text:
40/2018. (XII. 4.) EMMI rendelete a gyermekek esélynövelő szolgáltatásainak szakmai feladatairól és működésük feltételeiről.
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (2) bekezdés a)–c) és l) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 92.  § (1)  bekezdés
4. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 22–24. § tekintetében a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (2) bekezdés
a)–c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet
92. § (1) bekezdés 4. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 25.  § tekintetében az  egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247.  § (2)  bekezdés sz)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 92.  § (1)  bekezdés 3.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 26–27.  § tekintetében a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132.  § (2)  bekezdés f ) és
k)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet
92. § (1) bekezdés 11. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
(a  továbbiakban: Gyvt.) 15.  § (2)  bekezdés d)  pontja szerinti gyermekek esélynövelő szolgáltatásai körébe tartozó
szolgáltatásokra, a szolgáltatásokban részesülő gyermekre és fiatal felnőttre, a szolgáltatásokban részesülő gyermek
törvényes képviselőjére, valamint a  szolgáltatások fenntartójára, a  szolgáltatóra és a  szolgáltatásokat nyújtó
személyre terjed ki.
2. § A gyermekek esélynövelő szolgáltatásaira a  személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi
intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 15/1998. (IV. 30.)
NM rendelet (a továbbiakban: Nmr.) I. Fejezetében és a II. Fejezet 1. Címében foglaltakat kell alkalmazni.
2. Biztos Kezdet Gyerekház 3. § (1) A  Biztos Kezdet Gyerekház nyújtotta szolgáltatás rendszeres igénybe vevőjének számít az  a  (2)  bekezdésben
meghatározott korú gyermek, aki szülőjével vagy negyedévente legfeljebb hat alkalommal az  őt kísérő más
személlyel az  adott hónap nyitvatartási napjainak legalább harmincöt százalékában látogatja a  Biztos Kezdet
Gyerekházat.
(2) A  gyermeket születésétől kezdve a  kötelező óvodai nevelésének megkezdéséig, de legkésőbb az  azt követő év
augusztus 31-éig lehet a Biztos Kezdet Gyerekház rendszeres igénybevevőjeként beszámítani, amelyben a harmadik
életévét betölti.
(3) A Biztos Kezdet Gyerekházban a szolgáltatást adott hónapban átlagosan
a) legalább öt gyermeknek igénybe kell vennie rendszeresen olyan településen, ahol legfeljebb ezer állandó
lakos él,
b) legalább hét gyermeknek igénybe kell vennie rendszeresen olyan településen, ahol ezernél több, de
legfeljebb kétezer állandó lakos él,
c) legalább tíz gyermeknek igénybe kell vennie rendszeresen olyan településen, ahol kétezernél több állandó
lakos él. (4) A Biztos Kezdet Gyerekház nyújtotta szolgáltatást rendszeresen igénybe vevő gyermekek legalább felének
a) rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülő gyermeknek kell lennie azzal, hogy a  rendszeres
gyermekvédelmi kedvezményben részesülő gyermekek legalább felének egyúttal hátrányos vagy
halmozottan hátrányos helyzetűnek is kell minősülnie, vagy
b) a  településre vonatkozó integrált településfejlesztési stratégiában szegregátumnak nyilvánított
lakókörnyezetben kell élnie.
(5) A  Biztos Kezdet Gyerekház által nyújtott szolgáltatás igénybevételéről – a  közösségi rendezvényen való részvétel
kivételével – az 1. melléklet szerinti adattartalmú jelenléti ívet kell vezetni.
4. § (1) A Biztos Kezdet Gyerekháznak szolgáltatásként biztosítania kell
a) a  szociokulturális hátrányokkal küzdő családok felkeresését és a  Biztos Kezdet Gyerekház által nyújtott
szolgáltatások igénybevételének ösztönzését,
b) a  gyermekek számára rendszeres szakmai szolgáltatásként állapotfelmérést, valamint számukra legalább
képességkibontakoztató foglalkozást, fejlesztést és kisétkeztetést,
c) a  szülőknek a  gyermekkel együtt történő részvételét a  foglalkozásokon, a  szülők számára személyiség- és
kompetenciafejlesztést, a  gyermekneveléshez, a  személyes higiéné biztosításához és a  háztartásvezetéshez
szükséges ismeretek átadását célzó, valamint egyéb preventív célú programokat,
d) évente legalább huszonnégy közösségi rendezvény megszervezését a  hároméves kor alatti gyermeket
is nevelő családok, illetve a  helyi közösség számára, amelyből legalább tizenkét rendezvény szakmai
tartalmának a Biztos Kezdet Gyerekház szolgáltatásait igénybe vevő családok szükségleteihez kell igazodnia.
(2) A  Biztos Kezdet Gyerekház az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl a  Gyvt. 38/A.  § (1)  bekezdésében meghatározott
célokat szolgáló, a helyi szükségleteknek megfelelő és kellően indokolt szolgáltatásokat is nyújthat, így különösen
a) a szülők részére védőnői, orvosi, dietetikusi, illetve egyéb egészségügyi tanácsadást biztosíthat,
b) szakember bevonásával szülői csoportos beszélgetéseket szervezhet,
c) fogyatékossággal élő vagy eltérő fejlődésű gyermekek szülei számára konzultációs lehetőséget biztosíthat
a  fogyatékossággal élő vagy eltérő fejlődésű gyermekek számára ellátást, szolgáltatást nyújtó szolgáltatók,
intézmények képviselőivel,
d) különböző módszerek alkalmazásával segítheti a  szülőket, hogy visszajelzést kapjanak a  gyermekkel való
kommunikációjukról, nevelési módszereikről,
e) a környező aprófalvakban, tanyás területen élő gyermekek és szüleik számára heti rendszerességgel játékos
foglalkozásokat szervezhet,
f ) biztosíthatja a  környező aprófalvakban, tanyás területen élő, nem megfelelően fejlődő gyermekek számára
a megfelelő szakemberhez való hozzáférést,
g) javasolhatja a  védőnői ellátás, más egészségügyi szolgáltatás, illetve szociális és gyermekjóléti szolgáltatás
igénybevételét,
h) közreműködhet a családtervezési ismeretek átadásában, a veszélyeztetett várandósság megelőzésében, és
i) segítheti a várandós anyákat a gyermek fogadására való felkészülésben.
5. § (1) A  Biztos Kezdet Gyerekház a  család- és gyermekjóléti szolgálattal, valamint a  család- és gyermekjóléti központtal
együttműködve segíti elő a gyermek és a család sikeres társadalmi integrációját. A Biztos Kezdet Gyerekház legalább
havonta egy alkalommal csoportmegbeszélést szervez, amelyre meghívja a  család- és gyermekjóléti szolgálat,
az óvoda, egyéb gyermekintézmény, valamint szükség esetén a gyermekvédelmi jelzőrendszer más tagját.
(2) A Biztos Kezdet Gyerekház a család- és gyermekjóléti szolgálattal, illetve a család- és gyermekjóléti központtal való
együttműködése keretében
a) ellátja a gyermekvédelmi jelzőrendszeri tagságból eredő feladatait,
b) a  család- és gyermekjóléti szolgáltató meghívására részt vesz a  Biztos Kezdet Gyerekház szolgáltatásait
rendszeresen igénybe vevők ügyében tartott esetmegbeszélésen, esetkonferencián,
c) adott gyermek ügyében egyeztetést folytat a  Biztos Kezdet Gyerekház szolgáltatásai igénybevételének
lehetőségéről, és
d) évente legalább egyszer tájékoztatást nyújt a  család- és gyermekjóléti szolgáltatónak a  Biztos Kezdet
Gyerekház működésének tapasztalatairól, szolgáltatásaiban és az  igénybevétel módjában bekövetkező
változásokról.
(3) A Biztos Kezdet Gyerekház együttműködik a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság által működtetett, a Biztos
Kezdet Gyerekházak módszertani támogatását biztosító mentori hálózattal.
6. § (1) A  Biztos Kezdet Gyerekház szolgáltatási idejének havi átlagban el kell érnie munkanaponként a  hat órát azzal,
hogy a  Biztos Kezdet Gyerekháznak – a  (4)  bekezdésben foglalt kivétellel – minden munkanapon 8 és 12 óra
között (a  továbbiakban: kötelező szolgáltatási idő) szolgáltatást kell nyújtania a  gyermekek és a  szülők számára.
A  szolgáltatás a  Biztos Kezdet Gyerekház épületében, a  Biztos Kezdet Gyerekháznak helyet biztosító, más
szolgáltatást is befogadó integrált térben vagy eseti jelleggel, ha a  szolgáltatás típusa azt megköveteli, külső
helyszínen biztosítható.
(2) A  kötelező szolgáltatási időn felüli szolgáltatásnyújtást a  Biztos Kezdet Gyerekházban vezetői munkakörben
foglalkoztatott személy határozza meg a helyi igények alapján.
(3) A  közösségi rendezvény megtartása és a  kötelező szolgáltatási időn felüli szolgáltatásnyújtás hétvégére és
munkaszüneti napra is eshet. A hétvégi és munkaszüneti napra eső szolgáltatási időt az (1) bekezdés szerinti átlag
számítása során munkanapra eső szolgáltatási időnek kell tekinteni.
(4) A Biztos Kezdet Gyerekház szüneteltetheti a szolgáltatás nyújtását
a) évente legfeljebb három hét időtartamban azzal, hogy ebből legfeljebb két hét lehet egybefüggő,
b) a Biztos Kezdet Gyerekház működését ellehetetlenítő vis maior eset elhárításának időtartama alatt és
c) a  foglalkoztatottaknak a  Biztos Kezdet Alapképzésen, a  módszertani támogatás keretében biztosított
képzésen, továbbképzésen és szakmai műhelyen való részvételének időtartama alatt.
 (5) A  fenntartó a  Biztos Kezdet Gyerekház szolgáltatásnyújtásának szüneteléséről – a  működést ellehetetlenítő vis
maior eset kivételével – a  szünetelést megelőzően legalább tíz nappal a  helyben szokásos módon tájékoztatja
a szolgáltatást igénybe vevőket és a helyi közösséget.
7. § (1) A Biztos Kezdet Gyerekházban foglalkoztatni kell
a) heti 40 órában egy főt vezetői munkakörben és
b) legalább heti 30 órában legalább egy főt nem vezetői munkakörben.
(2) A Biztos Kezdet Gyerekházban vezetői munkakörben az a személy foglalkoztatható, aki
a) rendelkezik az alábbi képesítések valamelyikével:
aa) felsőfokú pedagógiai végzettséggel,
ab) felsőfokú egészségügyi végzettséggel,
ac) pszichológusi végzettséggel,
ad) szociálpedagógiai végzettséggel,
ae) az Nmr. 2. számú melléklet I. Rész I. Alapellátások cím 2.A) és 2.B) pontjában a bölcsődei igazgatóság,
egyesített bölcsődék, önálló bölcsőde magasabb vezetőjére meghatározott képesítések
valamelyikével vagy
af ) egyéb felsőfokú végzettség mellett Biztos Kezdet Gyerekházban eltöltött legalább kétéves szakmai
tapasztalattal, és
b) vállalja, hogy a vezetői munkakörben történő foglalkoztatásának kezdő időpontjától számított két éven belül
eredményesen elvégzi a Biztos Kezdet Alapképzést.
(3) A  Biztos Kezdet Gyerekházban nem vezetői munkakörben az  a  személy foglalkoztatható, aki eredményesen
elvégezte a Biztos Kezdet Alapképzést, vagy vállalja, hogy foglalkoztatásának kezdő időpontjától számított két éven
belül eleget tesz ennek a követelménynek.
(4) A  Biztos Kezdet Gyerekházban vezetői és nem vezetői munkakörben foglalkoztatott személynek részt kell vennie
a Biztos Kezdet Gyerekházak számára szervezett szakmai műhelyeken.
8. § (1) A  Biztos Kezdet Gyerekháznak vagy a  Biztos Kezdet Gyerekháznak helyet biztosító, más szolgáltatást is befogadó
integrált térnek meg kell felelnie a  létesítési, használati és üzemeltetési tűzvédelmi előírásoknak, amelyet a Biztos
Kezdet Gyerekház vagy a Biztos Kezdet Gyerekháznak helyet biztosító integrált tér helye szerint illetékes tűzvédelmi
hatóság – a fenntartó kérésére – állapít meg és évente ellenőriz.
(2) A Biztos Kezdet Gyerekházban vagy a Biztos Kezdet Gyerekháznak helyet biztosító integrált térben biztosítani kell
a) legalább egy felnőttek és gyermekek fogadására egyaránt alkalmas fogadóhelyiséget,
b) legalább egy 20 négyzetméteres, természetes fénnyel megvilágított, a  (3)  bekezdésben foglaltak szerint
kialakított játszószobát,
c) legalább egy fejlesztő foglalkozások megtartására, a  szülőkkel való beszélgetésre, csoportmegbeszélésre
alkalmas helyiséget,
d) legalább egy felnőtt WC-t,
e) legalább egy gyermek WC-t vagy a felnőtt WC használatát lehetővé tevő szűkítőt,
f ) a  személyes higiéné biztosításának elősegítése érdekében legalább egy fürdőszobát, gyerekfürdetésre
alkalmas káddal vagy zuhanyozóval, mosógéppel, kézmosóval és ruhaszárító eszközzel felszerelve,
g) legalább egy teakonyhát, tűzhellyel, hűtőszekrénnyel, kenyérpirítóval, vízforralóval, előkészítő konyhalappal
vagy asztallal felszerelve,
h) legalább kettő személyi számítógépet interneteléréssel, amelyek közül az  egyik a  Biztos Kezdet Gyerekház
foglalkoztatottainak, a másik a szülők rendelkezésére áll,
i) lehetőség szerint konyhakert művelésére alkalmas területet és
j) babakocsi tárolására alkalmas fedett helyet.
(3) A játszószobában biztosítani kell
a) egy könnyen kialakítható, puha és könnyen tisztán tartható játszó-mászó felületet,
b) nyitott, a gyermekek számára hozzáférhető magasságú polcokat és rajtuk elhelyezett játékokat,
c) könyves sarkot polccal és alacsony ülőalkalmatossággal és
d) pihenésre, alvásra alkalmas pihenőhelyet könnyű matracokkal és takaróval.
(4) A Biztos Kezdet Gyerekház helyiségei – a játszószoba, a WC, a fürdőszoba és a konyha kivételével – többfunkciósak is
lehetnek.
9. § A Biztos Kezdet Gyerekházban a szolgáltatás nyújtása a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) által jóváhagyott módszertan alapján folyik. A  miniszter a  módszertant az  általa vezetett minisztérium
honlapján és a Szociális Ágazati Portálon közzéteszi, valamint gondoskodik annak folyamatos frissítéséről.
3. Tanoda 10. § (1) A  tanoda szolgáltatás rendszeres igénybe vevőjének az  az általános iskolai vagy középfokú iskolai tanulmányait
folytató gyermek, fiatal felnőtt számít, aki legalább heti két alkalommal és összesen legalább négy óra
időtartamban, kollégiumi ellátásban részesülő vagy nem a  tanoda szerinti település nevelési-oktatási
intézményében tanuló gyermek, fiatal felnőtt esetén összesen legalább heti négy óra időtartamban jelen van
a tanodában, illetve részt vesz a tanoda által szervezett programokon (a továbbiakban együtt: tanodát rendszeresen
igénybe vevők).
(2) A tanodát rendszeresen igénybe vevők létszámának havi átlagban el kell érnie a húsz főt.
 (3) A tanodát rendszeresen igénybe vevők legalább hetven százalékának rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben
részesülőnek, nevelésbe vett gyermeknek vagy utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőttnek kell lennie
azzal, hogy a  rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülők legalább felének egyúttal hátrányos vagy
halmozottan hátrányos helyzetűnek is kell minősülnie.
(4) A  tanoda szolgáltatás igénybevételéről – a  12.  § (1)  bekezdés f )–h)  pontjában foglalt szolgáltatások kivételével –
a 2. melléklet szerinti adattartalmú jelenléti ívet kell vezetni.
11. § (1) A  tanoda a  tanodát rendszeresen igénybe vevő tekintetében – a  gyermek, a  fiatal felnőtt és lehetőség szerint
a  gyermek törvényes képviselőjének bevonásával – egyéni fejlődést támogató motivációs tervet dolgoz ki.
Az egyéni fejlődést támogató motivációs terv tartalmazza
a) a tanoda szolgáltatás igénybevételével elérni kívánt célokat,
b) a gyermek, fiatal felnőtt által igénybe veendő szolgáltatásokat, azok rendszerességét és időtartamát és
c) a gyermek, fiatal felnőtt és családja részéről szükséges együttműködés tartalmát.
(2) A  tanoda előrehaladási naplót vezet a  tanodát rendszeresen igénybe vevők tanoda szolgáltatásban való
részvételének tapasztalatairól.
12. § (1) A tanodának szolgáltatásként biztosítania kell
a) a  tanodát rendszeresen igénybe vevők tanulását, továbbtanulását, pályaválasztását és életpálya-építését
elősegítő szakmai szolgáltatásokat,
b) a tanodát rendszeresen igénybe vevők iskolai lemorzsolódását megelőző programokat,
c) évenként egy alkalommal a  tanodát rendszeresen igénybe vevők egyéni fejlődését segítő mérések
elvégzését,
d) a tanodát rendszeresen igénybe vevők számára a szabadidő hasznos eltöltését segítő programokat,
e) a  tanodát rendszeresen igénybe vevők számára évenként legalább három, a  tanodán kívül megszervezett
sport- vagy kulturális programot, f ) – a tanodaszolgáltatásnak az általános iskolai és középfokú iskolai tanulmányaikat folytató gyermeket, fiatal
felnőttet nevelő családokkal, illetve a  helyi közösséggel való megismertetése céljából – nyitott tanodai
programot vagy programokat, amelyeken egy évben összesen legalább kilencven főnek részt kell vennie,
g) évenként legalább két családlátogatást a  tanodát rendszeresen igénybe vevők családjainál, amelyről
családlátogatási naplót kell készíteni, és
h) évenként legalább négy családi közösségi programot, amelyekbe a  tanodát rendszeresen igénybe vevők
családját is be kell vonni.
(2) A  tanoda az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl önként vállalt feladatként a  Gyvt. 38/B.  § (1)  bekezdésében
meghatározott célokat szolgáló egyéb szolgáltatásokat is nyújthat, így különösen
a) nyári táborokat szervezhet a tanodát rendszeresen igénybe vevők számára,
b) szakmai műhelyeket szervezhet a tanoda, valamint a településen működő gyermekjóléti és nevelési-oktatási
intézmények dolgozói számára,
c) a tanodát rendszeresen igénybe vevők számára kisétkezést biztosíthat, és
d) helyszínt biztosíthat a szünidei gyermekétkeztetés igénybevételéhez.
13. § (1) A tanoda a család- és gyermekjóléti szolgálattal, illetve a család- és gyermekjóléti központtal való együttműködése
keretében
a) ellátja a gyermekvédelmi jelzőrendszeri tagságból eredő feladatait,
b) a család- és gyermekjóléti szolgáltató meghívására részt vesz a tanodát rendszeresen igénybe vevők ügyében
tartott esetmegbeszélésen, esetkonferencián,
c) adott gyermek ügyében egyeztetést folytat a tanoda szolgáltatás igénybevételének lehetőségéről, és
d) évente legalább egyszer tájékoztatást nyújt a család- és gyermekjóléti szolgáltatónak a tanoda működésének
tapasztalatairól, szolgáltatásaiban és az igénybevétel módjában bekövetkező változásokról.
 (2) A tanoda a nevelési-oktatási intézménnyel való együttműködése keretében
a) közreműködik a tanodát rendszeresen igénybe vevők segítésének, fejlesztésének megtervezésében,
b) közreműködik a tanodát rendszeresen igénybe vevők pályaorientációjában, a tanulók nyomon követésében,
c) részt vesz a  nevelési-oktatási intézmény által kezdeményezett, a  tanodát rendszeresen igénybe vevőkkel
kapcsolatos megbeszéléseken, és
d) a  módszertani tapasztalatcsere érdekében részt vesz a  nevelési-oktatási intézménnyel közös szakmai
műhelyeken. 14. § (1) A  tanoda szolgáltatási idejének – a  tanoda szolgáltatás (3)  bekezdés szerinti szüneteltetésének kivételével – heti
átlagban el kell érnie a húsz órát, azzal, hogy a tanodának legalább hetente négy napon szolgáltatást kell nyújtania.
A  tanítási év során a  heti húszórányi kötelező szolgáltatási időbe nem számítható be a  tanodán kívül nyújtott
szolgáltatások időtartama.
(2) Tanoda szolgáltatás hétvégén, a  tanítási szünetekben, valamint tanítási napokon a  nemzeti köznevelésről szóló
törvény szerinti kötelező tanórai és egyéb foglalkozások idején kívül nyújtható.
(3) A tanoda évente legalább 192 napon biztosít szolgáltatást azzal, hogy – a működést ellehetetlenítő vis maior eset
kivételével – egybefüggően két hétnél hosszabb ideig nem szüneteltetheti a szolgáltatásnyújtást.
(4) A  fenntartó a  tanoda szolgáltatásnyújtásának szüneteltetéséről – a  működést ellehetetlenítő vis maior eset
kivételével – a  szüneteltetést megelőzően legalább tíz nappal a  helyben szokásos módon tájékoztatja a  tanodát
rendszeresen igénybe vevőket és a helyi közösséget.
15. § (1) A tanodában foglalkoztatott személyek heti munkaideje összesen százhúsz óra.
 (2) A  tanodának legalább heti nyolcvan órában olyan személyeket kell foglalkoztatnia, akik rendelkeznek az  alábbi
képesítések valamelyikével:
a) tanár,
b) tanító,
c) gyógypedagógus,
d) fejlesztő pedagógus,
e) szociálpedagógus,
f ) pedagógia szakos bölcsész,
g) szociális munkás,
h) szociológus,
i) szociálpolitikus,
j) kisebbségpolitikus,
k) kulturális antropológus,
l) pszichológus,
m) mentálhigiénés szakember,
n) közösségszervező,
o) ifjúságsegítő,
p) andragógus,
q) óvodapedagógus,
r) romológus,
s) teológus vagy
t) hittanár, hittantanár.
(3) A  (2)  bekezdés szerint foglalkoztatott személyek közül legalább egy személynek rendelkeznie kell tanár, tanító,
gyógypedagógus, fejlesztő pedagógus, szociálpedagógus vagy pedagógia szakos bölcsész végzettséggel.
(4) A  tanodának legalább egy személyt meg kell bíznia a  szakmai vezetői feladatok ellátásával. A  szakmai vezetői
feladatokkal megbízott személynek rendelkeznie kell a (2) bekezdésben meghatározott képesítések valamelyikével
és tanodában eltöltött legalább 2 éves szakmai tapasztalattal.
16. § (1) A  tanodának vagy a  tanodának helyet biztosító, más szolgáltatást is befogadó integrált térnek meg kell felelnie
a létesítési, használati és üzemeltetési tűzvédelmi előírásoknak, amelyet a tanoda vagy a tanodának helyet biztosító
integrált tér helye szerint illetékes tűzvédelmi hatóság – a fenntartó kérésére – állapít meg és évente ellenőriz.
(2) A tanodában biztosítani kell
a) legalább egy, a (3) bekezdésben foglaltak szerint kialakított közösségi teret,
b) legalább egy WC-t és folyóvíz vételére is alkalmas kézmosót és
c) legalább egy teakonyhát.
(3) A közösségi tér
a) legfeljebb két helyiség egybenyitásával alakítható ki, legalább 30 négyzetméter alapterületen,
b) jól szellőztethető, fűthető és természetes fénnyel megvilágított helyiségben, helyiségekben alakítható ki,
c) a tanoda szolgáltatás nyújtásával azonos időben más célra nem használható, és
d) nem alakítható ki iskola működő feladatellátási helyén.
(4) A (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti helyiségek más szolgáltatással közösen használt helyiségek is lehetnek.
17. § Az egyházi fenntartó által fenntartott tanodák kivételével a  tanodában a  szolgáltatás nyújtása a  miniszter által
jóváhagyott módszertan alapján folyik. A  miniszter a  módszertant az  általa vezetett minisztérium honlapján és
a Szociális Ágazati Portálon közzéteszi, valamint gondoskodik annak folyamatos frissítéséről.
4. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
19. § Az Emberi Erőforrás Operatív Program 1.4.3. pályázat keretében adott támogatásból létrejött Biztos Kezdet
Gyerekház a  szolgáltatói nyilvántartásba legfeljebb tizennyolc hónap időtartamra ideiglenes hatállyal akkor is
bejegyezhető, ha nem felel meg az e rendeletben foglalt tárgyi és működési feltételeknek.
20. § A Biztos Kezdet Gyerekházban 2019. január 1-jén vezetői és nem vezetői munkakörben foglalkoztatott személynek
2021. december 31-éig kell megfelelnie a 7. §-ban meghatározott képesítési előírásoknak.
21. § A tanodában 2019. január 1-jén a 15. § (2) bekezdése szerint foglalkoztatott személynek 2021. december 31-éig kell
megfelelnie a 15. § (2) bekezdésében meghatározott képesítési előírásoknak.
22. § Az Nmr. 16. § c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A család- és gyermekjóléti szolgálat a  családban jelentkező nevelési problémák és hiányosságok káros hatásainak
enyhítése céljából)
„c) tájékoztatja a  szülőt az  ellátási területén lévő gyermekek esélynövelő szolgáltatásainak tartalmáról és
igénybevételének feltételeiről, valamint személyes közreműködéssel segíti e szolgáltatások igénybevételét és ezáltal
a gyermek veszélyeztetettségének megelőzését és megszüntetését.”
23. § Az Nmr.
a) 2/A.  § (1)  bekezdésében a „gyermekek napközbeni ellátása” szövegrész helyébe a „gyermekek esélynövelő
szolgáltatásai és a gyermekek napközbeni ellátása” szöveg,
b) 3.  § (7)  bekezdésében az  „1. számú mellékletben meghatározott munkakörben” szövegrész helyébe
az  „1.  számú mellékletben meghatározott munkakörben és a  gyermekek esélynövelő szolgáltatásaiban”
szöveg,
c) 4.  § (1)  bekezdésében a „nevelőszülői hálózatok” szövegrész helyébe a „tanodák, nevelőszülői hálózatok”
szöveg,
d) 4. § (3), (5) és (10) bekezdésében a „nevelőszülői hálózat” szövegrész helyébe a „tanoda, nevelőszülői hálózat”
szöveg,
e) 4/A.  § (2a)  bekezdésében a „mini bölcsőde” szövegrész helyébe a „gyermekek esélynövelő szolgáltatásai,
a mini bölcsőde” szöveg
lép. 24. § Hatályát veszti az Nmr.
a) II. Fejezet 1/A. Címe,
b) 160. §-a,
c) 166. §-a,
d) 13. számú melléklete.
25. § A közétkeztetésre vonatkozó táplálkozás-egészségügyi előírásokról szóló 37/2014. (IV. 30.) EMMI rendelet 1.  §
(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) E rendelet rendelkezéseit a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény hatálya alá tartozó
ellátások közül a  családi bölcsődére, a  munkahelyi bölcsődére, a  napközbeni gyermekfelügyeletre, az  alternatív
nappali ellátásra, a  gyermekek esélynövelő szolgáltatásaira, a  helyettes szülői ellátásra, valamint a  nevelőszülői
ellátásra nem kell alkalmazni.”
26. § A vezetői megbízással rendelkező szociális szolgáltatást nyújtó személyek vezetőképzéséről szóló 25/2017. (X. 18.)
EMMI rendelet (a továbbiakban: EMMI rendelet) 1. § (2) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(A vezetőképzésben való részvételi kötelezettség nem vonatkozik:)
„c) a gyermekek esélynövelő szolgáltatásaiban vezetői munkakörben foglalkoztatott személyre.”
27. § Az EMMI rendelet 2.  § (2)  bekezdésében az „1.  § (2)  bekezdés a)  pontja” szövegrész helyébe az „1.  § (2)  bekezdés
a) és c) pontja” szöveg lép.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
27/2012. (IV. 25.) NEFMI rendelete az I. kategóriába besorolt zenekarok és énekkarok 2012. központi költségvetési támogatása igénybevételének rendjéről.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 7. melléklet 6. és 7. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában 1. igénylő: előadó-művészeti szervezetet fenntartó vagy közszolgáltatási szerződés keretében támogató helyi
önkormányzat, 2. kedvezményezett: az előadó-művészeti szervezetek működésével kapcsolatos hatósági eljárások részletes
szabályairól, továbbá a zenekarok és énekkarok tevékenységéhez szükséges tárgyi feltételekről, valamint a fizető
nézőszám alsó határáról szóló miniszteri rendelet alapján 2011-ben I. kategóriába besorolt zenekarok és
énekkarok, 3. támogatás: a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 7. melléklet
6. és 7. pontja alapján biztosított forrás. 2. § A támogatás a következő tevékenységekre használható fel:
1. személyi jellegű kifizetések, tiszteletdíjak, így különösen a fellépő művészek, kisegítő zenészek díjazása,
a koncertszervezők tiszteletdíja, a külföldi fellépések napidíja és ezek járulékai, a dolgozók minőségi munkájának
ösztönző díjazása, 2. hangversenyszervezéssel, turnéval kapcsolatos költségek, 3. közvetítésekkel, hang- és képfelvételek készítésével, kiadásával kapcsolatos költségek,
4. hangszerek beszerzésével, kölcsönzésével, állagmegóvásával kapcsolatos költségek, 5. új zeneművek íratása, kottatár bővítése, állagmegóvása, kották digitalizálása,
6. próbaterem, hangversenyterem fejlesztése, állagmegóvása, 7. foglalkozás-egészségügyi kiadások, a zenekari munka speciális terheléseivel kapcsolatos egészségkárosodások
megelőzésének költségei, 8. a munkavállalók szakmai képzésének, továbbképzésének költségei.
3. § (1) A támogatás iránti kérelmet a kincstár által üzemeltett elektronikus rendszerben rögzített, onnan kinyomtatott
adatlapon két eredeti példányban 2012. május 7-éig lehet postai úton benyújtani a kincstár az igénylő székhelye
szerint illetékes terület igazgatóságához (a továbbiakban: Igazgatóság). A benyújtási határidő az elektronikus
rendszerben határnapon éjfélig rögzített igénylésnek legkésőbb másnap történő postára adását jelenti. A határidő
elmulasztása jogvesztő. A kizárólag postai úton benyújtott adatlap érvénytelen.
(2) A támogatási kérelemnek tartalmaznia kell az igénylő nevét, KSH számát, a kapcsolattartásra kijelölt alkalmazottjának
telefonos és elektronikus elérhetőségét, továbbá a kedvezményezett nevét, címét, a kedvezményezett
kapcsolattartásra kijelölt alkalmazottjának telefonos és elektronikus elérhetőségét. (3) A támogatási kérelemhez csatolni kell
a) az igénylő 2012. évi költségvetési rendeletének az önkormányzati hozzájárulás összegéről szóló kivonatát
kedvezményezettenkénti bontásban, b) a költségvetési szervek kivételével az igénylő és a kedvezményezett között megkötött, a 2012. évre vonatkozó
támogatás összegét tartalmazó támogatási szerződés vagy közszolgáltatási szerződés másolatát,
c) a 2011-ben a 2. §-ban meghatározott célra kapott támogatás felhasználásáról szóló, a kedvezményezettnek az
igénylő részére benyújtott szakmai beszámolója hitelesített másolatát, d) a kedvezményezett tudomásulvételi nyilatkozatát arról, hogy a neve, a költségvetésből nyújtott támogatás célja,
összege és a támogatott tevékenység megvalósítási helye nyilvánosságra hozható.
4. § (1) Az Igazgatóság a támogatás feltételeinek megfelelő támogatási kérelem eredeti példányát legkésőbb 2012. május
22-éig továbbítja a kultúráért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
(2) A miniszter a támogatás feltételeinek megfelelő támogatási kérelmek alapul vételével, a Magyarország 2012. évi
központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 7. mellékletében meghatározott arányszámok
alkalmazásával, a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig 2012. május 31-éig állapítja meg a támogatás
fenntartónkénti és intézményenkénti összegét. A miniszter a döntését – a kincstár egyidejű értesítésével – az általa
vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) honlapján közzéteszi. A miniszter döntését írásban közli
a fenntartóval. (3) A miniszter a támogatásban részesülő igénylőknek és a támogatások összegének jegyzékét 2012. június 1. napjáig
utalványozás céljából megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek.
(4) A támogatást a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a kincstár folyósítja 2012. június
30-áig és 2012. július 31-éig két egyenlő részletben az igénylő fizetési számlájára.
5. § (1) Az igénylő gondoskodik a támogatás felhasználásának elkülönített és naprakész nyilvántartásáról és
a kedvezményezettnek történő kifizetésről. (2) Az igénylő a támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról 2012. december 31-i fordulónappal, a zárszámadás
keretében és rendje szerint, a támogatásnak a 2012. december 31-én kötelezettségvállalással terhelt maradványával
2013. június 30-áig számol el. Az igénylő a 2012. december 31-én kötelezettségvállalással nem terhelt maradványról
köteles lemondani és a támogatás a fel nem használt maradvány összegét a központi költségvetésbe visszafizetni.
(3) Ha az igénylő a költségvetési év során csökkenti az általa vállalt fenntartói támogatást, a központi költségvetési
támogatás is arányosan csökkentésre kerül. Ha az igénylő a támogatási kérelem benyújtásakor megjelölt fenntartói
támogatást 2012. november 15-éig nem bocsátja a kedvezményezett rendelkezésére, a miniszter egyidejű
tájékoztatása mellett a számára megállapított támogatás arányos részéről 2012. november 30-áig köteles lemondani.
A lemondott összeg a december havi nettó finanszírozás során kerül visszavonásra.
(4) A kimutatott adatok valódiságát az igénylőnél és a kedvezményezettnél analitikus nyilvántartással, szakmai
dokumentációval kell alátámasztani. A támogatás elszámolása során figyelembe kell venni az előadó-művészeti
szervezetek beszámolójának formai és tartalmi követelményeiről, a benyújtásával és elfogadásával kapcsolatos
részletes szabályokról, továbbá az elszámolható költségekről szóló miniszteri rendelet szabályait.
(5) A támogatás felhasználását helyszíni ellenőrzés keretében a miniszter is ellenőrizheti.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba, és 2013. július 31-én hatályát veszti.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
67/2006. (III. 27.) Korm. rendelete az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló törvényben meghatározott határidők ismételt megnyitásáról és a kárpótlás lezárásáról szóló 2006. XLVII. törvény végrehajtásáról.
Az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló törvényben meghatározott határidők ismételt megnyitásáról és a kárpótlás lezárásáról szóló 2006. évi XLVII. törvény (a továbbiakban:
Tv.) 4. §-ában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a
következőket rendeli el:
1. § (1) A Tv. 1. §-ának (1) és (2) bekezdései alapján kárpótlásra jogosult személy kérelmét e rendelet mellékletének
megfelelő nyomtatványon (a továbbiakban: Adatlap)
nyújthatja be a Központi Igazságügyi Hivatalhoz (a továbbiakban: KIH).
(2) Az életelvesztés miatt kárpótlási kérelmet benyújtónak nyilatkoznia kell arról, hogy a sérelmet szenvedettnek
a kérelmezőn kívül hány, az életüktől és szabadságuktól
politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról
szóló 1992. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Kpt.)
2. §-ának (3) bekezdésében meghatározott hozzátartozója
van, és közölnie kell a rokoni kapcsolatot is.
(3) Az igény alapjául szolgáló sérelem elszenvedését és
a jogosultság egyéb feltételeit a kérelmezőnek kell bizonyítania.
(4) Ha a kérelmező a kérelmet hiányosan nyújtotta be, a
hivatal a kérelem beérkezésétől számított harminc napon
belül – megfelelő határidő megjelölése és a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett – hiánypótlásra hívja fel.
2. § (1) A KIH a Kpt. 2. §-a (1) bekezdésének c) és d) pontjai
alapján járó kárpótlás jogalapjáról és a jogosultat megillető kárpótlás összegéről határozattal dönt.
(2) A Tv. 1. §-ának (1) és (2) bekezdései alapján életelvesztés jogcímén kárpótlásra jogosult személy, akinek jogosultságát a KIH határozatában megállapította, az élet elvesztéséért járó egyösszegű kárpótlásban, illetőleg annak
reá eső hányadában csak akkor részesülhet, ha a kárpótlás
összegét a Kpt. 2. §-ában meghatározott jogosultak között
korábban teljes egészében nem osztották fel.
3. § Ha a KIH jogerős kárpótlási határozatával a Kpt.
2. §-ának (7) bekezdése alapján választásra jogosult túlélő
házastárs részére életelvesztés jogcímén kárpótlási jogosultságot állapít meg, eljárására az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. évi XXXII. törvényt módosító 1997. évi
XXIX. törvény végrehajtásáról szóló 103/1997. (VI. 13.)
Korm. rendelet 5. §-ában foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
4. § (1) Aki az Adatlapon úgy nyilatkozik, hogy a Tv.
1. §-ában meghatározott sérelmekhez kapcsolódó tulajdoni és a bérlakás végleges elvételével okozott sérelem
(a továbbiakban: tulajdoni sérelem) érte, a kárpótlás iránti
kérelmet a tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az állam által az állampolgárok tulajdonában az 1939. május
1-jétől 1949. június 8-ig terjedő időben alkotott jogszabályok alkalmazásával igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1992. évi XXIV. törvény végrehajtásáról szóló 92/1992. (VI. 10.) Korm. rendelet mellékletének megfelelő adatlapon – a szükséges bizonyítékokat csatolva – közvetlenül a KIH-hez nyújthatja be.
(2) Ha a jogosult tulajdoni kárpótlása iránt is előterjesztette igényét és a KIH az élet elvesztéséért, vagy a munkaszolgálat jogcímén szabadságelvonásért járó kárpótlás
iránti kérelemnek legalább részben helyt adott, a tulajdoni
sérelemért járó kárpótlás iránti igényt az illetékes megyei
(fővárosi) igazságügyi hivatal bírálja el.
(3) A megyei (fővárosi) igazságügyi hivatalnak az iratokat a KIH közvetlenül megküldi, ebben az esetben az ügyintézési határidő újra kezdődik.
5. § (1) A kárpótlás kifizetése a KIH által hozott jogerős határozatok alapján történik, a Hadigondozottak Közalapítványa, valamint az Igazságügyi Hivatal között létrejött
együttműködési szerződés szerint, a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: MÁK) közreműködésével.
(2) Az Igazságügyi Hivatal és a Hadigondozottak Közalapítványa közötti szerződésben rögzíteni kell a kárpótlás
végrehajtásához szükséges együttműködés folyamatát, a
költségviselés és az elszámolás rendjét.
(3) Az egyösszegű kárpótlás végrehajtására az (1) bekezdésben említett megállapodáson túl, az Ifjúsági, Családügyi, Szociális és Esélyegyenlőségi Minisztérium a Hadigondozottak Közalapítványával támogatási szerződést
köt.
(4) A jogosultnak a határozat jogerőre emelkedését
követően a MÁK az utalást – a jogosult által megjelölt
bankszámlára, illetőleg a Magyar Posta Részvénytársaság
részére kézbesítés céljára – teljesíti.
6. § A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény X. fejezeté
ben írt, az elektronikus ügyintézés és hatósági szolgáltatás
szabályai nem alkalmazhatók a Tv. végrehajtása során.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
292/2012. (X. 31.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
világszerte nagyra becsült előadó-művészetéért, a roma kultúra ápolásáért, valamint a hátrányos helyzetű tehetséges
roma fiatalok támogatása és oktatása érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Snétberger Ferenc Liszt Ferenc-díjas gitárművész, zeneszerző részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE polgári tagozata; az 1956-os magyar forradalom és szabadságharcban játszott kiemelkedő szerepe és a külföldi magyar emigráció
összefogása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként dr. Dobszay János, a Zürichi Magyar Egyesület volt elnöke részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. október 8.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
2011. VIII. törvény az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló Keretmegállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti
kereskedelemről és együttműködésről szóló Keretmegállapodást (a továbbiakban: Keretmegállapodás) e törvénnyel
kihirdeti. 2. § A Keretmegállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
KERETMEGÁLLAPODÁS
egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről a Koreai Köztársaság közötti
kereskedelemről és együttműködésről
A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
Az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés felei, a továbbiakban: tagállamok,
és AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, egyrészről, és A KOREAI KÖZTÁRSASÁG,
másrészről, FIGYELEMBE VÉVE a Koreai Köztársaság, az Európai Közösség és tagállamai közötti, hagyományos baráti kapcsolatokat,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a Felek elkötelezettségét az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában megállapított
demokratikus elvek és alapvető emberi jogok iránt, MEGERŐSÍTVE azon szándékukat, hogy közös értékrenden és törekvéseken alapuló, rendszeres politikai párbeszédet
alakítsanak ki az Európai Unió és a Koreai Köztársaság között,
FELISMERVE az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) jelentős szerepét általában a nemzetközi
kereskedelem, és különösen a kétoldalú kereskedelem előmozdításában, valamint hogy a Koreai Köztársaság és
az Európai Közösség egyformán elkötelezettek a szabad kereskedelem és a piacgazdaság elvei iránt, amelyeken
az említett egyezmény alapul, ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE, hogy mind a Koreai Köztársaság, mind az Európai Közösség és tagállamai elkötelezték
magukat a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény megerősítéséből eredő kötelezettségvállalások teljes
körű teljesítése mellett, A törvényt az Országgyűlés a 2011. február 21-i ülésnapján fogadta el.
SZEM ELŐTT TARTVA, hogy szükséges hozzájárulni a GATT Uruguay Forduló eredményeinek teljes körű
megvalósításához, és hogy szükséges a nemzetközi kereskedelem szabályainak átlátható és megkülönböztetéstől
mentes alkalmazása, FELISMERVE a Felek között fennálló kapcsolat megerősítésének fontosságát, az együttműködés fokozásának
szándékával, valamint közös akaratukat a közös érdekű területeken lévő kapcsolataik megszilárdítására, elmélyítésére
és kiterjesztésére, az egyenlőség, a megkülönböztetéstől való mentesség, a természetes környezet védelme és
a kölcsönös előnyök alapján, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy kedvező feltételeket teremtsenek a fenntartható növekedéshez és a kereskedelem
kiterjesztéséhez, valamint a közös érdekű különböző területeken a gazdasági együttműködéshez,
MEGGYŐZŐDVE, hogy a Felek számára előnyös a kapcsolatok intézményesítése és a gazdasági együttműködés
létrehozása, mivel az ilyen együttműködés elősegítené a kereskedelem és a befektetések további fejlődését,
TUDATÁBAN a közvetlenül érintett természetes és jogi személyeknek az együttműködésbe való bevonása
fontosságának, különös tekintettel a gazdasági szereplőkre és az őket képviselő testületekre,
ÚGY HATÁROZTAK, hogy megkötik e megállapodást, és e célból meghatalmazottjaikként kijelölték:
A BELGA KIRÁLYSÁG: Erik DERYCKE külügyminisztert, A DÁN KIRÁLYSÁG:
Niels HELVEG PETERSEN külügyminisztert, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG:
Werner HOYER külügyi államminisztert, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG: Georgios PAPANDREOU
helyettes külügyminisztert, A SPANYOL KIRÁLYSÁG: Abel MATUTES külügyminisztert,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG: Michel BARNIER európai ügyekért felelős minisztert,
ÍRORSZÁG: Gay MITCHELL európai ügyekért felelős államminisztert, miniszterelnöki hivatal (Department of the Taoiseach),
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG: Lamberto DINI külügyminisztert, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG:
Jacques F. POOS külügyminisztert, A HOLLAND KIRÁLYSÁG: Hans VAN MIERLO
külügyminisztert, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG: Wolfgang SCHÜSSEL szövetségi külügyminisztert,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG: Jaime GAMA külügyminisztert, A FINN KÖZTÁRSASÁG:
Tarja HALONEN külügyminisztert, A SVÉD KIRÁLYSÁG: Lena HJELM-WALLÉN
külügyminisztert, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA: David DAVIS
külügyi és nemzetközösségi államminisztert, AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG: Dick SPRING
külügyminisztert (Írország), Az Európai Unió Tanácsának hivatalban lévő elnökét,
Sir Leon BRITTAN Az Európai Közösségek Bizottságának alelnökét,
A KOREAI KÖZTÁRSASÁG: Ro-Myung GONG külügyminisztert, AKIK kicserélve jó és kellő alakban talált meghatalmazásaikat,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk Az együttműködés alapja
A demokratikus elvek és az emberi jogok tisztelete, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában meghatározottak
szerint, a Felek bel- és nemzetközi politikájának ösztönzője, és e megállapodás alapvetően fontos részét képezi.
2. cikk Az együttműködés céljai
Az együttműködés fokozása céljából a Felek vállalják gazdasági kapcsolataik további fejlesztését. Erőfeszítéseik
elsősorban a következőkre irányulnak: a) a kereskedelem növelésére és kiterjesztésére, valamint a kereskedelempolitikai együttműködés létrehozására
a kölcsönös előnyök érdekében; b) gazdasági együttműködés létrehozására a közös érdekű területeken, ideértve a tudományos és műszaki, valamint
az ipari együttműködést; c) a vállalkozások közötti együttműködés megkönnyítésére a befektetések elősegítésével mindkét oldalon,
valamint a kölcsönös megértés előmozdításával. 3. cikk Politikai párbeszéd
Az Európai Unió és a Koreai Köztársaság között rendszeres politikai párbeszéd jön létre, amely közös értékrenden és
törekvéseken alapul. A párbeszédre az Európai Unió és a Koreai Köztársaság e tárgyra vonatkozó együttes
nyilatkozatában megállapodott eljárásoknak megfelelően kerül sor. 4. cikk
A legnagyobb kedvezmény elve
A Kereskedelmi Világszervezetben (WTO) élvezett jogaikkal és vállalt kötelezettségeikkel összhangban a Felek
vállalják, hogy biztosítják egymásnak a legnagyobb kedvezmény elvét.
5. cikk Kereskedelmi együttműködés
1. A Felek vállalják, hogy a kölcsönös kereskedelmi forgalmuk növelését és kiterjesztését előmozdítják a lehető
legmagasabb szintre és kölcsönös előnyükre. A Felek vállalják, hogy javítják a piacrajutási feltételeket. Biztosítják, hogy
a vámtételek a legnagyobb kedvezmény elvének megfelelően kerüljenek megállapításra, figyelembe véve különböző
tényezőket, ideértve az egyik Fél belföldi piaci helyzetét és a másik Fél exportérdekeltségeit. Vállalják, hogy
törekednek a kereskedelmi akadályok megszüntetésére, különösen a nem vámjellegű akadályok időben történő
megszüntetésével, és az átláthatóságot javító intézkedések meghozatalával, tekintettel arra a munkára, amelyet
nemzetközi szervezetek végeznek e területen. 2. A Felek lépéseket tesznek olyan politika folytatására, amely a következőkre irányul:
a) többoldalú és kétoldalú együttműködés a mindkét Fél érdekeit érintő kereskedelem fejlesztésével összefüggő
kérdések rendezésére, ideértve a WTO jövőbeni eljárásait. E célból nemzetközi szintű és kétoldalú együttműködést vállalnak a közös érdekű kereskedelmi problémák
megoldásában; b) a gazdasági szereplők közötti információcsere és a vállalkozások közötti ipari együttműködés előmozdítása
a meglévő kereskedelmi forgalom bővítése és növelése érdekében;
c) a kereskedelem fejlődésének elősegítésére alkalmas kereskedelemfejlesztési intézkedések tanulmányozása és
ajánlása; d) az Európai Közösség, annak tagállamai, valamint Korea illetékes vámhatóságai közötti együttműködés
elősegítése; e) az ipari, mezőgazdasági és halászati termékek piacra jutásának javítása;
f) a szolgáltatások, mint például a pénzügyi és távközlési szolgáltatások piacra jutásának javítása;
g) az együttműködés erősítése a szabványok és a műszaki szabályok területén;
h) a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon hatékony oltalmazása;
i) kereskedelmi és befektetési célú látogatások szervezése; j) általános és szakipari vásárok szervezése.
3. A Felek elősegítik a gazdasági tevékenységek tisztességes piaci versenyét a vonatkozó törvényeik és rendelkezéseik
maradéktalan érvényesítésével. 4. A WTO közbeszerzésekről szóló megállapodása alapján vállalt kötelezettségeikkel összhangban a Felek
megkülönböztetéstől mentesen és kölcsönösen biztosítják a beszerzési szerződésekben való részvételt. Folytatják
megbeszéléseiket beszerzési piacaik további kölcsönös megnyitásával kapcsolatban más gazdasági ágazatokban is,
mint például a távközlési beszerzési piacon. 6. cikk
Mezőgazdaság és halászat
1. A Felek megállapodnak, hogy ösztönzik az együttműködést a mezőgazdaság és a halászat területén, ideértve
a kertészeti, valamint a tengeri növénytermesztési és állattenyésztési ágazatokat is. A Felek az egymás mezőgazdasági
és halászati politikájáról folytatott megbeszélések alapján a következőket tanulmányozzák:
a) a mezőgazdasági és halászati termékek kereskedelmének növelési lehetőségeit;
b) az állat- és növény-egészségügyi intézkedéseket, valamint a környezetvédelmi intézkedések kereskedelemre
gyakorolt hatását; c) a mezőgazdaság és a vidéki környezet közötti kapcsolatot;
d) a mezőgazdaság és a halászat területén végzett kutatást, ideértve a kertészetet és a tengeri növénytermesztést és
állattenyésztést is. 2. Az (1) bekezdés rendelkezései értelemszerűen vonatkoznak a kapcsolódó mezőgazdasági feldolgozóipar termékeire
és szolgáltatásaira. 3. A Felek vállalják, hogy eleget tesznek a WTO állat- és növény-egészségügyi intézkedéseiről szóló megállapodás
feltételeinek, és hajlandóak konzultációkat kezdeni, amennyiben ezt bármelyik Fél kéri, hogy megvitassák a másik Fél
által az állat- és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazására és harmonizálására vonatkozóan előterjesztett
javaslatokat, figyelembe véve olyan nemzetközi szervezetek, mint például az OIE, az IPPC és a Codex Alimentarius által
megállapított szabványok meglétét. 7. cikk Tengeri szállítás
1. A Felek vállalják, hogy törekednek arra, hogy a nemzetközi tengeri piachoz és kereskedelemhez korlátlan hozzáférést
biztosítsanak, a tisztességes kereskedelemi verseny alapján, e cikk rendelkezéseivel összhangban.
a) Az említett rendelkezés nem sérti az Egyesült Nemzetek vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló
egyezményéből eredő, e megállapodás valamelyik Szerződő Felére vonatkozó jogokat és kötelezettségeket.
Vonalhajózási konferenciához nem tartozó szállítók szabadon versenyezhetnek vonalhajózási konferenciához
tartozó szállítókkal, ha betartják a tisztességes kereskedelemi verseny szabályait.
b) A Felek megerősítik azon kötelezettségvállalásukat, hogy a száraz és folyékony ömlesztett áruk kereskedelme
számára tisztességes és versenyen alapuló környezetet hoznak létre. Tekintetbe véve e kötelezettségvállalást,
a Koreai Köztársaság megteszi a szükséges intézkedéseket a koreai lobogó alatt közlekedő hajók tekintetében
érvényben lévő, kijelölt ömlesztett árukra vonatkozó rakománymegosztás fokozatos lebontására egy átmeneti
időszak alatt, amely 1998. december 31-én ér véget.
2. Az (1) bekezdésben megfogalmazott cél megvalósítása érdekében a Felek:
a) tartózkodnak a rakománymegosztási záradékok felvételétől a tagsággal nem rendelkező országokkal a jövőben
kötendő, száraz és folyékony ömlesztett áruk kereskedelmére, valamint vonalhajózási kereskedelemre vonatkozó
kétoldalú megállapodásokba, kivéve ha rendkívüli körülmények esetén, a vonalhajózási kereskedelem
tekintetében e megállapodás valamelyik Szerződő Felek hajózási társaságainak nem nyílna tényleges lehetősége
a szóban forgó, tagsággal nem rendelkező országgal folytatott kereskedelembe való bekapcsolódásra;
b) e megállapodás érvénybelépését követően tartózkodnak olyan adminisztratív, műszaki és jogi intézkedések
végrehajtásától, amelyeknek megkülönböztető hatásuk lenne a saját állampolgáraik vagy társaságaik és a másik
Fél állampolgárai vagy társaságai között a nemzetközi tengeri szállítás területén nyújtott szolgáltatásokban;
c) a másik Fél állampolgárai vagy társaságai által üzemeltetett hajókat saját hajóikkal azonos elbánásban részesítik,
tekintettel a nemzetközi kereskedelmi forgalom számára nyitva álló kikötőkhöz való hozzáférésre, a kikötők
infrastruktúrájának és kiegészítő hajózási szolgáltatásainak igénybevételére, valamint a kapcsolódó díjakra és
költségekre, a vámszervekhez való hozzáférésre és a ki- és berakodáshoz szükséges kikötési terület és
létesítmények kijelölésére. 3. E cikk alkalmazásában a nemzetközi tengeri hajózási piachoz való hozzáférés tartalmazza, többek között, bármely Fél
nemzetközi tengeri szállítóinak jogát ahhoz, hogy háztól házig történő szállítást biztosítsanak egy tengeri szakasz
igénybevételével, és hogy e célból közvetlenül szerződjenek a másik Fél területén működő, helyi, nem tengeri
szállítókkal, az ezen egyéb szállítási módok által érintett áru- és személyszállításra vonatkozó nemzeti korlátozások
sérelme nélkül. 4. E cikk rendelkezései az Európai Közösség társaságaira és koreai társaságokra vonatkoznak. E cikk rendelkezéseinek
kedvezményezettjei továbbá az Európai Közösségen vagy a Koreai Köztársaságon kívül alapított olyan hajózási
társaságok, amelyeket valamely tagállam állampolgárai vagy a Koreai Köztársaság állampolgárai irányítanak,
amennyiben hajóikat a szóban forgó tagállamban vagy a Koreai Köztársaságban az illető ország jogszabályaival
összhangban bejegyezték. 5. Az Európai Közösségben és a Koreai Köztársaságban végzett hajózási ügynökségi tevékenység működésének
kérdéseivel, adott esetben, külön megállapodások foglalkoznak. 8. cikk
Hajóépítés
1. A Felek megállapodnak a hajóépítés területén folytatott együttműködésben, a tisztességes és versenyző piaci
feltételek megteremtése céljából, és figyelembe veszik a keresleti és kínálati viszonyok súlyos strukturális
egyensúlyhiányát, valamint a világ hajóépítési iparát kedvezőtlenül befolyásoló piaci tendenciákat. Ezen okokra
tekintettel, az OECD hajóépítésről szóló megállapodásával összhangban, a Felek nem fogadnak el, illetve nem hoznak
olyan intézkedéseket saját hajóépítési iparuk támogatására, amely a versenyt eltorzítaná, vagy lehetőséget biztosítana
hajóépítési iparuknak arra, hogy a jövőben elkerülje a nehéz helyzeteket.
2. A Felek vállalják, hogy bármelyik Fél kérésére konzultációkat kezdenek az OECD hajóépítésről szóló megállapodásának
végrehajtásával, a hajózási és a hajóépítési világpiac fejlődésére vonatkozó információcserével vagy az ágazatban
felmerülő bármely más problémával kapcsolatban. A Felek egyetértése esetén a hajóépítő ipar képviselői meghívást
kaphatnak, hogy megfigyelőként vegyenek részt ilyen konzultációkban. 9. cikk
A szellemi, az ipari és a kereskedelmi tulajdon oltalma
1. A Felek vállalják, hogy biztosítják a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok megfelelő és hatékony oltalmát,
ideértve az e tulajdonjogok érvényesítésére irányuló hatékony eszközök biztosítását is.
2. A Felek vállalják, hogy a WTO szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodását legkésőbb
1996. július 1-jéig végrehajtják.1 3. A Felek megerősítik, hogy fontosnak tartják a szellemi tulajdonjogok oltalmával kapcsolatos többoldalú
egyezményekben rögzített kötelezettségvállalásokat. A Felek erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy minél
előbb csatlakozzanak a mellékletben felsorolt azon egyezményekhez, amelyekhez még nem csatlakoztak.
10. cikk Műszaki szabályok, szabványok és megfelelőségértékelés
1. Nemzetközi kötelezettségvállalásaik sérelme nélkül, felelősségi körükön belül és jogszabályaikkal összhangban,
a Felek elősegítik a nemzetközileg elismert szabványok és a megfelelőség értékelésére létrehozott rendszerek
alkalmazását. E célból különös figyelmet fordítanak az alábbiakra:
a) információk és műszaki szakértők cseréje a szabványosítás, az akkreditáció, a mérésügy és a tanúsítás területén,
valamint adott esetben közös kutatás; b) a megfelelő testületek és intézmények közötti kapcsolattartás elősegítése;
c) ágazati konzultációk; d) együttműködés minőségirányítási feladatokban; e) a műszaki előírások területén az együttműködés erősítése, különösen a megfelelőségértékelés eredményeinek
kölcsönös elismerésére vonatkozó megállapodás megkötése révén, amelynek célja a kereskedelem könnyítése és
az annak fejlődésére káros folyamatok elkerülése; f) a vonatkozó nemzetközi megállapodások keretén belül részvétel és együttműködés azzal a céllal, hogy
a harmonizált szabványok elfogadását elősegítsék. 2. A Felek biztosítják, hogy a szabványok és a megfelelőségértékeléssel kapcsolatos tevékenységek nem akadályozzák
szükségtelenül a kereskedelmet. 11. cikk Konzultációk
1. A Felek megállapodnak abban, hogy elősegítik a kereskedelmi intézkedésekkel kapcsolatos információcserét.
Mindegyik Fél vállalja, hogy időben tájékoztatja a másik Felet, ha olyan intézkedéseket alkalmaz, amelyek
megváltoztatják a másik Fél exporttevékenységét befolyásoló, a legnagyobb kedvezmény elve szerint alkalmazott
behozatali vámokat. Bármelyik Fél kérhet konzultációt kereskedelmi intézkedésekkel kapcsolatban. Ilyen kérés esetén a konzultációkra
a lehető legkorábbi alkalommal kerül sor abból a célból, hogy minél előbb kölcsönösen elfogadható, konstruktív
megoldás szülessen. 2. Mindegyik Fél vállalja, hogy tájékoztatja a másik Felet, ha annak termékei ellen dömpingellenes eljárást kezdeményez.
A WTO dömping- és szubvencióellenes intézkedésekről szóló megállapodásainak teljes tiszteletben tartása mellett
a Felek jóindulattal vizsgálják bármely Félnek a dömping- és szubvencióellenes eljárásokkal összefüggésben tett
előterjesztéseit, és megfelelő alkalmat biztosítanak a konzultációkra. 3. A Felek megállapodnak, hogy e megállapodás végrehajtása során felmerülő bármilyen vita esetén konzultálnak
egymással. Ha bármelyik Fél ilyen konzultációt kér, arra a lehető legkorábbi időpontban kerül sor. A konzultációt kérő
Fél a helyzet részletes vizsgálatához szükséges minden információval ellátja a másik Felet. A konzultációkon
erőfeszítéseket kell tenni a kereskedelmi viták lehető leggyorsabb rendezésére.
4. E cikk előírásai semmilyen módon nem sérthetik sem bármely Félnek a kereskedelmi intézkedések elfogadásával és
módosításával kapcsolatos belső eljárásait, sem a WTO megállapodásaiban előírt, értesítésre, konzultációra és
vitarendezésre vonatkozó eljárásokat. 1 A Koreai Köztársaság esetében kivétel az agrokémiai igazgatási törvény, amely 1997. január 1-jén lép hatályba, és a magról nevelt növények
neveléséről szóló törvény (és a földrajzi jelzések oltalmáról szóló törvény) 1998. július 1-jéig, a jogalkotási eljárásra is figyelemmel.
12. cikk Gazdasági és ipari együttműködés
1. A Felek, figyelembe véve közös érdekeiket, valamint gazdaságpolitikájukat és célkitűzéseiket, támogatják a gazdasági
és ipari együttműködést minden olyan területen, amelyet arra alkalmasnak találnak.
2. Az együttműködés célkitűzései különösen a következők: – a gazdasági szereplők közötti információcsere elősegítése, a meglévő hálózatok fejlesztése és javítása, biztosítva
eközben a személyes adatok megfelelő védelmét, – információcsere megteremtése az együttműködés feltételeiről minden szolgáltatási területen, valamint
az információs infrastruktúrában, – a kölcsönösen előnyös befektetések elősegítése és a befektetéseknek kedvező környezet létrehozása,
– a gazdasági és az üzleti környezet javítása.
3. Ennek érdekében a Felek többek között az alábbiakra törekednek:
a) a közöttük fennálló gazdasági kapcsolatok bővítésére és erősítésére;
b) iparág-specifikus együttműködési csatornák létrehozására; c) a vállalkozások közötti ipari együttműködés elősegítésére, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra;
d) gazdaságaik fenntartható fejlődésének elősegítésére; e) olyan termelési módok támogatására, amelyek nem károsítják a környezetet;
f) a befektetések és a technológia áramlásának ösztönzésére;
g) egymás üzleti környezetének jobb megértésére és megismerésére.
13. cikk Kábítószerek és pénzmosás
1. A Felek együttműködnek a kábítószerek és a pszichotróp anyagok tiltott előállításának, ellátásának és
forgalmazásának megakadályozására irányuló politikák és eljárások eredményességének és hatékonyságának
növelésében, ideértve a prekurzorok terjesztésének megakadályozását, valamint a kábítószerek iránti kereslet
megelőzését és csökkentését. Az együttműködés e területen a Felek közötti, a különböző, kábítószerek által érintett
területek célkitűzéseire és eljárásaira vonatkozó konzultációkon és szoros együttműködésen alapul.
2. A Felek megállapodnak, hogy komoly erőfeszítések és együttműködés szükséges annak érdekében, hogy
megakadályozzák pénzügyi rendszereik felhasználását általában a bűncselekményekből és különösen
a kábítószer-kereskedelemből származó pénzek tisztára mosásában. Az együttműködés célja e területen a pénzmosási
tevékenység elleni megfelelő normák létrehozása, figyelembe véve a nemzetközi fórumok, különösen a Pénzügyi
Cselekvés Munkacsoport (FATF) által elfogadottakat. 14. cikk Együttműködés a tudomány és a technológia területén
1. A Felek vállalják, hogy közös érdekeiknek és tudománypolitikai céljaiknak megfelelően, előmozdítják
az együttműködést a tudomány és a technológia területén. Ennek érdekében a Felek különösen az alábbiakat
ösztönzik: – az információ és know-how cseréjét a tudomány és a technológia területén,
– a kutatási és technológiai fejlesztési politikáik kidolgozásáról és végrehajtásáról folytatott párbeszédet,
– az együttműködést az informatika területén, valamint azokban a technológiákban és iparágakban, amelyek
az interoperabilitást biztosítják a globális információs társadalom számára,
– az együttműködést az energiaágazatban és a környezetvédelem területén,
– az együttműködést a tudomány és a technológia közös érdekű ágazataiban.
2. Saját politikáik megvalósítása érdekében a Felek, többek között, az alábbiakra törekednek:
– az energia, a környezetvédelem, a távközlés és az informatika, valamint az informatikai ipar területén végzett
kutatási programokkal kapcsolatos információk cseréje, – tudósok képzésének elősegítése megfelelő eszközökkel,
– a kölcsönös előnyökön alapuló technológiaátadás elősegítése, – közös szervezésű szemináriumok mindkét Fél vezető tudósainak összehozására, és
– mindkét Fél részéről a kutatók támogatása abban, hogy közös érdekű területeken közös kutatást végezzenek.
3. A Felek megállapodnak, hogy a tudomány és a technológia területén folytatott minden együttműködés és együttes
fellépés a viszonosság elvén történik. A Felek megállapodnak, hogy az együttműködés eredményeként keletkező
információkat és szellemi tulajdonokat hatékonyan oltalmazzák minden visszaéléstől, vagy attól, hogy a jogos
tulajdonosokon kívül mások illetéktelenül felhasználják. Amennyiben az egyik Fél intézménye, testülete vagy
vállalkozása a másik Fél meghatározott kutatási és technológiai fejlesztési programjaiban, mint például az Európai
Közösség általános keretprogramja alapján létrehozott programok, részt vesz, a részvétel, valamint a részvétel
eredményeként szerzett ismeretek terjesztése és hasznosítása a másik Fél által megállapított általános szabályoknak
megfelelően történik. 4. A Felek konzultációk segítségével döntik el, hogy az együttműködés során mely területek élveznek elsőbbséget.
Az előző bekezdésre is figyelemmel ösztönzik a magánszektorban lévő intézmények, testületek és vállalkozások
részvételét a közös érdekű együttműködésben és speciális kutatási programokban.
15. cikk Együttműködés környezetvédelmi ügyekben
A Felek együttműködésen alapuló kapcsolatokat alakítanak ki a környezet védelme és megőrzése céljából. Ez
az együttműködés az alábbiakat tartalmazza: – az Európai Bizottság érintett tisztviselői és a Koreai Köztársaság érintett hatóságai közötti információcsere
a környezetvédelmi politikákról és ezek végrehajtásáról, – környezetvédelmi szempontból megbízható technológiákkal kapcsolatos információcsere,
– személyzet cseréje, – környezetvédelmi kérdésekben folytatott együttműködés elősegítése, amelyeket olyan nemzetközi fórumokon
tárgyalnak, amelyeken az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság is részt vesz, különös tekintettel az ENSZ
fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottságára és más fórumokra, ahol a környezetre vonatkozó nemzetközi
egyezményeket vitatják meg, – a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos gyakorlat megvitatása, különös tekintettel az Agenda 21 végrehajtásában,
valamint az ENSZ Környezeti és Fejlesztési Konferenciájának (UNCED) végrehajtás-ellenőrző tevékenységében
folytatott együttműködésre, – közös környezetvédelmi projektekben folytatott együttműködés.
16. cikk Energia
A Felek elismerik az energiaágazat jelentőségét a gazdasági és társadalmi fejlődésben, és saját illetékességi körükön
belül hajlandók az együttműködés növelésére e területen. Az együttműködés célkitűzései a következők:
– a piacgazdaság elvének támogatása a fogyasztói árak piaci elveknek megfelelő megállapítása során,
– az energiaellátás terjesztése, – új és megújítható energiaforrások kifejlesztése,
– az energiafelhasználás ésszerűsítése, nevezetesen a keresletoldali befolyásolás előmozdítása révén, és
– a lehető legjobb feltételek megteremtésének támogatása a technológiaátadás számára, a hatékony
energiafelhasználás érdekében. E célok érdekében a Felek megállapodnak, hogy támogatják közös tanulmányok elkészítését és a közös kutatást,
valamint az energiatervezésért felelős irányító személyek közötti kapcsolattartást.
17. cikk Együttműködés a kultúra, az információ és a kommunikáció területén
A Felek vállalják, hogy együttműködést teremtenek az információ és a kommunikáció területén egymás jobb
megértésének érdekében, figyelembe véve egymással fennálló kapcsolataik kulturális dimenzióját.
Ezen intézkedések különösen az alábbi formákat ölthetik: – a közös érdekű kulturális és információs kérdésekkel kapcsolatos információcsere,
– kulturális rendezvények szervezése, – kulturális cserekapcsolatok, valamint
– felsőoktatási cserekapcsolatok. 18. cikk Együttműködés a tagsággal nem rendelkező országok fejlesztésében
A Felek megállapodnak, hogy kicserélik információikat fejlesztési támogatási politikáikkal kapcsolatban, azzal a céllal,
hogy rendszeres párbeszédet alakítsanak ki e politikák célkitűzéseiről és a tagsággal nem rendelkező országokban
működő fejlesztési támogatási programjaikról. Megvizsgálják, hogy az együttműködés elmélyítése mennyire
kivitelezhető, a vonatkozó jogszabályaikkal és a programok megvalósítására érvényes feltételekkel összhangban.
19. cikk Vegyes bizottság
1. E megállapodás alapján a Felek vegyes bizottságot hoznak létre, amely egyrészről az Európai Unió Tanácsa tagjainak
képviselőiből és az Európai Bizottság képviselőiből, másrészről a Koreai Köztársaság képviselőiből áll. A bizottság
konzultációkat tart a megállapodás végrehajtásának megkönynyítése és általános céljainak előmozdítása érdekében.
2. A vegyes bizottság: – biztosítja a megállapodás megfelelő működését,
– tanulmányozza a két Fél közötti kereskedelem és együttműködés fejlődését,
– megfelelő módszereket kutat fel a megállapodás által érintett területeken esetleg felmerülő nehézségek
megelőzésére, – lehetőségeket kutat fel a kereskedelem fejlesztésére és bővítésére,
– véleményt cserél és javaslatokat tesz bármely közös érdekű kereskedelmi és együttműködési kérdésben, ideértve
a jövőbeni cselekvést és a kivitelezéséhez rendelkezésre álló erőforrásokat,
– megfelelő javaslatokat tesz a kereskedelem és az együttműködés bővítésének támogatására, figyelembe véve
a javasolt intézkedések összehangolásának szükségességét. 3. A vegyes bizottság általában évente egyszer ülésezik, felváltva Brüsszelben és Szöulban. Bármelyik Fél kérésére
a bizottság rendkívüli ülést tart. A vegyes bizottság elnöki tisztét a két Fél felváltva látja el.
4. A vegyes bizottság szakosodott albizottságokat hozhat létre, feladatai elvégzésének segítésére. Ezen albizottságok
tevékenységükről részletesen beszámolnak a vegyes bizottságnak annak minden ülésén.
20. cikk Meghatározás
E megállapodás alkalmazásában a „Felek” kifejezés egyrészről az Európai Közösséget vagy tagállamait, illetve
az Európai Közösséget és tagállamait jelenti, a hatáskörüknek megfelelően, valamint másrészről a Koreai
Köztársaságot jelenti. 21. cikk Hatálybalépés és időtartam
1. E megállapodás azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amelyen a Felek az e célból szükséges jogi
eljárások befejezéséről értesítették egymást. 2. E megállapodást ötéves időszakra kötötték. Időbeli hatálya hallgatólagosan évente meghosszabbodik, kivéve ha
valamelyik Fél hat hónappal a lejárta előtt írásban felmondja.
22. cikk Értesítések
A 21. cikknek megfelelő értesítéseket az Európai Unió Tanácsa főtitkárának, illetve a Koreai Köztársaság
külügyminisztériumának kell megküldeni. 23. cikk A megállapodás nem teljesítése
Ha bármely Fél úgy véli, hogy a másik Fél nem tett eleget a megállapodásban vállalt valamely kötelezettségének,
megfelelő intézkedéseket hozhat. Ezt megelőzően, kivéve a különösen sürgős eseteket, ellátja a másik Felet minden
lényeges információval, amely szükséges a helyzet alapos vizsgálatához, hogy mindkét Fél számára megfelelő
megoldás szülessen. Az intézkedés kiválasztásában elsőbbséget kell biztosítani azoknak, amelyek a legkevésbé
zavarják a megállapodás működését. Ezen intézkedésekről haladéktalanul értesíteni kell a másik Felet, és amennyiben
a másik Fél kéri, konzultálni kell róluk. 24. cikk
Jövőbeni változások
A Felek, kölcsönös megállapodás alapján, kiterjeszthetik e megállapodás hatályát az együttműködés szintjének
emelése érdekében, és kiegészíthetik meghatározott ágazatokról vagy tevékenységekről szóló megállapodásokkal.
A megállapodás végrehajtása tekintetében bármelyik Fél javaslatokat terjeszthet elő az együttműködés
kiterjesztésére vonatkozóan, figyelembe véve az alkalmazása során szerzett tapasztalatokat.
25. cikk Nyilatkozatok és melléklet
Az e megállapodáshoz csatolt együttes nyilatkozatok és a melléklet a megállapodás szerves részét képezik.
26. cikk Területi hatály
Ezt a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó
szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről a Koreai Köztársaság
területén. 27. cikk Hiteles szövegek
Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál,
spanyol, svéd, valamint koreai nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
MELLÉKLET A 9. cikkben említett szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonról szóló egyezmények
– Berni egyezmény az irodalmi és művészeti művek védelméről (Párizsi okmány, 1971)
– Nemzetközi egyezmény az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről
(Róma, 1961) – Párizsi egyezmény az ipari tulajdon oltalmáról (Stockholmi okmány, 1967, módosítva 1979-ben)
– Szabadalmi együttműködési szerződés (Washington, 1970, módosítva 1979-ben és 1984-ben)
– Madridi megállapodás a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról (Stockholmi okmány, 1967, módosítva 1979- ben)
– Jegyzőkönyv a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi megállapodáshoz (Madrid, 1989)
– Nizzai megállapodás az áruk és szolgáltatások védjegylajstromozás céljából történő nemzetközi osztályozásáról
(Genfi okmány, 1977, módosítva 1979-ben) – Budapesti szerződés a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezése nemzetközi
elismeréséről (1977, módosítva 1980-ban) – Nemzetközi egyezmény az új növényfajták oltalmáról (UPOV) (Genfi okmány, 1991)
EGYÜTTES NYILATKOZATOK Együttes nyilatkozat a 7. cikk tekintetében
Mindegyik Fél megengedi a másik Fél hajózási társaságainak, hogy kereskedelmi célú jelenlétet tartsanak fenn a saját
területén abból a célból, hogy ott hajózási tevékenységet végezzenek, olyan alapítási és üzemelési feltételekkel,
amelyek nem lehetnek kedvezőtlenebbek a saját társaságaiknak, vagy bármely, tagsággal nem rendelkező ország
társasága leányvállalatának vagy fiókvállalatának nyújtott feltételeknél, amennyiben ez utóbbi kedvezőbb.
Együttes nyilatkozat a 9. cikk tekintetében A Felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás alkalmazásában a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon
magában foglalja különösen a szerzői jogot, ideértve a számítógépes programokhoz fűződő szerzői jogot és
a szomszédos jogokat; valamint a szabadalmakhoz, ipari mintákhoz, földrajzi árujelzőkhöz fűződő jogokat, ideértve
a származási hely megjelöléseit, a védjegyeket és szolgáltatási jegyeket, az integrált áramkörök topográfiáit, valamint
a Párizsi Egyezmény 10a. cikkében említett, tisztességtelen verseny elleni védelmet és a know-how-ra vonatkozó fel
nem fedett információkhoz való jogot. Együttes értelmező nyilatkozat a 23. cikk tekintetében
A Felek közös beleegyezéssel megállapodnak abban, hogy a helyes értelmezés és a gyakorlati alkalmazás érdekében,
a megállapodás 23. cikkében említett „különösen sürgős esetek” kifejezés a megállapodásnak a bármelyik Fél részéről
történt súlyos megsértését jelenti. A megállapodás súlyos megsértésének minősülnek a következők:
a) a nemzetközi jog általános szabályai által nem szankcionált elállás a megállapodástól, vagy
b) a megállapodás 1. cikkében szereplő alapvetően fontos elem megsértése.
A Felek megállapodnak abban, hogy a 23. cikkben említett „megfelelő intézkedések” a nemzetközi joggal
összhangban hozott intézkedések. Tájékoztató az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti
kereskedelemről és együttműködésről szóló keretmegállapodás hatálybalépésének időpontjáról Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti kereskedelemről és
együttműködésről szóló keretmegállapodás 2001. április 1-jén lép hatályba, mivel a megállapodás 21. cikkének
(1) bekezdése szerinti eljárások befejezéséről szóló értesítések 2001. március 20-án megtörténtek.
3. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti
kereskedelemről és együttműködésről szóló Keretmegállapodáshoz a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi
Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel
Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának
figyelembevételéről szóló Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
4. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
JEGYZŐKÖNYV
az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti
kereskedelemről és együttműködésről szóló keretmegállapodáshoz a Cseh Köztársaság,
az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság,
a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság
és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából
A BELGA KIRÁLYSÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
(a továbbiakban: a tagállamok) képviseletében az Európai Unió Tanácsa, és
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG (a továbbiakban: a Közösség) képviseletében az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság,
egyrészről, és A KOREAI KÖZTÁRSASÁG másrészről, MIVEL az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti kereskedelemről és
együttműködésről szóló keretmegállapodást (a továbbiakban: a keretmegállapodás) 1996. október 28-án
Luxembourgban aláírták, és az 2001. április 1-jén hatályba lépett;
MIVEL a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar
Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést és okmányt 2003. április 16-án Athénban aláírták, és azok
2004. május 1-jén hatályba léptek; MIVEL a 2003. évi csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdése szerint az Európai Unió új tagállamainak
a keretmegállapodáshoz történő csatlakozásáról egy, a keretmegállapodáshoz csatolandó jegyzőkönyvben kell
megállapodni, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar
Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság
a keretmegállapodás szerződő feleivé válnak, és a többi tagállammal azonos módon elfogadják és tudomásul veszik
a megállapodás, a politikai párbeszédről szóló együttes nyilatkozat és az egyoldalú nyilatkozatok szövegét.
2. cikk
Ez a jegyzőkönyv szerves részét képezi a keretmegállapodásnak.
3. cikk
(1) Ezt a jegyzőkönyvet a Közösség, a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa és a Koreai Köztársaság – belső
rendelkezéseikkel összhangban – jóváhagyják. (2) Ez a jegyzőkönyv azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amelyen a szerződő Felek értesítették egymást
az előző bekezdésben említett jóváhagyási eljárás lezárultáról. 4. cikk
A 3. cikkben előírt értesítést a Koreai Köztársaság külügyi és kereskedelmi minisztériumának, illetőleg az Európai Unió
Tanácsa Főtitkárságának kell megküldeni. 5. cikk
Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett,
litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint koreai nyelven; a szövegek
mindegyike egyaránt hiteles. 6. cikk
A keretmegállapodás szövegéből – beleértve a politikai párbeszédről szóló együttes nyilatkozatot és az egyoldalú
nyilatkozatok szövegét – cseh, észt, magyar, lett, litván, máltai, lengyel, szlovák és szlovén nyelvű változat készül; ezek
az eredeti szövegekkel azonos módon hitelesek. 5. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1. és 2. §, valamint a 3. és 4. § a Jegyzőkönyv 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
32/2013. (XI. 20.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés semmilyen nemzetközi szerződést se mondhasson fel 2015. január 1. után?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. október 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A népszuverenitás gyakorlásának kivételes módja az  országos népszavazás, amelyet az  Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdésekben lehet tartani. Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény)
8.  cikkének (3)  bekezdése tartalmazza azon tárgykörök teljes körű felsorolását, amelyek nem bocsáthatók
országos népszavazásra. A  hivatkozott jogszabályhely a)  pontja alapján nem lehet országos népszavazást tartani
az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről.
Az Alaptörvény Q) cikkének (2)–(3) bekezdései szerint:
„(2) Magyarország nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és a magyar
jog összhangját.
(3) Magyarország elfogadja a  nemzetközi jog általánosan elismert szabályait. A  nemzetközi jog más forrásai
jogszabályban történő kihirdetésükkel válnak a magyar jogrendszer részévé.”
Az Alaptörvény T) cikkének (2) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik:
„Jogszabály a törvény, a kormányrendelet, a miniszterelnöki rendelet, a miniszteri rendelet, a Magyar Nemzeti Bank
elnökének rendelete, az  önálló szabályozó szerv vezetőjének rendelete és az  önkormányzati rendelet. Jogszabály
továbbá a  Honvédelmi Tanács rendkívüli állapot idején és a  köztársasági elnök szükségállapot idején kiadott
rendelete.”
Az Alaptörvény 1.  cikk (2)  bekezdésének d)  pontja az  Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó nemzetközi
szerződések kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásra vonatkozó szabályt tartalmazza.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint az  Alaptörvény hivatkozott rendelkezéseit egymásra tekintettel
kell értelmezni.
A Bizottság megállapítja, hogy a  beadványozó által benyújtott népszavazási kezdemény egyértelműen
az  Alaptörvény előzőekben idézett és hivatkozott rendelkezéseinek kiegészítésére és módosítására irányul, mely
az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontja szerint tiltott tárgykörnek minősül, ezáltal az  népszavazás tárgyává
nem tehető.
A Nemzeti Választási Bizottság rögzíti továbbá, hogy az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés d)  pontja alapján
népszavazás sem magáról a  nemzetközi szerződésről, sem az  abban vállalt kötelezettségekről nem tartható
alkotmányosan, teljesen függetlenül attól, hogy a  kezdeményezés egy már hatályos szerződésre vonatkozik-e,
illetve, hogy a  népszavazás eredménye ellentmond, vagy éppen megerősíti az  abban foglalt kötelezettségeket.
A Nemzeti Választási Bizottság – egyetértve az Alkotmánybíróság 18/2008. (III. 12.) AB határozatában kifejtettekkel –
megállapítja továbbá, hogy az  országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ívek hitelesítése
során az  Nsztv. 10.  § e)  pontja alapján vizsgálandó az  is, hogy a  népszavazási eljárás kezdeményezése megfelel-e
a  választási eljárásról szóló 1997.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: régi Ve.) 3.  §-ában szabályozott eljárási
alapelveknek, ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. A  választási eljárási
alapelvekben megfogalmazott követelmények, így a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének érvényesítése
a  népszavazási eljárás kezdeményezése során következik magából az  Alaptörvényből is. Ez  az  alapelv szoros
összefüggésben van a  választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak az  alkotmányos rendszerben
betöltött kiemelkedő szerepével, alkotmányos rendeltetésével és a hitelesítési eljárásnak a népszavazási eljárásban
betöltött szerepével. A  választópolgárok által kezdeményezett ügydöntő országos népszavazás a  közvetlen
hatalomgyakorlás intézménye, azzal az  alkotmányos céllal, hogy az  ország sorsát érintő legfontosabb, és egyben
az  Országgyűlés hatáskörébe tartozó ügyekben a  nép, mint a  hatalom birtokosa közvetlenül hozzon döntést.
A hitelesítési eljárás során kiemelten fontos ezért annak vizsgálata, hogy a benyújtott kezdeményezés a népszavazás
alkotmányos rendeltetésével összhangban van-e.
Az Alkotmánybíróság hivatkozott döntésében megállapította továbbá, hogy a  rendeltetésszerű joggyakorlás
követelményét a  jogtudomány és a  jogalkalmazói gyakorlat alapvetően a  polgári jogban a  joggal való visszaélés
tilalmának alapelvével összefüggésben munkálta ki. A rendeltetésszerű joggyakorlásnak, mint általános alapelvnek
az a lényege, hogy a jogosultságok gyakorlása nem irányulhat a jog rendeltetésével össze nem egyeztethető célra,
az alanyi jogok gyakorlása akkor számíthat törvényi védelemre és elismerésre, ha az a jogosultság rendeltetésének,
céljának megfelelően történik. A  joggal való visszaélés tilalma az  egész jogrendszerben érvényre jut, mely
az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből vezethető le. Így tehát érvényesül a közjogban is, és irányadó a jogalkotó,
a jogalkalmazó szervek és az ügyfelek magatartására is.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint továbbá a népszavazási kezdeményezés benyújtására vonatkozó
jogszabályok formális előírásainak megfelelő kezdeményezés is jogellenessé válik akkor, ha a  Bizottság a  konkrét
tényállások vizsgálata során, így különösen a  benyújtott kezdeményezés(ek) száma, elemzése, a  kezdeményező
eljárása, illetve a  kérdés megfogalmazása alapján olyan körülményeket tár fel, amelyek azt bizonyítják, hogy
a hitelesítési eljárás kezdeményezője nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésének megfelelően élt jogával.
Fentiek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy nem tekinthető jóhiszemű és rendeltetésszerű
joggyakorlásnak és nem egyeztethető össze a  népszavazás Alaptörvényben foglalt rendeltetésével az  olyan
kezdeményezői magatartás, amelynek során egy időben, ugyanabban a  tárgykörben úgynevezett népszavazási
kérdéssorozat kerül benyújtásra, amelyek megszövegezésében minimális, több esetben is mindössze egy szó
a különbség.
A Nemzeti Választási Bizottság tekintettel az  Nsztv. 10.  § b) és e)  pontjaiban foglaltakra – mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani és az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a régi Ve.-ben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az Alaptörvény Q) cikk (2)–(3) bekezdésein, a B) cikk (1) bekezdésén, a T) cikk (2) bekezdésén, az 1. cikk
(2) bekezdés d) pontján, a 8. cikk (3) bekezdés a) és d) pontján, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény
349.  § (1)  bekezdés c)  pontján és (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án és a  10.  § b) és e)  pontjain, a  régi Ve. 3.  §
d) pontján és a 124/A. § (3) bekezdés b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. § (1) bekezdésén,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. november 12. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
141/2011. (VII. 20.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Csillag Ferenc rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság kuvaitvárosi nagykövetségének vezetésével, valamint a Magyar
Köztársaság Bahreinben való képviseletével.
Budapest, 2010. október 21. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
2/2019. (V. 10.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap pénzkezelési szabályzatáról.
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14.  § (5)  bekezdés d)  pontja alapján, tekintettel a  jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX.  törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára és a  tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi
LXXVI.  törvény 6.  §-ára és 8.  § (1)  bekezdésére, valamint a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Szervezeti és
Működési Szabályzatáról szóló 2/2015. (I. 16.) MvM utasítás 1. melléklet 13. § (3) bekezdésére és 33. § (1) bekezdés a) pontjára,
a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Az utasítás alkalmazási köre 1. Jelen utasítás alkalmazási köre a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Számv. tv.) rendelkezései,
valamint az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.), az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.)
Korm.  rendelet, valamint a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap működtetésének és felhasználásának
szabályairól szóló 380/2014. (XII. 31.) Korm. rendelet előírásai alapján a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Alapra (a továbbiakban: NKFI Alap) terjed ki.
II. Fejezet
Számlanyitás és számlavezetés 2. A  tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény szerint az  NKFI Alapért
a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) felelős, az  NKFI Alap Magyar
Államkincstárnál (a továbbiakban: Kincstár) vezetett fizetési számlái (a továbbiakban: számlák) feletti rendelkezési
jogosultságot az NKFI Hivatal gyakorolja a III. fejezetben foglaltak szerint.
3. Az NKFI Alap számlái:
a) Előirányzat-felhasználási keretszámla: 10032000-00334806-00000000,
b) Európai Uniós Programok Célelszámolási Forintszámla: 10032000-00334806-30005008.
4. Az  NKFI Alap előirányzataihoz kapcsolódóan készpénzforgalom nem történik, az  NKFI Alap vonatkozásában
az NKFI Hivatal házipénztárt nem működtet.
5. Az  előirányzat-felhasználási keretszámla az  NKFI Hivatal által az  NKFI Alapból finanszírozásra kerülő pályázatok és
egyéb, az elemi költségvetésben meghatározott kiadások és bevételek pénzforgalmának lebonyolítására, az Európai
Uniós Programok Célelszámolási Forintszámla költségvetési körön kívüli számlaként az  európai uniós források
fogadására és elszámolására szolgál.
6. Az  NKFI Alap számláinak megnyitásáról, törzsadatainak módosításáról, a  számlák megszüntetéséről és
a  számlaforgalom bonyolításáról az  NKFI Hivatal Költségvetési Főosztály Számviteli és Pénzügyi Osztálya
(a továbbiakban: SZPO) gondoskodik.
III. Fejezet
Rendelkezési jogosultság 7. Az  előirányzat-felhasználási keretszámla és az  Európai Uniós Programok Célelszámolási Forintszámla terhére
az utalványozott kiadás vagy bevétel pénzügyi teljesítése a Kincstár felé bejelentett két személy együttes aláírásával
és a  Kincstár felé bejelentett bélyegző lenyomatának használatával, illetve elektronikus pénzügyi teljesítés esetén
GIROLock chip kártya használatával rendelhető el.
8. A számlák feletti rendelkezési joggal rendelkező, az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztályának állományába tartozó
kormánytisztviselők (a továbbiakban: Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező kormánytisztviselő) nevét és
aláírásmintáját a vonatkozó kincstári aláírás-bejelentő karton tartalmazza, amelyet az NKFI Hivatal elnöke hagy jóvá.
Amennyiben a számlák feletti rendelkezési jogosultság gyakorlására kijelölt személyekben változás következik be,
a Kincstárhoz új kincstári aláírás-bejelentő kartont kell benyújtani. A számlák feletti rendelkezési joggal rendelkező
személyekről az SZPO nyilvántartást vezet.
9. A számla feletti rendelkezési jogot elektronikus átutalás (GIRO) alkalmazása esetén két olyan Kincstárnál bejelentett
aláírási joggal rendelkező kormánytisztviselő együttesen gyakorolja, akik az  azonosításra szolgáló elektronikus
aláírás létrehozására szolgáló tanúsítványt hordozó eszközt kézhez vették.
10. Az  NKFI Alap számlái közötti pénzeszköz átvezetések jóváhagyására, Kincstár részére történő bejelentésére
a  Költségvetési Főosztály vezetője – akadályoztatása esetén a  helyettesítésére írásban, általa meghatalmazott
személy – és a  Költségvetési Főosztály egy másik, Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező
kormánytisztviselője jogosult.
11. A  kincstári aláírás-bejelentő kartonon, valamint a  papíralapú bizonylatokon az  aláírásokat kék színű tintával kell
megtenni. Az  előirányzat-felhasználási keretszámlához a  6. számú pecsét, az  Európai Uniós Programok
Célelszámolási Forintszámlához a 7. számú pecsét tartozik.
12. A  kincstári számlanyitás és megszüntetés, számlaforgalom bonyolítása esetén alkalmazandó nyomtatványokat
a Kincstár honlapján közzétett szabályzatai tartalmazzák.
13. A  kincstári aláírás-bejelentő kartonok egy példányát az  érvényesség végét követően – az  NKFI Hivatal egyedi
iratkezelési szabályzata szerint – az SZPO a központi irattárba helyezi nem selejtezhető iratként.
IV. Fejezet
Kincstári számlaforgalom 14. Az NKFI Alap számláira érkező befizetések jóváírása
a) átutalási megbízással,
b) beszedési megbízással (felhatalmazó levélen alapuló beszedés)
valósul meg.
15. Az NKFI Hivatal kincstári számláiról kifizetés
a) átutalási megbízással,
b) elektronikus átutalással (csoportos vagy egyedi) GIRO rendszeren keresztül
valósul meg.
16. Az NKFI Alap költségvetését érintő pénzforgalom valamennyi tételéhez olyan szabályszerűen kiállított bizonylatot
kell készíteni, amely megfelel a  Számv. tv. által előírt, a  bizonylattal szemben támasztott alaki és tartalmi
követelményeknek. Az NKFI Alap költségvetése terhére pénzügyi teljesítés – nem ideértve az Ávr. 53. § (1) bekezdés
b)  pontja és 59.  § (5)  bekezdése szerinti kifizetéseket – kizárólag előzetes írásos kötelezettségvállalást követően,
a  teljesítés igazolása után, utalványozott és érvényesített utalványrendelet alapján hajtható végre, a  Nemzeti
Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap gazdálkodási szabályzatáról szóló NKFIH utasításban (a továbbiakban:
Gazdálkodási Szabályzat) meghatározott eljárásrend szerint.
17. Az  NKFI Alapból finanszírozott pályázatokhoz kapcsolódó, kedvezményezettek által visszafizetett támogatási
összegeket a  Gazdálkodási Szabályzatban meghatározottak szerinti azonosításukat követően az  Ávr. 57.  §
(2) bekezdésében foglaltak szerint a támogatási szerződést kezelő szakmai főosztály részéről teljesítésigazolással kell
ellátni.
18. Az NKFI Alapból történő kifizetés esetén a pénzforgalmi művelet kezdeményezésekor az ERA és az ÁHT azonosító
használati körébe vont számlákra az azonosítókat alkalmazni kell.
19. A napi forgalom főkönyvi könyvelése után a főkönyvi számla egyenlegét – az NKFI Alap számláján történő jóváírások
és terhelések napi forgalmának elszámolásáról és a  számla egyenlegéről megküldött – a  kincstári fizetési
számlakivonattal egyeztetni kell. Egyező könyvelés után a  számlakivonatot a  sorszámának megfelelő sorrendben,
a  hozzá tartozó bizonylatokkal együtt a  Számv. tv. 169.  §-ában meghatározott módon és ideig kell megőrizni és
tárolni.
20. A  számlakivonat alapján a  Forrás KGR rendszerben támogatási szerződésenként rögzíteni kell a  terhelési és
a jóváírási tételeket.
21. Az  Ávr. 156.  §-ában és 169.  § (1)–(2)  bekezdésében foglalt kötelezettségek teljesítése érdekében a  Kincstár által
összeállított költségvetési jelentést havonta a tárgyhónapot követő hónap 23-ig a főkönyvi nyilvántartás adataival
egyeztetni kell.
22. A 21. pontban foglaltak végrehajtása érdekében – a Kincstár és az NKFI Alap költségvetése teljesítési adatai közötti
folyamatos egyezőség biztosítása érdekében – a  nem azonosított bevételek rendezését a  Gazdálkodási
Szabályzatban előírt eljárásrend szerint kell végrehajtani.
23. Elektronikus átutalás (GIRO) esetében a teljesítésigazolással ellátott, érvényesített és utalványozott, utalásra kijelölt
tételek a  Forrás KGR rendszerben rögzítésre kerülnek. A  rögzítést követően egyeztetni kell az  utalandó tételeket
a  Forrás KGR rendszer utalási listájával. Az  utalás előtt a  Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező
2  kormánytisztviselő ellenőrzi az  egyes tételeket, egyezteti a  vonatkozó utalványrendeletekkel, majd egyezőség
esetén az utalást elektronikus aláírásával igazolja a GIRO rendszerben.
24. Csoportos átutalási megbízás kizárólag elektronikus átutalás (GIRO) formájában nyújtható be a Kincstár részére.
25. A nagy összegű átutalások Ávr. 5. mellékletében foglaltak szerinti bejelentését a Forrás KGR rendszerben végleges
kötelezettségként rögzített (utalványozott) főkönyvi adatok alapján az SZPO végzi.
V. Fejezet
Egyéb rendelkezések 26. Az  NKFI Alap költségvetése finanszírozásával (előirányzat-felhasználási terv összeállítása és benyújtása),
az  előirányzatok módosításával és az  Ávr.-ben meghatározott egyéb jelentések (időközi költségvetési,
mérlegjelentések) összeállításával és Kincstár részére történő továbbításával kapcsolatos eljárásrendet
a Gazdálkodási Szabályzat tartalmazza.
27. A  tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 14.  §-a alapján az  NKFI Alap
kezelése során felmerülő költségek finanszírozása az NKFI Hivatal részére biztosított alapkezelői díj terhére történik,
a Gazdálkodási Szabályzatában foglaltak szerint.
VI. Fejezet
Záró rendelkezések 28. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
29. Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
30. Hatályát veszti a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap pénzkezelési szabályzatáról szóló 6/2017. (III. 24.)
NKFIH utasítás.
Dr. Birkner Zoltán s. k.,
 elnök


text:
37/2008. (HK 8.) HM VTI SZÁT intézkedése a Magyar Honvédség anyagi és anyagi adminisztratív STANAG-ek nemzeti témafelelőseiről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. §-ának (2) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. §-ában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasításban foglaltakra – az alábbi
intézkedést
adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A Magyar Honvédség anyagi és anyagi adminisztratív STANAG-ek nemzeti témafelelőseit ezen intézkedés
melléklete tartalmazza.
3. Az intézkedés mellékletét az érintett honvédségi szervezetek külön elosztó szerint kapják meg.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár