text:
68/2014. (X. 31.) HM utasítása a közalkalmazotti munkakörök betöltésének egyes szabályairól.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
–  figyelemmel a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 30/A. és 30/E.  §-ára és a  honvédelmi ágazatban
foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyával összefüggő egyes kérdések rendezéséről szóló 27/2008. (XII. 31.) HM rendelet
3/A–3/B. §-ára – a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: Honvédség) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
(2) Az  utasítás hatálya a  honvédségi szervezeteknél a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
(a továbbiakban: Kjt.) végrehajtási rendeleteiben meghatározott munkakörökre terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
1. tartalékállományba tartozó katona: a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 46. §
(1) bekezdés r) vagy s) pontja szerint rendelkezési állományba helyezett hivatásos katona,
2. üres munkakör: a honvédségi szervezetnél betöltetlen közalkalmazotti munkakör. Üresnek tekinthető a munkakör
a  közalkalmazotti jogviszony felmentéssel történő megszüntetése esetén a  felmentését töltő közalkalmazott
felmentési idejének munkavégzési kötelezettség alóli, törvény szerinti kötelező mentesítése időpontjának kezdetétől.
2. Üres közalkalmazotti munkakörök nyilvántartása 3. § (1) A  honvédségi szervezeteknél meglévő üres közalkalmazotti munkakörökről a  Kjt. 30/E.  § (1)  bekezdés szerinti
elektronikus nyilvántartást a Honvédség központi személyügyi szerve vezeti.
(2) Az  elektronikus nyilvántartás folyamatos frissítése érdekében a  Kjt. 30/E.  § (2)  bekezdése szerint a  honvédségi
szervezetek 2014. november 1-jétől – elektronikus úton – adatot szolgáltatnak a Honvédség központi személyügyi
szerve részére.
3. Üres közalkalmazotti munkakörök felajánlásának vizsgálata
tartalékállományba tartozó katona esetében
4. § (1) A Honvédség központi személyügyi szerve havonta, minden hónap 10-éig – első alkalommal 2014. november 10-éig –
végrehajtja a  honvédelmi ágazatban foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyával összefüggő egyes kérdések
rendezéséről szóló 27/2008. (XII. 31.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) 3/A. § (1) bekezdése szerinti felajánlás vizsgálatát
a tartalékállományba tartozó katonák vonatkozásában, és annak eredményéről tájékoztatja – a személyügyi szerveken
keresztül – az üres közalkalmazotti munkakör szerinti honvédségi szervezetek vezetőit.
(2) A felajánlás vizsgálata során tekintettel kell lenni arra, hogy az új munkahely és a lakóhely között – tömegközlekedési
eszközzel – történő oda- és visszautazás ideje naponta a két órát ne haladja meg.
(3) A felajánlás vizsgálata során a tartalékállományba tartozó katona számára több munkakör is felajánlható, azonban
csak egy fogadható el.
(4) A munkakör elfogadásáról a Honvédség központi személyügyi szerve 3 munkanapon belül tájékoztatja az érintett
honvédségi szervezetet. A honvédségi szervezet vezetője a tartalékállományba tartozó katonával egyeztet a Hjt. 69. §
szerinti áthelyezés tervezett időpontjáról, és erről tájékoztatja a Honvédség központi személyügyi szervét.
(5) A  munkáltatói jogkör gyakorlója a  (4)  bekezdés szerinti egyeztetett időpontban intézkedik a  Hjt. 69.  § szerinti
áthelyezésre.
(6) Ha a  tartalékállományba tartozó katona a  számára felajánlott felajánlható munkakört nem fogadta el, vagy
az R. 3/A. § (2) bekezdése szerinti nyilatkozattételt elmulasztja, az (1) bekezdés szerinti felajánlás további vizsgálatát
a tartalékállományba tartozó katonára vonatkoztatva kötelező érvényűen már nem kell végrehajtani.
5. § (1) Ha a  honvédségi szervezet rendelkezik üres közalkalmazotti munkakörrel, az  állományából tartalékállományba
tervezett katona esetében – a  tartalékállományba helyezés előtt – megvizsgálja a  közalkalmazotti munkakörbe
történő áthelyezés lehetőségét.
(2) Felajánlható munkakör esetén, ha az érintett katona azt elfogadja, a honvédségi szervezet vezetője a tartalékállomány
időtartamára tekintettel az  érintett katonával egyeztet a  Hjt. 69.  § szerinti áthelyezés tervezett időpontjáról, és
a tartalékállományba helyezésről szóló felterjesztésben tájékoztatja erről a Honvédség központi személyügyi szervét.
(3) A  munkáltatói jogkör gyakorlója a  (2)  bekezdés szerinti egyeztetett időpontban intézkedik a  Hjt. 69.  § szerinti
áthelyezésre.
4. Üres közalkalmazotti munkakörök feltöltése a polgári életből
6. § (1) A  honvédségi szervezet – az  5.  §-ban foglaltaktól eltérően – az  üres közalkalmazotti munkaköre nem honvédségi
szervezettől történő betöltésére irányuló kiválasztási eljárás megkezdését megelőzően engedélykérés érdekében
írásban megkeresi a  Honvédség központi személyügyi szervét. A  Honvédség központi személyügyi szerve
az engedélyt 5 munkanapon belül megadja vagy elutasítja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti betöltetlen közalkalmazotti munkakör betöltésére irányuló kiválasztási eljárás lefolytatására
kizárólag a Honvédség központi személyügyi szervének írásbeli hozzájárulását követően kerülhet sor.
5. Záró rendelkezések 7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
193/2015. (HK 6.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2143 EOD (EDITION 6), STANAG 2221 MC EOD (EDITION 3) és STANAG 2298 C-IED (EDITION 2) végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban:
MH ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel, eredetben, angol nyelven bevezetem a NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 11/2015.
(HK 4.) HVKFH szakutasítás
a) 13. pontjában hatályba léptetett STANAG 2143 EOD
(EDITION 6) – EXPLOSIVE ORDNANCE DISPOSAL
(EOD) PRINCIPLES AND MINIMUM STANDARDS
OF PROFICIENCY címen kiadott NATO egységesítési
egyezményt, a következő fenntartással: mivel az MH-ban
jelenleg 26 mm acéllemez átvilágítási képességű tűzszerész röntgen felszerelés van rendszeresítve, ezért a STANAG-ben megfogalmazott tűzszerész röntgen felszereléssel kapcsolatos 76,2 mm acéllemez átvilágítási képesség
követelményt nem kell figyelembe venni;
b) 14. pontjában hatályba léptetett STANAG 2221 MC
EOD (EDITION 3) – EXPLOSIVE ORDNANCE
DISPOSAL REPORTS AND MESSAGES – AEODP-6
Edition B, Version 1 címen kiadott NATO egységesítési
egyezményt;
c) 15. pontjában hatályba léptetett STANAG 2298
C-IED (EDITION 2) – NATO WEAPONS INTELLIGENCE TEAM (WIT) CAPABILITIES – ACIEDP-02(A)
címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az MH ÖHP és alárendelt katonai szervezetei az egységesítési egyezményben foglalt, műszaki és C-IED támogatásra és biztosításra vonatkozó előírásokat kötelesek alkalmazni.
4. Ez az intézkedés a közzétételt követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1303/2010. (XII. 23.) Korm. határozata A Magyar Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság között a jövedelemés a vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság között a jövedelem- és a vagyonadók
területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A Kormány a törvényjavaslat előadójának a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1190/2014. (III. 28.) Korm. határozata a DAOP-2.1.1/G-13-2013-0001 azonosító számú („Kalocsa Szíve Program” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  DAOP-2.1.1/G-13-2013-0001 azonosító számú, „Kalocsa Szíve Program” című
kiemelt projekt elszámolható közkiadásának legfeljebb 298 800 071 forinttal történő növelését,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követően azonnal
3. visszavonja a  regionális operatív programokból támogatott egyes turizmusfejlesztési témájú kiemelt projektek
támogatásának növeléséről szóló 1021/2014. (I. 24.) Korm. határozat 1. mellékletében foglalt táblázat 3. sorát.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2003. (II. 28.) KE határozata rendőr dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
A belügyminiszter előterjesztésére dr. Sárkány István
r. dandártábornok szolgálati viszonyát, érdemei elismerése
mellett
2003. február 28-i hatállyal, a szolgálati viszony meghosszabbításának lejárta miatt
— a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(Hszt.) 59. § (1) bekezdés a) pontja alapján —
megszüntetem, egyben nyugállományba helyezem. Budapest, 2003. február 18.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1155/2016. (III. 31.) Korm. határozata Magyarország felülvizsgált, 2015. vízgyűjtő-gazdálkodási tervéről.
1. A Kormány elfogadta Magyarország felülvizsgált, 2015.  évi vízgyűjtő-gazdálkodási tervét, és elrendeli a  vízgyűjtőgazdálkodás egyes szabályairól szóló 221/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet 21.  § (2)  bekezdése alapján annak
közzétételét a Hivatalos Értesítőben.
2. Hatályát veszti a Magyarország vízgyűjtő-gazdálkodási tervéről szóló 1042/2012. (II. 23.) Korm. határozat.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
330/2014. (HK 11.) MH GEOSZ intézkedése.  a Légvédelmi Készenléti Szolgálat szlovén meterológiai adatokkal való ellátásáról
Az intézkedést az érintettek külön kapják meg. SZERVEZETI HÍREK
A Magyar Honvédség Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság
tájékoztatója
szolgálati és munkáltatói igazolványok érvénytelenítéséről Igazolványszám H 047395
Igazolványszám OMT 03959 OMT 03970 OMT 03982 OMT 03983
OMT 05120 Igazolványszám OMT 04219 OMT 05062 OMT 04968
Igazolványszám I–070258 I–070259 I–070260 I–070261 I–070262 I–070263 I–072401
I–066791 I–069976 I–070036 I–070135 I–070155 I–070202 I–073510 Sztojanov Nikolett főhadnagy s. k.,
Katonai Okmánykezelő Iroda


text:
119/2008. (HK 10.) MH ÖHP intézkedése „A Légijármű-vezető jelöltek kiképzési utasítása” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti
című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák.
3. Az intézkedésem a közzététel napján, szakutasítás
pedig kiadáskor lép hatályba.
Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1183/2011. (VI. 6.) Korm. határozata a Magyarországon létesítendő új atomerőműre, illetve atomerőművi blokkra vonatkozó nukleáris biztonsági követelmények meghatározásáról.
A Magyarországon létesítendő új atomerőműre, illetve atomerőművi blokkra vonatkozó nukleáris biztonsági követelmények
meghatározása érdekében a Kormány a következőket rendeli el:
A nemzetközi dokumentumokban foglaltakra, valamint a nemzetközi tapasztalatokra is tekintettel meg kell határozni
a Magyarországon újonnan létesítendő atomerőműre, illetve atomerőművi blokkra – annak tervezésére, létesítésének
engedélyezésére, minőségirányítási rendszerére, valamint üzemeltetésére – vonatkozó és legalább a jelenlegi
biztonsági szintet garantáló nukleáris biztonsági követelményeket.
Felelős: az energiapolitikáért felelős miniszter
Határidő: a szabályozás előkészítésére: 2011. július 15.
a szabályozás Kormányhoz való beterjesztésére: 2011. szeptember 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
259/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Bánáti Zsuzsannát 2013. május 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2017. (HK 4.) HVK LOGCSF szakutasítása az önkéntes tartalékos állomány felkészítési feladatairól és tényleges szolgálatteljesítésének logisztikai támogatásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében foglaltak alapján az Önkéntes Tartalékos állomány felkészítési feladatai és tényleges szolgálatteljesítése logisztikai támogatására a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A szakutasítás alkalmazásában az Önkéntes Tartalékos
(a továbbiakban: ÖT) állomány magában foglalja az
Önkéntes Műveleti Tartalékos (a továbbiakban: ÖMT), az
Önkéntes Védelmi Tartalékos (a továbbiakban: ÖVT), valamint az Önkéntes Területvédelmi Tartalék (a továbbiakban: ÖTT) állományát.
3. A szakutasítás célja az ÖT állomány felkészítése, kiképzése és tényleges szolgálatteljesítése logisztikai támogatásával kapcsolatos feladatok megtervezése és végrehajtása rendjének meghatározása.
4. Az MH Katonai Igazgatási és Központi Nyilvántartó
Parancsnokság (a továbbiakban MH KIKNYP) a behívó
parancs kiküldésével egyidejűleg tájékoztatja az ÖT állományt a feladat végrehajtás időszakában egyénileg biztosítandó személyi felszerelési anyagokról, így különösen
alsóruházatról, sportfelszerelésről, tisztálkodó felszerelésről.
5. Az ÖT szolgálatot megkezdő, felszereléssel még nem
ellátott állomány részére szükséges ruházati cikkeket, valamint a felkészítés és kiképzés végrehajtásához kiadandó
– saját készletéből nem biztosítható – hadfelszerelést az elkészített Logisztikai Támogatási Tervek alapján a végrehajtásra kijelölt katonai szervezetek megigénylik a Honvédelmi Minisztérium fejezet béke és békétől eltérő időszaki
logisztikai utaltsági rendje (a továbbiakban: LUR) szerint,
olyan számvetéssel, hogy a készenlét elérésére rendelkezésre álljanak.
6. Az ÖT állomány felkészítésére és kiképzésére vonatkozó tervek jóváhagyását követő 5 munkanapon belül a
végrehajtásért felelős katonai szervezetek – az ellátó szervezet logisztikai vezetőjével együttműködve – Logisztikai
Támogatási Tervet készítenek a felkészítési és kiképzési
feladatok logisztikai támogatása érdekében.
7. Az ÖTT állomány felkészítés és kiképzés végrehajtására vonatkozó Logisztikai Támogatási Tervet a kidolgozás folyamatában egyeztetni kell a LUR szerinti ellátó
szervezettel és az infrastrukturális biztosítás érdekében a
helyi kormányzati-, önkormányzati szervekkel, nemzetgazdasági szereplőkkel érintettség esetén.
8. Az ÖT állomány felkészítési és kiképzési, valamint a
tényleges szolgálatteljesítési időszak feladatai végrehajtásával kapcsolatos, az ESZKÖZ program által készített
mozgásbizonylatokon a megjegyzés rovatba, egyéb bizonylatokon piros színnel feltüntetésre kerül az „ÖTR-aktuális év”, vagy ÖTT – Megye – aktuális év felirat.
9. A missziós feladatban résztvevő ÖT állomány felszerelése és ellátása a Magyar Köztársaság határain kívüli
nemzetközi válságreagáló és béketámogató műveletekkel
kapcsolatos feladatok logisztikai támogatása végrehajtásának részletes szabályairól szóló 67/2011. (HK 17.)
HM KÁT–HVKF együttes intézkedésnek megfelelően
történik. 10. Az ÖT állomány alapkiképzési és általános katonai
kiképzési feladataiban érintett katonai szervezetek az ÖT
állomány bevonultatását megelőzően egy héttel érik el a
logisztikai készenlétet a kiképzés támogatására.
11. Az ÖT állomány felkészítési és kiképzési, valamint
a tényleges szolgálatteljesítési időszak feladatai végrehajtásához használt fegyverzettechnikai eszközök és anyagok
tárolását a „fegyverzeti anyagok megóvásáról” szóló
TÜFE/309 utasítás, valamint a „fegyverzettechnikai eszközök és anyagok tárolásáról és megőrzéséről” szóló
242/2006. (HK 11.) MH ÖLTP intézkedés alapján kell tervezni, szervezni és végrehajtani.
12. Az ÖT állomány gépjármű igénybevételekkel és típusfelkészítéssel kapcsolatos feladatait a „honvédségi jármű fenntartásáról” szóló 18/2009. (XII. 18.) HM rendelet,
a „honvédségi járművek fenntartásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról” szóló 97/2009. (XII. 11.) HM utasítás, valamint a Gjmű/2 Gépjármű Igénybevételi Szabályzat szerint kell tervezni, szervezni és végrehajtani.
13. A felkészítést és kiképzést követően a felszerelést
végrehajtó katonai szervezet az ÖMT állomány ruházati
felszerelését visszaveszi és a karbantartás végrehajtását
követően tárolja. Az ÖMT állomány végleges beosztásba
helyezést követően az állomány illetékes katonai szervezet
előzetesen egyeztetett időpontban a HM Egységes Fejezet
Számviteli Politikája vonatkozó pontjainak megfelelően
veszi át a felkészítést és kiképzést végrehajtó katonai szervezettől az állományába került ÖMT katonák felszerelését
és intézkedik a további tárolására.
14. Az ÖMT katona pihentetéséhez szükséges fektető
anyagot az ellátó katonai szervezet saját készletéből, vagy
készlethiány esetén a központi ellátó szervezettől igényeléssel biztosítja.
15. A felkészítés és kiképzés végrehajtására kijelölt katonai szervezetek a rendelkezésre álló haditechnikai eszközökkel, hadianyagok biztosításával tervezik és hajtják
végre az ÖT állomány felkészítését és kiképzését.
16. A Honvéd Vezérkar főnökének a Magyar Honvédség 1+2 éves kiképzési feladatairól szóló – az aktuális időszakra vonatkozó – intézkedésében meghatározottak alapján a kiképzés végrehajtására kijelölt katonai szervezetek
tervezik és igénylik a következő évi ÖT állomány felkészítéséhez és kiképzéséhez szükséges hadfelszerelést, valamint kiképzés-technikai szakanyagokat, megosztva az
ÖVT, ÖMT és ÖTT állomány vonatkozásában.
17. A terven felül elrendelt, ÖT állomány kiképzésének
végrehajtásához szükséges kiképzési lőszer, vegyivédelmi
és műszaki harcanyag, kiképzés-technikai szakanyagok,
így különösen lőlapok, lemezcélok, oktatási segédanyagok és járulékos szakanyagok pótigényeit a kiképzésért felelős katonai szervezet a feladat megkezdése előtt minimum egy hónappal megküldi a LUR szerinti illetékes ellátó szervezetnek.
2. Élelmezési ellátás rendje 18. A felkészítés és kiképzés, valamint a tényleges szolgálatteljesítés végrehajtásában résztvevő ÖT állomány
élelmezési ellátása a „Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról” szóló 22/2006. (VIII.8.) HM rendeletben meghatározottak szerint kerül tervezésre és biztosításra.
19. Az élelmezési ellátást a LUR-ban ellátási felelősségre kijelölt katonai szervezet tervezi és biztosítja.
20. Az élelmezési ellátást – az ÖT állomány szolgálatteljesítéséért felelős parancsnok igényének figyelembevételével – úgy kell megszervezni, hogy az alkalmazkodjon
az adott szolgálati, kiképzési feladat jellegéhez.
21. Az ÖT állomány élelmezési ellátásra alapvetően természetben jogosult, melyet a LUR-ban ellátási felelősségre kijelölt katonai szervezet saját logisztikai állományával
biztosít laktanyai elhelyezésben, vagy terepen végrehajtott
foglalkozásokon.
22. Az élelmezési létszámjelentést az ÖTT állomány
vonatkozásában az ellátó szervezetnél kialakított rend szerint kell végrehajtani.
23. Az ÖTT állomány részére meghatározott készenléti
szint – azonnali reagálás – biztosítása érdekében az ÖTT
állomány után számvetett 3 napos – a pékáru kivételével –
hideg élelem tartalékot kell megalakítani a LUR-ban kijelölt ellátó katonai szervezet raktárában a helyszíni tárolás
járási vagy megyei feltételeinek megteremtéséig. A készletfrissítés biztosítása érdekében a készételek – pótlásukkal egyidejűleg – felkészítések alkalmával esetenként felhasználásra kerülhetnek.
24. A felkészítés és kiképzés, valamint a tényleges szolgálatteljesítés végrehajtásában résztvevő ÖTT állomány
esetében, ha a végrehajtás helyszíne a LUR-ban kijelölt ellátó katonai szervezet béke helyőrségétől több mint
70 km-re van és az igénybevétel ideje nem haladja meg a
2–5 napot, akkor alapvetően hideg, egész napos élelmezési
ellátással kell tervezni, biztosítva a változatosságot.
25. Ha az ÖTT állomány folyamatos feladat végrehajtása meghaladja az előző pontban meghatározott időinter
vallumot, akkor a végrehajtó létszám függvényében,
50 főig elsősorban helyi vállalkozó bevonásával, 50 fő felett tábori ellátó csoport telepítésével kell tervezni és biztosítani a meleg egész napos élelmezési ellátást a LUR szerinti ellátó katonai szervezet által biztosítva.
26. Az ÖTT állomány részére az élelmezési ellátást élelmiszer-utalványban, vagy készpénzben megváltani nem
lehet.
27. Kereskedelmi- és vendéglátóhelyen történő ellátásra kizárólag a „Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról”
szóló 22/2006. (VIII. 8.) HM rendeletben meghatározott
eljárásrend betartásával van lehetőség.
3. A ruházati ellátásának rendje 28. Az állományilletékes parancsnok az ÖT állománnyal történő szerződés megkötésével egyidejűleg
igénylést ad le a LUR szerinti ellátó szervezetnek az állomány részére szükséges hímzett név feliratokra.
29. Az MH KIKNYP által az ÖT állomány vonatkozásában a ruhaméret a katonai igazgatás területi szerveinél
történő felvételét követően megküldésre kerül a kiképzést
végrehajtó katonai szervezethez.
30. Az ÖT állomány ruházati ellátását és az alapfelszerelési ruházati illetménybe tartozó ellátmány összetételét
és mennyiségét a „ruházati ellátásról” szóló 20/2013.
(IX. 16.) HM rendelet, és részleteiben a „Hadtáp Szabályzat a ruházati szakterület részére kiadásáról” szóló
188/2015. (HK 8.) HVKF szakutasítás, az öltözet viseletének rendjét a „Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról” szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet és
az Ált/25 Öltözködési Szabályzat szabályozza.
31. A ruházati ellátás során a normában meghatározott
szakanyagok az MH-ban rendszeresített vagy alkalmazásba vett azonos rendeltetésű cikkekkel helyettesíthetők.
32. A ruházati felszerelés végrehajtásához szükséges – a
saját készletéből nem biztosítható – anyagok igénylésénél
a méret szortiment miatt, a katonai szervezetek a tervezett
létszámhoz képest 10% rátartással számvetnek.
33. Az ÖTT állomány egyéni ruházati felszerelését az
illetékes kiképző alegység ellátó szervezete igényli és vételezi fel a központi raktárból. Az illetékes kiképző alegység nyilvántartást vezet a hatáskörébe utalt ÖTT állomány
ruházati méreteiről.
34. Az ÖTT állomány egyéni ruházati felszerelését az
illetékes kiképző alegység vételezi fel és önállóan, vagy az
ellátó szervezet közreműködésével szállítja ki a kiképzés
körzetébe kijelölt beöltöztető helyre. A beöltöztető helyet
– amely lehet HM kezelésű, önkormányzati, vagy állami
ingatlan - a kiképzést megelőzően az illetékes kiképző alegység önállóan, vagy az ellátó szervezet közreműködésével rendezi be.
35. Az ÖTT állomány a kiképzési ciklus alatt – ha a két
kiképzési foglalkozás között nem telik el egy hónapnál
hosszabb idő – az egyéni ruházati felszerelését otthonában
tárolhatja. A kiképzési ciklus befejezésekor végre kell
hajtani a felszerelés tételes ellenőrzését és bevonását.
36. Az ünnepélyes tartalékos katonai eskü végrehajtásához a résztvevő ÖT állomány részére felsőruházat esetében egy öltözet használatba még nem vett I. értékcsoportú
mérethelyes ruházatot kell kiadni, amely az alapfelszerelés
része. Az ellátáshoz szükséges felsőruházati cikkek biztosítása igénylés alapján a központi ellátó katonai szervezettől történik.
37. Az ÖVT állomány ruházati felszereléssel történő ellátása az MH ruházati ellátási rendjében történik a „Használatba Adási Szerződés” figyelembe vételével.
38. Az ÖVT állomány behívása esetén a részére kiadott,
évszaknak megfelelő hadigyakorló öltözetet viseli.
4. Az üzemanyag-ellátás rendje 39. A felkészítés és kiképzés végrehajtására kijelölt katonai szervezetek, a terven felül elrendelt kiképzés biztosítása érdekében végrehajtott szállítási feladatokhoz felhasznált üzemanyag pótlása érdekében, pótigényt terjesztenek fel a LUR szerinti ellátó szervezethez.
40. Az ÖTT állomány felkészítése és kiképzése, valamint a tényleges szolgálatteljesítése faladatai üzemanyag
biztosítását – az élelmezésre kialakított elvek szerint – a
gazdaságosság figyelembe vételével a LUR szerinti ellátó
katonai szervezet laktanyájából kiszállítással, vagy üzemanyagkártya biztosításával kell tervezni és végrehajtani.
Az üzemanyag elszámolás a hatályos MH szabályzóknak
megfelelően a bázislaktanya rendszerén keresztül történik.
41. A felkészítés és kiképzés végrehajtására felhasznált
üzemanyag az ellátó, biztosító katonai szervezet éves hajtóanyag felhasználási keretét terheli.
42. A havi felhasználási jelentésben az ÖT állományhoz
köthető felhasználást elkülönítve jelentsék.
5. Közlekedési támogatás rendje 43. Az ÖT állomány kiképzésével, felkészítésével, és
szolgálatteljesítésével kapcsolatos közlekedési támogatási
feladatok az MH Logisztikai támogatási rendszerében –
alapvetően a LUR, illetve a katonai szervezetek meglévő
erőforrásai felhasználásával – kerülnek megtervezésre,
megszervezésre és végrehajtásra.
44. A központi közlekedési támogatást az ÖT állomány
kiképzésével, felkészítésével, és szolgálatteljesítésével
kapcsolatos feladatok logisztikai támogatásáért felelős katonai szervezetek – erőforrásaik figyelembevételével –
igényelhetik az LUR és a szolgálati út betartásával.
6. Elhelyezési biztosítás rendje 45. Az ÖMT és ÖVT állomány részére a katonai szervezetek objektumaikban pihenő körleteket rendeznek be,
melyek biztosítják az állomány elhelyezését, valamint a
részükre kiadott személyi felszerelés megőrzésének feltételeit.
46. Az ÖTT állomány elhelyezését békeidőszakban jelentkező katasztrófa-elhárítási tevékenység és egyéb olyan
– többnapos – feladatnál kell biztosítani ahol az állomány
szolgálati helyét nem hagyhatja el.
47. Az ÖTT alegységek elhelyezésére, munkafeltételeinek biztosításához szükséges állami, illetve önkormányzati ingatlanok jegyzékét – amennyiben ilyen nem áll rendelkezésre, a célra alkalmas HM kezelésű ingatlanokat az
adott körzetben – járásonként kell összeállítani és berendezésüket megtervezni az MH Hadkiegészítő, Felkészítő
és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP)
által kijelölt felelős által.
48. Ha az ÖMT, ÖVT állomány részére a katonai szervezetek objektumaiban, vagy az ÖTT állomány esetében
állami, illetve önkormányzati ingatlanban nem
biztosítható pihenő körlet, az állomány tábori körülmények közötti elhelyezésével kell tervezni. A felkészítést és
kiképzést végrehajtó katonai szervezet a meglévő, vagy
ÖTT erők esetében a LUR szerinti ellátó katonai szervezet
készleteiből, valamint a központi ellátó szervezetektől igényeléssel biztosítja az ÖT állomány tábori elhelyezéséhez
szükséges anyagokat.
49. Az ellátásért felelős részéről a saját készletből nem
biztosítható elhelyezési szakanyagigény szolgálati úton,
30 nappal a feladat megkezdése előtt kerül felterjesztésre.
50. A szolgáltatások igénylése a „hazai és nemzetközi
kiképzési rendezvények, gyakorlatok infrastrukturális fel
tételeinek biztosítási rendjéről” szóló 9/2011. (HK 14.)
HM VGHÁT szakutasítás szerint kerül végrehajtásra.
51. A szükséges mértékű őrzés-védelem megtervezése,
megszervezése és megigénylése figyelemmel az elhelyezés céljára igénybevett objektum sajátosságaira – meglévő
katonai szervezetnél történő elhelyezés; tábori elhelyezés;
őrzött és őrzés nélküli HM kezelésű; illetve állami- vagy
önkormányzati ingatlan – a felkészítés-, kiképzés-, végrehajtásért felelős katonai szervezet feladata, ÖTT kiképző
század esetében együttműködve a LUR szerinti ellátó
szervezet szakállományával.
52. Az ÖTT állomány és szervezet békeidejű feladatainak végrehajtása érdekében az ehhez szükséges elhelyezési és pihentetési valamint anyag-tárolási feltételek kialakítása céljából a felelősségi, működési területen már alaphelyzetben felmérésre kerülnek az alkalmas állami- illetve
önkormányzati objektumok az MH HFKP szakállománya
által, együttműködve a védelmi és katonai igazgatás helyi
szerveivel.
7. Az ÖT állomány egészségügyi szakanyag ellátásának
általános rendje
53. Az ÖT állomány felkészítési és kiképzési, valamint
a tényleges szolgálatteljesítési időszak feladatai végrehajtásához szükséges védelem-egészségügyi szaktechnikai
eszközök, orvosi műszerek, gyógyszer és egészségügyi
szakanyag mennyiségét az aktuális állománytábla, az
egészségügyi norma, és a felszerelési jegyzék alapján a
megalakításra kijelölt katonai szervezet a LUR szerint elkülönítetten tervezi.
8. Logisztikai gazdálkodási feladatok 54. Az ÖT kiképzési feladatában érintett katonai szervezetek a következő évi feladataikhoz kapcsolódó nagybani
logisztikai költségvetési igényeiket – katonai szervezet,
költségvetési cím/alcím, feladat és kiemelt előirányzat
bontásban – az évente kiadásra kerülő intézményi, központi és fejezet kezelésű előirányzatok költségvetési javaslat elkészítésének és jóváhagyásának rendjét szabályzó
Körlevélben meghatározottak szerint a szolgálati út betartásával – a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) részére felterjesztik.
55. Az ÖT kiképzési feladatában érintett katonai szervezetek részletes logisztikai költségvetési igényeiket a feladat megkezdése, illetve a beszerzési eljárás kezdeményezése előtt legalább 40 nappal – a szolgálati út betartásával
– a HVK LOGCSF részére terjesztik fel. A pótelőirányzatok biztosítása érdekében a HVK LOGCSF adatot szolgáltat a pénzügyi ellátásért felelős szervezet részére katonai
szervezet, költségvetési cím/alcím, címrendkód, anyagnem és főkönyvi számlaszám szerinti bontásban.
56. A biztosított előirányzatok felhasználásáról a költségviselő szervezetek a feladat befejezését követő
20. munkanapig jelentést és elszámolást terjesztenek fel a
HVK LOGCSF útján a pénzügyi ellátásért felelős szervezet részére.
57. A központi beszerzésű szakanyagok vonatkozásában a központi ellátó szervezetek a teljesítést követő
20. munkanapig jelentést és elszámolást terjesztenek fel a
HVK LOGCSF útján a pénzügyi ellátásért felelős szervezet részére.
9. Az ÖVT állomány ellátásának általános rendje 58. A honvédelmi szempontból fontos, vagy fokozott
védelmet igénylő objektumok őrzését végző fegyveres
biztonsági őrök (a továbbiakban: FBŐ) különleges jogrend időszakában, mint ÖVT állomány az MH 2. Honvédelmi Dandár (a továbbiakban: MH 2. HVDD) hadi állománytáblájában rendszeresített beosztásban teljesítenek
szolgálatot. Az állomány ruházati felszerelésével kapcsolatos ellátási feladatok végrehajtásáért az MH 2. HVDD
megalakításáig a dandár megalakítását végrehajtó katonai
szervezet, azt követően az MH 2. HVDD a felelős.
59. Az ÖVT állomány felszereléséért felelős katonai
szervezetek külön alegység kódon tartják nyilván az állomány hadfelszerelését.
60. Az ÖVT állomány ellátásához szükséges hadfelszerelést az őrzést biztosító szolgáltató a HM tárca által megkötött „Használatba Adási Szerződés” alapján tartja birtokában és használja.
61. Az ÖVT állomány fegyverzeti anyagai tárolása, karbantartása és megőrzése végrehajtásáért és a kiadott hadfelszerelés személyhez kötéséért az őrzést biztosító szolgáltató kijelölt területi képviselője felel.
62. A kiadott hadfelszerelés utánpótlása, karbantartása,
az újonnan felvett állomány ellátása, a tényleges szolgálatból elbocsátott állomány felszerelésének levétele és elszámolása, valamint az állomány kártérítési felelőssége a
honvédelmi tárca és az őrzést biztosító szolgáltató közötti
„Használatba Adási Szerződés”-ben kerül rögzítésre.
10. Az ÖTT állomány ellátásának általános rendje 63. Az ÖTT parancsnokok részére a logisztikai támogatással kapcsolatos feladatok végzéséhez – gazdálkodás-,
támogatás végrehajtásának megtervezéséhez, káreljárások
lefolytatásához – a szakmai hátteret a LUR-ban kijelölt ellátó katonai szervezet logisztikai szakállománya biztosítja.
64. Békeidőszakban az ÖTT állomány, vagy szervezet
alkalmazása esetén a teljes körű logisztikai támogatást a
LUR-ban – területi ellátási felelősségre – kijelölt ellátó
szervezet biztosítja, figyelemmel az alkalmazás helyszínén elérhető erőforrásokra és szolgáltatásokra.
65. A logisztikai támogató rendszernek biztosítania kell
az alap felszereléssel és a feladat végrehajtáshoz szükséges kiegészítő eszközökkel történő ellátást a meghatározott készenléti időkre.
66. Az ÖTT állomány felkészítéséhez és kiképzéséhez
és feladat végrehajtásához szükséges fegyverzeti eszköz
és harcanyag készletek megalakítása és tárolása kizárólag
a LUR-ban kijelölt ellátó katonai szervezet objektumában
történhet a helyszíni tárolás – járási, megyei, régiós – feltételei megteremtése időszakáig.
67. Az ÖTT állomány felkészítése és kiképzése, valamint a tényleges szolgálatteljesítése szállítási feladatait
alapvetően a területileg illetékes kiképző katonai szervezet, továbbá a LUR-ban kijelölt ellátó katonai szervezet
eszközeivel, illetve szükséges mértékben, annak rendelkezésre állása esetén helyi szolgáltatások igénybevételével
kell tervezni és végrehajtani.
11. Záró rendelkezések 68. Ez a szakutasítás a közzététele napján lép hatályba.
69. Hatályát veszti az Önkéntes Tartalékos állomány
felkészítési feladatai és tényleges szolgálatteljesítése logisztikai támogatásáról szóló 1/2013. HVK LOGCSF
szakutasítás.
Kaposvári László dandártábornok s. k.,
mb. csoportfőnök


text:
1114/2003. (XI. 13.) Korm. határozata államtitkári juttatások biztosításáról.
A Kormány a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 52. §-ának
(2) bekezdése alapján
Lévai Gábornak, a Miniszterelnöki Hivatal helyettes
államtitkárának — 2003. október 8-i hatállyal —
e megbízatása ellátásának időtartamára államtitkári illetményt és az államtitkári juttatások teljes körét biztosítja.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
35/2011. (IX. 14.) NGM rendelete a nemesfém tárgyakkal kapcsolatos hatósági tevékenységekről.
A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. § (2) bekezdés b) pontjában, a nemesfém tárgyak vizsgálatáról, hitelesítéséről
és nemesfémtartalmuk tanúsításáról, valamint a hitelesítés és tanúsítás egyenértékűségéről szóló 187/2011. (IX. 14.) Korm. rendelet
14. § (1) bekezdés a)–f) pontjában, valamint a 35. § tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a
Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § h) és s) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. A nemesfém tárgyakkal folytatott tevékenységek engedélyezése és nyilvántartása
1. § (1) A nemesfém tárgyak, valamint a nemesfémek más fémekkel való ötvözeteiből készült ékszerek, díszműáruk és egyéb
tárgyak készítésére, javítására, árverésére irányuló tevékenységre – kivéve a muzeális intézményben munkaköri
kötelességeként nemesfém tárgyak műtárgyvédelmével foglalkozó restaurátor tevékenységét –, továbbá az ilyen
tárgyak forgalmazására irányuló kereskedelmi tevékenységre jogosító engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező által folytatni kívánt tevékenységet, b) a kérelmező cégjegyzékszámát, illetve az egyéni vállalkozó nyilvántartási számát,
c) a kérelmező székhelye mellett azon magyarországi telephelyének, műhelyének címét, ahol a rendelet hatálya alá
tartozó tevékenységet kíván folytatni, illetve forgalmazás esetében a d) pontban meghatározott folytatni kívánt
tevékenység címét, d) a kérelmező által folytatni kívánt kereskedelmi tevékenység formáját a kereskedelemről szóló 2005. évi
CLXIV. törvény (a továbbiakban: Kertv.) 3. § (4) bekezdése szerint, valamint
e) az engedélyeztetni kívánt névjel adatát. (2) Az engedélyezési eljárás ügyintézési határideje tizenöt nap. Az (1) bekezdés szerinti tárgyak készítésére, javítására,
árverésére irányuló tevékenységet a hatóság akkor engedélyezi, ha a vállalkozásnak nincs az adózás rendjéről szóló
törvény szerinti köztartozása. 2. § (1) A hatóság az engedély megadásával egyidejűleg a készítőt, a javítót, az árverezőt, valamint a kereskedőt
nyilvántartásba veszi. A nyilvántartás tartalmazza: a) a nyilvántartási számot,
b) a nyilvántartásba vétel időpontját, c) a készítő, a javító, az árverező, valamint a kereskedő nevét,
d) a készítő, a javító, az árverező, valamint a kereskedő tevékenységét,
e) a készítő, a javító, az árverező, valamint a kereskedő cégjegyzékszámát, illetve egyéni vállalkozói nyilvántartási
számát, f) a készítő, a javító, az árverező, valamint a kereskedő székhelyét, azon magyarországi telephelyének, műhelyének
címét, ahol a rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet folytat, illetve kereskedelmi tevékenység esetében
a g) pontban meghatározott tevékenység folytatásának címét, g) kereskedelmi tevékenység esetében a kereskedelmi tevékenység formáját a Kertv. 3. § (4) bekezdése szerint,
h) az engedélyezett névjel adatát, i) a hatósági ellenőrzés megállapításait, valamint
j) a nyilvántartásból való törlés tényét és annak időpontját.
(2) A hatóság a készítő, a javító, az árverező, illetve a kereskedő engedélyét visszavonja, és egyidejűleg nevének és
névjelének kivételével a nyilvántartásból törli, ha a) az engedély megadásának feltételei már nem állnak fenn,
b) a készítő, a javító, az árverező, valamint a kereskedő működését megszüntette, vagy
c) ha jogszabálysértés miatt a 3. § (3) bekezdés c) pontja szerinti jogkövetkezmény alkalmazására kerül sor.
(3) Az (1) bekezdés szerint nyilvántartásba vett készítő, javító, árverező, valamint kereskedő a nyilvántartásba vett
adatokban bekövetkezett változást, és működése megszűnését köteles haladéktalanul a hatóságnak bejelenteni.
(4) A készítő, a javító, az árverező, valamint a kereskedő az engedély visszavonása és a nyilvántartásából történő törlését
követő 15 napon belül köteles a névjel beütésére szolgáló eszközt megsemmisítés céljából a hatóságnak átadni.
(5) A hatóságnál vezetett hatósági nyilvántartás alapján az (1) bekezdésben meghatározott adatokat – az (1) bekezdés
i) pontjában meghatározott adatok kivételével – a hatóság a Kormányzati Portálon keresztül is elérhető honlapján
folyamatos frissítéssel, valamint a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben negyedévente
közzéteszi. 3. § (1) A készítőre, a javítóra, az árverezőre, a kereskedőre, és az általa készített, illetve értékesítésre kerülő nemesfém
tárgyakra vonatkozó jogszabályi előírások megtartását a hatóság ellenőrzi.
(2) Az ellenőrzésnek az alábbiakra kell kiterjednie: a) eleget tettek-e a bejelentésre, a kifüggesztésre, a tárgyak elkülönítésére vonatkozó előírásoknak,
b) a fémjelzésre kötelezett nemesfém tárgyak megfelelően fémjelezve vannak-e,
c) van-e olyan nemesfém tárgy az üzletben, illetve üzemben,
ca) amely bármilyen módon előállított, hamisított fémjelzéssel van ellátva,
cb) amelyre a fémjelzést más tárgyról szerelték át vagy forrasztották fel,
cc) amely üresnek készült, de fémjelzés után idegen anyaggal töltötték ki,
cd) amelyet a fémjelzés után bármi módon súlyosabbá tettek, valamint
d) minden olyan nyilvántartásra, szabályzatra és árukészletre, amelyből ellenőrizhető, hogy a készítő, a javító,
az árverező, valamint a kereskedő a tevékenységére vonatkozó jogszabályi előírásokat betartja-e.
(3) Ha a hatóság az ellenőrzés során jogszabálysértést állapít meg, a jogsértés súlyát, ismételtségét, és az ellenőrzés alá
vont eljárást segítő együttműködő magatartását, valamint az eset összes körülményét figyelembe véve a jogsértés
megállapítása mellett a) felhívja az ellenőrzött személyt a nemesfém tárgyakra vonatkozó jogszabályi előírások megtartására;
b) a tevékenységet a jogsértés megszüntetéséig felfüggeszti; c) a tevékenység folytatására jogosító engedélyt visszavonja; vagy
d) szabálysértési vagy büntetőeljárás megindítását kezdeményezi. (4) A hatóság a (3) bekezdés szerinti intézkedéseket együttesen is alkalmazhatja.
4. § (1) A hatóság ellenőrzési jogkörében eljárva próbavásárlást végezhet.
(2) A próbavásárláshoz a hatóság közreműködő személyt vehet igénybe. A közreműködő személy részére a
közreműködést igénybe vevő hatóság megbízólevelet állít ki, amely tartalmazza a közreműködő személy nevét,
továbbá azt, hogy mely készítő, javító, árverező vagy kereskedő milyen típusú ellenőrzésben vesz részt.
(3) Próbavásárlás esetében a hatóság az ellenőrzési jogosultságát a próbavásárlás befejezésekor igazolja, ezzel
egyidejűleg a készítő, a javító, az árverező, a kereskedő a termék visszavétele mellett köteles a vételárat a hatóság
részére megtéríteni. 5. § (1) Ha a kereskedő a székhelyén, illetve az 1. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott helyen kívül alkalmi
rendezvényen, közterületi értékesítés keretében a húsvéti, karácsonyi és szilveszteri ünnepeken, valamint évente egy
alkalommal kizárólag az adott ünnepen és az azt megelőző 20 napban, vagy vásáron, illetve piacon kíván
forgalmazásra irányuló kereskedelmi tevékenységet folytatni, köteles 5 nappal a tevékenység megkezdése előtt
bejelenteni a hatóságnak az értékesítés helyét és időpontját.
(2) A hatóság a bejelentésről értesíti a területileg illetékes vámhatóságot, valamint a kereskedőről nyilvántartást vezető
jegyzőt. 2. A nemesfém tárgy anyagát képező ötvözet előállítása, a nemesfém tárgy készítése és díszítése
6. § A nemesfém tárgy a nemesfém tárgyak vizsgálatáról, hitelesítéséről és nemesfémtartalmuk tanúsításáról, valamint
a hitelesítés és tanúsítás egyenértékűségéről szóló 187/2011. (IX. 14.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
meghatározott nemesfémen kívül csak olyan ötvöző fémet tartalmazhat, amely lehetővé teszi, hogy az e rendelet
18. §-ában meghatározott vizsgálati eljárásokkal a nemesfém tárgy minden részében kétségtelenül megállapítható
legyen annak finomsági foka. 7. § (1) A nemesfém tárgy összeszerelése alkalmával a nemesfém tárgy használhatóságának biztosítására feltétlenül
szükséges szerelvény bármilyen megfelelő szilárdságú anyagból készülhet, amennyiben a szerelvény különállása
könnyen felismerhető, és az a nemesfém tárgytól elválasztható.
(2) Könnyen felismerhető és elválasztható szerelvényt tilos a nemesfém tárgyhoz úgy kapcsolni, hogy az a nemesfém
tárggyal egyező anyagnak látsszon, tilos továbbá az ilyen, nem nemesfémből készült szerelvényt aranyozni, ezüstözni,
platinázni vagy palládiumozni. 8. § (1) Az aranytárgyon kizárólag arany-, ezüst-, platina- vagy palládium ötvözetből, ezüst-, platina- és palládium tárgyon
pedig kizárólag aranyötvözetből készült, az R. 1. mellékletében meghatározott finomsági foknak megfelelő fém
díszítést lehet alkalmazni. A díszítést úgy kell alkalmazni, hogy az a nemesfém tárgy többi részétől könnyen
megkülönböztethető legyen. (2) Aranytárgyra azzal megegyező vagy attól eltérő színű, de az aranytárggyal azonos finomságú aranyötvözetből mind
elválasztható formában, mind nemesfémforrasztással készíthető díszítés. (3) A nemesfém tárgyra alkalmazott, és attól könnyen megkülönböztethető és elválasztható, a tárgy alapanyagától eltérő
anyagú nemesfémből készült díszítést a finomsági fokot kifejező fémjellel kell ellátni. A roncsolás nélkül
megbonthatatlanul összeszerelt, fémjelzésre beadott tárgy csak a benne előforduló legalacsonyabb finomságú
ötvözet szerint fémjelezhető. (4) A nemesfém tárgyak a nemesfémötvözeteken felül bármely természetes vagy mesterséges úton előállított,
a nemesfémmel nem összetéveszthető anyaggal díszíthetők. 9. § (1) Üreges nemesfém tárgyat nem lehet a tárgy anyagánál alacsonyabb finomságú, illetve attól eltérő nemesfémmel
kitölteni, egyéb fémmel, vagy más, nem nemesfém anyaggal pedig kizárólag a (2) és (4) bekezdésben foglaltak szerint
lehet kitölteni. (2) Az üreges, személyi használatra szolgáló nemesfém tárgyat nem nemesfém anyaggal egészben vagy részben akkor
lehet kitölteni, ha ezzel az anyaggal a nem nemesfémből készült, nélkülözhetetlen alkatrészeket kell a nemesfém
tárgyhoz erősíteni, vagy ha a kitöltés a nagyobb igénybevételnek kitett használati tárgy ellenállóbbá tételéhez, illetve
állóképességének biztosításához elkerülhetetlenül szükséges. Ilyen üreges nemesfém tárgy a kés és a villa nyele, a bot
és az ernyő fogója, a gyertyatartó és a lámpa talpa, valamint a galvanoplasztikai úton előállított tárgyak. E tárgyak
esetében a nemesfémből készült rész grammsúlyát a tárgyon elhelyezett számmal fel kell tüntetni.
(3) A nemesfém tárgy készítésénél forrasztóanyagul csak a tárgy finomságával megegyező finomságú ötvözetet szabad
használni. (4) A (2) bekezdésben nem említett üreges, személyi használatra szolgáló nemesfém tárgyat nem nemesfém anyaggal
egészben vagy részben akkor lehet kitölteni, ha ezzel az anyaggal a nem nemesfémből készült, nélkülözhetetlen
alkatrészeket kell a tárgyhoz erősíteni, vagy ha a kitöltés a nagyobb igénybevételnek kitett használati tárgy
ellenállóbbá tételéhez, illetve állóképességének biztosításához elkerülhetetlenül szükséges, és ha a tárgy kitöltését
a hatóság engedélyezte. (5) A (4) bekezdésben meghatározott engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező nevét; b) a kérelmező 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti nyilvántartási számát;
c) a nemesfém tárgyra vonatkozó gyártási tervet, legalább három oldali nézeti képben;
d) a nemesfém tárgy gyártásának műszaki leírását; valamint
e) a nemesfém rész grammsúlyát. (6) Amennyiben az (5) bekezdés szerinti kérelem benyújtásakor a nemesfém tárgy elkészült, illetve a kérelmező
rendelkezésére áll, a kérelem benyújtásával egyidejűleg a nemesfém tárgyat a hatóság részére be kell mutatni.
10. § (1) Aranyozáson, ezüstözésen, platinázáson, illetve palládiumozáson a nemesfém tárgyak arannyal-, ezüsttel-, platinával-,
palládiummal-, illetve ezek ötvözeteivel való, bármely technológiával – kémiai, elektrokémiai, mechanikai vagy fizikai
eljárással – történő felvitelét vagy bevonását kell érteni.
(2) Ezüsttárgyat platinázni, palládiumozni tilos, kizárólag aranyozni, ródiumozni lehet, de csak olyan mértékben, hogy a
nemesfém tárgy minden részében kétségtelenül megállapítható legyen annak finomsági foka. Az ilyen nemesfém
tárgyat ezüsttárgyként kell fémjelezni. (3) Az aranylemezzel borított ezüsttárgy felületét úgy kell kikészíteni – vésés, gyalulás vagy más megoldás útján –, hogy
a tárgy ezüst alapanyaga látható, könnyen felismerhető legyen. A részben aranylemezzel borított ezüsttárgy felületét
nem szükséges a fentieknek megfelelően kikészíteni. (4) Nemesfém tárgyon bevonat csak olyan módon és mértékben alkalmazható, hogy az R. 9. § (2) bekezdésében
foglaltaknak eleget tegyen, és a nemesfém tárgy finomsági foka megállapítható legyen.
3. A fémjelek, a fémjelzéssel kapcsolatos egyéb hivatalos jelek alakja és rajza, a fémjelzés módszere
és részletes szabályai 11. § A fémjelek a következők:
a) az R. 1. mellékletében meghatározott, 1. számú finomsági fokú platinatárgyra kard, felette az évszám betűjele és
950; b) az R. 1. mellékletében meghatározott, 2. számú finomsági fokú platinatárgyra kard, alatta az évszám betűjele és
900; c) az R. 1. mellékletében meghatározott, 1. számú finomsági fokú palládium tárgyakra sisak, balra az évszám
betűjele, jobbra 950; d) az R. 1. mellékletében meghatározott, 2. számú finomsági fokú aranytárgyakra korona, alatta az évszám betűjele
és 18, jobbra stilizált nap; e) az R. 1. mellékletében meghatározott, 3. számú finomsági fokú aranytárgyakra szent korona, balra stilizált nap,
alatta az évszám betűjele és 14; f) az R. 1. mellékletében meghatározott, 4. számú finomsági fokú aranytárgyakra korona és pajzs, benne stilizált nap,
balra az évszám betűjele, jobbra 9; g) az R. 1. mellékletében meghatározott, 1. számú finomsági fokú ezüsttárgyakra stilizált híd (Lánchíd), felette 1 és
az évszám betűjele; h) az R. 1. mellékletében meghatározott, 2. számú finomsági fokú ezüsttárgyakra stilizált híd (Erzsébet-híd), felette
az évszám betűjele és 2; i) az R. 1. mellékletében meghatározott, 3. számú finomsági fokú ezüsttárgyakra stilizált híd (veszprémi viadukt),
alatta 3 és az évszám betűjele; j) az R. 1. mellékletében meghatározott, 4. számú finomsági fokú ezüsttárgyakra stilizált híd (Szabadság-híd), felette
az évszám betűjele, alatta 4. 12. § (1) A hatóság jele H betű, két oldalon egyenes, alul és felül ívelt keretben.
(2) A 11. §-ban meghatározott fémjelek – ideértve az annak részét képező évszám betűjelét is –, valamint a fémjelzéssel
kapcsolatos egyéb hivatalos jelek alakját és rajzát az 1. melléklet tartalmazza.
(3) A nemesfémtárgyak ellenőrzéséről és jelöléséről szóló, Bécsben, 1972. november 15. napján aláírt Egyezmény szerinti
Közös Ellenőrző Jel alakját és rajzát a 2. melléklet tartalmazza. A Közös Ellenőrző Jel (CCM) a 11. § szerinti fémjelekkel
esik egy tekintet alá, ideértve annak hamisításáért való felelősséget is.
(4) A fémjelet alkalmazni kell magán a nemesfém tárgyon, továbbá lehetőleg alkatrészein és díszítésein is. A nemesfém
tárgyon alkalmazandó fémjel, a névjel, továbbá az egyéb jel elhelyezésének helyét a 3. melléklet határozza meg.
(5) A Magyar Köztársaság területén forgalmazott, fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfém tárgyon a fémjelen,
a hatóság jelén, a névjelen, a finomságjelen, valamint idegen anyaggal kitöltött üreges nemesfém tárgy esetében
a nemesfémötvözet grammtömegét jelző számon kívül további jelzésként alkalmazható a készítők, illetve az
iparművészek által használt mesterjel. 13. § (1) A kombinált tárgyat a készítő, javító vagy a kereskedő kérelmére a hatóság fémjelezi, ha a kombinált tárgy megfelel
az alábbiakban meghatározott feltételeknek: a) a felhasznált fém színe egyértelműen megkülönböztethető a nemesfém színétől, és
b) a nemesfém rész alkalmas fémjel elhelyezésére, továbbá
c) a fém rész alkalmas a „METAL” megnevezés látható elhelyezésére.
(2) Amennyiben a fémjelzésre bemutatott kombinált tárgy az (1) bekezdésben előírt feltételeknek nem felel meg,
de a hiányosságok pótolhatóak, a hatóság a tárgyat a bemutatónak a hiányok pótlása céljából visszaadja.
(3) Ha a kombinált tárgy bemutatója a megállapított hiány pótlását megtagadja, vagy a hiányosságok nem pótolhatóak,
a hatóság a fémjelzés iránti kérelmet elutasítja és a kombinált tárgyat fémjelzés nélkül adja ki.
14. § (1) A nemesfém tárgyak hivatalos ellenőrző vizsgálatát, és fémjelzését a hatóság végzi.
(2) A Magyar Köztársaság területén kereskedelmi forgalomba kerülő, fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfém
tárgyakat a névjel használatára jogosult készítő, javító vagy kereskedő köteles vizsgálat és fémjelzés céljára a
hatóságnak bemutatni. (3) A készítő, javító vagy a kereskedő kérheti a hatóságtól a nemesfém tárgy Közös Ellenőrző Jellel történő fémjelzését.
15. § (1) A nemesfém tárgyakat a nemesfémvizsgáló és hitelesítő hatóság telephelyén kell a 14. § szerinti fémjelzés céljából
bemutatni. (2) A névjel használatára jogosult készítő, javító vagy kereskedő a nemesfém tárgyat pácolt, polírozás előtti, de már
annyira elkészített állapotban köteles alkatrészével együtt fémjelzésre bemutatni, hogy a további megmunkálás
folyamán a tárgynak sem alakját, sem ötvözetét ne lehessen megváltoztatni, és a ráütött jelek világosan felismerhetők
maradjanak. A nemesfém tárgy kész állapotban is bemutatható.
(3) Az alkatrészek közül a zárszerkezeteket a névjel használatára jogosult készítő, javító, árverező vagy kereskedő a
nemesfém tárgytól külön is bemutathatja fémjelzésre. (4) Magánszemélyek a tulajdonukban lévő nemesfém tárgyakat fémjelzésre az eredeti vámokmányok, vagy a
vámmentességet igazoló okmányok, vagy a tulajdonjogukat igazoló dokumentumokkal együtt mutathatják be
a hatóságnak. 16. § (1) A 14. § szerinti fémjelzés céljára a nemesfém tárgyat a hatóság honlapján is közzétett, az 5. mellékletben
meghatározott adatokat tartalmazó fémjelzési megrendelőlappal együtt kell benyújtani.
(2) Amennyiben a nemesfém tárgyat fémjelzés céljára nem a készítő mutatja be, és annak ötvözetét a bemutató nem
ismeri, a fémjelzési megrendelőlapon elegendő az azonos kivitelű tárgyak altételenkénti megnevezése.
(3) A különböző nemesfémekből készült nemesfém tárgyakról nemesfém fajtánként elkülönítve, továbbá az R. 4. §
(3) bekezdés i)–j) pontjai szerinti, súlyhatár alatti tárgyakról külön fémjelzési megrendelőlapot kell kiállítani.
(4) A hatóság a bemutatott nemesfém tárgyakat a csomagolással együtt mért tömegük megállapítása mellett veszi át,
és azokat fémjelzés után az átvételkor kiadott elismervény bevonása és érvénytelenítése mellett, a kifizetett számla
ellenében adja ki a bemutatónak. A bemutató a fémjelzési megrendelőlapon a fémjelzett nemesfém tárgy átvételét
igazolni köteles. 17. § (1) A hatóság a 14. § szerinti fémjelzés céljára bemutatott nemesfém tárgy finomsági fokának megállapítása előtt köteles
megvizsgálni, hogy a) a fémjelzési megrendelőlapot megfelelően állították-e ki;
b) a bemutatott nemesfém tárgy a finomsági foktól eltekintve megfelel-e az R.-ben és az e rendeletben
meghatározott előírásoknak. (2) Kisebb hiányok esetében a hatóság a 20–21. §-nak megfelelően jár el.
18. § (1) A nemesfém tárgy finomsági fokát mintavételi terv alapján, a hatóság állapítja meg a nemzeti rendszerben akkreditált
minőségbiztosítási rendszerrel rendelkező laboratóriuma által végzett analitikus vizsgálattal a következők szerint:
a) az arany és ezüst finomságát tűzi vizsgálattal, űzési eljárással,
b) az ezüst finomságát Gay-Lussac elven alapuló potenciometriás titrálással,
c) a platina finomságát gravimetriás módszerrel, vagy d) a palládium finomságát gravimetriás módszerrel.
(2) Amennyiben a vizsgálat a nemesfém tárgy aránytalan értékvesztéséhez, illetve a végleges tönkremeneteléhez
vezethet, vagy az ötvözet alkotóelemeinek vizsgálata más vizsgálati módszert igényel, úgy az (1) bekezdés
a)–d) pontjában meghatározott vizsgálatok nem alkalmazhatók, a hatóság ezek helyett röntgenfluoreszcenciás
spektrometriás mérést vagy arany esetében mikrotűzi vizsgálatot alkalmazhat.
(3) Ha az (1) bekezdés a) pontja szerinti vizsgálatot az MSZ EN 31426:1998 szabvány szerint, az (1) bekezdés c) pontja
szerinti vizsgálatot az MSZ EN ISO 11489:1998 szabvány szerint, az (1) bekezdés d) pontja szerinti vizsgálatot
az MSZ EN ISO 11490:1998 szabvány szerint végzik, azt úgy kell tekinteni, hogy az e rendelet követelményeinek
megfelel. (4) A nemesfém tárgy finomsági fokának vizsgálata érdekében a hatóság a nemesfém tárgyat szükség esetén egészben
vagy részben beolvaszthatja, illetve a nemesfém tárgyból megfelelő mennyiségű anyagot vághat ki.
(5) A nemesfém tárgyak esetében a jogszabályban megállapított finomsági foktól való negatív irányú eltérés nem
fogadható el. 19. § (1) Ha a fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfém tárgy a fémjelzési megrendelőlapon feltüntetett finomsági fokot
nem éri el, a hatóság a bemutatót erről értesíti. A bemutató az értesítés kézhezvételétől számított 8 napon belül a 22. §
szerinti döntővizsgálatot kérhet, ennek hiányában a nemesfém tárgyat a bemutatónak fémjelzés nélkül kell kiadni.
Amennyiben döntővizsgálat alapjául szolgáló kifogása alaptalannak bizonyul, a döntővizsgálat igazgatási
szolgáltatási díját a bemutató viseli. (2) A nemesfém tárgy finomsági fokának vizsgálata, illetve a 22. § szerinti döntővizsgálat eredményének ismeretében
a nemesfém tárgy bemutatója kérheti a nemesfém tárgynak az R. 1. mellékletében megállapított finomsági foknak
megfelelő, kisebb finomsági érték szerinti fémjelzését. (3) Amennyiben nemesfém tárgy finomsági fokának vizsgálata, illetve a 22. § szerinti döntővizsgálat eredményeként
a nemesfém tárgy az R. 1. mellékletében meghatározott, az adott nemesfémre előírt legalacsonyabb finomsági foknak
sem felel meg, a nemesfém tárgyat a bemutatónak fémjelzés nélkül kell kiadni.
(4) A finomsági fok megállapításánál a 8–9. §-ban meghatározott szerelvényt és díszítést nem kell figyelembe venni.
20. § (1) A fémjelzésre bemutatott olyan nemesfém tárgyat, amely az R. 1. mellékletében meghatározott finomsági fokot eléri,
de az e rendeletben előírt feltételeknek nem felel meg, a hatóság a bemutatónak a hiányok pótlása céljából visszaadja,
ha a kisebb hiányok pótolhatók és azok pótlására a bemutató kötelezettséget vállal.
(2) Ha nemesfém tárgy bemutatója a megállapított hiány pótlását megtagadja, a nemesfém tárgyat fémjelzés nélkül kell
a bemutatónak kiadni. (3) Az (1) bekezdésben említett kisebb hiányok a következők:
a) a 7–10. és 23. §-ban foglalt rendelkezésektől való eltérés,
b) a Magyar Köztársaság területén készült nemesfém tárgyon az engedélyezett névjel hiánya, vagy nem megfelelő
alkalmazása, így a fel nem ismerhető, kopott vagy nem a meghatározott helyen lévő jel,
c) a bemutatott nemesfém tárgy nedves vagy szennyezett,
d) a bemutatott nemesfém tárgy elemeinek forrasztási kötései gyengék, ezért utánforrasztás szükséges,
e) a nem nemesfém díszítő elemek, kövek kapcsolódása a nemesfém tárgyhoz bizonytalan, azok könnyen
elválaszthatók a tárgytól. (4) A (2) bekezdés szerint kell eljárni abban az esetben is, ha
a) a bemutatott nemesfém tárgy olyan durván van kikészítve, hogy a fémjel nem alkalmazható az e rendeletben
előírtaknak megfelelően, vagy a fémjel a további megmunkálás során könnyen megsérülhet,
b) a láncszemek vagy a záróelemek nincsenek forrasztva, kivéve a nemesfém tárgy sérülése nélkül nem
szétszerelhető gépi vagy kézi kötésű láncokat, vagy c) a több alkatrészből álló nemesfém tárgy összes alkatrészeit nem mutatják be.
21. § Ha a fémjelzett nemesfém tárgy alakja vagy anyaga javítás vagy átdolgozás következtében lényegesen megváltozik,
a javítást vagy átdolgozást végző a nemesfém tárgyat ismételten köteles megvizsgálás és esetleges fémjelzés céljából
a hatóságnak bemutatni. 22. § (1) A döntővizsgálatot a hatóság két párhuzamos, egymás ellenőrzésére szolgáló vizsgálattal végzi. A döntővizsgálatban
nem vehet részt az a személy, aki az alapvizsgálatban részt vett, valamint az a személy, aki a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szerint szakértőként sem járhatna el.
(2) A döntővizsgálatot úgy kell elvégezni, hogy a vizsgálatot végző két személy egymást munkájában ne befolyásolhassa.
A két eredmény számtani középarányosa adja a döntővizsgálat eredményét.
4. A névjelzés 23. § (1) A fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfém tárgyat
a) a Magyar Köztársaság területén történő gyártás esetében a készítő,
b) a külföldről a Magyar Köztársaság területén történő forgalomba hozatal céljából behozott nemesfém tárgy
esetében a kereskedő azzal a névjellel látja el, amelynek használatát részére a hatóság engedélyezte.
(2) A készítő a tevékenység megkezdésére vonatkozó, e rendelet szerinti engedély iránti kérelem előterjesztésével
egyidejűleg, vagy azt követően köteles a névjel engedélyezését kérni.
(3) A kereskedő és a javító a tevékenység megkezdésére vonatkozó, e rendelet szerinti engedély iránti kérelem
előterjesztésével egyidejűleg, vagy azt követően kérheti a névjel engedélyezését.
(4) A névjelben alkalmazható azonosító karaktereket a készítő vagy a kereskedő javaslatára a hatóság határozza meg arra
figyelemmel, hogy a névjel alakja és rajza más névjeltől vagy fémjeltől egyértelműen megkülönböztethető legyen.
(5) A névjelet a nemesfém tárgy megjelölésére kizárólag az használhatja, akinek azt engedélyezték. A nemesfém tárgy
készítőjének és kereskedőjének csak egyféle névjel használatát lehet engedélyezni.
(6) A névjel engedélyezett használója a névjelbeütő szerszámait többféle nagyságban is elkészíttetheti. Az elkészült
névjelbeütő szerszámokat használatba vétel előtt próbanyomat és nyilvántartás céljából a hatóságnak be kell mutatni.
Amennyiben a lenyomat nem egyezik az engedélyezett névjellel, a hatóság a névjel beütésére szolgáló eszközt
használatra alkalmatlanná teszi. (7) A használatban elkopott névjelbeütő eszközt a hatóságnak megsemmisítés céljából át kell adni.
(8) A Magyar Köztársaság területén készült nemesfém tárgyba a készítő, a külföldről a Magyar Köztársaság területén
történő forgalmazásra irányuló kereskedelmi tevékenység céljából behozott nemesfém tárgyba a kereskedő köteles
a névjelet a 3. mellékletben meghatározott betűsoros tárgycsoport mutatóban megjelölt helyre tisztán és
felismerhetően beütni, amennyiben annak nincs technikai akadálya. (9) Ha a névjel beütésére a 3. mellékletben meghatározott betűsoros tárgymutató nem ad útmutatást, a névjelet úgy kell
elhelyezni, hogy a beütött jel tisztán felismerhető legyen. Ha a beütött jel nem ismerhető fel, a hatóság a nemesfém
tárgyat a névjel beütésének pótlására visszaadhatja a bemutatónak. A hatóság a készítő vagy a kereskedő kérelmére
elvégzi a névjel beütését. 24. § (1) A kizárólag tudományos, egészségügyi, oktatási vagy ipari célból készült nemesfém tárgy a felhasznált nemesfém
minőségének hiteles vizsgálata tekintetében a hatóság hatáskörébe tartozik.
(2) Az R. 4. § (3) bekezdés i) és j) pontjai szerinti nemesfém tárgyak készítése esetén a készítő, külföldről történő behozatal
esetében a kereskedő a nemesfém tárgy finomságát ezredrészben kifejező finomsági számjellel látja el.
25. § (1) Az érmegyártó a saját üzemében készült érmet és féldomborművű lapot annak peremén az alábbi jelzésekkel látja el:
a) az aranyból készülteket a nap jelképével, b) az ezüstből készülteket a hold jelképével,
c) a platinából készülteket Pt. betűkkel, d) a palládiumból készülteket Pd betűkkel.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jelzésen felül a tárgy peremébe be kell ütni a finomságot és névjelet.
26. § (1) Külföldön történő forgalomba hozatal céljára készített nemesfém tárgy és nemesfém alapanyag esetében az
R. 11. §-ában meghatározott nemesfém tárgyakat finomságuk ellenőrzése céljából kiszállításukat megelőzően a
hatóság által meghatározott, és a hatóság honlapján közzétett árujegyzék kíséretében be kell mutatni a hatóságnak.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerint bemutatott nemesfém tárgyak finomsága megfelelő, a hatóság az árujegyzéket
igazoló záradékkal látja el és azt csak ennek megtörténte után szabad kiviteli vámkezelésre a vámhivatalnak átadni.
27. § (1) Az eladásra szánt nemesfém tárgyakat az árusítóhelyeken a nem nemesfémből készült tárgyaktól elkülönítve, és
megfelelő felirattal megjelölve kell tartani. (2) A készítő, illetve a kereskedő a raktárában vagy üzlethelyiségében lévő, fémjellel még el nem látott, nem
mintakollekcióként szolgáló nemesfém tárgyat fémjelzésre a hatóság részére történő bemutatásig a fémjelzett
nemesfém tárgyaktól elkülönítve „Nem eladó fémjelzetlen nemesfém tárgyak” felirattal megjelölve a vásárlók számára
nyitva nem álló helyen tartja. (3) A készítő, illetve a kereskedő a raktárában, vagy üzlethelyiségében lévő fémjelzetlen, mintakollekcióként szolgáló
nemesfém tárgyakat a fémjelzett nemesfém tárgyaktól elkülönítve tartja és „Mintakollekció, nem eladó, fémjelzetlen
tárgyak” felirattal látja el. (4) A készítő, illetve a kereskedő a fémjelzetlen tárgyakról naprakész nyilvántartást vezet az átvétel idejének, az eladó vagy
megbízó nevének és címének, a nemesfém tárgy megnevezésének, valamint tömegének feltüntetésével.
(5) Az (1)–(4) bekezdésben foglalt, a nemesfém tárgyak elkülönítésére vonatkozó rendelkezéseket a kirakatban
elhelyezett nemesfém tárgyakra is alkalmazni kell. (6) Az (1) bekezdés tekintetében eladásra szánt nemesfém tárgynak kell tekinteni minden olyan nemesfém tárgyat, amely
az árusítóhelyen található, és a készítő, vagy kereskedő nem javítás, vagy beolvasztás céljából vagy nem
mintakollekcióként tárolja. 28. § A kereskedő az üzlethelyiségében az R. 7. §-a szerinti egyenértékűségi vizsgálat eredményeként a hatóság által
határozatban megállapított és közzétett nemesfémvizsgáló és hitelesítő szervezetek által alkalmazott,
egyenértékűnek elismert fémjeleket jól látható helyen kifüggeszti. 5. A fémjel, a hatóság jele elhelyezése
29. § (1) A hatóság köteles az átvett nemesfém tárgyba a fémjelet és a hatóság jelét a 3. mellékletben meghatározott betűsoros
tárgycsoport mutatóban megjelölt helyre tisztán és felismerhetően elhelyezni, amennyiben annak nincs technikai
akadálya. (2) Ha a nemesfém tárgy egy darabból áll, tehát sem tartozékai, sem forrasztott alkatrészei, díszítései nincsenek, akkor
a nemesfém tárgy egy fémjelet kap. (3) Amennyiben a nemesfém tárgyat tartozékkal látják el, vagy a nemesfém tárgynak forrasztott alkatrészei, díszítései
vannak, akkor azt a főrészt, melyhez a kiegészítő tartozik, a fémjelen kívül a hatóság jelével is el kell látni.
(4) A fémjelet lehetőség szerint úgy kell elhelyezni, hogy könnyen felismerhető és megtalálható legyen, a nemesfém
tárgyon a lehető legkisebb sérülést okozza, és az esetleges jogtalan áthelyezése a fémjel sérülése nélkül ne legyen
lehetséges. (5) Ha az alkalmazott fémjel vagy a hatóság jele nem ismerhető fel, a bemutató a nemesfém tárgy átvételekor vagy az
azt követő nyolc napon belül a hatóságtól a fémjelnek vagy a hatóság jelének helyes elhelyezését kérheti.
30. § (1) Azokon a nemesfém tárgyakon, amelyekre a 3. mellékletben meghatározott betűsoros tárgycsoport mutató nem
tartalmaz útmutatást, a fémjel, a hatóság jele, valamint névjel beütési helyét a hatóság állapítja meg.
(2) Ha a nemesfém tárgyon bármely okból nem lehet a fémjelet elhelyezni, a nemesfém tárgyat a megrendelőnek
a nemesfém tárgy anyagából készült kis lemezzel kell ellátnia, vagy arra zárat kell ráfüggesztenie, és a fémjelet,
valamint a névjelet ebbe kell beütni. (3) Ha a nagy értékű nemesfém tárgyon a fémjel a nemesfém tárgy sérülése, illetve értékcsökkenést eredményező
deformációja nélkül nem alkalmazható, a fémjel helyett a hatóság lézer fémjel elhelyezését vagy minőségtanúsító
bizonylat kiadását engedélyezi a 4. mellékletben meghatározott nyomtatványon.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott fémjelet helyettesítő bizonylatnak kísérnie kell a nemesfém tárgyat.
31. § Az R.-ben meghatározott definícióknak és az e rendelet szerinti technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelnie az
olyan nemesfém tárgynak, amelyet az Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve
hoztak forgalomba, vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban
állítottak elő, az ott irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az irányadó előírások a fogyasztók védelme
tekintetében az e rendeletben meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
6. Záró rendelkezések 32. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) A 2009. október 1. előtt a hatóság által nyilvántartásba vett, a nemesfém tárgyak, valamint a nemesfémek más
fémekkel való ötvözeteiből készült ékszerek, díszműáruk és egyéb tárgyak készítését, javítását, árverését folytató vagy
az ilyen tárgyakat kereskedelmi tevékenység keretében forgalmazó vállalkozásnak a 2. § (1) bekezdésében
meghatározott adatokban bekövetkezett változás esetén kell az 1. § (1) bekezdése szerinti engedély iránti kérelmet
benyújtania. 33. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9. cikkének való megfelelést szolgálja. 34. § E rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az
információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
35. § (1) A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 94. § (2) bekezdés
b) pontjának alkalmazásáról szóló 6/2010. (I. 14.) NFGM rendelet (a továbbiakban: R2.)1. § f) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép: (A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 94. § (2) bekezdés
b) pontja alkalmazásának) „f) a nemesfém tárgyak vizsgálatáról, hitelesítéséről és nemesfémtartalmuk tanúsításáról, valamint a hitelesítés és
tanúsítás egyenértékűségéről szóló 187/2011. (IX. 14.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésében, 11. § (2) bekezdésében,
12. §-ában meghatározott kötelezettség be nem tartása miatt a nemesfém tárgyakkal kapcsolatos hatósági
tevékenységekről szóló 35/2011. (IX. 14.) NGM rendelet 3. § (3) bekezdésben meghatározott jogkövetkezmény és
a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által kiszabható bírság mértékére és alkalmazására vonatkozó részletes
szabályokról szóló 262/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott jogkövetkezmény
alkalmazása,” (esetén van helye.) (2) Az R2. 1. § l) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 94. § (2) bekezdés
b) pontja alkalmazásának) „l) a nemesfém tárgyakkal kapcsolatos hatósági tevékenységekről szóló 35/2011. (IX. 14.) NGM rendelet 14. §
(2) bekezdésében, 23. § (1)–(3), és (6) bekezdésében meghatározott kötelezettség be nem tartása miatt a 3. §
(3) bekezdésben meghatározott jogkövetkezmény és a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által kiszabható
bírság mértékére és alkalmazására vonatkozó részletes szabályokról szóló 262/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 3. §
(1) bekezdés d) pontjában meghatározott jogkövetkezmény alkalmazása” (esetén van helye.)
36. § Hatályát veszti a nemesfémtárgyak és termékek vizsgálatának, hitelesítésének és nemesfémtartalmuk tanúsításának
részletes szabályairól szóló 74/2004. (IV. 29.) GKM rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
1522/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata a Debrecen, Hajdúszoboszló, Hortobágy és Tisza-tó kiemelt turisztikai fejlesztési térség meghatározásáról és a térségben megvalósítandó egyes beruházásokról.
A Kormány
 1. elfogadja a  Debrecen, Hajdúszoboszló, Hortobágy és Tisza-tó kiemelt turisztikai fejlesztési térség 2017–2030
időszakra szóló stratégiai fejlesztési programját (a továbbiakban: fejlesztési program);
 2. a rendelkezésre álló forrás mértékéig egyetért Debrecen, Hajdúszoboszló, Hortobágy és Tisza-tó kiemelt turisztikai
fejlesztési térség tekintetében a 2. mellékletben meghatározott fejlesztések megvalósításának szükségességével;
 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot a  Kormány részére a  Debrecen, Hajdúszoboszló,
Hortobágy és Tisza-tó kiemelt turisztikai fejlesztési térség területének megállapításához szükséges jogszabálymódosításra az 1. mellékletben foglaltak figyelembevételével;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a belügyminiszterrel együttműködve –
a) a 2. mellékletében meghatározott fejlesztésekhez szükséges vízügyi engedélyezési feltételeket vizsgálja meg,
és gondoskodjon arról, hogy azok a  vízügyi jogszabályokban meghatározottaknak megfelelően kerüljenek
megvalósításra,
b) vizsgálja meg a  már megvalósult, illetve megvalósítani tervezett vízügyi beruházások által és a  fejlesztési
programmal érintett területek közötti esetleges átfedéseket az  európai uniós támogathatósági és
elszámolhatósági szabályokra tekintettel,
c) kezdeményezzen rendszeres egyeztetést – az  Országos Vízügyi Főigazgatóság útján – a  fejlesztések
tervezésének további fázisaiban a  vagyonkezelésért felelős, illetékes vízügyi szervekkel, ha azt a  fejlesztési
programban bemutatott fejlesztések jelenlegi kidolgozottsága szükségessé teszi;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2017. szeptember 15. 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Debrecen, Hajdúszoboszló, Hortobágy és Tisza-tó kiemelt turisztikai
fejlesztési térség területét érintő, e határozatban foglalt, több kormányzati szerv együttműködését igénylő feladatok
megvalósítását a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság bevonásával koordinálja;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság
bevonásával 2017 második félévétől 2030 második félévéig évente készítsen jelentést a  Kormány számára
az e határozatban előírt feladatok teljesítéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: első alkalommal 2017. december 31-ig
 utolsó alkalommal 2031. január 31-ig
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1047/2004. (V. 14.) Korm. határozata.  a Budai Vár újjáépítésének befejezéséről 1. A Kormány nemzeti emlékhelyünk, a Budai Vár második világháborút követő újjáépítésének befejezése érdekében elrendeli a helyreállítás első ütemében, 2004-től kezdődően a) a magyar kultúra európai teljesítményét és kapcsolatrendszerét jelképező kiállítás állandó helyszíneként a Honvéd Főparancsnokság egykori épületének helyreállítását 2006-ig, b) a Mátyás-templom műemléki rekonstrukciójának megindítását, c) a Szent György tér beépítetlen területei egy részének állami reprezentációs célokra történő átalakítását, dezését — az állami garanciabeváltás szabályainak a módosításával — a 2005. évben a 100 ezer forintot meg nem haladó tőketartozásokkal kell elkezdeni. Ezen adósságok konszolidációs programjára vonatkozó szabályozási javaslatot ki kell dolgozni és a Kormány elé kell terjeszteni. A javaslatnak tartalmaznia kell a programban való részvétel feltételeit, valamint a lebonyolítás eljárási rendjét. A programban a fizetésképtelen, illetőleg fedezet nélküli tartozással rendelkező adósok vehetnek részt.
Felelős: egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
pénzügyminiszter Határidő: 2004. augusztus 31.
2. A konszolidációs programban való részvétel feltételein kívül eső, abba nem bevonható hiteladósokra együttműködésen alapuló adósságkezelési programot kell alkalmazni a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló
1993. évi III. törvényben meghatározott adósságkezelési
szolgáltatás szabályozásának módosításával. Az adósságkezelési szolgáltatás módosítását az alábbiak figyelembevételével kell előkészíteni:
a) a lakáscélú hitelhátralékok esetében magasabb támogatási mérték és hosszabb időtartam kerüljön szabályozásra,
b) a közüzemi hátralékok esetében a legrosszabb szociális körülmények között élőknél a támogatás igénybevételéhez előírt önrész csökkenjen,
c) az áram- és gázszolgáltatóknak legyen lehetőségük
az adósság felhalmozódását megakadályozó jelzőrendszer
működtetésére.
Felelős: egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
igazságügy-miniszter Határidő: 2004. augusztus 31.
3. Az áram- és gázszolgáltatás kikapcsolásának, valamint ezen típusú tartozások újbóli felhalmozódásának
megakadályozása érdekében a 2005. évtől önálló programot kell indítani az ún. kártyás fogyasztásmérő készülékek
elterjesztésére. A program indításának feltételeit még az
idei évben meg kell teremteni. Az előkészítő munka során
törekedni kell arra, hogy a készülékek felszerelésének költségeit nagyobb részben a közüzemi szolgáltatók állják.
Felelős: egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: 2004. július 31. 4. Az adósságkezelési szolgáltatás igénybevételére a
szociális helyzetük alapján nem jogosult családok lakhatási
feltételeinek védelmében ki kell dolgozni a magánszemélyek adósságainak rendezésére szolgáló speciális fizetésképtelenségi eljárás törvényi koncepcióját.
Felelős: igazságügy-miniszter
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter Határidő: 2004. december 31.
5. Törekedni kell arra, hogy a hitelintézetek és a közüzemi szolgáltatók aktívan vegyenek részt a lakosság
eladósodásának mérséklését szolgáló programok végrehajtásában. Az általuk nyújtott kedvezmények meghatározása érdekében egyeztető tárgyalásokat kell folytatni az
érintett hitelintézetek és közüzemi szolgáltatók képviselőivel.
Felelős: egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
Határidő: 2004. július 31.
6. A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII.
törvény módosításával biztosítani kell a lakosság eladósodásának mérséklését szolgáló intézkedéscsomag keretében
elengedett követelések adómentességét.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2013. (I. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 3. §
(2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bakucz László Ferencet 2013. január 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. december 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
262/2011. (XI. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló
223/2010. (IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a fogyatékkal élő emberek kulturális és sportprogramjai szervezésének terén végzett áldozatos tevékenységének
elismeréseként
Adamecz László nyugdíjas vájárnak,
a székely népi kultúra és nemzeti hagyományaink ápolásáért, a fafaragás mesterségének művészi szintre emeléséért,
népszerűsítéséért
Cs. Kiss Ernő fafaragó népművésznek,
a gyermekek nevelése és a matematika oktatás területén elért eredményei, szakmai sikerei, hivatásszeretete
elismeréseként
Scherlein Mártának, a Ságvári Endre Általános Iskola tanárának a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK ÉRDEMÉRME
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. október 19.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
4/2006. (VII. 24.) OKM rendelete egyes ingatlanok műemléki védettségének megszüntetéséről, illetve műemlékké nyilvánításáról.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi
LXIV. törvény 32. és 35. §-a alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Megszüntetem a Budapest XII. kerület, Béla
király út, 9529/3 helyrajzi számú ingatlan 15709 törzsszámú műemléki védettségét, mert az ingatlan telekalakítása következtében három önálló ingatlan jött létre, amelyek közül a 9529/5 és 9529/6 helyrajzi számú ingatlan
műemléki értéket nem hordoz.
(2) Az (1) bekezdés szerinti telekalakítás során létrejött
9529/4 helyrajzi számú ingatlant műemlékké nyilvánítom.
(3) Műemléki környezetnek a 9529/5, 9529/6, 9533,
9549/26, 9549/27, 9549/36, 9549/37, 9550/2 helyrajzi
számú ingatlanokat, a 9532 helyrajzi számú közterületet,
valamint a 9508 és 9548/1 helyrajzi számú közterület fenti
ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(5) A védetté nyilvánítás célja a 19. századi forrásház és
a 15. században épült vízgyűjtő folyosó építészeti értékeinek megőrzése.
2. § Az e rendeletben műemléki védettség alá helyezett építmények fenntartásáról, jó karban tartásáról a műemlék
tulajdonosa, vagyonkezelője, illetve a tulajdonosi jogok
gyakorlója, továbbá jogszabályban meghatározott esetekben ingyenes használója a kulturális örökség védelméről
szóló 2001. évi LXIV. törvény szerint köteles gondoskodni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1884/2016. (XII. 28.) Korm. határozata egyes fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 21.  § (6)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva 398 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi
C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések
cím terhére, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. január 30.
2. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva – a  központi költségvetés egyes előirányzatain
keletkezett megtakarításokra tekintettel – 11 798 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet
szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban:
Ávr.) 152.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi az  államháztartás központi alrendszerébe tartozó
költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok 2015. évi költségvetési maradványának felhasználásáról
szóló 1401/2016. (VII. 22.) Korm. határozatban megállapított 2015. évi, további intézkedésig fel nem használható
kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból 831 674 ezer forint felhasználását
a 2. mellékletben foglaltak szerint;
4. az Ávr. 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  2015. évi költségvetési maradványok
felhasználásáról szóló 1669/2016. (XI. 23.) Korm. határozatban megállapított, 2015. évi, további intézkedésig
fel nem használható kötelezettségvállalással terhelt, azonban meghiúsulás miatt kötelezettségvállalással nem
terheltté vált költségvetési maradványokból a  X. Igazságügyi Minisztérium fejezetnél keletkezett 166 918 ezer
forint, a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 353 090 ezer forint, a  XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezetnél keletkezett 10 418 ezer forint felhasználását;
5. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  3–4.  pontokban felhasználásra engedélyezett
összegekből a 3. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 6. a Kvtv. 19.  § (7)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva és az  Ávr. 34.  § (2)  bekezdése értelmében felhívja
a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap kezelőjét, hogy a  LXII. Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és
Innovációs Alap fejezet, 7. Fejezeti stabilitási tartalék cím előirányzaton lévő 624 500 ezer forintot utalja át
a  XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok, 1. Célelőirányzatok, 67. Egyes megyei jogú
városok fejlesztési célú támogatása jogcímcsoport javára;
7. a Kvtv. 19.  § (7)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva és az  Ávr. 34.  § (2)  bekezdése értelmében felhívja
a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap kezelőjét, hogy a  LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, 15. Fejezeti stabilitási
tartalék cím előirányzaton lévő 389 500 ezer forintot utalja át a XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok, 1. Célelőirányzatok, 67. Egyes megyei jogú városok fejlesztési célú támogatása jogcímcsoport javára;
8. a Kvtv. 19.  § (7)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva és az  Ávr. 34.  § (2)  bekezdése értelmében
felhívja a  Központi Nukleáris Pénzügyi Alap kezelőjét, hogy a  LXVI. Központi Nukleáris Pénzügyi Alap fejezet,
10. Fejezeti stabilitási tartalék cím előirányzaton lévő 134 400 ezer forintot utalja át a XI. Miniszterelnökség fejezet,
30. Fejezeti kezelésű előirányzatok, 1. Célelőirányzatok, 67. Egyes megyei jogú városok fejlesztési célú támogatása
jogcímcsoport javára;
9. a Kvtv. 19.  § (7)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva és az  Ávr. 34.  § (2)  bekezdése értelmében felhívja
a Nemzeti Kulturális Alap kezelőjét, hogy a LXVII. Nemzeti Kulturális Alap fejezet, 14. Fejezeti stabilitási tartalék cím
előirányzaton lévő 93 500 ezer forintot utalja át a XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok,
1. Célelőirányzatok, 67. Egyes megyei jogú városok fejlesztési célú támogatása jogcímcsoport javára.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
69/2015. (IX. 4.) ME határozata az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben
eljárva, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter előterjesztésére
dr. Kiss Zoltánt az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatójává – 2015. szeptember 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1582/2014. (X. 15.) Korm. határozata a pénzügyi számlákkal kapcsolatos információk automatikus cseréjéről szóló, illetékes hatóságok közötti többoldalú Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  pénzügyi számlákkal kapcsolatos információk automatikus cseréjéről szóló, illetékes hatóságok közötti
többoldalú Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2012. (VI. 15.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben,
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár előterjesztésére megállapítom, hogy Fericsán Anita, a Miniszterelnökség helyettes államtitkára kormányzati szolgálati jogviszonya a Kttv. 221. § (2) bekezdés
a) pontja alapján történő áthelyezésére tekintettel – 2012. június 1-jei hatállyal –
megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
21/2013. (V. 24.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdésének b) pontja alapján az Emberi Erőforrások Minisztériuma
európai uniós fejlesztési és stratégiai feladatainak koordinálására, valamint a 2014 és 2020 közötti EU-s időszak
fejlesztési programjainak az Emberi Erőforrások Minisztériumát érintő tervezésének előkészítésére dr. Köpeczi-Bócz
Tamást 2013. május 15. napjától 2013. november 14. napjáig miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében:
a) szakmailag összehangolja az Emberi Erőforrások Minisztériuma feladat- és hatáskörébe tartozó hazai és EU-s
fejlesztéseket,
b) a tárcán belül egyezteti az egyes ágazati érdekeket a fejlesztések hatékonyságának és eredményességének
növelése érdekében,
c) javaslatot tesz a szakmai államtitkárságok egymást kölcsönösen segítő fejlesztési irányaira, és koordinálja azok
tervezését, megvalósítását,
d) koordinálja a Kecskemét és térsége kiemelt járműipari központtá nyilvánításáról szóló 1313/2012. (VIII. 27.)
Korm. határozat szerint a Kecskemét és térsége kiemelt járműipari központtá nyilvánításával kapcsolatosan az
Emberi Erőforrások Minisztériuma felelősségi körébe tartozó projekteket és fejlesztési programokat.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) és (10) bekezdés a) pontja szerint havonta 195 300 Ft összegű díjazás, illetve
helyettes államtitkári juttatások illetik meg.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 20/2012. (XI. 30.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
189/2014. (VII. 25.) Korm. rendelete a Környezet és Energia Operatív Program KEOP-2012-5.6.0 kódszámú, „Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című projekthez kapcsolódó egyes beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d) és e) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
az 5.  § (4)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16., 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Környezet és Energia Operatív
Program KEOP-2012-5.6.0 kódszámú, „Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című
projekthez kapcsolódó, a  fővárosi és megyei kormányhivatalok által megvalósítandó beruházásokkal összefüggő,
az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni azokat a  közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és a működés megkezdéséhez közvetlenül
szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a 2. mellékletben meghatározott kormánymegbízottakat jelöli ki.
3. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti azon közigazgatási hatósági ügyekben, amelyekben az  adott ügyfajtára vonatkozó
jogszabály szerint elsőfokú hatóságként, illetve elsőfokú szakhatóságként a fővárosi és megyei kormányhivatal vagy
annak valamely önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége jár el, a Kormány elsőfokú hatóságként,
illetve elsőfokú szakhatóságként
a) a 2.  mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyek tekintetében a  2.  mellékletben megjelölt
hatóságokat jelöli ki,
b) a további hatósági ügyek tekintetében – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – azt a  fővárosi és
megyei kormányhivatalt, illetve annak hatáskörrel rendelkező szervezeti egységét jelöli ki, amelynek vezetője
a  2.  §-ban meghatározottak szerint az  adott megye területén megvalósuló beruházások tekintetében
koordinációs feladat- és hatáskörrel rendelkezik.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározottak alapján a  közigazgatási hatósági ügy tekintetében
a  fővárosi és megyei kormányhivatal több járási hivatala, illetve járási szakigazgatási szerve is hatáskörrel
rendelkezik, a Kormány elsőfokú hatóságként, illetve elsőfokú szakhatóságként a 2. §-ban meghatározottak szerinti
koordinációs feladat- és hatáskörrel rendelkező kormánymegbízott által vezetett kormányhivatal szerinti megye
székhelyén működő járási hivatalt, illetve járási szakigazgatási szervet, a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető
kormánymegbízott koordinációs feladat- és hatáskörébe tartozó beruházások tekintetében az  V. kerületi Járási
Hivatalt és járási szakigazgatási szerveit, valamint a Budapesti 1. Számú Földhivatalt, a Pest Megyei Kormányhivatalt
vezető kormánymegbízott koordinációs feladat- és hatáskörébe tartozó beruházások tekintetében az  Érdi Járási
Hivatalt és járási szakigazgatási szerveit jelöli ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben másodfokú hatóságként, illetve másodfokú
szakhatóságként a  Kormány az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározottak alapján eljáró elsőfokú hatóság, illetve
elsőfokú szakhatóság felett felügyeleti jogkört gyakorló hatóságot jelöli ki.
4. § Az 1.  § (1)  bekezdése szerinti azon közigazgatási hatósági ügyekben, amelyekben az  adott ügyfajtára vonatkozó
jogszabály szerint elsőfokú hatóságként, illetve elsőfokú szakhatóságként nem a fővárosi és megyei kormányhivatal
vagy annak valamely önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége jár el, a Kormány az 1. melléklet
szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) elsőfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el, b) elsőfokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú szakhatóságként jár el,
c) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el,
d) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú szakhatóságként jár el.
5. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a  szakhatóság – a  hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
(4) Az 1. § (1) bekezdése szerinti
a) építésügyi hatósági ügyekben nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
b) beruházással összefüggésben településképi bejelentési eljárásnak nincs helye,
c) beruházással összefüggésben nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1434/2018. (IX. 11.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program TOP-1.1.1-16 „Ipari parkok, iparterületek fejlesztése” című konstrukció keretében benyújtott projektek belső költségátcsoportosításáról.
A Kormány
 1. egyetért – az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5. melléklet 3.12.6. és 3.12.7 pontja alapján –
a) a TOP-1.1.1-16-BK1-2017-00016 azonosító számú, „Új iparterület kialakítása Kiskunhalason” című, valamint
b) a TOP-1.1.1-16-JN1-2017-00006 azonosító számú, „A szászbereki iparterület kialakítása és infrastrukturális
fejlesztése” című
projektek (a továbbiakban: projektek) belső költségátcsoportosításával;
2. egyetért a projektek támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök