text:
7/2018. (II. 28.) ORFK utasítása a gazdálkodási szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontjában, valamint a Belügyminisztérium fejezet költségvetési gazdálkodásának rendjéről szóló 4/2015. (IV. 10.)
BM utasítás 5. §-ában kapott felhatalmazás alapján kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség)
költségvetési szerveire, valamint a rendészeti szakgimnáziumokra (a továbbiakban együtt: költségvetési szervek).
2. A költségvetési szervek a Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) gazdálkodási tevékenységet irányító szervezeti
elemeivel – a gazdálkodással összefüggő kérdésekben – az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK)
útján tartják a kapcsolatot, az utasításban meghatározott kivételekkel.
II. FEJEZET
A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁS 1. A költségvetési tervezés
3. A gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes gazdálkodási köriratban rögzíti a  tervezés során alkalmazott
módszereket és nyomtatványokat, amelyektől eltérni nem lehet.
4. A költségvetési szervek – a  keretszámok alapján – a  költségvetésben tervezik meg mindazokat a  bevételeket és
kiadásokat, amelyek a feladataikkal kapcsolatosak, jogszabályon, közjogi szervezetszabályozó eszközön, szerződéses
kötelezettségen, megállapodáson alapulnak, a  tapasztalatok alapján rendszeresen előfordulnak, eseti jelleggel
várhatóak vagy eszközei hasznosításával függnek össze.
5. A központi tervezésű termék-, illetve szolgáltatáskörön kívül eső tervezés során a költségvetési szervek költségvetési
tervjavaslatot (a továbbiakban: tervjavaslat) állítanak össze. A  költségvetési szervek a  feladatrendszerekben
bekövetkezett változásokat és azok költségvonzatát a  tervjavaslat szöveges indokolásában tételesen kötelesek
bemutatni. A  tervjavaslatokat az  ORFK szakfeladattal érintett szervezeti elemének küldik meg, amely azokat
felülvizsgálja, és összesítve megküldi az  ORFK Gazdasági Főigazgatóság (a továbbiakban: ORFK GF) Gazdálkodási
Főosztálynak (a továbbiakban: ORFK GF GAFO).
6. A Rendőrség cím költségvetését a költségvetési szervek szükségleti tervei, javaslatai és adatszolgáltatásai alapján,
a) az ORFK GF Műszaki Főosztály (a továbbiakban: ORFK GF MF);
b) az ORFK GF Informatikai Üzemeltetési Főosztály (a továbbiakban: ORFK GF IÜF);
c) az ORFK GF Informatikai Fejlesztési Főosztály (a továbbiakban: ORFK GF IFFO);
d) az ORFK GF Igazgatási Főosztály (a továbbiakban: ORFK GF IF), valamint
e) az ORFK GF GAFO
[az a)–e) alpontok a továbbiakban együtt: szakirányító gazdasági szervezeti elemek]
állítják össze.
7. A költségvetés tervezése során az ORFK GF GAFO
a) előkészíti a költségvetési szervek tervezési feladatait, meghatározza a tervezési követelményeket;
b) a költségvetési szervek részére tájékoztatást ad a kiadási, a támogatási, a bevételi keretszámokról, a kiemelt
előirányzatokról és a költségvetési létszámról; c) az irányító szervvel egyeztetve rögzíti a báziskorrekciókat, valamint a tervezés évében megvalósult előirányzatváltozásoknak a tervezés irányszámaiban való számbavételi lehetőségét, illetve módját;
d) az országos rendőrfőkapitány rendelkezéseinek megfelelően intézkedik a  költségvetési szervek közötti
feladatok és a feladatokhoz kapcsolódó előirányzatok átcsoportosításáról;
e) az irányító szerv által meghatározott szempontok szerint szöveges indokolást készít;
f ) lefolytatja a szükséges egyeztetéseket, elkészíti az előírt összesítéseket;
g) felülvizsgálja és ellenőrzi a költségvetési szervek javaslatait;
h) kapcsolatot tart az irányító szervvel és a költségvetési szervekkel;
i) gondoskodik az  előírt nyomtatványok és számítástechnikai programok továbbításáról, elérhetőségéről,
valamint
j) összeállítja a Rendőrség cím költségvetési javaslatát.
8. A szakirányító gazdasági szervezeti elemek a tervezési időszakban a költségvetési szervek által felterjesztett javaslatok
alapján
a) megvizsgálják a  szakmai koncepciók megvalósításához, illetve a  költségvetési szervek működéséhez
rendelkezésre álló szervezeti, anyagi és személyi feltételeket, valamint azok bővítésének és szűkítésének
lehetőségeit;
b) a költségvetési szervek igényeinek figyelembevételével, a  szakmai prioritásokhoz, valamint az  esetleges
feladatváltozásokhoz kapcsolódva megtervezik a várható többletforrások eloszlását, valamint
c) javaslatot dolgoznak ki a  költségvetési kiadásokat és a  bevételeket befolyásoló szervezeti intézkedésekre,
tekintettel a jogszabályi környezet változásaira is.
9. A költségvetés tervezése során az ORFK GF a BM Közgazdasági Főosztállyal (a továbbiakban: BM KF) kapcsolatot tart,
előzetes egyeztetést és költségvetési tárgyalást folytat.
10. Az ORFK GF GAFO – a BM KF-fel történt egyeztetés után – véglegesíti a Rendőrség cím költségvetési javaslatát, és azt
szöveges indokolással együtt felterjeszti a BM KF részére.
11. Az ORFK központilag kezelt költségvetési előirányzatait a szakirányító gazdasági szervezeti elemek állítják össze.
12. A Rendőrség költségvetési szervei a szakirányító gazdasági szervezeti elemeitől, illetve azok útján
a) az ORFK Hivataltól, valamint
b) külső szervektől
gyakorlati munkát segítő állásfoglalást kérhetnek.
2. Elemi költségvetés 13. AZ ORFK GF GAFO összeállítja a  Rendőrség cím költségvetését, és azt a  BM KF részére az  általa előírt határidőre
felterjeszti.
14. Az ORFK GF GAFO tájékoztatja az érintett költségvetési szerveket a tervezett előirányzatok alakulásáról.
15. A költségvetési szervek elemi költségvetésüket a visszaigazolt előirányzatok alapján készítik el, amelyet a gazdasági
országos rendőrfőkapitány-helyettes által meghatározott határidőig elektronikus formában (KGR K11 rendszerben),
valamint a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes intézkedésének megfelelően, nyomtatott formában is
felterjesztenek az ORFK GF GAFO részére.
16. Az ORFK GF GAFO felülvizsgálja a költségvetési szervek által felterjesztett, nyomtatott formátumú elemi költségvetésgarnitúrákat, valamint elkészíti a Rendőrség cím nyomtatott formátumú elemi költségvetés garnitúráját, és azokat
a BM KF részére az általa előírt határidőre felterjeszti.
17. A gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes a  költségvetési szervek részére a  tárgyévi gazdálkodásra
iránymutatást ad ki, amely kötelező erővel bír és tartalmazza:
a) a pénzügyi, anyagi, technikai, gazdálkodási feladatokat;
b) a beszerzésekre vonatkozó irányelveket;
c) a szakmai feladatokhoz rendelt kiadások rangsorolását;
d) a váratlan feladatok költségeinek finanszírozásához tartalékolt keretet és felhasználásának módját, továbbá
e) az év során jelentkező speciális finanszírozási módokat.
18. Az ORFK GF GAFO a BM KF által megküldött, a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: MÁK) által visszaigazolt elemi
költségvetés-garnitúrákat soron kívül továbbítja a költségvetési szervek részére.
3. Előirányzat-felhasználás, előirányzatok módosítása, átcsoportosítása,
a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalék felhasználása
19. Az intézményi működési támogatások időarányostól eltérő igénybevétele a költségvetési szerv számszaki és szöveges
indokolással alátámasztott kérelmének és a  Belügyminisztérium fejezet költségvetési gazdálkodásának rendjéről
szóló 4/2015. (IV. 10.) BM utasítás (a továbbiakban: BM GSZ) 11.  § (2)  bekezdésében előírt dokumentumoknak
a felterjesztésével a következők szerint kezdeményezhető:
a) előirányzati felhasználási keret előrehozása esetén az  EG-02A „Előirányzat felhasználási keret (támogatás)
előrehozása időarányos havi visszapótlással” elnevezésű nyomtatványt és mellékletét, a  MÁK honlapján
elérhető adatlapot és annak szöveges indokolását az ORFK GF GAFO részére kell benyújtani;
b) felhalmozási támogatások rendelkezésre bocsátása a költségvetési szervek szöveges indokolással alátámasztott
kérelmének és a  BM KF által előírt dokumentumok felterjesztésével kezdeményezhető – az  ORFK útján –
a BM KF vezetőjénél;
c) a teljesítésarányos támogatási előirányzat megnyitási kérelem esetén a költségvetési szerveknek a gazdasági
országos rendőrfőkapitány-helyettesnek címezve, az ORFK GF MF, az ORFK GF IÜF, az ORFK GF IFFO részére kell
benyújtania a szöveges indokolást, valamint a vállalkozási szerződést és a teljesítést igazoló dokumentumok
másolati példányát.
20. Az ORFK GF GAFO intézményi működési támogatások időarányostól eltérő igénybevételét, illetve a  felhalmozási
támogatások teljesítésarányos rendelkezésre bocsátását a benyújtott dokumentációk alapján, a javaslatával ellátott
ügyiratban kezdeményezi a BM KF-nél.
21. A költségvetési szervek az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Ávr.) 35.  §-ában meghatározott bevételi rovatokon keletkezett többletbevétel felhasználására
vonatkozó kérelmet az ORFK GF GAFO részére küldik meg, amelyet a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes
jóváhagyását követően az ORFK GF GAFO – a soron következő előirányzat-módosítási kérelem részeként – a BM KF
részére felterjeszt. Az Ávr. 35. §-ában lévő felsorolásban nem szereplő rovatokon keletkezett többletbevételek irányító
szervi engedély nélkül, saját hatáskörben felhasználhatóak.
22. A költségvetési szervek a  felterjesztett kérelemben az  ORFK GF GAFO felé nyilatkoznak arról, hogy a  kérelemben
foglalt többletbevétel felhasználásához – annak mértéke alapján – szükséges-e az  államháztartásért felelős
miniszterrel történő engedélyeztetés.
23. Az elrendelésre jogosult személy a  költségvetési szervek hatáskörébe tartozó előirányzat-módosításokról
– a  ww w.allamk incstar.go v.h u/intezmenyek/nyomtatvany/ címen található – EG03I adatlap MÁK részére történő
megküldésével egyidejűleg, de legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig az ORFK GF-et – az EG03I adatlap
továbbításával – tájékoztatja.
24. Az előirányzatok fejezetek közötti és fejezeten belüli címek közötti átcsoportosítása esetén, az  erre vonatkozó
megállapodásokat a  felek aláírását megelőzően az  ORFK GF GAFO részére szakmai ellenőrzés céljából fel kell
terjeszteni.
25. A BM KF hatáskörében végrehajtható előirányzat-módosítások felterjesztésére és a címen belüli átcsoportosítások
kezdeményezésére a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes jóváhagyását követően az  ORFK GF GAFO
intézkedik.
26. A költségvetési szervek, valamint az ORFK GF MF, az ORFK GF IÜF és az ORFK GF IFFO a tárgyhónap első munkanapjáig
eljuttatják a  dokumentumokkal, számításokkal, szöveges indokolással alátámasztott, irányító szervi hatáskörbe
tartozó előirányzat-módosítási, illetve póttámogatási igényüket az ORFK GF GAFO részére.
27. Az ORFK GF GAFO a benyújtott igényeket felülvizsgálja, majd az összesített és a gazdasági országos rendőrfőkapitányhelyettes által jóváhagyott javaslatot a tárgyhónap 8. napjáig felterjeszti a BM KF részére.
28. Az ORFK GF GAFO a visszaigazolt előirányzat-módosításokat átvezeti az előirányzat-nyilvántartáson. A visszaigazolt
előirányzat-módosításokról a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes írásban tájékoztatja a  költségvetési
szervek vezetőit.
4. Beszámoláshoz, zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás 29. A költségvetési szerveknek a  főkönyvi könyvelést megfelelő részletezettséggel, a  számlarendben előírt analitikus
nyilvántartással kell alátámasztani olyan mértékben, amellyel az  időközi mérlegjelentések, valamint az  éves
költségvetési beszámoló összeállítása biztosítható. A  költségvetési beszámoló készítésére kötelezett költségvetési
szervek gazdálkodásukról és az  előirányzatok felhasználásáról december 31-ei fordulónappal éves költségvetési
beszámolót készítenek. Az  ORFK GF GAFO a  beszámoló és a  mérlegjelentés jogszabályi előírásoknak megfelelő
elkészítéséhez a költségvetési szervek részére szakmai – középirányítói szintű – segítséget, tájékoztatást nyújt.
30. A költségvetési szervek éves beszámolójukat, valamint időközi mérlegjelentésüket a  gazdasági országos
rendőrfőkapitány-helyettes által előírt határidőre elektronikus formában (KGR K11 rendszerben), valamint eredetben
is eljuttatják az  ORFK GF GAFO részére. A  beszámolókat és mérlegjelentéseket az  ORFK GF GAFO felülvizsgálja,
címszinten összesíti, és azt, valamint az  ORFK beszámolóját, illetve mérlegjelentését a  BM által meghatározott
határidőre eredetben felterjeszti a BM KF részére.
31. A BM KF – az éves beszámoló elfogadásáról, valamint a számszaki beszámoló belső, illetve az előírt adatszolgáltatással
való összhangjáról szóló – írásbeli tájékoztatása alapján, a beszámoló jóváhagyását követő 15 napon belül az ORFK GF
GAFO gondoskodik a költségvetési szervek értesítéséről, a beszámoló visszaigazolásáról, elfogadásáról.
32. A BM KF által megküldött felhívásnak megfelelően az ORFK GF GAFO – a BM GSZ alapján – intézkedik a költségvetési
szervek felé azoknak a  mérlegjelentéseivel és beszámolóival kapcsolatos javítások, helyesbítések, hiánypótlások
rendezésére. Gondoskodik továbbá a  címszintű mérlegjelentést és beszámolót alátámasztó adatszolgáltatások és
kimutatások összesítéséről, azok – a BM KF részére – hiánytalan formában és határidőre történő felterjesztéséről.
33. A költségvetési beszámoló teljesítésére kötelezettek zárszámadását a BM KF által megadott szempontok alapján kell
elkészíteni, és a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes által megjelölt határidőig az ORFK GF GAFO részére
megküldeni. A zárszámadásokat az ORFK GF GAFO felülvizsgálat után – címszinten összesítve – a megadott határidőig
megküldi a BM KF részére.
34. A titkos információgyűjtési tevékenység részletes szabályairól szóló BM utasításban foglaltakra figyelemmel
a  Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ a  BM GSZ „Beszámolás, zárszámadáshoz kapcsolódó
adatszolgáltatás”  alcímében foglaltakat a  Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvényben szereplő titkos
információgyűjtéssel és a  leplezett eszközök alkalmazásával kapcsolatos sajátos gazdálkodási szabályok
alapulvételével alkalmazza. Ennek megfelelően a  Rendőrség speciális működési kiadásait, terv- és tényadatait
–  az  általános számviteli szabályoktól eltérően – összevontan egy összegben kell szerepeltetni az  ORFK
könyvvezetésében.
35. A központi költségvetést megillető bírságok beszedése az  ORFK és a  költségvetési szervek kezelésében lévő
nemzetgazdasági számlákra történik. A  nemzetgazdasági számlák felett korlátozott rendelkezési jog érvényesül,
továbbá nem képezhetik részét az  ORFK és a  költségvetési szervek könyvvezetésének. A  számviteli elszámolási
feladatokat a főkönyvi nyilvántartási számlákon kell elvégezni.
36. A költségvetési szervek a  központosított bírságbevételek beszedésére szolgáló nemzetgazdasági számlájukra,
valamint az  esetlegesen az  előirányzat-felhasználási keretszámlájukra érkező bírságokról, a  Robotzsaru integrált
ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszer (a továbbiakban: Robotzsaru rendszer) NOVA Közgazdasági
Információs Rendszer útján részletes – a  számviteli szabályoknak megfelelő – analitikus nyilvántartást kötelesek
vezetni. A  költségvetési szervek gondoskodnak az  analitikus nyilvántartás folyamatos karbantartásáról és
ellenőrzéséről. A  nemzetgazdasági elszámolások mérlegjelentéséhez a  Rendőrség cím szintű adatszolgáltatását
a MÁK által megadott formában és határidőre az ORFK GF GAFO készíti el.
37. A költségvetési szervek a kiszabott bírságok befizetéseit és azok esetleges visszafizetéseit tételesen nyomon követik,
az  analitikus nyilvántartásokban rögzítik, a  központi bírságnyilvántartások részére a  megfelelő befizetési és
visszafizetési adatokat – a 35. pontban meghatározott rendszer útján – biztosítják.
38. A Rendőrség szervei által kiszabott és beszedett bírság, annak késedelmi kamata és pótléka az államháztartás javára
elszámolandó költségvetési bevételek, melyek a Rendőrség által nem használhatók fel. A költségvetési szerveknek
– automatikus utaló állomány segítségével – naponta továbbítaniuk kell az esetlegesen az előirányzat-felhasználási
keretszámlájukra érkezett bírságot a  központosított bírságbevételek beszedésére szolgáló nemzetgazdasági
számlájukra.
5. Költségvetési-maradvány 39. A költségvetési szervek költségvetési-maradványukat az éves költségvetési beszámoló elkészítésekor állapítják meg,
amelyet az ORFK GF GAFO felülvizsgálat után felterjeszt a BM KF részére.
6. Számvitel 40. A költségvetési szerveknek önálló számviteli politikáját, valamint az ahhoz kapcsolódó szabályzatokat – az alapító
okiratukban, illetve a  szervezeti és működési szabályzatukban meghatározott szakmai feladataik és sajátosságaik
figyelembevételével – kell kialakítani.
41. A címszintű számlatükör a  jogszabályoknak megfelelően megegyezik az  államháztartás számviteléről szóló
4/2013.  (I.  11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 16.  mellékletével. Annak Áhsz. által megengedett, saját
hatáskörben történő igény szerinti alábontását a  Forrás.Net integrált ügyviteli rendszer egyedi gyűjtőkódjainak
kialakításával – a költségvetési szervek sajátosságait figyelembe véve – az ORFK GF GAFO végzi.
42. A költségvetési szervek – a Forrás.Net integrált ügyviteli rendszerben – a könyvelési naplókat kötelesek naprakészen
vezetni.
43. A feladást, a  naplók zárását, valamint az  időszak havi zárását a  következő hónapban, a  KGR K11-es rendszerben
megjelentetett IKJ (időközi költségvetési jelentés) közzétételét követő 15. naptári napig kell végrehajtani.
7. Költségvetési szervek törzskönyvi adatainak nyilvántartása 44. A költségvetési szervek a  kincstári számláikhoz kapcsolódó aláírás-bejelentő karton egy példányát a  bekövetkező
változások nyilvántartása céljából – a MÁK ellenjegyzésének kézhezvételét követően 5 munkanapon belül – kötelesek
elektronikus úton, szkennelt formában az ORFK GF GAFO részére eljuttatni.
8. Behajthatatlan követelések 45. Az Áhsz.-ben foglaltak teljesülése esetén a követelés behajthatatlanná nyilvánítására
a) az ORFK esetében a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes;
b) a költségvetési szerveknél annak vezetője, illetve az általa írásban megbízott személy(ek)
jogosult(ak).
46. A költségvetési szervek vezetői a  beszámolóban szereplő követelésállomány behajthatatlanságára vonatkozóan
a  Rendőrség eszközeinek és forrásainak értékelési szabályzatával összhangban rendelkeznek. A  nemzetgazdasági
mérlegbeszámoló mérlegjelentésében szereplő követelésállomány – a  központi költségvetés központosított
bevételét képező „Adósok” mérlegérték – értékelésére a  Rendőrség analitikus nyilvántartó helyei által kimutatott
adósok mérlegértékének meghatározásáról szóló értékelési szabályzat rendelkezései vonatkoznak.
III. FEJEZET
EGYÉB GAZDÁLKODÁSI ELŐÍRÁSOK 9. Civil szervezetekkel kapcsolatos rendelkezések
47. A költségvetési szervek civil szervezetet nem hozhatnak létre, és ahhoz nem csatlakozhatnak.
10. Személyi juttatás és létszámgazdálkodás 48. A személyi állomány nem rendszeres juttatások körébe tartozó járandóságait, illetve az  állományba nem tartozók
részére kifizetett juttatásokat teljeskörűen rögzíteni kell az új központosított illetmény-számfejtő rendszerben.
49. A költségvetési szerv illetmény-számfejtésre vonatkozó személyzeti intézkedései kötelezettségvállalásnak
minősülnek.
50. A humánigazgatási szervezeti elemek a kötelezettségvállalási bizonylatokat minden esetben kötelesek ellenjegyeztetni
az arra jogosult személlyel.
51. A személyi juttatások előirányzatainak átcsoportosítását az ORFK további feltételekhez kötheti.
52. A költségvetési szervek a tárgyhónapot követő hónap 25. napjáig – első alkalommal a tárgyév május 25. napjáig –
az  ORFK GF GAFO részére eljuttatják a  személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok, illetve a  szociális
hozzájárulási adó aktuális, illetve várható előirányzatáról, a  tényleges, illetve várható felhasználásról
– az ORFK GF GAFO által meghatározott tartalommal és formában – készített jelentést.
53. A költségvetési szervek a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig az ORFK GF GAFO részére eljuttatják a meglévő
számfejtési létszámról szóló kimutatást.
11. Adatszolgáltatások 54. A szakirányító gazdasági szervezeti elemek az ellenőrzések előkészítése, végrehajtása, a gazdálkodás hatékonyságának
vizsgálata és a szükséges operatív beavatkozások előkészítése, valamint ügyintézése érdekében eseti adatigénylésre
jogosultak.
55. A BM GSZ által felsorolt szervezetek által kért adatszolgáltatásokat a költségvetési szervek kizárólag az ORFK GF útján,
az ORFK GF ellenőrzése és jóváhagyása esetén teljesítik.
56. A költségvetési szervek az  általuk elismert, lejárt tartozásállományról – nemleges adat esetén is – havonta,
a tárgyhónap utolsó napi állapotának megfelelően, a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig a MÁK részére, illetve
– az ORFK útján – a BM KF felé adatszolgáltatást teljesítenek.
57. A költségvetési szervek az adatszolgáltatásukat – a MÁK részére összeállított adattartalommal, az ORFK GF GAFO által
meghatározott formában elektronikus úton – a tárgyhónapot követő hónap 3. napjáig eljuttatják az ORFK GF GAFO
részére. Az ORFK GF GAFO ellenőrzést és összegzést követően, a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig továbbítja
az adatszolgáltatást a BM KF, valamint – elektronikus úton – az ORFK Költségvetési Ellenőrzési Iroda részére.
58. A költségvetési szervek a  tárgyhóban esedékes kincstári nyitást megelőző munkanapon fennálló adósságról
– a hónapvégi adósságjelentésekkel megegyező formátumban, elektronikus úton – a kincstári nyitást követő második
munkanapig az adatszolgáltatásukat eljuttatják az ORFK GF GAFO részére.
12. Energiaracionalizálás 59. A BM Műszaki Főosztály által működtetett – energiaracionalizálási fejlesztések megvalósítását támogató – pályázati
rendszer keretében benyújtani tervezett pályázatokról az  ORFK főenergetikusát előzetesen tájékoztatni kell.
A főenergetikus a költségvetési szerv igénye esetén a benyújtásra tervezett pályázatot véleményezi.
13. Építési beruházás, felújítás 60. A Rendőrség cím beruházási tervjavaslatának összeállításához a költségvetési szervek a tervjavaslatukat az ORFK GF
MF részére a tárgyévet megelőző év október 31. napjáig küldik meg eredetben és elektronikus formában. A beérkezett
tervjavaslatokat az ORFK GF MF felülvizsgálja, összesíti.
61. A költségvetési szervek a felújítási előtervüket a tárgyévet megelőző év október 31. napjáig küldik meg eredetben és
elektronikus formában az ORFK GF MF részére.
62. A költségvetési szervek a  felújítási keretek felhasználásáról a  negyedévet követő hónap 20. napjáig, illetve
a  beruházások megvalósításáról, a  felhasznált forrásokról és a  felújítások tényleges éves teljesítéséről január 31.
napjáig beszámoló jelentést kötelesek megküldeni eredetben és elektronikus formában is az  ORFK GF MF útján
a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére.
63. A költségvetési szervek – felülvizsgálatot és összesítést követően – minden negyedévet követő hónap 8. napjáig
megküldik eredetben és elektronikus formában is a pályázati forrásokból finanszírozandó ingatlanokkal összefüggő
projektekről szóló beszámolót az  ORFK GF MF útján a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére, aki
teljesíti az adatszolgáltatást a BM Műszaki Főosztálya felé.
14. Közbeszerzések 64. A költségvetési szervek között a  beszerzések tekintetében irányadó feladatmegosztásról, valamint a  költségvetési
szervek beszerzései során alkalmazandó egyes feladatokról a Rendőrség Beszerzési Szabályzatáról szóló ORFK utasítás
rendelkezik.
15. A szerződéskötések rendje 65. A költségvetési szervek költségvetésük terhére történő szerződések megkötésénél a kötelezettségvállalásra jogosult
személyeknek a  kötelezettségvállalás, a  pénzügyi és jogi ellenjegyzés, az  utalványozás, az  érvényesítés és
a teljesítésigazolás rendjének meghatározásáról szóló 47/2013. (XI. 29.) ORFK utasítás és a Polgári Törvénykönyvről
szóló 2013. évi V. törvény rendelkezései mellett a következő szempontokat kell figyelembe venniük:
a) a költségvetési szervek szervezeti egységei, elemei szerződő félként nem szerepelhetnek;
b) a szerződés írásban való előkészítése a kezdeményező költségvetési szerv feladata;
c) a kötelezettségvállalásnak minden esetben megfelelően indokolt és a  szakmai vezető által jóváhagyott
szolgálati igényen kell alapulni; d) a szerződések előkészítésénél, megkötésénél és teljesítése során – ha azok minősített adatot tartalmaznak –
a minősített adat védelmére vonatkozó jogszabályi előírásokat be kell tartani;
e) a költségvetési szerv által árubeszerzés, szolgáltatás vagy építési beruházás megrendelésére irányuló
visszterhes szerződés esetében szerződési feltételként – a  költségvetési szerven kívüli felet késedelmes
teljesítés esetére terhelő – kötbér kikötése kötelező, valamint
f ) a szerződéses érték (vételár, munkadíj stb.) meghatározásakor mind a bruttó végösszeg, mind a nettó összeg
és az  általános forgalmi adó (a továbbiakban: ÁFA) – ez  utóbbi százalékosan és összegszerűen – kerüljön
feltüntetésre, az ÁFA-mentes szolgáltatás esetében ennek tényét kell a szerződésben egyértelműen rögzíteni.
16. Elővezetési költségek 66. Az Áhsz. „A részletező nyilvántartások tartalma” című 14.  mellékletének rendelkezéseivel egyező részletező
nyilvántartás vezetését a Robotzsaru rendszer NOVA Közgazdasági Információs Rendszer Pénzügyi modulja biztosítja.
67. Az Áhsz. 18. § (3) bekezdése alapján az elővezetési költségekre vonatkozó követelések értékelése során az értékvesztés
összege egyszerűsített értékelési eljárással határozható meg. Az egyszerűsített értékelési eljárás során alkalmazandó
százalékos mutatók meghatározását az előző költségvetési év(ek)re vonatkozó adatok alapján kell kialakítani.
IV. FEJEZET
VAGYONGAZDÁLKODÁS, VAGYONKEZELÉS (INGATLAN, INGÓSÁG) 17. Költségvetési szervek elhelyezése
68. A költségvetési szerv az  elhelyezése körében az  irányító szerv vezetője egyetértése iránti kérelmét a  gazdasági
országos rendőrfőkapitány-helyettesnek juttatja el.
69. Amennyiben a BM Műszaki Főosztálya a döntésről közvetlenül a vagyonkezelőt értesíti, úgy a vagyonkezelő köteles
az ORFK GF MF-et tájékoztatni.
18. Ingatlan vagyonkezelésbe vétele 70. Az állami tulajdonba kerülő ingatlant – a tulajdonszerzést eredményező jogügylet létrejöttétől számított 30 napon
belül – a  jogügyletben szerző félként eljáró költségvetési szerv köteles a  gazdasági országos rendőrfőkapitányhelyettesnek bejelenteni az ORFK GF MF útján.
71. A leendő vagyonkezelő költségvetési szerv az irányító szerv vezetője egyetértésének beszerzése érdekében készített
előterjesztést a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes útján terjeszti fel a BM Műszaki Főosztály részére.
72. Amennyiben a  BM Műszaki Főosztály az  ingatlan belügyi vagyonkezelésbe vételéről szóló döntésről közvetlenül
a vagyonkezelőt értesíti, úgy a vagyonkezelő köteles erről az ORFK GF MF-et tájékoztatni.
73. A vagyonkezelő költségvetési szerv – a BM Műszaki Főosztályra történő felterjesztéssel egyidejűleg – a jogügyletet
követő 30 napon belül köteles eljuttatni a  vagyonkezelési szerződés módosításának egy másolati példányát
az ORFK GF MF részére is.
74. Az egy példányban aláírt, ingatlan vagyonkezelői jogának – két központi költségvetési szerv között történő –
rendezését célzó, háromoldalú megállapodás tervezetét az átadó központi költségvetési szerv a gazdasági országos
rendőrfőkapitány-helyettes útján terjeszti fel a BM Műszaki Főosztály részére.
19. Ingatlanok vagyoni körből történő kikerülése (vagyonkezelői jog megszüntetése, elidegenítés, csere)
75. A vagyonkezelő költségvetési szerv az  ingatlangazdálkodással összefüggő javaslatát a  gazdasági országos
rendőrfőkapitány-helyettes részére terjeszti fel. Az ORFK GF érintett szervezeti eleme a javaslatot megvizsgálja, majd
egyetértése esetén intézkedik annak továbbítására. Az európai uniós forrásból létesített, fejlesztett, illetve felújított
ingatlanok esetében az  ORFK GF Európai Támogatások Osztálya (a továbbiakban: ORFK GF ETO) vezetőjének
véleményét is ki kell kérni.
76. A vagyonkezelő költségvetési szerv – a BM Műszaki Főosztályra történő felterjesztéssel egyidejűleg – a vagyonkezelési
szerződés módosításának egy másolati példányát a szerződés megkötését követő 30 napon belül köteles eljuttatni
az ORFK GF MF részére is.
20. Ingatlan tulajdonjogának ingyenes átruházása 77. A vagyonkezelő költségvetési szerv a hozzá benyújtott kérelmet a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes
útján, 15 napon belül juttatja el a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak
(a  továbbiakban: MNV Zrt.). Ezt megelőzően az  ORFK GF érintett szervezeti eleme a  kérelmet megvizsgálja, majd
egyetértése esetén intézkedik a kérelemnek – a BM Műszaki Főosztály közreműködésével – az MNV Zrt. felé történő
megküldése iránt. Az európai uniós forrásból létesített, fejlesztett, illetve felújított ingatlanok esetében az ORFK GF ETO
vezetőjének véleményét is ki kell kérni.
78. A vagyonkezelő költségvetési szerv a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes útján az  ingatlan átadására
vonatkozó javaslatát a BM Műszaki Főosztály részére terjeszti fel. Az ORFK GF érintett szervezeti eleme a javaslatot
véleményezi, majd a  javaslatot továbbítja a  BM Műszaki Főosztály részére. Az  európai uniós forrásból létesített,
fejlesztett, illetve felújított ingatlanok esetében az ORFK GF ETO vezetőjének véleményét is ki kell kérni.
79. A vagyonkezelő költségvetési szerv a vagyonkezelési szerződésmódosítás egy másolati példányát – a BM Műszaki
Főosztályra történő felterjesztéssel egyidejűleg – a szerződés megkötését követő 30 napon belül, illetve az ingatlannyilvántartás változásáról szóló földhivatali határozat másolatát annak kézhezvételét követő 30 napon belül
az ORFK GF MF részére is továbbítja.
80. Ingatlan ingyenesen történő használatbavételére csak az országos rendőrfőkapitány egyetértése mellett kerülhet sor.
Az erre vonatkozó kérelmet a költségvetési szerv a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyetteshez terjeszti fel.
21. Nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségek 81. Amennyiben a  BM Műszaki Főosztály, az  MNV Zrt. vagy a  Nemzeti Földalapkezelő Szervezet a  vagyonkezelő
költségvetési szervtől közvetlenül kér adatszolgáltatást, a  vagyonkezelő költségvetési szerv az  adatszolgáltatással
egyidejűleg, annak megküldésével köteles tájékoztatni az  ORFK GF MF-et, továbbá – a  szolgálati lőfegyverek
átadásáról – a szolgálati fegyverek központi javítását és nyilvántartását végző szervet, a Készenléti Rendőrség Műszaki
és Üzemeltetési Igazgatóság Műszaki Osztály Fegyverzeti és Vegyivédelmi Alosztályát (a továbbiakban: Fegyverzeti és
Vegyivédelmi Alosztály).
82. A vagyonkezelő költségvetési szerv az  ingatlangazdálkodásával összefüggésben, a  tárgyévben tervezett
intézkedésekről, valamennyi lényeges körülményről április 15. napjáig szöveges összefoglaló jelentést küld,
a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyetteshez címezve az  ORFK GF MF részére. Az  ORFK GF MF a  szöveges
összefoglaló jelentéseket megvizsgálja, majd egyetértés esetén a BM Műszaki Főosztály részére továbbítja.
83. A vagyonkezelő költségvetési szerv az  ingatlanait érintő változásokra vonatkozó anyagokat – így különösen
megosztási vázrajz, telekalakítási, építési, használatbavételi engedély, földhivatali, önkormányzati határozatok –
a  BM  Műszaki Főosztályra történő felterjesztéssel egyidejűleg, a  változás bekövetkezését követő 30 napon belül
az ORFK GF MF részére is továbbítja, amely a változásokról, ingatlanokról nyilvántartást vezet.
22. Ingóvagyonnal való gazdálkodás 84. A BM egyetértő nyilatkozata nélkül végrehajtott vagyonkezelői jog átruházásáról az átadó vagyonkezelő 15 napon
belül – az MNV Zrt. értesítésével egyidejűleg – a megkötött megállapodás másolati példányának csatolásával köteles
az ORFK GF érintett főosztályát, valamint az európai uniós forrásból beszerzett eszközök tekintetében az ORFK GF ETO
vezetőjét is tájékoztatni, továbbá – szolgálati lőfegyverek esetében a  hatósági fegyvernyilvántartást végző szerv,
a Belügyminisztérium Bűnügyi Nyilvántartó Hatósága egyidejű tájékoztatása mellett – a Fegyverzeti és Vegyivédelmi
Alosztályt is tájékoztatni.
85. Az ORFK GF MF vezetőjének előzetes egyetértése szükséges a  költségvetési szervek közötti vagyonkezelői jog
átadásához az alábbi eszközök vonatkozásában:
a) lőfegyverek, lőszerek;
b) hőkamerás rendszerek és éjjellátó figyelő-felderítő eszközök;
c) gépjárművek, vízijárművek és légijárművek;
d) ruházati termékek és felszerelési cikkek, valamint
e) fegyverzeti és rendészettechnikai eszközök.
86. Az ORFK GF IÜF vezetőjének előzetes egyetértése szükséges a  költségvetési szervek közötti vagyonkezelői jog
átadáshoz az alábbi eszközök vonatkozásában:
a) informatikai eszközök;
b) távközlési eszközök.
87. A 85–86.  pontban meghatározott azon eszközök esetében, amelyek európai uniós forrásból kerültek beszerzésre,
az  ORFK GF ETO vezetőjének egyetértése is szükséges mindazon esetben, amikor ezen eszközök vagyonkezelési
jogának átruházásakor az ORFK GF érintett főosztálya vezetőjének egyetértése szükséges.
88. Az ORFK a  85–86.  pontban meghatározott eszközök vonatkozásában rendelkezik a  továbbhasznosítás módjáról
a következők szerint:
a) működőképes, szolgálati használatra alkalmas eszközök esetén:
aa) szolgálati feladatok ellátása, átcsoportosítása,
ab) központi tartalékkészletbe helyezése;
b) működésképtelen, elavult, lejárt szavatossági idejű eszközök esetén:
ba) selejtezés, megsemmisítés,
bb) értékesítés.
89. A selejtezett vagyontárgyak vagyonkezelők részére, képzési céllal történő átadásához az  ORFK GF MF, illetve
az ORFK GF IÜF vezetőjének egyetértése nem szükséges.
90. Amennyiben a  vagyonkezelői jog átruházásakor a  Rendőrség cím az  átadó fél, az  előzetes egyetértési kérelmet
az érintett költségvetési szervek együttesen – az informatikai és a távközlési eszköz vonatkozásában az ORFK GF MF
és a  BM Műszaki Főosztály útján, illetve az  ORFK GF IÜF és a  BM Informatikai Főosztály útján – terjesztik fel a  BM
szakirányú helyettes államtitkársága felé. Az ORFK GF MF, illetve az ORFK GF IÜF a hozzá felterjesztett kérelmeket
felülvizsgálja, és egyetértése esetén felterjeszti a BM szakirányú főosztályára.
91. Amennyiben a Rendőrség cím az átvevő fél, a jogügylet létrejöttét követő 15 napon belül – az MNV Zrt. értesítésével
egyidejűleg – a belügyi engedély és a megkötött megállapodás másolatának csatolásával a vagyonkezelő költségvetési
szerv köteles az ORFK GF érintett főosztályát, illetve az ORFK GF ETO vezetőjét tájékoztatni.
92. A vagyonkezelői jog átruházásával kapcsolatos előzetes egyetértés iránti kérelmet az  érintett költségvetési szerv
az  ORFK GF érintett főosztálya, valamint a  BM – vagyonkezelői jog tárgya szerinti – szakirányú főosztálya
(a  továbbiakban: BM szakirányú főosztály) útján terjeszti fel a  BM szakirányú helyettes államtitkársága felé.
Az  ORFK  GF  érintett főosztálya a  kérelmeket felülvizsgálja, és egyetértése esetén felterjeszti a  BM szakirányú
főosztályára.
93. Az ingó vagyonelem ingyenes tulajdonba adásáról szóló lemondó és befogadó nyilatkozatot a  vagyonkezelő
az ORFK GF érintett főosztálya útján terjeszti fel a BM szakirányú főosztályára.
94. Az ORFK GF érintett főosztálya a 92. pont szerinti kérelmet véleményezi, majd – amennyiben a javaslat a Rendőrség
cím érdekeivel összeegyeztethető, úgy – továbbítja a BM szakirányú főosztálya részére.
95. A vagyonkezelői jogok átruházásának tényéről az ORFK GF érintett főosztálya nyilvántartást vezet.
96. A gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes előzetes egyetértése szükséges a  polgárőr egyesületek részére
– haszonkölcsön szerződés keretében – történő gépjármű átadáshoz. A nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szervek
a polgárőr egyesületek gépjármű visszaadásáról soron kívül tájékoztatják az ORFK GF MF vezetőjét.
97. A nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szervek – a  BM GSZ 40.  § (2)  bekezdése szerinti – a  szolgálati járművel
kapcsolatos káreseményekről azonnal kötelesek írásban tájékoztatni az ORFK GF MF vezetőjét.
23. Európai uniós forrás felhasználásával végrehajtott fejlesztésből származó ingó- vagy ingatlanvagyon
fenntartása
98. Az európai uniós forrásból beszerzett ingó- és ingatlanvagyon vagyonkezelői jogának átadása során – figyelemmel
a  támogatással beszerzett eszközök sajátos fenntartási szabályaira is – a  követendő eljárásrend kiegészül az  ezen
alcímben meghatározott feltételekkel.
99. Az európai uniós forrásból végrehajtott fejlesztésből származó ingó vagy ingatlan vagyon felhasználása esetén
a BM GSZ 37–38. §-ában meghatározottak irányadóak.
100. Az Európai Támogatások vonatkozásában a  kapcsolódó indikatív programban meghatározottal azonos célra kell
használni:
a) a vásárlás napja után legalább 3 évig az informatikai és hírközlési technológiai felszereléseket;
b) a vásárlás napja után legalább 5 évig az  olyan másfajta felszereléseket, mint például a  működést szolgáló
felszerelések és közlekedési eszközök, kivéve a c) alpontban felsoroltakat;
c) a vásárlás napja után legalább 10 évig a helikoptereket, hajókat és repülőgépeket, valamint
d) a támogatási szerződésben előírtak szerint – a Felelős Hatóság által a projekt záró értékelésében foglalt projekt
záró időpontját követően – legalább 10 évig az ingatlanokat.
101. Amennyiben a Rendőrség cím a projektcélhoz kötött fenntartási időszak leteltét megelőzően az indikatív programban
megfogalmazott céltól eltérő feladatra kíván nagyértékű tárgyi eszközt, járművet felhasználni, átcsoportosítani,
illetve ingatlant hasznosítani, a  Miniszterelnökség előzetes hozzájárulása iránti kérelmet az  ORFK GF útján a  BM
Európai Uniós és Nemzetközi Helyettes Államtitkárságra kell felterjeszteni. A  kérelem a  következő adatokat
tartalmazza:
a) tárgyi eszköz, jármű, ingatlan megnevezése;
b) eszköz és jármű esetén azok mennyisége;
c) eljárásazonosító (például: SA–XX);
d) új felhasználási terület, valamint
e) indokolás.
102. Az ORFK GF ETO – a Miniszterelnökség tájékoztatása érdekében – minden év március 31. napjáig tájékoztatót készít,
amelyet a BM Európai Uniós és Nemzetközi Helyettes Államtitkárságra felterjeszt. Ebben tájékoztatást kell adni:
a) a projektcélhoz kötött fenntartási időszak leteltét megelőzően a beszerzett nagyértékű tárgyi eszköz, jármű
eredeti célnak megfelelően – eltérő helyszínen történő üzemeltetése esetén – az átcsoportosítandó eszköz
megnevezéséről, mennyiségéről, az eljárásazonosítóról, az átcsoportosítás indokáról;
b) a nagyértékű tárgyi eszköz, jármű használatból történő kivonásáról az  érintett tárgyi eszközök tételes
felsorolásával, a  kivonás indokával, valamint a  kiváltásukra (képességcsökkenés megakadályozására) tett
intézkedés ismertetésével;
c) a nagyértékű tárgyi eszköz, gépjármű projektcélhoz kötött fenntartási időszak leteltét követően eltérő feladatra
történő átcsoportosításáról az érintett eszközök tételes felsorolásával, az átcsoportosítás indokával, valamint
a kiváltására tett intézkedés ismertetésével.
103. A használatból kivont nagyértékű tárgyi eszköz, jármű (a projektcélhoz kötött fenntartási időszak leteltétől
függetlenül):
a) nem értékesíthető;
b) csak a Miniszterelnökség előzetes engedélyével adható át térítésmentesen más szerv részére, valamint
c) megsemmisítéséről (megsemmisüléséről) tájékoztatni kell a Miniszterelnökséget.
104. A használatból kivont eszközök, készletek értékesítésére vonatkozó tilalom alól történő egyedi felmentésre vonatkozó
kérelmet a BM Európai Uniós és Nemzetközi Helyettes Államtitkárság útján kell felterjeszteni a Miniszterelnökségre.
105. Nem szükséges tájékoztatni a  Miniszterelnökséget készletek, kis értékű tárgyi eszközök használatból történő
kivonásáról, megsemmisítéséről, megsemmisüléséről.
106. Az európai uniós forrásból beszerzett eszközök átadása során a kapcsolódó vagyonkezelői szerződés módosításában
rögzíteni kell a következőket:
a) mely forrásból, milyen feladatra került az érintett eszköz beszerzésre;
b) milyen fenntartási kötelezettség terheli az átvevőt, valamint
c) a nyomonkövethetőség érdekében tett intézkedések.
V. FEJEZET
ADOMÁNYOZÁS 107. A belügyminiszter irányítása alatt álló egyes rendvédelmi szervek és oktatási intézmények részére felajánlott
adományok elfogadásának rendjéről szóló szabályzat kiadásáról szóló 26/2010. (XII. 29.) BM utasítás (a továbbiakban:
Adomány utasítás) 1. melléklet
a) szerinti, a  kétmillió forintos értékhatárt meghaladó, de a  tízmillió forintos értékhatárt meg nem haladó
adományok esetében – az országos rendőrfőkapitány jóváhagyását követően –;
b) 6. pontjában meghatározott adományok elfogadásáról kötött megállapodás esetében – a gazdasági helyettes
államtitkár jóváhagyását követően –
az adományozó és a kedvezményezett által kötendő írásbeli megállapodásban (a továbbiakban: megállapodás) utalni
kell a jóváhagyó nyilatkozatra.
108. A megállapodásnak – a  107.  pont a)–b)  alpontjában meghatározott esetekben – a  következő szöveget
tartalmaznia  kell: „A megállapodás megkötéséhez az  országos rendőrfőkapitány/a gazdasági helyettes államtitkár
a(z) ……/20… ált. számú iratban hozzájárult”.
109. A költségvetési szerv részére felajánlott, a  107.  pont szerinti adomány esetében az  ORFK GF IF vezetője részére
kérelmet kell előterjeszteni a támogató vélemény, valamint a jóváhagyó nyilatkozat beszerzése iránt.
110. A kérelemben az adományokhoz kapcsolódó jogok, kötelezettségek, valamint egyéb lényegesnek ítélt körülmények
közül különösen a következőkre kell kitérni:
a) az adományozó jogállására;
b) az adománynak az adományozó nyilatkozata szerinti céljára;
c) az adományt terhelő közterhekre;
d) az adományból fakadó, az elfogadást követően a költségvetési szervnél keletkező többletköltségre;
e) az adomány lényeges tulajdonságait tartalmazó dokumentumokra;
f ) az adománynak a kedvezményezett költségvetési szerv általi felhasználhatóságára;
g) az adományozó által támasztott feltételek teljesíthetőségére és annak következményeire;
h) az adomány rendszerbe illeszthetőségére, alkalmasságára és gazdaságos működtetési feltételeinek meglétére,
valamint
i) azokra a körülményekre, amelyek ismerete nélkülözhetetlen az adomány elfogadásának mérlegelésekor.
111. A kérelemhez csatolni kell:
a) a megállapodás – Adomány utasításban meghatározottaknak megfelelő tartalmú – tervezetét;
b) az adomány odaítéléséről szóló, a rendelkezésre jogosulttól származó döntést;
c) az adomány értékét igazoló iratot, nyilatkozatot vagy annak hiteles másolatát;
d) tárgyi eszköz esetében az annak azonosítására szolgáló adatokat, így különösen a gyári, a sorozat-, a motor- és
alvázszámot, a forgalmi rendszámot, illetve a forgalomba helyezés időpontját;
e) az adomány lényeges tulajdonságait igazoló okiratot és dokumentációt, valamint
f ) az adományozó köztartozásmentességéről szóló, 30 napnál nem régebbi Nemzeti Adó- és Vámhivatal
(a  továbbiakban: NAV) igazolást, ha az  adományozó nem szerepel a  NAV köztartozásmentes adózói
adatbázisában.
112. A Rendőrség szerveinél korszerű, gazdaságosan működő, rendszerbe illeszthető technikai eszközök üzemeltetése
érdekében:
a) a felajánlásokat, támogatásokat elsősorban pénzügyi formában kell megvalósítani;
b) technikai eszközök felajánlása esetén csak a Rendőrségnél rendszeresített vagy a Rendőrségnél használatba
vett technikai eszközökkel megegyező paraméterekkel rendelkező berendezések fogadhatók el.
113. Adományként nem fogadható el olyan jármű, amely:
a) 3 évnél idősebb, illetve műszaki állapota miatt nagyjavítást, motorcserét igényel;
b) 100 000 km, motorkerékpár, segéd-motorkerékpár esetén 30 000 km feletti futásteljesítménnyel rendelkezik;
c) átlagos üzemanyag-felhasználása több mint 30%-kal meghaladja a rendőri szervnél üzemeltetett, ugyanezen
kategóriába eső jármű átlagos üzemanyag-felhasználását. 114. A Rendőrség technikai eszközei tekintetében nem fogadható el adományként:
a) a műszaki paraméterek vagy szakmai szempontok alapján a  Rendőrség eszközparkjába nem illeszthető
berendezés, felszerelés;
b) gazdaságtalanul, az átlagosnál nagyobb költséggel üzemeltethető technika.
115. A számítástechnikai eszközök tekintetében nem fogadható el adományként:
a) a műszaki paraméterek vagy szakmai szempontok alapján a  Rendőrség eszközparkjába nem illeszthető
számítástechnikai rendszer és eszköz;
b) a Rendőrségnél általánosan használt számítástechnikai rendszerekkel együttműködni nem képes számítógép,
illetve számítógépes program;
c) gazdaságtalanul, az átlagosnál nagyobb költséggel üzemeltethető eszköz;
d) információbiztonsági kockázatot jelentő eszköz.
116. Az irodatechnika tekintetében nem fogadható el adományként:
a) a műszaki paraméterek vagy szakmai szempontok alapján a  Rendőrség eszközparkjába nem illeszthető
berendezés és felszerelés;
b) gazdaságtalanul, a  hasonló berendezések átlagos üzemeltetési költségeinél 30%-nál nagyobb mértékű
üzemeltetési költséggel működő berendezés. 117. A hírközlési eszközök tekintetében nem fogadható el adományként:
a) a műszaki paraméterek vagy szakmai szempontok alapján a  Rendőrség eszközparkjába nem illeszthető
hírközlési eszköz;
b) gazdaságtalanul, a  hasonló berendezések átlagos üzemeltetési költségeinél 30%-nál nagyobb mértékű
üzemeltetési költséggel működő rendszer, berendezés;
c) olyan rendszeresített hírközlő eszköz, melynek kiváltását a  Rendőrség műszaki fejlesztési koncepciója
tartalmazza. 118. A fegyverzeti, vegyvédelmi eszközök tekintetében nem fogadható el adományként a  Rendőrségnél nem
rendszeresített fegyverzeti, vegyvédelmi eszköz.
119. Egyéb felszerelési tárgyak, eszközök, berendezések tekintetében nem fogadható el adományként az  a  felszerelési
tárgy, amelynek:
a) műszaki színvonala nem képviseli a korszerű, mai követelményeknek megfelelő megoldásokat;
b) üzemeltetési költsége meghaladja a saját kategóriájában átlagosan elvárható mértéket.
120. Ruházat tekintetében nem fogadható el adományként a  hivatásos állomány részére a  Rendőrségnél nem
rendszeresített termék.
121. Az adományként felajánlott eszközök, tárgyak elfogadása támogathatóságának a 113–120. pontokban meghatározott
műszaki követelményeitől a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes előzetes, írásbeli engedélyével lehet
eltérni.
122. Az ORFK GF IF az  előkészítő tevékenysége során véleményezi a  megállapodás tervezetét, valamint – az  ORFK GF
illetékes szervezeti elemei bevonásával – vizsgálja az adomány elfogadhatóságának lehetőségét.
123. Az adomány elfogadására vonatkozó előterjesztést döntésre az ORFK GF IF készíti elő az ORFK GF illetékes szervezeti
eleme véleményének kikérésével.
124. Az ORFK GF IF gondoskodik az  elfogadásra jogosult döntésének beszerzéséről. Az  elfogadáshoz szükséges
előterjesztésben meg kell határozni az  adomány elfogadásának indokoltságát, továbbá csatolni kell hozzá
a megállapodás tervezetét.
125. Jármű, informatikai eszköz, valamint a hivatásos állomány részére felajánlott ruházat adományként történő elfogadása
előtt – az adomány értékhatárától függetlenül – be kell szerezni a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes
előzetes támogató véleményét. A  megállapodásnak a  következő szöveget tartalmaznia kell: „A megállapodás
megkötéséhez a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes a 29000/………/20… ált. számú iratban hozzájárult”.
126. Jármű adomány esetében – a 111. pontban meghatározottakon felül – csatolni kell:
a) a jármű forgalmi okmányának másolatát;
b) a kedvezményezett költségvetési szerv arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy
ba) a jármű típusa a rendőrségi járműparkba illeszthető, valamint
bb) a járőr gépkocsi a  Rendőrség szolgálati járműveinek és a  rendőri szolgálati feladatok ellátásához
használt, a  rendőri szerv tulajdonában lévő, bérelt, lízingelt, valamint adományozott gépjárművek
rendőri jellegének kialakításáról szóló 11/2010. (OT 7.) ORFK utasítás szabályainak megfelel.
127. Járműhasználat esetén a megállapodás csak határozott időre köthető.
128. Az adomány, azaz a  járműhasználat piaci értékének megállapítását az  1.  melléklet szerint kell elvégezni.
A  haszonkölcsön szerződést olyan időtartamra lehet csak megkötni, hogy a  használat értéke a  jármű értékét ne
haladja meg.
129. Az adomány elfogadása tárgyában hozott döntésről – a dokumentáció visszaküldésével egyidejűleg – a döntéstől
számított 8 napon belül az ORFK GF IF írásban tájékoztatja a kedvezményezett költségvetési szervet. Az adományt
ezen tájékoztatás kézhezvétele előtt csak indokolt esetben lehet birtokba venni, amely okot a kérelemben, valamint
az előterjesztésben szerepeltetni kell.
130. A kedvezményezett költségvetési szerv gazdasági, pénzügyi vezetője a megállapodás megkötésének időpontjában,
valamint – rendszeres adományok esetében – minden befogadást megelőzően köteles ellenőrizni az adományozó
köztartozásmentességét a  NAV által kiállított, 30 napnál nem régebbi igazolás beszerzésével, amennyiben
az  adományozó nem szerepel a  NAV köztartozásmentes adózói adatbázisában. Ennek hiányában a  megállapodás
nem írható alá, a rendszeres adományról szóló megállapodást meg kell szüntetni.
131. A megállapodás aláírására – értékhatártól függetlenül – csak a  kedvezményezett költségvetési szerv gazdasági,
pénzügyi vezetője és jogtanácsosa által történő ellenjegyzését követően kerülhet sor.
132. Az Adomány utasítás 17. pontja alapján az elfogadott adományokat, azok értékét, összegét és felhasználásuk módját
– adományozók szerinti bontásban – a  kedvezményezett szerv, valamint annak adományban részesült szervezeti
eleme naprakészen, elkülönítetten dokumentálja, ezzel egyidejűleg gondoskodik az  adományok államháztartási
jogszabályi előírások betartásával történő költségvetési-számviteli elszámolásáról. Az  eredeti bizonylatokra épülő
dokumentálás a  költségvetési szerv számviteli nyilvántartásának részét képezi, az  adomány értéke a  költségvetési
szerv kimutatott vagyonát növeli.
133. A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 25. § (6) bekezdése szerint az immateriális javak között vagyoni értékű jogként
azokat a megszerzett jogokat kell kimutatni, amelyek nem kapcsolódnak ingatlanhoz. Ilyenek különösen: a bérleti
jog, a használati jog, a vagyonkezelői jog, a szellemi termékek felhasználási joga, a licencek, továbbá a koncessziós
jog, a játékjog, valamint az ingatlanhoz nem kapcsolódó egyéb jogok.
134. Az adományt az államháztartásban felmerülő egyes gyakoribb gazdasági események kötelező elszámolási módjáról
szóló 38/2013. (IX. 19.) NGM rendelet 1. melléklet III. fejezet A) pont 1. és 2. alpontja – térítés nélkül, ajándékként,
hagyatékként kapott, többletként fellelt immateriális javak, tárgyi eszközök elszámolása – alapján a 111-es főkönyvi
számlaszám megfelelő alábontásával kell könyvelni. Az adomány értéke nem lehet nulla.
135. A kedvezményezett költségvetési szerv köteles a megállapodás tényét a felek által történő aláírását követő 8 napon
belül – az  adomány értékhatárától függetlenül – a  NOVA Adomány modulban átvezetni, valamint az  aláírt
megállapodás szkennelt példányát – ideértve a módosító megállapodást is – csatolni.
136. A kedvezményezett költségvetési szerv köteles az elfogadott adományok jellegéről és értékéről a 2. melléklet szerint
részletezett, összegszerű éves kimutatást – az adomány értékhatárától függetlenül – elkészíteni, és az ORFK GF IF
részére a tárgyévet követő február 28. napjáig eljuttatni. A kimutatást az ORFK GF IF összegzi. Az összegzett kimutatást
a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes a  BM gazdasági helyettes államtitkár részére a  tárgyévet követő
április 30. napjáig felterjeszti.
137. A kedvezményezett költségvetési szerv az Adomány utasítás 14. pontjában meghatározott közzétételi kötelezettségét
a közérdekű és a közérdekből nyilvános adatok elektronikus közzétételének szabályairól szóló 14/2014. (V. 23.) ORFK
utasítás 5. melléklet II. pontja alapján – a 3. mellékletben szereplő táblázattal – köteles teljesíteni.
VI. FEJEZET
INGATLANHOZ ÉS LAKÁSOKHOZ KAPCSOLÓDÓ VAGYONI ÉRTÉKŰ JOG INGYENES FELAJÁNLÁSA
138. Ingatlanhoz és lakásokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jog költségvetési szervek részére történő ingyenes felajánlása
(a továbbiakban: felajánlás) esetében a felajánlás elfogadásáról a felajánló és a kedvezményezett költségvetési szerv
– az országos rendőrfőkapitány jóváhagyását követően – írásbeli megállapodást köt, amelyben utalni kell a jóváhagyó
nyilatkozatra. A jóváhagyó nyilatkozat a felajánlás értékhatárára tekintet nélkül, minden esetben szükséges.
139. A megállapodásnak a  következő szöveget tartalmaznia kell: „A megállapodás megkötéséhez az  országos
rendőrfőkapitány a(z) ……/20… ált. számú iratban hozzájárult”.
140. A felajánlások esetében az ORFK GF IF vezetője részére kérelmet kell előterjeszteni a jóváhagyó nyilatkozat beszerzése
iránt.
141. A kérelem tartalmára a 110. pont, a kérelem mellékleteire a 111. pont alkalmazandó.
142. Az ORFK GF IF az előkészítő tevékenysége során véleményezi a megállapodás tervezetét.
143. A felajánlás elfogadására vonatkozó előterjesztést az  ORFK GF IF – az  ORFK GF MF véleményének kikérésével –
döntésre előkészíti, és felterjeszti az országos rendőrfőkapitánynak. Az előterjesztésben meg kell határozni a felajánlás
elfogadásának indokoltságát, továbbá csatolni kell hozzá az írásbeli megállapodás tervezetét.
144. A felajánlás elfogadása tárgyában hozott döntésről, annak meghozatalától számított 8 napon belül, a dokumentáció
visszaküldésével egyidejűleg az ORFK GF IF vezetője írásban tájékoztatja a kedvezményezett költségvetési szervet.
145. A felajánlás tárgyát képező ingatlant a tájékoztatás kézhezvétele előtt csak indokolt esetben lehet birtokba venni,
amely okot a kérelemben és az előterjesztésben is szerepeltetni kell.
146. A kedvezményezett költségvetési szerv gazdasági, pénzügyi vezetője a  megállapodás megkötése előtt köteles
beszerezni az adományozó köztartozásmentességéről szóló, 30 napnál nem régebbi NAV igazolást, ha az adományozó
nem szerepel a NAV köztartozásmentes adózói adatbázisában.
147. A megállapodás aláírására értékhatártól függetlenül, a  kedvezményezett költségvetési szerv gazdasági, pénzügyi
vezetője és jogtanácsosa által történő ellenjegyzést követően kerülhet sor.
148. A kedvezményezett köteles a megállapodás felek által történő aláírását követő 8 napon belül az aláírt megállapodás
másolatát – ideértve a  módosító megállapodást, illetve a  használat megszűnéséről szóló tájékoztatást is –
az ORFK GF MF részére eljuttatni. A megállapodásokról az ORFK GF MF nyilvántartást vezet.
VII. FEJEZET
ÉLELMEZÉSI TEVÉKENYSÉG 149. Az élelmezési tevékenység megszervezésével, ellátásával – ideértve a  különleges feladatot ellátók térítésmentes
étkeztetésével, külső szervek és személyek étkezésével – kapcsolatos részletes feladatokat a helyi sajátosságokra és
adottságokra tekintettel:
a) a Rendőrségi Igazgatási Központban elhelyezett rendőrségi szervek személyi állománya részére a Budapesti
Rendőr-főkapitányság;
b) a költségvetési szervek személyi állománya részére a  költségvetési szerv vezetője, illetve a  fenntartó
költségvetési szerv vezetője
határozza meg. 150. A költségvetési szervek az élelmezést saját konyhai étkeztetés keretében, továbbá külső vagy belső szolgáltatások
igénybevételével oldhatják meg.
151. A költségvetési szerv vezetőjének a helyi sajátosságok és beszerzési lehetőségek figyelembevételével kell az egyes
élelmezési tevékenységekhez az iránynormák felszámíthatóságát és konkrét összegét meghatározni.
152. Térítés nélküli étkezés (a továbbiakban: I/a. norma) igénybevételére jogosultak:
a) a költségvetési szerv vezetőjének döntése alapján a különleges feladatok – különösen a harckészültségi feladat
és gyakorlat, biztosítási és tömegkezelési feladat, visszatartás, berendelés, közbiztonsági akció, a határőrizeti
akció, a  menekültügyi veszély, válságkezelés-végrehajtás feladatainak – ellátásában részt vevő személyi
állomány;
b) az elemi csapások, az  ipari és környezeti katasztrófák területelzárási, mentési, rendfenntartási feladataiban
részt vevő személyi állomány;
c) a nem ügyeleti munkakörben foglalkoztatottak, ha ügyeleti szolgálatot látnak el, a  rendes munkaidőt vagy
szolgálatteljesítési időt meghaladó időtartamra eső étkezésre;
d) a hat órát meghaladó értekezleten, tanfolyamon, továbbképzésen, nem átrendelés alapján részt vevő személyi
állomány, amennyiben a  parancsnok másképpen nem rendelkezik, és az  érintett állomány napidíjban nem
részesül;
e) a sportversenyre felkészülés és a verseny idejére a versenyzőként résztvevő kérelmére a költségvetési szerv
vezetője vagy az általa kijelölt vezető döntése alapján a résztvevő, valamint
f ) a költségvetési szerv vezetőjének döntése alapján nemzetközi rendezvények szervezőbizottsága, egyéb
közreműködői.
153. Az I/a. norma szerinti ellátás szolgálati jegyen, a feladat (esemény) és létszám meghatározásával igényelhető. A teljes
napi normaérték részétkezésekre oszlik a következők szerint:
a) a 152. pont a)–b) alpontja esetében
aa) reggeli nettó 800 Ft,
ab) ebéd nettó 1400 Ft,
ac) vacsora nettó 1200 Ft;
b) a 152. pont c)–f ) alpontja esetében
ba) reggeli nettó 660 Ft,
bb) ebéd nettó 850 Ft,
bc) vacsora nettó 700 Ft.
154. Az I/a. norma szerinti reggeli és ebéd igénybevétele előzetes igényléssel, a  vacsora igénybevétele a  munkarendi
beosztás alapján történhet.
155. Térítés ellenében étkezés (a továbbiakban: I/b. norma) igénybevételére jogosult:
a) teljes térítéssel – a nyersanyag- és rezsiköltség, valamint az ÁFA figyelembevételével – a költségvetési szervek
hivatásos, kormánytisztviselői és közalkalmazotti, munkavállalói, közfoglalkoztatotti állományának tagja,
valamint nyugállományú tagja;
b) a teljes térítési díj 50%-ának felszámításával az  élelmezési ellátásban közvetlenül részt vevő konyhai és
élelmezést szervező állomány – kivéve a  közfoglalkoztatottak – a  munkaidejére eső részétkezés kötelező
igénybevételével.
156. A Rendőrség szervei által fogvatartott személyek szervezett, térítés nélküli étkezése (a továbbiakban: II/a. norma)
részétkezésekre oszlik a következők szerint:
a) reggeli nettó 230 Ft;
b) ebéd nettó 450 Ft;
c) vacsora nettó 250 Ft.
157. A Rendőrség szervei által fogvatartott fiatalkorúak szervezett, térítés nélküli étkezése (a továbbiakban: II/b. norma)
részétkezésekre oszlik a következők szerint:
a) reggeli nettó 240 Ft;
b) ebéd nettó 500 Ft;
c) vacsora nettó 250 Ft.
158. A II/a. és a II/b. norma szerinti ellátás szolgálati jegyen igényelhető a létszám meghatározásával.
159. Kiegészítő éjszakai pótélelmezési ellátás (a továbbiakban: III/a. norma) igénybevételére a 152. pont a)–f ) alpontjában
megjelölt feladatot ellátó állomány tagja akkor jogosult, ha az igénybevételre 22 óra és 6 óra között előreláthatóan
legalább három órát elérő vagy meghaladó időtartamban került sor. A III/a. norma szerinti ellátás a feladat és a létszám
meghatározásával, szolgálati jegyen igényelhető, amelynek mértéke:
a) a 152. pont a)–b) alpontja esetében nettó 660 Ft;
b) a 152. pont c)–f ) alpontja esetében nettó 400 Ft.
160. Az I/a. normára jogosultak részére a normán felül, azt kiegészítő ünnepi élelmezést feljavító ellátás (a továbbiakban:
III/b. norma) jár az alábbi munkaszüneti napokon:
a) január 1.;
b) március 15.;
c) április 24.;
d) május 1.;
e) nagypéntek;
f ) húsvétvasárnap;
g) húsvéthétfő;
h) pünkösdvasárnap;
i) pünkösdhétfő;
j) augusztus 20.;
k) október 23.;
l) november 1.;
m) december 25–26.
161. A III/b. norma az  étkezési létszám alapján – naponta egy étkezéshez – számítható fel, a  norma mértéke nettó
300 Ft/fő.
162. Védőital-ellátásra (a továbbiakban: III/c. norma), ennek keretében
a) (palackozott) hűsítő italra jogosult a szabad téren, valamint a vezetékes ivóvíz-szolgáltatással nem rendelkező
épületben, építményben munkát végző állomány, ha az igénybevétel a három óra időtartamot meghaladja, és
az átlagos napi középhőmérséklet eléri vagy meghaladja a +24 C°-ot, vagy 6 óra és 22 óra között a hőmérséklet
meghaladja a +28 C°-ot;
b) melegítő italra jogosult a  szabadtéren, valamint a  tartósan hidegnek minősülő épületben, építményben
munkát végző állomány, ha az  igénybevétel a  három óra időtartamot meghaladja, és a  várható napi
középhőmérséklet a  +4 C°-ot nem haladja meg, vagy 22 óra és 6 óra között a  hőmérséklet nem éri el
a 0 C°-ot.
163. A III/c. norma keretében a 162. pont a) alpontja esetében hűsítő ital, a 162. pont b) alpontja esetében melegítő ital
a  létszám szerint szolgálati jegyen igényelhető, mértéke melegítő ital esetében nettó 150 Ft/fő/nap, hűsítő ital
esetében nettó 150 Ft/fő/nap.
164. Hőségriasztás elrendelésekor, vagy amennyiben a  napi átlaghőmérséklet –10 C° alatt van, a  III/c. norma szerinti
mérték kétszerese számolható el.
165. Biztosítási és tömegkezelési, válságkezelési, valamint az  elemi csapások, az  ipari és természeti katasztrófák miatti
területelzárási, mentési és rendfenntartási feladatban résztvevők esetében igény szerint kell a  III/c. norma szerinti
védőital-ellátást biztosítani.
166. Szervezett területi, országos, nemzetközi kiképzési, illetőleg sportversenyeken résztvevő számára – elöljárója
intézkedése alapján, bármely részétkezéshez felszámítható – I/a. norma szerinti ellátást kiegészítő sportellátás
(a továbbiakban: III/d. norma) adható, amelynek mértéke egész napra nettó 200 Ft/fő.
167. Az I/a. normára jogosultak számára – létszámuk alapján – hidegélelmezési kiegészítés (a továbbiakban: III/e. norma)
számítható fel, amennyiben egész napos élelmezésük hideg étel biztosításával valósul meg, amelynek mértéke nettó
150 Ft/fő/nap.
168. A normák mértéke – az I/b. kivételével – nettó összegben a nyersanyagköltségre vonatkozik.
169. Az állomány tagjai a térítéses normát, illetve közétkeztetést akkor is igénybe vehetik, ha fizetett vagy fizetés nélküli,
egészségügyi szabadságon, továbbá szülési, gyermekgondozási, illetőleg táppénzes állományban vannak.
170. Az I/a. norma szerinti ellátást természetben és készpénzben egyaránt, az  I/b., II/a–b. és III/a–e. norma szerinti
ellátásokat csak természetben lehet biztosítani.
171. Amennyiben az  élelmezési ellátást nem saját élelmezési szolgálattal, hanem vásárolt szolgáltatásként biztosítják,
a  pályáztatás során a  normák nettó összegét a  pályázatban szerepeltetni kell, az  nem változtatható. A  pályázatok
elbírálása a nettó értékre számított rezsiköltség alapján történik.
172. A Készenléti Rendőrség Különleges Szolgálatok Igazgatósága Légirendészeti Parancsnokság helikoptervezető,
fedélzeti szolgálattevő, helikoptermérnök, helikopterszerelő állomány tagja részére élelmezési ellátás (a továbbiakban:
IV. norma) jár, amelyet élelmiszer-utalvány formájában kell biztosítani legkésőbb a tárgyhónap 5. napjáig.
173. A IV. norma mértéke:
a) a helikoptervezetők számára nettó 54 000 Ft/fő/hónap;
b) a fedélzeti szolgálattevők számára nettó 27 000 Ft/fő/hónap;
c) a helikopterszerelők, a helikoptermérnökök számára nettó 16 500 Ft/fő/hónap.
174. A helikoptervezetőknek és fedélzeti szolgálattevőknek járó ellátást
a) szüneteltetni kell:
aa) a repüléstől 3 hónapnál hosszabb időre bármilyen okból eltiltott vagy saját kérésre 3 hónapnál
hosszabb ideig nem repülő, vagy a repülést saját elhatározásából abbahagyó igényjogosult esetében,
ab) 30 napot meghaladó egészségügyi szabadság, kórházi, rehabilitációs intézeti ápolás, kezelés esetén,
ac) külföldi kiküldetés esetén, ha az igényjogosult nem a beosztással összefüggő tevékenységet végez;
b) meg kell szüntetni:
ba) a beosztás betöltésének megszűnése esetén (a felmentési idejét töltő igényjogosult esetében
a munkára kötelezett időtartam lejártával),
bb) a repüléstől egészségügyi okok miatt véglegesen letiltott igényjogosult esetében, a letiltásról szóló
orvosi döntés napjától. 175. Az igényjogosultság a 174. pont a) alpont aa) alpontja esetében a repülés megkezdése előtt 15 nappal, míg a 174. pont
a) alpont ab)–ac) alpontja esetében az ellátásszünetelési ok megszűnésének napjától nyílik meg ismét.
176. A helikopterszerelőknek, valamint a helikoptermérnököknek járó ellátást
a) szüneteltetni kell
aa) 30 napot meghaladó egészségügyi szabadság, kórházi, rehabilitációs intézeti ápolás, kezelés esetén,
ab) külföldi kiküldetés esetén, ha nem a beosztással összefüggő tevékenységet végez az igényjogosult;
b) meg kell szüntetni a  beosztás betöltésének megszűnése esetén (a felmentési idejét töltő igényjogosult
esetében a munkára kötelezett időtartam lejártával).
177. A IV. norma szerinti ellátás folyósítására, szüneteltetésére és megszüntetésére az  állományilletékes parancsnok
intézkedik.
178. A térítésmentes élelmezésre jogosító szolgálatteljesítési időtartamok, valamint az  élelmezési normák konkrét
összegének – az iránynormától történő eltérítés indoklásával kiegészített – meghatározása és felülvizsgálata évente
egy alkalommal a fenntartó költségvetési szerv vezetőjének kötelezettségét képezi.
VIII. FEJEZET
BELFÖLDI KIKÜLDETÉSEK 179. A belföldi hivatalos kiküldetés (a továbbiakban: belföldi kiküldetés) elrendelésére és a költségtérítés elszámolására
menetlevelet kell kiállítani. Amennyiben a belföldi kiküldetés során a célállomás elérése a kiküldetést teljesítő saját
tulajdonú, a  vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója tulajdonában álló, de a  kiküldetést teljesítő által
használt és üzemeltetett, továbbá a  más tulajdonában lévő, de üzembentartóként a  forgalmi engedélyben
a  kiküldetést teljesítő nevére bejegyzett személygépjárművel (a továbbiakban együtt: saját tulajdonú
személygépjármű) történik, úgy kiküldetési rendelvényt is ki kell állítani.
180. A költségtérítés kifizetése után a menetlevél, a kiküldetési rendelvény hiteles másolatát a kiküldetést teljesítőnek át
kell adni, melyet az adó megállapításához való jog elévüléséig meg kell őriznie.
181. A belföldi kiküldetés során a  kiküldetést elrendelő és a  kiküldést teljesítő a  gazdaságosság szempontjának
figyelembevételével köteles eljárni.
182. A belföldi kiküldetés során felmerülő kiadásokra az alábbi költségtérítések folyósíthatók:
a) belföldi napidíj (étkezési költségtérítés);
b) szállásköltség, valamint
c) utazási költség.
183. Belföldi kiküldetés esetén elsősorban természetbeni ellátást kell biztosítani, ha ez nem megoldható, akkor adható
a 182. pont szerinti költségtérítés.
184. Szolgálati helyről képzésre, oktatásra átrendelt állomány részére saját tulajdonú személygépjármű igénybevételére
költségtérítés a  belügyi szervek gépjármű szabályzatáról szóló 20/2015. (VII. 31.) BM utasítás 63.  §-a alapján
engedélyezhető.
24. Belföldi napidíj (étkezési költségtérítés) 185. A belföldi kiküldetést teljesítők élelmezéssel kapcsolatos többletköltségeinek fedezésére a kiküldetés időtartamára
élelmezési költségtérítés (a továbbiakban: napidíj) jár.
186. A napidíjat:
a) a hivatásos állomány részére a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati
jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény szerint;
b) a kormánytisztviselői állomány részére a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény szerint;
c) az igazságügyi alkalmazottak részére az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi
LXVIII. törvény szerint;
d) a közalkalmazotti, illetve a  munkavállalói állomány tekintetében a  belföldi hivatalos kiküldetést teljesítő
munkavállaló költségtérítéséről szóló 437/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet szerinti mindenkori minimum napi
átalányösszegben
kell biztosítani. 25. Szállásköltség 187. Ha a kiküldetést teljesítő a kiküldetés napján lakóhelyére visszatérni nem tud, a kiküldő szerv nevére, címére kiállított
készpénzfizetési számla ellenében a tényleges szállásköltséget a kiküldött részére meg kell téríteni.
26. Utazási költség 188. A belföldi kiküldetés során a célállomás elérése történhet:
a) vasút;
b) távolsági autóbusz;
c) helyi közösségi közlekedés;
d) hivatali személygépjármű;
e) saját tulajdonú személygépjármű
igénybevételével.
189. Vasúton történő utazásnál a II. osztályú menetjegy díja számolható el. Az I. osztályú menetjegy igénybevétele csak
különösen indokolt esetben engedélyezhető.
190. A vasúti és az autóbusz, valamint a helyi közösségi közlekedési költségek elszámolása a jegy és az esetleges pótjegy
– IC-pótjegy, gyorsvonati pótjegy – ellenében történhet.
191. A saját tulajdonú személygépjármű használatára költségtérítés ellenében akkor kerülhet sor, ha azt a  kiküldetést
elrendelő előzetesen engedélyezi. Az engedély akkor adható meg, ha a személygépjármű megfelel a forgalomban
tartási követelményeknek – érvényes műszaki vizsga, kötelező felelősségbiztosítás –, és az erről szóló igazolásokat
a kiküldött a kiküldetést elrendelő részére bemutatta.
192. A saját tulajdonú személygépjármű használata esetén fizetendő költségtérítés a  jogszabályokban meghatározott
üzemanyag alapnorma és a NAV által közzétett üzemanyagár alapján megállapított üzemanyagköltség és a személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. számú melléklet IV/3. pontja szerinti általános személygépkocsinormaköltség összege.
193. Saját tulajdonú személygépjármű használata esetén az autópályadíj, valamint a parkolási díj a kiküldetést elrendelő
szerv nevére, címére kiállított számla – illetve a dolgozó nevére szóló, a parkolást, illetve az autópályadíj kifizetését
igazoló, mobiltelefon-számla – ellenében fizethető ki, amennyiben azok felmerülése a gazdaságosság és racionalitás
elveit figyelembe véve is elkerülhetetlen. A kiküldetés engedélyezése során e két kiadás várható összegét is be kell
mutatni, és a saját tulajdonú gépjármű használatára vonatkozó engedély megadásakor – kötelezettségvállaláskor –
azokat figyelembe kell venni.
194. Baleset, káresemény bekövetkeztekor, amennyiben az a kiküldetést teljesítő hibájából következett be, a káreseményhez
kapcsolódó valamennyi költség a kiküldetést teljesítőt terheli.
195. A közlekedésrendészeti bírságok és a  közlekedési szabálysértésből eredő minden költség kizárólag a  gépkocsi
vezetőjét terhelik. Az így felmerült költségek nem számolhatók el.
196. A belföldi kiküldetés költségei elszámolásának további részletes eljárási szabályait szükség szerint a szerv saját belső
szabályzatában rögzíti.
IX. FEJEZET
INFORMATIKAI SZOFTVERFEJLESZTÉS 197. A költségvetési szervek az általuk használt és tervezett szoftverekről, külső fejlesztésekről készült listát minden év
október 31. napjáig – írásban és elektronikus formában – juttatják el az  ORFK GF IFFO részére. A  beérkezett
dokumentumokat az ORFK GF IFFO felülvizsgálja és összesíti.
198. A költségvetési szervek kötelesek a használatukban lévő szoftverekről nyilvántartást vezetni.
199. Az informatikai szoftverek belső erőforrásból történő megvalósítására való törekvésre figyelemmel, amennyiben
a  fejlesztés nem belső erőforrásból kerül megvalósításra, a  megbízás elkészítése előtt vizsgálni szükséges
a megvalósításhoz kapcsolódó költségeket is.
200. Az önálló fejlesztések megkezdése előtt legalább 60 nappal a fejlesztés megrendelője köteles eljuttatni az ORFK GF
érintett főosztálya részére a  megrendelni kívánt fejlesztés dokumentumait. A  beérkezett dokumentumok alapján
– a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes utasítása szerint – az ORFK GF érintett főosztálya felülvizsgálja
a megrendelni kívánt alkalmazást, amelynek során
a) előzetesen megtervezi a várható többletforrások elosztását;
b) javaslatot dolgoz ki a kiadásokat, illetve a bevételeket befolyásoló intézkedésekre, ide értve a  jogszabályok
változásából eredő eseményeket is, valamint
c) javaslatot tesz egy már meglévő alkalmazás továbbfejlesztésére, vagy az önálló fejlesztés megkezdésére.
X. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 201. Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
202. Hatályát veszti a gazdálkodási szabályzatról szóló 41/2014. (XI. 28.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány