text:
2148/2017. (XII. 29.) Korm. határozata a Kékes aktív kikapcsolódást szolgáló, turisztikai és sportcélú fejlesztési Programjának elkészítéséről és a sátoraljaújhelyi Zemplén Kalandpark négyévszakos fejlesztéséről.
A Kormány támogatja a  magyarországi négyévszakos aktív kikapcsolódást szolgáló, turisztikai és sportcélú fejlesztéseket,
továbbá egyetért a  Mátra turisztikai célú fejlesztése érdekében a  Kékesen egy négyévszakos kabinos felvonó és a  hozzá
kapcsolódó infrastruktúra megépítésével. Ennek érdekében a Kormány
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság
bevonásával készítse el a Kékes aktív kikapcsolódást szolgáló, turisztikai és sportcélú fejlesztési programját;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. június 30.
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  sátoraljaújhelyi Zemplén Kalandpark négyévszakos
fejlesztéséhez – a  kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – szükséges
18 770 468 forint összegű forrás rendelkezésre bocsátásáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 38. Egyéb feladatok alcím, 21. Aktív kikapcsolódás fejlesztésével és népszerűsítésével összefüggő
feladatok jogcímcsoport terhére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  pontban meghatározott feladat megvalósítása
érdekében az  ott biztosított forrás terhére a  Magas-hegyi Turisztikai és Sportközponttal történő támogatási
szerződés megkötéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1305/2012. (VIII. 15.) Korm. határozata az Információs Hivatal címrendi besorolásának megváltoztatásáról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében a Magyarország
2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XVIII. Külügyminisztérium fejezet, 4. Információs Hivatal besorolását a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
6. Információs Hivatal címre változtatja, Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter Miniszterelnökséget vezető államtitkár Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy intézkedjen a Magyar Államkincstár felé, hogy 2012. január 1-jei
határnappal a címrendi változás átvezetését, egyidejűleg az átrendezés időpontjáig végrehajtott évközi
előirányzat-módosításokat, zárolás, teljesítési adatok, kötelezettségvállalások és a kapcsolódó előirányzat
maradványok átrendezését – az ÁHT azonosító megváltoztatása nélkül – hajtsa végre.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
74/2013. (I. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyarság európai hírnevének öregbítéséért, Magyarország portugáliai megítélésének javítása érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Habsburg-Lotaringiai József Árpád részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. január 23.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1430/2015. (VI. 30.) Korm. határozata az Egységes központi elektronikus irat- és dokumentumkezelési rendszer megvalósításával kapcsolatos feladatokról a fővárosi és megyei kormányhivatalokban.
A Kormány az Egységes központi elektronikus irat- és dokumentumkezelési rendszer megvalósítása érdekében
 1. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával, a  Közigazgatási és
Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala és a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. útján
– az  infrastruktúra biztosításával és a  szükséges szerződések megkötésével – készítse elő az  Egységes központi
elektronikus irat- és dokumentumkezelési rendszer (a továbbiakban: EKEIDR) kiterjesztését és bevezetését a fővárosi
és megyei kormányhivatalok vonatkozásában azon szervezeti egységekre, mely szervezeti egységeknél nincs
használatban olyan informatikai szakrendszer, amely esetében az informatikai szakrendszerbe integrált iratkezelési
szoftverszolgáltatás működik;
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. július 31.
2. felhívja a belügyminisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak az EKEIDR ütemezett
és egységesen szabályozott folyamatokkal történő bevezetéséről azon szervezeti egységekre, mely szervezeti
egységeknél nincs használatban olyan informatikai szakrendszer, amely esetében az  informatikai szakrendszerbe
integrált iratkezelési szoftverszolgáltatás működik, továbbá ezt követően gondoskodjanak az  EKEIDR
működtetéséről;
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. december 31.
3. felhívja a  belügyminisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával
vizsgálják meg a  fővárosi és megyei kormányhivatalok esetében a  szakrendszerekbe integrált iratkezelési
szoftverszolgáltatást alkalmazó szervezeti egységeknél az EKEIDR-re történő átállás lehetőségét;
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 érintett miniszterek
Határidő: 2015. december 31.
4. felhívja a  belügyminisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  3.  pont szerinti vizsgálat
eredményeinek felhasználásával a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala és a  NISZ
Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. útján – az  infrastruktúra biztosításával és a  szükséges szerződések
megkötésével – készítse elő az  EKEIDR kiterjesztését és bevezetését a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
vonatkozásában azon szervezeti egységekre is, mely szervezeti egységeknél informatikai szakrendszerbe integrált
iratkezelési szoftverszolgáltatás működik;
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. június 30.
5. felhívja a belügyminisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak az EKEIDR ütemezett
és egységesen szabályozott folyamatokkal történő bevezetéséről azon szervezeti egységekre is, mely szervezeti
egységeknél informatikai szakrendszerbe integrált iratkezelési szoftverszolgáltatás működik, továbbá ezt követően
gondoskodjanak az EKEIDR működtetéséről.
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. december 31.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2007. (II. 21.) OGY határozata az Alkotmánybíróság két tagjának megválasztásáról.
Az Országgyűlés az Alkotmány 32/A. §-ának (4) bekezdésében foglaltak alapján,
dr. Kiss Lászlót 2007. március 11. napjától, dr. Trócsányi Lászlót 2007. március 19. napjától
az Alkotmánybíróság tagjává megválasztja. Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1282/2013. (V. 24.) Korm. határozata „Szombathely a segítés városa” program megvalósításához a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében elrendeli a „Szombathely a  segítés városa” program megvalósításához kapcsolódóan a  Magyarország
2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX.  Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezetben a  11. Támogatás a  „Szombathely, a  segítés városa” program
megvalósításához cím létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő:  azonnal 2. az Áht. 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében a „Szombathely a segítés városa” program megvalósításához
22,1 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 11. Támogatás a „Szombathely, a segítés városa” program megvalósításához cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  támogatást utólagos – legkésőbb 2014. június 30-áig történő elszámolási
kötelezettséggel – soron kívül folyósítsa a Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata számára.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1694/2014. (XI. 26.) Korm. határozata a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet Autópálya rendelkezésre állási díj fejezeti kezelésű előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 4. §-a, valamint az 5. melléklet 2. pontja alapján biztosított jogkörében eljárva jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 36. PPP programok alcím,
1. Autópálya rendelkezésre állási díj jogcímcsoport legfeljebb 2828,2 millió forint összeggel történő túllépését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1308/2011. (IX. 6.) Korm. határozata a Nemzetbiztonsági Kabinetről.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 28. § (1) bekezdése alapján létrehozza a Nemzetbiztonsági Kabinetet (a továbbiakban: Kabinet).
2. A Kabinet működésének célja a Kormány döntéseinek előkészítése a miniszterek önálló felelősségének sérelme nélkül.
A Kabinet állandó jelleggel operatív munkacsoportot működtet. 3. A Kabinet:
a) javaslatot tesz a Kormány nemzetbiztonsági politikájára, az ahhoz kapcsolódó honvédelmi, rendvédelmi
követelményekre; b) meghatározza a közbiztonsággal és nemzetbiztonsággal foglalkozó stratégiai tervek, koncepciók, elemzések
szempontjait, és ezeket megvitatja; c) megtárgyalja a Nemzetbiztonsági Munkacsoport rendes és rendkívüli tájékoztatóját.
4. A Kabinet elnöke a miniszterelnök. Az elnököt akadályoztatása esetén az általa kijelölt személy helyettesíti, aki
e minőségében nem helyettesíthető. A Kabinet további tagjai nem helyettesíthetőek.
5. A Kabinet további tagjai: a) a belügyminiszter,
b) a honvédelmi miniszter, c) a közigazgatási és igazságügyi miniszter,
d) a külügyminiszter, valamint e) a Miniszterelnökséget vezető államtitkár.
6. A Kabinet szükség szerint, de általában kéthetente ülésezik, ülését a Kabinet elnöke hívja össze. Rendkívüli ülés
összehívását bármely tag kezdeményezheti. 7. A Kabinet munkáját a Nemzetbiztonsági Munkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport) segíti. A Munkacsoport:
a) javaslatot tesz a Kabinetnek a közbiztonság és a nemzetbiztonság védelme, továbbá az élet- és vagyonvédelem
érdekében szükséges feladatokra és intézkedésekre, valamint figyelemmel kíséri azok végrehajtását;
b) biztosítja az összehangolt, késedelem nélküli és szükséges intézkedések és a végrehajtásért felelős szerv gyors
megállapítását lehetővé tevő információcserét a közbiztonság és a nemzetbiztonság védelmével, valamint a haza
védelmével és a szövetségi kötelezettségek teljesítésével összefüggésben az Alkotmányvédelmi Hivatal,
a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat, a Katonai Biztonsági Hivatal, a Katonai Felderítő Hivatal, az Információs Hivatal,
az Országos Rendőr-főkapitányság, a Terrorelhárítási Központ, a Nemzeti Védelmi Szolgálat, a Szervezett Bűnözés
Elleni Koordinációs Központ, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a Honvéd
Vezérkar, valamint az érintett minisztériumok között; c) javaslatot tesz a b) pontban felsorolt szervek tevékenységével kapcsolatos szakfeladatok ellátására, azok
összehangolására, a felelősség rendjére; d) biztosítja a b) pontban felsorolt szervek által feladat- és hatáskörükben szerzett, a közbiztonság és a
nemzetbiztonság védelmével, valamint az élet- és vagyonvédelemmel összefüggő műveleti, valamint műveleti,
bűnmegelőzési, bűnüldözési, felderítési és elhárítási célból hasznosítható információk közvetlen, koordinált
cseréjét és összegzését, az operatív együttműködést; e) szükség esetén információs igényt fogalmaz meg a b) pontban felsorolt szervek felé, valamint együttműködésre
kéri fel a Kormány irányítása alá nem tartozó állami szerveket;
f) összehangolja a b) pontban felsorolt szervek felderítő és műveleti, valamint hatósági intézkedéseit, továbbá
a műveleti helyzetnek megfelelően javaslatot tesz a szükséges intézkedésekre.
8. A Munkacsoport tagjai: a) a belügyminiszter, b) az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatója,
c) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatója, d) a Katonai Biztonsági Hivatal főigazgatója,
e) a Katonai Felderítő Hivatal főigazgatója, f) az Információs Hivatal főigazgatója,
g) a Terrorelhárítási Központ főigazgatója, h) a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ főigazgatója,
i) az országos rendőr-főkapitány, j) a Nemzeti Védelmi Szolgálat főigazgatója,
k) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke, l) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal főigazgatója,
m) a Honvéd Vezérkar főnöke, n) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium igazságügyi államtitkára.
9. A Munkacsoport vezetője a belügyminiszter. A Munkacsoport tagját akadályoztatása esetén az általa kijelölt személy
helyettesíti. A Munkacsoport vezetője az ülésre tanácskozási joggal más személyeket is meghívhat.
10. A Munkacsoport szükség szerint, de legalább havonta ülésezik, ülését a Munkacsoport vezetője hívja össze. Rendkívüli
ülés összehívását bármely tag az indok és a napirend megjelölésével kezdeményezheti a Munkacsoport vezetőjénél,
aki dönt az összehívás kérdésében. 11. A Munkacsoport álláspontjával egyet nem értő tagja a Munkacsoport vezetőjénél, vagy az irányító/felügyelő
miniszternél kezdeményezheti a Kabinet ülésének összehívását. 12. A Munkacsoport a Kabinetet rendszeresen, de legalább félévente a rendes üléseket megelőzően, illetve szükség
szerint soron kívül tájékoztatja tevékenységéről. 13. A Kabinet és a Munkacsoport üléseiről emlékeztető készül.
14. A Kabinet és a Munkacsoport titkársági feladatait a Munkacsoport vezetője által vezetett minisztérium látja el.
15. A Kabinet és a Munkacsoport működésének részletes szabályait a Kabinet elnöke által megállapított ügyrend
határozza meg. 16. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
17. A Kormány ügyrendjéről szóló 1144/2010. (VII. 7.) Korm. határozat a következő 57/B. ponttal egészül ki:
„57/B. Ha a nemzetbiztonság, a közbiztonság védelmével, valamint az élet- és vagyonvédelemmel összefüggő
előterjesztést a Nemzetbiztonsági Kabinet megvitatta és a Kormány általi megtárgyalásra javasolta, az előterjesztés
közvetlenül benyújtható a Kormány ülésére.” 18. Hatályát veszti a Kormány kabinetjeiről szóló 1047/2009. (IV. 13.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1470/2014. (VIII. 21.) Korm. határozata egyes állami tulajdonú ingóságok Iraki Köztársaság Demokratikus Kormányának történő térítésmentes átadásáról.
A Kormány Magyarország NATO tagságából eredő segítségnyújtás érdekében,
 1. az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36.  § (2)  bekezdésének a)  pontja és az  állami vagyonnal való
gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 50.  § (1a)–(1b)  bekezdése alapján az  állam tulajdonában és
a  Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében álló, 1.  melléklet szerinti vagyonelemek térítésmentes átadásáról
dönt az Iraki Köztársaság Demokratikus Kormánya részére történő magyar hozzájárulásként;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a honvédelmi minisztert, hogy az átadás-átvétel megvalósításának céljából vegye fel a kapcsolatot a kijelölt
átvevővel és gondoskodjon az átadás-átvétel megvalósításáról.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1565/2018. (XI. 10.) Korm. határozata a budapesti elővárosi gyorsvasúti vonalak (HÉV) egységes rendszerben történő fejlesztéséről.
A Kormány
 1. egyetért a  meglévő fővárosi HÉV-vonalak, az  infrastruktúra és a  járműpark teljes felújításával, bővítésével,
az  elővárosi gyorsvasúti integrációjával megvalósuló Ráckeve/Csepel/Kunszentmiklós–Tass–Budapest, Kálvin tér –
Nyugati pályaudvar térsége – Óbuda-Békásmegyer – Szentendre/Esztergom új átmenő városi-elővárosi gyorsvasúti
tengely létrehozásával (a  továbbiakban együtt: fejlesztési cél) és az  annak ütemezett megvalósítása érdekében
szükséges előkészítő munkák megkezdésével;
2. a fejlesztési cél megvalósítása első ütemeként egyetért
a) a H6 Budapest–Ráckeve és a H7 Boráros tér – Csepel vonalak elővárosi gyorsvasúti üzemű, a vonatkozó állami
és fővárosi városfejlesztési célkitűzésekkel is összhangban megvalósítandó átfogó fejlesztésével, valamint
teljes körű felújításával, a vonalak Budapest, Kálvin térig mélyvezetésben történő meghosszabbításával,
b) a H5 Batthyány tér – Szentendre vonal Békásmegyer–Szentendre közötti vonalszakaszának felújításával,
egyben a H5 teljes vonala állomási, megállóhelyi, utastájékoztatási infrastruktúrájának megújításával,
c) a H5 és H6–H7 vonalak teljes értékű távlati összekapcsolásához szükséges megvalósíthatósági tanulmány
elkészítésével;
3. a fejlesztési cél első ütemével kapcsolatos feladatok teljesítése érdekében felhívja a  Miniszterelnökséget vezető
minisztert, hogy – a  központi költségvetésből finanszírozott kulcsfontosságú budapesti kötöttpályás közlekedési
projektekről szóló 1655/2017. (IX. 13.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1655/2017. (IX. 13.) Korm. határozat]
1. melléklet 3. és 4. pontjában meghatározott feladatokhoz igazodva – gondoskodjon
a) a H6, H7 vonalak elővárosi gyorsvasúti üzemmódú fejlesztése, teljes körű felújítása engedélyezési terv, kiviteli
terv és kapcsolódó tenderdokumentáció szintű részletességgel történő megtervezésének, előkészítésének
megkezdéséről,
b) a H6, H7 vonalak Budapest, Kálvin téri metrócsomópontig tartó, mélyvezetésű közös szakasza a  szükséges
csatlakozó műtárgyakkal és felszíni rendezéssel – beleértve a  Boráros teret és a  Boráros térről délre
felszabaduló Duna-parti szakaszt, összhangban a  Kemény Ferenc Sportlétesítmény-fejlesztési Program,
valamint egyéb dél-pesti és észak-csepeli beruházások előkészítése és megtervezése érdekében szükséges
intézkedésekről szóló 2017/2016. (XII. 22.) Korm. határozat 3.  pontjában elrendelt feladattal – együttes
engedélyezési terv, kiviteli terv és kapcsolódó tenderdokumentáció szintű részletességgel történő
megtervezésének megkezdéséről, olyan technológiai paraméterekkel, hogy az  a  nagyvasúti elővárosi
motorvonatok menetrendszerű közlekedését is lehetővé tegye a  150-es számú Budapest–Kunszentmiklós–
Tass elővárosi vonal felől,
c) a városfejlesztési illeszkedés biztosításáról a  Budapest és az  agglomeráció fejlesztésével összefüggő állami
feladatokról, valamint egyes fejlesztések megvalósításáról, továbbá egyes törvényeknek a  Magyarország
filmszakmai támogatási programjáról szóló SA.50768 számú Európai Bizottsági határozattal összefüggő
módosításáról szóló 2018. évi XLIX. törvényben meghatározott Budapest Diákváros–Déli Városkapu
Fejlesztési Programmal érintett szakaszokon, a vonalvezetésre és az állomások kialakítására figyelemmel,
d) a H5 vonal teljes állomási, megállóhelyi infrastruktúrájának megújítására, akadálymentesítésére,
a  Békásmegyer–Szentendre vonalszakasz átfogó felújítására vonatkozóan a  tervezés és az  előkészítés
engedélyezési terv, kiviteli terv és kapcsolódó tenderdokumentáció szintig bezárólag történő megkezdéséről,
e) a H5 és a  H6–H7 vonalak teljes értékű összekapcsolásának érdekében a  Budapest, Kálvin tér – Nyugati
pályaudvar térsége – Buda (H5 vonal) közötti szakasz Részletes Megvalósíthatósági Tanulmánya
elkészítésének megkezdéséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
4. egyetért a H8 Budapest–Gödöllő és a H9 Budapest–Csömör vonalak elővárosi gyorsvasúti célú, a városfejlesztéssel is
összhangban megvalósítandó átfogó fejlesztésével, azzal, hogy
a) a vonalak elővárosi gyorsvasúti üzemmódú fejlesztése kerüljön előkészítésre,
b) a vonalak infrastruktúrája kerüljön átalakításra a fejlődő és növekvő lakosságszámú fővárosi és agglomerációs
épített környezethez illeszkedően, a  területi elvágó hatást jelentősen mérséklendő, az  érintett közterületek
nagyvárosi minőségű fejlesztését szem előtt tartva,
c) vasútforgalmi, településfejlesztési és településszerkezeti szempontból a  vonalakon kialakított megállóhelystruktúra felülvizsgálata történjen meg,
d) a vonalcsoport az Örs vezér terén bekötésre kerüljön az M2 metróvonal meglévő nyomvonalába, és létesüljön
új átszállókapcsolata Törökőrnél a 100a vasútvonallal és Rákosfalvánál a körvasúttal,
e) kerüljön előkészítésre a Budapest XVII. kerületi, rákoskeresztúri szárnyvonal,
f ) kezdődjön meg a H8 Cinkota–Gödöllő, valamint a H9 Cinkota–Csömör vonalszakaszok felújításának tervezése
úgy, hogy az  M2 metróvonal–H8/H9 vonal összekötése, illetve annak megvalósulásáig az  eltérő műszaki
kötöttségű gyorsvasúti üzem fenntartása is biztosított legyen;
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az  1655/2017. (IX. 13.) Korm. határozat 1.  mellékletében foglalt táblázat 6. sora szerinti feladat a  4.  pontban
meghatározottakkal összhangban kerüljön végrehajtásra;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 6. egyetért a budapesti elővárosi gyorsvasúti vonalakon a teljes körű járműcsere megkezdésével, amelynek keretében
a) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, valamint az innovációért és technológiáért felelős minisztert,
hogy a  MÁV-HÉV Helyiérdekű Vasút Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MÁV-HÉV
Zrt.) bevonásával kezdje meg annak a  járműspecifikációnak a  meghatározását, amely a  fejlesztési célhoz
maradéktalanul illeszkedve, de annak ütemezett elkészültéig a  meglévő vonalakon a  szolgáltatási szint
fejlesztését is biztosítva a H5, H6 és H7 vonalakra új járművek beszerzését teszi lehetővé,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, az innovációért és technológiáért felelős minisztert, valamint
a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, tegyék meg a  szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy a  MÁV-HÉV Zrt. – az  üzemi igények alapján jól ütemezhető mennyiségi tartalékkal
rendelkező feltételes közbeszerzési eljárás keretében – kezdje meg a  H5, H6 és H7 vonalakra az  a)  alpont
szerinti új járművek beszerzését,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: az a) alpont teljesülését követően
c) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a járművek beszerzésére irányuló, a b) alpont szerinti
feltételes közbeszerzési eljárás során megismert árajánlatok alapján az  innovációért és technológiáért
felelős miniszter és a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával nyújtson be
előterjesztést a  Kormány részére a  járműbeszerzés ütemezése, a  források biztosítása és az  európai uniós
támogatások bevonásának lehetőségére vonatkozóan,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a közbeszerzési eljárás során beérkezett ajánlatok megismerését követően azonnal
d) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, valamint az  innovációért és technológiáért felelős
minisztert, hogy Budapest Főváros Önkormányzata és a  MÁV-HÉV Zrt. bevonásával készítsenek a  H8 és H9
vonalakra vonatkozó járműcsere-stratégiát, azzal, hogy együttesen teljesüljön az a) alpont szerint specifikált
járművekkel homogén, a  lehető legnagyobb mértékben azonos felépítés és adott esetben az  eltérő
peronmagasság követelménye, valamint a  stratégiának ki kell terjednie az  M2 metróvonal–H8/H9 vonalak
összekötése megvalósulásáig biztosítandó gyorsvasúti üzem fenntarthatóságára;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: az a) alpont szerinti járműspecifikáció meghatározásával egyidejűleg
7. egyetért azzal, hogy a 2. és 3. pont szerinti előkészítési feladatok a 2014–2020 közötti európai uniós programozási
időszakban az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program 3.1. beruházási prioritás pénzügyi keretének terhére
valósuljanak meg, és felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjon a vonatkozó
támogatási szerződésnek a Miniszterelnökséget vezető miniszter egyetértésével történő megkötéséről;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
8. a 2. és 3. pontokban meghatározott előkészítési feladatok előkészítésére irányuló feltételes közbeszerzési eljárások
lefolytatására a 7. pont szerinti támogatási szerződésben maximálisan adható támogatási előleget 150 000 000 forint
összegben határozza meg;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a támogatási szerződés megkötésével egyidejűleg
9. egyetért a  H5–H6/H7 gyorsvasúti tengely Budapest, Kálvin térig tartó I. üteme és a  projekthez tartozó, erre
az  időszakra eső járműbeszerzés kiemelt prioritásként történő szerepeltetésével – amennyiben arra technikai
lehetőség mutatkozik – a  2021–2027 közötti európai uniós programozási időszakban megvalósítani tervezett
közlekedési beruházások között, és felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és az  innovációért és
technológiáért felelős minisztert, hogy tegyék meg az ehhez szükséges intézkedéseket.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a 2021–2027 közötti európai uniós programozási időszak közlekedési operatív program
tervezése keretében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1869/2013. (XI. 19.) Korm. határozata a Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport egyes jogcímei előirányzatainak megemeléséről.
A Kormány a  folyamatos és biztonságos egészségügyi ellátás biztosítása érdekében a  Magyarország 2013.  évi
központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 18.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII.  Egészségbiztosítási Alap fejezet 2.  Egészségbiztosítási ellátások
kiadásai cím 3. Természetbeni ellátások alcím 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport
a) 5. Betegszállítás és orvosi rendelvényű halottszállítás jogcím előirányzatának 250,0 millió forinttal,
b) 13. Célelőirányzatok jogcím előirányzatának 26 725,2 millió forinttal
történő megemelését az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2010. (V. 25.) MeHVM rendelete a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. XLII. törvény 6. §-ának végrehajtásáról.
A Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény 7. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény
41. §-ában foglaltakra tekintettel az átadás-átvétel jogszerű lebonyolításának halaszthatatlansága miatt, a Miniszterelnöki Hivatalt
vezető miniszter feladat- és hatásköréről szóló 29/2008. (II. 19.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott
hatáskörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 6. §-ában
meghatározott átvevő elsődlegesen az átadó munkakörébe kinevezett személy.
(2) Ha az átadás-átvétel során átvevőként az átadó munkakörébe kinevezett személy helyettese jár el, az átadás-átvétel
megkezdése előtt a helyettesítést megalapozó kinevezési okirat eredeti példányát vagy a Magyar Közlönyben
közzétett szövegét, valamint
a) miniszterelnök-helyettes esetében a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 19. §-ban meghatározott
rendelet eredeti példányát vagy a Magyar Közlönyben kihirdetett szövegét,
b) államtitkár esetében a helyettesítési jogkör terjedelmét meghatározó, a Ksztv. 37. § (1) bekezdése szerinti
szervezeti és működési szabályzat eredeti példányát vagy a Hivatalos Értesítőben közzétett szövegét
az átadónak be kell mutatni.
(3) Az átadás-átvétel során meghatalmazottként olyan személy járhat el, aki az átadás-átvételi jegyzőkönyvben, valamint
azok mellékleteiben található, bárki által megismerhető adatnak nem minősülő adatok megismerésére egyébként,
a meghatalmazástól függetlenül törvény alapján jogosult. A meghatalmazást teljes bizonyító erejű magánokiratba
kell foglalni.
2. § (1) Az átvevő – a miniszterelnöki megbízatással rendelkező személy kivételével – az átadás-átvétel során minősített
adatot a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Mtv.) 13. § (1) bekezdésében
meghatározott feltételek teljesülése esetén ismerhet meg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek való megfelelésről az átvevő gondoskodik.
(3) Az átadó az átadás-átvételi jegyzőkönyvben, valamint azok mellékleteiben szereplő, bárki által megismerhető adatnak
nem minősülő adatokat külön megjelöli.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott adatok kivételével az átadás-átvételi jegyzőkönyvben, valamint azok mellék
leteiben szereplő adatok kezelésére a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
1992. évi LXIII. törvény III. Fejezetének rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) Az átadás-átvételi jegyzőkönyvben, valamint azok mellékleteiben szereplő minősített adat minősítésének felülvizsgálatáról vagy felülbírálatáról az átvevő az Mtv. rendelkezései szerint dönthet.
3. § (1) Az átvevő az átadót az átadás-átvétel pontos helyéről és időpontjáról írásban, a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó szabályok szerint kézbesített iratban tájékoztatja.
(2) Az átvevő az átadó kifejezett egyetértésével dönthet arról, hogy a tájékoztatás nem az (1) bekezdésben meghatározottak szerint történik.
4. § (1) A Tv. 6. § (4) és (14)–(15) bekezdésében meghatározott teljességi nyilatkozathoz az átadó jogosult olyan záradékot
csatolni, amelyben kijelenti, hogy az általa tett nyilatkozatok és az átadott, ismertetett adatok, információk, tények,
okiratok, dokumentumok valóságtartalmára és teljeskörűségére vonatkozó nyilatkozatot a vezetése alá tartozó szerv
állami vezetőinek, illetve vezetői megbízással rendelkező köztisztviselőinek, továbbá az irányítása vagy felügyelete alá
tartozó szervek vezetőinek nyilatkozata alapján, továbbá azon információk ismeretében tette meg, amelyeket a tőle
elvárható gondosság mellett ismernie kell.
(2) Az átadó által tett nyilatkozatok és az átadott, ismertetett adatok, információk, tények, okiratok, dokumentumok
érdemi vizsgálatra alkalmasnak minősülnek különösen, ha azokat a magyar nyelv szabályainak megfelelően, olvasható
formában tartalmazza az átadás-átvételi jegyzőkönyv, illetve annak mellékletei.
5. § A Tv. 6. § (5) bekezdésében meghatározott általános jogutódnak az átadás-átvételi eljárás során – a Tv. 2. §
(1) bekezdésében meghatározottakra való tekintet nélkül – a Tv. 2. § (4) bekezdésében meghatározott szerveket kell
tekinteni.
6. § A Tv. 6. § (6) bekezdésében meghatározott elháríthatatlan akadályoztatásnak minősül az akadályoztatott személy
érdekkörén kívül felmerült olyan körülmény, amely az akadályoztatott személy által objektíven elháríthatatlan módon
nem teszi lehetővé az átadás-átvételi eljárás lefolytatását.
7. § (1) A Tv. 6. § (7) bekezdésében meghatározott kötelezettségeinek az átadó olyan módon tesz eleget, hogy a részére
a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó szabályok szerint megküldött megkeresésre írásban válaszol.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítése érdekében az átadó a lakcímét a kormányzati
tevékenység összehangolásáért felelős miniszter által vezetet központi államigazgatási szervnek az állami vezetők
személyi anyagát kezelő szervezeti egységének a hatáskörgyakorlásának megszűnését megelőzően bejelenti.
(3) Az átadó – szabad döntése alapján, az átvevővel történt megegyezés szerint – a Tv. 6. § (7) bekezdésében
meghatározott kötelezettségeit az (1) bekezdésben meghatározottaktól eltérően is teljesíti.
8. § (1) Az átadás-átvétel az átvevő mulasztása miatt nem teljesíthető, ha az átvevő az 1. § (2)–(3) bekezdésében, a 2. §
(1)–(2) bekezdésében és 3. §-ban meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget.
(2) Ha az átadás-átvétel a Tv.-ben meghatározott időpontban
a) az átadónak az elháríthatatlan akadályoztatás körébe nem eső mulasztása miatt nem teljesíthető, az átvevő
az átadás-átvétel teljesítésével összefüggésben a továbbiakban mulasztásba nem eshet,
b) az átvevőnek az elháríthatatlan akadályoztatás körébe nem eső mulasztása miatt nem teljesíthető, az átadó
az átadás-átvétel teljesítésével összefüggésben a továbbiakban mulasztásba nem eshet.
9. § (1) A minisztériumok, illetve a Miniszterelnöki Hivatal esetében a Tv. 6. § (11) bekezdésében meghatározott kötelezettséget a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság által működtetett információtechnológiai infrastruktúra és rendszerek
vonatkozásában a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság legmagasabb beosztású, az információtechnológiáért felelős
vezetője útján, a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter mint átvevő felé kell teljesíteni.
(2) A miniszter külön informatikai jegyzőkönyvet készít a Tv. 2. számú melléklet IV. pontjában meghatározott
adattartalommal.
(3) Az informatikai átadás-átvétel során a 4. § rendelkezését megfelelően alkalmazni kell.
10. § A Tv. 6. § (14) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítéséről a miniszterelnök
a) a Kormány vonatkozásában a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter,
b) a kormánybizottságok vonatkozásában a kormánybizottság elnöki tisztségét betöltő miniszter,
c) a kormányhivatalok esetében a kormányhivatal felett felügyeletet gyakorló miniszter
útján gondoskodik.
11. § Ha az átadás-átvételre a Kormány megbízatásának megszűnése miatt kerül sor,
a) a Tv. 1. számú melléklet 4. pontjában meghatározott adatokat a Kormány megbízatásának megszűnése napjával,
továbbá ettől elkülönülten feltüntetve a Kormány megbízatásának megszűnése és az új Kormány megalakulása
közötti időszak utolsó napjával,
b) a leltárkészítés időigényére való tekintettel a Tv. 1. számú melléklet 10. pontjában és 12. pont c) alpontjában
meghatározott adatokat az új Kormány megalakulását megelőző naptári év utolsó napjával,
c) a kincstári zárás időigényére való tekintettel a Tv. 1. számú melléklet 12. pont b) és e) alpontjában meghatározott
adatokat a Kormány megbízatásának megszűnése napjával
mint fordulónappal kell szolgáltatni. 12. § A Tv. 1. számú melléklet 1. pontjának alkalmazása során a közfeladatok kataszterének
a) minisztériumok és a Miniszterelnöki Hivatal, továbbá a tárca nélküli miniszter esetében a miniszter részletes
feladat- és hatásköréről szóló kormányrendeletben,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó, az 1. számú mellékletet alkalmazni köteles szerv esetében a szerv létre
hozásáról szóló jogszabályban
tételesen meghatározott feladatok összességét kell tekinteni.
13. § A Tv. 1. számú melléklet 2. pontjának alkalmazása során hitelesített másolatnak minősül az a másolat, amelynek első
oldalát az átadó vagy a helyettesítésére jogosult személy kézjegyével látott el.
14. § (1) Ez a rendelet a Tv. 3. § (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a hatálybalépését követő negyedik napon hatályát veszti.
Dr. Molnár Csaba s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
116/2016. (XI. 10.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter javaslatára
dr. Juhász Editet a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2016. november 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
99/2009. (XII. 18.) OGY határozata a Magyar Köztársaság területén élő nemzeti és etnikai kisebbségek helyzetéről (2007. február–2009. február) szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés a Kormánynak a Magyar Köztársaság területén élő nemzeti és etnikai kisebbségek helyzetéről (2007. február–2009.
február) szóló beszámolóját elfogadja. Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
173/2018. (IX. 26.) Korm. rendelete a gyülekezési jog gyakorlásával összefüggő kötelezettségek megszegése esetén kiszabható közigazgatási bírság megállapításának és megfizetése módjának részletes szabályairól.
A Kormány
a gyülekezési jogról szóló 2018. évi LV. törvény 24. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. A bírság megfizetésére vonatkozó szabályok 1. § A gyülekezési jogról szóló 2018. évi LV. törvény (a  továbbiakban: Gytv.) 21.  §-a szerinti közigazgatási bírságot
(a  továbbiakban: bírság) a  gyülekezési hatóság végleges döntésében megjelölt, a  Magyar Államkincstár által erre
a  célra elkülönített központosított beszedési számlaszámra átutalási megbízás útján vagy készpénzátutalási
megbízással kell megfizetni a  bírságot kiszabó döntés véglegessé válásától számított harminc napon belül.
Az  átutalási megbízás vagy készpénzátutalási megbízás közlemény rovatába a  „bírság” feltüntetése mellett
a kötelezett nevére és a döntés számára kell hivatkozni.
2. A bírság mérséklése, korlátlan enyhítése és kiszabásának mellőzése
2. § A gyülekezési hatóság a  bírság kiszabását mellőzi, ha a  Gytv. 3.  § (6)  bekezdésébe ütköző, jogsértő magatartás
az elkövetés körülményeire tekintettel csekély súlyú, és bírság megfizetése nélkül is kellő visszatartó hatás várható.
Ebben az  esetben a  gyülekezési hatóság a  közigazgatási szabályszegések szankcióiról szóló törvény szerinti
figyelmeztetést alkalmaz.
3. § (1) A  gyülekezési hatóság a  természetes személynek a  teljesítési határidő letelte előtt előterjesztett kérelme alapján
az őt terhelő bírságot végzésben mérsékelheti vagy korlátlanul enyhítheti, ha annak megfizetése az ügyfél és a vele
együtt élő hozzátartozók megélhetését súlyosan veszélyezteti.
(2) A  gyülekezési hatóság a  teljesítési határidő letelte előtt előterjesztett kérelem alapján a  bírságot kivételes
méltányosságból mérsékelheti vagy korlátlanul enyhítheti, különösen akkor, ha annak megfizetése a  vállalkozási
tevékenységet folytató természetes személy, jogi személy vagy egyéb szervezet ügyfél gazdálkodási tevékenységét
ellehetetlenítené.
3. Záró rendelkezések 4. § Ez a rendelet 2018. október 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1360/2015. (HK 1/2016.) HVK SZCSF szakutasítása a hazai képzésekkel kapcsolatos egyes személyügyi szakfeladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a hazai képzésen
történő részvételről, és a tanulmányi támogatások megtérítési kötelezettségéről szóló 55/2015. (X. 21.) HM utasítás
20. §-ában foglaltakra is – a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetek, a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalok, a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény, valamint a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteinek (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) személyügyi
szakállományára terjed ki.
2. A szakutasítást
a) a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. tör
vény (a továbbiakban: Hjt.) 2. § 18. pontja szerinti iskolai
végzettség, szakképzettség, szakképesítés, tanfolyami
végzettség vagy képzettség megszerzésére irányuló hazai,
iskolarendszerű vagy iskolarendszeren kívüli oktatással,
továbbképzéssel és átképzéssel (a továbbiakban együtt:
hazai képzés) és
b) a HM képzési katalógus hazai ágával
kapcsolatos egyes személyügyi szakfeladatok végrehajtására kell alkalmazni.
3. Felkérem a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát, hogy a NKE-re vezényelt hivatásos és szerződéses állományra vonatkozó személyügyi
szakfeladatokat ellátó szakállomány tekintetében biztosítsa a szakutasításban meghatározottak végrehajtását.
4. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy a KNBSZ
állományára vonatkozó személyügyi szakfeladatokat
ellátó szakállomány tekintetében biztosítsa a szakutasításban meghatározottak végrehajtását.
2. A szakutasítás szerinti személyügyi szakfeladatok
végrehajtásával kapcsolatos általános követelmények
5. A szakutasításban foglaltakat a hatályos jogszabályokkal, HM utasításokkal és belső rendelkezésekkel együtt kell
alkalmazni.
6. A szakutasítás hatálya alá tartozó személyügyi szakfeladatok egységes végrehajtásának elősegítése érdekében
a szakutasítás mellékleteként a mindennapi döntés-előkészítéshez általános iránymutatásul szolgáló formanyomtatványok, mintaokmányok kerülnek kiadásra. A személyügyi szakállomány ezeket a formanyomtatványokat, mintaokmányokat a hatályos jogszabályokkal és HM utasításokkal összhangban, fokozott odafigyeléssel, a konkrét
képzés eseti körülményeit szem előtt tartva köteles alkalmazni. A jognyilatkozatban kizárólag az adott képzésben
jelentőséggel bíró rendelkezéseket kell szerepeltetni, s
ügyelni kell a megfelelő szakkifejezések pontos alkalmazására is.
3. A hazai képzésre vezénylés előkészítésével
kapcsolatos feladatok
7. A honvédelmi szervezet személyügyi szakállománya
a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 9/2013.
(VIII. 12.) HM rendelet (a továbbiakban: Hjtvhr.) 108. §
(1) bekezdése szerinti hazai képzés esetén, a Hjtvhr.
1. melléklet 2.11., 2.13. vagy 2.14. pontja alapján az
1. melléklet szerint tartalommal készíti elő az állományilletékes parancsnok hatáskörébe tartozó, a Hjt. 42. § (2) bekezdés g) pontja szerinti képzésre történő vezénylést.
8. A Hjt. 42. § (2) bekezdés g) pontja szerinti képzésre
történő vezénylésről az állományilletékes parancsnok a
Hjt. 7. § (2) bekezdésének alkalmazásával döntési lapon is
dönthet. Ennek előkészítése során figyelemmel kell lenni
arra, hogy az állományilletékes parancsnok a képzésre vezénylés mellett milyen más, a vezényléshez kapcsolódó
munkáltatói döntés meghozatalára jogosult vagy kötelezett. Erre figyelemmel a döntési lapon is rendezhető különösen a Hjt. 108. § (2) bekezdése szerinti szolgálatteljesítési kötelezettség alóli mentesítés is.
9. A döntési lapon meghozott munkáltatói döntésről,
vagy döntésekről a honvédelmi szervezet személyügyi
szervének vezetője a Hjtvhr. 16. § (3) bekezdése szerinti
határozatot a 2. melléklet szerint tartalommal adja ki.
10. A Hjt. 88. § (1) bekezdésére és a hazai képzésen történő részvételről, és a tanulmányi támogatások megtérítési
kötelezettségéről szóló 55/2015. (X. 21.) HM utasítás
(a továbbiakban: Utasítás) 10. §-ára figyelemmel az 1. és a
2. melléklet szerinti vezénylést kell készíteni a Hjt. 91. §-a
szerinti közigazgatási alapvizsga-kötelezettség és a
Hjtvhr. 2. mellékletében a szolgálati beosztás betöltésének
feltételeként előírt egyéb képzettségi követelmények teljesítésére.
11. Szerződéses katona vezénylése esetén a honvédelmi
szervezet személyügyi szervének minden esetben vizsgálnia kell a szerződésben vállalt szolgálati idő és a kötelezően szolgálati viszonyban töltendő idő viszonyát.
Amennyiben a szerződésben vállalt szolgálati idő nem éri
el a kötelezően szolgálati viszonyban töltendő idő lejártát,
a vezénylés feltétele a vállalt szolgálati időnek legalább az
előírt határidő végéig történő meghosszabbítása.
12. A hazai képzésre történő vezénylések esetén – a katonai szolgálatra való egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságról, valamint a felülvizsgálati eljárásról szóló
10/2015. (VII. 30.) HM rendelet 4. §-ára figyelemmel – alkalmassági vizsgálat végrehajtására nem kell intézkedni.
13. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerinti
a) tájékoztatást a 3. melléklet,
b) nyilatkozatot a 4. melléklet
tartalmazza. 14. A honvédelmi szervezet személyügyi szakállománya a Honvédség által nyújtott támogatások formáját és
mértékét a vezénylésben a hatályos jogszabályok és az állomány tagjának nyilatkozata alapján, az aláírt nyilatkozat
átvételét követően állapítja meg.
15. A képzésre történő vezényléssel kapcsolatos
a) költségtérítéseket az egyes költségtérítésekről szóló
19/2013. (IX. 6.) HM rendelet (a továbbiakban: Költségtérítéses rendelet) 24. §-a,
b) élelmezési ellátásra való jogosultságot a Magyar
Honvédség élelmezési ellátásáról szóló 22/2006. (VIII. 8.)
HM rendelet
szerint kell megállapítani. Nem minősül Honvédség által
nyújtott támogatásnak a vezénylés, illetve a szolgálatteljesítési kötelezettség alóli mentesítés idejére járó illetmény.
16. A vezénylés módosítására, illetve kiegészítésére
vonatkozó mintairatot az 5. és a 6. melléklet határozza
meg.
4. A hazai nyelvtanfolyamra vezényléssel kapcsolatos
feladatok 17. A Rendelet 108. § (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti hazai nyelvtanfolyamra történő vezénylést
a) az 1. melléklet helyett a 7. melléklet
b) a 2. melléklet helyett a 8. melléklet
szerint kell elkészíteni. A 7–16. pontokat a hazai nyelvtanfolyamra történő vezénylésekre is alkalmazni kell.
18. A vezénylésben pontosan elő kell írni, hogy az állomány tagja milyen határidővel milyen nyelvből, milyen
fajtájú, típusú és szintű államilag elismert nyelvvizsga-bizonyítvány megszerzésére köteles.
19. A vezénylésben a nyelvvizsga-bizonyítvány megszerzésének határidejeként a képzés befejezését, vagy a
Honvéd Vezérkar főnökének (a továbbiakban: HVKF)
erre vonatkozó döntése esetén a képzés befejezését követő
legfeljebb két évet kell megjelölni. A HVKF erre vonatkozó döntéséről a HVK Személyzeti Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK SZCSF) tájékoztatja a honvédelmi
szervezetek személyügyi szakállományát.
20. A nyelvvizsga fajtáját, típusát és szintjét az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert nyelvvizsgáztatásról és a külföldön kiállított, idegennyelv-tudást igazoló
nyelvvizsga-bizonyítványok Magyarországon történő honosításáról szóló 137/2008. (V. 16.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) szerint kell meghatározni.
21. A vezénylésben a Honvédség által nyújtott támogatás részeként a tandíj összegét tanfolyamonként és személyenként 250 000 Ft-ban kell megállapítani, függetlenül
attól, hogy a nyelvtanfolyam regionális vagy központi
szervezésű, továbbá, hogy milyen nyelvből, milyen fajtájú, típusú, és szintű nyelvvizsga-bizonyítvány megszerzésére készít fel.
22. Amennyiben a képző intézmény által megszervezett első házi vizsga során az állomány tagja által elért
eredmény alapján a nyelvtanfolyam folytatása nem javasolt, a vezénylés megszüntetését haladéktalanul elő kell
készíteni. A vezénylés megszüntetésében – a Hjt. 88. §
(3) bekezdés a) pontja szerinti körülmények hiányában –
a megtérítési kötelezettség érvényesítésére nem kell intézkedni.
23. A Hjt. 88. § (3) bekezdése szerinti körülmények bekövetkezése esetén a megtérítési kötelezettség érvényesítése érdekében a Hjtvhr. 115. §-a szerinti fizetési felszólítás elkészítésére – a helyben szokásos rendben – haladéktalanul intézkedni kell.
24. Az állomány tagja által bemutatott okirat kizárólag a
Korm. rendelet 14. §-a szerint vehető figyelembe nyelvvizsga-bizonyítvánnyal egyenértékű okiratként.
25. A 2008. július 1-jét követően szerzett nyelvvizsgáról szóló tanúsítvány kizárólag Nyelvvizsgáztatási Akkreditációs Központ Oktatási Hivatal akkreditációs eljárását
követően fogadható el államilag elismert nyelvvizsgának.
Az akkreditációs eljárást nem a személyügyi szakállomány, hanem az állomány tagja kezdeményezheti papíralapon a 1122 Budapest Maros utca 19–21., vagy elektronikusan az info.nyak@oh.gov.hu e-mail címen.
5. A Hjtvhr. 108. § (2) bekezdése szerinti tanulmányi
szerződések előkészítésével kapcsolatos feladatok
26. A honvédelmi szervezet személyügyi szakállománya a Hjtvhr. 108. § (2) bekezdése szerinti hazai képzés
esetén a tanulmányi szerződést a 9. melléklet szerint tartalommal készíti elő.
27. A Hjtvhr. 2. melléklete szerinti egyéb képzettségi
követelmények teljesítésének támogatására tanulmányi
szerződés csak akkor köthető, ha annak teljesítésére az állomány tagja nem kötelezett. E rendelkezés a felsővezetői
tanfolyamra nem alkalmazható.
28. Szerződéses katona esetén a honvédelmi szervezet
személyügyi szervének minden esetben vizsgálnia kell a
szerződésben vállalt szolgálati időt és a kötelezően szolgálati viszonyban töltendő idő viszonyát. Amennyiben a vállalt szolgálati idő nem éri el legalább a kötelezően szolgálati viszonyban töltendő idő lejártát, a tanulmányi szerződés megkötésének feltétele a vállalt szolgálati időnek legalább az előírt határidő végéig történő meghosszabbítása.
29. A tanulmányi szerződésben nem minősíthető tanulmányi támogatásnak a Hjtvhr. 112. § (1) bekezdésében
nem szereplő juttatás, így különösen a felvételi eljárási illeték, a jelentkezési díj és a szolgálatteljesítési kötelezettség teljesítése alóli mentesítés idejére járó illetmény.
30. A fokozatszerzési díj a Hjtvhr. 112. § (1) és (3) bekezdésére figyelemmel akkor minősül tanulmányi támogatásnak, ha erről a felek a tanulmányi szerződés módosításával
megállapodnak. E megállapodás feltétele, hogy a fokozatszerzési díj megtérítését a miniszter előzetesen jóváhagyja.
31. A Költségtérítéses rendelet 34/A. §-a szerinti költségtérítéseket tanulmányi támogatásként kell biztosítani.
A napi szállásköltség felső határát a költségvetési források
figyelembevételével kell meghatározni.
32. A tanulmányi szerződés módosítására, illetve kiegészítésére vonatkozó mintairatot a 10. melléklet határozza
meg.
6. A Hjtvhr. 111. §-a szerinti tanulmányi szerződések
előkészítésével kapcsolatos feladatok
33. Az Utasítás 2. § 6. pontja szerinti szakmacsoportokat a
tiszti, altiszti és legénységi fokozati vizsgák előkészítéséről,
valamint a tananyagtartalom kialakításával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 39/2015. (VII. 28.) HM utasítás
1. mellékletében meghatározott, a munkakör-gazdálkodással
kapcsolatos feladatokról szóló 9/2014. (II. 12.) HM utasításban szereplő munkakörcsaládok fokozati vizsga szerinti
szakmacsoport-felosztás alapján kell figyelembe venni.
7. A Hjt. 90. § (1) bekezdése szerinti
formanyomtatványok
34. A Hjt.
a) 90. § (1) bekezdés a) pontja szerinti engedélyezési
kérelemre vonatkozó formanyomtatványt a 11. melléklet,
b) 90. § (1) bekezdés b) pontja szerinti bejelentési köte
lezettségre vonatkozó formanyomtatványt a 12. melléklet
állapítja meg.
8. A HM képzési katalógussal kapcsolatos
feladatok 35. A képzés leírását a 13. melléklet szerinti mintaokmány alkalmazásával kell a HVK SZCSF részére elektronikusan felterjeszteni.
36. A tervezett képzésen történő részvételhez előírt bemeneti, valamint egyéb követelményeket a 13. melléklet
III. pontjánál, a képzésen történő részvétel feltételeinél
kell feltüntetni. A szakmai ismeret, jártasság biztosítása
érdekében a képzésnek a HM képzési katalógusába történő
felvételének indokát a 13. melléklet V. pontjában kell részletesen kifejteni.
37. Az Utasítás 3. § (5) bekezdésére figyelemmel a
szakmai felelős szervezet egyetértése esetén a képzési
igénynek a HM képzési katalógusba történő felvételéről a
HVK SZCSF elektronikusan értesíti a képzési igényt felterjesztő honvédelmi szervezet személyügyi szakállományát.
9. Záró rendelkezés 38. Ez a szakutasítás az aláírását követő 15. napon lép
hatályba.
Zsiga Tamás ezredes s. k.,
csoportfőnök


text:
1273/2014. (IV. 24.) Korm. határozata a Siemens Zrt. tanműhely bővítésére és korszerűsítésére irányuló beruházásának támogatásáról.
A Kormány a  szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény
14.  § b) és c)  pontjában meghatározott jogkörében eljárva a  Siemens termelő, szolgáltató és kereskedelmi
zártkörűen működő részvénytársaság (székhelye: 1143 Budapest, Gizella út 51–57., cégjegyzékszám: 01-10-041548)
részére tanműhelyének bővítését, korszerűsítését szolgáló fejlesztési támogatásként a  Magyarország 2014. évi
központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 1.  melléklet LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet,
2. Szakképzési és felnőttképzési támogatások cím terhére 224 028 000 forint költségvetési támogatás biztosítását
rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: e kormányhatározat közzétételét követő 30. nap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1564/2013. (VIII. 16.) Korm. határozata az Itthon vagy – Magyarország szeretlek kulturális program lebonyolításához a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli az  Itthon vagy – Magyarország szeretlek kulturális program lebonyolításához
kapcsolódóan a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetnek a  23. „Itthon vagy – Magyarország szeretlek”
programsorozat címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az Áht. 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az „Itthon vagy – Magyarország szeretlek” kulturális
program lebonyolításához a Kvtv. 1. melléklet
a) IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 23. „Itthon vagy – Magyarország szeretlek” programsorozat
cím javára 752,3 millió forint,
b) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési
programok alcím, 2. Turisztikai célelőirányzat jogcímcsoport javára 80,0 millió forint,
c) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 12. Közkultúra,
kulturális vidékfejlesztés és nemzetiségi kultúra alcím, 7. Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés és nemzetiségi
kultúra támogatása jogcímcsoport, 6. „Itthon vagy – Magyarország szeretlek” programsorozat támogatása
jogcím javára 160,0 millió forint,
azaz összesen 992,3 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2013. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2013. XXII. törvény a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról.
Az Országgyűlés a társadalom széles körét érintő egyes ipari, közmű-szolgáltatási tevékenységek nemzetgazdaságilag és
társadalmilag is egyaránt kiemelkedően fontos ágazatainak és szolgáltatóinak egységes joggyakorlaton alapuló felügyeletét
lehetővé tevő állami szabályozás kialakítása, az állami bevételekkel hatékonyan gazdálkodó, a közjót szolgáló, erős piacszabályozó
állami szerepvállalás megteremtése, az energiafelhasználás hatékonyságának javítása, a vezetékes energiaellátás biztonsága és
a fogyasztók védelme érdekében a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
A MAGYAR ENERGETIKAI ÉS KÖZMŰ-SZABÁLYOZÁSI HIVATAL JOGÁLLÁSA ÉS FELADATAI
1. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal jogállása
1. § (1) A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) az állam villamosenergia-, földgáz- és
távhőellátással, víziközmű-szolgáltatással, valamint hulladékgazdálkodási közszolgáltatás díjszabályozásának
előkészítésével kapcsolatos feladatait ellátó, önálló szabályozó szerv, amely csak jogszabálynak van alárendelve.
(2) A Hivatal székhelye Budapest.
(3) A Hivatal fejezetet irányító szervi jogállással bíró központi költségvetési szerv, amelynek költségvetése az
Országgyűlés költségvetési fejezetén belül önálló címet képez. A Hivatal költségvetésének kiadási és bevételi
főösszegei kizárólag az Országgyűlés által csökkenthetők.
2. § (1) A Hivatal számára feladatot csak törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály írhat elő.
(2) Felügyeleti jogkörben a Hivatal döntését megváltoztatni, megsemmisíteni, valamint a Hivatalt eljárás lefolytatására
kötelezni nem lehet.
(3) A Hivatal a tárgykörben hatáskörrel rendelkező miniszter részére javaslatot tehet jogszabály megalkotására és
módosítására, továbbá véleményezési joggal rendelkezik a 3. § (2) bekezdésében meghatározott jogszabályok hatálya
alá tartozó személyt, szervezetet, valamint a feladat- és hatáskörét érintő döntések és jogszabályok előkészítése során.
(4) A Hivatal elnöke a Hivatal tevékenységéről a tárgyévet követő év május 31. napjáig számol be az Országgyűlésnek,
illetve külön felkérésre tájékoztatást ad az Országgyűlés feladatkörrel rendelkező bizottságának.
2. A Hivatal feladatai 3. § (1) A Hivatal ellátja mindazt a feladatot, amelyet törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály
a hatáskörébe utal.
(2) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, a Hivatal látja el
a) a földgázellátásról szóló törvény,
b) a földgáz biztonsági készletezéséről szóló törvény,
c) a villamos energiáról szóló törvény,
d) a távhőszolgáltatásról szóló törvény,
e) a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvény, valamint
f) a hulladékról szóló törvény
és az e törvények felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok hatálya alá tartozó szervezetek, személyek ezen
jogszabályok szerinti tevékenységének felügyeletét.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. március 14-i ülésnapján fogadta el.
(3) A Hivatal látja el a (2) bekezdésben meghatározott feladatkörében az általános hatályú közvetlenül alkalmazandó
uniós jogi aktusban, az uniós jogi rendelkezésben, az ezek alapján kiadott kötelező erejű határozatban foglaltak
végrehajtását.
4. § (1) A Hivatal nyilvános elektronikus információs rendszert működtet annak érdekében, hogy a 3. § (2) bekezdésében
meghatározott jogszabályok hatálya alá tartozó személyek és szervezetek által a nyilvánosság felé a Hivatal
közreműködése által nyújtandó információk nyilvánosan elérhetők legyenek.
(2) A Hivatal a honlapján közzéteszi
a) az Országgyűlés által jóváhagyott beszámolóját,
b) a Hivatal elnökének egységes szerkezetbe foglalt rendeleteit,
c) azokat az információkat, amelyek nyilvánosságra hozatalát jogszabály elrendeli.
3. Együttműködés a feladatellátás során, adatszolgáltatás 5. § (1) A Hivatal feladatai ellátása során együttműködik a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletével, a Gazdasági
Versenyhivatallal, a Nemzeti Adó- és Vámhivatallal, a fogyasztóvédelmi hatóságként kijelölt szervezettel és a 3. §
(2) bekezdésében meghatározott jogszabályok hatálya alá tartozó szervezetek, személyek ellenőrzését ellátó más
hatósággal. A Hivatal az együttműködés érdekében együttműködési megállapodást köthet.
(2) A Hivatal feladatai ellátásához és az integrációs folyamatok előmozdítása érdekében nemzetközi együttműködés
keretében a külföldi szabályozó hatóságokkal együttműködési megállapodást köthet, törvény rendelkezései szerint
információkat cserélhet.
(3) A Hivatal köteles a 3. § (2) bekezdésében meghatározott jogszabályban előírt adatszolgáltatási és javaslattételi
kötelezettségének – határidőben – eleget tenni, valamint az általa javasoltak egyeztetése során együttműködni.
A Hivatal javaslatától – ha jogszabály másképp nem rendelkezik – el lehet térni.
(4) E szakasz alkalmazásában külföldi szabályozó hatóság az adott feladatkör tekintetében az a hatóság, amely saját
országa joga alapján a Hivatal által ellátott feladatkörök valamelyikével rendelkezik.
II. FEJEZET
A HIVATAL SZERVEZETE ÉS GAZDÁLKODÁSA 4. A Hivatal elnöke és elnökhelyettesei
6. § (1) A Hivatal elnökét a miniszterelnök hét évre nevezi ki. Az elnök egy alkalommal ismételten kinevezhető.
(2) A Hivatal legfeljebb öt elnökhelyettesét a Hivatal elnöke hét évre nevezi ki. Az elnökhelyettes ismételten kinevezhető.
(3) A Hivatal elnökhelyettese felett a munkáltatói jogokat a Hivatal elnöke gyakorolja.
(4) Az elnökhelyettesek feladatkörét a Hivatal szervezeti és működési szabályzata állapítja meg.
7. § (1) A Hivatal elnökének és elnökhelyettesének tisztségére nem kell pályázatot kiírni. Elnöknek és elnökhelyettesnek olyan
személy nevezhető ki, aki a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben foglalt követelményeken túl felsőfokú iskolai
végzettséggel és
a) legalább három éves gyakorlattal rendelkezik az 1. § (1) bekezdése szerinti tevékenységi területek legalább
egyikén, vagy
b) legalább három éves vezetői gyakorlattal rendelkezik az államigazgatásban.
(2) A Hivatal elnöke és elnökhelyettese a kinevezésében megjelölt időpontban lép munkába, ennek hiányában
a munkába lépés napja a kinevezés közlését követő nap.
(3) A Hivatal elnökének tárgyév március 1-jétől a következő év február végéig terjedő időszakra vonatkozó havi keresete
a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a tárgyévet megelőző évre vonatkozó nemzetgazdasági havi
átlagos bruttó kereset tízszerese.
(4) A Hivatal elnökhelyettesének tárgyév március 1-jétől a következő év február végéig terjedő időszakra vonatkozó
havi keresete a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a tárgyévet megelőző évre vonatkozó
nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset kilencszerese.
(5) A Hivatal elnökét a miniszterrel, az elnökhelyettesét a közigazgatási államtitkárral azonos juttatások illetik meg.
A Hivatal elnökét és elnökhelyettesét naptári évenként negyven-negyven munkanap szabadság illeti meg.
8. § (1) A Hivatal elnökének jogviszonya megszűnik
a) a kinevezési időtartam lejártával,
b) halálával,
c) lemondásával,
d) felmentésével.
(2) A Hivatal elnöke jogviszonyának megszűnését az (1) bekezdés a)–c) pontja esetén a miniszterelnök állapítja meg.
(3) A miniszterelnök – a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti indokolási kötelezettség mellett – felmenti az
elnököt,
a) ha a 11. § (1) bekezdése szerinti összeférhetetlenséget a kinevezését, illetve az összeférhetetlenség okának
felmerülését követő 30 napon belül nem szünteti meg,
b) az ítélet jogerőre emelkedésének napjával, ha az elnökkel szemben lefolytatott büntetőeljárás eredményeként
az elnök bűnösségét a bíróság – szabadságvesztés vagy az elnök tevékenységének megfelelő foglalkoztatástól
eltiltás büntetést tartalmazó – jogerős ítélete állapította meg,
c) ha cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezték, vagy
d) ha neki felróható okból, több, mint hat hónapon át nem tesz eleget megbízatásából eredő feladatainak.
9. § (1) Az elnökhelyettes jogviszonya megszűnik
a) lemondással,
b) halállal,
c) az elnök általi (2) bekezdés szerinti felmentéssel,
d) az elnök általi (3) bekezdés szerinti visszahívással,
e) az elnök és az elnökhelyettes közös megegyezésével,
f) a kinevezési időtartam lejártával.
(2) Az elnök felmenti az elnökhelyettest,
a) ha a 11. § (1) bekezdése szerinti összeférhetetlenséget a kinevezését, illetve az összeférhetetlenség okának
felmerülését követő 30 napon belül nem szünteti meg,
b) az ítélet jogerőre emelkedésének napjával, ha az elnökhelyettessel szemben lefolytatott büntetőeljárás
eredményeként az elnökhelyettes bűnösségét a bíróság – szabadságvesztés vagy az elnökhelyettes
tevékenységének megfelelő foglalkozástól eltiltás büntetést tartalmazó – jogerős ítélete állapította meg,
c) ha cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezték, vagy
d) ha neki felróható okból, több, mint hat hónapon át nem tesz eleget megbízatásából eredő feladatainak.
(3) Az elnök visszahívással is megszüntetheti az elnökhelyettes megbízását. A visszahívást nem kell indokolni.
10. § (1) A Hivatal elnöke jogviszonyának 8. § (1) bekezdés a) és c) pontja, valamint elnökhelyettese jogviszonyának
9. § (1) bekezdés a) és d) pontja szerinti megszűnése esetén megszűnéskori havi illetménye kétszeresének megfelelő
összegű végkielégítésre jogosult. Ha az elnök három évnél rövidebb ideig töltötte be tisztségét, úgy a (2) bekezdésben
meghatározott tilalom a megbízatás megszűnésétől számított hat hónapig áll fenn, és ebben az esetben egyhavi
illetménye illeti meg végkielégítésként.
(2) A Hivatal elnöke és elnökhelyettese jogviszonyának megszűnése után egy éven át
a) nem létesíthet munkaviszonyt, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyt olyan gazdasági társasággal,
b) nem létesíthet rendszeres gazdasági kapcsolatot gazdasági társaság vezető tisztségviselőjeként vagy
tulajdonosaként olyan gazdasági társasággal, illetve
c) nem szerezhet részesedést olyan gazdasági társaságban,
amelynek jogát vagy jogos érdekét a Hivatal döntése a megbízatás megszűnését megelőző három évben érintette.
(3) Tekintettel a (2) bekezdés szerinti működési szektort érintő elhelyezkedési tilalomra, az elnök, illetve az elnökhelyettes
megbízatásának megszűnésével egyidejűleg a megelőző 12 havi, a Hivataltól származó nettó – azaz személyi
jövedelemadóval csökkentett – jövedelmének megfelelő mértékű kártalanításra jogosult. A kártalanítást a Hivatal
költségvetése terhére kell megfizetni. Az ily módon megállapított kárátalány a károk megtérülése körében
adómentes.
(4) Amennyiben az elnökhelyettes megbízatása a 9. § (1) bekezdés d) pontja szerint szűnik meg, a megbízatás
megszűnésére a közszolgálati jogviszonyban történő vezetői megbízás visszavonása esetére irányadó
rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
11. § (1) Az elnök, az elnökhelyettes nem lehet
a) köztársasági elnök, miniszterelnök, a Kormány tagja, államtitkár, közigazgatási államtitkár, helyettes államtitkár,
főpolgármester, főpolgármester-helyettes, polgármester, alpolgármester, megyei közgyűlés elnöke és
alelnöke, országgyűlési képviselő, az Európai Parlament tagja,
b) helyi vagy megyei önkormányzati képviselő, kormánytisztviselő, párt országos vagy területi szervezetének
tisztségviselője vagy politikai párttal foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban álló személy,
c) a Hivatal engedélyesi, felügyeleti körébe tartozó vállalkozás vezető tisztségviselője, vezető testületének tagja,
felügyelő bizottsági tagja, kivéve ha a jogviszony (tagság) jogszabályi felhatalmazás vagy kijelölés alapján áll
fenn,
d) olyan személy, aki a Hivatal engedélyesi, felügyeleti körébe tartozó gazdasági társasággal munkaviszonyban
vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll,
e) olyan személy, aki a Hivatal engedélyesi, felügyeleti körébe tartozó gazdasági társaságban rendelkezik
közvetlen vagy közvetett tulajdoni részesedéssel,
f) olyan gazdasági társaság közvetlen vagy közvetett – nyilvánosan működő részvénytársaság esetében
öt százalékot meghaladó mértékű – tulajdonosa, illetve ezekkel foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban álló
személy, amely társaság a d) pontban meghatározott gazdasági társaságokkal megbízási vagy vállalkozási
jogviszonyban áll,
g) olyan személy, aki az a) és b) pontok alá eső személynek a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti közeli
hozzátartozója (a továbbiakban: közeli hozzátartozó), illetve a d) pont alá eső, vezetői munkakört betöltő
személy közeli hozzátartozója, valamint
h) olyan személy, aki a d) pontban foglaltakon kívül egyéb szervezettel, vállalkozással munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll.
(2) Az (1) bekezdés d) pontja vonatkozásában nem minősül összeférhetetlennek a tudományos, oktatói tevékenység
végzésére, tudományos eredmények közzétételére, illetve tudományos ismeretterjesztésre vonatkozó
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony.
(3) Az elnök, az elnökhelyettes nem folytathat pártpolitikai tevékenységet, párt nevében nyilatkozatot nem tehet.
12. § A Hivatal elnöke
a) rendeletben megállapítja a villamos energia rendszerhasználati díjakat és alkalmazásuk szabályait; a villamos
energiáról szóló törvény szerinti elosztók közötti kiegyenlítő fizetések mértékét, a villamos energia csatlakozási
díjakat és alkalmazásuk szabályait,
b) rendeletben megállapítja a földgáz rendszerhasználati díjakat, a földgázellátásról szóló törvény szerinti
rendszerüzemeltető által nyújtott szolgáltatás minőségének a földgáz rendszerhasználati díjakon keresztül
történő ösztönzésének szabályait, a nyújtott szolgáltatás minőségétől függően alkalmazható földgáz
rendszerhasználati díjakat, valamint a földgáz rendszerhasználati díjak alkalmazásának feltételeit, a földgáz
csatlakozási díjakat és alkalmazásuk szabályait,
c) kiadja a Hivatal szervezeti és működési szabályzatát és egyéb szabályzatait,
d) irányítja a Hivatal munkaszervezetét, meghatározza létszámkeretét és a kiadmányozás rendjét,
e) képviseli a Hivatalt,
f) gyakorolja a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben a hivatali szervezet vezetője számára meghatározott
hatásköröket,
g) gyakorolja a Hivatallal közszolgálati jogviszonyban vagy munkaviszonyban álló alkalmazottak feletti
munkáltatói jogkört,
h) a Hivatal költségvetése tekintetében ellátja mindazon feladatokat, amelyeket az államháztartásról szóló
törvény a fejezetet irányító szerv vezetőjének hatáskörébe utal,
i) törvényben kapott felhatalmazás alapján rendeletet ad ki,
j) a minősített adat védelméről szóló törvény rendelkezései alapján dönt a Hivatal tevékenysége során kezelt
adatok minősítéséről, k) évente beszámol az Országgyűlésnek a Hivatal munkájáról, illetve külön felkérésre tájékoztatást ad az
Országgyűlés feladatkörrel rendelkező bizottságának,
l) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket törvény, törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály vagy
a Hivatal szervezeti és működési szabályzata a feladatkörébe utal,
m) együttműködési megállapodást köthet más állami szervekkel, tagállami felügyeleti hatóságokkal, társadalmi
szervezetekkel.
13. § (1) A Hivatal elnöke törvényben, törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott feladatainak
ellátása során nem utasítható. Az elnök – a Hivatal törvényben meghatározott hatósági ügyei tekintetében – egyedi
döntésre a Hivatalnak utasítást nem adhat.
(2) A Hivatal feladatkörét érintő napirendi pontok tárgyalása esetén a Hivatal elnöke meghívásra a Kormány ülésén
részt vesz.
5. A Hivatal állományába tartozó személyek foglalkoztatási jogviszonyára vonatkozó szabályok
14. § (1) A Hatóság elnöke, elnökhelyettese, valamint a Hivatal alkalmazottai a Hivatal feladatainak ellátásához közvetlenül
kapcsolódó tevékenységüket közszolgálati jogviszony keretében látják el.
(2) A Hivatal elnöke meghatározza a Hivatal feladatainak ellátásához szükséges munkakörök rendszerét, a feladatok
ellátásához szükséges erőforrások mennyiségét, illetve a Hatóság szervezeti és működési szabályzatában jelöli ki az
(1) bekezdésbe nem tartozó azon munkaköröket, amelyek betöltői feladataikat munkaviszony keretében látják el.
15. § A Hivatal elnökére, elnökhelyettesére, valamint a Hivatallal közszolgálati jogviszonyban álló köztisztviselőkre
és közszolgálati ügykezelőkre az e törvényben foglalt eltérésekkel a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény
köztisztviselőkre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
16. § (1) A Hivatal elnöke át nem ruházható hatáskörében dönt a Hivatal köztisztviselője alapilletményének eltérítéséről,
a tárgyév során módosíthatja azt, a Hivatalnál történő jogviszony létesítés kivételével a köztisztviselő munkájának
tárgyévet megelőző évi minősítése, ennek hiányában teljesítményértékelése alapján. Az elnök az alapilletmény
módosítása során a köztisztviselő alapilletményét legfeljebb ötven százalékkal megemelheti vagy legfeljebb húsz
százalékkal csökkentett mértékben állapíthatja meg.
(2) A szakmai főtanácsadói, a szakmai tanácsadói, a közigazgatási főtanácsadói és a közigazgatási tanácsadói címek
aránya együttesen a Hivatal felsőfokú iskolai végzettségű köztisztviselőinek negyven százalékáig terjedhet.
(3) A Hivatal elnöke a kimagasló teljesítményt nyújtó köztisztviselőnek a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben
meghatározott illetményrendszerre vonatkozó szabályoktól eltérő személyi illetményt állapíthat meg. Személyi
illetmény a Hivatal szervezeti és működési szabályzatában megállapított létszám legfeljebb húsz százalékáig adható
a személyi juttatás előirányzata terhére. A személyi illetmény indokolás nélkül visszavonható, amely nem minősül
a köztisztviselői kinevezés módosításának.
(4) A napidíj mértéke a központi költségvetési törvényben meghatározott illetményalap egy munkanapra eső
összegének 150%-a. Kiszámításánál havonta huszonegy munkanapot kell figyelembe venni és azt tíz forintra
felkerekítve kell megállapítani.
(5) A Hivatal – a cafetéria juttatás kivételével – saját hatáskörben maga határozza meg béren kívüli juttatásait. A Hivatal
elnöke által adható jutalom mértékét és a béren kívüli juttatásokat szabályzatban kell meghatározni.
17. § (1) A Hivatal köztisztviselője – a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti összeférhetetlenségi szabályokban
foglaltakon túl – törvény eltérő rendelkezése hiányában nem létesíthet és nem tarthat fenn tagsági viszonyt,
munkaviszonyt vagy munkavégzéssel járó egyéb jogviszonyt, vezető tisztségviselői jogviszonyt vagy
felügyelőbizottsági tagsági jogviszonyt a Hivatal feladat- és hatáskörébe tartozó tevékenységi területen működő
szervezettel.
(2) A Hivatal köztisztviselője öröklés kivételével nem szerezhet tulajdoni részesedést a 3. § (2) bekezdésében
meghatározott jogszabályok hatálya alá tartozó szervezetben.
18. § (1) A Hivatal köztisztviselője kinevezésekor nyilatkozik a munkáltatói jogkör gyakorlójának az összeférhetetlenséggel
kapcsolatos tényekről, a követelmények teljesüléséről, továbbá haladéktalanul írásban bejelenti a 17. § (2) bekezdése
szerinti öröklés tényét.
(2) A Hivatal köztisztviselője a kinevezése előtt, illetve öröklés útján szerzett, a 17. § (2) bekezdése szerinti tulajdoni
részesedését a kinevezéstől vagy az öröklés útján történő szerzéstől számított három hónapon belül köteles
elidegeníteni.
(3) A Hivatal köztisztviselője a munkáltatói jogkör gyakorlójának haladéktalanul írásban bejelenti, ha a vele közös
háztartásban élő közeli hozzátartozója
a) a 17. § (2) bekezdése szerinti tulajdonosi részesedéssel, vagy
b) a 3. § (2) bekezdésében meghatározott jogszabályok hatálya alá tartozó szervezetben tagsági viszonnyal,
munkaviszonnyal, munkavégzéssel járó egyéb jogviszonnyal, vezető tisztségviselői vagy felügyelőbizottsági
tagsági jogviszonnyal
rendelkezik.
(4) A (2) bekezdésben foglalt kötelezettsége teljesítéséig, illetve a (3) bekezdésben meghatározott esetben a Hivatal
köztisztviselője nem vehet részt olyan döntés előkészítésében és meghozatalában, amely az érintett szervezetre
vonatkozik.
6. Titoktartási kötelezettség 19. § (1) A Hivatal köztisztviselői kötelesek a feladatkörük ellátása során tudomásukra jutott üzleti titkot megőrizni. Ez
a kötelezettség a közszolgálati jogviszony megszűnését követően is fennmarad.
(2) A Hivatal köztisztviselői szakmai titokként kötelesek megőrizni a hatósági tevékenység ellátásával kapcsolatban
tudomásukra jutott minden olyan adatot, tényt vagy körülményt, amelyet törvény előírásai szerint a Hivatal nem
köteles más hatóság, illetve a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tenni, azt nem tehetik jogosulatlanul közzé és
nem hasznosíthatják.
7. A Hivatal gazdálkodása 20. § (1) A Hivatal a feladatai ellátásával és a működésével összefüggő kiadásokat saját bevételeiből fedezi.
(2) A Hivatal bevételét képezi
a) a felügyeleti díj,
b) a Hivatal által kiszabott bírságok,
c) az igazgatási szolgáltatási díj és
d) az egyéb bevételek.
(3) A Hivatal által kiszabott bírságból származó bevétel a Hivatal feladat- és hatáskörébe tartozó
a) tevékenységi területen működő szakemberek képzésére és tudományos-oktatási programok támogatására,
b) ágazatokban működő szervezetek ügyfeleinek tájékoztatására,
c) tevékenységekkel és döntésekkel kapcsolatos tájékoztatásra, tanulmányok és ismeretterjesztő anyagok
készítésének és közzétételének támogatására,
d) tevékenységi területen működő civil fogyasztóvédelmi szervezetek támogatására
fordítható.
(4) A tárgyévben a (3) bekezdés szerint rendelkezésre álló, de fel nem használt összeg a következő évre átvihető és azonos
célokra felhasználható.
(5) A Hivatal bevételeiből évente – a bírságból származó bevétel kivételével – legfeljebb a tárgyévi bevétel 25%-ának
megfelelő mértékig tartalékot képezhet. Az így képzett tartalék kizárólag az (1) bekezdés szerinti kiadásokra
használható fel, az más célra nem vonható el.
(6) A Hivatal kérelemre indult eljárásáért – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – igazgatási szolgáltatási díjat kell
fizetni.
(7) Törvényben, törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban vagy törvény alapján a Hivatal határozatában
megállapított, a Hivatalnak fizetendő díj és annak késedelmi kamata köztartozásnak minősül, és adók módjára kell
behajtani.
(8) A (2) bekezdés a)–c) pontja szerinti bevételek – a központi költségvetésről szóló törvény eltérő rendelkezése
hiányában – 40%-a a központi költségvetést illeti meg.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 8. Felhatalmazó rendelkezések 21. § Felhatalmazást kap a Hivatal elnöke, hogy rendeletben állapítsa meg
1. a Hivatal elnökének rendelet kiadásában helyettesítését ellátó elnökhelyettest,
2. a Hivatal hatáskörébe tartozó, kérelemre indult eljárások tekintetében az eljárásáért fizetendő igazgatási
szolgáltatási díj mértékére, valamint a díjak és az egyéb bevételek beszedésére, kezelésére, nyilvántartására,
visszatérítésére vonatkozó részletes szabályokat.
9. Hatályba léptető rendelkezés 22. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
10. Átmeneti rendelkezések 23. § (1) A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal a Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban: MEH) általános és
egyetemes jogutódja.
(2) A MEH elnökének és elnökhelyetteseinek megbízatása e törvény hatálybalépésének napján megszűnik. E tisztségek
betöltőinek felmentési idejére és végkielégítésére a 10. §-ban foglaltakat kell alkalmazni, kivéve ha megbízatásuk
megszűnésétől számított 30 napon belül kinevezik őket a Hivatal elnökévé vagy elnökhelyettesévé.
(3) A MEH-nél foglalkoztatott kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő kormányzati szolgálati jogviszonya
közszolgálati jogviszonnyá alakul át. A jogviszony átalakulása nem érinti a Hivatal létrejötte előtt keletkezett
kormányzati szolgálati jogviszonyból eredő jogokat és kötelezettségeket, kivéve ha e törvény ettől eltérően
rendelkezik. A jogviszony átalakulásáról a munkáltató köteles harminc napon belül a köztisztviselőt, illetve
a közszolgálati ügykezelőt értesíteni.
(4) A Hivatalnál foglalkoztatott köztisztviselő illetmény-kiegészítésére a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 234. § (1) bekezdését kell alkalmazni azzal a feltétellel, hogy a MEH-hel e törvény hatálybalépését
megelőző napon jogviszonyban álló illetmény-kiegészítése nem csökkenthető azon jogviszonya fennállásáig, amely
alapján az e törvény hatálybalépése előtti illetmény-kiegészítésére jogosultságot szerzett.
24. § A tárgykörre vonatkozóan a Hivatal rendeletének hatálybalépéséig hatályban marad és alkalmazandó a MEH e törvény
hatálybalépésekor hatályban lévő határozata, kivéve ha a MEH határozata hatályát veszti. A Hivatal az általa kiadott
rendelet hatálybalépésével egyidejűleg köteles a tárgykörre vonatkozó határozatát visszavonni.
11. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
25. § Az 1–3. § és a 6–21. § az Alaptörvény 23. cikke alapján sarkalatosnak minősül.
12. Az Európai Unió jogának való megfelelés 26. § Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv,
b) a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv.
13. Módosító rendelkezések 27. § (1) A távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Tszt.) II. Fejezetében a 4. §-t megelőző alcím címe
helyébe a következő rendelkezés lép:
„A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal feladatai” (2) A Tszt. 60. § (2) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
(A miniszter rendeletben)
„i) állapítja meg a Hivatal miniszter részére történő adatszolgáltatási és javaslattételi kötelezettségének rendjére,
módjára, tartalmára, formájára és időpontjára vonatkozó részletes szabályokat.”
(3) A Tszt. 4. § (1) bekezdésében a „Magyar Energia Hivatal” szövegrész helyébe a „Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatal” szöveg lép.
28. § (1) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: Vet.) 27. § (5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(5) A (4) bekezdés szerinti határozatnak megfelelő csatlakozás esetén a rendszerhasználó a Hivatal elnökének
rendeletében megállapított mértékű csatlakozási díjat fizet.”
(2) A Vet. 142. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A rendszerhasználati díjak mértékét és alkalmazásuk szabályait a Hivatal elnöke rendeletben állapítja meg.
A rendelet kihirdetése és hatálybalépése között legalább 15 napnak el kell telnie.”
(3) A Vet. 144. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1) A közcélú hálózathoz történő csatlakozással összefüggésben csatlakozási díjat kell fizetni. A csatlakozási díjak
meghatározásának szempontjait, a csatlakozási díjak elemeit a Hivatal előterjesztése alapján a miniszter rendeletben
állapítja meg.
(1a) A csatlakozási díjak mértékét és alkalmazásának szabályait a Hivatal elnöke rendeletben állapítja meg. A rendelet
kihirdetése és hatálybalépése között legalább 15 napnak el kell telnie.”
(4) A Vet. 148. § (2)–(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(2) A 147. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás mértéke 0,08 Ft/kWh.
(3) A 147. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás mértéke 0,07 Ft/kWh.
(4) A 147. § (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás mértéke 1,31 Ft/kWh.
(5) A 147. § (1) bekezdése szerinti pénzeszközök mértékét a következő évre várható finanszírozási igény és az
elkülönített számla várható tárgyévi egyenlege alapján kell megállapítani.”
(5) A Vet. XIX. Fejezetének címe helyébe a következő rendelkezés lép:
„XIX. FEJEZET
A HIVATAL” (6) A Vet. 159. § (1) bekezdés 6. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Hivatal a villamosenergia-ellátással, a villamosenergia-ellátás biztonságának és a villamosenergia-piac hatékony
működésének felügyeletével kapcsolatos feladatai körében:)
„6. rendeletben határozza meg a rendszerhasználati és a csatlakozási díjakat, valamint az egyes díjak alkalmazásának
feltételeit,”
(7) A Vet. 170. § (2) bekezdése a következő 3. ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy)
„3. a Hivatal miniszter részére történő adatszolgáltatási és javaslattételi kötelezettségének rendjére, módjára,
tartalmára, formájára és időpontjára vonatkozó részletes szabályokat,”
(rendeletben állapítsa meg.)
(8) A Vet. 170. § (2) bekezdés 11. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy)
„11. rendszerhasználati díjak képzésének alapelveit, árszabályozásának kereteit, valamint csatlakozási díjak
meghatározásának szempontjait és a díjak elemeit,”
(rendeletben állapítsa meg.)
(9) A Vet. 170. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Felhatalmazást kap a Hivatal elnöke, hogy rendeletben állapítsa meg
1. a rendszerhasználati díjakat és alkalmazásuk szabályait,
2. a csatlakozási díjakat és alkalmazásuk szabályait,
3. az elosztók közötti kiegyenlítő fizetések mértékét.”
(10) A Vet.
1. 3. § 13. pontjában és XIX. Fejezetének a 158. §-t megelőző alcímének címében a „Magyar Energia Hivatal”
szövegrész helyébe a „Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal” szöveg,
2. 140. § (2) bekezdésében a „Hivatal határozatban” szövegrész helyébe a „Hivatal elnöke rendeletben” szöveg,
3. 142/A. § (2) bekezdésében a „Hivatal a rendszerhasználati díjakról hozott határozatában” szövegrész helyébe
a „Hivatal elnöke a rendszerhasználati díjakról kiadott rendeletében” szöveg,
4. 142/A. § (3) és (6) bekezdésében a „Hivatal határozatában” szövegrész helyébe a „Hivatal elnökének
rendeletében” szöveg,
5. 142/B. § (4) és (5) bekezdésében a „határozatban” szövegrész helyébe a „rendeletben” szöveg
lép.
29. § (1) A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: Get.) 105. § (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(3) Az (1) bekezdés a), c) és d) pontjai szerinti díjak országosan egységes mértékűek, azokat és alkalmazásuk
szabályait a Hivatal elnöke rendeletben állapítja meg. Az (1) bekezdés b) pontja szerinti díj mértékét és alkalmazásának
szabályait a Hivatal elnöke rendeletben, a földgáz rendszerhasználat árszabályozásának kereteiről szóló jogszabályban
meghatározott módon, földgázelosztónként állapítja meg. A Hivatal elnöke rendeletének a kihirdetése és
a hatálybalépése között legalább 15 napnak el kell telnie.”
(2) A Get. 105/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A rendszerüzemeltetők a Hivatal elnökének rendeletében meghatározott rendszerhasználati díjakat, csatlakozási
díjakat és áralkalmazási feltételeket kötelesek alkalmazni és honlapjukon közzétenni.”
(3) A Get. 108. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A földgázszállító vagy a földgázelosztó vezetékhez történő csatlakozásért vagy a korábban vásárolt kapacitást
meghaladó többletkapacitásért csatlakozási díjat kell fizetni. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjait,
a csatlakozási díjak elemeit a Hivatal előterjesztése alapján a miniszter rendeletben állapítja meg. A csatlakozási díjakat
és alkalmazásának szabályait a Hivatal elnöke rendeletben állapítja meg. A csatlakozási díj általános
forgalmiadó-fizetési kötelezettségére külön törvény rendelkezései irányadók.”
(4) A Get. XVI. Fejezetének címe helyébe a következő rendelkezés lép:
„XVI. FEJEZET
A HIVATAL” (5) A Get. XVI. Fejezetében a 126. §-t megelőző alcím címe helyébe a következő rendelkezés lép:
„A Hivatal feladata és hatásköre”
(6) A Get. 129. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A Hivatal részére felügyeleti tevékenységéért az engedélyesek felügyeleti díjat kötelesek fizetni, amelynek
mértéke az engedélyes tevékenysége előző évi nettó árbevételének 0,06%-a. Ha a tárgyévet megelőző évben
az engedélyesnek nem volt nettó árbevétele, vagy nem volt teljes évre vonatkozó nettó árbevétele, akkor éves
felügyeleti díj előleget kell fizetni, amelynek mértéke a tárgyévre vonatkozó üzleti tervben az engedélyköteles
tevékenységből elérni tervezett nettó árbevétel 0,06%-a. Ha a tárgyév tényleges nettó árbevétele nem azonos az üzleti
tervben tervezettel, a különbözet 0,06%-ával a tárgyévet követő évben a fizetendő felügyeleti díj mértékét
megfelelően módosítani kell.”
(7) A Get. 133. § (1) bekezdése a következő 15. ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg)
„15. a Hivatal miniszter részére történő adatszolgáltatási és javaslattételi kötelezettségének rendjére, módjára,
tartalmára, formájára és időpontjára vonatkozó részletes szabályokat.”
(8) A Get. XVII. Fejezete a következő 133/A. §-sal egészül ki:
„133/A. § Felhatalmazást kap a Hivatal elnöke, hogy rendeletben állapítsa meg
1. a rendszerhasználati díjakat, a rendszerüzemeltető által nyújtott szolgáltatás minőségének a rendszerhasználati
díjakon keresztül történő ösztönzésének szabályait, a nyújtott szolgáltatás minőségétől függően alkalmazható
rendszerhasználati díjakat, valamint a rendszerhasználati díjak alkalmazásának feltételeit,
2. a csatlakozási díjakat és alkalmazásuk szabályait.”
(9) A Get.
1. 3. § 15. pontjában és 132. § 1. pontjában a „Magyar Energia Hivatal” szövegrész helyébe a „Magyar Energetikai
és Közmű-szabályozási Hivatal” szöveg,
2. 67. § (3) bekezdésében a „határozatában” szövegrész helyébe az „elnökének rendeletében” szöveg,
3. 103. § (3) bekezdésében a „Hivatal határozatban” szövegrész helyébe a „Hivatal elnöke rendeletben” szöveg,
4. 108. § (4) bekezdés nyitó szövegrészében a „jogszabály” szövegrész helyébe a „miniszteri rendelet” szöveg,
5. 127. § gy) pontjában a „meghatározza” szövegrész helyébe a „rendeletében meghatározza” szöveg
lép.
30. § (1) A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény (a továbbiakban: Vkszt.) 74. § (2) bekezdése a következő
9. ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben)
„9. állapítsa meg a Hivatal miniszter részére történő adatszolgáltatási és javaslattételi kötelezettségének rendjére,
módjára, tartalmára, formájára és időpontjára vonatkozó részletes szabályokat.”
(2) A Vkszt. 3. § (1) bekezdésében a „Magyar Energia Hivatal” szövegrész helyébe a „Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatal” szöveg lép.
31. § (1) A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Htv.) 88. § (3) bekezdés b) pontja a következő
bc) alponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap
b) a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj megállapításáért felelős miniszter, hogy)
„bc) a Hivatal miniszter részére történő adatszolgáltatási és javaslattételi kötelezettségének rendjére, módjára,
tartalmára, formájára és időpontjára vonatkozó részletes szabályokat”
(rendeletben állapítsa meg.)
(2) A Htv. 47. § (4) bekezdésében a „Magyar Energia Hivatal” szövegrész helyébe a „Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatal” szöveg lép.
32. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 1. § (6) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(Önálló szabályozó szerv)
„c) a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal.”
33. § (1) A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 2. §-a helyébe a következő
rendelkezés lép:
„2. § Törvény eltérő rendelkezése hiányában a Köztársasági Elnöki Hivatal, az Országgyűlés Hivatala, az
Alkotmánybíróság Hivatala, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, az Alapvető Jogok Biztosának
Hivatala, az Állami Számvevőszék, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal, a Nemzeti Média- és Hírközlési
Hatóság Hivatala, a Gazdasági Versenyhivatal, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete, a Magyar Tudományos
Akadémia Titkársága, a Magyar Művészeti Akadémia Titkársága, az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára,
az Egyenlő Bánásmód Hatóság, a Közbeszerzési Hatóság és az Országgyűlési Őrség köztisztviselőjének és közszolgálati
ügykezelőjének közszolgálati jogviszonyára is e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.”
(2) A Kttv. 234. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a Gazdasági Versenyhivatalnál, a Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóságnál, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalnál, a Magyar Tudományos
Akadémia Titkárságánál, a Magyar Művészeti Akadémia Titkárságánál, a Közbeszerzési Hatóságnál, az Állambiztonsági
Szolgálatok Történeti Levéltáránál az illetménykiegészítés mértéke a felsőfokú iskolai végzettségű köztisztviselő
esetében az alapilletményének 50%-a, középiskolai végzettségű köztisztviselő esetében az alapilletményének 15%-a.”
34. § (1) A földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006. évi XXVI. törvény (a továbbiakban: Fbtv.) 4. § (3) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(3) A miniszter a biztonsági földgázkészlet mértékét az (1) bekezdésben meghatározott keretek között – az
ellátás-biztonsági kockázatok mérlegelésével, a rendelkezésre álló földgázforrások alapján, valamint a 994/2010/EU
rendeletben meghatározott Megelőzési Cselekvési Tervben és a Vészhelyzeti Tervben foglaltakkal összhangban –
a Hivatal elnöke javaslatának figyelembevételével határozza meg. A Hivatal javaslatát a miniszter által meghatározott
határidőn belül köteles megküldeni.”
(2) Az Fbtv. 1. § b) pontjában a „Magyar Energia Hivatalra” szövegrész helyébe a „Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatalra” szöveg lép.
35. § A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Stv.)
a) 3. § (2) bekezdés h) pontjában a „Magyar Energia Hivatal” szövegrész helyébe a „Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatal” szöveg, b) 3. § (3) bekezdésében a „(2) bekezdés b)–h) pontjában” szövegrész helyébe a „(2) bekezdés b)–g) pontjában”
szöveg
lép. 36. § A behozott kőolaj és kőolajtermékek biztonsági készletezéséről szóló 1993. évi XLIX. törvény 22. § (3) bekezdésében,
23. §-ában, 28/A. §-ában és 41. § (4) bekezdésében a „Magyar Energia Hivatal” szövegrész helyébe a „Magyar
Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal” szöveg lép.
37. § A megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben felhasznált energia
üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény 11/A. § (2) bekezdésében a „Magyar
Energia Hivatal” szövegrész helyébe a „Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal” szöveg lép.
38. § A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény
a) 5. § (2) bekezdésében a „Magyar Energia Hivatal” szövegrész helyébe a „Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatal” szöveg,
b) 41. § (5) bekezdésében a „Magyar Energia Hivatalt” szövegrész helyébe a „Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatalt” szöveg
lép. 39. § A közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi CXXVI. törvény 16. § (6) bekezdés q) pontjában a „Magyar Energia
Hivatalt” szövegrész helyébe a „Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalt” szöveg lép.
40. § A villamos energiával összefüggő egyes kérdésekről szóló 2008. évi LXX. törvény 3. § (3) bekezdésében a „Magyar
Energia Hivatalnak” szövegrész helyébe a „Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalnak” szöveg lép.
41. § Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 33. §-ában a „Magyar Energia Hivatalnak” szövegrész helyébe
a „Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalnak” szöveg lép.
42. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 29. § (3) bekezdésében az „és a Nemzeti Médiaés Hírközlési Hatóság elnöke rendeletben” szövegrész helyébe az „ , a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke
és a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnöke rendeletben” szöveg lép.
14. Hatályon kívül helyező rendelkezések 43. § (1) Hatályát veszti a Vet.
a) 141. § (4) bekezdésében az „ – a 142. § (2)–(3) bekezdésében és a 144. § (1) bekezdésében foglalt eltérésekkel – ”
szövegrész,
b) 141. § (8) bekezdésében a „Hivatali határozat vagy” szövegrész,
c) 142. § (2) bekezdésében az „és a díjak alkalmazásának általános szabályait” szövegrész,
d) 158. § (1) bekezdése,
e) 161. § (1), (2), (4) és (5) bekezdése,
f) 166. §-a és 167. §-a, valamint a 166. §-t megelőző alcím címe
g) 168. § (4) bekezdés g) pontja, (15) bekezdése, valamint (15a) bekezdés a) pontja,
h) 168. § (10) bekezdésében az „és a rendszerhasználati vagy csatlakozási díjakat megállapító” szövegrész,
i) 168/A. §-a,
j) 170. § (2) bekezdés 19. pont b) és d) alpontja.
(2) Hatályát veszti a Get.
a) 104. § (4a) bekezdésében a „vagy a Hivatal határozatának kézhezvételét” szövegrész,
b) 104. § (7) bekezdésében a „Hivatali határozat vagy” szövegrész,
c) 125/B. §-a,
d) 129. § (1) bekezdésében a „jogállására, gazdálkodására és” szövegrész,
e) 129. § (2) bekezdés c) pontjában a „ , valamint a 105. § (3) bekezdése és a 108. § (1) bekezdése szerinti
eljárásban” szövegrész,
f) 133. § (1) bekezdés 10. pontja.
(3) Hatályát veszti a Tszt.
a) 5. § (2) bekezdésében az „A Hivatal működését saját bevételeiből fedezi.” szövegrész,
b) 5. § (3) bekezdése,
c) 7. § (1) bekezdés e) pontja,
d) 60. § (2) bekezdés a) pontja.
(4) Hatályát veszti a Vkszt.
a) 5. § (3) és (5) bekezdése,
b) 74. § (2) bekezdés 5. pontja.
(5) Hatályát veszti a Htv.
a) 49. § (4) bekezdése,
b) 88. § (2) bekezdés 12. pontja.
(6) Hatályát veszti a Ksztv. 1. § (4) bekezdés c) pontja.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
410/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete az Invest Sport Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az  Invest Sport Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 10-09-026870, székhely: 3300 Eger,
Szálloda u. 1–3.) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság) a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról
szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó
szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök