type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1450/2013. (VII. 16.) Korm. határozata a KEOP-7.9.0/12-2013-0019 azonosító számú („Lakossági épület energetikahatékonysági potenciál felmérése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-7.9.0/12-2013-0019 azonosító számú, „Lakossági épület
energetikahatékonysági potenciál felmérése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projekt-javaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
50/2010. (XII. 16.) KüM határozata a Tajpeji Magyar Kereskedelmi Iroda és a Magyarországi Tajpej Képviseleti Iroda között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelemadók területén szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2010. CXXXIII. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2010. évi CXXXIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2010. november 29-i, 181. számában kihirdetett, Egyezmény a Tajpeji
Magyar Kereskedelmi Iroda és a Magyarországi Tajpej Képviseleti Iroda között a kettős adóztatás elkerüléséről és
az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelemadók területén 27. cikk (2) bekezdése az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez az Egyezmény az 1. bekezdésben említett értesítések közül a későbbinek a kézhezvételét követő 30. napon lép
hatályba.”
A későbbi értesítés kézhezvételének napja: 2010. november 29.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2010. december 29.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2010. évi CXXXIII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Tajpeji
Magyar Kereskedelmi Iroda és a Magyarországi Tajpej Képviseleti Iroda között a kettős adóztatás elkerüléséről és
az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelemadók területén szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló
2010. évi CXXXIII. törvény 2. és 3. §-ai 2010. december 29-én, azaz kettőezer-tíz, december huszonkilencedikén
hatályba lépnek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
1681/2017. (IX. 21.) Korm. határozata a Nemzeti Földalapkezelő szervezet részére a Magyar Állam képviseletének az International Center for Settlement Of Investment Disputes (ICSID) előtt indított eljárásban történő ellátásához szükséges forrásnak a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a Magyar Állam nevében az International Center for Settlement Of Investment Disputes (ICSID) előtt indított
eljárásban a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet költségei tekintetében szükséges fedezet biztosítása érdekében 450 000 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel,
a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére,
a Kvtv. 1. melléklet XLIV. A Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. A Nemzeti Földalappal kapcsolatos
kiadások cím, 5. Fejezeti tartalék alcím javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2008. (HK 5.) HM HVKFH intézkedése Egységes NATO Előírások hatályba léptetéséről.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasítás 7. §
(2) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörömnél fogva
elrendelem a következő dokumentumok bevezetését:
– Témafelelős: HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály – Témakezelő: HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály, Kiképzési Osztály
– Bevezetés időpontja: 2008. július 1.
– Végrehajtás módja: Bedolgozás a „Harcoljunk Jog
szerűen – Kézikönyv a hadijogról a fegyveres erők számá
ra” kiadványba (HM HVK Hadműveleti Csoportfőnökség
463/323). II. STANAG 2530 IGEO (EDITION 1) – AERONAUTICAL FOUNDATION DATA (AFD)
– Témafelelős: MH Geoinformációs Szolgálat
– Témakezelő: MH Geoinformációs Szolgálat
– Bevezetés időpontja: 2008. július 1.
– Végrehajtás módja: MH geoinformációs szolgálatfő
nöki intézkedés kiadása. A témafelelős adja ki a végrehajtásul szolgáló dokumentumot. Ezzel együtt végezze el a szükséges módosításokat is: a bevezetett NATO előírásnak nem megfelelő korábbi szabályozásokat helyezze hatályon kívül, illetve
kezdeményezze hatályon kívül helyezésüket.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettese


text:
11/2010. (I. 27.) HM utasítása a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. és a Honvédelmi Minisztérium között 2008. május 29-én megkötött Vagyonkezelési Szerződés ingatlanvagyonra vonatkozó rendelkezései végrehajtásának egyes szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 97. § (1) bekezdésének l) pontja
alapján – az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) és az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló
254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) rendelkezéseivel összhangban – a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) és a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) között 2008. május 29-én
megkötött Vagyonkezelési Szerződés (a továbbiakban: Vagyonkezelői Szerződés) ingatlanvagyonra vonatkozó rendelkezései
végrehajtására az alábbi utasítást adom ki: Általános rendelkezések
1. § (1) Az utasítás hatálya a HM-re, a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint
közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) Nem terjed ki az utasítás hatálya – a lakásgazdálkodási körből a Honvédelmi Minisztérium által nyújtott lakhatási
támogatásokról szóló 19/2009. (XII. 29.) HM rendelet 4. § (1) bekezdésére figyelemmel kivont HM vagyonkezelésű
lakóépületek (lakások és a lakóépületekben lévő nem lakás célú helyiségek) kivételével – a HM vagyonkezelésében
lévő lakásokkal és a lakóépületekben lévő nem lakáscélú helyiségekkel való gazdálkodással (bérlet, értékesítés,
kezelés, bérlőkijelölés stb.), valamint az erdőgazdálkodással kapcsolatos feladatokra.
(3) A HM vagyonkezelésében lévő ingatlanok vonatkozásában az erdőgazdálkodás szakmai felügyeletét a HM
Védelemgazdasági Főosztály látja el. 2. § A HM vagyonkezelésében lévő ingóságok és társasági részesedések kezelésének, tulajdonosi ellenőrzésének, valamint
az ingóságok hasznosításának, használatba adásának, elidegenítésének, átadás-átvételének szabályairól külön HM
utasítás rendelkezik. A vagyonkezelői jog és a használati jog tartalma
3. § (1) A Vagyonkezelési Szerződés hatálya alá tartozó ingatlanvagyon, illetve az e vagyoni körbe tartozó vagyonelemek a HM
vagyonkezelésében vannak. (2) Az 1996. január 1-jén a honvédelmi szervezetek által kezelt ingatlanvagyonra vonatkozó jogot a Vtv. és a
Vagyonkezelési Szerződés által nevesített, HM-et megillető vagyonkezelői jognak kell tekinteni.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak az ott meghatározott szervezetekre 1996. január 1-jét követően hárult vagyon
tekintetében is irányadók. 4. § (1) A vagyonkezelői jog jogosultja az általa kezelt ingatlanvagyont rendeltetésének, ezen utasításnak, továbbá a rendes
gazdálkodás szabályainak megfelelően, az elvárható gondossággal birtokolhatja, használhatja, hasznosíthatja, azt
köteles megőrizni és gyarapítani. A vagyonkezelő viseli a vagyonkezelésében lévő ingatlan karbantartási, javítási,
felújítási költségeit, valamint a közterheket. (2) A vagyonkezelő a kezelésében lévő ingatlanvagyont nem értékesítheti, azt nem terhelheti meg, vételi, elővásárlási,
visszavásárlási jogot, zálogjogot, haszonélvezeti jogot nem alapíthat. (3) A vagyonkezelő az ingatlanvagyon birtoklásával, használatával kapcsolatos jogok változásával, valamint az
ingatlan-nyilvántartást érintő ügyekben – különösen ingatlanmegosztás, telekalakítás, művelési ág változás esetén –
az MNV Zrt. előzetes tulajdonosi hozzájárulásának birtokában járhat el. A hozzájárulás megkérésére a vagyonkezelő
képviselője jogosult. 5. § A használati jog az állami vagyonkörbe tartozó vagyonelemnek ezen utasításban és egyéb szabályozókban
meghatározott feltételek melletti birtoklását, használatát, hasznosítását és a hasznok szedésének a jogát foglalja
magában. Használati joggal az a jogi személyiséggel rendelkező honvédelmi szervezet rendelkezik, amely az adott
ingatlant birtokolja. 6. § (1) A HM vagyonkezelésében lévő ingatlanok tekintetében a vagyonkezelő képviselője a HM Infrastrukturális Ügynökség
vezérigazgatója (a továbbiakban: HM IÜ vezérigazgató). (2) A vagyonkezelő képviselő tevékenységét a honvédelmi miniszter által kiállított, jogállását is tartalmazó megbízólevél
alapján gyakorolja. (3) A HM vagyonkezelésében lévő ingatlanokat központi vagyonban kell tartani, azokat a HM IÜ központi vagyonában kell
a mérlegben szerepeltetni. 7. § Egyebekben a vagyonkezelő, illetőleg a használati joggal rendelkező szervezet jogaira és kötelezettségeire a Vtv., a
Korm. rendelet, az egyéb irányadó jogszabályok, az állami irányítás egyéb jogi eszközei, valamint a Vagyonkezelési
Szerződés rendelkezéseit kell alkalmazni. A HM vagyonkezelésében lévő ingatlanok időszakos hasznosítása
8. § (1) A honvédelmi szervezetek által használt, a HM vagyonkezelésében levő földterületek és építmények (a továbbiakban
együtt: ingatlan) időszakos hasznosításával, valamint a nem HM vagyonkezelésű ingatlannak a honvédelmi
szervezetek által történő honvédelmi célú bérbevételével kapcsolatos ingatlangazdálkodási hatásköri szabályokat
ezen utasítás állapítja meg. (2) Az utasítás alkalmazásában ingatlanhasznosítás az időszakosan honvédelmi célú használaton kívüli, valamint a
honvédelmi célú használathoz kapcsolódóan hasznosítandó – HM vagyonkezelésű – ingatlan, ingatlanrész
használatát biztosító jog átengedése. (3) HM vagyonkezelésű ingatlan haszonbérbe adására az utasítás rendelkezéseit megfelelően kell alkalmazni, azzal, hogy
a haszonbérlet létesítésére a Polgári Törvénykönyvről szóló törvényben, és külön jogszabályokban – így különösen
termőföld esetében a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvényben – foglaltak az irányadók.
(4) A HM vagyonkezelésében lévő ingatlanok hasznosításából befolyó bevételek felhasználását külön HM utasítás
szabályozza. 9. § (1) A HM vagyonkezelésében lévő ingatlan, ingatlanrész bérbeadására elsősorban honvédelmi célból, vagy azt kiszolgáló
funkció biztosítása érdekében – így különösen a honvédelmi szervezetek feladatai teljesítésének elősegítése, ellátása,
támogatása, biztosítása, illetve a honvédelmi szervezetek személyi állománya kulturális, sport, jóléti, szociális
helyzetének javítása céljából – kerülhet sor. (2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérő célú szerződés esetén (honvédelmi célú vagy azt kiszolgáló funkción túl) a
pályázati eljárás lefolytatására, illetve – amennyiben a pályázati eljárás lefolytatása mellőzhető – az ingatlanbérleti
szerződés megkötésére az MNV Zrt. hozzájárulásának birtokában kerülhet sor. Az MNV Zrt. engedélyének
megkérésére a HM IÜ vezérigazgató jogosult. (3) Az engedély megkérése érdekében az ingatlan felett használati jogot gyakorló honvédelmi szervezet vezetője által a
HM IÜ vezérigazgató részére készített megkeresésnek tartalmaznia kell a használati jogot gyakorló honvédelmi
szervezet vezetőjének a szerződés megkötésére vonatkozó állásfoglalását, valamint a HM IÜ által kért
háttérdokumentációt. Amennyiben a szerződésre irányuló kérelmet nem közvetlenül a használati jogot gyakorló
honvédelmi szervezetnél terjesztették elő, a HM IÜ intézkedik az érintett honvédelmi szervezet állásfoglalásának
bekérésére. (4) Vagyonkezelő jogosult a vagyonkezelésében lévő egyes ingatlanokat szervezeti egységei részére – a Hvt. 89. §
(2) bekezdése alapján kijelöléssel – a honvédelmi feladatok teljesítése érdekében térítésmentesen használatba adni.
10. § (1) A Vtv. 24. §-ában foglaltakra, valamint a Korm. rendeletben foglaltakra figyelemmel a bérbeadásra főszabály szerint
nyilvános (kivételesen, indokolt esetben zártkörű) versenyeztetés útján, illetve a Vtv. 24. § (2) bekezdésében
meghatározott esetekben versenyeztetés mellőzésével kerülhet sor. A pályázati eljárást – a (2) bekezdésben
meghatározott kivétellel – a HM IÜ vezérigazgató folytatja le.
(2) A 11. § (1) bekezdésében meghatározott esetben az ingatlan felett használati jogot gyakorló honvédelmi szervezet
vezetője a HM IÜ vezérigazgató előzetes, írásbeli hozzájárulása birtokában folytatja le a pályázati eljárást.
11. § (1) Az időszakosan hasznosítható ingatlan, ingatlanrész legfeljebb 2 év határozott időtartamra szóló, honvédelmi célú,
vagy azt kiszolgáló funkciójú bérbeadására vonatkozó szerződést, amennyiben ezen utasítás feltételei mellett
megállapított éves bérleti díj (ellenszolgáltatás) összege az 5 millió forintot nem haladja meg – a honvédelmi célra
feleslegessé nyilvánított ingatlanok bérbeadására, valamint reklámtábla elhelyezésére irányuló szerződések
kivételével – a használati jogot gyakorló honvédelmi szervezet vezetője a HM IÜ vezérigazgató 10. § (2) bekezdésében
szereplő előzetes, írásbeli hozzájárulásában foglaltakat betartva köti meg.
(2) A hozzájárulás megkérése mellőzhető, amennyiben a bérbeadásra büfé, ital- és élelmiszer-automata, valamint
fodrászat működtetése céljából kerül sor. (3) Az (1) bekezdésben meghatározottak kivételével, a honvédelmi célú, vagy azt kiszolgáló funkciójú, valamint a 9. §
(1) bekezdésében foglaltaktól eltérő célú, továbbá a honvédelmi célra feleslegessé nyilvánított ingatlanokra, illetve
reklámtábla elhelyezésére vonatkozó bérleti szerződést – amennyiben a szerződés 9 évet meg nem haladó határozott
időtartamra szól és a szerződésben meghatározott éves bérleti díj a 15 millió forintot nem haladja meg – a HM IÜ
vezérigazgató köti meg. (4) A 15 évet meg nem haladó határozott időtartamra szóló, szerződési értékét tekintve legfeljebb 20 millió forint éves
bérleti díjig terjedő bérleti szerződést – a (3) bekezdésben foglalt rendelkezés kivételével – a HM védelmi tervezési és
infrastrukturális szakállamtitkár (a továbbiakban: HM VTISZÁT) köti meg.
(5) A 20 millió forint éves bérleti díj feletti, valamint a 15 évnél hosszabb határozott időtartamra szóló bérleti szerződést a
honvédelmi miniszter köti meg. 12. § (1) Az időszakosan hasznosítható ingatlanok, ingatlanrészek körét a használati jogot gyakorló honvédelmi szervezet
vezetőjének felterjesztése alapján a HM IÜ vezérigazgató határozza meg, illetve jelöli ki.
(2) A (1) bekezdés szerinti kijelölési javaslatot a használati jogot gyakorló honvédelmi szervezet vezetője a szolgálati út
betartásával megküldi a HM IÜ vezérigazgató részére. 13. § (1) Az időszakosan hasznosítható ingatlan éves bérleti díját
a) nem önálló helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan esetében a helyi bérleti értékviszonyoknak megfelelően;
b) önálló helyrajzi számmal rendelkező ingatlan esetében az ingatlanról készített hivatalos értékbecslésben
meghatározott – általános forgalmi adót nem tartalmazó – forgalmi érték legalább 5%-ában kell megállapítani.
Az értékbecslést a használati jogot gyakorló honvédelmi szervezet vezetőjének felterjesztése alapján a HM IÜ
készítteti el. (2) Az (1) bekezdésben, valamint a 21. § (2) bekezdésében meghatározott összegnél alacsonyabb bérleti díj
megállapítását a vagyonkezelő-képviselő javaslata alapján a HM VTISZÁT különösen indokolt esetben engedélyezheti.
14. § A használati joggal rendelkező honvédelmi szervezet vezetője az általa nem megköthető bérleti szerződés tervezetét
a szolgálati út betartásával megküldi a HM IÜ vezérigazgató részére. A HM IÜ vezérigazgató a bérleti szerződés
tervezetének szakmai felülvizsgálatát követően, egyetértése esetén a 11. § (3) bekezdésben foglaltakra figyelemmel
megköti a bérleti szerződést, illetőleg a szolgálati út betartásával felterjeszti azt a bérleti szerződés megkötésére
jogosult részére. 15. § A bérleti szerződés aláírására ezen utasítás alapján jogosultsággal rendelkező személy köteles az általa megkötött
szerződés egy eredeti példányát – annak megkötését követő 15 napon belül – a HM IÜ vezérigazgató részére a
szerződés nyilvántartása végett megküldeni. 16. § A bérlemény használatával kapcsolatban felmerülő közüzemi szolgáltatások igénybevételének körülményei,
feltételei, valamint a közüzemi szolgáltatás díjának megfizetése tárgyában – a HM IÜ vezérigazgató vagy a
szolgáltatást nyújtó közüzemi szolgáltató, és a bérlő között – létesítendő üzemeltetési, szolgáltatási szerződés
megkötésében az a honvédelmi szervezet, amelynek elhelyezési utaltságában a bérlemény található köteles
közreműködni. A bérleti szerződést úgy kell megkötni, hogy az üzemeltetési szerződés annak elválaszthatatlan részét
képezze. 17. § (1) A bérleti szerződések megkötése során biztosítani kell az adott ingatlanra, ingatlanrészre vonatkozó biztonsági
előírások és követelmények érvényesülését. (2) A határozott időtartamra szóló bérleti szerződéseket az 1. számú mellékletben foglalt minta szerint kell megkötni
azzal, hogy az egyes bérleti szerződések – a bérbe adandó ingatlan jellegéből adódó sajátos körülményekre, valamint
a célszerűségi szempontokra tekintettel – különösen indokolt esetben, a vagyonkezelő képviselője előzetes írásbeli
hozzájárulása esetén az 1. számú mellékletben foglalt mintától eltérhetnek, egyéb rendelkezéseket is magukban
foglalhatnak, ám azok nem lehetnek ellentétesek a vonatkozó jogszabályokban, állami irányítás egyéb jogi
eszközeiben, valamint a belső rendelkezésekben és a Vagyonkezelési Szerződésben foglaltakkal.
18. § (1) A HM vagyonkezelésében lévő – időszakosan hasznosítható – ingatlan, ingatlanrész határozatlan időre szóló, vagy
valamely feltétel bekövetkezéséig tartó bérbeadására különösen indokolt esetben – amennyiben azt a honvédelmi
érdek indokolja – kerülhet sor. (2) A 15 millió forint éves bérleti díjat meg nem haladó, határozatlan időre szóló, vagy valamely feltétel bekövetkezéséig
tartó bérleti szerződést a HM IÜ vezérigazgató köti meg.
(3) A 15 és 20 millió forint éves bérleti díj közötti, határozatlan időre szóló, vagy valamely feltétel bekövetkezéséig tartó
bérleti szerződést a HM VTISZÁT köti meg. (4) A 20 millió forint éves bérleti díj feletti, határozatlan időre szóló, vagy valamely feltétel bekövetkezéséig tartó bérleti
szerződést a honvédelmi miniszter köti meg. (5) A határozatlan időre hasznosítható ingatlanok, ingatlanrészek körét a használati jogot gyakorló honvédelmi szervezet
vezetőjének felterjesztése alapján a HM IÜ vezérigazgató határozza meg, illetve jelöli ki.
(6) E §-ban meghatározott esetekre a 12. § (2) bekezdésében, a 13–16. §-okban és a 17. § (1) bekezdésében foglaltakat
megfelelően alkalmazni kell. (7) A határozatlan időre szóló bérleti szerződésben minden esetben ki kell kötni a bérbeadó legfeljebb 60 napos,
elhelyezési és kártalanítási kötelezettség nélküli felmondási jogát. (8) A határozatlan időre szóló bérleti szerződéseket a 2. számú mellékletben foglalt minta szerint kell megkötni, azzal,
hogy az egyes bérleti szerződések – a bérbe adandó ingatlan jellegéből adódó sajátos körülményekre, valamint a
célszerűségi szempontokra tekintettel – különösen indokolt esetben, a vagyonkezelő képviselője előzetes írásbeli
hozzájárulása esetén a 2. számú mellékletben foglalt mintától eltérhetnek, egyéb rendelkezéseket is magukban
foglalhatnak, ám azok nem lehetnek ellentétesek a vonatkozó jogszabályokban, állami irányítás egyéb jogi
eszközeiben, valamint a belső rendelkezésekben és a Vagyonkezelési Szerződésben foglaltakkal.
19. § (1) A Magyar Állam tulajdonában és a HM vagyonkezelésében lévő, honvédelmi célra véglegesen feleslegessé
nyilvánított ingatlanokkal kapcsolatban gyakorolható vagyonkezelői jogokra és teljesítendő kötelezettségekre a Vtv.,
a Nemzeti Földalapról szóló 2001. évi CXVI. törvény, a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló törvény, a Korm.
rendelet, valamint a Vagyonkezelési Szerződés rendelkezései az irányadók.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott ingatlanok időszakos hasznosítása tekintetében – amennyiben jogszabály vagy az
állami irányítás egyéb jogi eszköze másképp nem rendelkezik – az utasítás rendelkezései alkalmazandóak.
A HM vagyonkezelésében lévő ingatlanok hasznosításának környezetvédelmi szabályai
20. § (1) A bérleti szerződés megkötését megelőzően be kell szerezni a leendő bérlő azon nyilatkozatát, mely szerint a
bérlemény területén a környezetre gyakorolt negatív hatással járó tevékenységet nem végez.
(2) Amennyiben a leendő bérlő környezetvédelmet érintő, illetve környezethasználattal járó tevékenységet végez, a
bérleti szerződés megkötését megelőzően nyilatkoztatni kell arról, hogy valamennyi, a tevékenység végzéséhez
szükséges érvényes és jogerős környezetvédelmi, természetvédelmi (elvi) hatósági engedéllyel rendelkezik. Az (elvi)
hatósági engedélyek másolati példányát a bérleti szerződés megkötése előtt a leendő bérlőtől be kell szerezni, a
bérleti szerződés megkötésére csak ezt követően kerülhet sor.
(3) A védett természeti területen, illetve NATURA 2000 területen található ingatlanra vonatkozó bérleti szerződés
megkötése esetén külön figyelemmel kell lenni a vonatkozó jogszabályokban foglaltak betartására, valamint a
meglévő NATURA 2000 kezelési fenntartási terv előírásaira. Ilyen területeken lévő ingatlan bérbeadásakor a bérbeadás
feltételeiről az illetékes természetvédelmi hatósággal előzetesen egyeztetni kell.
A HM és az MH objektumaiban működtetett élelmiszer- és italautomatákra vonatkozó
rendelkezések
21. § (1) A honvédelmi szervezetek személyi állománya munkakörülményei javítása érdekében az objektum működéséért
felelős katonai szervezet vezetője legfeljebb 2 évig terjedő időtartamra élelmiszer- és italautomata (a továbbiakban:
automata) működtetése céljából bérleti szerződést köthet. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szerződés egy automatára vetített éves bérleti díját legalább 15 000 Ft-ban kell
megállapítani. (3) Az automata üzemeltetésével kapcsolatban felmerülő közüzemi szolgáltatások igénybevételének körülményei,
feltételei, valamint a közüzemi szolgáltatás díjának megfizetése tárgyában – a HM IÜ vezérigazgató vagy a
szolgáltatást nyújtó közüzemi szolgáltató, és a bérlő között – létesítendő üzemeltetési, szolgáltatási szerződés
megkötésében az a honvédelmi szervezet, amelynek elhelyezési utaltságában a bérlemény található köteles
közreműködni. A bérleti szerződést úgy kell megkötni, hogy az üzemeltetési szerződés annak elválaszthatatlan részét
képezze. (4) A szerződéseket az 1. számú mellékletben foglalt minta iránymutatásai alapján, e §-ban szabályozott jogviszonyból
adódó sajátos körülményekre szükségszerűen alkalmazandó rendelkezések felhasználásával – a célszerűség
követelményére figyelemmel – kell megkötni. Ingatlan honvédelmi célú bérbevétele
22. § (1) Nem HM vagyonkezelésű ingatlannak a honvédelmi szervezetek feladatai teljesítésének elősegítése, támogatása,
biztosítása, illetve a honvédelmi szervezetek személyi állománya kulturális, sport, jóléti, szociális helyzetének javítása
céljából, a honvédelmi szervezet részére történő bérbevételére – a (köz)beszerzésekre irányadó jogszabályi előírások
betartása mellett – a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjét szabályozó HM utasítást, e § előírásainak
figyelembevételével kell alkalmazni. (2) Központi költségvetési szerv elhelyezése céljából ingatlan bérbevételére a Korm. rendelet 52–53. §-aiban foglaltakra
figyelemmel, az MNV Zrt. előzetes hozzájárulásával kerülhet sor. A hozzájárulás megkérése akkor mellőzhető, ha a
Korm. rendelet 53. § (2) bekezdésében felsorolt körülmények valamelyike fennáll. Az MNV Zrt. hozzájárulásának
megkérésére a HM IÜ vezérigazgató jogosult. (3) A 10 évet meg nem haladó határozott időtartamra szóló, szerződési értékét tekintve legfeljebb 20 millió forint éves
bérleti díjig terjedő bérleti szerződést a HM IÜ vezérigazgató köti meg.
(4) A 20 évet meg nem haladó határozott időtartamra szóló, szerződési értékét tekintve legfeljebb 40 millió forint éves
bérleti díjig terjedő bérleti szerződést – a (3) bekezdésben foglalt rendelkezés kivételével – a HM VTISZÁT köti meg.
(5) A 40 millió forint éves bérleti díj feletti, valamint a 20 évnél hosszabb határozott időtartamra, illetve a határozatlan
időtartamra szóló, vagy valamely feltétel bekövetkezéséig tartó bérleti szerződést a honvédelmi miniszter köti meg.
(6) A bérbevételre vonatkozó szerződés tervezetét a későbbiekben használati jogot gyakorló honvédelmi szervezet
vezetője készíti el, és a szolgálati út betartásával megküldi a HM IÜ vezérigazgatónak. A HM IÜ vezérigazgató a bérleti
szerződés tervezetének szakmai felülvizsgálatát követően, egyetértése esetén a (3) bekezdésben foglaltakra
figyelemmel megköti a bérleti szerződést, illetőleg a szolgálati út betartásával felterjeszti azt a bérleti szerződés
megkötésére jogosult részére. (7) A szerződéskötés során az utasítás rendelkezései alkalmazandóak, azzal hogy a honvédelmi szervezet érdekeinek
érvényesítésére kell maradéktalanul törekedni. A szerződés formai és tartalmi elemeire – a sajátosságok
figyelembevétele mellett – az 1. számú, illetve a 2. számú mellékletben foglaltak az irányadóak.
A nyilvántartás és adatszolgáltatás szabályai 23. § (1) A HM vagyonkezelésében lévő ingatlanokról központi ingatlan-nyilvántartást kell vezetni. A meglevő
ingatlan-nyilvántartási rendszer fejlesztésével biztosítani kell az ingatlanok központi vagyonkataszteri nyilvántartását
és az ahhoz kapcsolódó adatszolgáltatási kötelezettséget. (2) A központi ingatlan-nyilvántartás működtetését tárca szinten, valamennyi HM vagyonkezelésébe tartozó ingatlanra
kiterjedően, a HM IÜ látja el rábízott vagyonkezelői feladatként.
(3) A HM vagyonkezelésében lévő ingatlanok tárgyév december 31-ei állományáról évente egyszer a HM IÜ a tárgyévet
követő év május 31-éig adatot szolgáltat az MNV Zrt. részére a vagyonkezelési szerződésben és mellékletében
meghatározott adattartalommal. Ingatlanvásárlás, vagyonkezelői jog átvétele 24. § (1) A vagyonkezelői jog átvétele, valamint ingatlanvásárlás esetén – beleértve a lakás megvásárlását is – az adásvételi vagy
egyéb szerződést a HM IÜ készíti elő. A szerződéskötést megelőző eljárás során a (köz)beszerzési jogszabályok, a Korm.
rendelet 52–53. §-ai, valamint a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjét szabályozó HM utasítás
figyelembevételével kell eljárni. A szerződést 10 millió forint bruttó értékhatárig a HM VTISZÁT, 10 millió forint bruttó
értékhatár fölött a honvédelmi miniszter köti meg. (2) A HM vagyonkezelői jogának kijelölésével kapcsolatos eljárást a HM IÜ vezérigazgató folytatja el.
Záró rendelkezések 25. § Ahol az utasítás a) honvédelmi célú vagy azt kiszolgáló funkció biztosítását említ, ott különösen a Hvt.-ben és a Magyar Honvédség
hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvényben foglaltak teljesítését
elősegítő célt, funkciót kell érteni; b) bérbeadást, illetve bérleti díjat említ, ott a HM vagyonkezelésében lévő ingatlan, ingatlanrész használatát
biztosító jog átengedésére irányuló valamennyi szerződéstípust, illetve a használatért cserébe fizetendő
ellenérték nettó összegét kell érteni. 26. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Kincstári Vagyoni Igazgatóság és a Honvédelmi Minisztérium között 1998. január 15-én megkötött
Vagyonkezelési Szerződés végrehajtásának egyes szabályairól szóló 42/1998. (HK 13.) HM utasítás;
b) a Kincstári Vagyoni Igazgatóság és a Honvédelmi Minisztérium között 1998. január 15-én megkötött
Vagyonkezelési Szerződés végrehajtásának egyes szabályairól szóló 42/1998. (HK 13.) HM utasítás módosításáról
szóló 89/2003. (HK 24.) HM utasítás; valamint c) a Kincstári Vagyoni Igazgatóság és a Honvédelmi Minisztérium között 1998. január 15-én megkötött
Vagyonkezelési Szerződés végrehajtásának egyes szabályairól szóló 42/1998. (HK 13.) HM utasítás módosításáról
szóló 111/2005. (HK 1/2006.) HM utasítás. 27. § Az MNV Zrt. és a HM között 2008. május 29-én SZT-28425 számon megkötött Vagyonkezelési Szerződés másolatát a
HM VTISZÁT – az MH szervezetei tekintetében a HM Honvéd Vezérkar főnöke útján – az utasítás hatálybalépésétől
számított 8 napon belül megküldi a honvédelmi szervezetek részére.
28. § Az utasítás hatálybalépéséig megkötött ingatlanhasznosítási szerződésekre a szerződéskötés időpontjában hatályos
szabályokat (így különösen a Vtv., a Korm. rendelet és a Vagyonkezelési Szerződés rendelkezéseit) kell alkalmazni azzal,
hogy a szerződések meghosszabbítására vagy módosítására a jelen utasításban foglalt szabályok az irányadók.
29. § A HM IÜ és a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség vezérigazgatója ezen utasítás hatálybalépését követő
30 napon belül intézkedésben szabályozza az ingatlanok analitikus nyilvántartásának rendjét.
Budapest, 2010. január 19. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
167/2010. (V. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter elő ter jesz tésére
dr. Kecsmár Ilonának, a Miniszterelnöki Hivatal Miniszterelnöki Igazgatási és Személyügyi Főosztály Ügyfélkapcsolatok
Osztálya főosztályvezető-helyettesének, kormányfőtanácsadónak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. május 10. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2014. (I. 10.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek közegészségügyi-járványügyi és egészségfejlesztési feladatainak ellátásáról, valamint a védőoltás elrendelésének rendjéről.
Az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991.  évi XI.  törvény 15.  § (5) és (8)  bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § d), e), n) és q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41.  §
d) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével egyetértésben –,
a 12–16. § és a 3. melléklet tekintetében a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés 21. pontjában kapott felhatalmazás alapján
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
 1. BM közegészségügyi főfelügyelője: a  rendvédelmi szervek közegészségügyi járványügyi feladatainak
ellátásáért és szakfeladatai szakirányításáért felelős belügyminisztériumi szakmai egység szakirányú felsőfokú
szakképzettséggel rendelkező tagja;
2. egészségvédelmi megbízott: a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek munkavédelmi
feladatai, valamint foglalkozás-egészségügyi tevékenysége ellátásának szabályairól szóló 70/2011. (XII. 30.)
BM rendelet 2. § c) pontjában meghatározott személy;
3. helyettes rendvédelmi tisztifőorvos: a rendvédelmi szervek, a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálat, az Országgyűlési Őrség, valamint a honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt
álló gazdasági társaságok közegészségügyi-járványügyi feladatait ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló
kormányrendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet) meghatározott helyettes rendvédelmi tisztifőorvos;
4. hivatásos állomány: a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek (a  továbbiakban:
rendvédelmi szerv) hivatásos szolgálati jogviszonyban álló állománya, valamint a  rendkívüli munkavégzési
körülmények esetén a rendészeti szakközépiskolák tanulói és személyi állománya;
5. közegészségügyi-járványügyi főfelügyelő és közegészségügyi-járványügyi felügyelő: felsőfokú közegészségügyijárványügyi vagy népegészségügyi szakképzettséggel rendelkező, közegészségügyi-járványügyi feladatok
ellátására foglalkoztatott személy;
6. rendkívüli munkavégzési körülmények: a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek
munkavédelmi feladatai, valamint foglalkozás-egészségügyi tevékenysége ellátásának szabályairól szóló
70/2011. (XII. 30.) BM rendelet 2. § k) pontjában meghatározott körülmények;
7. Rendvédelmi Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálat: a  belügyminiszter által – a  rendvédelmi tisztifőorvos
útján – működtetett olyan koordinált szakmai együttműködési hálózat, amely a  rendvédelmi szervek
egészségügyi szolgálatának személyi és szervezeti elemei közreműködésével részt vesz a  rendvédelmi
szervek közegészségügyi, járványügyi felügyeletével és az  egészségfejlesztéssel kapcsolatos feladatok
ellátásában;
8. rendvédelmi szerv alapellátó orvosa: a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek
munkavédelmi feladatai, valamint foglalkozás-egészségügyi tevékenysége ellátásának szabályairól szóló
70/2011. (XII. 30.) BM rendelet 2. § a) pontjában meghatározott, egyes közegészségügyi feladatok ellátására
foglalkoztatott orvos;
9. rendvédelmi tisztifőorvos: a Korm. rendeletben meghatározott rendvédelmi tisztifőorvos;
10. rendvédelmi tisztiorvos: a Korm. rendeletben meghatározott rendvédelmi tisztiorvos;
11. személyi állomány: a  rendvédelmi szervek hivatásos szolgálati jogviszonyban, kormányzati szolgálati
jogviszonyban, közszolgálati jogviszonyban, munkaviszonyban, közalkalmazotti jogviszonyban, valamint
közfoglalkoztatási jogviszonyban álló tagjai.
2. A Rendvédelmi Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálat szervezeti elemei 2. § (1) A  Rendvédelmi Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálatban a  Korm. rendelet szerint hatósági jogkört gyakorló
személy, a rendvédelmi tisztifőorvos, a helyettes rendvédelmi tisztifőorvos, a rendvédelmi tisztiorvos, a rendvédelmi
szerv alapellátó orvosa, a  közegészségügyi-járványügyi főfelügyelő és közegészségügyi-járványügyi felügyelő,
az egészségügyi szakszemélyzet, valamint az egészségvédelmi megbízott működik közre.
(2) A rendvédelmi tisztifőorvos
a) működteti a Rendvédelmi Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálatot;
b) elemzi és értékeli a  rendvédelmi szervek közegészségügyi-járványügyi és egészségfejlesztési helyzetét,
tevékenységét, és javaslatot tesz a szükséges intézkedésekre;
c) az országos tisztifőorvos egyetértésével meghatározza a közegészségüggyel-járványüggyel összefüggésben
jelentendő tevékenységek, események körét;
d) az országos tisztifőorvos egyetértésével meghatározza a  nemdohányzók védelméről és a  dohánytermékek
fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló törvény végrehajtására vonatkozó szabályok
rendvédelmi szervek objektumaiban történő ellenőrzésének eljárási rendjét;
e) javaslatokat kér a rendvédelmi tisztiorvosoktól az éves munkaterv összeállításához;
f ) az országos tisztifőorvos egyetértésével elvi szakmai állásfoglalást ad ki;
g) jogosult feladatai végrehajtása érdekében természetes személytől, jogi személytől, jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezettől a  rendvédelmi közegészségügyi-járványügyi feladatkörbe tartozó, a  rendvédelmi
szervek személyi állományát érintő, személyes adatokat nem tartalmazó közegészségüggyel és
járványüggyel összefüggő adatokat térítésmentesen megkérni;
h) ellátja mindazon feladatokat, amelyeket jogszabály a hatáskörébe utal, valamint
i) képviseli a rendvédelmi szerveket közegészségügyi-járványügyi kérdésekben.
(3) A helyettes rendvédelmi tisztifőorvos a rendvédelmi tisztifőorvos akadályoztatása esetén jogosult a (2) bekezdésben
meghatározott hatáskörök gyakorlására, egyebekben rendvédelmi tisztiorvosi feladatokat lát el.
(4) A rendvédelmi tisztiorvosok – az 5. és a 6. §-ban meghatározottak szerint – elsőfokú hatósági feladatokat látnak el.
 (5) A  rendvédelmi tisztiorvosok a  közegészségügyi főfelügyelő és közegészségügyi felügyelő közreműködésével
elkészítik a rendvédelmi szervek objektumainak terveihez szükséges közegészségügyi szakvéleményt.
 (6) A  közegészségügyi-járványügyi főfelügyelő és a  teljes munkaidőben foglalkoztatott közegészségügyi-járványügyi
felügyelő szervezeten belüli jogállását, hatáskörét és feladatait az  érintett szerv szervezeti és működési
szabályzatában, valamint a  munkaköri leírásban kell meghatározni, önálló beosztását az  állománytáblázatban kell
rögzíteni.
(7) A részmunkaidőben végezhető közegészségügyi tevékenység az érintett rendvédelmi szerv személyi állományából
a  feladattal megbízott, közegészségügyi-járványügyi tevékenységre jogosító szakképesítéssel rendelkező személy
foglalkoztatásával vagy ilyen személyt biztosító külső szolgáltató útján is ellátható.
(8) A közegészségügyi-járványügyi és egészségfejlesztési tevékenység személyi feltételeit az 1. melléklet tartalmazza.
3. § A rendvédelmi szerv vezetője évente legalább egy alkalommal értékeli a  rendvédelmi szerv közegészségügyi
helyzetét, a  közegészségügyi ellenőrzések tapasztalatait, és meghatározza az  ezekkel kapcsolatos feladatokat.
A  közegészségügyi helyzetértékelést a  tárgyévet követő év március 1-jéig a  2.  mellékletben meghatározott
szempontok alapján kell elkészíteni és megküldeni a rendvédelmi tisztifőorvos részére.
4. § (1) A BM közegészségügyi főfelügyelője
a) koordinálja a  rendvédelmi szervek közegészségügyi-járványügyi tevékenységét, a  közegészségügyi
járványügyi főfelügyelők, valamint az  országos parancsnoksággal nem rendelkező rendvédelmi szervek
közegészségügyi-járványügyi felügyelőinek munkáját;
b) figyelemmel kíséri a  jogszabályokban és a  közjogi szervezetszabályozó eszközökben meghatározott
követelmények megvalósulását, az előírások betartását;
c) figyelemmel kíséri a  rendvédelmi szervek dohányzásra vonatkozó jogszabályi rendelkezések betartatására
irányuló tevékenységét, figyelemmel kíséri a  rendvédelmi ágazat közegészségügyi-járványügyi és
egészségfejlesztési tevékenységét (a továbbiakban együtt: közegészségügyi tevékenység);
d) elemzi, értékeli a személyi állomány egészségi állapotát;
e) elemzi a  biológiai, pszichoszociális és környezeti eredetű kockázati tényezőket és azok egészségi állapotra
gyakorolt hatásait;
f ) javaslatokat tesz a  veszélyeztető tényezők megszüntetése, az  egészségkárosító kockázatok csökkentése
érdekében;
g) javaslatokat tesz az egészségfejlesztési tevékenység tartalmára vonatkozóan, valamint
h) közreműködik a  közegészségügyi szakterületet érintő szakmai anyagok, összefoglalók, jelentések
elkészítésében.
 (2) A  BM közegészségügyi főfelügyelője – a  személyes adatok, valamint a  belügyminiszter által irányított polgári
nemzetbiztonsági szolgálatok műveleti tevékenységével kapcsolatos adatok kivételével – az adat- és titokvédelmi
szabályok betartása mellett jogosult megismerni a  rendvédelmi szervnél keletkezett, közegészségügyi tárgyú
dokumentumokat, így különösen:
a) a járványügyi események dokumentumait,
b) a közegészségügyi tevékenységgel kapcsolatos jegyzőkönyvek és intézkedések iratait,
c) a közegészségügyi helyzet éves értékeléséről készített dokumentumot,
d) a szakterületével összefüggő rendkívüli eseményekről meghatározott egyéb jelentéseket,
e) a kockázatértékeléssel kapcsolatban keletkezett valamennyi dokumentumot, valamint
f ) egyéb, a feladatai ellátásához szükséges iratot és dokumentumot.
(3) A BM közegészségügyi főfelügyelője az országos tisztifőorvos által meghatározott szempontok figyelembevételével
a  rendvédelmi szervek előző évi közegészségügyi tevékenységéről összefoglaló jelentést készít, majd a  szolgálati
út betartásával felterjeszti a belügyminiszter részére. A belügyminiszter az általa jóváhagyott beszámolót megküldi
az egészségügyért felelős miniszter részére.
(4) A  közegészségügyi-járványügyi főfelügyelők szakmai feladatuk ellátása során közvetlen kapcsolatot tartanak
a BM közegészségügyi főfelügyelőjével.
(5) A közegészségügyi-járványügyi főfelügyelő
a) koordinálja a rendvédelmi szervnél feladatot ellátó közegészségügyi-járványügyi felügyelők tevékenységét;
b) segíti a rendvédelmi szerv közegészségügyi feladatot ellátó alapellátó orvosa és a közegészségügyi feladatot
ellátó egészségvédelmi megbízottak közegészségügyi tevékenységét;
c) elemzi és értékeli a  rendvédelmi szerv közegészségügyi helyzetét, tevékenységét, és javaslatot tesz
a szükséges intézkedésekre;
d) megszervezi a közegészségügyi feladatot ellátók oktatását, szakmai továbbképzését;
e) figyelemmel kíséri és véleményezi a  közbeszerzésekről szóló törvény hatálya alá tartozó beruházások és
felújítások előkészítésekor, valamint átadásakor a közegészségügyi előírások megtartását;
f ) részt vesz a rendvédelmi szervek objektumainak műszaki átadásán;
g) felkérés alapján részt vesz a rendészeti felsőfokú és középfokú oktatásban résztvevők, valamint a rendészeti
szaktanfolyamokon résztvevők egészségvédelmi oktatásában, valamint
h) közreműködik a hatósági eljárás lefolytatásában.
(6) Az  országos parancsnoksággal nem rendelkező rendvédelmi szervek közegészségügyi-járványügyi felügyelője
ellátja a (5) bekezdésben meghatározott feladatokat.
(7) Az egészségvédelmi megbízott
a) közreműködik a  munkakörhöz kötött védőoltások oltóanyag igényének felmérésében, a  védőoltások
megszervezésében,
b) részt vesz a közegészségügyi és egészségügyi jellegű oktatások megszervezésében és lebonyolításában,
c) részt vesz az egészségfejlesztési programok szervezésében és lebonyolításában,
d) figyelemmel kíséri a  közegészségügyi és egészségügyi jellegű, valamint munkavédelmi oktatásokat,
egészségfejlesztési programokat, a  szolgálati helyét érintő közegészségügyi-járványügyi, munkavédelmi
ellenőrzéseket, valamint a munkavédelmi és élelmiszerhigiéniai minimumvizsgák letételét,
e) figyelemmel kíséri az  adott rendvédelmi szervet érintő közegészségügyi-járványügyi és munkavédelmi
szabályok változását, közreműködik azoknak a személyi állomány körében történő ismertetésében,
f ) segíti a szakterületet érintő tájékoztatók és ismeretterjesztő anyagok személyi állományhoz való eljuttatását,
g) figyelemmel kíséri a  közegészségügyi-járványügyi szakterületet érintő hiányosságokat, az  azokkal
kapcsolatos változásokról tájékoztatja a  rendvédelmi szerv alapellátó orvosát, és a  közegészségügyi
felügyelőt, valamint
h) segíti a rendvédelmi szerv alapellátó orvosa, és a közegészségügyi-járványügyi felügyelő munkáját.
3. Közegészségügyi-járványügyi hatósági tevékenység 5. § (1) A  rendvédelemi szervek vonatkozásában helyszíni ellenőrzésre jogosultak a  rendvédelmi tisztiorvosok,
a közegészségügyi-járványügyi főfelügyelők és a közegészségügyi-járványügyi felügyelők.
(2) A  rendvédelmi tisztiorvos, a  közegészségügyi-járványügyi főfelügyelő, a  közegészségügyi-járványügyi felügyelő
az ellenőrzési jogosultságát nyílt parancs vagy megbízólevél felmutatásával igazolja.
(3) Az ellenőrzött rendvédelmi szerv vezetője az ellenőrzés feltételeit biztosítani köteles.
 (4) A  helyszíni ellenőrzés során megállapított tényeket, hiányosságokat ellenőrzési jegyzőkönyvben kell rögzíteni,
amely tartalmazza az ellenőrzést végzők és az ellenőrzött rendvédelmi szerv részéről résztvevők nevét, beosztását
és szolgálati helyét. A jegyzőkönyvet 3 példányban kell elkészíteni. Az 1. számú példányt az ellenőrzött rendvédelmi
szerv vezetőjének át kell adni, a 2. számú példányt a rendvédelmi tisztiorvos kapja, a 3. számú példányt irattárban
kell elhelyezni.
(5) A  közegészségügyi-járványügyi főfelügyelő, valamint a  közegészségügyi-járványügyi felügyelő a  helyszíni
ellenőrzés során észlelt hiányosság alapján hatósági eljárás lefolytatását kezdeményezheti – a  rendvédelmi
tisztiorvos útján – az ellenőrzött rendvédelmi szerv vezetőjénél.
(6) Ha az intézkedés kezdeményezése nem a Rendvédelmi Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálatban közreműködők
hatáskörébe tartozik, akkor az  ellenőrzést végző a  szolgálati út betartásával – a  rendvédelmi tisztorvos útján  –
a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnál kezdeményezi a szükséges intézkedések megtételét.
(7) A  rendvédelmi tisztiorvos az  ellenőrzés során megállapított tényállás alapján a  hiányosságok, szabályszegések
jellegét és súlyát mérlegelve megteszi a szükséges intézkedéseket és ellenőrzi azok végrehajtását.
6. § (1) A  rendvédelmi tisztiorvos megállapításai és javaslatai figyelembevételével a  Korm. rendelet szerint az  elsőfokú
közegészségügyi-járványügyi hatósági jogkör gyakorlója határozatba foglalva elrendeli
a) a hiányosságok megszüntetését és a szükséges intézkedések végrehajtását;
b) a hiányosságok megszüntetéséig a  létesítmény működésének, az  egészségre ártalmas vagy veszélyes
tevékenységnek a korlátozását vagy felfüggesztését, ha e szabálytalanságok fennállása egészségkárosodást
okozhat;
c) súlyos vagy tömeges egészségkárosodás megelőzése érdekében az  egészségre ártalmas tárgyak vagy
anyagok használatának megszüntetését, szükség esetén ártalmatlanítását.
(2) A  határozat tartalmazza a  hiányosságok megszüntetésére és a  szükséges intézkedések végrehajtására,
az  egészségre ártalmas tárgyak vagy anyagok használatának megszüntetésére, szükség esetén ártalmatlanítására
való kötelezést, határidővel és felelős személy vagy szolgálat megjelölésével.
(3) Az  ellenőrzött rendvédelmi szerv vezetője a  rendvédelmi tisztiorvos által meghatározottak szerint az  ellenőrzés
során feltárt hiányosságok megszüntetésére haladéktalanul intézkedik.
(4) A rendvédelmi tisztiorvos
a) kisebb súlyú mulasztás esetén felhívja az ellenőrzött rendvédelmi szerv vezetőjének a figyelmét a jogellenes
magatartás abbahagyására;
b) fegyelmi vétséget megvalósító magatartás felfedésekor kezdeményezheti a  fegyelmi jogkör gyakorlójánál
a fegyelmi eljárás lefolytatását. 4. A közegészségügyi feladatok
7. § (1) A Korm. rendelet szerint az elsőfokú közegészségügyi-járványügyi hatósági jogkör gyakorlói
a) vizsgálják a  személyi állomány egészségi állapotának alakulását és az  azt veszélyeztető, befolyásoló
munkahelyi környezet fizikai, kémiai, biológiai és pszichoszociális tényezőinek állapotát,
b) értékelik és elemzik az egészségkárosító hatások kockázatát,
c) az egészségkárosító hatások csökkentése, illetve megszüntetése, a  károsodás megelőzése érdekében
közegészségügyi, járványügyi és egészségvédelmi programokat kezdeményeznek, illetve végeznek,
d) elősegítik az egészséges munkakörnyezet és életmód kialakítását,
e) a rendvédelmi szervre vonatkozóan epidemiológiai elemzéseket végeznek,
f ) ellenőrzik a  személyi állomány munkakörülményeit, a  létesítmények közegészségügyi megfelelőségét,
valamint a rendőrségi fogdák és őrzött szállások higiénés helyzetét,
g) ellenőrzik a rendvédelmi szervek által szervezett táboroztatás személyi és tárgyi feltételeinek betartását,
h) vizsgálatokat végeznek a  személyi állomány táplálkozási helyzetére, tápláltsági állapotára, a  táplálkozás és
az egészségi állapot közötti összefüggésekre vonatkozóan, valamint
i) a h) pont szerinti feladatokkal összefüggésben táplálkozás-egészségügyi vizsgálatokat végeznek.
(2) Az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnél foglalkoztatott közegészségügyi felügyelő
ellátja az  Országos Rendőr-főkapitányság központi, fővárosi és megyei szerveinek, kirendeltségeinek,
valamint a  Rendőrség szerveiről és a  Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló kormányrendeletben
meghatározott általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv egyes feladatok ellátására létrehozott
szerveinek közegészségügyi feladatait.
(3) A  rendvédelmi tisztiorvos, a  közegészségügyi-járványügyi főfelügyelő, illetve az  országos parancsnoksággal nem
rendelkező rendvédelmi szervek közegészségügyi-járványügyi felügyelője ellenőrzi:
a) a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló
törvény végrehajtására vonatkozó szabályok betartását,
b) a kémiai biztonsággal kapcsolatos jogszabályokban meghatározott követelmények betartását,
c) a rendvédelmi szerv által fenntartott, a  személyi állomány használatára szolgáló medencés fürdőkre és
ivóvízre vonatkozó közegészségügyi követelmények betartását,
d) a talajjal, a  szilárd és folyékony települési hulladékkal, egyéb szennyvizekkel, veszélyes hulladékokkal
kapcsolatos közegészségügyi követelmények betartását,
e) a belső terekben érvényesülő zajra és rezgésre vonatkozó előírások betartását,
f ) az oktatási intézményekre vonatkozó közegészségügyi követelmények, az  élelmezési létesítményekre
és az  azokban folytatott tevékenységekre, valamint a  tevékenységeket végzőkre vonatkozó higiénés
követelmények betartását, valamint
g) a rendvédelmi szervek által szervezett táborok üzemeltetése közegészségügyi feltételeinek a teljesülését.
 (4) A  közegészségügyi-járványügyi főfelügyelő, illetve az  országos parancsnoksággal nem rendelkező rendvédelmi
szervek közegészségügyi-járványügyi felügyelője a  személyi állomány érintett tagjának szükség szerint kémiai
biztonsági, elsősegély-nyújtási, egészségvédelmi, illetve élelmiszer-higiéniai ismereteket oktat.
5. A járványügyi feladatok 8. § (1) A  Rendvédelmi Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálatban közreműködők alkalmazzák a  rendvédelmi szervek
működési sajátosságainak figyelembevételével a  fertőző betegségek és a  járványok megelőzése érdekében
a  jogszabályban előírt mindazon rendelkezéseket, amelyek a  személyi állomány hatékony járványvédelme,
valamint járvány esetében annak mielőbbi leküzdése céljából szükségesek. A járványügyi intézkedések kidolgozása
és végrehajtása során a  Rendvédelmi Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálatban közreműködők szakmai
konzultációt folytatnak a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala járási (fővárosi
kerületi) népegészségügyi intézetével (a  továbbiakban: járási népegészségügyi intézet) és a  fővárosi és megyei
kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervével (a továbbiakban: NSZSZ).
(2) A  közegészségügyi-járványügyi főfelügyelő, illetve az  országos parancsnoksággal nem rendelkező rendvédelmi
szervek közegészségügyi-járványügyi felügyelőjének járványügyi feladatát képezi:
a) a járványok megelőzése, illetve leküzdése érdekében szükséges intézkedések kezdeményezése,
b) a személyi állomány fertőző megbetegedésekkel szembeni védelmére vonatkozó javaslatok kidolgozása,
c) a személyi állományba tartozó fertőző betegekkel, a  fertőzésre gyanús állapotú személyekkel, a  kórokozó
hordozókkal és mindezek környezetével kapcsolatos járványügyi tevékenység ellátása.
 (3) A  közegészségügyi-járványügyi felügyelő és a  rendvédelmi szerv alapellátó orvosa javaslatot tesz
az  állományilletékes parancsnoknak a  veszélyeztetett személyi állomány célzott szűrővizsgálatára, a  külföldi
szolgálatra indulók és abból hazatérők járványügyi szűrővizsgálatára, szükség esetén megfigyelésére.
(4) A  rendvédelmi szerv alapellátó orvosa bejelenti a  megbetegedés helye szerint illetékes járási népegészségügyi
intézetnek, valamint ezzel egyidejűleg a  rendvédelmi szerv közegészségügyi-járványügyi főfelügyelőjének és
az  1.  melléklet 2.  pontjában megjelölt szervek esetében a  közegészségügyi-járványügyi felügyelőnek a  személyi
állomány körében járványosan vagy szórványosan fellépő, jelentésre kötelezett valamennyi fertőző megbetegedést,
illetve annak gyanúját.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott esetet követően a rendvédelmi szerv alapellátó orvosa intézkedik a betegségből
gyógyult személy fertőzőképességének megállapítására irányuló mikrobiológiai szűrővizsgálat elvégeztetésére.
(6) A  rendvédelmi szerv alapellátó orvosa a  járványosan vagy szórványosan fellépő, jelentésre kötelezett fertőző
megbetegedés esetén a  fertőzőbetegség be- és kijelentőlapot – a megjegyzés rovatban a „BM” megkülönböztető
jelzést feltüntetve – megküldi a  járási, illetve a  fővárosi kerületi tisztifőorvosnak. A  polgári nemzetbiztonsági
szolgálatok alapellátó orvosa a  fertőző betegség be- és kijelentőlapon munkahelyként a  Belügyminisztériumot
tünteti fel.
(7) A  közegészségügyi-járványügyi főfelügyelő, illetve az  országos parancsnoksággal nem rendelkező szerveknél
a  közegészségügyi-járványügyi felügyelő a  csoportos és tömeges fertőző megbetegedéseket szóban azonnal és
írásban 24 órán belül jelenti – a  rendvédelmi tisztiorvos egyidejű tájékoztatása mellett – a  BM közegészségügyijárványügyi főfelügyelőjének. A  közegészségügyi-járványügyi főfelügyelő és az  1.  melléklet 2.  pontjában
megjelölt szervek közegészségügyi-járványügyi felügyelői – a  rendvédelmi szerv alapellátó orvosa által
megküldött fertőző beteg bejelentőlap másolata alapján – a  C3337022 számú Fertőzőbeteg nyilvántartás című
fertőzőbeteg-nyilvántartó könyvben lajstromos nyilvántartást vezetnek. A  belügyminiszter által irányított polgári
nemzetbiztonsági szolgálatok esetében a nyilvántartás nem tartalmazza a szolgálati beosztást.
(8) A  nyilvántartás tartalmazza a  megbetegedés helyét, a  betegség nevét, a  beteg nevét, azonosítási számát,
foglalkozását, munkahelyét, születési idejét, a  megbetegedés kezdetének és bejelentésének idejét, az  esetleges
kórházi ápolás esetén a  kórházba szállítás napját, a  kórház nevét, címét, a  beteg környezetéhez tartozók közül
a  munkahelyről kitiltandók számát, a  diagnosztikai és felszabadítandó mintavételek napját és eredményeit,
azt, hogy a  beteg az  adott betegség ellen kapott-e védőoltást, hogy a  beteg környezetében az  adott betegség
előfordulása miatt hányan és milyen védőoltást kaptak, a  beteg gyógyulásának, halálozásának napját,
kijelentésének napját, a zárófertőtlenítés napját és az ehhez használt szer megnevezését.
(9) A  rendvédelmi szerveknél fellépő járványok, valamint a  különösen veszélyes járványos megbetegedések
leküzdésével és más közegészségügyi események okainak megszüntetésével kapcsolatban felmerülő
pénzügyi-anyagi szükségletek biztosítása érdekében a  rendvédelmi tisztifőorvos javaslatot tesz
a belügyminiszternek.
6. Az egészségfejlesztési feladatok 9. § (1) A rendvédelmi szerv alapellátó orvosa és a közegészségügyi-járványügyi felügyelő egészségfejlesztési tevékenysége
keretében szervezi és összehangolja, segíti a  személyi állomány körében az  egészség megőrzését, a  betegségek
megelőzését szolgáló programok és az  egészségnevelési tevékenység végrehajtását, a  korszerű egészségkultúra
elterjesztését.
(2) A  Rendvédelmi Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálatban közreműködők együttműködnek az  (1)  bekezdés
szerinti programok kialakításában és végrehajtásában az  NSZSZ egészségfejlesztési feladatokat ellátó szervezeti
egységeivel.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltak megvalósítása érdekében a Rendvédelmi Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálatban
közreműködők kezdeményezik az egészséges életmódot segítő környezet kialakítását, a személyi állomány részére
biztosított egészségfejlesztési szolgáltatások igénybevételét.
(4) A Rendvédelmi Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálatban közreműködők együttműködnek a személyi állományon
belüli szenvedélybetegségek leküzdését célzó tevékenységben, illetve részt vesznek egyes speciális szakfeladatok
végrehajtásában.
7. A szakmai együttműködésekre irányadó szabályok 10. § (1) A  Rendvédelmi Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálatban közreműködők feladataik ellátásában az  Országos
Tisztiorvosi Hivatallal, valamint az NSZSZ-szel szakmailag együttműködnek.
(2) Az  országos tisztifőorvos és a  rendvédelmi tisztifőorvos, illetve a  kormánymegbízott az  e  rendeletben nem
szabályozott szakmai kérdésekről együttműködési megállapodást köt.
(3) Az együttműködési megállapodás minimális tartalmát képezik:
a) az együttműködés területei,
b) a közös feladatok ellátásának rendje,
c) a közegészségügyi-járványügyi feladatokat ellátó személy tevékenysége ellátásáról, annak körülményeiről
nyújtandó tájékoztatás módja és tartalma, d) a kapcsolattartás módja, valamint
e) az együttműködést segítő további rendelkezések.
(4) Az együttműködési megállapodás megszűnik, ha
a) azt határozott időre kötötték és az időtartam letelt, valamint az együttműködést nem hosszabbították meg,
b) abban a felek közösen megállapodtak,
c) azt az együttműködő fél felmondja, vagy
d) az együttműködők valamelyike jogutód nélkül megszűnik.
11. § A Rendvédelmi Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálatban közreműködők szakmailag együttműködnek
a) a Magyar Honvédség egészségügyi szolgálataival,
b) egyéb – a feladatok ellátásában esetileg közreműködő – egészségügyi intézményekkel,
c) az érintett rendvédelmi szerv irányító és végrehajtó szerveivel, intézményeivel, valamint
d) a hatósági és egyéb népegészségüggyel összefüggő feladatokat ellátó szervekkel.
8. Megbetegedési veszély esetén kötelező védőoltások 12. § (1) A  megbetegedési veszély esetén kötelező védőoltásokat a  fertőző betegségek és a  járványok megelőzése
érdekében szükséges járványügyi intézkedésekről szóló rendelet alapján az  országos tisztifőorvos, illetve
az NSZSZ rendeli el és biztosítja.
(2) Védőoltásban kell részesíteni a hivatásos állomány azon tagját, aki
a) hastífuszos, diftériás, kanyarós, rubeolás, mumpszos, hepatitis-A beteg környezetében fertőzés veszélyének
van kitéve,
b) tetanusz fertőzés veszélyének, veszettség expozíciójának van kitéve,
c) a szolgálatteljesítés helyére figyelemmel olyan védőoltással megelőzhető fertőző betegség veszélyének van
kitéve, amely betegség halmozott előfordulását az  országos tisztifőorvos, illetve az  NSZSZ vezető főorvosa
járványveszélyes helyzetnek vagy járványnak minősítette.
9. Munkaköri, illetve szolgálati feladatokhoz kapcsolódó kötelező védőoltások
13. § (1) Ha a  munkakörhöz vagy szolgálati feladathoz kapcsolódóan a  hivatásos állomány tagjának vagy csoportjainak
egészségét, biztonságát veszélyeztető biológiai kockázat áll fenn, illetve szolgálati célból külföldre történő
kiutazás esetén a  veszélyeztetett munkakörben dolgozót, illetve a  veszélyeztetett szolgálati feladatot ellátó
hivatásos állománytagot a kockázat csökkentése érdekében megfelelő védőoltásban kell részesíteni. A 3. melléklet
tartalmazza azokat a  rendvédelmi szerveknél rendszeresített szolgálati beosztásokat, ahol a  védőoltás biztosítása
kötelező, valamint speciális védelmi intézkedések szükségesek.
(2) A  rendvédelmi szerv egészségügyi szakfeladatainak ellátásáért felelős vezető főorvos javaslatára a  rendvédelmi
szerv vezetője a kötelező védőoltást elrendeli
a) hastífusz,
b) hepatitis A,
c) hepatitis B,
d) kullancs-encephalitis
megbetegedések megelőzése érdekében.
(3) A  rendészeti szakközépiskolába vagy rendvédelmi szervhez történő jelentkezés esetén oltási könyv bemutatása
szükséges.
10. Szolgálati célból külföldre történő kiutazás esetén fennálló védőoltási kötelezettség
14. § (1) Szolgálati célból külföldre történő kiutazás esetén a  hivatásos állomány tagja köteles a  fogadó vagy az  átutazás
helye szerinti országok egészségügyi hatóságai által az át- és a beutazóktól megkövetelt fertőző betegségek elleni
védőoltásnak magát alávetni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott védőoltás hiányában a hivatásos állomány tagja nem láthat el külszolgálatot.
11. Védőoltásokkal történő ellátás rendje 15. § (1) A rendvédelmi szerv vezetője a 12–14. §-ban foglaltak szerinti oltóanyagok beszerzésének rendjét, az egészségügyi
szolgálatok védőoltással kapcsolatos feladatait, az  annak ellenőrzésére feljogosított személyeket, valamint
az oltással kapcsolatos nem kívánatos események eljárási rendjét védőoltási szabályzatban határozza meg.
(2) A 13. és a 14. §-ban meghatározott védőoltások költségvetési fedezetét a rendvédelmi szerv biztosítja.
12. A védőoltás igénybevétele, elhalasztása és a védőoltás alóli mentesítés rendje
16. § (1) A rendvédelmi szerv alapellátó orvosa a kötelező védőoltás elhalasztásáról dönt, ha
a) a védőoltásban részesítés a  személy egészségi állapota miatt nem lehetséges, vagy a  védőoltás a  személy
egészségét vagy meglévő betegségét várhatóan károsan befolyásolná és
b) a védőoltás beadásához fűződő közegészségügyi érdeket nem veszélyeztető időn belül az  a)  pont szerinti
körülmény olyan változása várható, amely a személy védőoltásban részesítését lehetővé teheti.
 (2) Az elhalasztott kötelező védőoltást a halasztásra okot adó körülmény megszűnését követően haladéktalanul pótolni
kell.
 (3) A  rendvédelmi szerv alapellátó orvosa, valamint a  hivatásos állomány tagja kérelmezheti a  védőoltás alóli
mentesítést, ha
a) a védőoltásban részesítés a  személy egészségi állapota miatt nem lehetséges, vagy a  védőoltás a  személy
egészségét vagy meglévő betegségét várhatóan károsan befolyásolná és
b) az a) pont szerinti körülmény változása belátható időn belül nem várható.
(4) A (3) bekezdés szerinti kérelemhez csatolni kell a mentesítés indokoltságát alátámasztó orvosi szakvéleményt.
 (5) A  hivatásos állomány tagja a  13.  § (1)  bekezdésében meghatározottak alapján elrendelt védőoltás beadásáig
a  biológiai kóroki tényező kockázatának kitett munkakörben ideiglenesen sem foglalkoztatható, valamint ilyen
tevékenységet nem végezhet. Az érintett személy szolgálati elöljárója intézkedik a veszély megszüntetéséről vagy
az érintett más munkakörbe való áthelyezéséről.
(6) Ha a  rendvédelmi szerv vezetője a  védőoltásra kötelezett hivatásos állományú tag által benyújtott szolgálati
panasznak helyt ad, az érintett személyt egészségügyi ok miatt határozatban mentesíti a védőoltás alól.
13. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
18. § Hatályát veszti a  büntetés-végrehajtási szervek tevékenységével kapcsolatos közegészségügyi követelményekről,
a  közegészségügyi feladatok ellátásának, valamint az  Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálattal való
együttműködés rendjéről szóló 30/2003. (VII. 18.) IM–ESZCSM együttes rendelet 1. § a) és b) pontja.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
312/2017. (X. 31.) Korm. rendelete a nyugellátások és egyes más ellátások 2017. novemberi kiegészítéséről.
A Kormány a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 101.  § (1)  bekezdés f )  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 62. § (3)–(5) bekezdése
alapján a nyugellátások és egyes más ellátások 2017. január havi emeléséről szóló 416/2016. (XII. 14.) Korm. rendelet
szerint megemelt (a továbbiakban: januári emelés)
 1. öregségi nyugdíjban,
 2. özvegyi nyugdíjban,
 3. szülői nyugdíjban,
 4. árvaellátásban,
 5. baleseti hozzátartozói nyugellátásban,
 6. mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékban,
 7. mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékában,
 8. korhatár előtti ellátásban,
 9. szolgálati járandóságban,
10. átmeneti bányászjáradékban,
11. táncművészeti életjáradékban,
12. rokkantsági ellátásban,
13. rehabilitációs ellátásban,
14. baleseti járadékban,
15. bányászok egészségkárosodási járadékában,
16. fogyatékossági támogatásban,
17. vakok személyi járadékában,
18. rokkantsági járadékban,
19. Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított
ellátásban,
20. polgármesterek közszolgálati járadékában,
21. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti árvák kiegészítő támogatásában,
22. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti kiegészítő rokkantsági támogatásban,
23. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti kiegészítő hozzátartozói támogatásban,
24. az egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel vagy semmissé nyilvánított elítéléssel
összefüggésben járó – kormányrendelet alapján a  Tny. 62.  §-ában foglaltak szerint megemelendő –
emelésben vagy
25. a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlékban
részesülő személy részére egyösszegű kifizetést kell folyósítani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti egyösszegű kifizetés megilleti a 2016. december 31-ét követő időponttól
a) megállapított vagy folyósított, az  (1)  bekezdés szerinti saját jogú ellátásban részesülő személyt is, ha ezt
az  ellátását a  januári emelésre jogosító ellátása helyett, újraszámítás nélkül folyósították tovább, vagy
a  januári emelésre jogosító ellátás megszűnését követő naptól, újraszámítás nélkül állapították meg
– ideértve a  korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a  korhatár előtti ellátásról és a  szolgálati
járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény 9. § b) pontja szerinti esetet is –,
b) megállapított rokkantsági ellátásban, rehabilitációs ellátásban, baleseti járadékban vagy bányászok
egészségkárosodási járadékában részesülő személyt is, ha az  ellátását 2017. január 1-jét megelőzően
megállapított rokkantsági járadékának vagy januári emelésre jogosító rokkantsági ellátásának, rehabilitációs
ellátásának, baleseti járadékának vagy bányászok egészségkárosodási járadékának megszűnését követő
naptól állapították meg,
c) megállapított, a  honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti árvák kiegészítő támogatásában részesülő
személyt is, ha a támogatás kiszámításának alapját 2017. január 1-jét megelőzően megállapított árvaellátás
képezte.
(3) A (2) bekezdés szerinti ellátások után az egyösszegű kifizetésre való jogosultság akkor is fennáll, ha az ellátásokban
több, a (2) bekezdés szerinti változás következett be.
(4) Az egyösszegű kifizetés időarányos része illeti meg
a) a  januári emelésre nem jogosító özvegyi nyugdíjban, szülői nyugdíjban, árvaellátásban vagy baleseti
hozzátartozói nyugellátásban részesülő személyt, ha az  elhunyt jogszerző 2017. január 1-jét megelőző
időponttól megállapított öregségi nyugdíjban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, átmeneti
bányászjáradékban vagy táncművészeti életjáradékban részesült,
b) azt a  személyt, akinek esetében az  (1)  bekezdés szerinti ellátás folyósítása a  2017. évben szünetel vagy
szünetelt,
c) a megszűnt ellátás jogosultját, illetve a  jogosult halála esetén a Tny. 83. § (2) bekezdésében meghatározott
személyt, ha az (1)–(3) bekezdés szerinti ellátásra való jogosultság a 2017. évben megszűnt vagy megszűnik.
2. § (1) Az egyösszegű kifizetés összege – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – megegyezik a jogosult részére folyósításra
kerülő, 1. § szerinti ellátások 2017. november havi összegének 9,6 százalékával.
(2) Az egyösszegű kifizetés megállapítása során a 2017. novemberi ellátásoknak az egyes nyugdíjak felülvizsgálatáról,
illetőleg egyes nyugdíjkiegészítések megszüntetéséről szóló 1991. évi XII. törvény alapján megszüntetett
nyugdíjkiegészítés helyébe lépő pótlék, továbbá az 1. §-ban nem említett egyéb nem társadalombiztosítási ellátás
nélküli összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  egyösszegű kifizetésnek az  1.  § (4)  bekezdésében meghatározott arányos részét úgy kell kiszámítani, hogy
a  hozzátartozói nyugellátás 2017. november havi összegének, a  szünetelő vagy szüneteltetett ellátás 2017.
november havi összegének, illetve a  megszűnt ellátás utolsó havi összegének 0,8 százalékát meg kell szorozni
a hozzátartozói nyugellátás, a  szünetelő vagy szüneteltetett ellátás, illetve a megszűnt ellátás 2017. évi folyósítási
hónapjainak számával.
(4) Az  özvegyi és a  szülői nyugdíj megosztása esetén a  jogosultakat a  folyósított nyugdíjrész alapulvételével
megállapított egyösszegű kifizetés illeti meg.
(5) Szociálpolitikai vagy szociális biztonsági egyezmény alapján megállapított nyugellátás esetén a  magyar szerződő
felet terhelő nyugdíjrészt, illetve nyugdíjat kell az egyösszegű kifizetés megállapítása során figyelembe venni.
3. § (1) Az  egyösszegű kifizetést – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  2017. november havi ellátással
egyidejűleg, hivatalból kell folyósítani.
(2) Ha az  1.  § szerinti ellátás e  rendelet hatálybalépését megelőzően szűnt meg, az  egyösszegű kifizetésnek az  1.  §
(4) bekezdés c) pontja alapján járó időarányos részét a jogosult kérelmére kell folyósítani.
4. § A központi költségvetés a  Magyar Államkincstárnak megtéríti az  1.  § (1)  bekezdés 6–11. és 16–25.  pontja szerinti
ellátások után járó egyösszegű kifizetés fedezetét és a végrehajtás költségeit.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
105/2003. (XI. 18.) ME határozata a Haditechnikai Tárcaközi Bizottság elnökének megbízásáról.
A haditechnikai eszközök és szolgáltatások kiviteléről,
behozataláról, illetve reexportjáról szóló 48/1991. (III. 27.)
Korm. rendelet 2/A. §-ának (2) bekezdésében foglalt jogkörömben
Gaál Gyulát, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
politikai államtitkárát megbízom a Haditechnikai Tárcaközi Bizottság elnöki teendőinek ellátásával.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
62/2011. (VI. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. május 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában és 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. J. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) benyújtott kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. május 20-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési képviselők mentelmi joggal rendelkezzenek?”
Az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. §
(3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
melléklete határozza meg.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának. Az aláírásgyűjtő íven nem került meghatározásra az aláírásgyűjtés célja, azaz
hogy az indítványozó országos népszavazáshoz vagy országos népi kezdeményezéshez kíván aláírást gyűjteni. Az
aláírásgyűjtő ívet továbbá a beadványozó az „aláírást gyűjtő polgár aláírása” rovatban aláírta.
Az Nsztv. 10. §-ának e) pontja szerint a Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, ha az
nem felel meg a Ve.-ben foglalt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának e) pontján, a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésein, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
mellékletén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
70/2008. (HK 15.) HM FLÜ intézkedése „AZ AN-24, AN-26 ÉS AZ AN-30 TÍPUSÚ REPÜLŐGÉPEK EGYSÉGES MŰSZAKI KISZOLGÁLÁSI SZAKUTASÍTÁSA 3. rész Elektromos-, műszer-, oxigén- és rádióelektronikai berendezések, Időszakos munkák” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a „AZ AN-24,
AN-26 ÉS AZ AN-30 TÍPUSÚ REPÜLŐGÉPEK EGYSÉGES MŰSZAKI KISZOLGÁLÁSI SZAKUTASÍTÁSA 3. rész Elektromos-, műszer-, oxigén- és rádióelektronikai berendezések, Időszakos munkák” című főnökségi
kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség AN-26
típusú repülőgépeket üzemeltető, hitelesítő és javító szervezeteire terjed ki.
2. „AZ AN-24, AN-26 ÉS AZ AN-30 TÍPUSÚ REPÜLŐGÉPEK EGYSÉGES MŰSZAKI KISZOLGÁLÁSI
SZAKUTASÍTÁSA 3. rész Elektromos-, műszer-, oxigénés rádióelektronikai berendezések, Időszakos munkák”
című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként
felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt az AN-26 típusú repülőgépet alkalmazó,
üzemeltető, javító és hitelesítő katonai szervezetek mérnö
ki, technikusi, kezelői és karbantartói állománya részleteiben, a logisztikai szakbeosztást ellátó állomány a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József dandártábornok s. k.,
HM FLÜ vezérigazgató


text:
1152/2018. (III. 27.) Korm. határozata a téli rezsicsökkentés kiterjesztése érdekében a települési önkormányzatok 2017. szociális célú tüzelőanyag vásárlásához kapcsolódó kiegészítő támogatás nyújtásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetének a  64. A  települési
önkormányzatok 2017. évi szociális célú tüzelőanyag vásárlásához kapcsolódó kiegészítő támogatása címmel
történő kiegészítetését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli 1 005 406 930 forint egyszeri
átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. Helyi önkormányzatok
működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 64. A  települési önkormányzatok 2017. évi szociális célú tüzelőanyag vásárlásához kapcsolódó kiegészítő
támogatása cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 2. pont szerint átcsoportosított előirányzat terhére, a 2. melléklet szerinti
települési önkormányzatoknak a  települési önkormányzatok szociális célú tüzelőanyag vásárlásához kapcsolódó
támogatására benyújtott 2017. évi pályázatuk alapján, a pályázati kiírásban foglalt felhasználási és elszámolási elvek
mentén, támogatási előlegként, a támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó
támogatói okirat alapján költségvetési támogatást nyújtson;
4. egyetért azzal, hogy
a) a 3.  pont szerinti költségvetési támogatás pénzügyi felhasználási határideje 2019. március 31., a  lakosság
részére a tüzelőanyag kiosztásának határideje 2019. február 15.,
b) a belügyminiszter a  3.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását követően
haladéktalanul folyósítsa a 2. melléklet szerinti települési önkormányzatok számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1835/2015. (XI. 24.) Korm. határozata a NIPÜF Nemzeti Ipari Park Üzemeltető és Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság megalapításáról és az egyes ipari területek fejlesztése kapcsán szükséges további intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az ipari és innovációs területek fejlesztésében történő állami szerepvállalás gazdasági társaság
létrehozásával és a létrehozott gazdasági társaság bevonásával valósuljon meg;
 2. az 1.  pont szerinti cél megvalósítása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján gondoskodjon a  NIPÜF
Nemzeti Ipari Park Üzemeltető és Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak (a továbbiakban: a NIPÜF Zrt.)
az állam 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaságként történő megalapításáról a 3. pont szerinti készpénz és
az 5. pont szerinti apport rendelkezésre bocsátásával;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  2.  pont szerinti társaság megalapításához szükséges forrásbiztosítás érdekében 10 000,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
2.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások,
ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 2. Az  MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím terhére, a  Kvtv.
1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező
kiadások jogcímcsoport, 1. Részesedésvásárlás, tőkeemelés, pótbefizetés jogcím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. bevonásával előzetesen mérje fel az  ipari területek
fejlesztésének céljára, vagy a  célok eléréséhez szükséges forrás biztosítására alkalmas állami tulajdonban lévő
ingatlanok körét;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 4. pont szerinti vizsgálat megállapításaira figyelemmel az MNV Zrt.
bevonásával tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  ipari területek fejlesztése céljára alkalmas ingatlanoknak
apportként a NIPÜF Zrt. részére történő rendelkezésre bocsátása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 6. egyetért azzal, hogy a NIPÜF Zrt. – az ellátandó feladatai keretében – a befektetői igények, a meglévő ipari területek,
valamint azok fejlesztési lehetőségei, továbbá új ipari területek kialakítására vonatkozó igények összehangolásával
– koncepció kialakításával – javaslatot tesz az  ipari területek fejlesztésébe bevonásra javasolt ingatlanok körére.
A  javaslat alapján további döntésre alkalmas koncepciót készít elő, amelyben szükséges megjelölni a  területek
fejlesztésbe való bevonásának lépéseit, idő- és forrásigényét, valamint a  területtel kapcsolatban megvalósítani
tervezett intézkedéseket;
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  földművelésügyi minisztert, hogy az  MNV Zrt. és a  Nemzeti
Földalapkezelő Szervezet (a továbbiakban: NFA) útján – a NIPÜF Zrt. közreműködésével – folytassák le a szükséges
egyeztetéseket a  6.  pont szerinti javaslattal kapcsolatos döntésben szereplő, az  NFA tulajdonosi joggyakorlása
alá tartozó ingatlanok vonatkozásában az  ingatlanok ipari területek fejlesztése céljából történő felhasználása
érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
földművelésügyi miniszter Határidő: a 6. pont szerinti döntést követően folyamatos
 8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  földművelésügyi minisztert, hogy a  jelenleg ismert ipari fejlesztési
igények tükrében vizsgálják meg, hogy várhatóan mely állami tulajdonban lévő Nemzeti Földalapba tartozó
ingatlanok szükségesek az ipari területek fejlesztésének céljára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
földművelésügyi miniszter Határidő: azonnal
 9. felhívja a földművelésügyi minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket az ipari területek fejlesztéséhez
szükséges ingatlanok rendelkezésre állása érdekében;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
10. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával vizsgálja meg az  ipari területek
fejlesztése kapcsán szükséges jogszabály-módosításokat és az azzal kapcsolatos javaslatait terjessze a Kormány elé.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
földművelésügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
igazságügyi miniszter
Határidő: 2015. november 30. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
113/2010. (XII. 23.) ME határozata a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnökének kinevezéséről.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 6. § (2) bekezdése alapján, a nemzetgazdasági miniszter javaslatára
dr. Vida Ildikót a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnökévé
– 2011. január 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
28/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvény ben rögzítse: „A képviselőtestület (közgyűlés) a polgármesternek a testület
feloszlása kimondására előterjesztett indítványát köteles megtárgyalni és arról döntést hozni.”?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(a továb biak ban: Alkotmány) 42. §-a a község, a város, a főváros és kerületei, valamint a megye választópolgárainak
kollektív alapjogaként szabályozza a helyi önkormányzáshoz való jogot. Az Alkotmány rendelkezéseiből következően
a helyi önkormányzatok nagyfokú önállósággal bírnak, mely autonómia az alaptörvény IX. fejezetében foglalt
szabályozás alapján alkotmányos védelemben részesül. Éppen ezen alkotmányos védelem miatt igen korlátozott és
szűk körben lehetséges beavatkozni az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdésében szabályozott önkormányzati alapjogok,
köztük az a) pontjában meghatározott, az önkormányzatot az önkormányzati ügyekben megillető, igazgatási és
szabályozási autonómia gyakorlásába.
A testület álláspontja szerint fentiekből levezethető, hogy a képviselő-testületi ülés napirendjének elfogadása
a képviselő-testület hatásköre, mely alkotmányos védelmet élvez. Ebből következik, hogy egy, a kérdésben tartott
eredményes népszavazás a fenti alkotmányos jogokat súlyosan sértené és ezáltal burkolt alkotmánymódosítást
eredményezne.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezésben tartott eredményes népszavazás tehát olyan
jogalkotási kötelezettséget róna az Országgyűlésre, amely jelentősen korlátozná a fent említett önkormányzati
alapjogokat, így az az Alkotmány módosítását is eredményezné. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993.
(I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB
határozatok] kifejtett következetes gyakorlatára tekintettel az Alkotmány nem módosítható választópolgári
kezdeményezésre induló népszavazással, alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben
[Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet.
Ennek következtében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Nsztv. 10. § b) pontja
értelmében megtagadja, mivel a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani.
A fent leírtak alapján a Bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, 42. §-án, a 44/A. § (1) bekezdés a) pontján, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának
b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
494/2013. (XII. 23.) Korm. rendelete a nyugellátások és egyes más ellátások 2014. január havi emeléséről.
A Kormány a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 101.  § (1)  bekezdés f )  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) 2014. január 1-jétől a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a  továbbiakban: Tny.)
62. § (1) bekezdése alapján 2,4 százalékkal kell emelni a 2014. január 1-jét megelőző időponttól megállapított vagy
folyósított
a) öregségi nyugdíjat,
b) rehabilitációs járadékot,
c) özvegyi nyugdíjat,
d) szülői nyugdíjat,
e) árvaellátást,
f ) baleseti hozzátartozói nyugellátást,
g) mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékot,
h) mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékát,
i) korhatár előtti ellátást,
j) szolgálati járandóságot,
k) átmeneti bányászjáradékot,
l) balettművészeti életjáradékot,
m) rokkantsági ellátást,
n) rehabilitációs ellátást,
o) baleseti járadékot,
p) bányászok egészségkárosodási járadékát,
q) fogyatékossági támogatást,
r) vakok személyi járadékát,
s) a  Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján
folyósított ellátást,
t) a  polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az  önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló
1994. évi LXIV. törvény szerinti közszolgálati járadékot,
u) a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti kiegészítő rokkantsági támogatást, és
v) a  honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti, valamint a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló törvény szerinti kiegészítő hozzátartozói támogatást [az a)–v)  pont szerinti
ellátások a továbbiakban együtt: ellátás].
(2) Ha a saját jogú ellátást 2014. évi időponttól, az (1) bekezdés szerint emelésre jogosító ellátás helyett, újraszámítás
nélkül folyósítják tovább, vagy az  (1)  bekezdés szerint emelésre jogosító ellátás megszűnését követő naptól,
újraszámítás nélkül állapítják meg – ideértve a  korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a  korhatár
előtti ellátásról és a  szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény 9.  § b)  pontja szerinti esetet is –,
az (1) bekezdés szerint megemelt összeget kell továbbfolyósítani, illetve megállapítani.
(3) Ha a  rokkantsági ellátást, a  rehabilitációs ellátást, a  baleseti járadékot vagy a  bányászok egészségkárosodási
járadékát 2014. évi időponttól, az  (1)  bekezdés szerint emelésre jogosító rehabilitációs járadéknak, rokkantsági
ellátásnak, rehabilitációs ellátásnak, baleseti járadéknak vagy bányászok egészségkárosodási járadékának
a  megszűnését követő naptól állapítják meg, a  megállapított ellátást az  (1)  bekezdés szerinti mértékkel meg kell
emelni.
(4) Az ellátások emelésére való jogosultság a (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerint akkor is fennáll, ha az ellátásokban
több, a (2), illetve (3) bekezdés szerinti változás következett be.
2. § (1) Az  e  rendelet alapján emelendő, 2014. januárra járó ellátásokat a  jogosultak számára már emelt összegben kell
folyósítani.
(2) Ha egy személy részére egyidejűleg több, e  rendelet alapján emelendő ellátást folyósítanak, az  ellátásokat
külön-külön kell emelni.
(3) Több ellátásra való jogosultságot érintő változás esetén a  változás időpontjától kezdődően a  saját jogú és
a  hozzátartozói nyugellátásokat emelt összegben kell továbbfolyósítani olyan összegben, mintha ez  az ellátás
a változás napját megelőzően is önállóan került volna folyósításra.
(4) Az özvegyi és a szülői nyugdíj megosztása esetén a folyósított nyugdíjrészt kell emelni.
 (5) Szociális biztonsági tárgyú nemzetközi szerződés vagy szociálpolitikai egyezmény alapján megállapított ellátás
esetén a magyar szerződő felet terhelő ellátásrészt, illetve ellátást kell emelni.
 (6) Az emelést a 2014. január havi ellátásoknak
a) az 1. § (1) bekezdésében nem említett nem társadalombiztosítási ellátás,
b) az  egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel, valamint a  semmissé nyilvánított elítéléssel
összefüggésben járó emelés, továbbá a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék,
c) az egyes nyugdíjak felülvizsgálatáról, illetőleg egyes nyugdíjkiegészítések megszüntetéséről szóló 1991. évi
XII. törvény alapján megszüntetett nyugdíjkiegészítés helyébe lépő pótlék
nélküli összegére kell végrehajtani.
3. § A központi költségvetés megtéríti a  Nyugdíjbiztosítási Alapnak az  1.  § (1)  bekezdés g)–l)  pontja és s)–v)  pontja
szerinti ellátások emelésének fedezetét és a végrehajtás költségeit.
4. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
5. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.)
Korm. rendelet 62. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A saját jogú nyugellátás és az özvegyi nyugdíj, baleseti özvegyi nyugdíj 2014. január 1-jétől havi 83 470 forint
összeghatárig folyósítható együtt.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2009. (HK 10.) HM HVKFH intézkedése Egységes NATO Előírások alkalmazásba vételének elrendeléséről.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva
elrendelem a következő dokumentumok alkalmazásba vételét:
– Témafelelős: MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
– Témakezelő: MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ, Műveleti Főnökség
– Alkalmazásba vétel időpontja: 2012. január 1.
– Végrehajtás módja: MH HEK parancsnoki intéz
– Témafelelős: MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
– Témakezelő: MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ, Preventív Igazgatóság
– Alkalmazásba vétel időpontja: 2009. szeptember 1.
– Végrehajtás módja: MH HEK parancsnoki intéz
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
Hadműveleti Főnökség
– Alkalmazásba vétel időpontja: 2009. június 1.
– Végrehajtás módja: MH ÖHP parancsnoki intéz
kedés. A témafelelősök adják ki a végrehajtásul szolgáló dokumentumokat. Ezzel együtt végezzék el a szükséges módosításokat is, a bevezetett NATO előírásoknak nem megfelelő korábbi szabályozásokat helyezzék hatályon kívül, illetve kezdeményezzék hatályon kívül helyezésüket.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
259/2017. (HK 8.) HVKF intézkedése a honvéd tisztjelölti és a honvéd altiszt-jelölti ösztöndíjszerződésről.
A honvédelemről és a magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. (1) bekezdése alapján
– a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
XX–XXI. Fejezeteire figyelemmel – a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Ludovika Zászlóaljra, az MH Altiszti
Akadémiára, valamint a honvéd tisztjelöltekre és a honvéd
altiszt-jelöltekre terjed ki.
2. Az intézkedés
a) 1. melléklete szerinti a honvédtiszti alapképzésre fel
vételt nyert honvéd tisztjelölttel és b) 2. melléklete szerinti a honvéd altisztképzésre felvételt nyert honvéd altiszt-jelölttel
kötendő ösztöndíjszerződés-minta alapján kell megkötni
a képzésre beiratkozáskor az ösztöndíjszerződést.
3. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba, azonban rendelkezéseit legkorábban a 2017/2018-as
tanévre megkötésre kerülő ösztöndíjszerződésekre kell
alkalmazni.
4. Az intézkedés hatálybalépése nem érinti a honvéd
tisztjelölti és a honvéd altiszt-jelölti ösztöndíjszerződésről
szóló 191/2015. (HK 8.) HVKF intézkedés alapján már
megkötött és a folyamatban lévő ösztöndíjszerződéseket,
és az azokban megállapított ösztöndíjakat.
5. Hatályát veszti a honvéd tisztjelölti és a honvéd altiszt-jelölti ösztöndíjszerződésről szóló 191/2015. (HK 8.)
HVKF intézkedés.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
4/2013. (VII. 5.) ME utasítása a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73/A. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva – tekintettel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdésére –, a következő utasítást adom ki:
1. § A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát a jelen utasítás Mellékletében foglaltak szerint
határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Kormányzati Ellenőrzési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 66/2011. (XI. 25.)
KIM utasítás.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1836/2016. (XII. 23.) Korm. határozata a Borovszky Samu: Magyarország vármegyéi és városai című sorozat újrakiadásáról.
A Kormány egyetért a  Borovszky Samu: Magyarország vármegyéi és városai című sorozat újrakiadásának
támogatásával, és ennek érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  sorozat
megjelentetéséhez szükséges 600,0 millió forint összegű forrás biztosításáról a  Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2014. (IX. 26.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó képzési, kutatási, hatósági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 338/2013. (IX. 25.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 338/2013. (IX. 25.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2013. szeptember 25-i, 157. számában kihirdetett,
a  Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya között az atomenergia békés célú
felhasználása terén folytatandó képzési, kutatási, hatósági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás 8. Cikk
1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„1. A jelen Megállapodást a Felek négy év határozott időtartamra kötik. A Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják
egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak. Jelen
Megállapodás azon későbbi jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba, amelyben a Felek
diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a belső jogi előírásaiknak.”
A későbbi jegyzék kézhezvételének napja: 2014. augusztus 13.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2014. szeptember 12.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 338/2013. (IX. 25.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom,
hogy a Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya között az atomenergia békés
célú felhasználása terén folytatandó képzési, kutatási, hatósági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás
kihirdetéséről szóló 338/2013. (IX. 25.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2014. szeptember 12-én, azaz kettőezer-tizennégy
szeptember tizenkettedikén hatályba lépett.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
93/2005. (X. 21.) FVM rendelete az állatlétszámhoz kötött támogatási jogosultság országos tartalékáról.
A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatásokhoz
és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló
2003. évi LXXIII. törvény 45. §-a (2) bekezdésének
c) pontja alapján a következőket rendelem el:
1. § Az országos tartalék 2005-ös támogatási évre szóló
szintje
a) anyajuhtartás támogatási jogosultság esetén az országos támogatási felsőhatár 3%-a;
b) anyatehéntartás támogatási jogosultság esetén az országos támogatási felsőhatár 1%-a.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) E rendelet szabályozási tárgykörében a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek
közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági
termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK,
1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK,
1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK,
2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendeletek módosításáról szóló, 1782/2003/EK tanácsi rendelet (2003. szeptember 29.) 118. cikk (1) bekezdésének és 128. cikk (1) bekezdésének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Gráf József s. k.,