text:
14/2008. (IV. 3.) GKM rendelete a bányászati hulladékok kezeléséről.
A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény 59. § (3) bekezdés c) pontjában, valamint a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (2) bekezdés i) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a gazdasági
és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya az ásványi nyersanyagok kutatásából, kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából származó hulladék (a továbbiakban: bányászati hulladék) kezelésére terjed ki.
(2) Nem tartozik e rendelet hatálya alá:
a) az ásványi nyersanyagok kutatása, kitermelése és
feldolgozása során keletkező olyan hulladék, amely más
jogszabály hatálya alá tartozik, és nem közvetlenül e tevékenységekből származik (például munkagépek üzem- és
kenőanyagai),
b) az ásványkincsek tengeri kutatásából, kitermeléséből és feldolgozásából származó hulladéka,
c) víz, szennyezett víz, gáz, cseppfolyósított földgáz
és bármilyen folyékony halmazállapotú hulladék besajto
lása, visszasajtolása a földtani közegbe és a felszín alatti
vizekbe,
d) a bányászati hulladékok radioaktivitásával kapcsolatos ártalmatlanítási, mentesítési, környezeti rehabilitációs tevékenység.
(3) Az inert bányászati hulladék, a nem szennyezett
talaj, a tőzegbányászati hulladék és az ásványi nyersanyagok – kivéve a kőolaj, valamint a gipsztől és az anhidrittől
különböző evaporitok – kutatása során keletkező nem
veszélyes hulladék nem tartozik a 6. §, a 7. §, a 10. §
(1), (4)–(5) bekezdése, a 11. §, a 12. § (6) bekezdése és
a 13. § hatálya alá, kivéve ha „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményben került lerakásra.
(4) A nem veszélyes és nem inert bányászati hulladékokra nem vonatkoznak a 10. § (4)–(5) bekezdésében,
a 11. § (4)–(6) bekezdésében, a 12. § (6) bekezdésében,
valamint a 13. §-ban foglalt követelmények, kivéve ha „A”
osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményben kerültek
kezelésre.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. csurgalék: minden olyan folyadék, amely a lerakott
hulladékon átszivárog, és amelyet a hulladékkezelő létesítmény kibocsát vagy magában tart, beleértve a szennyezett csurgalékvizet is, amely nem megfelelő kezelés esetén
károsíthatja a környezetet;
2. dúsítási maradékok: szilárd vagy iszapszerű hulladékok, amelyek az ásványok elválasztástechnikai eljárásokkal (például törés, őrlés, osztályozás, flotálás és más
fizikai, kémiai eljárások) történő – az értékes ásványi
részeknek a kevésbé értékes kőzettől való eltávolítása
érdekében végzett – előkészítése után maradnak vissza;
3. érintett nyilvánosság: e rendeletben meghatározott,
a környezetvédelmi döntéshozatal által érintett vagy valószínűleg érintett, illetve abban érdekelt nyilvánosság, és
nem kormányzati szervezeteik;
4. gát: mesterséges építmény víznek vagy hulladéknak
egy mesterséges térben való visszatartására vagy elkerítésére;
5. gyenge sav hatására bomló cianid: olyan cianid és
cián-vegyületek, amelyek gyenge sav hatására meghatározott pH-értéken átalakulnak;
6. hulladék: a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) 3. § a) pontjában
meghatározott hulladék;
7. hulladék birtokosa: a bányászati hulladék termelője,
vagy az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, akinek a hulladék
a birtokában van;
8. hulladékkezelő létesítmény: a szilárd vagy folyékony
halmazállapotú, oldatban vagy szuszpenzióban lévő bányászati hulladéknak az a)–d) pontban meghatározott időtartamon túl történő gyűjtésére vagy elhelyezésére szolgáló, a bányavállalkozó kérelmére a bányafelügyelet által
engedélyezett kijelölt terület. Ezek a létesítmények
magukban foglalnak bármely gátat vagy egyéb, tárolásra,
visszatartásra, elkülönítésre szolgáló, illetve a létesítményt egyéb módon szolgáló építményt, továbbá – bár
nem kizárólagosan – a meddőhányókat és tározókat, de
nem beleértve a bányatérségeket, amelyekbe a hulladékot
az ásvány kitermelését követően rehabilitációs és építési
célból visszatöltik
a) időkorlát nélkül az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmények és a hulladékgazdálkodási tervben
veszélyesnek minősített hulladékot kezelő létesítmények
esetében,
b) hat hónapot meghaladó időtartamnál a váratlanul
keletkező veszélyes hulladékot kezelő létesítmények esetében,
c) egy évet meghaladó időtartamnál a nem veszélyes
és nem inert hulladékot kezelő létesítmények esetében,
d) három évet meghaladó időtartamnál a nem szennyezett talaj; a nem veszélyes, kutatásból származó hulladék;
a tőzeg kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából
származó hulladék, valamint az inert hulladék kezelésére
szolgáló létesítmények esetében;
9. inert hulladék: olyan hulladék, amely semmilyen jelentősebb fizikai, kémiai vagy biológiai átalakuláson nem
megy át. Az inert hulladék nem oldódik, nem ég, más fizikai vagy kémiai reakcióba nem lép, biológiai úton nem
bomlik, nem befolyásol vele érintkezésbe kerülő anyagokat hátrányosan oly módon, hogy környezetszennyezést
okozna, vagy károsítaná az emberi egészséget. A hulladék
teljes kioldható anyagtartalmának, szennyezőanyag-tartalmának és a csurgalék ökotoxicitásának elhanyagolhatónak
kell lennie, és különösen nem veszélyeztetheti a felszíni
víz vagy a felszín alatti víz minőségét;
10. illetékes személy: olyan természetes személy, aki
rendelkezik azokkal a műszaki ismeretekkel és tapasztalattal, amelyek szükségesek az e rendeletből eredő feladatának ellátásához (például földtani szakértő, hites bányamérő, mérnöki kamaránál nyilvántartásba vett szakértő);
11. jelentős változás: a hulladékkezelő létesítmény
szerkezetének vagy működésének olyan változása, amely
a bányafelügyelet véleménye alapján jelentős negatív
hatással lehet az emberi egészségre vagy a környezetre;
12. nyilvánosság: egy vagy több természetes vagy jogi
személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, azok társulásai, szervezetei vagy csoportjai;
13. súlyos baleset: a bányaüzem területén történő olyan
esemény, amely e rendelet alkalmazási körébe tartozó bármely létesítményben nyersanyag-kitermelésből származó
hulladék kezelését is magában foglaló tevékenység során
következik be, és az emberi egészség, illetve a környezet
súlyos veszélyeztetéséhez vezet akár azonnal, akár késleltetve, a helyszínen vagy azon kívül;
14. tározó: finom szemcséjű hulladékok – általában
dúsítási maradékok –, továbbá változó mennyiségű, az
ásványkincsek feldolgozásából, valamint az ipari víz tisztításából és hasznosításából származó szabad víz tárolására szolgáló természetes vagy mesterséges létesítmény;
15. tengeri: a tengernek és a tengerfenéknek az átlagos
vagy közepes árapály alacsony vízszintet jelző pontjától
kifelé terjedő területe;
16. üzemeltető: az a természetes vagy jogi személy, aki
a bányászati hulladék kezeléséért felelős, beleértve a
bányászati hulladék ideiglenes tárolását, valamint a működési és a bezárás utáni időszakot is;
17. veszélyes hulladék: a Hgt. 3. § b) pontjában meghatározott hulladék.
Általános követelmények 3. § (1) A bányavállalkozók megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a bányászati
hulladék kezelése
a) ne jelentsen veszélyt az emberek egészségére,
b) során ne használjanak olyan eljárásokat vagy mód
szereket, amelyek károsíthatják a környezetet, a bányászati hulladék kezelése különösen ne jelentsen veszélyt
a vízre, a levegőre, a talajra, valamint az állat- és növényvilágra,
c) ne okozzon kellemetlen zajt vagy szagot, és
d) ne legyen káros hatással a tájra vagy a védett terüle
tekre. (2) Az üzemeltető megtesz minden szükséges intézkedést, amely megakadályozza vagy csökkenti a bányászati
hulladék kezelése következtében a környezetre és az
emberi egészségre gyakorolt káros hatásokat, beleértve
a hulladékkezelő létesítmény irányítását – még bezárása
után is – az adott létesítménnyel kapcsolatos súlyos balesetek megelőzését, ezeknek a környezetre és az emberi életre
gyakorolt következményei csökkentését.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott intézkedéseket
többek között az elérhető legjobb technikák figyelembevételével kell kialakítani.
Bányászatihulladék-gazdálkodási terv 4. § (1) Az üzemeltető hulladékgazdálkodási tervet készít a
bányászati hulladék mennyiségének minimálisra csökkentésére, előkezelésére, hasznosítására és ártalmatlanítására.
(2) A bányászatihulladék-gazdálkodási terv célkitűzései: a) a hulladék keletkezésének és ártalmasságának megelőzése vagy csökkentése, különösen az alábbiak figyelembevételével:
aa) hulladékkezelés a tervezési fázisban, valamint az
ásványi nyersanyag kitermelésére és előkészítésére használt módszer kiválasztásakor,
ab) változások, amelyeken a bányászati hulladék a
reakcióképes felület növekedés és a felszíni viszonyoknak
való kitettség kapcsán keresztülmehet,
ac) a bányászati hulladéknak az ásványi nyersanyag
kitermelését követően a bányatérségbe való visszatöltése
amennyire az műszakilag és gazdaságilag kivitelezhető
és környezetbarát a környezetvédelmi jogszabályi előírásoknak és e rendelet rendelkezéseinek megfelelően,
ad) a termőtalaj visszahelyezése a hulladékkezelő létesítmény bezárása után, vagy ha ez a gyakorlatban nem kivitelezhető, a termőtalaj máshol történő újrahasznosítása
a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően,
ae) kevésbé veszélyes anyagok használata az ásványi
nyersanyagok előkészítéséhez;
b) a bányászati hulladék újrafeldolgozással vagy
visszanyeréssel történő hasznosításának ösztönzése a környezetvédelmi előírásoknak és e rendelet rendelkezéseinek megfelelően;
c) a bányászati hulladék rövid és hosszú távú biztonságos ártalmatlanításának biztosítása, különös tekintettel a
tervezési fázisban a hulladékkezelő létesítmény működése
közbeni és a bezárása utáni irányításra, valamint egy olyan
terv kiválasztására, amely
ca) a bezárt hulladékkezelő létesítmény minimális
szintű vagy lehetőség szerint semmilyen felügyeletét,
ellenőrzését és irányítását nem követeli meg,
cb) megelőzi vagy minimálisra csökkenti a hosszú távú
negatív hatásokat, (például amelyeket a hulladékkezelő
létesítményből származó, levegőben, illetve vízben lebegő
szennyező anyagok vándorlása okoz), továbbá
cc) biztosítja minden, az eredeti terepszintet meghaladó gát vagy meddőhányó hosszú távú geotechnikai stabilitását.
(3) A bányászatihulladék-gazdálkodási terv tartalmazza
legalább: a) ahol alkalmazható, a hulladékkezelő létesítmény
javasolt osztályozását az 1. mellékletben megállapított kritériumokkal összhangban:
aa) ,,A” osztályú hulladékkezelő létesítmény esetében
1. az 5. § (3) bekezdésének megfelelően koncepciót
a súlyos balesetek megelőzésére,
2. biztonsági rendszert ennek végrehajtására, és
3. egy belső vészhelyzeti tervet,
ab) nem „A” osztályú hulladékkezelő létesítmény esetén, az ezt igazoló elegendő információt, ideértve a balesetveszélyek meghatározását is;
b) a hulladékok jellemzését a 2. mellékletnek megfelelően, valamint a működési fázis során keletkező bányászati hulladék becsült összes mennyiségéről szóló nyilatkozatot;
c) a hulladéktermelő tevékenység és a hulladékkezelő
folyamatok leírását;
d) annak leírását, hogy a hulladék elhelyezése milyen
káros hatást gyakorolhat a környezetre és az emberi egészségre, valamint a létesítmény működése közben és bezárása után a környezetre gyakorolt hatás minimálisra csökkentése érdekében végrehajtandó megelőző intézkedéseket, beleértve a 10. § (2) bekezdés a), b), d) és e) pontjában meghatározott szempontokat is;
e) a javasolt ellenőrzési és monitoring eljárásokat
a 9. §-nak – ahol alkalmazható –, továbbá a 10. § (2) bekezdés c) pontjának megfelelően;
f) a javasolt bezárási tervet – beleértve a rehabilitációt
is –, a bezárás után követendő eljárásokat és a monitoringot a 11. § rendelkezéseinek megfelelően;
g) a víz állapotromlását megakadályozó intézkedéseket, valamint a levegő- és talajszennyezést megakadályozó
vagy minimalizáló intézkedéseket a 12. § rendelkezéseinek megfelelően;
h) a hulladékkezelő létesítmény területe állapotának
felmérésére vonatkozóan a külön jogszabály szerinti
hatásvizsgálatot.
(4) A bányafelügyelet a bányászatihulladék-gazdálkodási terv alapján értékeli az üzemeltető képességét a
bányászatihulladék-gazdálkodási tervben meghatározott
céloknak, valamint az e rendeletben meghatározott kötelezettségeinek teljesítésére.
(5) A bányászatihulladék-gazdálkodási tervet ötévenként felül kell vizsgálni, és amennyiben a hulladékkezelő
létesítmény üzemelésében vagy az elhelyezett hulladékban jelentős, mennyiségi és minőségi változások következnek be, módosítani kell. A bányafelügyeletet minden
változásról írásban értesíteni kell, amely ennek elfogadásáról az engedélyezési eljárásba bevont szakhatóságok
közreműködésével határozatban dönt.
(6) A (3) bekezdésben meghatározott információkat tartalmazó, külön jogszabály szerint készített terveket és
engedélyezési dokumentációt fel lehet használni az azokra
való tételes hivatkozással, ha így elkerülhető az ismételt
információszolgáltatás, feltéve hogy az (1)–(5) bekezdésben foglalt követelmények teljesülnek.
A súlyos balesetek megelőzése és az azokkal
kapcsolatos információk
5. § (1) E § rendelkezéseit az „A” osztályú bányászatihulladék-kezelő létesítményekre kell alkalmazni. A rendelkezések nem vonatkoznak a katasztrófák elleni védekezés
irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999.
évi LXXIV. törvény IV. fejezetének hatálya alá tartozó
veszélyes ipari üzemekre.
(2) Az üzemeltetők a hulladékgazdálkodási terv keretében gondoskodnak a súlyos baleseti kockázatok megállapításáról, és a szükséges jellemzőknek a hulladékkezelő
létesítmény tervezésébe, építésébe, üzemeltetésébe, karbantartásába, bezárásába és utógondozásába történő beépítéséről annak érdekében, hogy megelőzzék ezeket
a baleseteket és azoknak az emberi egészségre, a környezetre gyakorolt káros hatásait – beleértve a határokon átterjedőket is – korlátozzák.
(3) A (2) bekezdés elveinek megfelelően az üzemeltető
az üzemelés megkezdése előtt a bányászati hulladék kezelésével kapcsolatban tervet dolgoz ki a súlyos balesetek
megelőzésére, biztonsági irányítási rendszert vezet be
ennek végrehajtására – a 3. melléklet I. pontjában meghatározott követelményekkel összhangban –, valamint
olyan belső vészhelyzeti tervet készít, amelyben meghatározza a baleset esetén a helyszínen foganatosítandó intézkedéseket.
(4) Az üzemeltető a súlyos balesetek megelőzését szolgáló terv végrehajtásáért és időszakos felülvizsgálatáért
felelős biztonsági vezetőt nevez ki.
(5) A belső vészhelyzeti terv célja:
a) a súlyos balesetek és más üzemzavarok kezelése, irá
nyítás alatt tartása hatásuk minimalizálása, különösen az
emberi egészségben és a környezetben okozott károk korlátozása érdekében,
b) intézkedések végrehajtása az emberi egészségnek és
a környezetnek a súlyos balesetek és más üzemzavarok
hatásaitól való megóvása érdekében,
c) a szükséges információ közlése a nyilvánossággal és
az érintett terület illetékes szolgáltatóival, hatóságaival,
d) súlyos balesetet követően a környezet rehabilitációjának és megtisztításának biztosítása.
(6) Súlyos baleset esetén az üzemeltető azonnal megadja a bányafelügyeletnek az emberi egészségre gyakorolt
hatások minimalizálásához, valamint a – tényleges vagy
lehetséges – környezeti károk mértékének felméréséhez
és minimálisra csökkentéséhez szükséges információkat.
A bányászatihulladék-kezelő létesítmény területén kívüli
hatásokat okozó súlyos baleset bekövetkezése esetén az
üzemeltető által szolgáltatott adatoknak ki kel terjednie
a) a súlyos baleset körülményeire,
b) a súlyos balesetben szereplő veszélyes anyagokra,
c) a lakosságra és a környezetre gyakorolt hatások érté
keléséhez szükséges adatokra,
d) a megtett intézkedésekre vonatkozó információkra is.
(7) A bányászatihulladék-kezelő létesítmény működési
engedélyének kiadását követő 6 hónapon belül a súlyos
baleset által veszélyeztetett településre külső vészhelyzeti
terv készül. A külső vészhelyzeti tervet a bányafelügyelet
az érintett polgármesterrel együttműködve készíti el. Az
üzemeltető a bányafelügyeletnek megad minden olyan
információt, amely e terv elkészítéséhez szükséges.
(8) A bányafelügyelet döntése alapján nem készül külső
vészhelyzeti terv, ha a lehetséges súlyos baleset következményeinek értékeléséből alaposan feltételezhető, hogy
a településen nem alakulhat ki az egészséget és a környezetet veszélyeztető hatás.
(9) A külső vészhelyzeti tervről annak elkészítése során
a végrehajtásában érintettek (az illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatóság, fővárosban a Fővárosi Polgári
Védelmi Igazgatóság, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat illetékes intézete, az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség, az
illetékes önkormányzati tűzoltóság, mentőszolgálat, rendőrség), valamint az üzemeltető véleményt nyilvánít. A külső vészhelyzeti terv jóváhagyását megelőzően az érintett
nyilvánosság részére lehetővé kell tenni, hogy a külső
vészhelyzeti terv nyilvánosságra hozható részeihez 30 napon belül észrevételeket tehessen, amelyeket a bányafelügyelet a terv véglegesítése során figyelembe vesz.
(10) A külső vészhelyzeti tervet a helyi védelmi bizottság elnöke hagyja jóvá. A jóváhagyott külső vészhelyzeti
tervet a bányafelügyelet megküldi a (9) bekezdésben felsorolt szervek és szervezetek részére.
(11) A külső vészhelyzeti terv a külön jogszabály szerinti települési veszélyelhárítási terv része.
(12) A külső vészhelyzeti tervet a bányafelügyelet legalább háromévente felülvizsgálja és szükség szerint módosítja. A külső vészhelyzeti tervben végrehajtott módosításokról jegyzőkönyv készül. Amennyiben a külső vészhelyzeti terv jelentős módosítása szükséges, annak során
a (9) bekezdés előírásait alkalmazni kell. A bányafelügyelet a külső vészhelyzeti terv módosításáról tájékoztatja
a (9) bekezdésben felsoroltakat.
(13) A bányafelügyelet gondoskodik arról, hogy a lehetséges súlyos balesettel kapcsolatos információkhoz – amelyek legalább a 3. melléklet II. pontjában felsorolt elemeket tartalmazzák – az érintett nyilvánosság ingyenesen
hozzáférhessen.
(14) A bányászatihulladék-kezelő létesítmény területén
kívüli hatásokat okozó súlyos baleset bekövetkezése esetén a bányafelügyelet a veszélyeztetett település polgármesterét és a külső vészhelyzeti terv végrehajtásában érintetteket a megyei katasztrófavédelmi igazgatóság, fővárosban a Fővárosi Polgári Védelmi Igazgatóság ügyeleti
szolgálata útján köteles haladéktalanul tájékoztatni a
(6) bekezdésben felsorolt információkról.
Kérelem és engedélyezés 6. § (1) A bányafelügyelet a bányászatról szóló 1993. évi
XLVIII. törvény végrehajtásáról szóló 203/1998. (XII.19.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Bt. Vhr.) 13. § (3) be
kezdés i) pontjának megfelelően a műszaki üzemi terv
keretében fogadja el a bányászatihulladék-gazdálkodási
tervet, és a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény
(a továbbiakban: Bt.) 31. §-a, valamint a külön jogszabály
szerinti eljárásban engedélyezi a bányászatihulladék-kezelő létesítmény működését (a továbbiakban: engedély).
Az engedély tartalmazza a (2) bekezdésben foglaltak alapján hozott döntéseket, és megjelöli, hogy a 8. §-ban és az
1. mellékletben meghatározottakkal összhangban a hulladékkezelő létesítmény „A” osztályba tartozik-e.
(2) Az engedélykérelem a következőket tartalmazza:
a) az üzemeltető megjelölése,
b) a hulladékkezelő létesítmény javasolt helye,
c) a 4. § szerinti bányászatihulladék-gazdálkodási terv,
d) pénzügyi garancia vagy azzal egyenértékű megfe
lelő intézkedés a 13. §-nak megfelelően,
e) az üzemeltető által megadott információk, ha a léte
sítményhez külön jogszabály által előírt környezeti hatásvizsgálat szükséges.
(3) A bányafelügyelet akkor adja meg az engedélyt, ha
az üzemeltető igazolja, hogy
a) az üzemeltető az e rendelet által támasztott követelményeket képes betartani, és
b) a hulladékkezelés nem ellentétes a Hgt. általános
elveivel.
(4) A bányafelügyelet hivatalból módosítja az engedély
feltételeit, amennyiben
a) a hulladékkezelő létesítmény üzemelésében vagy az
elhelyezett hulladékban jelentős változások következnek
be (például az üzemeltető változása, a hulladék veszélyességének változása),
b) az üzemeltető által a 10. § (4) és (5) bekezdése szerint jelentett monitoring eredmények vagy a 14. § szerint
végrehajtott ellenőrzések alapján indokolt,
c) az Európai Unió által nyilvántartott, elérhető technikában beálló jelentős változás következik be.
(5) Az engedélyben foglalt információkat a bányafelügyelet az illetékes nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok számára hozzáférhetővé teszi statisztikai célból történő megkeresés esetén. Az üzleti titkot képező információk – különösen az üzleti kapcsolatok, a költségösszetevők és a gazdaságosan kitermelhető ásványvagyon
mennyisége – nem hozhatók nyilvánosságra.
A nyilvánosság részvétele 7. § (1) Az engedélykérelem benyújtását követően a bányafelügyelet a hivatalában, valamint az illetékes önkormányzat hirdetőtábláján közleményt tesz közzé, amely tartalmazza:
a) az engedélykérelmet, b) a tényt, amennyiben az engedélykérelemről hozott
döntés konzultáció tárgyát képezi a tagállamok között,
c) a bányafelügyelet elérhetőségét, amelytől információkat lehet kérni, valamint amelyhez észrevételeket és
kérdéseket lehet benyújtani, továbbá ennek határidejét,
d) a lehetséges döntéseket,
e) ahol értelmezhető, az engedély vagy az engedély fel
tételeinek módosítására irányuló javaslat részleteit,
f) azon időpont, hely és eszköz megjelölését, amikor,
ahol és amely által a vonatkozó információkat hozzáférhetővé teszik,
g) a nyilvánosság részvételére irányuló további intézkedések részleteit, melyek lehetővé teszik az érintett nyilvánosság számára a hatékony felkészülést és részvételt.
(2) A bányafelügyelet gondoskodik arról, hogy a beérkezési határidőt követő 5 napon belül az érintett nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegye a következőket:
a) a bányafelügyelethez a nyilvánosság (1) bekezdéssel
összhangban történő tájékoztatásakor eljuttatott főbb
jelentéseket és véleményeket,
b) bármilyen, az (1) bekezdésben meghatározott információn túlmenő olyan környezeti információt, amely kapcsolódik a 6. § szerinti döntéshez, és amely csak azután áll
rendelkezésre, miután a nyilvánosság tájékoztatása az
(1) bekezdés szerint már megtörtént.
(3) A bányafelügyelet biztosítja, hogy a nyilvánosság
tájékoztatása az engedélyfeltételeknek a 6. § (4) bekezdése
szerinti módosításáról – az (1) bekezdéssel összhangban –
megtörténjen.
(4) Az érintett nyilvánosság jogosult az (1) bekezdés
szerinti közzétételt követő 10 napon belül észrevételeivel
és véleményével a bányafelügyelethez fordulni.
(5) Az érintett nyilvánosság véleményét a döntéshozatalkor megfelelően figyelembe kell venni.
(6) A bányafelügyelet a közigazgatási hatósági eljárás
általános szabályaival összhangban tájékoztatja az érintett
nyilvánosságot a döntés tartalmáról, ideértve az engedély
másolatának közzétételét is.
A hulladékkezelő létesítmények osztályozási rendszere 8. § A bányafelügyelet az engedélykérelem alapján a hulladékkezelő létesítményeket az 1. mellékletben meghatározottak szerint sorolja az „A” osztályba.
Bányatérségek 9. § (1) Amikor rehabilitációs és építési célból a bányászati
hulladékot a bányatérségekbe – tekintet nélkül arra, hogy
a hulladék felszíni vagy felszín alatti kitermelés során
keletkezett – visszahelyezik, az üzemeltető intézkedéseket
hoz a következők érdekében:
a) a bányászati hulladék stabilitásának biztosítása a
10. § (2) bekezdésével összhangban,
b) a talaj, a felszíni vizek és a felszín alatti víz szennyezésének megakadályozása a 12. § (1), (3) és (5) bekezdésével összhangban,
c) a bányászati hulladék és a bányatérség felügyeletének biztosítása a 11. § (3) és (4) bekezdéseivel összhangban.
(2) Az olyan nem bányászati hulladékra, amellyel
bányatérségeket töltenek fel, külön jogszabály rendelkezéseit kell alkalmazni.
A hulladékkezelő létesítmények építése és irányítása 10. §
(1) A hulladékkezelő létesítmény irányítását megfelelő
szakirányú végzettséggel és szakértői engedéllyel rendelkező személy látja el, az üzemeltető biztosítja a személyzet
szakmai továbbképzését.
(2) A bányafelügyelet ellenőrzi, hogy új hulladékkezelő
létesítmény építése vagy egy már meglévő átalakítása
során az üzemeltető biztosítja a következőket:
a) hulladékkezelő létesítmény, különösen a védett területekre vonatkozó rendelkezéseket, a geológiai, hidrológiai, hidrogeológiai, szeizmikus és geotechnológiai tényezőket figyelembe véve, megfelelő helyen települ és kialakítása megfelel azoknak a feltételeknek, amelyek
1. megelőzik – rövid és hosszú távon – a levegő, a
talaj, a felszín alatti víz vagy a felszíni víz
szennyezését,
2. biztosítják a szennyezett víz és a csurgalék hatékony összegyűjtését, valamint
3. eleget tesznek azoknak a követelményeknek,
amelyek betartása mellett a víz és szél okozta erózió olyan szintre csökken, amely sem az engedélyezett létesítményre, sem a bányaüzem területére,
valamint a környező területekre káros hatással
nincs, és az gazdaságilag megvalósítható;
b) a hulladékkezelő létesítmény építése megfelelő,
kezelése és üzemeltetése biztosítja annak fizikai stabilitását, a talaj, a levegő, a felszíni víz vagy a felszín alatti víz
szennyezésének vagy fertőzésének rövid és hosszú távú
megelőzését, valamint – amennyire lehetséges – a tájképben okozott károk minimalizálását;
c) megfelelő tervek és utasítások vannak a hulladékkezelő létesítmény illetékes személyek általi rendszeres felügyeletére és a monitoringra, valamint instabilitást, illetve
víz- vagy talajszennyezést mutató eredmények esetén
a szükséges intézkedésekre;
d) megfelelő intézkedések születnek a terület rehabilitálására és a hulladékkezelő létesítmény bezárására;
e) megfelelő intézkedések születnek a hulladékkezelő
létesítmény bezárása utáni időszakra.
(3) A (2) bekezdés c) pontja szerinti felügyeleti és monitoring vizsgálatok nyilvántartását az engedély dokumentációjával együtt meg kell őrizni, hogy az információ kellő
átadása – különösen az üzemeltető változása esetén – biztosított legyen.
(4) Az üzemeltető késedelem nélkül, de bekövetkezése
után legkésőbb 48 órán belül értesíti a bányafelügyeletet
minden olyan eseményről, amely veszélyezteti a hulladékkezelő létesítmény stabilitását, valamint értesíti minden
jelentős kedvezőtlen környezeti hatásról, amelyet a hulladékkezelő létesítmény ellenőrzési felügyeleti eljárásai feltárnak. Az üzemeltető, ahol alkalmazható, a belső vészhelyzeti tervet hajtja végre, és követi a bányafelügyelet
minden más utasítását a végrehajtandó korrekciós intézkedéseket illetően. A végrehajtandó intézkedések költségeit
az üzemeltető viseli.
(5) A bányafelügyelet által meghatározott gyakorisággal, de legalább évente egy alkalommal az üzemeltető az
összegyűjtött adatok alapján jelentést készít a monitoring
eredményekről a bányafelügyeletnek abból a célból, hogy
információt szolgáltasson az engedélyezési feltételek betartásáról, valamint adatot szolgáltasson a létesítmény
működéséről és a hulladék viselkedéséről. E jelentés alapján a bányafelügyelet dönthet úgy, hogy a jelentésnek egy
független szakértő által készített megerősítése szükséges.
Hulladékkezelő létesítmények bezárására
és a bezárás utáni időszakra vonatkozó eljárás
11. § (1) A hulladékkezelő létesítményben akkor kezdődhet
meg a bezárási eljárás, ha
a) az engedélyben megszabott vonatkozó feltételek teljesülnek, b) az üzemeltető kérelmére a bányafelügyelet erre
engedélyt ad vagy
c) a bányafelügyelet saját hatáskörében ilyen értelmű
határozatot bocsát ki.
(2) A hulladékkezelő létesítmény akkor tekinthető véglegesen bezártnak, ha a bányafelügyelet végrehajtotta az
érintett szakhatóság bevonásával végső helyszíni vizsgálatát, kiértékelte az üzemeltető által benyújtott összes jelentést, megállapította, hogy a hulladékkezelő létesítmény
által érintett területet rehabilitálták és közölte az üzemeltetővel, hogy jóváhagyja a bezárást. A jóváhagyás nem mentesíti az üzemeltetőt az engedélyezési feltételekben foglalt
vagy egyéb jogszabályi kötelezettségei alól.
(3) Az üzemeltető felelős a hulladékkezelő létesítmény
bezárás utáni fenntartásáért, felügyeletéért, ellenőrzéséért
és a kiigazító intézkedésekért, ameddig azt a bányafelügyelet megköveteli, figyelembe véve a veszély természetét és időtartamát.
(4) Ha a hulladékkezelő létesítmény bezárása után a bányafelügyelet szükségesnek ítéli, a vonatkozó környezetvédelmi követelmények betartása érdekében az üzemeltető felügyeli a létesítmény fizikai és kémiai stabilitását,
minimalizál minden negatív környezeti hatást, különös
tekintettel a felszíni és felszín alatti vízre, biztosítva, hogy
a) a létesítmény minden építőelemét mindig készenlétben álló, ellenőrző- és mérőműszerrel megfigyeljék, állagát védjék,
b) a túlfolyócsatornákat és a bukógátakat tisztán és szabadon tartsák.
(5) A hulladékkezelő létesítmény bezárása után az üzemeltető késedelem nélkül értesíti a bányafelügyeletet minden olyan eseményről vagy fejleményről, amely veszélyeztetheti a hulladékkezelő létesítmény stabilitását, valamint minden jelentős kedvezőtlen környezeti hatásról,
amelyet a hulladékkezelő létesítmény ellenőrzése és monitoringja feltár. Az üzemeltető, ahol alkalmazható, a belső
vészhelyzeti tervet hajtja végre és követi az illetékes hatóság minden más utasítását a végrehajtandó korrekciós intézkedéseket illetően. Az üzemeltető fedezi a végrehajtandó intézkedések költségeit.
(6) A bányafelügyelet által meghatározott esetekben
és gyakorisággal az üzemeltető az összegyűjtött adatok
alapján jelentést készít az ellenőrzési eredményekről abból
a célból, hogy bizonyítsa az engedélyezési feltételek betartását, valamint gyarapítsa a hulladék és a hulladékkezelő
létesítmény viselkedésére vonatkozó ismereteket.
A víz állapota romlásának, a levegő és a talaj
szennyezésének megelőzése
12. § (1) Az üzemeltető megteszi a szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy megakadályozza az eredeti vízállapot romlását, egyebek mellett azáltal, hogy:
a) értékeli a csurgalékvíz-termelődés lehetőségét, beleértve a hulladékkezelő létesítmény működési fázisában és
a bezárása utáni időszakban lerakott hulladék csurgalékvizének szennyezőanyag-tartalmát, és meghatározza a létesítmény vízmérleg egyenlegét,
b) megelőzi vagy minimalizálja a csurgalékvíz termelődését, valamint a felszíni víz vagy a felszín alatti víz és
a talaj hulladék általi szennyeződését,
c) a hulladékkezelő létesítményben lévő szennyezett
vizet és a csurgalékvizet a 4. §-ban és a 6. §-ban meghatározott bányafelügyeleti engedélyben rögzített kibocsátási
követelményeknek megfelelően gyűjti és kezeli.
(2) Az üzemeltető megteszi a megfelelő intézkedéseket
a por- és gázkibocsátás megelőzésére vagy csökkentésére.
(3) Ha a bányafelügyelet – az érintett szakhatóságok bevonásával – a környezeti kockázatok kiértékelése alapján
úgy dönt, hogy a csurgalékvíz összegyűjtése és kezelése
nem szükséges, vagy megállapította, hogy a hulladékkezelő létesítmény nem jelent potenciális veszélyt a talajra,
a felszín alatti vízre vagy a felszíni vízre, az (1) bekezdés
b) és c) pontjában meghatározott követelményeket ennek
megfelelően csökkentheti vagy felfüggesztheti.
(4) A bányafelügyelet a vízminőséget felügyelő hatóság
bevonásával a környezetvédelmi követelmények teljesülése esetén engedélyezheti a szilárd, zagy vagy folyékony
állapotú bányászati hulladék ártalmatlanítását olyan befogadó víztestben is, amely nem azonos a bányászati hulladék ártalmatlanítására eredetileg létrehozott víztesttel.
(5) Amikor a bányászati hulladékot a bezárás után
elárasztandó bányatérségekbe helyezik vissza – tekintet
nélkül arra, hogy a hulladék felszíni vagy felszín alatti
kitermelés során keletkezett –, az üzemeltető megfelelő
intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy megakadályozza vagy minimálisra csökkentse a víz állapotának
romlását, a talaj szennyezését az (1) és a (3) bekezdéssel
összhangban, és erről tájékoztatja a bányafelügyeletet.
(6) Cianidot tartalmazó tározó esetében az üzemeltető
biztosítja, hogy a tározóban a gyenge sav hatására bomló
cianid koncentrációját az elérhető legjobb technikákat
használva a lehető legalacsonyabb szintre csökkenti, a dúsítási maradékok gyenge sav hatására bomló cianid koncentrációja a feldolgozóüzemből a tározóba bocsátáskor
nem haladja meg a 10 ppm-et a 2008. május 1-je után
kiadott engedéllyel rendelkező hulladéktároló létesítmények esetében. Az üzemeltető, ha a bányafelügyelet ezt
elrendeli, a telep feltételeit figyelembe vevő kockázatfelméréssel bizonyítja, hogy ezeket a koncentráció-határértékeket nem szükséges tovább csökkenteni.
Pénzügyi biztosíték 13. § (1) A hulladék hulladékkezelő létesítményben való felhalmozását vagy elhelyezését is magában foglaló bármely
művelet megkezdése előtt a bányafelügyelet pénzügyi biztosítékot (például pénzügyi letétet, beleértve az ipar által
finanszírozott kölcsönös garanciaalapokat) vagy ennek
megfelelőjét kér a Bt. 41. § (7) bekezdésében, a Bt.
Vhr. 13. § (3) bekezdés j) pontjában, 25. § (5)–(9) bekezdésében és a 25/A. §-ában meghatározott eljárás szabályainak megfelelően annak érdekében, hogy:
a) teljesüljön az e rendelet szerint kiadott engedélyekből következő minden kötelezettség, beleértve a bezárás
utáni rendelkezéseket,
b) bármikor azonnal hozzáférhető alapok legyenek a
hulladékkezelő létesítmény által érintett terület rehabilitációjára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott biztosíték kiszámítása az alábbiak alapján történik:
a) a létesítmény várható környezeti hatása, különösen
figyelembe véve a létesítmény osztályát, a hulladék jellemzőit és a rehabilitált talaj jövőbeni felhasználását,
b) annak feltételezése, hogy minden szükséges rehabilitációs munkálatot független és megfelelően képzett
harmadik fél értékel és végez.
(3) A biztosíték mértékét időszakonként a hulladékkezelő létesítmény által érintett területen végzendő rehabilitációs munkához kell igazítani.
(4) Amennyiben a bányafelügyelet a 11. § (2) bekezdésével összhangban jóváhagyja a bezárást, határozatában
felmenti az üzemeltetőt az (1) bekezdésben meghatározott
biztosítékadási kötelezettsége alól, kivéve a 11. § (3) bekezdésében meghatározott bezárás utáni kötelezettségeket.
A bányafelügyelet általi ellenőrzések 14. § (1) A hulladék elhelyezésének megkezdése előtt, valamint azt követően ötévenként – beleértve a bezárás utáni
szakaszt is – a bányafelügyelet ellenőriz minden, a 6. §
hatálya alá tartozó hulladékkezelő létesítményt annak biztosítására, hogy az megfeleljen az engedélyben rögzített
vonatkozó feltételeknek. A megfelelő eredmény nem
csökkenti az üzemeltető engedélyben foglalt és jogszabály
szerinti felelősségét.
(2) Az üzemeltető minden hulladékkezeléssel kapcsolatos műveletről naprakész nyilvántartást vezet, és azt a bányafelügyelet számára ellenőrzés céljából hozzáférhetővé
teszi. Az üzemeltető a hulladékkezelő létesítmény működés közbeni, az engedélytől eltérő változása esetén a bányafelügyeletet haladéktalanul értesíti.
(3) A bányászati hulladék mennyiségi és minőségi adatait az üzemeltető a bányafelügyeletnek teljesítendő éves
adatszolgáltatás keretében szolgáltatja.
Bezárt hulladékkezelő létesítmények nyilvántartása 15. § A bányafelügyelet a bezárt hulladékkezelő létesítményeket (beleértve az elhagyott hulladékkezelő létesítményeket is), amelyek jelentősen káros környezeti hatással
bírnak, vagy közép-, illetve rövid távon belül komoly
veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre vagy a környezetre, nyilvántartásba veszi, a nyilvántartást rendszeresen
frissíti. A nyilvántartás tartalmazza a létesítmények egyszerűsített kockázatfelmérését és a tájrendezés megvalósult vagy javasolt módszerét is, figyelembe véve
a helyi földtani, hidrogeológiai és klimatológiai sajátosságokat is.
A hulladékkezelő létesítményekkel kapcsolatos
jelentéstételi kötelezettség 16. §
A bányafelügyelet háromévenként jelentést készít a
bányászatért felelős miniszternek az ásványinyersanyagkitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a
2004/35/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március
15-i 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
végrehajtásáról, továbbá évente jelentést készít az üzemeltetők által jelentett működtetés során vagy a bezárás után
fellépett súlyos üzemzavarokról, balesetekről és környezeti károkozásról. A miniszter a jelentést továbbítja az
Európai Bizottságnak. A környezeti információkhoz való
nyilvános hozzáférés joga sérelme nélkül a bányafelügyelet ezeket az információkat az érintett nyilvánosság számára kérésre hozzáférhetővé teszi.
Záró és átmeneti rendelkezések 17. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Minden olyan hulladékkezelő létesítménynek,
amely e rendelet hatálybalépésekor már rendelkezik engedéllyel, vagy amely 2008. május 1-jén már üzemel, 2012.
május 1-jéig kell megfelelnie ezen rendelet rendelkezéseinek, kivéve a 13. § (1) bekezdésének rendelkezéseit, amelyek esetében a megfelelést 2014. május 1-jéig kell biztosítani, továbbá a 12. § (6) bekezdésének rendelkezéseit,
amelyek esetében a megfelelést az ott, valamint a 17. §
(5) bekezdésében feltüntetett határidőkön belül kell biztosítani.
(3) A (2) bekezdés nem vonatkozik a 2008. május 1-jéig
bezárt hulladékkezelő létesítményekre.
(4) A 4. §, az 5. § (3)–(11) bekezdése, a 6. §, a 7. §,
a 11. § (1) bekezdése és a 13. § (1)–(3) bekezdése nem
alkalmazandóak azokra a hulladékkezelő létesítményekre,
amelyek:
a) 2006. május 1. előtt megszüntették a hulladékok
befogadását,
b) a bányafelügyelet engedélyének megfelelően teljesítik a bezárási eljárást, és
c) ténylegesen bezárnak 2010. december 31-ig. (5) A 12. § (6) bekezdésében foglalt előírást a 2008. május 1-jét megelőzően engedéllyel rendelkező vagy már
működő létesítmények a következők szerint teljesítik:
a) ha a cianid koncentrációja nem haladja meg az
50 ppm-et, akkor 2008. május 1-jétől,
b) ha a cianid koncentrációja nem haladja meg a
25 ppm-et, akkor 2013. május 1-jétől,
c) ha a cianid koncentrációja nem haladja meg a
10 ppm-et, akkor 2018. május 1-jétől.
(6) A Magyar Köztársaság képviseletében a bányafelügyelet bejelenti a (4) bekezdés szerinti létesítményeket az
Európai Bizottságnak 2008. augusztus 1-jéig, továbbá
gondoskodik arról, hogy e létesítmények kezelése ne veszélyeztesse e rendelet, különösen a 3. § (1) bekezdése
céljainak és más környezetvédelmi jogszabályoknak a
megvalósítását.
(7) A 15. §-ban meghatározott nyilvántartást 2012. május 1-jéig kell elkészíteni és hozzáférhetővé tenni a nyilvánosság számára.
18. § Ez a rendelet Bt.-vel és a Bt. Vhr.-rel együtt az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló, 2006.
március 15-i 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelését szolgálja.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
18/2009. (XII. 18.) MeHVM utasítása a Miniszterelnöki Hivatal munkatársait 2010. évre megillető cafetériajuttatás éves összegéről.
A Miniszterelnöki Hivatal munkatársait 2010. évben megillető cafetériajuttatás éves összegét 750 000 Ft/főben
határozom meg. A cafetériajuttatás éves összege biztosít fedezetet az egyes juttatásokhoz kapcsolódó, a Miniszterelnöki Hivatalt
terhelő közterhek megfizetésére is. Jelen utasítás közzététele a Hivatalos Értesítőben és a MeH belső számítógépes hálózatán történik.
Ez az utasítás 2010. január 1-jén lép hatályba és 2010. december 31-én hatályát veszti.
Budapest, 2009. december 16. Dr. Molnár Csaba s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
2124/2017. (XII. 29.) Korm. határozata a Czeglédy-ügy károsultjainak rendkívüli állami kárrendezéséről.
A Kormány – figyelemmel a  Czeglédy-ügy károsultjainak rendkívüli kárrendezéséről szóló 27/2017. (XI. 14.) OGY határozatban
foglaltakra, eleget téve az  Országgyűlés határozatában rögzített felkérésnek, a  Czeglédy-ügyben kárt szenvedett fiatalok
és nyugdíjasok számára az  őket megillető, ki nem fizetett jövedelmek és díjak rendkívüli és méltányosságon alapuló, lehető
leggyorsabb, a  károkozó által ki nem fizetett összeggel megegyező mértékű állami kárrendezése, továbbá a  diákszövetkezeti
szektorba, valamint a munkaalapú társadalomba vetett bizalom helyreállítása érdekében –
 1. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy szakmai irányító miniszterként intézkedjen annak érdekében,
hogy az  irányítása alá tartozó fővárosi és megyei kormányhivatalok, valamint a  kormányablakok készüljenek fel
a Czeglédy-ügy károsultjainak rendkívüli állami kárrendezéséről szóló Korm. rendeletben meghatározott ügyintézési
feladatokra, így különösen az  állami kárrendezés iránti kérelmek fogadására és a  kárrendezés megállapításával
kapcsolatos eljárásrend kialakítására;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. január 15.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy intézkedjen Magyarország 2018. évi központi költségvetésében
előirányzat létrehozásáról a Czeglédy-ügy károsultjainak rendkívüli állami kárrendezéséről szóló Korm. rendeletben
meghatározott állami kárrendezések kifizetésének fedezete céljából.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. január 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
87/2011. (XII. 29.) NFM rendelete az Új Magyarország Kockázati Tőkeprogramok és a Svájci–Magyar Együttműködési Program keretében tulajdonosi joggyakorló szerv kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § d) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Nemzeti Fejlesztési Ügynökséget
a) a Svájci–Magyar Együttműködési Program 5. prioritási területének, valamint
b) a Gazdaságfejlesztési Operatív Program 4. Pénzügyi eszközök prioritásának és a Közép-magyarországi Operatív
Program Pénzügyi eszközök 1.3 intézkedésének
keretében finanszírozott Új Magyarország Kockázati Tőkeprogramok megvalósítása során a Magyar Állam
tulajdonába került, és a 2011–13. évek közötti időszakban keletkező kockázati tőkealap-jegyek feletti tulajdonosi
jogok és kötelezettségek összességének gyakorlására 5 éves időtartamra kijelölöm.
(2) A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség köteles minden tárgyévet követő év március 31-ig összefoglaló jelentést küldeni az
állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter részére az (1) bekezdés szerinti tulajdonosi joggyakorlás
megvalósulásáról és előrehaladásáról.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az Új Magyarország Kockázati Tőkeprogramok keretében tulajdonosi joggyakorló szerv kijelöléséről
szóló 24/2011. (V. 23.) NFM rendelet. a nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörében eljárva
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
8/2017. (VI. 28.) MBFH utasítása gázipari engedélyesek műszaki-biztonsági szempontú minősítésével kapcsolatos követelményekről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel
a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 19/2009. (I. 30.) Korm. rendelet 126. §
(2) bekezdésének előírásának végrehajtására a következő utasítást adom:
1. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal engedélyezési eljárását megelőzően a földgázszállítási,
földgáztárolási, földgázelosztási, szállítási rendszerüzemeltetési és a vezetékes PB-gáz szolgáltatási működési
engedély kérelmezőjének a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok
szerinti műszaki-biztonsági követelmények érvényesítése érdekében történő minősítését az alábbiakra figyelemmel
kell végezni.
1. A minősítő eljárás 2. Az eljárás során vizsgálni kell, hogy a benyújtott kérelem tartalmazza-e:
a) a kérelmező üzemeltetésében álló gáztároló, gázszállító, illetve gázelosztó vezetékrendszer leírását,
b) a kérelmező cégbejegyzését igazoló okiratot,
c) a kérelmező szervezeti és működési szabályzatát,
d) a kérelmező minőségbiztosítási rendszerének tanúsítványát, valamint műszaki-biztonsági irányítási rendszere
kidolgozásának ütemtervét,
e) a technológiai utasítások rendszerét,
f ) az üzemzavar-elhárítási szabályzatot,
g) a műszaki-biztonsági szempontból jelentős gázüzemi munkaköröket betöltő munkavállalók munkaköréhez
előírt képesítéseket és a gáziparban megszerzett gyakorlatot igazoló iratokat,
h) a munkavállalók szakmai csoportok szerinti létszámkimutatását,
i) az igazgatási szolgáltatási díj befizetését igazoló iratot.
2. A gáztároló, gázszállító, illetve gázelosztó vezetékrendszer leírásának tartalmi követelményei
3. A gáztároló, gázszállító, illetve gázelosztó vezetékrendszer leírásának tartalmi követelményei magukban foglalják
a) földgáztároló esetében a tároló geológiai, műveléstechnológiai paramétereit és műszaki adatait gáztárolónként
az alábbiak szerint:
aa) a geológiai körülmények leírását és a műveléstechnológiai paraméterek megjelölését,
ab) a besajtoló és kitároló technológiai létesítmények leírását és főbb paramétereik megjelölését,
ac) a földgáztároláshoz szükséges egyéb technológiai létesítmények leírását és főbb paramétereik
megjelölését,
ad) a szállítóvezetéki és elosztóvezetéki, valamint termelési kapcsolódások leírását és azok főbb
paramétereinek megjelölését,
ae) a földgáztárolók üzemeltetését, irányítását, ellenőrzését szolgáló létesítmények és berendezések
leírását, valamint főbb paramétereik megjelölését,
b) szállítóvezeték-rendszer esetében az alábbiakat:
ba) a szállítóvezeték műszaki leírását a kezdő és végpontok, valamint egyéb jellemzők megadásával,
bb) az indító és átadó állomások leírását,
bc) a szállítóvezetékek üzemeltetését, irányítását, ellenőrzését szolgáló létesítmények és berendezések
leírását
a főbb paramétereik megjelölésével, c) elosztóvezeték-rendszer esetében a rendszer fő elemeinek és jellemzőinek leírása mellett
ca) az üzemeltetett elosztóvezeték-rendszer bemutatását az ellátott települések, ipari üzemek és
fogyasztói létszám megadásával, cb) a területi üzemviteli irányítás és üzemirányító szolgálatok székhelyének felsorolását, ezen belül külön
feltüntetve az elosztóvezeték-rendszer azon részét, amelyet a kérelmező üzemeltetési szerződés
alapján üzemeltet,
cc) az elosztóvezeték-rendszer és a szállítóvezeték-rendszer csatlakozási pontjainak és jellemzőinek
leírását.
3. A benyújtott dokumentumok vizsgálata 4. A benyújtott dokumentumok vizsgálatának az alábbiakra kell kiterjednie:
a) a cégbejegyzést igazoló okirat tartalmazza-e a működési engedélyben szereplő tevékenységet,
b) a kérelmező szervezeti és működési szabályzata, a munkavállalók szakmai csoportok szerinti létszáma,
képesítése és a gáziparban megszerzett gyakorlata alapján biztosított-e a műszaki-biztonsági, illetve
minőségbiztosítási követelmények érvényesülése,
c) a technológiai utasítások rendszere, az üzemzavar-elhárítási szabályzat megfelelően szabályozza-e a kérelmező
tevékenységét, ezek kidolgozásánál figyelembe vették-e a vonatkozó jogszabályi előírásokat.
5. A Magyar Bányászati és Földtani Hivatalnak a minősítési eljárás során a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény előírásai szerint kell eljárnia.
6. A műszaki-biztonsági minősítés ügyében hozott határozatot meg kell küldeni a kérelmezőnek, valamint a Magyar
Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalnak.
4. Záró rendelkezések 7. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. Hatályát veszti a Magyar Bányászati Hivatal elnökének 11/2004. MBH számú utasítása.
Zelei Gábor s. k.,
 elnökhelyettes


text:
199/2006. (X. 2.) Korm. rendelete a nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások 2006. kiegészítő emeléséről.
1. § (1) A nyugdíjfolyósító szervek, valamint a Magyar
Államkincstár Területi Igazgatóságai által folyósított
nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások havi összege
2006. november 1-jétől – 2006. január 1-jei visszamenőleges hatállyal – a (2)–(4) bekezdésben foglaltak szerint
emelkedik.
(2) 1,2 százalékkal kell emelni
a) az átmeneti járadék összegét,
b) a havi 77 400 forintot el nem érő egészségkárosodási
járadék összegét azzal, hogy az egészségkárosodási járadék havi összege az emeléssel együttesen sem haladhatja
meg a havi 77 400 forintot,
c) az egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel, valamint a semmissé nyilvánított elítéléssel
összefüggésben járó emelés összegét, továbbá az egyes
nyugdíjak felülvizsgálatáról, illetőleg egyes nyugdíjkiegészítések megszüntetéséről szóló 1991. évi XII. törvény alapján megszüntetett nyugdíj-kiegészítés helyébe
lépett pótlék összegét.
(3) A vakok személyi járadékát havi 13 130 forintra kell
emelni.
(4) A nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások közül
a) a rokkantsági járadék összegét havi 340 forinttal,
b) a rendszeres szociális járadék összegét a 2006. de
cember 31-ig a 62. életévüket betöltő személyek esetében
havi 320 forinttal, egyéb esetekben havi 280 forinttal,
c) a központi szociális segély összegét havi 320 forinttal,
d) a házastársi pótlék, illetve a házastársi pótlékhoz já
ró kiegészítés havi együttes összegét 210 forinttal,
e) a házastárs után járó jövedelempótlék összegét havi
140 forinttal
kell emelni. 2. § Azt a személyt, aki több nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátásban részesül, az e rendeletben meghatározott
emelések ellátásonként külön-külön is megilletik.
3. § (1) Az 1. § (2) és (4) bekezdései szerint megemelt nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások fedezetét a központi
költségvetés a Nyugdíjbiztosítási Alapnak megtéríti.
(2) Az összegek átutalásának, illetőleg elszámolásának
módjáról és időpontjáról a Pénzügyminisztérium, az
Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság, valamint a
Szociális és Munkaügyi Minisztérium megállapodást köt.
4. § (1) Az 1–2. § szerinti emelést oly módon kell végrehajtani, hogy az érintett személyeknek a 2006. január–október hónapokra járó emelés tíz havi összegét november
hónapban egy összegben kell kiutalni úgy, hogy a kifizetendő összeg, ha az érintett több ellátásban részesül, ideértve a nyugellátást is, akkor ezen ellátások visszamenőleg
járó együttes összege személyenként 2500 forintnál nem
lehet kevesebb. A november hónapra járó ellátást az 1–2. §
szerint megemelt összegben kell kifizetni.
(2) A 2005. december 31. utáni időponttól megállapított
ellátás esetén a visszamenőleges emelés időarányos része
jár azzal, hogy a kifizetendő összeg személyenként
2500 forintnál nem lehet kevesebb.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon
lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépését követő időponttól megállapításra kerülő
a) rokkantsági járadék összege havi 28 970 forint,
b) rendszeres szociális járadék összege havi 23 340 forint
azzal, hogy ezen összegekre az 1–2. § szerinti emelés nem
jár.
(3) Amennyiben az 1–2. § szerinti ellátásokra való jogosultság e kormányrendelet hatálybalépése előtt megszűnt,
a visszamenőlegesen járó kiegészítő emelést a megszüntetett ellátás jogosultja, illetőleg a jogosult halála esetén a
hozzátartozója vagy örököse részére – kérelemre – egy
összegben kell kiutalni úgy, hogy a kifizetendő összeg személyenként 2500 forintnál nem lehet kevesebb.
(4) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a nemzeti
helytállásért elnevezésű pótlék bevezetéséről szóló
173/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet
a) 2. §-a (1) bekezdésének da) és dc) alpontjában,
valamint 4. §-a (1) bekezdésének első mondatában a
„120 000 Ft-ot” szövegrész helyébe a „121 440 Ft-ot” szövegrész,
b) 4. §-a (1) bekezdésének második mondatában a
„120 000 Ft” szövegrész helyébe a „121 440 Ft” szövegrész,
c) 4. §-ának (2) bekezdésében a „60 000 Ft-ot” szövegrész helyébe a „60 720 Ft-ot” szövegrész
lép.
(5) E rendelet hatálybalépése előtt megállapított nemzeti helytállásért elnevezésű pótlékot a (4) bekezdés szerint módosított összeghatárok alapulvételével – 2006. november 1-jétől, 2006. január 1-jei visszamenőleges hatállyal – meg kell emelni. Az emelést a nyugellátások,
valamint a nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások
e rendelet szerint megemelt összegeinek figyelembevételével kell végrehajtani.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
366/2018. (VII. 30.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagja megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 38. § (1) bekezdés
a) pontja és (2) bekezdése alapján – a Gazdasági Versenyhivatal elnökének előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Szoboszlai Izabella Anna, a  Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagjának e  megbízatása 2018. augusztus
31-ei hatállyal megszűnik.
Budapest, 2018. július 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1348/2018. (VII. 26.) Korm. határozata a XV. Pénzügyminisztérium és a XI. Miniszterelnökség költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
40  800  000  forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló
2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 7. Egyéb fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, 7. Fejezeti általános tartalék jogcímcsoport terhére,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
57.  Kulturális fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb feladatok ellátásának támogatása gazdasági társaságok részére
jogcímcsoport, 4. Budavári Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Kft. kulturális fejlesztési, örökségvédelmi és
egyéb feladatok ellátásának támogatása jogcím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
117/2012. (VI. 18.) Korm. rendelete a 2012. Tanyafejlesztési Program fejezeti kezelésű előirányzat 2012. felhasználásának szabályairól.
A Kormány Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 78. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a következőket
rendeli el: 1. § E rendelet hatálya Magyarország 2012. évi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím,
5. Tanyafejlesztési Program jogcímcsoport fejezeti kezelésű előirányzatára (a továbbiakban: előirányzat) terjed ki.
2. § (1) E rendelet hatálya alá tartozó előirányzat keretösszege pályázati eljárás keretében igényelhető, vissza nem térítendő
támogatásként kerül kifizetésre. (2) A támogatás kifizetését a Magyar Államkincstártól történő lehívást követően, az agrárpolitikáért és
agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter és a nyertes pályázó között létrejött hatósági szerződésre hivatkozva,
a Nemzeti Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézet által küldött kifizetési utasítás alapján,
a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal teljesíti. 3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
371/2019. (IX. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Havasiné dr. Orbán Máriát 2020. március 12-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
136/2015. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az új teológus- és lelkésznemzedék képzését szolgáló, kimagasló oktatói-nevelői tevékenysége, valamint
az intertestamentális kor XXI. századi értelmezése területén végzett kutatói munkája elismeréseként
dr. Adorjáni Zoltán, a  Kolozsvári Protestáns Teológiai Intézet dékánja, egyetemi docens, református lelkipásztor
részére,
a magyar társadalom demokratikus újjászervezése idején általa alapított, és azóta is számtalan rászorulónak
segítséget nyújtó szervezet élén végzett sokrétű szociális és karitatív tevékenysége elismeréseként
Christa Gebel, a Haar-i Magánkezdeményezés Magyarország Megsegítésére szervezet elnöke részére,
a magyar nyelv és kultúra fenntartása és tanítása érdekében végzett több évtizedes önzetlen tevékenysége,
valamint kiemelkedő tudományos pályája elismeréseként
dr. Diósady Levente László, a II. Rákóczi Ferenc Alapítvány alapítója és alelnöke, a Torontói Egyetem Vegyészmérnöki
és Alkalmazott Kémia Kara Élemiszeripari Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
az egyetemes magyar irodalmat gazdagító, jelentős prózaírói életműve elismeréseként
Duba Gyula József Attila-díjas író, érdemes művész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja részére,
a magyar–ecuadori kapcsolatok ápolása, valamint az  Ecuadorban bajba jutott magyar állampolgárok konzuli
védelme érdekében két évtizede végzett áldozatos munkája elismeréseként
Francisco Salvador Moral, Magyarország quitói tiszteletbeli főkonzulja részére,
a magyar–amerikai politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztésében játszott szerepe, valamint egy pozitív
Magyarország-kép kialakítása és fenntartása érdekében végzett több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Gaál-Schott Anikó, az A. Gaal&Associates elnöke részére,
jelentős tudományos életműve, valamint kiemelkedő egyetemi oktatói és kutatói tevékenysége elismeréseként
dr. Gyéresi Árpád, a Marosvásárhelyi Gyógyszerészeti Egyetem nyugalmazott egyetemi professzora, tanszékvezetője
részére,
a nagyenergiás magfizikai kutatásokban elért világhírű eredményei, illetve a  magyar–amerikai magfizikai
együttműködés megerősítése, valamint a magyar kutatók nemzetközi elismerésének elősegítése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Gyulassy Miklós fizikus, a  Magyar Tudományos Akadémia külső tagja, a  New York-i Columbia Egyetem egyetemi
tanára, a Magyar Tudományos Akadémia Wigner Fizikai Kutatóközpontjának kutatóprofesszora részére,
a dániai magyar közösség, a  magyar–dán gazdasági és kulturális együttműködés érdekében végzett munkája,
valamint a regionális és testvérvárosi kapcsolatok fejlesztése érdekében folytatott tevékenysége elismeréseként
Heine Sveistrup Jensen, Magyarország aarhusi tiszteletbeli főkonzulja, az ENQUA Kft. igazgatója részére,
a magyar–tunéziai gazdasági és civil szférára kiterjedő együttműködés fejlesztése érdekében több évtizede végzett
áldozatos tevékenysége elismeréseként
Khaled Ben Jemaa, Magyarország tunéziai tiszteletbeli konzulja, a  Tunéziai–Magyar Üzleti Tanács alapítója és
alelnöke, a SAM Cégcsoport elnök-vezérigazgatója részére,
a Magyarország és Málta közötti politikai, gazdasági, turisztikai és kulturális kapcsolatok erősítése, valamint
a magyar állampolgárok példaértékű érdekképviselete terén elért eredményei elismeréseként
Michael George Soler, Magyarország máltai tiszteletbeli főkonzulja, a  Daystar Cégcsoport elnök-vezérigazgatója
részére,
a magyar–izraeli kulturális kapcsolatok elmélyítése, valamint az  izraeli magyarok és Magyarország közötti
kapcsolatok megerősítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Miron Eszter nyugalmazott levéltáros, a Történelmi Magyarországról Bevándoroltak Szövetségének elnöke részére,
a Magyarország és Szicília közötti sokoldalú kapcsolatok erősítése érdekében végzett munkája, valamint a magyar
kultúra értékeinek magas szintű bemutatását és az  Olaszországban élő magyarok közösségének építését szolgáló
tevékenysége elismeréseként
Santamarináné Sótyi Adelaide, Magyarország palermói tiszteletbeli konzulja részére,
a bácsfalusi evangélikus gyülekezet és a barcasági csángók magyarságtudatának erősítését szolgáló tevékenysége,
valamint kiemelkedő iskola- és közösségszervező munkája elismeréseként
Simon András nyugalmazott tanár, a Barcasági Csángó Alapítvány alapítója és első elnöke részére,
az erdélyi magyar közösség kiemelkedő személyiségeként az  erdélyi levéltárak szakszerű megőrzéséhez való
hozzájárulása, valamint az  erdélyi magyar könyvtáros-levéltáros utánpótlás képzésében végzett meghatározó
munkája elismeréseként
dr. Sipos Gábor, a  kolozsvári Babeş-Bolyai Tudományegyetem Történelem és Filozófia Karának egyetemi docense,
az Erdélyi Református Egyházkerület Gyűjtőlevéltárának levéltárosa, az Erdélyi Múzeum Egyesület elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata; a magyar–kaliforniai politikai és gazdasági kapcsolatok elmélyítése, valamint a sacramentói magyarság érdekében
végzett önzetlen és kitartó munkája elismeréseként
Bartsch Miklós, Magyarország sacramentói tiszteletbeli konzulja, a Bartsch & Associates tulajdonosa és ügyvezetője
részére,
a magyar–francia kapcsolatok történelmi dimenzión alapuló ápolása, valamint az  1956-os forradalom és
szabadságharcról való franciaországi megemlékezések hagyományainak fenntartása érdekében végzett kimagasló
tevékenysége elismeréseként
Gérard Martin-Chaussade, a Confédération International Charles de Gaulle elnöke részére,
a szlovákiai magyarság megmaradását és összetartozását elősegítő, önzetlen közösségi munkája elismeréseként
Görföl Jenő, a Szlovákiai Magyar Közművelődési Szövetség (CSEMADOK) országos titkára részére,
a muravidéki irodalmi és vallási hagyományok feltárása, valamint a  magyar irodalom szlovéniai népszerűsítése
érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Jožef Smej nyugalmazott maribori katolikus püspök részére,
Tőkés László 1989-es temesvári pere kapcsán az  erdélyi magyar kisebbségi jogok védelme érdekében végzett
ügyvédi munkája elismeréseként
dr. Kincses Előd jogász, jogi szakíró, közíró részére,
a Magyarország és Németország közötti megértés és összetartozás erősítése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Kurt König, Altshausen város volt polgármestere részére,
a felvidéki magyar színjátszásban betöltött meghatározó szerepe, kiemelkedő színészi alakításai elismeréseként
Mokos Attila színművész részére,
az erdélyi, azon belül a kolozsvári magyarság körében végzett közösségépítő munkája, valamint az erdélyi magyar
képzőművészet kitartó kutatását és népszerűsítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Németh Júlia újságíró, néprajzkutató, műkritikus, a Barabás Miklós Céh alelnöke részére,
a hit és a  magyarságtudat elmélyítése, a  magyar római katolikus egyházközségek erősítése, valamint
a gyulafehérvári főegyházmegye szervezése érdekében végzett felelősségteljes szolgálata elismeréseként
Potyó Ferenc érseki általános helynök, a Gyulafehérvári Római Katolikus Érseki Hivatal igazgatója részére,
a kolozsvári iskolákban tanuló beszéd- és tanulászavaros gyermekek integrációját szolgáló, valamint az  erdélyi
magyar tanintézetekben dolgozó szakemberek munkáját segítő tevékenysége elismeréseként
dr. Ráduly-Zörgő Éva Ilona logopédus, a  kolozsvári Babeş-Bolyai Tudományegyetem Pszichológia és
Neveléstudományok Karának megbízott adjunktusa részére,
a fehéregyházi Petőfi-emlékhely ápolását és a szórványmagyarság kultúrájának megőrzését szolgáló tevékenysége
elismeréseként
Szabó József, a Petőfi Sándor Művelődési Egyesület elnöke, a Petőfi Múzeum gondnoka részére,
a lengyel–magyar orvostudományi és felsőoktatási kapcsolatok kiépítése és fenntartása, valamint a  magyar
szakorvosjelöltek külföldi továbbképzése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Tomasz Gedrange orvosprofesszor részére,
jelentős irodalmi pályája, valamint a magyar kultúra szlovéniai népszerűsítése és az ott élő magyarok identitásának
megőrzése érdekében végzett pedagógiai és tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Varga József nyelvész, író, költő, a  Maribori Egyetem Magyar Nyelv és Irodalom Intézetének nyugalmazott
tanszékvezetője, a Magyar Kultúra Lovagja részére,
jelentős művelődés- és helytörténeti munkái, valamint kimagasló oktatói-nevelői és tudományos kutatói
tevékenysége elismeréseként
id. dr. Virágh Gábor művelődés- és helytörténész, nyugalmazott egyetemi tanár részére,
kimagasló színvonalú, az  operáktól az  operetteken át a  magyar nótákig terjedő sokoldalú művészi pályafutása,
valamint jelentős zenepedagógiai tevékenysége elismeréseként
Vitkayné Kovács Vera, az  újvidéki Szerb Nemzeti Színház magánénekese, az  Újvidéki Művészeti Egyetem rendes
tanára részére,
a felvidéki magyar közösség jog- és érdekérvényesítését célzó több évtizedes, odaadó településvezetői munkája
elismeréseként
Zachariás István, a Kassai Megyei Önkormányzat alelnöke, Szepsi volt polgármestere részére,
a magyar–tunéziai gazdasági kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Zoubeir Chaieb, az  AE Technologies elnök-vezérigazgatója, a  Tunéziai–Magyar Üzleti Tanács alapítója és elnöke
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. március 5.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1616/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a 1100,0 millió forint
1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési
kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok cím javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2013. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1236/2019. (IV. 25.) Korm. határozata a Mádl Ferenc Összehasonlító Jogi Intézet létrehozásával összefüggő intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  hazai jogalkotás színvonalának javítása, nemzetközi megalapozottságának és elismertségének
növelése érdekében a  hazai jogalkotási tevékenységet támogató nemzetközi összehasonlító jogi kutatások és
elemzések készítésére, a  jogszabályok hatályosulásának tudományos igényű vizsgálatára, valamint a  nemzetközi
összehasonlító jogtudományi kapcsolatok és együttműködés elősegítésére hivatott Mádl Ferenc Összehasonlító
Jogi Intézet (a  továbbiakban: Intézet) 2019. június 1-jei hatállyal az  igazságügyi miniszter irányítása alatt álló
központi hivatalként történő létrehozásával, és elkötelezett az Intézet hosszú távú működtetése iránt;
2. az  igazságügyi miniszter javaslata alapján támogatja az  Intézet Budapest, belterület, 7912/1 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlanban, bérleti jogviszony keretében történő elhelyezését;
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
igazságügyi miniszter
Határidő: 2019. június 1.
 3. az  1.  pontban megjelölt cél megvalósítása érdekében az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény
(a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva – 2019. június 1-jei fordulónappal –
elrendeli a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet címrendjének a 2. Mádl Ferenc Összehasonlító Jogi Intézet címmel
történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. június 1. 4. az 1. és 2. pontban foglaltak végrehajtása érdekében, az Áht. 33. § (2) bekezdésében, valamint az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva
felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  Intézet elhelyezési és 2019.  évi működési költségeinek fedezetéül egyszeri
átcsoportosítás útján biztosítson
a) 14 962 000 forint forrást a Kvtv. 1. melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet, 1. Igazságügyi Minisztérium
igazgatása cím javára, valamint
b) 356  634  000  forint forrást a  Kvtv. 1.  melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet, 2. Mádl Ferenc
Összehasonlító Jogi Intézet cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében
5. az  1. és 2.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhívja a  pénzügyminisztert és az  igazságügyi
minisztert, hogy gondoskodjon az Intézet elhelyezésével és működésével kapcsolatos kiadásoknak a 2020. évben és
az  azt követő években a  X. Igazságügyi Minisztérium fejezet költségvetésében a  szükséges források tartós jellegű
biztosításáról 746 442 000 forint összegben, az alábbiak szerint:
a) az 1. Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím javára 29 732 000 forint beépülő jelleggel,
b) a 2. Mádl Ferenc Összehasonlító Jogi Intézet cím javára 716 710 000 forint beépülő jelleggel;
Felelős: pénzügyminiszter
igazságügyi miniszter Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 6. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva az  Intézet informatikai infrastruktúrájának
kialakítása, működtetése és az ahhoz kapcsolódó szolgáltatások ellátása érdekében
a) felhívja a  pénzügyminisztert – a  belügyminiszter és az  igazságügyi miniszter bevonásával –, hogy
a 2019. évben egyszeri átcsoportosítás útján biztosítson 60 773 000 forint forrást a XIV. Belügyminisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 56. Kormányzati
infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport javára,
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
igazságügyi miniszter Határidő: azonnal
b) felhívja a pénzügyminisztert – a belügyminiszter és az igazságügyi miniszter bevonásával –, hogy az Intézet
hatékony működését segítő infokommunikációs szolgáltatások ellátása érdekében gondoskodjon
a  2020.  évtől – bázisba épülő jelleggel – 26 354  000 forint költségvetési forrás biztosításáról a  központi
költségvetésről szóló törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
igazságügyi miniszter Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 7. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva az  Intézet működéséhez szükséges
munkakörnyezet biztosításával, valamint a létesítményüzemeltetéssel összefüggő feladatok ellátása érdekében
a) felhívja a pénzügyminisztert és az igazságügyi minisztert, hogy a 2019. évben egyszeri átcsoportosítás útján
biztosítson 179 598 000 forint forrást a Kvtv. 1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 5. Közbeszerzési és
Ellátási Főigazgatóság cím javára,
Felelős: pénzügyminiszter
igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal b) felhívja a  pénzügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy az  Intézet hatékony működését segítő
szolgáltatások tartós ellátása érdekében gondoskodjon a  2020.  évtől – bázisba épülő jelleggel  –
80  889  000  forint költségvetési forrás biztosításáról a  központi költségvetésről szóló törvény 1.  melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 5. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
igazságügyi miniszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
8. felhívja az  igazságügyi minisztert, a  belügyminisztert és a  pénzügyminisztert az  1. és 2.  pontban meghatározott
célkitűzések megvalósításához kapcsolódó feladatok teljesítéséhez szükséges intézkedések megtételére és
beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési
tilalom alól.
Felelős: igazságügyi miniszter
belügyminiszter
pénzügyminiszter Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2012/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a KÖZOP-3.4.0-09-2010-0005 azonosító számú („8. sz. főút Székesfehérvár–Veszprém szakasz előkészítési feladatai” című) projekt vonatkozásában felmerült régészeti költségek finanszírozásáról.
A Kormány
 1. megállapítja a  KÖZOP-3.4.0-09-2010-0005 azonosító számú, „8. sz. főút Székesfehérvár–Veszprém szakasz
előkészítési feladatai” című projekt vonatkozásában felmerült, régészeti földmunkához kapcsolódó
– a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 23/E. §-ban meghatározott összegen felüli – bruttó
96 947 157 forint többletigényt,
2. hozzájárul ahhoz, hogy az 1. pontban meghatározott többletigény megfizetését a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő
Zártkörűen Működő Részvénytársaság a  műemléki érték védelmével kapcsolatos szabályokról szóló 393/2012.
(XII. 20.) Korm. rendelet 37. § (1) bekezdése alapján önként vállalja,
3. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban meghatározott költségek fedezetét a  projekt költségvetése a  Közlekedési
Operatív Program forrásaiból, a  projekt Előkészítési Támogatási Szerződés „Építés előkészítés, régészet” sorából
biztosítsa.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2003. (II. 25.) KE határozata dr. Tóth Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
A külügyminiszter előterjesztésére dr. Tóth Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar
Köztársaság madridi nagykövetségének vezetésével, valamint a Magyar Köztársaság Andorrai Hercegségben való
képviseletével.
Budapest, 2002. december 20. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1430/2018. (IX. 11.) Korm. határozata a ZÁHONY-PORT Záhonyi Logisztikai és Rakománykezelési Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársasággal összefüggésben a GINOP-2.1.2-8.1.4-16 azonosító számú („Vállalatok K+F+I tevékenységének támogatása kombinált hiteltermék keretében” című), gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
a  ZÁHONY-PORT Záhonyi Logisztikai és Rakománykezelési Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság
a  GINOP-2.1.2-8.1.4-16 azonosító számú, „Vállalatok K+F+I tevékenységének támogatása kombinált hiteltermék
keretében” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra az „Ipari kutatás fejlesztési
projekt keretében, új speciális feladatra kialakított széles nyomtávú vagonürítő és átrakó rendszert kiszolgáló
egyedi, ürítést és rakodási pontosságot elősegítő berendezések kifejlesztése a  ZÁHONY-PORT Zrt.-nél” című
támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1016/2012. (I. 31.) Korm. határozata a Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. menetrend szerinti járatainak leállása esetén a légitársaság utasainak nyújtandó állami segítség forrásbiztosításának céljából a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szánt tartalék terhére történő költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése, valamint az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 23. §-a alapján 2 000 millió forint melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el a Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. menetrend szerinti járatainak leállása esetén a
légitársaság utasainak nyújtandó állami segítség forrásbiztosítása érdekében a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet, XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím előirányzata terhére, a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 41. A légiutas-szállítás rendkívüli feladatainak ellátása alcím javára, amelyből a Malév
Magyar Légiközlekedési Zrt. menetrend szerinti járatainak leállása miatt beálló válsághelyzet kezeléséhez szükséges
rendkívüli intézkedésekről szóló 5/2012. (I. 31.) Korm. rendeletben foglaltak szerint lehet kiadást teljesíteni.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzététele napján 18 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1175/2015. (III. 24.) Korm. határozata a KEOP-2.1.2/2F/09-11-2011-0004 azonosító számú („Duna-menti árvízvédelmi beruházások Visegrádon” című) projekt támogatásának növeléséről és szakaszolásáról, valamint a projekt második szakaszában felmerülő költségek fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a KEOP-2.1.2/2F/09-11-2011-0004 azonosító számú, „Duna-menti árvízvédelmi beruházások Visegrádon”
című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. egyetért a  projekt – a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 25b. pontja szerinti – szakaszolásával,
3. egyetért a projekt forrásszerkezetének 2. melléklet szerinti módosításával,
 4. hozzájárul a projekt első szakasza tekintetében a támogatási szerződés módosításához a 2. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. hozzájárul a projekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a tárgykör szerinti felhívás közzétételét követően azonnal
6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Programmal összefüggő
tervezési dokumentumok előkészítése során vegye figyelembe a projekt 2. mellékletben meghatározott költségeit.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
197/2017. (VI. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Washingtonban létrehozandó Kommunizmus Áldozatai Emlékmúzeum aktív és önzetlen támogatásában is
kifejeződő értékorientált közéleti szerepvállalása, valamint a magyarság jó hírét gyarapító érdemei és példaértékű
életútja elismeréseként
Thomas Peterffy, az Interactive Brokers Group LLC elnök-vezérigazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 nagykeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. május 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
42/2017. (X. 11.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Kenyai Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködési Megállapodás kihirdetéséről szóló 192/2017. (VII. 10.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 192/2017. (VII. 10.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2017. július 10-i 112. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a Kenyai Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás
13. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás az utolsó olyan értesítés kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, amelyben
az egyik Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti a másik Felet a Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső eljárás lefolytatásáról.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött későbbi jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. szeptember 12.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. október 12.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 192/2017. (VII. 10.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a Kenyai Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködési
Megállapodás kihirdetéséről szóló 192/2017. (VII. 10.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2017. október 12-én, azaz kettőezertizenhét október tizenkettedik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
27/2018. (I. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Kiss Georginát
a 2018. január 10. napjától 2021. január 9. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2012. (III. 7.) OGY határozata az Országos Rádió és Televízió Testület és az NMHH Médiatanácsa 2010. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja az Országos Rádió és Televízió Testület és az NMHH Médiatanácsa 2010. évi tevékenységéről szóló
beszámolót. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1560/2013. (VIII. 16.) Korm. határozata a „Catastrum” című katasztertörténeti folyóirat működési költségeinek biztosítása érdekében a Vidékfejlesztési Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a „Catastrum” című katasztertörténeti folyóirat működési költségeinek biztosítása céljából 600,0 ezer forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 14. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
11. Közgyűjtemények cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2003. (XII. 2.) MeHVM határozata a Határon Túli Magyarok Hivatala elnökhelyettesének felmentéséről.
A Határon Túli Magyarok Hivataláról szóló 90/1992.
(V. 29.) Korm. rendelet 3. §-ának (2) bekezdése alapján
Ádám Évát, a Határon Túli Magyarok Hivatala elnökhelyettesét e tisztségéből
— 2003. november 1-jei hatállyal — felmentem. Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
178/2015. (IV. 30.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–kínai politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett kiemelkedő munkája
elismeréseként
Xiao Qian, a Kínai Népköztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata; a magyar–holland kulturális kapcsolatok fejlesztése és a  magyar kulturális értékek hollandiai megismertetése
érdekében végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Festetics de Tolna Dénes Sámuel Imre, Magyarország haarlemi tiszteletbeli konzulja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. április 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
11/2010. (IX. 21.) NGM tájékoztatója a Budapesti Elektromos Művek Nyilvánosan Működő Részvénytársaság által indított bírósági eljárásokat terhelő illeték utólagos elszámolással történő megfizetésének engedélyezéséről.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 74. § (5) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a Budapesti
Elektromos Művek Nyilvánosan Működő Részvénytársaságnak (székhely: 1132 Budapest, Váci út 72–74.,
cégjegyzékszám: 01-10-041827, adószám: 10768033-2-44) az általános szabályoktól eltérő illetékfizetési módot
engedélyeztem, melynek alapján a gazdálkodószervezet a 2010. október 1. napjától bármely, általa kezdeményezett
bírósági eljárás illetékét illetékbélyeg helyett, utólagos elszámolással az APEH Közép-magyarországi Regionális
Igazgatóságának illetékbeszedési számlájára pénzzel fizetheti meg. Az engedély határozott idejű, 1 évre – vagyis
2011. szeptember 30-ig – szól.
Az engedély magánszemély és gazdálkodószervezet (Pp. 396. §), mint adós ellen indított bírósági eljárás illetékére
egyaránt kiterjed.
A gazdálkodószervezetnek előleget kell fizetnie az engedélyben foglaltak szerint.
A gazdálkodószervezet valamennyi illetékköteles iraton az e célra rendszeresített gumibélyegzővel a következő
szöveget tünteti fel:
„A bírósági (nem peres és peres) eljárást terhelő ……… Ft bírósági eljárási illeték megfizetésére az adópolitikáért
felelős miniszter 10581/2/2010. számú engedélye alapján utólagos elszámolással kerül sor.”
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
161/2019. (V. 6.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Győrffy Balázst 2019. április 30.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. április 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök