text:
51/2015. (XII. 9.) MNB rendelete a pénz- és hitelpiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  hitelintézetre, a  hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi
vállalkozásra (a  továbbiakban együtt: hitelintézet), a  pénzügyi vállalkozásra, az  elektronikuspénz-kibocsátó
intézményre, a pénzforgalmi intézményre, a Posta Elszámoló Központot működtető intézményre (a  továbbiakban:
PEKMI) és az  Európai Unió másik tagállamában vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban
részes más államban (a  továbbiakban: EGT-állam) székhellyel rendelkező hitelintézet, pénzügyi vállalkozás,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepére (a  továbbiakban:
EGT-fióktelep) (a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerint rendszeres, eseti és a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban:
MNB) kijelölésén alapuló adatszolgáltatást (a továbbiakban: felügyeleti jelentés) teljesít az MNB részére.
(2) A felügyeleti jelentés elkészítésének alapját – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a magyar számviteli jogszabályok
szerint készített főkönyvi és analitikus nyilvántartások képezik.
(3) A  konszolidált éves beszámolóját a  Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok (a  továbbiakban: IFRS) alapján
készítő adatszolgáltatónak a 4. § (4) bekezdése, a 2. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA KONSZOLIDÁLT JELENTÉSEK
– HITELINTÉZETEK” megnevezésű táblázat 14–49. sora, valamint a  12.  melléklet szerinti felügyeleti jelentése
elkészítésének alapját az IFRS szerint készített főkönyvi és analitikus nyilvántartások képezik.
(4) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) Az  adatszolgáltató e  rendelet szerinti felügyeleti jelentés teljesítésére vonatkozó kötelezettsége
– a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – az MNB által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre
emelkedésének napjától a tevékenységi engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésének napjáig
áll fenn.
(2) A PEKMI az e rendelet szerinti felügyeleti jelentést e rendelet hatálybalépésének napjától pénzforgalmi szolgáltató
jogállásának megszűnéséig teljesíti.
(3) A  fióktelep az  e  rendelet szerinti felügyeleti jelentést a  működése megkezdésének napjától a  tevékenysége
befejezésének napjáig teljesíti.
(4) A pénzügyi vállalkozás az e rendelet szerinti felügyeleti jelentést első alkalommal a cégbírósági bejegyzését követő
negyedévben teljesíti.
4. § (1) A részvénytársaságként, szövetkezetként és a nem EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi
fióktelepeként (a  továbbiakban: harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe) működő hitelintézet, a  hitelintézettel
egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás, valamint a  hitelintézeti típusú
EGT-fióktelep – a  (2)–(5)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  2.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal,
formában és határidőre napi, havi, negyedéves, éves, eseti és az MNB kijelölésén alapuló felügyeleti jelentést teljesít
az MNB részére.
(2) A 2. melléklet
a) „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK – RÉSZVÉNYTÁRSASÁGKÉNT ÉS SZÖVETKEZETKÉNT MŰKÖDŐ
HITELINTÉZETEK, VALAMINT HITELINTÉZETTEL EGYENÉRTÉKŰ PRUDENCIÁLIS SZABÁLYOZÁSNAK MEGFELELŐ
PÉNZÜGYI VÁLLALKOZÁSOK” megnevezésű táblázat 57–61. sorában meghatározott havi felügyeleti jelentést
a  részvénytársaságként működő és az  50 milliárd forintot meghaladó mérlegfőösszeggel rendelkező,
szövetkezetként működő hitelintézet, valamint az  50 milliárd forintot meghaladó mérlegfőösszeggel
rendelkező, a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás,
b) „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK – HITELINTÉZETI TÍPUSÚ EGT-FIÓKTELEPEK” megnevezésű
táblázat 38–42. sorában meghatározott havi felügyeleti jelentést az  50 milliárd forintot meghaladó
mérlegfőösszeggel rendelkező hitelintézeti típusú EGT-fióktelep,
c) „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK – HARMADIK ORSZÁGBELI HITELINTÉZET FIÓKTELEPE”
megnevezésű táblázat 40–44. sorában meghatározott havi felügyeleti jelentést az  50 milliárd forintot
meghaladó mérlegfőösszeggel rendelkező harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe
teljesíti az MNB részére.
 (3) Az  összevont alapú felügyelet alá tartozó, a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 9. és 10.  cikke szerinti
adatszolgáltatások teljesítésére kötelezett hitelintézet a  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA KONSZOLIDÁLT
JELENTÉSEK – HITELINTÉZETEK” megnevezésű táblázatában meghatározott felügyeleti jelentések közül kizárólag
a  14–49. sor szerinti, valamint – az  MNB kijelölése alapján – a  12. és 13. sor szerinti felügyeleti jelentést teljesíti
az MNB részére.
(4) A  külföldön hitelintézeti leányvállalattal rendelkező, összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet
az összevont alapú felügyelet alá tartozó intézményeiről országonként felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére
a tárgyidőszakot követő 25. munkanapig
a) a  szavatoló tőkére és a  tőkekövetelményre vonatkozóan, a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási
rendelet I.  melléklet C 01.00, C 02.00, C 03.00, C 04.00, C 05.01, C 07.00 és C 17.00 kódú táblája szerinti
adattartalommal, a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet II. mellékletében foglalt útmutató,
b) a pénzügyi információkra vonatkozóan, a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet III. melléklet F 01.01,
F 01.02, F 01.03, F 02.00, F 04.04, F 05.00, F 06.00, F 07.00, F 08.01, F 09.01, F 12.00, F 16.01, F 18.00, F 19.00,
F 22.01, F 22.02, F 43.00 és F 46.00 táblája szerinti adattartalommal, a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási
rendelet V. mellékletében foglalt útmutató,
c) a  tőkeáttételi mutatóra vonatkozóan, a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet X.  melléklet C 45.00
táblája szerinti adattartalommal, a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI.  mellékletében foglalt
útmutató és
a 3. melléklet IV. 2. pontjában foglalt kitöltési előírások szerint.
 (5) A  harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 12.  cikk
(2) bekezdésében, valamint a VI. és VII. mellékletében foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában felügyeleti
jelentést teljesít az  ingatlanfedezetű hitelekből származó veszteségekre vonatkozó adatokról az  MNB részére.
A vonatkozási időpontra a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 2. cikk (1) bekezdés c) pontja, a teljesítési
határidőre a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 3.  cikk (1)  bekezdés c)  pontja, valamint (2), (4) és
(5) bekezdése az irányadó.
(6) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza. A  kitöltést segítő technikai segédletet az  MNB e  rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a  honlapján
teszi közzé.
5. § (1) A  pénzügyi vállalkozás és az  ezen típusú EGT-fióktelep – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  4.  mellékletben
foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre negyedéves, éves és az  MNB kijelölésén alapuló
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  4.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 13–22. sorában meghatározott felügyeleti jelentést
az 5 milliárd forintot meghaladó mérlegfőösszeggel rendelkező pénzügyi vállalkozás és az ezen típusú EGT-fióktelep
teljesíti az MNB részére.
(3) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) Az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, a  pénzforgalmi intézmény, az  ezen típusú EGT-fióktelepek, valamint
a  PEKMI a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre havi, negyedéves, éves és
az MNB kijelölésén alapuló felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
tartalmazza.
7. § (1) A  hitelintézet, a  pénzügyi vállalkozás, valamint az  ezen típusú EGT-fióktelepek az  általuk forgalmazott hitel- és
pénzügyi lízing-, betéti és megtakarítási-, valamint számlatermékekre vonatkozó havi, negyedéves és eseti
felügyeleti jelentést a  8.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre teljesíti
az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. melléklet
tartalmazza.
8. § (1) A  hitelintézet a  10.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves felügyeleti
jelentést teljesít a tárgyévi javadalmazási adatokról az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó előírásokat a 11. melléklet tartalmazza.
9. § (1) A hitelintézet a 12. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre felügyeleti jelentést
teljesít a finanszírozási terv adatokról az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó előírásokat a 13. melléklet tartalmazza.
10. § Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést, valamint a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet szerinti
adatszolgáltatásokat az  MNB által meghatározott elektronikus formában, fokozott biztonságú vagy minősített
elektronikus aláírással ellátva az  MNB „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához” megnevezésű
rendszerén (a továbbiakban: ERA rendszer) keresztül teljesíti. Az ERA rendszer használatára vonatkozó szabályokat
a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében
teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló MNB rendelet, a  használatot segítő részletes – az  MNB
e  rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a  honlapján közzétett – útmutatást az  ERA rendszer Felhasználói
kézikönyve tartalmazza.
11. § Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés, adatszolgáltatás teljesítésében való akadályoztatásával kapcsolatos
bejelentését elektronikus formában, az ERA rendszeren keresztül, a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen
a Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
MNB rendeletben foglalt szabályok szerint nyújtja be az MNB részére.
12. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítését követően olyan, az  adatszolgáltató által – Számviteli
politikájában vagy egyéb módon – meghatározott jelentős mértékű eltérést tár fel, amely a 2. § (2) és (3) bekezdése
szerinti, a  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló nyilvántartások javítását teszi szükségessé, akkor a  felügyeleti
jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A  jelen bekezdés
szerint módosított felügyeleti jelentést – a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  eltérés feltárásától számított
15 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató az MNB részére.
(3) A  8.  melléklet szerinti felügyeleti jelentésre vonatkozó javított adatot – a  javítás pontos okának megjelölésével
együtt – az eltérés feltárásától számított 2 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató az MNB részére.
13. § (1) Ez a rendelet – a (2) és a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2016. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A  4.  § (4)  bekezdése, a  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA KONSZOLIDÁLT JELENTÉSEK – HITELINTÉZETEK”
megnevezésű táblázat 14–49. sora, valamint a 3. melléklet IV. pontja 2016. április 1-jén lép hatályba.
 (3) A 10. és a 11. § 2016. július 4-én lép hatályba.
14. § (1) A  pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank
felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 51/2014. (XII. 9.)
MNB rendelet szerinti, 2016. január 1-jét megelőző tárgyidőszakra vonatkozó felügyeleti jelentés, adatszolgáltatás
teljesítésére a  pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
51/2014. (XII. 9.) MNB rendelet szabályait kell alkalmazni.
(2) Az  e  rendelettel elrendelt, 2016. július 4-ét megelőzően teljesítendő felügyeleti jelentések, adatszolgáltatások
teljesítésére, valamint a  teljesítésben való akadályoztatás bejelentésére az  adatszolgáltató a  pénz- és hitelpiaci
szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai
ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 51/2014. (XII. 9.) MNB rendelet 9. és
11. §-ában foglaltak az irányadók.
15. § E rendelet 10. és 11. §-a – a tőkepiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
49/2015. (XII. 9.) MNB rendelet 9. és 10. §-ával együtt – az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról szóló
2014. április 16-i 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 17.  cikk (1)  bekezdése végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
16. § Hatályát veszti a  pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
51/2014. (XII. 9.) MNB rendelet.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2003. (I. 8.) Korm. rendelete az egyetemi szintű informatikus egészségügyi menedzser alapképzési szak képesítési követelményeiről.
A Kormány a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 72. §-ának d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján
a következőket rendeli el:
1. § Informatikus egészségügyi menedzser szakon alapképzésben egyetemi szintű végzettség és informatikus
egészségügyi menedzser szakképzettség szerezhető.
2. § Az informatikus egészségügyi menedzser alapképzési
szak képesítési követelményeit e rendelet melléklete tartalmazza.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba,
egyidejűleg hatályát veszti az egyetemi szintű egészségügyi
informatikus alapképzési szak képesítési követelményeiről szóló 102/2001. (VI. 20.) Korm. rendelet.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
2003. LXXXVII. törvény a fogyasztói árkiegészítésről.
Az Országgyűlés a személyszállításban az állam által
nyújtott utazási kedvezmények miatti bevételkiesés ellentételezése céljából a fogyasztói árkiegészítésről a következő törvényt alkotja:
I. Fejezet Általános rendelkezések 1. § Fogyasztói árkiegészítés (a továbbiakban: árkiegészítés) vehető igénybe — az e törvény II. fejezetében meghatározott feltételek szerint — a mellékletben megnevezett
szolgáltatásoknak az árkiegészítés alanya (3. §) által belföldön történő nyújtása esetén.
A törvényt az Országgyűlés a 2003. november 10-i ülésnapján fogadta el.
2. § E törvény alkalmazásában belföldön történő szolgáltatásnyújtás a személyszállítás útvonalának a Magyar
Köztársaság területére eső része.
Az árkiegészítés alanya 3. § Az árkiegészítés alanya
a) az a jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelke
ző szervezet, illetve
b) az, a személyi jövedelemadóról szóló törvényben
meghatározott egyéni vállalkozó, amelyet (akit) a — saját
nevében és felelősségére bevétel elérése érdekében — belföldön végzett szolgáltatásnyújtása után a 4. § (1) bekezdése árkiegészítés igénylésre jogosít.
II. Fejezet Fogyasztói árkiegészítés igénylése 4. § (1) Árkiegészítést igényelhet — a (2)—(3) bekezdésben foglalt kivétellel — az, aki hatósági áras különjárati
autóbusz-szolgáltatást végez, továbbá az, aki olyan
a) a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. és a vasútról
szóló 1993. évi XCV. törvény alapján végzett koncesszióköteles, menetrend szerinti vasúti vagy közúti személyszállítási szolgáltatást,
b) komp- és révközlekedést nyújt, amelyhez jogszabály utazási kedvezményt állapít
meg.
(2) Nem vehető igénybe árkiegészítés azon utazási kedvezmény után,
a) amelynek pénzügyi fedezetére jogszabály más forrást
határoz meg;
b) amelyet az árkiegészítés alanya üzletpolitikai céllal
nyújt.
(3) Nem vehető igénybe árkiegészítés a jogi személyek
és a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek által
vásárolt jegyek, bérletek és a hatósági áras különjárati
autóbusz forgalom után, kivéve a nevelési-oktatási intézmények saját tanulóik, illetve a felsőoktatási intézmények
saját hallgatóik részére eszközölt jegy- és bérletvásárlásait
és a különjárati autóbusz-forgalom igénybevételét.
(4) Az árkiegészítés alanya a (2)—(3) bekezdésekben
meghatározott, árkiegészítés igénybevételére nem jogosító
bérleteladásokat darabszám és érték szerint köteles az árkiegészítésre jogosító bérleteladásoktól elkülönítve nyilvántartani.
5. § Az árkiegészítés alanya az árkiegészítést
a) a szolgáltatásnyújtásról kiállított számlán a teljesítés
időpontjaként feltüntetett naptól, b) készpénzfizetés esetén, illetve ha az árkiegészítés alanya a számvitelről szóló törvény alapján könyvvezetési kötelezettségének a pénzforgalmi könyvvitel szerint tesz eleget,
vagy csak a bevételeiről köteles nyilvántartást vezetni, akkor
az ellenérték kiegyenlítésének napjától igényelheti.
6. § Az árkiegészítés alapja
a) a kedvezményes személyszállítási szolgáltatás általá
nos forgalmi adóval növelt díjbevétele — ide nem értve a
4. § (2)—(3) bekezdése szerint árkiegészítés igénybevételére nem jogosító díjbevételt —,
b) az életkoruk alapján ingyenes utazásra jogosult magyar állampolgárok és az Európai Unió más tagállamának
állampolgárai, valamint a szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény hatálya alá tartozó
személyek; a fegyveres erők hadköteles tagjai és a polgári
szolgálatot teljesítők, valamint az országgyűlési képviselők
ingyenes utazásához kapcsolódva a belföldi vasúti, a távolsági menetrend szerinti autóbusz-közlekedés általános forgalmi adót is tartalmazó díjbevétele, valamint
c) a melléklet 12—14. pontja szerint kedvezményezett,
helyi tömegközlekedésben használt bérletek, illetve a kompés révközlekedésben használt jegyek, bérletek esetén a tárgyhónapban értékesített bérletek (komp- és révközlekedés esetén az értékesített jegyek és bérletek) darabszáma.
7. § (1) Az árkiegészítés mértéke
a) a személyszállítási szolgáltatás árkiegészítés alapjá
nak meghatározott százaléka (árkiegészítési kulcs),
b) a helyi tömegközlekedésben használt kedvezményes
bérletek, illetve komp- és révközlekedésben a kedvezményes jegyek és bérletek esetén a kedvezményezett csoportok egy-egy bérlet (illetve jegy) vásárlására megadott, a
mellékletben szereplő pénzben kifejezett összeg.
(2) A helyi tömegközlekedésben alkalmazott kedvezményes negyedéves, féléves, éves bérletek esetén az árkiegészítés mértékét az alábbi számítási módszerrel kell meghatározni:
a = b × c
d ahol: — negyedéves bérleteknél
c
d
≤ 3 — féléves bérleteknél
c
d ≤ 6
— éves bérleteknél
c
d ≤ 12 a = adott időszakra vonatkozó bérletszelvény támogatása
az adott támogatási csoportban,
b = havi bérletszelvény árkiegészítése az adott támogatási csoportban,
c = adott időszakra vonatkozó bérletszelvény teljes ára,
d = a havi bérletszelvény teljes ára.
(3) A gazdasági és közlekedési miniszter — az árkiegészítésre jogosult szolgáltatóktól kapott, a tárgyévet megelőző
évre vonatkozó, törtév esetén éves szintre átszámított adatai
alapján — havonta rendelkezik a helyi közlekedésben ingyenesen igénybe vett szolgáltatások után az árkiegészítésre jogosult szolgáltatónak járó, a tárgyévet megelőző évben kapott
árkiegészítés mértékének 1/12-ed részéhez igazodó árkiegészítés mértékéről, illetve annak kiutalásáról.
(4) Ha az árkiegészítésre jogosult szolgáltatónak a
(3) bekezdés szerinti árkiegészítés megállapításához nincs
a tárgyévet megelőző évre vonatkozó adata, a gazdasági és
közlekedési miniszter az árkiegészítésre jogosult szolgáltatóhoz leginkább hasonló adottságú árkiegészítésre jogosult szolgáltató adatait alapul véve rendelkezik a fogyasztói
árkiegészítés mértékéről.
(5) A települési önkormányzatok — a fővárosban a
Fővárosi Önkormányzat — képviselő-testülete által az e
törvény szerinti támogatások figyelembevételével megállapított helyi tömegközlekedési díjszabásokról szóló rendeletek kiadásánál az árak megállapításáról szóló 1990. évi
LXXXVII. törvény 7. § (2) bekezdésében foglaltakat nem
kell alkalmazni.
III. Fejezet Egyes eljárási szabályok 8. § Az e törvényben nem szabályozott eljárási kérdésekben az adózás rendjéről szóló törvény rendelkezéseit kell
alkalmazni.
9. § (1) Az árkiegészítés alanya a belföldön nyújtott
személyszállítási szolgáltatás tekintetében az árkiegészítést maga köteles megállapítani, bevallani és igényelni vagy
visszafizetni (önadózás).
(2) Az árkiegészítés alanya köteles az árkiegészítés megállapítására, bevallására és elszámolására alkalmas nyilvántartást vezetni. A nyilvántartás alapján az igénylendő
árkiegészítést havonta meg kell állapítani.
IV. Fejezet Záró és átmeneti rendelkezések 10. § (1) E törvény 2004. január 1. napján lép hatályba.
Rendelkezéseit azokra a belföldön nyújtott személyszállítási szolgáltatásokra kell alkalmazni, amelyeknél az árkiegészítés-igénybevételi lehetőség 2003. december 31. napját követően keletkezik.
(2) E törvény hatálybalépését megelőzően értékesített,
de e törvény hatálybalépését követő időszak tekintetében
utazásra jogosító bérletek esetén az árkiegészítést az
árkiegészítés alanya e törvény rendelkezései szerint igényelheti.
11. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a fogyasztási adóról és a fogyasztói árkiegészítésről szóló 1991. évi
LXXVIII. törvény címében az ,,és a fogyasztói árkiegészítésről’’, preambulumában a ,, , valamint a személyszállításban az állam által nyújtott utazási kedvezmények miatti
bevételkiesés ellentételezése’’, valamint az ,,és a fogyasztói
árkiegészítésről’’ szövegrész, 1. §-ának (6) bekezdése, a
3. § előtti címben az ,,és az árkiegészítés’’, a 3. § (1) bekezdésének felvezető szövegében a ,,vagy az árkiegészítés’’,
(1) bekezdésében a ,, , vagy a 12. § (1) bekezdése árkiegészítés igénylésére jogosít’’ szövegrész, a 12—15. §-ai, a
17. §-ának (1) bekezdéséből az ,,és árkiegészítés’’ szövegrész, az ,,és a belföldön nyújtott személyszállítási szolgáltatás’’ szövegrész, az ,, , illetve az árkiegészítést’’ szövegrész,
valamint a ,,vagy igényelni’’ szövegrész, a 17. § (3) bekezdésének első mondatában az ,,és az árkiegészítés’’, valamint az ,,és árkiegészítés’’ szövegrész, a 17. § (3) bekezdésének második mondatában az ,,illetve az igénylendő árkiegészítést’’ szövegrész, valamint 2. számú melléklete hatályát veszti, azzal, hogy ezen rendelkezések alapján 2004.
január 1. napja előtt keletkező árkiegészítés — e törvény a
10. §-ának (2) bekezdésének figyelembevételével — az
adózás rendjéről szóló törvény előírásai szerint igényelhető.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
408/2018. (IX. 4.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése és 23. § (3) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Patyi Andrást 2018. szeptember 4. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. szeptember 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
23/2012. (IX. 14.) EMMI rendelete a szakorvosok, szakfogorvosok, szakgyógyszerészek és szakpszichológusok egészségügyi szakirányú szakmai továbbképzéséről.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (2) bekezdés i) pont ia), ib) és if) alpontjában,
a 14. § tekintetében az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (2) bekezdés g) pont gh) alpontjában,
a 15. § tekintetében az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (2) bekezdés i) pont ie) alpontjában
kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) licenc: a szakorvosok, szakfogorvosok, szakgyógyszerészek vagy szakpszichológusok (a továbbiakban együtt:
szakorvos) által, vizsgával záruló egészségügyi szakirányú szakmai továbbképzés keretében megszerezhető
bizonyítvány, amely a szakorvost a szakképesítésére épülő szakmai tevékenység végzésére jogosítja;
b) licenc képzés: a licenc megszerzését célzó egészségügyi szakirányú szakmai továbbképzés;
c) licenc vizsga: a b) pont szerinti képzést lezáró vizsga.
2. § (1) Licenc csak az 1. mellékletben meghatározott tevékenységi körökre és szakmai feltételek mellett szerezhető.
(2) Nem szerezhető licenc olyan szakterületen, amelyre a szakorvos, szakfogorvos, szakgyógyszerész és szakpszichológus
szakképesítés megszerzéséről szóló miniszteri rendelet alapján alap- vagy ráépített képzés keretében szakképesítés
szerezhető. 2. Licenc befogadása 3. § (1) Új licenc képzés bevezetésére irányuló kezdeményezést
a) az orvos- és egészségtudományi képzést folytató egyetem (a továbbiakban együtt: egyetem);
b) az egészségügyi szakmai kollégium (a továbbiakban: szakmai kollégium) vagy tagozata vagy
c) az egészségügy területén működő egyesület terjeszthet elő.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kezdeményezést az Egészségügyi Szakképzési és Továbbképzési Tanácshoz (a továbbiakban:
ESZTT) kell benyújtani. (3) A kezdeményezésnek – az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 116/D. § (4) bekezdés
b) pontja figyelembevételével – tartalmaznia kell: a) a licenc képzés célját annak indoklásával, hogy miért szükséges az adott licenc képzés bevezetése,
b) azokat a szakorvosi szakképesítéseket, amelynek a birtokában a licenc képzés megkezdhető,
c) a licenc képzés minimális időtartamát, d) a licenc képzés lefolytatásának személyi és tárgyi feltételeit,
e) a licenc képzés részletes tematikáját, kitérve arra, hogy ez mennyiben tér el azon szakorvos képzések
tematikájától, amelyekre a bevezetni kívánt licenc épül, f) a licenc birtokában megszerezhető új kompetenciákat, végezhető tevékenységeket, kitérve arra, hogy
e kompetenciák miben jelentenek többet a szakvizsga megszerzésével elnyert kompetenciáknál,
g) a gyakorlati képzőhelyek követelményeinek meghatározását, h) javaslatot a vizsgáztatók személyére,
i) a szakmai kollégium illetékes tagozatainak egyetértő nyilatkozatát.
(4) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti kezdeményezés mellékleteként csatolni kell legalább egy egyetem támogató
nyilatkozatát a licenc képzés elfogadásával kapcsolatosan. (5) A licenc képzés bevezetésére tett javaslatokról az ESZTT kezdeményezésére az egészségügyért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) dönt. (6) Nem fogadható el licencként olyan javaslat, amely nem felel meg a 2. § (2) bekezdésében vagy az Eütv. 116/D. §
(1)–(4) bekezdésében meghatározott feltételeknek. 3. Licenc képzés 4. § (1) Licenc képzést az egyetemek szervezhetnek.
(2) A licenc képzés lebonyolítására az egyetem által meghatározott, az adott licenc képzés vonatkozásában megállapított
személyi és tárgyi feltételeknek megfelelő, szakorvos képzésre akkreditált egészségügyi szolgáltatónál kerülhet sor.
5. § Az egyetemek gondoskodnak arról, hogy licenc képzés – az adott év március 1-jén hatályos szabályok szerint
megszerezhető valamennyi licenc vonatkozásában – országosan legalább évente egy alkalommal meghirdetésre
kerüljön. 6. § (1) A szakorvos a licenc képzésre történő jelentkezését az egyetemnek nyújtja be. A licenc képzésre történő
jelentkezéshez csatolni kell – amennyiben az intézmény nem rendelkezik ezen dokumentumokkal – az adott licenc
megszerzéséhez szükséges képesítési és szakmai feltételek teljesítését igazoló okleveleket, bizonyítványokat,
igazolásokat. (2) A licenc képzés teljesítését követően a szakorvos részére az egyetem a licenc képzés teljesítéséről igazolást állít ki.
4. Licenc vizsga 7. § (1) A szakorvos licenc vizsgára az ESZTT Hivatalánál jelentkezik. A jelentkezéshez mellékelni kell:
a) az egyetem által kiállított, a 6. § (2) bekezdése szerinti és
b) a vizsgadíj befizetéséről szóló igazolást. (2) A licenc vizsga díja 30 000 Ft. Ismétlővizsga esetén a díjat újra meg kell fizetni.
(3) A vizsgadíjat a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet 10032000-01490576 számú
számlájára kell befizetni. (4) A vizsgabizottság elnökét a vizsgadíj 30%-a, két tagját a vizsgadíj 20-20%-a illeti meg.
(5) A vizsgabizottság tagjai – számla vagy más elszámolásra alkalmas költségigazolás ellenében – a vizsgáztatással
összefüggő utazási költségeik megtérítésére jogosultak. 8. § (1) A Nemzeti Vizsgabizottság (a továbbiakban: NVB) elnöke a szakorvost – a 7. § (1) bekezdésében foglaltak teljesülése
esetén – vizsgára bocsátja, ezzel egyidejűleg kijelöli a licenc vizsga időpontját és helyét, amelyről a szakorvost
legkésőbb a licenc vizsga időpontját 15 nappal megelőzően értesíti.
(2) Ha az NVB elnöke azt állapítja meg, hogy a szakorvos a feltételek nem teljesítése miatt nem bocsátható vizsgára,
az elutasításról határozatot hoz, aminek felülvizsgálatát a szakorvos a határozat kézhezvételétől számított öt napon
belül kérheti az ESZTT elnökénél. Az ESZTT elnöke a kérelmet nyolc napon belül bírálja el, és döntéséről értesíti
a jelöltet. (3) A licenc vizsga 3 tagú vizsgabizottság előtt zajlik. A vizsgabizottság elnökét és tagjait az NVB elnöke kéri fel az NVB-nél
vezetett névjegyzékből. (4) Ha a felkért vizsgáztató a felkérésnek nem tud eleget tenni, köteles erről az NVB elnökét haladéktalanul értesíteni.
Ebben az esetben az NVB elnöke gondoskodik új tag felkéréséről. Ha erre az idő rövidsége miatt nem kerülhet sor,
akkor az NVB elnöke új vizsgaidőpontot jelöl ki.
(5) Vizsgáztató a) a felsőoktatási intézmény kinevezett, az adott licencszel rendelkező egyetemi tanára,
b) a miniszter által legfeljebb négy éves időtartamra felkért, az adott licencszel rendelkező gyakorlati szakember
lehet. (6) Új licenc bevezetése esetén a bevezetéstől számított első három évben a miniszter által a licenc elfogadásával
egyidejűleg meghatározott személyek az újonnan bevezetett licenc vizsga hiányában is felkérhetők vizsgáztatónak.
(7) Nem lehet tagja a vizsgabizottságnak: a) a jelölt munkáltatója, jogi személy munkáltató esetén a munkáltató tagja, alkalmazottja vagy a munkáltatóval
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személy, b) a jelölt hozzátartozója, vagy
c) akitől a jelölt teljesítményének tárgyilagos megítélése egyéb okból nem várható el.
(8) A (7) bekezdés szerinti összeférhetetlenség fennállásáról a jelölt vagy a vizsgabizottság érintett tagjának kérelmére
az NVB elnöke dönt. Ha az NVB elnöke megállapítja az összeférhetetlenség fennállását, az új vizsgabizottsági tag
kijelöléséről a (4) bekezdés szerinti módon gondoskodik. 9. § (1) A vizsgabizottság a vizsgázó teljesítményét az adott licenc vonatkozásában a licenc képzés és a licenc vizsga szakmai
tartalma alapján „kiválóan megfelelt”, „megfelelt” vagy „nem megfelelt” minősítéssel értékeli.
(2) A licenc vizsgáról a vizsgabizottság elnökének aláírásával hitelesített jegyzőkönyv készül.
(3) A vizsgázó nevére az eredményes licenc vizsgáról az NVB bizonyítványt állít ki. A bizonyítványnak tartalmaznia kell:
a) a bizonyítvány sorszámát, b) a vizsgázó természetes személyazonosító adatait,
c) a vizsgázó bemeneti követelményként előírt szakképesítésének megnevezését,
d) a vizsgázó működési nyilvántartási számát, e) a licenc megnevezését,
f) a licenc képzést szervező nevét, címét, g) a licenc képzés lebonyolításának helyét és
h) a kiállítás dátumát. (4) Az NVB a (3) bekezdés a)–b) és d)–g) pontja szerinti adatokat a vizsgát követő 5 munkanapon belül megküldi
a működési nyilvántartásban való rögzítés céljából a működési nyilvántartást vezető szerv részére.
(5) A vizsgázó a bizonyítvány kiállítását követően jogosult az adott licenc birtokában végezhető tevékenység folytatására.
(6) A licenc vizsga sikeres letétele szabadon válaszható elméleti továbbképzésként a szakorvos továbbképzési
kötelezettségének teljesítésébe beszámít. 10. § (1) A licenc birtokában végezhető tevékenység gyakorlásának feltétele, hogy a szakorvos a licenc bemeneti
követelményeként meghatározott szakképesítés tekintetében érvényes működési nyilvántartással rendelkezzen.
(2) A licenc birtokában a szakorvos – figyelemmel a (3) bekezdésben foglaltakra – a bemeneti követelményként
meghatározott szakképesítés működési nyilvántartási időszakához igazodóan, 5 éves időtartam (a továbbiakban:
jogosultsági időszak) keretén belül jogosult a licenc birtokában végezhető tevékenységek gyakorlására.
(3) A bemeneti követelményként meghatározott szakképesítés tekintetében folyamatban lévő működési nyilvántartási
időszak alatt szerzett licenc megújítása első alkalommal a működési nyilvántartási időszak lejártakor
– a (4) bekezdésben foglaltak teljesítésének igazolása nélkül – automatikusan történik.
(4) A jogosultsági időszak lejárta esetére a licenc megújítása
a) a licenc megújítására irányuló, a működési nyilvántartást vezető szerv részére benyújtott kérelemmel lehetséges,
ha a licenc jogosultja az adott tevékenységet a jogosultsági időszak alatt legalább három évig, legalább havonta,
önállóan gyakorolta, b) az a) pontban foglalt feltételek hiányában ismételt licenc vizsga letételével lehetséges.
(5) A (4) bekezdés a) pontja szerinti esetben a licenc megújítására irányuló kérelemhez csatolni kell a feltételek
fennállásáról szóló igazolást, a kérelem pedig tartalmazza a kérelmező természetes személyazonosító adatait és
a működési nyilvántartási számát. (6) A (4) bekezdés a) pontja szerinti feltételek fennállása esetén a működési nyilvántartást vezető szerv a licencet
megújítja. A licenc megújításáról a működési nyilvántartást vezető szerv igazolást ad ki, amely a licenc megújítását
hitelesen tanúsítja. Az igazolásnak tartalmaznia kell: a) a szakorvos természetes személyazonosító adatait és működési nyilvántartási számát,
b) a licenc megnevezését, c) az igazolás kiállításának dátumát és
d) a licenc alapján végezhető tevékenységre való jogosultság lejártának időpontját.
(7) A (4) bekezdés b) pontja szerinti ismételt licenc vizsgára a 6–9. §-ban foglaltak irányadók.
11. § A miniszter a licencként elismert tevékenységek szakmai tartalmát, központi licenc képzési programját, valamint
a vizsgáztatói névjegyzéket legalább öt évenként hivatalból felülvizsgálja.
5. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
13. § (1) A 3. § (1) bekezdése szerinti kérelmet e rendelet hatálybalépését követően lehet benyújtani.
(2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően valamely e rendelet szerint megszerezhető licenc tartalmával megegyező
kompetenciabővítő továbbképzést elvégzett személy a megszerzett jogosultságot a továbbiakban is gyakorolhatja
az e rendeletben meghatározott feltételek mellett, amennyiben a) az ESZTT elnöke nyilatkozik arról, hogy a szakorvos által elvégzett továbbképzés tartalma teljes egészében
megfeleltethető a licenc képzés e rendeletben meghatározott tartalmának és
b) az a) pontban foglalt nyilatkozat alapján a licenc a működési nyilvántartásban feltüntetésre kerül.
14. § Az egészségügyi szakképesítéssel rendelkező személyek alap- és működési nyilvántartásáról, valamint a működési
nyilvántartásban nem szereplő személyek tevékenységének engedélyezéséről szóló 18/2007. (IV. 17.) EüM rendelet
2. melléklet III. pontja a következő 11. alponttal egészül ki:
„11. Licenc vizsgák – Licenc vizsga neve – A licenc bizonyítvány száma
– A licenc bizonyítvány (és – ha van – a licenc megújítását tanúsító igazolás) kelte
– A jogosultsági időszak lejárta” 15. § Az orvosok, fogorvosok, gyógyszerészek és az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképesítéssel rendelkezők
folyamatos továbbképzéséről szóló 64/2011. (XI. 29.) NEFMI rendelet 12. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Adott továbbképzési időszakban megszerzett licenc vizsga esetében azon szakképesítés tekintetében, amely
a licenc képzés megkezdéséhez jogszabály szerint előfeltétel, a szabadon választható elméleti továbbképzési
kötelezettség teljesítettnek minősül.” Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
14/2010. (II. 5.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkot mány elle nességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának a szociális ellátásokról, és
a lakbértámogatás helyi szabályairól szóló 19/2003. (V. 12.) számú – többször módosított és egységes szerkezetben
lévő – rendelete 14. § (2) bekezdése, és a 21. § (2) bekezdése alkot mány elle nes, ezért azokat e határozat közzétételének
napjával megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának a szociális ellátásokról, és
a lakbértámogatás helyi szabályairól szóló 19/2003. (V. 12.) számú – többször módosított és egységes szerkezetben
lévő – rendelete 21. § (1) bekezdése „egészségi állapota miatt alkalmas” szövegrésze alkot mány elle nes, ezért azt
e határozat közzétételének napjával megsemmisíti
3. Az Alkotmánybíróság Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának a szociális ellátásokról, és a lakbértámogatás
helyi szabályairól szóló 19/2003. (V. 12.) számú – többször módosított és egységes szerkezetben lévő – rendelete 21. §
(1) bekezdés, 22. § (1) és (2) bekezdése alkot mány elle nességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványt elutasítja.
4. Az Alkotmánybíróság Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának a szociális ellátásokról, és a lakbértámogatás
helyi szabályairól szóló 19/2003. (V. 12.) számú – többször módosított és egységes szerkezetben lévő – rendelete 6. §
(2) bekezdés és a 8. § (1) bekezdés a), b), f), g), h) pontjai alkot mány elle nességének megállapítására irányuló eljárást
megszünteti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője törvényességi észrevételt tett Miskolc Megyei Jogú
Város Önkormányzatának a szociális ellátásokról, és a lakbértámogatás helyi szabályairól szóló 19/2003. (V. 12.) számú
(a továb biak ban: Ör.) rendeletére vonatkozóan, amit a képviselő-testület részben elutasított.
Az indítványozó álláspontja szerint az Ör. 6. § (2) bekezdés, 8. § (1) bekezdés a), b), f), g), h) pont, 14. § (2) bekezdés, 21. §
(1)–(2) bekezdés, 22. § (1)–(2) bekezdés rendelkezései részben ellentétesek magasabb szintű jogszabállyal, így
a szociális igazgatásról és szociális ellátásról szóló 1993. évi III. törvény (a továb biak ban: Sztv.) egyes rendelkezéseivel,
és a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továb biak ban: Jat.) 18. § (2) bekezdésének rendelkezésével, ezért
az Alkotmány 2. § (1) bekezdésén és a 44/A. § (2) bekezdésén alapuló alkot mány elle nesség megállapítását és
a támadott rendelkezések megsemmisítését indítványozta.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. A Jat. hivatkozott rendelkezése:
„18. § (2) A jogszabályokat a magyar nyelv szabályainak meg fele lően, világosan és közérthetően kell megszövegezni.”
3. Az Sztv. érintett rendelkezései:
„40. § Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó részére
biztosított anyagi hozzájárulás.”
„41. § (1) Ápolási díjra jogosult – a jegyes kivételével – a hozzátartozó [Ptk. 685. § b) pontja], ha állandó és tartós
gondozásra szoruló
a) súlyosan fogyatékos, vagy
b) tartósan beteg 18 év alatti személy gondozását, ápolását végzi.
(2) Az ápolási díjat – a 43. /B. § (1) bekezdésében foglaltak kivételével – az ápolást végző személy lakóhelye szerint
ille té kes települési önkormányzat jegyzője állapítja meg.”
„42. § (1) Nem jogosult ápolási díjra a hozzátartozó, ha
a) az ápolt személy két hónapot meghaladóan fekvőbeteg-gyógyintézeti, valamint nappali ellátást nyújtó vagy
bentlakásos szociális intézményi ellátásban, ille tő leg óvodai, gyermekvédelmi szakellátást nyújtó bentlakásos
intézményi elhelyezésben részesül, vagy közoktatási intézmény tanulója, ille tő leg felsőoktatási intézmény nappali
tagozatos hallgatója, kivéve, ha
aa) a közoktatási intézményben eltöltött idő a kötelező tanórai foglalkozások időtartamát nem haladja meg, vagy
ab) az óvoda, a nappali ellátást nyújtó szociális intézmény igénybevételének, ille tő leg a felsőoktatási intézmény
látogatási kötelezettségének időtartama átlagosan a napi 5 órát nem haladja meg, vagy
ac) az óvoda, a közoktatási, ille tő leg felsőoktatási intézmény látogatása, vagy a nappali ellátást nyújtó szociális
intézmény igénybevétele csak az ápolást végző személy rendszeres közreműködésével valósítható meg,
b) rendszeres pénzellátásban részesül, és annak összege meghaladja az ápolási díj összegét, ide nem értve
a (4) bekezdés szerinti esetet, valamint azt a táppénzt, amelyet az ápolási díj folyósításának időtartama alatt végzett
keresőtevékenységből adódó biztosítási jogviszony alapján – keresőképtelenné válása esetén – folyósítanak,
c) szakiskola, középiskola, illetve felsőoktatási intézmény nappali tagozatos tanulója, hallgatója,
d) keresőtevékenységet folytat és munkaideje – az otthon történő munkavégzés kivételével – a napi 4 órát
meghaladja,
(2) Az ápolási díjra való jogosultságot meg kell szüntetni, ha
a) az ápolt személy állapota az állandó ápolást már nem teszi szükségessé,
b) az ápolást végző személy a kötelezettségét nem teljesíti,
c) az ápolt személy meghal,
d) az ápolást végző vagy az ápolt személy tartózkodási joga megszűnt vagy tartózkodási jogának gyakorlásával
felhagyott,
e) az (1) bekezdésben megjelölt jogosultságot kizáró körülmény következik be.”
4. Az Ör. támadott rendelkezései:
„6. § (2) Az egyes rendszeres vagy átmeneti segélyek, támogatások felhasználására vonatkozóan elszámolási
kötelezettség írható elő, illetve kötelezhető a segély, támogatás jogosultja, hogy azt meghatározott célra fordítsa.
Amennyiben az érintett, a megadott határidőre nem tesz eleget az elszámolási kötelezettségének, úgy az adott
támogatási formában sem ő, sem a vele azonos lakásban élő közeli hozzátartozója egy évig nem részesülhet.”
„8. § (1) Nem állapíthatók meg az e rendelet alapján nyújtható támogatások, illetve a már megállapított jogosultságot,
támogatást meg kell szüntetni – kivéve az adósságkezelési szolgáltatást —, ha az eljárás során az igénylő vagy vele
azonos lakásban élő közeli hozzátartozó
a) valótlan adatokat közöl, vagy a tényeknek nem meg fele lően nyilatkozik
b) jó szociális helyzete, életvitele, életmódja ezt nem indokolja, különös tekintettel arra, ha a részére folyósított
támogatás éves összegét elérő vagy azt meghaladó értékű ingóságot, ingatlant vásárol, a támogatás folyósításának
időtartam alatt,
(...)
f) az ille té kes munkaügyi központ-, vagy az önkormányzat közreműködésével felajánlott munkahelyet vagy
az önkormányzat által felkínált közhasznú, közcélú munkát nem fogadja el – a felajánlástól számított 1 évig – feltéve,
hogy a felajánlott munkahely, közhasznú, közcélú munka az Sztv. 37/A. § (11) bekezdésében foglaltaknak megfelel
g) az eljárás során a Polgármesteri Hivatal Egészségügyi és Szociális Osztálya által megjelölt intézményekkel nem
működik együtt,
h) a jogosulatlanul felvett szociális ellátás visszafizetésére lett kötelezve, de visszafizetési kötelezettségének nem tett
eleget, kivéve, ha a tartozás részletekben történő levonásához hozzájárul.”
„Átmeneti segély”
„14. § (1) Az átmeneti segély formái:
a) egyszeri segély a tárgyév folyamán legfeljebb két alkalommal állapítható meg, amelynek együttes összege nem
haladhatja meg e rendelet 2. sz. mellékletében foglalt összeghatárt,
b) időszaki támogatásként legfeljebb hat hónapra adható és havi összege nem haladhatja meg e rendelet 2. sz.
mellékletében foglalt összeghatárt.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott esetszámtól és a z (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott
összeghatároktól – méltányosságból – egyedi elbírálás alapján a Miskolci Megyei Jogú Város Közgyűlésének Ifjúsági,
Idősügyi és Családpolitikai Bizottsága a kérelmező javára eltérhet.”
„Ápolási díj”
„21. § (1) Ápolási díjra jogosult az a nagykorú hozzátartozó – kivéve a.jegyes – (Ptk. 685. § b) pont) aki egészségi
állapota alapján alkalmas az önmaga ellátására képtelen, állandó ápolásra, vagy egészségi állapota miatt gondozásra
és felügyeletre szoruló tartósan beteg, 18. életévét betöltött hozzátartozója (továb biak ban: ápolt) gondozására,
ápolására, amennyiben családjában az egy főre jutó havi nettó jövedelem nem haladja meg az 1. számú mellékletben
foglalt jövedelemhatárt.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt feltételekkel más hozzátartozó jogosult az ápolási díjra, ha az ápolttal közös
háztartásban élő – munkaviszonyban nem álló – házastárs, vagy élettárs egészségi állapota miatt alkalmatlan
az ápolási, gondozási teendők ellátására, vagy a munkaviszonyban álló házastárs, vagy élettárs – ápolás céljára
igénybe vehető – fizetés nélküli szabadsága miatt a család veszélyeztetett szociális helyzetbe kerülne.”
„22. § (1) Nem jogosult ápolási díjra a hozzátartozó, ha
a) az ápolt két hónapot meghaladóan fekvőbeteg-gyógyintézeti, valamint nappali ellátást nyújtó, vagy bentlakásos
szociális intézményi elhelyezésben részesül, közoktatási intézmény tanulója, ille tő leg felsőoktatási intézmény nappali
tagozatos hallgatója, kivéve, ha
aa) a közoktatási intézményben eltöltött idő a kötelező tanórai foglalkozások időtartamát nem haladja meg, vagy
ab) a nappali ellátást nyújtó szociális intézmény igénybevételének, ille tő leg a felsőoktatási intézmény látogatási
kötelezettségének időtartama átlagosan a napi 5 órát nem haldhatja meg, vagy
ac) a közoktatási, ille tő leg a felsőoktatási intézmény látogatása, vagy a nappali ellátást nyújtó szociális intézmény
igénybevétele csak az ápolást végző személy rendszeres közreműködésével valósítható meg,
b) rendszeres pénzellátásban részesül, ide nem értve azt a táppénzt, amelyet az ápolási díj folyósításának időtartama
alatt végzett keresőtevékenységből adódó biztosítási jogviszony alapján – keresőképtelenné válása esetén –
folyósítanak,
c) szakiskola, középiskola, illetve felsőoktatási intézmény nappali tagozatos hallgatója,
d) keresőtevékenységet folytat és munkaideje – az otthon történő munkavégzés kivételével – a napi 4 órát
meghaladja,
e) az ápolt tartási, életjáradéki vagy öröklési szerződés alapján eltartásra jogosult, kivéve, ha a szerződés felbontás
alatt áll, vagy a kötelezett igazoltan nem tesz eleget a szerződésben foglaltaknak.
(2) Az ápolási díjra való jogosultságot meg kell szüntetni, ha
a) az ápolt állapota az állandó ápolást már nem teszi szükségessé,
b) az ápolást végző személy a kötelezettségét nem teljesíti,
c) az ápolt személy meghal,
d) az (1) bekezdésben megjelölt jogosultságot kizáró körülmény következik be,
e) az ápoló családjában az egy főre jutó havi nettó jövedelem meghaladja az e rendelet 1. számú mellékeltében foglalt
jövedelemhatárt.”
III. Az indítvány részben megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság vizsgálata során megállapította, hogy a támadott Ör.-t Miskolc Megyei Jogú Város
Önkormányzatának képviselő-testülete az indítvány benyújtását köve tően többször módosította. Ennek során az Ör.
támadott 6. § (2) bekezdését a szociális ellátásokról és a lakbértámogatás helyi szabályairól szóló 17/2005. (V. 10.)
számú rendelet 2. §-a 2005. május 10. napjával hatályon kívül helyezte. Az Ör. támadott 8. § (1) bekezdés a), b), f), g),
h) pontjait a szociális ellátásokról, és a lakbértámogatás helyi szabályairól szóló 4/2008. (III. 12.) számú rendelet 4. §-a
helyezte hatályon kívül, 2008. április 1-től. Az Alkotmánybíróság hatályát vesztett jogszabály alkot mány elle nességét –
az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (továb biak ban Abtv.) 38. § (1) bekezdése szerinti bírói
kezdeményezés és a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz kivételével – nem vizsgálja [10/1992. (II. 25.) AB határozat, ABH
92, 72, 76.].
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.; a továb biak ban: Ügyrend) 31. § a) pontja szerint
az Alkotmánybíróság az eljárást megszünteti, ha az indítvány benyújtása után vizsgálat alá vont jogszabály hatályát
vesztette, és ezért az indítvány tárgytalanná vált.
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az Ör. támadott 6. § (2) bekezdése és a 8. § (1) bekezdés a), b), g), f),
h) pontjai alkotmányosságának vizsgálatára vonatkozó indítvány tárgyában az eljárást – az Ügyrend 31. § a) pontja
alapján – megszüntette.
Az Alkotmánybíróság megállapította továbbá, hogy a Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának
képviselő-testülete által, a szociális ellátásokról, és a lakbértámogatás helyi szabályairól szóló 30/2008. (X. 22.) számú
rendelettel módosított és egységes szerkezetben lévő Ör. az indítványban támadott többi rendelkezést – Ör. 14. §
(2) bekezdés, 21. § (1) és (2) bekezdés, 22. § (1) és (2) bekezdés – változatlanul tartalmazza. Ezért az Alkotmánybíróság –
állandó gyakorlatának meg fele lően (137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.; 882/B/1998. AB határozat, ABH
2002, 861, 862.) – az alkotmányossági vizsgálatot a hatályos – egységes szerkezetben lévő —rendelkezések
tekintetében folytatta le.
2. Az indítványozó az Ör. átmeneti segélyre vonatkozó, támadott 14. § (2) bekezdésének és az ápolási díjra vonatkozó
22. § (1) és (2) bekezdésének rendelkezéseit tartja jogbiztonságot sértőnek, míg a 21. § (1) és (2) bekezdés
rendelkezései álláspontja szerint magasabb jogszabályba ütköznek, így az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének
sérelmét okozzák.
A települési önkormányzat (a továb biak ban: önkormányzat) a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
(a továb biak ban: Ötv.) 8. § (4) bekezdése szerint köteles gondoskodni a szociális alapellátásról. Az Sztv. 3. §
(5) bekezdése rögzíti, hogy a pénzbeli, a természetben nyújtott és a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás
finanszírozásának elveit és intézményrendszerét e törvény határozza meg. Az ellátások formái az Sztv. 25. §
(1) bekezdés rendelkezése szerint pénzbeli, illetve az Sztv. 47. §-a szerint természetben nyújtott ellátások. Az előbbi
körbe tartozik az ápolási díj, amelyre a hozzátartozó jogosult, aki súlyosan fogyatékos, vagy tartósan beteg 18 év alatti
személy gondozását, ápolását végzi (a továb biak ban: alanyi jogú ápolási díj, Sztv. 41. §).
E mellett az Sztv. 43/B. § (1) bekezdése felhatalmazást ad az önkormányzat képviselő-testületének arra, hogy
az önkormányzat rendeletében – meghatározott feltételek fennállása esetén – a 18. életévét betöltött tartósan beteg
személy ápolását, gondozását végző hozzátartozó részére is ápolási díjat (a továb biak ban: méltányossági ápolási díj)
állapítson meg azzal, hogy a díj megállapítása során meg fele lően alkalmazni kell az Sztv. – állandó és tartós
gondozásra szoruló, ille tő leg fokozott ápolást igénylő, súlyosan fogyatékos személy hozzátartozója ápolási díjának
megállapítására vonatkozó – 41.–43. §-okban foglaltakat.
A jogosult részére jövedelme kiegészítésére, pótlására nyújtható pénzbeli szociális ellátás további formája az átmeneti
segély [Sztv. 25. § (3) bekezdés bc) pont]. A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető
rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gondokkal küzdő személyek részére
a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt, ami alkalmanként vagy havi rendszerességgel adható. Az Ör.
4. § (1) bekezdés a) és b) pontjának rendelkezései tartalmazzák az átmeneti segély formáit, míg a támadott
(2) bekezdés rendelkezése lehetőséget biztosít arra, hogy „méltányosságból, egyedi elbírálás alapján a Miskolc Megyei
Jogú Város Közgyűlésének Ifjúsági, Szociálpolitikai és Sport Bizottsága a kérelmező javára eltérhet”. Az Ör. indítvány
benyújtásakor hatályos szövege szerint, a támadott méltányosság gyakorlására – egy másik elnevezésű, de azonos
hatáskörű bizottság – Miskolc Megyei Jogú Város Közgyűlésének Ifjúsági, Idősügyi és Családpolitikai Bizottsága volt
jogosult.
Az indítványozó álláspontja szerint a „méltányosság gyakorlásánál irányadó szempontok” meghatározásának
mellőzése sérti a jogbiztonságot, ezért a támadott rendelkezés alkotmányosan aggályos.
Az Alkotmánybíróság már több döntésében – különösen a 11/1992. (III. 5.) AB határozatban – elvi jelentőséggel hívta
fel a figyelmet a jogállamiságnak arra az alkotmányos követelményére, hogy – mivel a jogbiztonság szorosan
a jogállamisághoz kapcsolódik a jogbiztonság „az államtól és elsősorban a jogalkotótól azt várja el, hogy a jog egésze,
egyes részterületei és egyes szabályai is világosak, egyértelműek, hatásukat tekintve kiszámíthatóak és a norma
címzettjei számára előre láthatóak legyenek”. (ABH 1992, 84.)
Jelen esetben az Ör. támadott rendelkezése, de más előírásai sem állapították meg az átmeneti segély normatív
szabályaitól való eltérés mérlegelhető körülményeit. A 63/1995. (X. 27.) AB határozat (ABH 1995, 530.) mutatott rá arra,
hogy az önkormányzati rendeleti szabályozás megállapíthat olyan körülményeket, amelyek figyelembevételével
– az egyedi, sajátos szempontokra tekintettel – mérlegelhető a döntés. Az önkormányzat azonban ha lehetővé teszi
az egyedi döntések megalkotását, a mérlegelés alkalmazását az Sztv. keretei között alkotott rendeletében, meg kell
határoznia annak feltételeit, körülményeit. Mivel az Ör. az ilyen tartalmú szabályozást mellőzte, az Alkotmánybíróság – mint a jogbiztonság alkotmányos elvét
sértő rendelkezést – az Ör. 14. § (2) bekezdését megsemmisítette.
3. Az indítványozó álláspontja szerint az Ör. 21. § (1) és (2) bekezdésében, az ápolási díjra jogosultak körének
meghatározása ellentétes a magasabb szintű jogszabályban meghatározottakkal, így a képviselő-testület túllépve
a rendeletalkotásra vonatkozó törvényi felhatalmazásán, megsértette az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését.
Az Sztv. 41. § (1) bekezdésének rendelkezése szerint az alanyi jogú ápolási díj jogosultja – a jegyes kivételével –
a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 685. § b) pontja szerinti nagykorú
hozzátartozó, valamint az Sztv. 43/B § (1) bekezdésének rendelkezése szerinti méltányossági ápolási díj jogosultja is.
E szabályt tartalmazza az Ör. 21. § (1) bekezdésének rendelkezése.
Az Sztv. 43/B. §-ában szabályozott méltányossági ápolási díj megállapítására az alanyi jogú ápolási díjra vonatkozó
szabályok alkalmazandók. Mivel az Sztv. ezen szabályai nem diszpozitívek, az önkormányzatnak nincs lehetősége
a feltételek további szűkítésére. Az Ör. 21. § (1) bekezdése az Sztv.-ben meghatározott – és hivatkozott – alanyi jogosultak körének felsorolásán túl,
többletként az „egészségi állapota miatt alkalmas” feltételt is megállapítja. Ezzel összhangban az Ör. 21. § (2) bekezdés
rendelkezése minden további feltétel nélkül kizárta a munkaviszonyban nem álló és egészségi állapota miatt
alkalmatlan, valamint a munkaviszonyban álló és fizetés nélküli szabadságon lévő házastársat vagy élettársat
az ápolási díjra jogosultak köréből, amely ellentétes az Sztv. 43/B. § (2) bekezdése folytán alkalmazandó 42. §
(1) bekezdés d) pontjával, így sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését.
A fentiekre figyelemmel az Alkotmánybíróság az Ör. 21. § (1) bekezdéséből az „egészségi állapota miatt alkalmas”
kifejezést és a 21. § (2) bekezdését megsemmisítette.
4. Az indítványozó az Ör. 22. § (1) és (2) bekezdésének rendelkezéseit azért tartja jogbiztonságot sértőnek, mivel azok
sértik a Jat. 18. § (2) bekezdését, miszerint a jogszabályokat „világosan és közérthetően kell szövegezni”.
Az Ör. most vizsgált rendelkezései – a 3. pontban már hivatkozott Sztv. 43/B. § (2) bekezdésének kötelezően
alkalmazandó rendelkezésére is figyelemmel – tartalmazzák az ápolási díjra való jogosultságból kizáró, illetve
a jogosultságot megszüntető feltételeket olyan módon, hogy az Sztv. 42. § (1) és (2) bekezdés rendelkezéseinek
megismétlése mellett helyi szabály is megfogalmazásra került. [Ör. 22. § (2) bekezdés e) pont]
Az Alkotmánybíróság a 61/1994. (XII. 24.) AB határozatában a vegyes jogszabályszerkesztésről megállapította: „Nincs
jogszerű akadálya annak, hogy a helyi rendelet a magasabb szintű jogszabálynak a saját rendeletébe illeszthető
előírásait – szó szerint – átvegye. Az sem törvénysértő, ha a helyi rendelet a magasabb szintű jogszabály előírásait nem
ismétli meg. A magasabb szintű jogszabályi rendelkezések ugyanis – akár a szó szerinti átvétellel, akár alacsonyabb
szintű jogszabályba való beillesztés nélkül – önmagukban is érvényesek” (ABH 1994, 471, 472.)
Az Alkotmánybíróság a jogértelmezéssel összefüggésben az 1263/B/1993. AB határozatában arra mutatott rá, hogy
alkotmányellenességre csak az a helyzet vezet, ha a „sérelmezett jogszabály tartalma olyan mértékben homályos, vagy
rendelkezései olyannyira ellenmondásosak, hogy a tisztázatlanság feloldására a jogszabály-értelmezés már nem
elegendő, és a jogalkotási fogyatékosság az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében írt jogállamiság szerves részét alkotó
jogbiztonság sérelmét idézi elő.” (ABH 1994, 672, 673–674.)
Jelen esetben bár az alkotmányossági vizsgálat tárgya a vitatott vegyes jogszabályszerkesztés, azonban az Ör.
támadott rendelkezésében egyértelműen felismerhető, megállapítható és a laikus számára is értelmezhető – a már
hivatkozott – helyi szabály. Következésképpen az Ör. támadott 22. § (1) és (2) bekezdés rendelkezése világos, értelmezhető normatartalmat
eredményez, amely megfelel a jogbiztonság követelményének, ezért az Alkotmánybíróság az Ör. 22. § (1) és
(2) bekezdés jogbiztonság szempontjából történő alkotmányellenességének megállapítására és a megsemmisítésére
irányuló indítványt elutasította. A megsemmisített rendelkezések az Abtv. 42. § (1) bekezdése alapján e határozatnak a Magyar Közlönyben történő
közzétételének napján vesztik hatályukat.
A határozat Magyar Közlönyben való közzététele az Abtv. 41. §-án alapul.
Budapest, 2010. február 2. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
4/2018. (VI. 29.) PM rendelete a titkos információgyűjtés bírói engedélyhez kötött eszközei alkalmazásának kérelmezésével és az alkalmazás végrehajtásával kapcsolatos szabályokról.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 82.  § h)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 1.  melléklet F)  pont 4.  alpontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a 14.  § tekintetében a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 1. melléklet F) pont 4. alpontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szerve vezetőjének
titkos információgyűjtéssel összefüggő egyes feladat- és hatáskörei
1. § A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szervének vezetője a  bírói
engedélyhez kötött eszköz alkalmazását törvényben meghatározott feladatai teljesítése érdekében – a  Nemzeti
Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény (a  továbbiakban: NAV tv.) 52.  §-ában meghatározott célból,
a  NAV tv. 59.  §-ában meghatározott feltételek fennállása esetén – az  e  rendeletben foglaltak szerint kérelmezheti
a bíróságtól.
2. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szervének vezetője
a) a rendelkezésre álló adatok alapján dönt a bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának szükségességéről,
b) gondoskodik a  bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazását engedélyező végzés (a  továbbiakban:
engedélyező végzés) papír alapon történő megőrzéséről és digitalizálásáról,
c) ha a  bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazását nem maga hajtja végre, megkeresi a  bírói engedélyhez
kötött eszköz alkalmazásának végrehajtására jogosult szervet a végrehajtás iránt,
d) biztosítja a  bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazása során megszerzett adatok bizalmasságának
megőrzéséhez szükséges feltételeket és gondoskodik az adatok határidőben történő törléséről.
2. A bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának engedélyezése iránti kérelem
3. § A NAV tv. 63. § (1) bekezdése szerinti kérelmet a bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának tervezett kezdő
időpontja előtt legkésőbb 5 nappal kell előterjeszteni.
3. A bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának sürgősségi elrendelése
4. § A NAV tv. 65. § (1) bekezdése szerinti esetben a Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására
feljogosított szervének vezetője az  elrendelést követően haladéktalanul megteszi a  szükséges intézkedéseket
a  bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának végrehajtása iránt, és az  elrendeléssel egyidejűleg előterjeszti
az utólagos engedélyezés iránti kérelmet a bíróság részére.
4. Az engedélyezett bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának végrehajtása
5. § A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szervének vezetője – a  8. és
9. §-ban foglaltakra is figyelemmel – dönt arról, hogy az engedélyezett bírói engedélyhez kötött eszköz
a) alkalmazását az általa vezetett, titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szerv hajtja végre,
b) alkalmazásának végrehajtása érdekében a  titkos információgyűjtés végrehajtásában való közreműködésre
kijelölt rendőri szerv (a továbbiakban: közreműködő szerv) bevonása szükséges, vagy
c) alkalmazásának végrehajtáshoz a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény által ilyen szolgáltatások
végzésére kijelölt nemzetbiztonsági szolgálatot (a továbbiakban: nemzetbiztonsági szolgálat) veszi igénybe.
6. § (1) Ha a  bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazását a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés
folytatására feljogosított szerve maga hajtja végre, a  titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szerv
vezetője gondoskodik a  bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának végrehajtásához szükséges személyi és
tárgyi feltételek biztosításáról.
(2) A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szervének vezetője a  bírói
engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának a végrehajtása érdekében alkalmazási tervet készít
a) titkos kutatás esetén, vagy
b) ha az  alkalmazás jellege ezt indokolttá teszi, így különösen, ha a  végrehajtás külső szerv vagy személy
bevonásával, külső helyszínre történő behatolással jár.
 (3) A bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazási terve tartalmazza
a) a bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának indokait, célját,
b) az eredményes végrehajtáshoz szükséges adatokat, a végrehajtás ütemezését,
c) a végrehajtás technikai eszköz útján történő rögzítésének szükségességét,
d) a lelepleződés esetén teendő intézkedéseket,
e) a beavatkozás eseteinek meghatározását,
f ) az alkalmazás előrelátható költségeit,
g) a  végrehajtásban közreműködő más szervek megjelölését, e  szervek közreműködésének igénybevételére
– így különösen a  nemzetbiztonsági szolgálat igénybevételére irányuló megkeresésre (a  továbbiakban:
szolgálati jegy), a rendelkezésre álló kapacitásra – vonatkozó adatokat.
(4) Több bírói engedélyhez kötött eszköz egyidejű vagy összehangolt alkalmazása esetén egy alkalmazási terv is
készíthető.
7. § (1) Ha a  bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának végrehajtásához közreműködő szerv bevonása szükséges,
a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szervének vezetője – a  9.  §
(5) bekezdése szerinti tartalommal, az engedélyező végzés másolati példányának egyidejű csatolásával – megkeresi
a közreműködő szervet (a továbbiakban: megkeresés).
(2) A  megkeresést két példányban kell elkészíteni, amelyek közül az  egyik példány a  titkos információgyűjtés
iratanyagának részét képezi, a másik példányt a Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtésre feljogosított
szervének vezetője megküldi a közreműködő szerv részére.
8. § (1) A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szervének vezetője kizárólag
a nemzetbiztonsági szolgálatot keresi meg a végrehajtás érdekében
a) küldemény titkos megismerése,
b) lehallgatás,
c) információs rendszer titkos megfigyelése
alkalmazása esetén.
(2) A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szervének vezetője – a  NAV
tv. 52.  § e)  pontja szerinti célból folytatott titkos információgyűjtés kivételével – a  hely titkos megfigyelésének
végrehajtása és a titkos kutatás végrehajtásához szükséges technikai támogatás biztosítása érdekében elsősorban
a nemzetbiztonsági szolgálatot keresi meg.
9. § (1) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szerve a bírói engedélyhez kötött
eszköz alkalmazásának végrehajtása érdekében a  nemzetbiztonsági szolgálattal együttműködési megállapodást
köt, amely tartalmazza
a) a nemzetbiztonsági szolgálat által biztosított technikai eszközök (a  továbbiakban: technikai eszköz)
felhasználásának rendjét,
b) a biztosítandó technikai eszköz korlátozott rendelkezésre állása esetére irányadó eljárás rendjét,
c) mellékletként a  bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának végrehajtása iránti megkeresések
aláírásának rendjét.
 (2) Ha a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szerve a  bírói engedélyhez
kötött eszköz alkalmazásának végrehajtásához nemzetbiztonsági szolgálatot vesz igénybe, a  szolgálati jegyet
– a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  engedélyező végzés elektronikus másolati példányának egyidejű
csatolásával elektronikus úton terjeszti elő.
(3) A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szervének vezetője a  szolgálati
jegyet az engedélyező végzés másolati példányának egyidejű csatolásával papír alapon küldi meg, ha a szolgálati
jegy elektronikus úton történő megküldése
a) elháríthatatlan műszaki akadályba ütközik, vagy
b) a minősítés szintje miatt nem lehetséges.
(4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti akadály elhárulását követően a szolgálati jegyet a (2) bekezdés szerinti elektronikus
úton haladéktalanul meg kell küldeni.
(5) A szolgálati jegy tartalmazza
a) a bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának célját,
b) a rendelkezésre álló, az alkalmazással érintett személy azonosítására szolgáló adatokat,
c) az esemény leírását,
d) a végrehajtáshoz szükséges, azonosításra alkalmas egyéb adatokat,
e) a végrehajtás tervezett kezdő és befejező időpontját a hónap, a nap és az óra megjelölésével,
f ) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szerve kapcsolattartójának
nevét, elérhetőségét. 10. § Az  5.  § b) és c)  pontja szerinti esetben a  végrehajtás további részleteinek meghatározása érdekében a  Nemzeti
Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szerve és a  közreműködő szerv, illetve
a  nemzetbiztonsági szolgálat – az  engedélyező végzésben meghatározott keretek között – egyeztetéseket
folytatnak.
5. Az engedélyezett bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának megszüntetése
11. § (1) A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szervének vezetője a  bírói
engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának megszüntetéséről az  engedélyező bíróságot – a  (2)  bekezdés szerinti
tartalommal – tájékoztatja.
(2) A tájékoztatás tartalmazza
a) az engedélyező végzés iktatószámát,
b) a megszüntetéssel érintett, bírói engedélyhez kötött eszköz NAV tv. szerinti megjelölését,
c) az engedélyezett eszköz alkalmazása megszüntetésének okát és jogalapját, valamint
d) a bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának befejező időpontját hónapban, napban és órában
meghatározva.
12. § (1) A bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának megszüntetését követően a Nemzeti Adó- és Vámhivatal titkos
információgyűjtés folytatására feljogosított szervének vezetője megvizsgálja, hogy az  engedélyben szereplő
személy – a  NAV tv. 65/C.  § (4)  bekezdésére figyelemmel – a  bírói engedélyhez kötött eszköz alkalmazásának
tényéről tájékoztatható-e, ennek érdekében szükség esetén megkeresi az  alkalmazás végrehajtásával érintett
szerveket, és álláspontjuk ismeretében dönt a tájékoztatásról.
(2) Az  engedélyben szereplő személy tájékoztatása esetén a  tájékoztatás kizárólag az  alkalmazott, bírói engedélyhez
kötött eszköz NAV tv. szerinti megnevezését és az érintettel szembeni alkalmazásának tényét tartalmazza.
6. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet 2018. július 1-jén lép hatályba.
14. § Hatályát veszti a pénzügyminiszter irányítása alá tartozó nyomozó hatóságok nyomozásának részletes szabályairól
és a nyomozási cselekmények jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítésének szabályairól szóló 17/2003. (VII. 1.)
PM–IM együttes rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


text:
158/2010. (III. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 4-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. február 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy ügyész nem lehet rektor, rektor-helyettes, dékán,
dékán-helyettes, tanszékvezető?”
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése alapján a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés sem a választópolgár, sem a jogalkotó
számára nem egyértelmű, mivel nem állapítható meg egyértelműen, hogy az ügyészekre jelenleg érvényes
összeférhetetlenségi szabályokat mennyiben érintené. Az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi
adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény 36. § ugyanis jelenleg sem engedi meg, hogy az ügyészek a kérdésben
megjelölt tisztségeket viseljék. A választópolgár számára a kérdés ezáltal megtévesztő, azt a téves látszatot kelti,
mintha jelenleg nem lenne ilyen szabályozás.
A fent leírtak miatt az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt
feltételeknek, a testület az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az 1994. évi LXXX. törvény 36. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról
 szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
113/2011. (XII. 30.) ME határozata a Katonai Felderítő Hivatal főigazgatójának felmentéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben,
a honvédelmi miniszter előterjesztésére Kovács József altábornagyot, a Katonai Felderítő Hivatal főigazgatóját e tisztségéből
– 2011. december 31-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
302/2012. (X. 26.) Korm. rendelete a BBCA Szolnok Biokémia Zrt. Szolnoki Ipari Parkban megvalósuló citromsavat előállító üzemének beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és b) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek
a BBCA Szolnok Biokémia Zrt. Szolnok város külterületén fekvő, az ingatlan-nyilvántartás szerint 0937/114, 0937/132,
0937/137, 0937/138, 0937/139 helyrajzi számú földrészleteken, illetve az ezekből a földrészletekből telekalakítási
eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósuló citromsavat előállító üzemének
beruházásával függenek össze. (2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az 1. mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki. (3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
418/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a SOPRONI DIÁKOTTHON Befektető és Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  SOPRONI DIÁKOTTHON Befektető és Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 08-09-016763,
székhely: 9400 Sopron, Baross u. 4–6.) gazdasági társaságot (a  továbbiakban: Társaság) a  csődeljárásról és
a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2008. (VIII. 19.) NFGM rendelete a mágneses játékok által jelentett veszélyekről szóló figyelmeztető felirat e játékokon való feltüntetéséről.
A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény
56. §-ában foglalt felhatalmazás alapján, a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter feladat- és hatásköréről szóló
134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) játék: olyan termék, amelyet egyértelműen játék cél
jára terveztek és gyártottak 14 évnél fiatalabb gyermekek
számára,
b) mágneses játék: olyan játék, amely egy vagy több,
gyermek számára hozzáférhető, lenyelhető alakú és méretű mágnest vagy mágneses alkatrészt tartalmaz, vagy
ilyenből áll,
c) lenyelhető alakú és méretű: az, ami teljesen beleillik
az MSZ EN 71-1:2005 szabványban meghatározott kis alkatrészek vizsgálóhengerébe,
d) gyermek számára hozzáférhető: az, ami laza, illetve
a gyermek általi rendes vagy ésszerűen előrelátható körülmények közötti használat során a játékról leválni képes,
akkor is, ha eredetileg a játék belsejében, tokban, mélyedésben vagy foglalatban volt.
2. § (1) Mágneses játék akkor forgalmazható, ha azon a
(2) bekezdésben meghatározott módon feltüntetésre kerül
a következő figyelmeztetés vagy azzal tartalmilag megegyező, könnyen érthető más figyelmeztető szöveg:
„Figyelem! Ez a játék mágnest vagy mágneses alkatrészt tartalmaz. Az emberi test belsejében az egymáshoz
vagy más fémtárgyhoz tapadó mágnesek súlyos vagy halálos sérülést okozhatnak. Azonnal kérjen orvosi segítséget
a mágnes lenyelése vagy belélegzése esetén!”
(2) A figyelmeztető feliratot magyar nyelven, jól láthatóan és olvashatóan, valamint szembetűnően kell a csomagoláson vagy más módon a játékhoz rögzítve megjeleníteni úgy, hogy az a fogyasztó számára már a vásárlás helyén
is látható legyen.
3. § (1) A fogyasztóvédelmi hatóság elrendeli a 2. §-ban
meghatározott figyelmeztető szöveggel nem rendelkező
játék forgalomból történő kivonását, és a fogyasztókat
megfelelően tájékoztatja annak veszélyességéről.
(2) A fogyasztóvédelmi hatóság haladéktalanul tájékoztatja az Európai Bizottságot az (1) bekezdés szerint tett intézkedéseiről.
4. § (1) Ez a rendelet 2008. szeptember 21-én lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a forgalomba hozott vagy a piacon hozzáférhetővé tett mágneses játékok által az egészségre és a
biztonságra jelentett veszélyről szóló figyelmeztetés e játékokon való feltüntetésének tagállamok számára való előírásáról szóló, 2008. április 21-i 2008/329/EK bizottsági
határozatnak való megfelelést szolgálja.
Bajnai Gordon s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
640/H/2005. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság Pilis Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének a köztisztaságról és a szervezett
köztisztasági szolgáltatásokról szóló 13/2004. (IV. 23.)
önkormányzati rendelet módosításáról és egységes szerkezetbe foglalásáról szóló 23/2004. (IX. 30.) rendelete 3. §
(10) bekezdése és a 3. számú melléklete alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
eljárást megszünteti.
1. A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője Pilis
Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének a
köztisztaságról és a szervezett köztisztasági szolgáltatásokról szóló 13/2004. (IV. 23.) önkormányzati rendelet
módosításáról és egységes szerkezetbe foglalásáról szóló
23/2004. (IX. 30.) rendelete (a továbbiakban: Ör.1.) 3. §
(10) bekezdése és a 3. számú melléklete alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte, mert
törvényességi észrevételét a képviselő-testület nem fogadta el.
Az Ör.1. 10. §-a szerint „Háztartásonként heti rendszerességgel egy háztartási hulladékot tartalmazó 100 l-es kukát vagy 2 zsákot (amelynek összsúlya nem haladja meg a
30 kg-ot) lehet a meghatározott szállítási napon reggel
7 óráig kihelyezni”. A 3. számú melléklet a 100 l-es kuka
vagy 2 zsák elszállításáért fizetendő díjat határozza meg.
Az indítványó azt kifogásolta, hogy a képviselő-testület
nem tette lehetővé az ingatlantulajdonosoknak, hogy maguk válasszák ki a termelődő szemétmennyiségnek leginkább megfelelő űrtartalmú gyűjtőedényt. Az indítványozó
szerint a szolgáltatás és ellenszolgáltatás arányossága nem
valósul meg, mivel a szabályozás nem differenciál a háztartásonként keletkező, eltérő nagyságú hulladékmennyiségek között, ezért az Ör.1. rendelkezései magasabb szintű
jogszabályokkal ellentétesek.
2. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány benyújtását követően Pilis Nagyközség Önkormányzatának képviselő-testülete a köztisztaságról és a szervezett köztisztasági szolgáltatásokról szóló 23/2004.
(IX. 30.) sz. önkormányzati rendelet módosításáról és egységes szerkezetbe foglalásáról szóló 27/2004. (XI. 25.) sz.
önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Ör.2.) 7. §
(2) bekezdésével az Ör.1.-et hatályon kívül helyezte. Az
Ör.2. sem hatályos, annak hatályon kívül helyezéséről Pilis Város Önkormányzata Képviselő-testületének a köztisztaságról és a szervezett köztisztasági szolgáltatásokról
szóló 29/2005. (XI. 30.) sz. önkormányzati rendelet (a továbbiakban: Ör.3.) 7. § (2) bekezdése rendelkezett. A jelenleg hatályos Ör.3 a következő rendelkezéseket tartalmazza:
„3. § (10) Háztartásonként heti rendszerességgel 1db
a) 80 literes, vagy
b) 120 literes, vagy
c) 240 literes, vagy
d) 1100 literes hulladékgyűjtő edényzetben,
e) vagy amennyiben a heti hulladék mennyisége az
a)–d) pontban meghatározott, valamely hulladékgyűjtő
edényzet űrméretét meghaladja, a Gerje-Forrás Természetvédelmi, Környezetvédő Közhasznú Társaságtól vásárolható, logóval ellátott – 80 literes vagy 140 literes űrméretű – zsákban lehet a hulladékot meghatározott szállítási
napon reggel 7 óráig kihelyezni.
A rendelet rendelkezéseinek nem megfelelően kihelyezett háztartási hulladék nem kerül elszállításra.”
Az Ör.3. 3. számú melléklete a különböző űrmértékű
edényzethez igazítva állapítja meg a közszolgáltatási díjat.
3. Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként
csak hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos vizsgálata tartozik. Az Alkotmánybíróság módosított vagy hatályon kívül helyezett jogszabály alkotmányellenességét kivételesen, az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 38. §-ában foglalt bírói kezdeményezés és a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz esetében, [10/1992. (II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.],
valamint akkor vizsgálja, ha a hatályát vesztő jogszabály
helyébe lépő jogszabály azonos rendelkezési környezetben szintén tartalmazza a sérelmezett rendelkezést.
(137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.)
Az Alkotmánybíróság az eljárás során megállapította,
hogy az indítványban sérelmezett helyzet az új önkormányzati rendeletben már nem áll fenn. Az Ör.3. lehetővé teszi az
ingatlantulajdonosoknak a kibocsátott hulladékmennyiséghez igazodó választási lehetőséget, és a választott űrmértékű
edényzet alapján történő díjfizetést. Az új rendelkezések következtében az indítvány okafogyottá vált.
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 31. § e) pontja
alapján az Alkotmánybíróság megszünteti az eljárást, ha
az indítvány okafogyottá vált. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság – eddigi gyakorlatának megfelelően
[461/B/1996. AB határozat, ABH 2003, 943.; 615/B/2005.
AB határozat, ABH 2008, 2277.] – az Ügyrend 31. §
e) pontja alapján az eljárást megszüntette.
Budapest, 2011. március 28. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
77/2011. (XII. 21.) NFM rendelete a víziközlekedési balesetek és a víziközlekedési események vizsgálatának részletes szabályairól.
A légi-, a vasúti és a víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról szóló 2005. évi
CLXXXIV. törvény 22. § (1) bekezdés c) és d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § A rendelet alkalmazási köre a légi-, a vasúti és a víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai
vizsgálatáról szóló törvényben (a továbbiakban: Kbvt.) meghatározott víziközlekedési balesetek és víziközlekedési
események vizsgálatára terjed ki. 2. A víziközlekedési balesetek és a víziközlekedési események bejelentése
2. § A közlekedésbiztonsági szerv a víziközlekedési balesetekre és a víziközlekedési eseményekre vonatkozó bejelentést
ügyeleti szolgálata útján fogadja. 3. § (1) A víziközlekedési balesetről vagy a víziközlekedési eseményről szóló bejelentésnek a következő adatokat kell
tartalmaznia: a) a víziközlekedési baleset vagy a víziközlekedési esemény helyét (folyamkilométer, koordináták, legközelebbi
település) és időpontját, b) az úszólétesítmény típusát, nevét, szám- vagy betűjelét, egyéb azonosító jelét,
c) az úszólétesítmény vezetőjének, üzemben tartójának nevét és székhelyének címét, továbbá az üzembentartói
vizsgálat lefolytatására jogosult vezető nevét és elérhetőségét, d) a személyzet nevét és a fedélzeten tartózkodó utasok vagy más személyek számát, a rakomány jellegét, veszélyes
áru szállítása esetén a veszélyes áruk megnevezését, e) a személyi sérüléseket, az úszólétesítményben, a vízi úton lévő műtárgyakban és a harmadik személy
tulajdonában keletkezett károk mértékét, f) az utoljára érintett, valamint a rendeltetési kikötő megnevezését,
g) a víziközlekedési baleset vagy a víziközlekedési esemény lefolyását és feltételezett okát,
h) a bejelentés időpontjáig meghozott intézkedéseket. (2) Az (1) bekezdésben felsorolt adatok valamelyikének hiánya nem mentesít az azonnali bejelentési kötelezettség alól.
4. § A közlekedésbiztonsági szerv az 1. mellékletben meghatározott tartalommal köteles értesíteni az Európai Bizottságot
arról a tengeren bekövetkezett víziközlekedési balesetről vagy víziközlekedési eseményről, amelynek szakmai
vizsgálatában részt vesz. 3. A szakmai vizsgálat lefolytatása
5. § A víziközlekedési balesetnél vagy víziközlekedési eseménynél a helyszín változatlanul hagyása és a nyomok, valamint
az úszólétesítmény és rakománya megőrzése érdekében a) távol kell tartani az ott tartózkodásra jogosultsággal nem rendelkezőket,
b) gondoskodni kell arról, hogy az úszólétesítmény, az úszólétesítmény berendezései és felszerelései, rakománya
a helyszíni szemle megkezdéséig – hadilobogó alatt közlekedő úszólétesítményt is érintő víziközlekedési
balesetnél vagy víziközlekedési eseménynél a hadihajós katonai szervezet képviselőjének megérkeztéig – és
lehetőség szerint annak befejezéséig változatlan állapotban maradjanak, c) a mentés és a tűzoltás során az úszólétesítmény és részeinek indokolatlan megváltoztatását el kell kerülni.
6. § (1) A helyszínen talált nyomok rögzítését a szakmai vizsgálat keretében a vizsgálóbizottság végzi. Amennyiben
a víziközlekedési balesettel vagy a víziközlekedési eseménnyel összefüggésben büntetőeljárás indul, a nyomok
rögzítéséről a rendőrség gondoskodik. (2) Halálos víziközlekedési baleset bekövetkezése esetén a holttestek azonosítása, igazságügyi orvosszakértői vizsgálata
vagy kiadása érdekében a rendőrség képviselője intézkedik és az intézkedés nyomán keletkezett véleményt szakmai
vizsgálat végett a közlekedésbiztonsági szervnek megküldi. 7. § (1) A helyszíni szemlejegyzőkönyvet a közlekedésbiztonsági szerv vezetője részére a vizsgálóbizottság haladéktalanul
megküldi. (2) Amennyiben a víziközlekedési baleset vagy víziközlekedési esemény veszélyes árut szállító úszólétesítménnyel
kapcsolatos, a közlekedésbiztonsági szerv vezetője a helyszíni szemlejegyzőkönyv megállapításai alapján tájékoztatja
a víziközlekedési baleset vagy víziközlekedési esemény helye szerint illetékes katasztrófavédelmi igazgatóságot.
(3) A helyszíni szemlejegyzőkönyv tartalmazza a) a víziközlekedési baleset vagy víziközlekedési esemény helyét és időpontját,
b) a vízállási, időjárási és látási viszonyokat, c) a balesetben, víziközlekedési eseményben részes úszólétesítmények nevét vagy számjelét, állami hovatartozását,
üzemben tartójának, vezetőjének adatait, d) a balesetben, víziközlekedési eseményben részes úszólétesítmények sérüléseire vonatkozó adatokat, sérült
személyek számát, e) a vizsgálóbizottság vezetőjének és tagjainak nevét, a szemle helyszínére érkezés időpontját, a szemle kezdetének
és befejezésének idejét, a vizsgálóbizottság által tett intézkedéseket, továbbá
f) azokat az adatokat, amelyek szükségesnek látszanak a víziközlekedési balesetek és események tényállásának
megállapítása érdekében. (4) A helyszíni szemlejegyzőkönyvhöz csatolni kell a helyszín vázlatát, leírását, a helyszínről készített fénykép- és
videofelvételeket, a meghallgatásról készített feljegyzéseket, továbbá az egyéb begyűjtött anyagok jegyzékét.
4. Vizsgálóbizottság 8. § A vizsgálóbizottság vezetője a közlekedésbiztonsági szerv kormánytisztviselője, a szakmai vizsgálat egyszemélyi
felelős vezetője. A vizsgálóbizottság vezetőjének feladata: a) a szakmai vizsgálat irányítása,
b) a szakmai vizsgálat alapján zárójelentés-tervezet és a zárójelentés előterjesztése a közlekedésbiztonsági szerv
vezetője részére, c) a hajózás biztonságát veszélyeztető okok és körülmények megszüntetése érdekében biztonsági ajánlást célzó
javaslat elkészítése a személyzet egészségének megőrzését célzó foglalkozás-egészségügyi szabályokkal,
valamint az úszólétesítmény és a hajózási létesítmények üzembentartásával, kikötő használatával,
a víziközlekedés irányítására, a hajóút kitűzésére szolgáló jelekkel kapcsolatos és minden egyéb szükséges
intézkedés megtételére. 9. § (1) A vizsgálóbizottság nem kormánytisztviselő tagja az lehet, aki
a) víziközlekedési szakterületen hajózási szakértői jogosultsággal, vagy b) a szakmai vizsgálatban a tényállás megállapításához szükséges
ba) szakértelemmel, vagy bb) balesetvizsgáló tanfolyam elvégzését igazoló okirattal
rendelkezik. (2) A vizsgálóbizottság tagja a munkáját a vizsgálóbizottság vezetőjének iránymutatása alapján végzi.
5. Meghatalmazott képviselők és tanácsadók részvétele külföldi szakmai vizsgálatban
10. § Megállapodás hiányában a magyar lobogó alatt közlekedő úszólétesítménnyel külföldön bekövetkezett
víziközlekedési baleset vagy víziközlekedési esemény vizsgálatára a közlekedésbiztonsági szerv felveszi a kapcsolatot
a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező külföldi kivizsgáló szervekkel és a vizsgálatban való részvételére szóló
meghívását kezdeményezi. 6. A szakmai vizsgálat során érintettek kötelezettségei
11. § (1) A szakmai vizsgálat során köteles a vizsgálóbizottsággal együttműködni:
a) a hajózási hatóság, b) az úszólétesítmény üzemben tartója, vezetője, személyzete,
c) az úszólétesítmény megfelelőségét tanúsító szervezet, d) az úszólétesítmény üzembentartásával, karbantartásával és javításával, a hajóút fenntartásával, a kikötő
üzembentartásával foglalkozó szerv, továbbá e) az a szervezet, amely a víziközlekedési balesettel vagy víziközlekedési eseménnyel érintett járműre vagy
infrastruktúrára vonatkozó – a szakmai vizsgálat tekintetében – érdemi adattal, információval rendelkezik.
(2) Az együttműködés kiterjedhet részfeladatok elvégzésére. Ennek érdekében az üzemben tartó olyan személlyel
képviseltetheti magát, aki a tényállás felderítése érdekében adatok szolgáltatásához, intézkedésekhez jogosultsággal
és az adott esettel kapcsolatban szakértelemmel rendelkezik. 7. Bírság kiszabása
12. § A közlekedésbiztonsági szerv által a Kbvt. bírságra vonatkozó rendelkezései alapján víziközlekedési baleset vagy
esemény szakmai vizsgálata során kiszabott bírság összege természetes személy esetében legfeljebb 50 000 forint,
jogi személy esetében legfeljebb 200 000 forint lehet.
8. Zárójelentés-tervezet 13. § (1) A zárójelentés tervezetét a zárójelentésre vonatkozó követelmények figyelembevételével készíti el a vizsgálóbizottság
vezetője. (2) A zárójelentés-tervezetet a vizsgálóbizottság tagjai aláírják. A véleményeltérésre az aláíráskor utalni kell és az eltérő
véleményt záradékként kell a zárójelentés-tervezethez csatolni. 9. Zárójelentés
14. § (1) A zárójelentés tartalmi követelményeit a 2. melléklet tartalmazza.
(2) Amennyiben víziközlekedési esemény történik és az eset jellege és súlyossága másként nem indokolja
a közlekedésbiztonsági szerv egyszerűsített zárójelentést készíthet. (3) A zárójelentés elején utalást kell tenni a vizsgálat céljára, továbbá arra, hogy a vizsgálat nem irányul vétkesség vagy
felelősség megállapítására, valamint arra, hogy a zárójelentés nem azzal a szándékkal íródott, hogy azt bírósági vagy
más felelősségre vonásra irányuló eljárás során felhasználják. (4) A zárójelentés kizárólag az esemény lefolyásával kapcsolatosan, személyazonosításra alkalmatlan módon,
kivonatoltan tartalmazhatja: a) a súlyos víziközlekedési balesettel vagy a víziközlekedési eseménnyel érintett személyek közléseit és
a tevékenységükre vonatkozó adatokat, b) a meghallgatásokról készült jegyzőkönyveket,
c) az úszólétesítményre, valamint az időjárásra, az eset helyszínére és egyéb körülményekre vonatkozó, valamint az
esettel kapcsolatban műszakilag rögzített adatokat, d) a szakértői jelentéseket,
e) egyéb bejelentéseket. (5) A szakmai vizsgálat során keletkezett feljegyzéseket csak akkor lehet a zárójelentés mellékleteibe foglalni, ha azok
a víziközlekedési baleset vagy a víziközlekedési esemény elemzéséhez tartoznak. A feljegyzések csak
személyazonosításra alkalmatlan módon csatolhatók a zárójelentéshez. (6) Veszélyes árut szállító úszólétesítménnyel kapcsolatban készített zárójelentést, az elkészültét követő 5 napon belül
meg kell küldeni a víziközlekedési baleset vagy víziközlekedési esemény helye szerint illetékes katasztrófavédelmi
igazgatóság részére is. 10. Üzembentartói vizsgálat 15. § (1) Az üzembentartói vizsgálatot a közlekedésbiztonsági szerv felhívása alapján haladéktalanul meg kell kezdeni és
a lehető legrövidebb időn belül le kell folytatni.
(2) Több érintett esetében a közlekedésbiztonsági szerv valamennyi, az üzembentartói vizsgálat lefolytatására jogosult
vezetőt felhívja a vizsgálat lefolytatására. A vizsgálat lefolytatására jogosult vezetők megállapodhatnak, hogy
a vizsgálatot közösen folytatják. (3) Az üzembentartói vizsgálat lefolytatására felhívott vezető haladéktalanul értesíti a közlekedésbiztonsági szervet, ha
a) az üzembentartói vizsgálat során olyan tény merül fel, amely alapján a vizsgálat jogosultságait meghaladja,
b) a víziközlekedési baleset vagy víziközlekedési esemény külföldi személyt vagy idegen lobogó alatt közlekedő
úszólétesítményt érint, vagy c) egyéb okból szükségesnek látszik a közlekedésbiztonsági szerv szakmai vizsgálatba történő bevonása.
(4) Az üzembentartói vizsgálat bármely szakaszában a közlekedésbiztonsági szerv a vizsgálatot saját hatáskörébe
vonhatja. 16. § (1) A vizsgálatot – ha annak elháríthatatlan akadálya nincs – legkésőbb a közlekedésbiztonsági szerv felhívását követő
hatvanadik napon jelentéssel kell lezárni. (2) A jelentést az üzembentartói vizsgálat lefolytatására felhívott vezető készíti és írja alá. Több üzemben tartót érintő
közös vizsgálat üzembentartói jelentését az érintett valamennyi vezető aláírja. Egyet nem értés esetében bármelyik
vezető az üzembentartói jelentéshez különvéleményt csatolhat. (3) A jelentés tartalmi elemeit és mintáját a 3. melléklet tartalmazza.
(4) Az üzembentartói jelentést a közlekedésbiztonsági szerv nyilvántartja. Amennyiben szükséges, az üzembentartói
jelentést a közlekedésbiztonsági szerv kiegészítésre visszaküldi. (5) Amennyiben az üzembentartói vizsgálat tárgyát képező víziközlekedési baleset vagy víziközlekedési esemény
kapcsán tett megállapítások hozzájárulhatnak a víziközlekedés biztonságának javításához, a közlekedésbiztonsági
szerv a vezető jelentése alapján biztonsági ajánlást tesz közzé.
(6) A közlekedésbiztonsági szerv az üzembentartói jelentést vagy annak kivonatát abban az esetben teszi közzé
a honlapján, ha a vizsgálat tapasztalatai hozzájárulhatnak a víziközlekedés biztonságának javításához.
11. A víziközlekedés biztonságáért felelős hatóság tájékoztatása 17. § Ha a szakmai vizsgálat kapcsán felmerül annak gyanúja, hogy a víziközlekedési baleset vagy esemény során
a víziközlekedés biztonsága elleni jogellenes cselekmény történt, a közlekedésbiztonsági szerv köteles a rendőrséget
értesíteni. 12. Eljárás idegen államban lajstromozott úszólétesítménnyel belföldön bekövetkezett víziközlekedési
baleset vagy víziközlekedési esemény esetében 18. § Az idegen lobogó alatt közlekedő úszólétesítménnyel belföldön bekövetkezett víziközlekedési baleset vagy
víziközlekedési esemény bekövetkeztekor a közlekedésbiztonsági szerv által a lobogó szerinti állam balesetkivizsgáló
szerve számára küldött értesítésnek a következő információkat kell tartalmaznia:
a) a víziközlekedési baleset vagy a víziközlekedési esemény helyét (folyamkilométer, koordináták, legközelebbi
település) és időpontját, b) az úszólétesítmény típusát, nevét vagy számjelét, egyéb azonosító jelét,
c) az úszólétesítmény vezetőjének képesítését, d) az üzemben tartójának nevét és székhelyének címét,
e) a víziközlekedési baleset vagy a víziközlekedési esemény természetét és az úszólétesítmény sérülésének
mértékét, f) az esettel kapcsolatban elhunytak, eltűntek vagy súlyos sérülést szenvedett személyek számát,
g) az úszólétesítmény kiindulási és rendeletetési kikötőjét, h) annak jelzését, hogy a Magyar Köztársaság milyen mértékig folytatja a kivizsgálást vagy javasolja annak
átruházását, i) közlekedésbiztonsági szerv azonosító adatait, és a vizsgálóbizottság vezetőjével vagy a szakmai kivizsgálóval,
valamint a közlekedésbiztonsági szervvel folyamatos kapcsolattartást lehetővé tevő elérhetőségi adatokat,
j) veszélyes áru szállítása esetén a veszélyes áru leírását.
13. Részvétel a hajózási baleseteket vizsgáló szervezetek állandó együttműködési fórumának
munkájában 19. § A 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikkében említett állandó együttműködési fórum munkájában
a közlekedésbiztonsági szerv vezetője vagy az általa kijelölt személy vesz részt.
14. Záró rendelkezések 20. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) 2012. január 1-jén lép hatályba a) a 15–16. § és
b) a 21. § (1) bekezdése. 21. § (1) A 18. § h) pontjában az „a Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg lép.
(2) Hatályát veszti a súlyos víziközlekedési balesetek és a rendkívüli hajózási események vizsgálatának részletes
szabályairól szóló 9/2006. (II. 27.) GKM rendelet. 22. § (1) Ez a rendelet a légi-, a vasúti és a víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról
szóló 2005. évi CLXXXIV. törvénnyel, valamint a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvénnyel együtt, a tengeri
szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az
1999/35/EK tanácsi és a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2009. április 23-i
2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet a tagállamok által a Bizottsággal együttműködésben a 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
10. cikke értelmében létrehozott állandó együttműködési keret eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló,
2011. július 5-i 651/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja
meg. Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter