításon alapuló megfelelőségértékelési eljárással.
(3) Ha a  gyártó az  Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozásokkal rendelkező harmonizált szabványok
segítségével vizsgálja, hogy a  rádióberendezés megfelel-e a  3.  § (1)  bekezdés c)  pontjában és (3)  bekezdésében
meghatározott alapvető követelményeknek, a következő eljárások valamelyikét választhatja:
a) az 1. mellékletben meghatározott belső gyártásellenőrzés;
b) a  2.  mellékletben meghatározott EU-típusvizsgálat, és azt követő belső gyártásellenőrzésen alapuló
típusmegfelelés;
c) a 3. melléklet szerinti teljes körű minőségbiztosításon alapuló megfelelőség.
(4) Ha a  gyártó nem vagy csak részben az  Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozásokkal rendelkező
harmonizált szabványok segítségével vizsgálja, hogy a rádióberendezés megfelel-e a 3. § (1) bekezdés c) pontjában
és (3) bekezdésében meghatározott alapvető követelményeknek, vagy amennyiben ilyen harmonizált szabványok
nem léteznek, a  rádióberendezést az  alapvető követelmények tekintetében a  következő megfelelőségértékelési
eljárások valamelyikének kell alávetni:
a) a  2.  mellékletben meghatározott EU-típusvizsgálat és azt követő belső gyártásellenőrzésen alapuló
típusmegfelelés;
b) a 3. melléklet szerinti teljes körű minőségbiztosításon alapuló megfelelőség.
12. A CE megfelelőségi jelölés 14. § (1) Ha a  rádióberendezés megfelelőségét a  11. alcím szerinti megfelelőségértékelési eljárás alapján a  gyártó
megállapította, CE megfelelőségi jelöléssel látja el azt. A CE megfelelőségi jelölésre vonatkozó előírásokat a termékek
forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban:
765/2008/EK rendelet) 30. cikke határozza meg.
(2) A  CE megfelelőségi jelölést a  rádióberendezésen vagy az  arra rögzített adattáblán kell feltüntetni, kivéve, ha
a  rádióberendezés jellege miatt ez  nem lehetséges. A  CE megfelelőségi jelölést jól olvashatóan és olyan módon
kell feltüntetni, hogy azt ne lehessen eltávolítani. A CE megfelelőségi jelölés magasságának legalább 5 mm-nek kell
lennie, kivéve, ha a rádióberendezés jellege ezt nem teszi lehetővé. A CE megfelelőségi jelölésnek azonban ebben
az esetben is jól olvashatónak kell maradnia. A CE megfelelőségi jelölést a csomagoláson is jól olvashatóan fel kell
feltüntetni.
(3) A  CE megfelelőségi jelölésen túlmenően fel kell tüntetni a  rádióberendezésen a  megfelelőségértékelő szervezet
azonosító számát, amennyiben a  3.  mellékletben meghatározott megfelelőségértékelési eljárást alkalmazták.
A megfelelőségértékelő szervezet azonosító száma ugyanolyan méretű kell, hogy legyen, mint a CE megfelelőségi
jelölés. A  megfelelőségértékelő szervezet azonosító számát a  megfelelőségértékelő szervezet, annak utasításai
alapján a gyártó, vagy annak meghatalmazott képviselője helyezi el.
(4) A CE megfelelőségi jelölést a rádióberendezés forgalomba hozatala előtt kell feltüntetni.
13. EU-megfelelőségi nyilatkozat 15. § (1) Az  EU-megfelelőségi nyilatkozatban a  gyártó saját felelősségére kijelenti, hogy a  rádióberendezés megfelel
a 3. §-ban meghatározott alapvető követelményeknek.
(2) Az  EU-megfelelőségi nyilatkozat az  5.  melléklet A  címe szerinti szerkezetben tartalmazza az  ott meghatározott
elemeket. A gyártó gondoskodik az EU-megfelelőségi nyilatkozat folyamatos naprakészen tartásáról.
(3) Az EU-megfelelőségi nyilatkozatot magyar nyelven kell elkészíteni.
 (4) Az  egyszerűsített EU-megfelelőségi nyilatkozat az  5.  melléklet B címe szerinti szerkezetben tartalmazza az  ott
meghatározott elemeket. A  gyártó gondoskodik az  egyszerűsített EU-megfelelőségi nyilatkozat folyamatos
naprakészen tartásáról.
(5) Az egyszerűsített EU-megfelelőségi nyilatkozatot magyar nyelven kell elkészíteni.
 (6) Az egyszerűsített EU-megfelelőségi nyilatkozatban meg kell jelölni annak az  internetes oldalnak a címét, amelyen
a (2) bekezdés szerinti EU-megfelelőségi nyilatkozat magyar nyelvű szövege elérhető.
 (7) Ha a  rádióberendezésre több uniós jogi aktus is előírja az  EU-megfelelőségi nyilatkozat készítését, akkor egy
egységes EU-megfelelőségi nyilatkozatot kell készíteni, amely az  érintett uniós jogi aktusokban előírt valamennyi
vonatkozó követelménynek megfelel.
14. A műszaki dokumentáció 16. § (1) A  műszaki dokumentáció az  összes olyan módszer lényeges adatait és részleteit – de legalább a  4.  mellékletben
meghatározott elemeket – tartalmazza, amelyeket a  gyártó a  rádióberendezés 3.  §-ban meghatározott alapvető
követelményeknek való megfelelése érdekében alkalmazott.
(2) A  műszaki dokumentációt a  gyártó a  rádióberendezés forgalomba hozatala előtt összeállítja, és azt folyamatosan
naprakészen tartja.
(3) Az  EU-típusvizsgálati eljárásokkal kapcsolatos műszaki dokumentáció nyelve, a  gyártó és a  megfelelőségértékelő
szervezet közötti kommunikáció nyelve, a  megfelelőségértékelő szervezet székhelye szerinti tagállam valamely
hivatalos nyelve, vagy bármely, e szervezet számára elfogadható más nyelv.
(4) Amennyiben a  műszaki dokumentáció nem felel meg az  (1)–(3)  bekezdésekben foglaltaknak, a  piacfelügyeleti
hatóság felhívja a  gyártót vagy az  importőrt, hogy az  általa meghatározott határidőn belül egy, a  piacfelügyeleti
hatóság által meghatározott szervezettel saját költségére végeztessen vizsgálatot, amely során ellenőrzik, hogy
a rádióberendezés megfelel-e a 3. §-ban meghatározott alapvető követelményeknek.
15. Ellenőrzés és felügyelet 17. § (1) Ha a  piacfelügyeleti hatóságnak olyan adat, tény, információ jut tudomására, amely alapján feltételezi, hogy
a  rádióberendezés egyes tulajdonságai veszélyeztetik a  3.  § (1)  bekezdésben foglalt alapvető követelmények
teljesülését, akkor a rádióberendezésen elvégzi az ellenőrzést az e rendeletben megállapított valamennyi vonatkozó
követelmény tekintetében. Az érintett gazdasági szereplők e célból együttműködnek a piacfelügyeleti hatósággal.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti ellenőrzés során a  piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a  rádióberendezés nem
felel meg e  rendeletnek, haladéktalanul felhívja az  érintett gazdasági szereplőt, hogy a  765/2008/EK rendelet
21. cikkének megfelelően
a) tegyen kiigazító intézkedéseket a  jogsértés megszüntetésére és az  alapvető követelményeknek való
megfelelés biztosítására,
b) a rádióberendezést vonja ki a forgalomból, vagy
c) a rádióberendezést hívja vissza.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti felhívásról a  megfelelőségértékelő szervezetet is tájékoztatni kell, ha a  rádióberendezés
megfelelőségének értékelésében közreműködött.
(4) A (2) bekezdés szerinti felhívás teljesítésére az eset összes körülményeinek mérlegelésével megfelelő határidőt kell biztosítani.
 (5) Ha a  rendelkezésre álló adatok alapján a  rádióberendezést más tagállamban is forgalmazzák, a  piacfelügyeleti
hatóság az  (1)  bekezdés szerinti ellenőrzés eredményéről és a  (2)  bekezdés szerinti intézkedéséről egyidejűleg
értesíti az  Európai Bizottságot és az  Európai Unió többi tagállamát. Az  értesítésnek tartalmaznia kell, hogy
a gazdasági szereplőt milyen intézkedés meghozatalára hívták fel.
(6) A gazdasági szereplő köteles megtenni a szükséges kiigazító intézkedéseket az általa forgalmazott rádióberendezés
tekintetében.
(7) Ha az  érintett gazdasági szereplő a  (2)  bekezdésben foglalt felhívást a  (4)  bekezdés szerinti határidőben
nem teljesíti, a  piacfelügyeleti hatóság az  Eht.-ban, valamint a  termékek piacfelügyeletéről szóló törvényben
meghatározott jogkövetkezmények alkalmazásával, hatósági határozatában minden szükséges átmeneti
intézkedést meghoz a  rádióberendezés betiltására, korlátozására, forgalomból történő kivonására vagy
visszahívására. A  piacfelügyeleti hatóság a  jogerős és végrehajtható átmeneti intézkedésekről haladéktalanul
tájékoztatja az Európai Bizottságot és az Európai Unió többi tagállamát.
(8) A  piacfelügyeleti hatóság a  (7)  bekezdés szerinti tájékoztatásban megadja az  összes rendelkezésre álló adatot,
különösen az e rendeletnek nem megfelelő rádióberendezés azonosításához szükséges adatokat, a rádióberendezés
származási helyét, a  feltárt jogsértést és a  felmerülő kockázatot, az  alkalmazott jogkövetkezményeket, valamint
az érintett gazdasági szereplő eljárás során kifejtett álláspontját. A piacfelügyeleti hatóság a tájékoztatásban jelzi, ha
a megfelelés hiánya az alábbiakban felsoroltak valamelyike miatt következett be:
a) a rádióberendezés nem teljesíti a 3. §-ban meghatározott alapvető követelményeket, vagy
b) a megfelelőség vélelmezését megalapozó, hivatkozott harmonizált szabványok hiányosak vagy hibásak.
(9) Ha a  (7)  bekezdés szerinti tájékoztatás kézhezvételét követő három hónapon belül a  piacfelügyeleti hatóság által
meghozott átmeneti intézkedések ellen az Európai Bizottság, vagy az Európai Unió valamely tagállama nem emel
kifogást, az  adott intézkedést elfogadottnak kell tekinteni és az  átmeneti intézkedés végrehajtásáról az  Európai
Bizottságot tájékoztatni kell.
(10) Ha a (7) bekezdés szerinti átmeneti intézkedés ellen az Európai Bizottság vagy az Európai Unió valamely tagállama
kifogást emel, akkor az Európai Bizottság erre vonatkozó határozata alapján a piacfelügyeleti hatóság az átmeneti
intézkedést visszavonja.
(11) Ha valamely más tagállam illetékes piacfelügyeleti hatósága a  (7)  bekezdés szerinti átmeneti intézkedésről küld
értesítést és az átmeneti intézkedést a  (9) bekezdés alapján elfogadottnak kell tekinteni, a piacfelügyeleti hatóság
gondoskodik az értesítésben szereplő, a 765/2008/EK rendelet 21. cikke szerinti korlátozó intézkedés haladéktalan
meghozataláról.
18. § (1) Ha a  piacfelügyeleti hatóság a  17.  § (1)  bekezdése szerinti ellenőrzést követően megállapítja, hogy
a rádióberendezés ugyan megfelel e rendeletnek, azonban mégis veszélyezteti a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti
biztonsági követelmények teljesítését, felhívja az  érintett gazdasági szereplőt, hogy előírásának megfelelően
a  kockázat jellegével arányosan, az  általa megadott határidőn belül tegyen megfelelő intézkedéseket annak
biztosítása érdekében, hogy az  érintett rádióberendezés ne jelentsen kockázatot, vonja ki a  rádióberendezést
a forgalomból, vagy hívja vissza.
(2) A gazdasági szereplő köteles minden megfelelő kiigazító intézkedést megtenni az uniós piacon általa forgalmazott
összes érintett rádióberendezés tekintetében.
(3) A piacfelügyeleti hatóság az (1) és (2) bekezdésben foglaltakkal kapcsolatban haladéktalanul tájékoztatja az Európai
Bizottságot és az  Európai Unió többi tagállamát. A  tájékoztatásban megadja az  összes rendelkezésre álló adatot,
különösen az  érintett rádióberendezés azonosításához szükséges adatokat, a  rádióberendezés származási helyét,
az  értékesítési láncot, a  felmerülő kockázat jellegét, valamint a  meghozott kiigazító intézkedések jellegét és
időtartamát.
(4) Ha az  Európai Bizottság az  (1)  bekezdés szerinti intézkedést indokolatlannak ítéli, az  erről szóló határozat alapján
a piacfelügyeleti hatóság az intézkedést visszavonja.
19. § (1) Ha a piacfelügyeleti hatóság a 17. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzése nyomán azt állapítja meg, hogy:
a) a rádióberendezésen a CE megfelelőségi jelölés feltüntetése sérti a 765/2008/EK rendelet 30. cikkében vagy
a 14. §-ban foglaltakat;
b) a rádióberendezésen a CE megfelelőségi jelölést nem tüntették fel;
c) a rádióberendezésen a megfelelőségértékelő szervezet azonosító számának feltüntetése – a 3. mellékletben
előírt megfelelőségértékelési eljárás esetén – sérti a 14. §-ban foglaltakat vagy az nincs feltüntetve;
d) az EU-megfelelőségi nyilatkozatot nem állították ki;
e) az EU-megfelelőségi nyilatkozatot helytelenül állították ki;
f ) a 7. § (2) bekezdés szerinti műszaki dokumentáció nem áll rendelkezésre vagy hiányos;
g) a  gyártó a  7.  § (7) vagy (8)  bekezdésében, vagy az  importőr a  9.  § (9)  bekezdésében említett információt
egyáltalán nem, valótlanul vagy hiányosan tüntette fel;
h) a  rádióberendezéshez nem mellékelték a  7.  § (9)–(11)  bekezdés szerinti információkat, vagy
az EU-megfelelőségi nyilatkozatot;
i) a gazdasági szereplők a 11. § szerinti követelményeket nem teljesítik; vagy
j) a  gyártó a  nyilvántartásba vételre kötelezett rádióberendezések típusainak nyilvántartásba vételére
vonatkozó rendelkezéseket megsértette,
de egyéb jogsértés nem valósult meg, a 18. § (2) bekezdésre tekintet nélkül felhívja az érintett gazdasági szereplőt
a jogsértés megszüntetésére.
(2) Amennyiben a  gazdasági szereplő az  (1)  bekezdés szerinti felhívásnak nem tesz eleget, a  piacfelügyeleti hatóság
az  Eht.-ban, valamint a  termékek piacfelügyeletéről szóló törvényben meghatározott jogkövetkezmények
alkalmazásával intézkedik e  rendeletnek nem megfelelő rádióberendezés forgalmazásának betiltására,
korlátozására, forgalomból történő kivonására vagy visszahívására.
16. Záró rendelkezések 20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
21. § Az e rendelet hatálya alá tartozó, a rádióberendezésekről és az elektronikus hírközlő végberendezésekről, valamint
megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló 5/2004. (IV. 13.) IHM rendelet követelményei szerint legyártott és
2017. június 12-ig forgalomba hozott rádióberendezések továbbra is forgalmazhatók és üzembe helyezhetők.
22. § Ez a rendelet
a) a rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról és az 1999/5/EK irányelv
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és
b) a  rádióberendezések, a  távközlési végberendezések és a  vonatkozó azonosítók induló osztályozásának
megállapításáról szóló, 2000. április 6-i 2000/299/EK bizottsági határozatnak való megfelelést szolgálja.
23. § (1) A  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság egyes eljárásainak igazgatási szolgáltatási díjairól és a  díjfizetés módjáról
szóló 5/2011. (X. 6.) NMHH rendelet (a továbbiakban: R1.) 10. §-a a következő j) ponttal egészül ki:
(A Hivatal polgári célú frekvenciagazdálkodással kapcsolatos egyes hatósági eljárásaiért fizetendő díj összege:)
„j) a rádióberendezésekkel kapcsolatos megfelelőségértékelési tevékenység végzésére jogosult szervezetté történő
kijelölési eljárás díja 0 Ft.”
(2) Hatályát veszti az R1. 10. § h) pontja.
24. § (1) A polgári frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól szóló 7/2012. (I. 26.) NMHH rendelet (a  továbbiakban:
R2.) 37. §-a a következő d) ponttal egészül ki:
(Ez a rendelet)
„d) a  rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról és az  1999/5/EK
irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. április 16-i 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek”
(való megfelelést szolgálja.)
(2) Az R2.
a) 1.  § (2)  bekezdés b)  pontjában a  „nagyfrekvenciás berendezést” szövegrész helyébe a  „nagyfrekvenciás
villamos berendezést” szöveg,
b) 2.  § (1)  bekezdés 6.  pontjában a  „nagyfrekvenciás berendezés” szövegrész helyébe a  „nagyfrekvenciás
villamos berendezés” szöveg,
c) 28. § (1) bekezdés b) pontjában a „nagyfrekvenciás” szövegrész helyébe a „nagyfrekvenciás villamos” szöveg
lép.
(3) Hatályát veszti az R2. 37. § b) pontja.
25. § A  rádióamatőr szolgálatról szóló 15/2013. (IX. 25.) NMHH rendelet 4.  § (5)  bekezdés a)  pontjában
a  „rádióberendezésekről és az  elektronikus hírközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös
elismeréséről szóló jogszabálynak” szövegrész helyébe a „rádióberendezésekről szóló NMHH rendeletnek” szöveg
lép.
26. § (1) A  nemzeti frekvenciafelosztásról, valamint a  frekvenciasávok felhasználási szabályairól szóló 7/2015. (XI. 13.)
NMHH rendelet (a továbbiakban: R3.) 2. § (1) bekezdése a következő 9a. ponttal egészül ki:
(E rendelet alkalmazásában:)
„9a. alapvető követelmény: a  rádióberendezésekről szóló NMHH rendeletben meghatározott alapvető
követelmény;”
(2) Az R3. 2. § (1) bekezdése a következő 86a. ponttal egészül ki:
(E rendelet alkalmazásában:)
„86a. harmonizált frekvenciahasználatú rádióalkalmazás: olyan rádióalkalmazás, amelyre vonatkozó rádióinterfészelőírások (beleértve a  frekvenciafelosztást, a  csatornaelrendezési tervet és a  vonatkozó frekvenciagazdálkodási
jellemzőket) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes minden államban azonosak;”
(3) Az R3. 2. § (1) bekezdése a következő 237a. ponttal egészül ki:
(E rendelet alkalmazásában:)
„237a. spektrumgazdálkodási alapvető követelmény: a  rádióberendezés kialakítására vonatkozó azon alapvető
követelmény, hogy a rádióberendezés a káros zavarás elkerülése mellett biztosítsa a rádióspektrum eredményes és
hatékony használatát;”
(4) Az R3. 2. § (1) bekezdése a következő 258a. ponttal egészül ki:
(E rendelet alkalmazásában:)
„258a. további alapvető követelmény: a  rádióberendezésekről szóló NMHH rendeletben meghatározott további
alapvető követelmény;”
(5) Az R3. 13. § (1) bekezdése a következő 7a. ponttal egészül ki:
(Ez a rendelet)
„7a. a  rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról és az  1999/5/EK
irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. április 16-i 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,”
(való megfelelést szolgálja.)
(6) Az R3. 8. melléklete a 6. melléklet szerint módosul.
 (7) Az R3.
a) 1.  § (1)  bekezdés a)  pont ad)  alpontjában és b)  pontjában a  „nagyfrekvenciás” szövegrész helyébe
a „nagyfrekvenciás villamos” szöveg,
b) 8. § (2) bekezdésében az „az Eht. 80. § (2) bekezdése szerinti” szövegrész helyébe az „a spektrumgazdálkodási”
szöveg,
c) 8. § (3) bekezdés 16. pontjában az „– az Eht. 80. § (3) bekezdése szerinti – egyes” szövegrész helyébe az „egyes
további” szöveg,
d) 2. melléklet
da) 1.9.4.  pontjában az  „az Eht. 80.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti egyes” szövegrész helyébe
az „a spektrumgazdálkodási, valamint egyes további” szöveg,
db) 2. pontjában foglalt táblázat H:2060 mezőjében az „az 1999/5/EK” szövegrész helyébe az „a 2014/53/EU”
szöveg,
dc) 2.  pontjában foglalt táblázat H:2941, H:2948, H:2990 és H:3002 mezőjében az  „az Eht. 80.  §
(2) bekezdése szerinti” szövegrész helyébe az „a spektrumgazdálkodási” szöveg,
e) 3. melléklet
ea) 4.3.9. és 4.4.8.  pontjában az  „az 1999/5/EK irányelvnek, illetve a  rádióberendezésekről és
az  elektronikus hírközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös elismeréséről
szóló” szövegrész helyébe az „a 2014/53/EU irányelvnek, illetve a rádióberendezésekről szóló NMHH”
szöveg,
eb) 11.1.3.4.  pontjában az  „az Eht. 80.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti egyes” szövegrész helyébe
az „a spektrumgazdálkodási, valamint egyes további” szöveg,
ec) 11.1.5. pontjában az „az 1999/5/EK” szövegrész helyébe az „a 2014/53/EU” szöveg,
ed) 11.3.1.  pontjában foglalt táblázat E:2 mezőjében a „rádióberendezésekről és az  elektronikus hírközlő
végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló rendelet, illetve
az 1999/5/EK” szövegrész helyébe a „rádióberendezésekről szóló NMHH rendelet, illetve a 2014/53/EU”
szöveg,
ee) 11.5.1.  pontjában foglalt táblázat E:3 mezőjében és 11.13.1.  pontjában foglalt táblázat D:10–D:11
mezőjében az „az 1999/5/EK” szövegrész helyébe az „a 2014/53/EU” szöveg,
ef ) 12.1.3.  pontjában az  „az Eht. 80.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti egyes” szövegrész helyébe
az „a spektrumgazdálkodási, valamint egyes további” szöveg,
f ) 6. melléklet 2. pontjában az „az Eht. 80. § (3) bekezdés e) pontja szerinti” szövegrész helyébe az „a segélyhívó
szolgálatokhoz hozzáférést biztosító egyes funkciók támogatására vonatkozó további” szöveg
lép.
 (8) Hatályát veszti az R3. a) 2. § (1) bekezdés 177. pontja,
b) 9. § (2) bekezdése,
c) 13. § (1) bekezdés 3. pontja,
d) 8. melléklet 2.2. pontjában foglalt táblázat 4. sora.
27. § (1) Az elektromágneses összeférhetőségről szóló 8/2016. (XII. 6.) NMHH rendelet (a továbbiakban: R4.) 1. § (3) bekezdés
b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A rendelet hatálya nem terjed ki)
„b) a rádióberendezésekről szóló NMHH rendelet által szabályozott rádióberendezésre;”
(2) Az R4.
a) 1.  § (3)  bekezdés c)  pontjában az  „a közös szabályokról és az  Európai Repülésbiztonsági Ügynökség
létrehozásáról, valamint a 91/670/EK tanácsi rendelet,” szövegrész helyébe a „közös szabályokról és az Európai
Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az” szöveg,
b) 1.  § (3)  bekezdés d)  pontjában a  „Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) Alapokmánya és Egyezménye
alapján elfogadott Nemzetközi Rádiószabályzat szerinti” szövegrész helyébe a „rádióamatőr szolgálatról szóló
NMHH rendeletben meghatározott” szöveg,
c) 1. § (3) bekezdés e) pontjában az „egyedileg készített” szövegrész helyébe a „szakembereknek szánt” szöveg,
az „értékelő eszközre” szövegrész helyébe az „egyedileg készített értékelő készletre” szöveg
lép.
 (3) Hatályát veszti az R4. a) 1. § (3) bekezdés a) pont aa) alpontjában az „és elektronikus hírközlő végberendezések” szövegrész,
b) 2. § (1) bekezdés 9. és 19. pontja.
Dr. Karas Monika s. k.,
 a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
76/2013. (VII. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. június 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a  társadalmi együttélés alapvető szabályait súlyosan megsértőktől az  állam vonjon meg
minden támogatást?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés nem felel meg az  Nsztv. 17.  §-ában
foglaltaknak, amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést.
Az Országos Választási Bizottság megítélése szerint nem egyértelmű a népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés,
mert nem állapítható meg egyrészt, hogy mit jelent a „társadalmi együttélés általános szabályai” kifejezés, másrészt
a  „minden támogatás” kategóriába mely támogatások tartoznak bele, csak az  állami támogatások megvonását
kívánja, vagy egyéb támogatások megvonását is. A  Bizottság megállapítja továbbá azt is, hogy a  súlyos sértés
kifejezés is tartalmilag homályos, így sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára nem egyértelmű.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ezért ugyanezen jogszabály
18.  §-ának b)  pontja értelmében az  Országos Választási Bizottság az  aláírásgyűjtő ív mintapéldány hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
17. §-án, 18. § b) pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130. § (1) bekezdésén, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés
g) pontján valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
136/2018. (VII. 25.) Korm. rendelete egyes kormányrendeletek technikai deregulációjáról.
A Kormány
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 1.  § b) és e)  pontja, valamint a  3.  § tekintetében az  Alaptörvény 15.  cikk (2) és (3)  bekezdésében meghatározott eredeti
jogalkotói hatáskörében,
az 1.  § c) és d)  pontja tekintetében a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 101.  § f )  pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti
a) a  Magyar Népköztársaság Kormánya és a  Német Demokratikus Köztársaság Kormánya között, a  Magyar
Népköztársaság és a  Német Demokratikus Köztársaság középiskoláiban, szakközépiskoláiban, főiskoláin
és egyetemein folytatott tanulmányok befejezéséről, valamint a  tudományos fokozatok és címek
megszerzéséről kiállított okiratok egyenértékűségének kölcsönös elismeréséről létrejött, az 1973. évi május
hó 22. napján Berlinben aláírt Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 49/1974. (XII. 24.) MT rendelet,
b) az egyes költségvetési szervek központi hivatali jogállásáról szóló 259/2010. (XI. 16.) Korm. rendelet,
c) a nyugellátások és egyes más ellátások 2014. január havi emeléséről szóló 494/2013. (XII. 23.) Korm. rendelet,
d) a nyugellátások és egyes más ellátások 2015. január havi emeléséről szóló 348/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet,
e) a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 1. melléklet H) pontjában
foglalt táblázat 2. sora. 2. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1. § b) és e) pontja 2018. szeptember 1-jén lép hatályba.
3. § (1) Az  Emberi Erőforrás Támogatáskezelő 2018. szeptember 1. napjától az  emberi erőforrások minisztere
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt álló központi költségvetési szervként működik.
(2) A  Emberi Erőforrás Támogatáskezelő – támogatói okirat kiadása, illetve támogatási szerződés megkötése útján  –
ellátja a  jogszabályban meghatározott elkülönített állami pénzalap és a  miniszter által megjelölt vagy jogszabály
alapján kijelölt fejezeti kezelésű előirányzatok, ösztöndíjak és más programok pályázati, illetve más úton
történő felhasználásának előkészítésével, lebonyolításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat, valamint
közreműködik az európai uniós forrásból támogatott fejlesztések tervezésében, előkészítésében, megvalósításában,
elszámolásában és lezárásában.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
523/2013. (XII. 30.) Korm. rendelete az M0 autóút 10. sz. és 11. sz. főút közötti szakasza nyomvonalának kijelöléséről.
A Kormány a  Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003.  évi
CXXVIII.  törvény 18.  § (6)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az  M0 autóút 10. sz. és 11. sz. főút közötti szakasz nyomvonalát meghatározó tengelye (az egymástól legfeljebb
100 méteres távolságban lévő tengelypontok ábrázolásával) az 1. mellékletben megállapított, M= 1:20000 léptékű
áttekintő térkép alapján kerül kijelölésre.
(2) Az 1. mellékletben szereplő tengelypontok Egységes Országos Vízszintes Alapponthálózati (a továbbiakban: EOVA)
koordinátáit, valamint GPS koordinátáit a 2. melléklet határozza meg, azzal, hogy az 1. és a 2. melléklet közötti, vagy
az EOVA és a GPS koordináták közötti eltérés esetében a tengelypontok EOVA koordinátái tekintendők irányadónak.
(3) Az  M0 autóút 10. sz. és 11. sz. főút közötti szakaszának nyomvonala a  tengelypontokban az  út tengelyére
merőlegesen, a 2. §-ban meghatározott távolságban felvett pontok, és a 2. § a)–e) pontjában rögzített alszakaszok
végpontjaitól számított, a  2.  §-ban meghatározott távolsággal egyező sugarú félkör által meghatározott terület
az 1. melléklet szerint.
(4) Az  e  rendelettel kijelölt nyomvonallal érintett ingatlanok helyrajzi számait a  3.  melléklet tartalmazza. A  Magyar
Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló törvényben foglalt,
az ingatlanokat érintő korlátozásokat a 3. mellékletben szereplő ingatlanok tekintetében kell alkalmazni.
(5) Ha a 3. mellékletben szereplő ingatlanok helyrajzi száma e rendelet hatálybalépését követően változik meg, akkor
a (4) bekezdésben foglaltakat valamennyi olyan új helyrajzi számmal rendelkező ingatlanra alkalmazni kell, amelyet
az 1. mellékletben meghatározott nyomvonalfolyosó érint.
2. § A nyomvonal határát meghatározó pontok tengelypontoktól mért távolsága alszakaszonként a következő:
a) a P1 ponttól P15 pontig 250 méter,
b) a P16 ponttól P35 pontig 100 méter,
c) a P36 ponttól P43 pontig 250 méter,
d) a P44 ponttól P74 pontig 100 méter és
e) a P75 ponttól P82 pontig 250 méter.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2004. (II. 26.) Korm. rendelete az egyes termékek kiegészítő oltalmára vonatkozó európai közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges szabályokról.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi
XXXIII. törvény (a továbbiakban: Szt.) 118. §-ának (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) közösségi rendelet: a gyógyszerek kiegészítő oltalmi
tanúsítványának bevezetéséről szóló 1768/92/EGK tanácsi
rendelet; b) bejelentés: a közösségi rendelet alapján kiegészítő
oltalmi tanúsítvány megadására irányuló bejelentés;
c) tanúsítvány: a bejelentés alapján szerzett kiegészítő
oltalomról kiadott tanúsítvány.
A Magyar Szabadalmi Hivatal hatásköre 2. § A Magyar Szabadalmi Hivatal hatáskörébe a tanúsítványokkal kapcsolatos következő ügyek tartoznak:
a) a tanúsítvány megadása;
b) a tanúsítvány megszűnésének megállapítása és újra
érvénybe helyezése;
c) a tanúsítvány érvénytelenségének megállapítása;
d) a nemleges megállapítás;
e) a tanúsítvány értelmezése;
f) a bejelentések és a tanúsítványok nyilvántartása, be
leértve a fenntartásukkal kapcsolatos kérdéseket;
g) a bejelentésekkel és a tanúsítványokkal kapcsolatos
hatósági tájékoztatás. A tanúsítvány megadására irányuló eljárás 3. §
(1) A közösségi rendelet 8. cikke szerinti bejelentést a
Magyar Szabadalmi Hivatalhoz kell benyújtani.
(2) A bejelentés napja az a nap, amelyen a Magyar
Szabadalmi Hivatalhoz beérkezett bejelentés legalább a
következőket tartalmazza:
a) utalás a tanúsítvány iránti igényre;
b) a bejelentő azonosítására alkalmas adatok;
c) az alapszabadalom lajstromszáma és a találmány
címe; d) a termék — a közösségi rendelet 3. cikkének b) pontjában említett — első forgalomba hozatali engedélyének
száma, kelte, és ha az engedély nem a termék első forgalomba hozatali engedélye a Közösségben, a Közösségben
kiadott első forgalomba hozatali engedély száma és kelte.
(3) A Magyar Szabadalmi Hivatal a bejelentés benyújtását követően megvizsgálja, hogy a bejelentés megfelel-e a
bejelentési nap elismeréséhez előírt feltételeknek. Ha a
bejelentési nap nem ismerhető el, a bejelentőt fel kell hívni
a hiányok harminc napon belül történő pótlására. A hiányok határidőben történő pótlása esetén a bejelentés napjának a hiánypótlás beérkezési napját kell elismerni. Ellenkező esetben a bejelentést visszavontnak kell tekinteni.
(4) A bejelentésért a bejelentés napját követő két hónapon belül külön jogszabályban meghatározott bejelentési
díjat kell fizetni.
(5) Ha a bejelentési díjat nem fizették meg, a Magyar
Szabadalmi Hivatal figyelmezteti a bejelentőt az előírt
határidőben történő hiánypótlásra. Ennek elmaradása esetén a bejelentést visszavontnak kell tekinteni.
(6) Ha a bejelentés megfelel a (3) bekezdés alapján vizsgált követelményeknek, a Magyar Szabadalmi Hivatal a
bejelentésről — a közösségi rendelet 9. cikke szerint —
hivatalos lapjában hatósági tájékoztatást közöl és azt az
alapszabadalomra vonatkozóan feltünteti a szabadalmi
lajstromban.
(7) Ha a bejelentés megfelel a (3) bekezdés alapján vizsgált feltételeknek, a Magyar Szabadalmi Hivatal megvizsgálja, hogy a bejelentés megfelel-e a közösségi rendeletben,
az Szt.-ben és az e rendeletben meghatározott követelményeknek.
(8) A Magyar Szabadalmi Hivatal vizsgálata kiterjed
arra is, hogy — a közösségi rendelet 3. cikke c) és d) pontjának értelmében — a bejelentő által megjelölt termékre
adtak-e már tanúsítványt, illetve, hogy a tanúsítvány alapjául szolgáló forgalomba hozatali engedély az első forgalomba hozatali engedélynek minősül-e.
(9) A bejelentés nem változtatható meg úgy, hogy a
tanúsítvány más termékre, más forgalomba hozatali engedélyre vagy más alapszabadalomra vonatkozzon, mint amelyet a bejelentés benyújtásakor megjelöltek.
(10) Ha a bejelentés nem felel meg a közösségi rendeletben, az Szt.-ben és az e rendeletben előírt követelményeknek, a bejelentőt fel kell hívni a hiányok pótlására,
illetve nyilatkozattételre. A bejelentést el kell utasítani, ha
az a hiánypótlás, illetve a nyilatkozat ellenére sem elégíti
ki a vizsgált követelményeket.
4. § (1) Ha a bejelentés megfelel a közösségi rendeletben, az
Szt.-ben és az e rendeletben előírt követelményeknek, a
Magyar Szabadalmi Hivatal a bejelentés tárgyára tanúsítványt ad.
(2) A Magyar Szabadalmi Hivatal a tanúsítványokról a
közösségi rendelet 11. cikke szerint hatósági tájékoztatást
közöl.
(3) A tanúsítvány megadását az alapszabadalomra vonatkozóan fel kell tüntetni a szabadalmi lajstromban és be
kell jegyezni a tanúsítványlajstromba (6. §).
5. § (1) Érdemi határozatok a tanúsítvány megadása, a tanúsítvány megszűnésének megállapítása és újra érvénybe helyezése, a tanúsítvány érvénytelenségének megállapítása és
a nemleges megállapítás kérdésében hozott ügydöntő határozatok.
(2) A tanúsítvány megadására irányuló eljárásra egyebekben a Magyar Szabadalmi Hivatalnak a szabadalmi
ügyekben való eljárására vonatkozó általános szabályokat
(Szt. VII. fejezet) kell megfelelően alkalmazni, a következő
eltérésekkel:
a) az igazolás ki van zárva a közösségi rendelet 7. cikkében, valamint 19a. cikkének f) pontjában megszabott
határidő elmulasztása esetén;
b) az Szt.-nek a nyilvánosságra vonatkozó szabályait
(53. §) a bejelentés benyújtásának napjától alkalmazni
kell.
Bejelentési nyilvántartás, tanúsítványlajstrom 6. § (1) A Magyar Szabadalmi Hivatal a bejelentésekről nyilvántartást, a tanúsítványokról tanúsítványlajstromot vezet,
amelyekbe be kell jegyezni a tanúsítványokra vonatkozó
jogokkal kapcsolatos minden tényt és körülményt. A tanúsítványlajstromban fel kell tüntetni különösen
a) a tanúsítvány lajstromszámát;
b) a tanúsítvány ügyszámát;
c) a tanúsítvány címét;
d) a tanúsítvány jogosultjának nevét és címét;
e) a képviselő nevét és székhelyét;
f) az alapszabadalom lajstromszámát, címét és bejelen
tési napját; g) a közösségi rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) és
c) pontjában említett forgalomba hozatali engedélyek számát, keltét és az azokban szereplő terméket;
h) a tanúsítvány időtartamát;
i) a tanúsítványt megadó határozat keltét;
j) a fizetett fenntartási díj összegét és a fizetés időpontját;
k) a tanúsítvány megszűnését, illetve érvénytelenségé
nek megállapítását, annak jogcímét és időpontját;
l) a hasznosítási engedélyeket.
(2) A nyilvántartásra és a tanúsítványlajstromra egyebekben az Szt.-nek a szabadalmi nyilvántartásokra vonatkozó rendelkezéseit (54—55. §) kell megfelelően alkalmazni.
A tanúsítványra vonatkozó szabályok 7. § (1) A (2) bekezdésben meghatározott kivétellel a tanúsítványokból eredő jogokra és kötelezettségekre, a tanúsítványokkal kapcsolatos hasznosítási szerződésekre, kényszerengedélyekre, valamint a tanúsítvány bitorlására az
Szt. II—V. fejezeteinek rendelkezéseit is megfelelően alkalmazni kell.
(2) A tanúsítvány tartamára évenként, külön jogszabályban meghatározott fenntartási díjat kell fizetni, az Szt.
23. §-a (1) bekezdésének megfelelően. Ha a tanúsítvány
időtartamának utolsó éve tört évet alkot, az adott évi fenntartási díj arányos részét kell megfizetni, az utolsó teljes
évre vonatkozó fenntartási díj megfizetésével egyidejűleg.
A tanúsítvány megszűnése és érvénytelensége 8. § (1) A tanúsítvány megszűnésére az Szt. 40. §-át,
41. §-ának (1), (2) és (4) bekezdését, valamint 43. §-át is
alkalmazni kell. Az oltalom megszűnésének időpontjára az
Szt. 39. §-ának a)—c) pontjai megfelelően irányadók.
(2) A tanúsítvány érvénytelenségének megállapítása esetén a tanúsítvány a bejelentés napjára visszaható hatállyal
szűnik meg. A tanúsítvány érvénytelenségének megállapítására irányuló kérelmet elutasító jogerős határozat kizárja,
hogy azonos ténybeli alapon ugyanannak a tanúsítványnak az
érvénytelensége iránt bárki újabb eljárást indítson.
A tanúsítványokkal kapcsolatos egyéb eljárások 9. § (1) A Magyar Szabadalmi Hivatal megállapítja a tanúsítványnak a közösségi rendelet 14. cikke b)—d) pontjai
szerinti megszűnését, továbbá a tanúsítványt az Szt. 40. §-a
alapján újra érvénybe helyezi. A megszűnés megállapítására és az újra érvénybe helyezésre az Szt. 79. §-ának (2) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
(2) Ha a tanúsítványnak a közösségi rendelet 14. cikke
d) pontja alapján történő megszűnését a Magyar Szabadalmi Hivatal kérelemre állapítja meg, a kérelemmel kapcsolatban a tanúsítvány jogosultját nyilatkozattételre kell felhívni. Az így indult eljárásban a Magyar Szabadalmi Hivatal írásbeli előkészítés után határoz a tanúsítvány megszűnésének a közösségi rendelet 14. cikke d) pontja alapján
történő megállapításáról vagy a kérelem elutasításáról.
(3) A közösségi rendelet 15. cikke (1) bekezdésének
b) pontja és — ha az alapszabadalmat megsemmisítik —
c) pontja alapján a tanúsítvány érvénytelenségének megállapítására a Magyar Szabadalmi Hivatal hivatalból is indíthat eljárást.
(4) A tanúsítvány érvénytelenségének megállapítására
irányuló eljárásban a Magyar Szabadalmi Hivatal háromtagú tanácsban eljárva, írásbeli előkészítés után, szóbeli
tárgyalás alapján határoz, kivéve, ha az eljárás a (3) bekezdésben megjelölt jogcímek valamelyike alapján indult.
(5) A tanúsítvány érvénytelenségének megállapítására
irányuló eljárásra egyebekben az Szt. 80—81. §-át kell
megfelelően alkalmazni.
(6) A tanúsítvánnyal kapcsolatban indított nemleges
megállapítási eljárásra az Szt. 82—83. §-át kell megfelelően alkalmazni.
(7) Ha a tanúsítvány értelmezése kérdésében vita támad,
az eljáró bíróság vagy egyéb hatóság megkeresésére a Magyar Szabadalmi Hivatal a tanúsítvány, az alapszabadalom
leírása és a forgalomba hozatali engedély összevetése alapján szakvéleményt ad.
Bírósági eljárások a tanúsítványokkal kapcsolatos
ügyekben 10. §
A tanúsítványokkal kapcsolatos bírósági eljárásokra a
szabadalmakkal kapcsolatos bírósági eljárásokra vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
A növényvédő szerek kiegészítő oltalmi tanúsítványaira
vonatkozó szabályok
11. § (1) Ezt a rendeletet — a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel — a növényvédő szerek kiegészítő oltalmi tanú
sítványának bevezetéséről szóló 1610/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kiegészítő oltalmi tanúsítvány megadására irányuló bejelentésekre és az ilyen bejelentés alapján megszerzett kiegészítő oltalmi tanúsítványokra is alkalmazni kell.
(2) A Magyar Szabadalmi Hivatalnak a 3. § (8) bekezdése alapján végzett vizsgálata arra terjed ki, hogy az (1) bekezdésben említett közösségi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) és d) pontja értelmében a bejelentő által megjelölt termékre adtak-e már tanúsítványt, illetve, hogy a
tanúsítvány alapjául szolgáló forgalomba hozatali engedély az első forgalomba hozatali engedélynek minősül-e.
Hatálybalépés 12. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1264/2013. (V. 14.) Korm. határozata a Siklósi Vár pénzügyi nehézségeinek rendezése érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli
 1. a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben a 8. Támogatás a Siklósi Vár pénzügyi nehézségei rendezéséhez
cím létrehozását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai
cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 8. Támogatás a Siklósi Vár pénzügyi
nehézségei rendezéséhez cím javára 37,2 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a belügyminisztert, hogy a támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának feltételeiről Siklós Város
Önkormányzatával támogatási megállapodást kössön,
Felelős: belügyminiszter Határidő: 2013. május 31.
 4. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  2.  pont szerinti támogatást soron kívül folyósítsa Siklós Város Önkormányzata
számára.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2012. (VII. 19.) HM rendelete a honvédelmi munkaügyi hatóság kijelöléséről és az ágazati munkaügyi hatósági tevékenység sajátos szabályairól.
A munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 9. § (6) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján
– a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: Honvédség) katonai szervezeteire, valamint azon gazdasági társaságokra, amelyek esetében
a tulajdonosi jogokat az állam nevében a honvédelemért felelős miniszter gyakorolja (a továbbiakban együtt:
honvédelmi foglalkoztatók). 2. § (1) A honvédelmi foglalkoztatók tekintetében az elsőfokú munkaügyi hatósági jogkört – országos illetékességgel –
a HM Hatósági Hivatal (a továbbiakban: Hatóság) vezetője gyakorolja.
(2) A Hatóság vezetője hatósági jogkörének gyakorlása során csak a jogszabályoknak van alárendelve, közigazgatási
hatósági eljárása során, valamint közigazgatási hatósági ügyben hozandó döntésében nem utasítható.
3. § Az állományilletékes parancsnok hatáskörébe nem tartozó, munkáltatói jogon, illetve kötelezettségen alapuló döntés
esetében honvédelmi foglalkoztatón a döntést előkészítő Honvédség központi személyügyi szervét kell érteni.
4. § (1) A munkaügyi ellenőrzést a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 3. §-ában rögzített körben és
szempontok szerint a Hatóság munkaügyi felügyelője (a továbbiakban: Felügyelő) végzi.
(2) A Felügyelő az (1) bekezdés szerinti munkaügyi ellenőrzést
a) helyszíni vizsgálat útján, b) a honvédelmi foglalkoztatótól történő okmány-, illetve adatkérés útján, valamint
c) a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszere integrált emberi erőforrás-gazdálkodási alrendszere
adatainak felhasználásával hajtja végre. (3) A munkaügyi hatósági ellenőrzés keretében lefolytatott helyszíni ellenőrzést a Hatóság legalább két felügyelője
egyidejűleg végzi. (4) A Felügyelő az ellenőrzési jogosultságát – a helyszíni ellenőrzés megkezdésekor – munkaügyi felügyelői igazolvány és
szolgálati vagy kormányzati szolgálati jogviszony tanúsítására alkalmas igazolvány felmutatásával köteles igazolni.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a munkaügyi ellenőrzések Magyar Honvédségnél történő végrehajtásáról szóló 23/2006. (VIII. 30.)
HM rendelet. Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
276/2016. (VIII. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Acsádi Tímeát
a 2016. szeptember 1. napjától 2019. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. augusztus 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1327/2015. (V. 22.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2011-0002 azonosító számú („Duna–Vértes Köze Regionális Hulladékgazdálkodási Rendszer” című) projekt megvalósításának egyes kérdéseiről.
A Kormány
 1. egyetért a  KEOP-1.1.1/2F/09-11-2011-0002 azonosító számú, „Duna–Vértes Köze Regionális Hulladékgazdálkodási
Rendszer” című projekt finanszírozásának módjával és a projekt műszaki tartalmával az 1. melléklet 1. pontja szerint,
 2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter és a  nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával – az 1. pontban meghatározott projekt
a) európai uniós forrás terhére elszámolható költségei forrásának a  Magyarország központi költségvetéséről
szóló törvény Uniós fejlesztések fejezet Környezet és Energia Operatív Program (a  továbbiakban: KEOP)
jogcímcsoport terhére történő finanszírozásához, valamint
b) európai uniós forrás terhére el nem elszámolható költségei, a széniszap eltávolításának költségei és a projekt
megvalósításához szükséges saját erő fedezetének központi költségvetési forrásból történő biztosításához
szükséges intézkedéseket tegye meg,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. június 15.
3. hozzájárul az 1. pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. június 15.
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  „Vértesalja Hulladékgazdálkodási Projekt” című
projektnek a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program (a továbbiakban: KEHOP) 2015. évre szóló éves
fejlesztési keretében kiemelt projektként történő nevesítéséről az 1. melléklet 2. pontja szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. július 31.
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert annak kezdeményezésére, hogy a  Duna–Vértes Köze Regionális
Hulladékgazdálkodási Társulás
a) intézkedjen az  optimális projektterületek meghatározása, a  létesítmények hatékonyabb
kapacitáskihasználása érdekében a szomszédos társulásokkal való együttműködés kialakítása iránt, és
b) mutassa be az a) alpont szerinti intézkedéseket,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. június 15.
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  nemzetgazdasági
miniszter bevonásával gondoskodjon az 1. pontban meghatározott projekt azon projektelemei KEHOP-ból történő
finanszírozásáról, amelyekre a  KEOP végrehajtása során már támogatást fizettek ki, de amelyek a  4.  pontban
meghatározott projekt elemeivé fognak válni, és gondoskodjon az európai uniós forrás terhére el nem számolható
költségek központi költségvetésből történő finanszírozásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. július 31.
7. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az érintett miniszterek bevonásával gondoskodjon az uniós forrásból
finanszírozott hulladékgazdálkodási projektek megvalósítása során felmerült intézményi, szabályozási problémák
feltárásáról és javaslat készítéséről azok kezelésére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2015. szeptember 15.
8. visszavonja a  KEOP-1.1.1/2F/09-11-2011-0002 azonosító számú („Duna–Vértes Köze Regionális
Hulladékgazdálkodási Rendszer” című) nagyprojekttel összefüggő egyes intézkedésekről szóló 1793/2014. (XII. 19.)
Korm. határozat 2. és 3. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2011. (VI. 29.) OGY határozata Zagyva György Gyula országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Zagyva György Gyula országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Legfőbb Ügyész
KF. 8002/2010/8-I. számú megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
87/2017. (VIII. 29.) ME határozata állami felsőoktatási intézmény kancellárja megbízásának visszavonásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére –
a Pető András Főiskolán
Mihályi Máté Győző kancellári megbízását
– a Pető András Főiskola 2017. július 31-ei hatállyal történő megszűnésére tekintettel –
2017. július 31. napjával visszavonom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2011. (VI. 29.) OGY határozata Németh Szilárd István országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Németh Szilárd István országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi
Kerületi Bíróság 1. B. 34.203/2011/4. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke