text:
2015. XVIII. törvény a Magyarország és az Albán Köztársaság között a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország és az  Albán Köztársaság között a  szociális
biztonságról szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„Egyezmény Magyarország és az Albán Köztársaság között a szociális biztonságról Magyarország és az
Albán Köztársaság,
a továbbiakban a  Szerződő Felek, azon kívánságuktól vezérelve, hogy rendezzék és szabályozzák kapcsolataikat
a szociális biztonság területén, az alábbiakban állapodtak meg:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk
Fogalommeghatározások (1) A jelen Egyezmény alkalmazásában a használt fogalmak jelentése a következő:
a) „felségterület”
 Magyarország vonatkozásában Magyarország felségterülete,
 az Albán Köztársaság vonatkozásában az Albán Köztársaság felségterülete;
b) „állampolgár”
 Magyarország vonatkozásában az  alkalmazandó jogszabályok értelmében magyar állampolgárnak
tekintendő természetes személyek,
 az Albán Köztársaság vonatkozásában az  alkalmazandó jogszabályok értelmében albán állampolgárnak
tekintendő természetes személyek;
c) „jogszabályok”
 a jelen Egyezmény tárgyi hatálya (2.  cikk) alá tartozó szociális biztonsági ágazatokra és rendszerekre
vonatkozó törvények, rendeletek és más általánosan kötelező érvényű előírások;
d) „illetékes hatóság”
 a 2.  cikkben megjelölt jogszabályok által szabályozott ágazatokért és rendszerekért felelős miniszterek,
minisztériumok vagy más megfelelő hatóságok; A törvényt az Országgyűlés a 2015. március 17-i ülésnapján fogadta el.
e) „intézmény”
 az az intézmény vagy az a hatóság, amelynek feladata a jelen Egyezmény tárgyi hatálya (2. cikk) alá tartozó
jogszabályok végrehajtása;
f ) „illetékes intézmény”
 az az  intézmény, amelynél a  személy az  ellátási kérelem benyújtásának időpontjában biztosított, vagy
amelynél ellátási igényjogosultsággal rendelkezik vagy rendelkezne, ha még annak a  Szerződő Félnek
a felségterületén tartózkodna;
g) „összekötő szervek”
 azok a  szervek, amelyeket az  illetékes hatóságok bíznak meg a  kölcsönös kapcsolatok fenntartására
az Egyezmény végrehajtása érdekében;
h) „lakóhely”
 az a hely, ahol az illető személy állandó jelleggel tartózkodik, ennek a Szerződő Félnek a jogszabályai szerint;
i) „tartózkodás helye”
 az a  hely, ahol az  illető személy ideiglenes jelleggel tartózkodik, amely esetben a  tartózkodás hosszúsága
rendszerint igazodik az előzetesen meghatározott tartózkodási célkitűzés megvalósulásához;
j) „biztosítási idők”
 a járulékfizetési és ezekkel azonos megítélés alá eső olyan idők, amelyek a Szerződő Felek jogszabályai szerint
annak minősülnek;
k) „pénzbeli ellátások”
 a Szerződő Felek alkalmazandó jogszabályai szerinti nyugdíj és más pénzbeli ellátás, továbbá ezek
valamennyi emelése;
l) „rokkantsági ellátások”
 Magyarország vonatkozásában a megváltozott munkaképességű személyek ellátásai,
 az Albán Köztársaság vonatkozásában:
– teljes rokkantsági nyugdíj, amikor egy személy munkahelyi balesettől vagy foglalkozási
megbetegedéstől eltérő okokból bármely gazdasági tevékenység folytatására képtelenné
válik, vagy súlyosan csonkolt, illetve testi fogyatékosságban (hibákban) szenved (ideértve a  vak
személyeket is),
– részleges rokkantsági nyugdíj, amennyiben egy személy munkahelyi sérüléseken kívüli okokból
a  megelőző foglalkoztatásának ellátására képtelenné válik, de különleges munkafeltételek mellett
dolgozhat;
m) „természetbeni ellátás”
 egészségügyi illetve baleseti egészségügyi szolgáltatás vagy ellátás, amelyet a Szerződő Felek alkalmazandó
jogszabályai szerint a kötelező egészségbiztosítás keretén belül nyújtanak;
n) „jogosult”
 a jelen Egyezmény tárgyi hatálya (2. cikk) alá tartozó jogszabályok szerinti jogosultságot szerzett személy;
o) „biztosított”
 a jelen Egyezmény tárgyi hatálya (2.  cikk) alá tartozó jogszabályok által biztosítottként, vagy volt
biztosítottként meghatározott személy;
p) „közszolgálati tisztviselő”
 Magyarország vonatkozásában a  közszolgálati tisztviselők, köztisztviselők, közalkalmazottak és más velük
azonos elbírálás alá tartozó személyek a magyar jogszabályok szerint,
 az Albán Köztársaság vonatkozásában a  köztisztviselők és velük azonos elbírálás alá tartozó személyek
az albán jogszabályok szerint.
 (2) Az  Egyezményben használt más fogalmak és kifejezések jelentése az, amelyet azoknak a  Szerződő Felek
jogszabályai tulajdonítanak. 2. cikk
Tárgyi hatály (1) Jelen Egyezmény az alábbi jogszabályok tekintetében alkalmazandó:
Magyarország tekintetében
azokra a jogszabályokra, törvényekre és rendeletekre, amelyek
i) a  biztosítási kötelezettségre, a  társadalombiztosítási ellátások és a  munkanélküliség esetén járó ellátások
fedezetére fizetendő járulékokra, ii) a társadalombiztosítási nyugellátásokra,
iii) a kötelező egészségbiztosítás ellátásaira, valamint
iv) a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaira;
az Albán Köztársaság tekintetében
azokra a jogszabályokra, törvényekre és rendeletekre, amelyek
i) a  biztosítási kötelezettségre, a  kötelező társadalombiztosítási és egészségbiztosítási ellátások fedezetére
fizetendő járulékokra,
ii) a kötelező társadalombiztosítási rendszer ellátásai tekintetében:
a) a munkavállalók pénzbeli betegségi ellátásaira,
b) a munkavállalók, önálló vállalkozók és munkáltatók pénzbeli anyasági ellátásaira,
c) a  munkavállalók munkahelyi balesettel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos pénzbeli
ellátásaira,
d) a  munkavállalók, önálló vállalkozók és munkáltatók öregségi, rokkantsági és hozzátartozói
nyugellátásaira,
iii) a kötelező egészségbiztosítási ágazat ellátásaira
vonatkoznak.
(2) Az  Egyezmény mindazokra a  jogszabályokra is vonatkozik, amelyek összefoglalják, módosítják vagy kiegészítik
az (1) bekezdésben felsorolt jogszabályokat.
(3) Az  Egyezmény hatálya kiterjed az  egyik Szerződő Fél azon jogszabályaira is, amelyek a  szociális biztonság új
rendszereit vagy ágait határozzák meg, feltéve, hogy ezekről e Szerződő Fél illetékes hatósága írásban tájékoztatja
a másik Szerződő Fél illetékes hatóságát. Ha a másik Szerződő Fél illetékes hatósága az értesítés napjától számított
három hónapon belül nem fejezi ki ellenvéleményét, azt úgy kell tekinteni, hogy egyetért a jelen Egyezmény tárgyi
hatályát érintő kiegészítéssel.
(4) Amennyiben jelen Egyezmény másként nem rendelkezik, az  (1)  bekezdésben említett jogszabályok nem foglalják
magukban a valamely Szerződő Fél és egy harmadik ország által a szociális biztonságról megkötött egyezményeket
vagy más nemzetközi megállapodásokat, illetve azokat a  jogszabályokat, amelyek ezek végrehajtása céljából
kerülnek kihirdetésre.
3. cikk
Személyi hatály
Az Egyezmény hatálya kiterjed:
a) mindazokra a  személyekre, akik az  egyik vagy mindkét Szerződő Fél 2.  cikkben meghatározott
jogszabályainak hatálya alá tartoznak, vagy hatálya alá tartoztak,
b) más olyan személyekre, akik jogaikat az a) pontban meghatározott személyektől származtatják.
4. cikk
Az egyenlő bánásmód elve (1) Jelen Egyezmény eltérő rendelkezései hiányában az Egyezmény hatálya alá tartozó személyeket az egyik Szerződő
Fél jogszabályai szerint ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az adott Szerződő
Fél állampolgárait.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően:
a) a Szerződő Felek más államokkal kötött államközi szerződéseiben rögzített biztosítási teherviselési szabályait,
b) a  két Szerződő Fél harmadik országbeli hivatalos képviseleténél vagy egy ilyen képviselet tagjainál
foglalkoztatott személyek biztosítására vonatkozó szabályait,
c) a  két Szerződő Félnek a  biztosítottak és a  munkáltatók között az  intézmények és szövetségek szerveiben,
valamint a  szociális biztonsággal kapcsolatos bíráskodás terén folytatott együttműködésre vonatkozó
jogszabályait
továbbra is alkalmazni kell. 5. cikk
Az ellátások külföldre utalása
(1) Ha a  jelen Egyezmény másként nem rendelkezik, a  nyugdíjak, járadékok és más pénzbeli ellátások – amelyek
tekintetében valamely Szerződő Fél jogszabályai szerint igényjogosultság áll fenn – nem csökkenthetők,
nem módosíthatók, nem függeszthetők fel, nem vonhatók meg azért, mert a  jogosult a  másik Szerződő Fél
felségterületén tartózkodik.
(2) A  jelen Egyezmény 2.  cikke szerinti ellátások utalása a  másik Szerződő Fél állampolgárainak részére a  saját
állampolgárokkal azonos feltételek szerint történik, abban az  esetben is, ha ezen személyek harmadik országban
tartózkodnak.
6. cikk
Ellátások egybeesésének elkerülése (1) Ugyanazon jellegű, ugyanazon biztosítási időből származó egy vagy több ellátásra vonatkozó igényjogosultság
a jelen Egyezmény alapján nem szerezhető meg és nem tartható fenn.
(2) Jelen cikk (1)  bekezdése nem alkalmazandó a  bármely Szerződő Fél illetékes intézményei által fizetendő
rokkantsági, öregségi, hozzátartozói, vagy foglalkozási megbetegedés, üzemi baleset esetén járó ellátásokra, a jelen
Egyezmény 21. cikk (2) bekezdése és a 25. cikke rendelkezéseivel összhangban.
(3) Az egyik Szerződő Fél azon jogszabályai, amelyek más igényjogosultságok, ellátások vagy jövedelmek egyidejű
fennállása esetére kizárják vagy korlátozzák az igényjogosultságot vagy az ellátást, a másik Szerződő Fél jogszabályai
szerinti esetekre is megfelelően alkalmazandók.
7. cikk
Tények figyelembe vétele
Amennyiben az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerinti tény kihat valamely pénzbeli ellátás összegére, illetve
a  jogosultságra, a  másik Szerződő Félnél bekövetkező azonos tényt az  első Szerződő Fél úgy veszi figyelembe,
mintha a saját felségterületén történt volna.
II. RÉSZ
AZ ALKALMAZANDÓ JOGSZABÁLYOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 8. cikk
Általános rendelkezések
(1) Ha jelen Egyezmény 9., 10., 11. és 12.  cikkeiben meghatározott különleges szabályok eltérően nem rendelkeznek,
az  egyik Szerződő Fél felségterületén keresőtevékenységet folytató személy e  Szerződő Fél jogszabályainak
hatálya alá tartozik, tekintet nélkül arra, hogy melyik Szerződő Fél felségterületén van a munkáltató székhelye vagy
a munkavállaló lakóhelye.
(2) Az  a  személy, aki az  egyik Szerződő Fél felségterületén munkavállalóként, a  másik Szerződő Fél felségterületén
önálló vállalkozóként végez tevékenységet, azon Szerződő Fél jogszabályainak hatálya alá tartozik, amelyben
tevékenységét munkavállalóként végzi.
(3) Az  a  személy, aki mindkét Szerződő Fél felségterületén egyidejűleg önálló vállalkozói tevékenységet folytat, azon
Szerződő Fél jogszabályainak hatálya alá tartozik, amelyben lakóhellyel rendelkezik.
(4) Az a személy, aki mindkét Szerződő Fél felségterületén egyidejűleg munkavállalóként folytat keresőtevékenységet,
azon Szerződő Fél jogszabályainak hatálya alá tartozik, ahol lakóhellyel rendelkezik, kivéve a  9.  cikkben
meghatározott eseteket.
9. cikk
Különleges rendelkezések
Amennyiben az  egyik Szerződő Fél felségterületén székhellyel rendelkező munkáltató a  munkavállalóját a  másik
Szerződő Fél felségterületére küldi, hogy ott munkát végezzen számára, e munkavállaló továbbra is az első Szerződő
Fél jogszabályainak hatálya alá tartozik, mintha tevékenységét továbbra is ezen Szerződő Fél felségterületén
végezné, feltéve, hogy a  munkavégzésének előrelátható időtartama nem haladja meg a  24 hónapot, és nem egy
másik, kiküldetését befejező személy felváltása céljából küldték ki.
10. cikk
Közszolgálati tisztviselők, valamint a hajón és egyéb vízi járművön szolgálatot teljesítő személyek
(1) Az egyik Szerződő Fél munkavégzés céljából a másik Szerződő Fél felségterületére kiküldött közszolgálati tisztviselői
az előbb említett Szerződő Fél jogszabályainak hatálya alá tartoznak.
(2) Az egyik Szerződő Fél lobogója alatt hajózó hajón szolgálatot teljesítő személyzetre azon Szerződő Fél jogszabályai
alkalmazandóak, amelynek lobogója alatt a  hajó hajózik. Ez  a  szabály megfelelően irányadó az  egyéb vízi
járműveken alkalmazott személyekre is.
11. cikk
Diplomáciai és konzuli képviseletek tagjai
A 2.  cikkben említett jogszabályok alkalmazása tekintetében jelen Egyezmény nem érinti a  diplomáciai
kapcsolatokról szóló, 1961. április 18-án aláírt Bécsi Egyezmény, valamint a konzuli kapcsolatokról szóló, 1963. április
24-én elfogadott Bécsi Egyezmény alkalmazását.
12. cikk
Kivételek az alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó rendelkezések alól
A Szerződő Felek illetékes hatóságai vagy az általuk kijelölt szervek a munkáltató és a munkavállaló közös kérelmére,
vagy az  önálló vállalkozó kérelmére a  jelen Egyezményben nem szabályozott további kivételeket állapíthatnak
meg az  alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó általános rendelkezések alól, azzal a  feltétellel, hogy az  érintett
személy továbbra is valamelyik Szerződő Fél jogszabályainak hatálya alatt marad vagy hatálya alá kerül. A kivételek
megállapítása során figyelembe kell venni a foglalkoztatás jellegét és körülményeit.
13. cikk
A biztosítotti jogviszony igazolása és kapcsolattartás
Ha a jelen Rész rendelkezéseivel összhangban az egyik Szerződő Fél jogszabályait kell alkalmazni, ezen Szerződő Fél
illetékes intézménye a munkáltató és a munkavállaló közös kérelmére vagy az önálló vállalkozó kérelmére igazolást
ad ki, amelyben igazolja, hogy a munkavállaló vagy az önálló vállalkozó ezen Szerződő Fél jogszabályainak hatálya
alá tartozik, és megjelöli az igazolás érvényességének időtartamát. Az igazolás bizonyítja, hogy a munkavállaló vagy
az önáló vállalkozó mentesül a másik Szerződő Fél kötelező biztosításról szóló jogszabályainak hatálya alól.
Az említett munkavállaló és önálló vállalkozó, valamint a  munkavállaló munkáltatója és a  másik Szerződő Fél
összekötő szerve jogosult az igazolásból egy példányt kapni.
III. RÉSZ
KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK 1. FEJEZET
TERMÉSZETBENI ÉS PÉNZBELI BETEGSÉGI, ANYASÁGI ELLÁTÁSOK
14. cikk
Biztosítási idők összeszámítása
A betegségi és anyasági biztosítás körébe tartozó pénzbeli ellátásokra vonatkozó jogosultságok megszerzéséhez,
fenntartásához és visszaállításához a mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett biztosítási időket össze kell
számítani, kivéve, ha ezek ugyanazon időre esnek.
15. cikk
Természetbeni ellátások
Az a  személy, aki az  egyik Szerződő Fél illetékes intézményénél az  egészségbiztosítás természetbeni ellátásaira
jogosult és
a) a másik Szerződő Fél területén való tartózkodása során sürgősségi ellátásra szorul és nem orvosi kezelés
igénybevétele céljából utazott be a másik Szerződő Fél területére, vagy
b) megszerezte, vagy megszerzi az  illetékes hatóság vagy az  illetékes intézmény hozzájárulását ahhoz, hogy
az egészségi állapotának megfelelő orvosi kezelés céljából utazzon be a másik Szerződő Fél területére,
az illetékes intézmény költségére jogosult a másik Szerződő Fél illetékes intézményétől természetbeni ellátásokra,
az utóbbi Szerződő Félre vonatkozó jogszabályok szerint úgy, mintha ennek a Szerződő Félnek a jogszabályai szerint
lett volna biztosított. Ilyen esetben az erre vonatkozó igazolást az  illetékes intézmény állítja ki az érintett személy
kérésére, mielőtt elhagyja azon Szerződő Fél területét, ahol biztosított. Sürgősségi ellátásnak minősül az az ellátás,
amely nem halasztható a lakóhelyre való visszatérés időpontjáig.
16. cikk
Betegségi és anyasági pénzbeli ellátások (1) A pénzbeli ellátások megszerzéséhez az érintett személynek ésszerű határidőn belül értesítenie kell a tartózkodási
hely szerinti intézményt a  keresőképtelenségéről a  kezelőorvos által kiállított keresőképtelenségi igazolás
benyújtásával. A  tartózkodási hely szerinti intézmény kiállítja a  megfelelő formanyomtatványt és haladéktalanul
továbbítja az illetékes intézménynek.
(2) A pénzbeli ellátásokat az illetékes intézmény a rá vonatkozó hatályos jogszabályok szerint folyósítja.
17. cikk
A nyugdíjasok jogainak érvényesítése (1) Az  a  személy, aki mindkét Szerződő Fél nyugdíjbiztosítási szervétől nyugdíjat kap, az  egészségbiztosítás
természetbeni ellátásaira a lakóhelyén jogosult a lakóhelye szerinti intézmény terhére.
(2) Az  (1) bekezdés előírásai mindaddig nem alkalmazhatók, amíg az érintett személy jövedelemszerző tevékenysége
alapján az  egészségbiztosítás ellátásaira lakóhelyén – a  lakóhely szerinti Szerződő Fél jogszabályai szerint –
biztosítva van.
18. cikk
A lakóhely és a tartózkodás helye szerinti intézmény
A jelen Egyezmény 15. és 17.  cikkeiben felsorolt természetbeni ellátásokat a  tartózkodás helye vagy a  lakóhely
szerinti intézmény biztosítja:
– Magyarországon: a kötelező egészségbiztosítási szerv,
– az Albán Köztársaságban: a kötelező egészségbiztosítási szerv.
19. cikk
A természetbeni ellátásokkal kapcsolatos költségek megtérítése
Az illetékes intézmény az  igazgatási költségek kivételével megtéríti a  másik Szerződő Fél intézményének
a természetbeni ellátások nyújtásával összefüggésben felmerült tényleges költségeket.
2. FEJEZET
MUNKAHELYI BALESETEK ÉS FOGLALKOZÁSI MEGBETEGEDÉSEK 20. cikk
Ellátások meghatározása
(1) Az a biztosított, aki munkahelyi balesetet szenvedett vagy foglalkozási megbetegedésben szenved, biztosításának
fennállása alatt annak a  Szerződő Félnek a  jogszabályai szerint érvényesítheti igényjogosultságát természetbeni
ellátásra, ahol biztosítva van. Az  érintett személy természetbeni ellátásokban részesül, ha a  másik Szerződő Fél
felségterületén tartózkodik vagy lakik. A  természetbeni ellátásokat a  lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti
intézmény nyújtja a rá vonatkozó jogszabályok szerint az illetékes intézmény költségére, a természetbeni ellátások
nyújtásának időtartamát azonban az illetékes Szerződő Fél által alkalmazandó jogszabályok határozzák meg.
(2) A munkahelyi balesetekkel kapcsolatos pénzbeli ellátásokat – saját jogszabályai szerint – az a Szerződő Fél nyújtja,
ahol a munkahelyi baleset bekövetkezésekor az érintett személy biztosítva volt.
(3) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai előírják, hogy a  munkahelyi baleset vagy foglalkozási megbetegedés
következtében beállt egészségkárosodás mértéke, vagy a  keresőképesség-csökkenés foka, vagy a  pénzbeli vagy
természetbeni ellátásra való jogosultság megállapításánál ezen jogszabályok értelmében a  korábbi munkahelyi
balesetet vagy foglalkozási megbetegedést is figyelembe kell venni, akkor a másik Szerződő Fél jogszabályai szerinti
munkahelyi balesetet és foglalkozási megbetegedést is figyelembe kell venni.
(4) A  munkahelyi balesettel és foglalkozási megbetegedéssel összefüggésben nyújtandó ellátás vonatkozásában
illetékes intézmény – a  rá vonatkozó jogszabályok szerint – a  keresőképességnek vagy az  egészségkárosodás
mértékének a munkahelyi baleset vagy foglalkozási megbetegedés következtében beállt csökkenése vagy változása
szerint állapítja meg az ellátást.
(5) Ha a  munkavégzés helyére történő utazás során baleset történik a  másik Szerződő Fél felségterületén, akkor ezt
úgy kell tekinteni, mintha annak a  Szerződő Félnek a  felségterületén történt volna, ahol a  munkahelyi baleset
időpontjában a biztosított biztosítva van.
21. cikk
Az egészségre veszélyes foglalkozások figyelembevétele (1) A  valamely foglalkozási megbetegedés alapján nyújtandó ellátásra vonatkozó igényjogosultság tekintetében
az  egyik Szerződő Fél illetékes intézménye azokat az  egészségre veszélyes foglalkozásokat is figyelembe veszi,
amelyek a  kérdéses megbetegedés okozóiként a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerint és jellegük folytán
számításba jöhetnek. Ha ilyenkor az  igényjogosultság mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint fennáll, akkor
a  természetbeni és pénzbeli ellátást – a  nyugdíj és a  baleseti járadék kivételével – csak annak a  Szerződő Félnek
a  jogszabályaival összhangban és annak az  illetékes intézménynek kell nyújtania, amelynek felségterületén
a jogosult személy lakóhelye van. Ha a nyugdíjra, illetve a baleseti járadékra való igényjogosultság az egyik Szerződő
Fél jogszabályai értelmében fennáll, úgy az  illetékes intézménynek az ellátásnak csak az egészséget veszélyeztető
foglalkozás Szerződő Fél saját jogszabályai szerinti végzése időtartama, valamint az  egészséget veszélyeztető
foglalkozás mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerinti végzése időtartama közötti aránynak megfelelő részét kell
folyósítania.
(2) Az  érintett személy egészségi állapotának rosszabbodása esetén az  (1)  bekezdésben foglalt előírásokat kell
alkalmazni az  ellátás állapotrosszabbodás miatti újbóli megállapítására is. Amennyiben ez  az egészségi állapot
rosszabbodása újabb egészséget veszélyeztető foglalkoztatás miatt következik be, akkor az  egészségi állapot
rosszabbodása miatti ellátásra való igényjogosultság azon Szerződő Fél jogszabályai szerint áll fenn, amelynek
jogszabályai szerint ezt az  egészséget veszélyeztető foglalkozást gyakorolták. Az  első Szerződő Fél illetékes
intézménye ilyen esetekben is köteles nyújtani a  foglalkozási megbetegedésre vonatkozó korábban megállapított
ellátást, a  második Szerződő Fél illetékes intézménye pedig azt a  többlet ellátást nyújtja a  saját jogszabályai
alapján, amely a már kialakult betegség rosszabbodása és a rosszabbodás előtti állapotnak megfelelő ellátás között
megállapítható.
(3) Az (1) és (2) bekezdés a hátramaradt hozzátartozók részére folyósítandó ellátásokra is alkalmazandó.
22. cikk
A pénzbeli ellátások nyújtásának módja (1) A pénzbeli ellátásokat az illetékes intézmény a rá vonatkozó jogszabályok szerint folyósítja.
 (2) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint a  pénzbeli ellátás mértéke a  családtagok számától függ, úgy
az illetékes intézmény a másik Szerződő Fél felségterületén lakó családtagokat is figyelembe veszi.
23. cikk
Természetbeni ellátásokkal kapcsolatos költségek megtérítése
Az illetékes intézmény az  igazgatási költségek kivételével megtéríti a  másik Szerződő Fél intézményének
a természetbeni ellátások nyújtásával összefüggésben felmerült tényleges költségeit.
3. FEJEZET
NYUGELLÁTÁSOK 24. cikk
A biztosítási idők összeszámítása
(1) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint valamely ellátásra való jogosultság megszerzése, fenntartása vagy
újraéledése biztosítási idők megszerzésétől függ, akkor ennek a  Szerződő Félnek az  illetékes intézménye – ha
az  egyik Szerződő Fél jogszabályai alapján nincsenek meg a  szükséges feltételek az  ellátási igényjogosultságra  –
figyelembe veszi a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett biztosítási időket is, mintha azokat az  általa
alkalmazott jogszabályok szerint szerezték volna, feltéve, hogy ezek a  biztosítási idők nem ugyanazon időszakra
esnek.
(2) Ha az Albán Köztársaság jogszabályai szerint az öregségi, hozzátartozói vagy rokkantsági nyugellátások nyújtása egy
meghatározott foglalkozásban töltött biztosítási idő függvénye, csak azokat a biztosítási vagy azzal egyenértékűnek
elismert időket lehet figyelembe venni az  ezen nyugdíjakra való jogosultság megállapításához, amelyeket
Magyarországon a megfelelő foglalkozásban szerezték.
Ha az  Albán Köztársaság jogszabályai szerint az  öregségi, hozzátartozói vagy rokkantsági nyugellátások nyújtása
egy meghatározott foglalkozásban töltött idő függvénye, és ha ezen időszakok nem eredményeznek ezen
nyugellátásokra való jogosultságot, ezen időszakokat figyelembe kell venni a munkavállalók általános rendszerében
nyújtott öregségi, hozzátartozói vagy rokkantsági nyugdíjak megállapításához.
(3) A beszámítandó biztosítási idők mértékére a másik Szerződő Fél azon jogszabályai irányadók, amelyek szerint azokat
megszerezték.
(4) Amennyiben az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint a  jelen cikk (1) és (2)  bekezdésének alkalmazása nélkül is
fennáll ellátásra való jogosultság, úgy a nyugellátást ennek a Szerződő Félnek az illetékes intézménye kizárólag a rá
vonatkozó jogszabályok előírásai szerint figyelembe veendő biztosítási idők alapján állapítja meg.
25. cikk
Harmadik állam jogszabályai szerint szerzett biztosítási idők összeszámítása
(1) Ha az érintett személy a Szerződő Felek jogszabályai szerint megszerzett és összeszámított biztosítási idők alapján
nem jogosult nyugdíjra, az  érintett személy adott nyugdíjra való jogosultsága ezen időszakok és olyan harmadik
állam jogszabályai szerint szerzett biztosítási idők összeszámításával állapítandó meg, amelyhez mindkét Szerződő
Felet a biztosítási idők összeszámításáról is rendelkező szociális biztonsági jogi eszközök kötnek.
(2) Amennyiben a harmadik állammal csak az egyik Szerződő Fél rendelkezik egyezménnyel, akkor ezen Szerződő Fél
a biztosított által a harmadik államban szerzett biztosítási időket is figyelembe veszi, ha a harmadik állammal való
egyezmény másként nem rendelkezik.
(3) A  (2)  bekezdés nem vonatkozik azon biztosítási időszakokra, amelyet olyan harmadik állam jogszabályai szerint
szereztek, amellyel az adott Szerződő Fél területi elven alapuló egyezményt kötött.
26. cikk
Az arányos nyugellátások megállapítása (1) Ha az  érintett személy csak a  biztosítási idők egybeszámításának figyelembevételével rendelkezik a  Szerződő Fél
jogszabályai szerinti nyugdíjra való jogosultsággal, úgy az  illetékes intézmény kiszámítja a nyugdíj azon összegét,
amelyet folyósítania kellene, ha a nyugdíj mértékének megállapításához mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint
megszerzett összes biztosítási időket kellene figyelembe venni.
(2) Az albán intézmény az  (1)  bekezdés figyelembevételével kiszámított nyugdíjnak kizárólag azon részét folyósítja,
amely a rá irányadó jogszabályok szerint megszerzett biztosítási időknek a saját jogszabályai szerinti teljes öregségi
és rokkantsági nyugdíjhoz előírt biztosítási időkhöz viszonyított arányának megfelel.
(3) A magyar intézmény az  (1)  bekezdés figyelembe vételével kiszámított nyugdíjnak kizárólag azon részét folyósítja,
amely a rá irányadó jogszabályok szerint megszerzett biztosítási időknek a mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint
szerzett összes biztosítási időkhöz viszonyított arányának megfelel.
27. cikk
A nyugellátások kiszámításának módja
Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint a  nyugellátás kiszámítása jövedelmen, illetve befizetett járulékon
alapul, ennek a  Szerződő Félnek az  illetékes intézménye kizárólag a  saját jogszabályai szerinti jövedelmet, illetve
befizetett járulékot veszi figyelembe.
28. cikk
1 évnél rövidebb biztosítási időszak
Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint megszerzett összes biztosítási idő nem éri el a  365 napot, – feltéve,
hogy csak ezen biztosítási idő alapján nem áll fenn semmilyen nyugellátásra való jogosultság – e  Szerződő Fél
illetékes intézménye a 365 napnál rövidebb időszakra nem nyújt semmilyen nyugellátást. E biztosítási időszakokat
a  másik Szerződő Fél a  teljesítés és az  elszámolás vonatkozásában úgy veszi figyelembe, mintha azokat a  saját
jogszabályai szerint szerezték volna.
4. FEJEZET
A MAGYAR JOG SZERINTI MEGVÁLTOZOTT MUNKAKÉPESSÉGŰ SZEMÉLYEK ELLÁTÁSAI
29. cikk
Az ellátások kiszámításának módja (1) Ha az  ellátásra való jogosultság fennáll kizárólag a  magyar jogszabályok alapján szerzett biztosítási idő
figyelembevételével, az ellátást az alábbiak szerint kell megállapítani:
a) a magyar illetékes intézmény meghatározza az  önálló magyar jogosultság alapján járó ellátásnak a  másik
Szerződő Fél illetékes intézménye által megállapított öregségi vagy rokkantsági nyugellátás összegével
csökkentett összegét; és
b) a magyar illetékes intézmény meghatározza az  önálló magyar jogosultság alapján járó ellátásnak azt
az  összegét, amely a  magyar jogszabályok szerint megszerzett biztosítási időnek a  mindkét Szerződő Fél
jogszabályai szerint szerzett összes biztosítási időhöz viszonyított arányának felel meg.
(2) A  magyar illetékes intézmény az  (1)  bekezdés a) és b)  pontjai alapján számított összegek közül a  magasabbat
folyósítja ellátásként.
(3) Ha az  ellátásra való jogosultság kizárólag a  mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint megszerzett biztosítási
idő figyelembevételével állapítható meg, a  magyar illetékes intézmény meghatározza azt az  elméleti összeget,
amely akkor kerülne megállapításra, ha a  mindkét Szerződő fél jogszabályai szerint szerzett biztosítási időket
Magyarország jogszabályai szerint szerezték volna meg és a magyar jogszabályok szerint szerzett biztosítási idők és
a mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett biztosítási idők egymáshoz viszonyított arányának megfelelően
kiszámított arányos ellátást. A  magyar illetékes intézmény csak az  ellátás e  módszerrel számított arányos részét
folyósítja.
(4) Az  (1)  bekezdés b)  pontja és a  (3)  bekezdés alapján megállapított ellátás összege a  másik Szerződő Fél illetékes
intézménye által megállapított ellátás összegével nem csökkenthető.
(5) Ha a  magyar jogszabályok szerint megszerzett összes biztosítási idő nem haladja meg a  365 napot, a  magyar
illetékes intézmény jelen cikk rendelkezései alapján nem állapít meg ellátást.
(6) A rehabilitációs ellátás kizárólag magyarországi lakóhellyel rendelkező személy részére állapítható meg.
IV. RÉSZ
VEGYES RENDELKEZÉSEK 30. cikk
Összekötő szervek
(1) Az illetékes hatóságok megfelelő összekötő szerveket jelölnek ki, melyről értesítik a másik felet.
 (2) Az  összekötő szervek elősegítik a  Szerződő Felek intézményei közötti kommunikációt és segítik egymást
az Egyezmény végrehajtásában.
 (3) Az  összekötő szervek képviselői felváltva találkoznak a  két Szerződő Félnél az  Egyezmény alkalmazásával
kapcsolatos kérdések megvitatása céljából. 31. cikk
Formanyomtatványok és részletes eljárások
(1) A  Szerződő Felek összekötő szervei közösen állapítják meg az  Egyezmény végrehajtásához szükséges
formanyomtatványokat és részletes eljárásokat.
(2) A Szerződő Felek intézményei vagy összekötő szervei az ellátás megállapítása iránt benyújtott igényt vagy bármely
más kérelmet vagy igazolást az erre a célra megállapított formában fogadják be.
32. cikk
A pénzbeli ellátások folyósítása (1) A  Szerződő Felek a  pénzbeli ellátásokat közvetlenül a  jogosultak számára folyósítják a  nemzeti jogszabályaiknak
megfelelően.
(2) A Szerződő Felek intézményei a pénzbeli ellátásokat igazgatási költségeik levonása nélkül folyósítják.
33. cikk
Statisztikai adatok cseréje
A Szerződő Felek összekötő szervei december 31-ével kicserélik az  Egyezmény alapján kiadott igazolásokra és
a  jogosultaknak juttatott kifizetésekre vonatkozó éves statisztikákat. E  statisztikák tartalmazzák az  Egyezmény
alapján folyósított ellátások teljes összegét és a  jogosultak számát ellátás típusonként. Ezeket a  statisztikákat
az összekötő szervek által megállapított formában nyújtják.
34. cikk
Igazgatási együttműködés (1) A  jelen Egyezmény végrehajtása során a  Szerződő Felek illetékes hatóságai, valamint intézményei egymásnak
segítséget nyújtanak a  jogosultság, illetve az  ellátás ezen egyezmény alapján történő megállapításában, illetve
folyósításában úgy, mintha ezt a  saját jogszabályaik alkalmazása során tennék. Az  e  cikk szerint biztosított
segítségnyújtás kölcsönös költségtérítés nélkül történik.
(2) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai úgy rendelkeznek, hogy a  Szerződő Fél illetékes hatóságához benyújtott
valamely dokumentumot részben vagy egészben mentesíteni kell az  illetékek és díjak, így a  konzuli és igazgatási
díjak alól, ez  a  kivétel azon megfelelő dokumentumokra is vonatkozik, amelyeket a  másik Szerződő Fél illetékes
hatóságának vagy intézményének nyújtanak be a jelen Egyezmény alkalmazása során.
(3) A  jelen Egyezmény alkalmazása során kiállítandó dokumentumok és igazolások mentesülnek a  diplomáciai vagy
konzuli hitelesítés alól. Az egyik Szerződő Fél illetékes hatósága vagy intézménye által hitelesnek és megegyezőnek
tanúsított dokumentumokat a másik Szerződő Fél illetékes hatósága is hiteles és megegyező másolatként fogadja
el, további hitelesítés nélkül.
(4) A  Szerződő Fél illetékes hatósága vagy intézménye nem utasíthat vissza kérelmet vagy dokumentumot kizárólag
azért, mert az a másik Szerződő Fél hivatalos nyelvén készült.
35. cikk
Orvosi információk és orvosi vizsgálatok (1) Az  információkra és dokumentációra irányuló kérelem, valamint azok továbbítása a  Szerződő Felek összekötő
szervein keresztül történik.
(2) Ha valamely Szerződő Fél intézménye megköveteli, hogy egy, a  másik Szerződő Fél felségterületén tartózkodó
igénylő vagy jogosult orvosi vizsgálaton essen át, akkor az  utóbbi Szerződő Fél intézménye – az  előbbi Szerződő
Fél intézményének kérésére – intézkedik arról, hogy ezt a  vizsgálatot elvégezzék. Ha az  orvosi vizsgálat kizárólag
az azt kérő intézmény céljait szolgálja, az adott intézmény megtéríti a másik Szerződő Fél intézményének a vizsgálat
költségeit. Amennyiben azonban az  orvosi vizsgálat mindkét intézmény céljait szolgálja, költségek megtérítésére
nem kerül sor.
36. cikk
A kérelmek azonos elbírálása (1) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerinti ellátásra vonatkozó kérelmet a  másik Szerződő Félnek egy olyan
intézményénél nyújtották be, amely a  rá vonatkozó jogszabályok szerint jogosult a  megfelelő ellátás folyósítása
iránti kérelem átvételére, akkor a  kérelem úgy tekintendő, mintha ezt az  előző Szerződő Fél intézményénél
nyújtották volna be. Ez  a  rendelkezés egyéb kérelmekre, valamint nyilatkozatokra és jogorvoslati kérelmekre is
megfelelően alkalmazandó.
(2) Az  egyik Szerződő Fél azon hatóságának vagy szervének, amelynél a  kérelmet, nyilatkozatot vagy jogorvoslati
kérelmet benyújtották, haladéktalanul továbbítania kell azt a  másik Szerződő Fél illetékes hatóságához vagy
szervéhez, feltüntetve rajta az átvétel napját.
(3) Az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint folyósítandó ellátás iránti kérelem a  másik Szerződő Fél jogszabályai
szerint folyósítandó ellátás iránti kérelemnek is minősül. Ez  a  rendelkezés nem érvényes akkor, ha a  kérelmező
kifejezetten kéri, hogy a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerint megszerzett pénzbeli ellátásra vonatkozó
jogosultság elbírálását halasszák el.
37. cikk
A kérelem feldolgozása (1) Amennyiben az  egyik Szerződő Fél intézménye olyan kérelmet kap, amely a  másik vagy mindkét Szerződő Fél
jogszabályai értelmében szerzett biztosítási időszakra hivatkozik, úgy ez  az intézmény az  összekötő szerven
keresztül megküldi a kérelmet a másik Szerződő Fél illetékes intézményének, feltüntetve a kérelem kézhezvételének
időpontját.
Az intézmény a kérelemmel együtt továbbítja a másik Szerződő Fél intézményének a következőket:
a) bármely olyan, rendelkezésre álló dokumentáció, amelyre a  kérelmező jogosultságának megállapításához
a másik Szerződő Fél intézményének szüksége lehet,
b) formanyomtatvány, amely különösen az  előbbi Szerződő Fél jogszabályai értelmében szerzett biztosítási
időszakokat tünteti fel, c) továbbá – adott esetben – az ellátásra vonatkozó saját határozatának másolata, amennyiben hoztak ilyet.
 (2) A  másik Szerződő Fél intézménye ezt követően határoz a  kérelmező jogosultságáról és az  összekötő szerven
keresztül tájékoztatja határozatáról az előbbi Szerződő Fél illetékes összekötő szervét.
E határozattal együtt – szükség esetén vagy kérelemre – továbbítja az  előbbi Szerződő Fél intézményének
a következőket:
a) bármely olyan, rendelkezésre álló dokumentáció, amelyre a  kérelmező jogosultságának megállapításához
az előbbi Szerződő Fél intézményének szüksége lehet,
b) formanyomtatvány, amely különösen az  általa alkalmazott jogszabályok értelmében szerzett biztosítási
időszakokat tünteti fel.
 (3) Azon Szerződő Fél illetékes intézménye, amelynél az ellátások iránti kérelmet benyújtották, ellenőrzi az igénylőre és
családtagjaira vonatkozó információkat. Az ellenőrizendő információk típusát a két Szerződő Fél összekötő szervei
állapítják meg.
38. cikk
A végrehajtható döntések és az okiratok elismerése
(1) Az  egyik Szerződő Fél bíróságainak a  jelen Egyezmény hatálya alá tartozó végrehajtható határozatait, valamint
intézményeinek vagy hatóságainak a  társadalombiztosítással kapcsolatos járulékokra és egyéb követelésekre
vonatkozó végrehajtható határozatait a  másik Szerződő Fél bíróságai, hatóságai és más szervei elismerik a  rájuk
vonatkozó jogszabályok szerint.
(2) Az  elismerés csak akkor tagadható meg, ha az  ellentétes lenne azon Szerződő Fél jogszabályaival, illetve
közrendjével, amelyben valamely határozatot, vagy okiratot el kellene ismerni.
(3) Az (1) bekezdés szerint elismert végrehajtható határozatokat vagy okiratokat a másik Szerződő Fél felségterületén
végre kell hajtani. A  végrehajtási eljárás lefolytatására azon Szerződő Félnek a  végrehajtásra vonatkozó hatályos
jogszabályait kell alkalmazni, amelynek felségterületén a  szóban forgó határozatok és okiratok végrehajtására sor
kerül. A  döntések vagy okiratok kiadmányozott példányán feltüntetendő a  végrehajthatóságot igazoló záradék
(végrehajtási záradék).
(4) Az  intézmények járulékfizetési hátralékokkal összefüggésben az  egyik Szerződő Fél felségterületén támasztott
követeléseit a  másik Szerződő Fél felségterületén lefolytatandó végrehajtási, valamint csőd- és egyezségi,
felszámolási és végelszámolási eljárások során az  érintett Szerződő Fél felségterületén támasztott megfelelő
követelésekkel azonos módon kell figyelembe venni.
39. cikk
Kézbesítés és a kapcsolattartás nyelvei (1) A  Szerződő Felek intézményei, hatóságai és bíróságai a  jelen Egyezmény és az  annak tárgyi hatálya által érintett
jogszabályok végrehajtása során, a rájuk vonatkozó jogszabályok szerint, bármelyik Szerződő Fél hivatalos nyelvén
közvetlenül érintkezhetnek egymással, az érintett személyekkel és azok képviselőivel.
(2) A  Szerződő Felek intézményei, hatóságai és bíróságai beadványokat és okiratokat nem utasíthatnak vissza azért,
mert azok a másik Szerződő Fél hivatalos nyelvén készültek.
(3) Az  ítéletek, határozatok tértivevényes, egyéb ügyiratok ajánlott levélben is közvetlenül megküldhetők a  másik
Szerződő Fél felségterületén tartózkodó személynek.
40. cikk
Adatvédelem (1) Amennyiben a  jelen Egyezmény alapján és mindkét Szerződő Félnél alkalmazott jogszabályok szerint személyes
adatok, így az Egyezmény végrehajtásához szükséges egészségügyi adatok, továbbítására kerül sor, úgy a Szerződő
Felek felségterületén hatályos jogszabályok figyelembe vétele mellett az alábbi rendelkezések érvényesek:
a) A jelen Egyezmény, valamint az Egyezmény hatálya alá tartozó jogszabályok végrehajtása céljából az egyik
Szerződő Fél adatokat közölhet a  másik Szerződő Fél intézményeivel. A  fogadó Szerződő Fél ezeket
az adatokat ilyen célra dolgozhatja és használhatja fel. Minden egyéb esetben az adatok egyéb intézmények
felé csak az  átadó intézmény előzetes beleegyezésével, valamint az  ezen intézményekre vonatkozó hazai
jogszabályoknak megfelelően adhatók át.
b) A fogadó intézmény egyedi esetekben és megkeresés alapján tájékoztatja az  adatszolgáltató intézményt
az átadott adatok felhasználásának céljáról és az ezáltal elért eredményekről.
c) Az adatszolgáltató intézmény köteles figyelemmel lenni a közlendő adatok helyességére, valamint azoknak
az  adatszolgáltatással elérni kívánt cél szempontjából való szükségességére. Ilyen esetben figyelembe kell
venni az  illető Szerződő Fél mindenkori belső jogszabályai szerint érvényes adatszolgáltatási tilalmakat.
Amennyiben kiderül, hogy a  közölt adatok hibásak, vagy, hogy olyan adatokat közöltek, amelyeket
az adatszolgáltató Szerződő Fél jogszabályai szerint nem lett volna szabad közölni, úgy erről haladéktalanul
értesíteni kell a fogadó intézményt. A fogadó intézmény, amennyiben az helyénvaló, köteles az ilyen adatokat
helyesbíteni vagy törölni.
d) Azon személyt, akire az adatok vonatkoznak, a róla szóló adatokról, az adatok forrásáról és azok felhasználási
céljáról, a  felhasználás jogalapjáról, időtartamáról, az  adatfeldolgozó nevéről, címéről és adatkezelő
tevékenységéről, továbbá arról, hogy kik és milyen célból kapják vagy kapták meg az  adatokat, kérelmére
tájékoztatni kell. Egyébként az érintett személy jogai a személyéről meglévő információkról való tájékozódása
tekintetében annak a  Szerződő Félnek a  belső jogszabályaihoz igazodnak, amelynek valamely szervétől
a tájékoztatást kérik.
e) Az átadott személyes adatokat haladéktalanul törölni kell, ha azok a  fogadó Szerződő Fél jogának
megfelelően már nem szükségesek azon cél érdekében, amiért közölték őket.
f ) A személyes adatok átadását, illetve átvételét az átadó és a fogadó intézmény köteles rögzíteni.
g) Az átadó és a  fogadó intézmény nemzeti jogszabályai szerint köteles gondoskodni az  átadott személyes
adatok – így különösen illetéktelen hozzáféréssel, valamint a  jogtalan megváltoztatással és az  illetéktelen
nyilvánosságra hozatallal szembeni – hatékony védelméről.
h) Mind az  adatátvevő, mind az  adatátadó Szerződő Fél köteles – az  érintett kérelmére – az  általa kezelt
helytelen adatot helyesbíteni, illetőleg a  jogellenesen kezelt adatot törölni vagy zárolni. A  helyesbítésről,
törlésről vagy zárolásról a másik Szerződő Felet haladéktalanul értesíteni kell.
i) A Szerződő Felek biztosítják, hogy jelen Egyezményben foglalt adatvédelmi követelményeknek való
megfelelést egy az  intézménytől független szervezet ellenőrzi, a  Szerződő Felek belső jogszabályai szerint.
Az  adatvédelemhez fűződő jogok megsértése esetén az  érintett személyek jogosultak jogorvoslatra, ide
értve a bírói jogorvoslatot is, összhangban a Szerződő Felek nemzeti jogszabályaival.
j) Ha az egyik Szerződő Fél valamely intézménye a jelen Egyezmény alapján személyes adatokat szolgáltatott,
úgy a  másik Szerződő Fél fogadó szerve a  rá vonatkozó belső jog által előírt felelősségvállalása keretében
nem hivatkozhat az  érintett személlyel szemben arra, hogy a  közölt adatok helytelenek voltak. A  helytelen
adatszolgáltatás miatt fizetett kártérítésre a jogsértés helye szerinti Szerződő Fél joga az irányadó.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezései megfelelően alkalmazandóak a vállalati és az üzleti titkokra is.
41. cikk
Pénznem és átszámítási árfolyamok (1) A  jelen Egyezmény értelmében ellátásra kötelezett intézmények az  ellátásokat a  saját országuk hivatalos nemzeti
pénznemében teljesítik. Amennyiben valamely Szerződő Fél jogszabályai szerint az érintett személynek lehetősége
van arra, hogy az  ellátást nyújtó Szerződő Fél nemzeti pénznemétől eltérő pénznemben kérje az  ellátása
folyósítását, a  felmerülő költségeket és az  átváltás költségeit az  érintett személy viseli. Az  ellátások külföldre
utalásának költségeire az ellátást nyújtó Szerződő Fél jogszabályait kell alkalmazni.
(2) Ha az egyik Szerződő Fél intézménye a másik Szerződő Fél intézményének részére kifizetéseket köteles teljesíteni,
úgy ezeket a másik Szerződő Fél hivatalos pénznemében kell teljesíteni, feltéve, hogy a másik Szerződő Fél hivatalos
pénzneme konvertibilis. Ellenkező esetben euróban teljesítendőek ezek a kifizetések.
(3) Ha az  egyik Szerződő Fél új rendelkezéseket vezet be a  devizaforgalom korlátozására, a  Szerződő Felek
haladéktalanul intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy biztosíthassák a  jelen Egyezmény rendelkezései
szerint mindkét részről járó összegek átutalását.
(4) A jelen Egyezmény alapján történő kifizetéseket azon szabályok alapján kell teljesíteni, amelyek a kifizetést teljesítő
Szerződő Fél felségterületén az átutalás időpontjában érvényesek.
42. cikk
Visszatérítési kötelezettségek
Ha az  egyik Szerződő Fél intézménye jogalap nélkül vagy tévesen folyósított pénzbeli ellátást, az  így folyósított
összeg a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerint folyósított azonos típusú ellátásból az  érintett intézmény javára
levonható.
43. cikk
A vitás kérdések rendezése
A két Szerződő Fél között a  jelen Egyezmény értelmezése vagy alkalmazása kapcsán felmerülő vitás kérdéseket
az  illetékes hatóságok közötti konzultációval kell rendezni. Ha valamely vitás kérdés így nem rendezhető, azt
– a nemzetközi joggal összhangban – az illetékes hatóságok választott bíróság elé terjeszthetik.
44. cikk
Egyéb eljárási rendelkezések (1) Az Egyezmény végrehajtásához szükséges eljárási rendelkezéseket a  jelen Egyezmény részét képező „Eljárási
Rendelkezések” című melléklet tartalmazza.
(2) Az „Eljárási Rendelkezések” című mellékletben rögzített előírások az  Egyezmény szerves részét képezik és azzal
azonos joghatással bírnak.
V. RÉSZ
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 45. cikk
Igényjogosultságok a jelen Egyezmény alapján
(1) A  jelen Egyezmény ellátásokra való jogosultságot legkorábban a  hatályba lépése időpontját követő időszakra
keletkeztet.
(2) A  jelen Egyezmény alkalmazása során figyelembe kell venni az  Egyezmény hatálybalépése előtt a  Szerződő Felek
jogszabályai szerint fennállott jogilag jelentős körülményeket is.
(3) A  jelen Egyezmény hatálybalépése előtt egyedi esetekben hozott döntések a  jelen Egyezmény alkalmazását nem
akadályozzák.
(4) A  jelen Egyezmény hatálybalépése előtt megállapított nyugdíjak – a  jelen Egyezmény hatályba lépését követő
egy éven belül, kérelemre – újra megállapíthatók, ha kizárólag a  jelen Egyezmény előírásaiból kifolyólag valamely
változás adódik.
(5) Ha a  (4)  bekezdés szerinti újramegállapítás eredményeként nyugdíj nem állapítható meg, vagy annak összege
a jelen Egyezmény hatálybalépése előtti időszakban utoljára folyósított nyugdíj összegénél alacsonyabb lenne, úgy
továbbra is a korábbiakban megállapított összegű nyugdíj kerül folyósításra.
46. cikk
Magyarország jelen Egyezménnyel kapcsolatos európai uniós tagságból eredő kötelezettségei
Jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Következésképpen jelen Egyezmény rendelkezései nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint
amelyek érvénytelenítik vagy bármilyen más módon befolyásolják Magyarországnak az Európai Unió alapját képező
szerződésekből származó kötelezettségeit.
47. cikk
Az egyezmény hatályba lépése
Jelen Egyezményt meg kell erősíteni. A  hatályba lépéshez szükséges belső eljárások lezárultáról a  Szerződő Felek
diplomáciai úton értesítik egymást. Jelen Egyezmény a  megerősítésről szóló utolsó értesítés megküldését követő
negyedik hónap első napján lép hatályba.
48. cikk
Az Egyezmény időbeli hatálya (1) A  jelen Egyezményt a Szerződő Felek határozatlan időre kötik. Mindkét Szerződő Fél jogosult a  jelen Egyezményt
– diplomáciai úton – bármely naptári év végére három hónapos határidővel írásban felmondani.
(2) Ha az  Egyezmény felmondás miatt hatályát veszti, úgy annak rendelkezései az  Egyezmény megszűnésének
időpontjáig megszerzett ellátásra való jogosultságok és ellátások tekintetében továbbra is alkalmazandóak.
Az  olyan korlátozó jogszabályok, amelyek a  külföldön való tartózkodás miatt valamely igény kizárásáról, vagy
az  ellátások szüneteltetéséről, vagy megvonásáról rendelkeznek, ezen igények vonatkozásában figyelmen kívül
hagyandók, ha az érintett személy a másik Szerződő Fél felségterületén tartózkodik.
Ennek hiteléül a  Szerződő Felek kellő jogkörrel felruházott meghatalmazottai a  jelen Egyezményt aláírták és
pecsétjükkel ellátták.
Készült Tiranában, 2014. 12. 10-én két eredeti példányban, magyar, albán és angol nyelven, mindhárom szöveg
egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol szöveg az irányadó.
(aláírások) Melléklet Eljárási Rendelkezések I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. Összekötő szervek
Az Egyezmény 30. cikk (1) bekezdése értelmében az összekötő szervek az alábbiak:
Magyarország részéről:
a) az Egyezmény III. Rész 3. Fejezete (Nyugdíjak) tekintetében a kötelező nyugdíjbiztosítási szerv,
b) az Egyezmény III. Rész 4. Fejezete tekintetében a rehabilitációs és szociális szerv, és
c) minden más esetben a kötelező egészségbiztosítási szerv;
az Albán Köztársaság részéről:
a) az öregségi, a rokkantsági és a hozzátartozói nyugellátások, a betegségi, az anyasági, továbbá a munkahelyi
baleset és a  foglalkozási megbetegedés esetén járó pénzbeli ellátások tekintetében a  kötelező
társadalombiztosítási szerv,
b) a természetbeni ellátások tekintetében a kötelező egészségbiztosítási szerv.
 2. Illetékes intézmények
Az Egyezmény hatálya tekintetében az illetékes intézmények
Magyarországon:
a) az Egyezmény II. Része, a  III. Rész 1. és 2. Fejezetei vonatkozásában a  kötelező egészségbiztosítási szerv,
valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervei,
b) az Egyezmény III. Rész 2. Fejezetében meghatározott nyugdíjak és a  baleseti járadék, valamint a  III. Rész
3. Fejezetében meghatározott nyugdíjak vonatkozásában a  kötelező nyugdíjbiztosítási szerv és központi
igazgatási szerve,
c) az Egyezmény III. Rész 4. Fejezete vonatkozásában a  rehabilitációs és szociális szerv, valamint a  fővárosi és
megyei kormányhivatalok rehabilitációs szakigazgatási szervei;
az Albán Köztársaságban:
a) az öregségi, a rokkantsági, és a hozzátartozói nyugellátások, a betegségi, az anyasági, valamint a munkahelyi
balesetek és a  foglalkozási megbetegedések esetén járó pénzbeli ellátások vonatkozásában a  kötelező
társadalombiztosítási szerv,
b) a természetbeni ellátások vonatkozásában a kötelező egészségbiztosítási szerv.
II. RÉSZ
ELLÁTÁSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 1. FEJEZET
BETEGSÉG ÉS ANYASÁG
3. Biztosítási időszakok összeszámítása
3.1. Az  Egyezmény 14.  cikkének érvényesítéséhez az  érintett személy az  illetékes intézmény részére eljuttatja
a biztosítási időket tanúsító igazolást, amelyet az a Szerződő Fél állít ki, amelynek joghatósága alá az érintett
személy korábban tartozott.
Ezt az igazolást az érintett személy részére: Magyarországon a  kötelező egészségbiztosítási szerv, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervei,
az Albán Köztársaságban a kötelező társadalombiztosítási szerv
 állítja ki.
3.2. Ha az  érintett személy az  igazolást nem nyújtja be, az  illetékes intézmény az  igazolás beszerzése céljából
kapcsolatba lép azon Szerződő Fél illetékes intézményével, vagy ha az illetékes intézmény ismeretlen, akkor
az összekötő szervével, amelynek joghatósága alá az érintett személy korábban tartozott.
3.3. Az  a  biztosított személy, aki anélkül részesült természetbeni egészségügyi ellátásban, hogy a  jelen
Egyezmény 15.  cikk a)  pontjában írt feltételek teljesültek volna, jogosult arra, hogy a  szükséges
dokumentáció benyújtása esetén – az  érintett Szerződő Fél illetékes intézménye által alkalmazott
jogszabályokkal összhangban – költségtérítést kapjon az illetékes intézménytől.
4. Költségek intézmények közötti megtérítése
4.1. A  tartózkodási hely szerinti intézmény által az  Egyezmény 15.  cikke szerint nyújtott természetbeni
ellátásokat az  illetékes intézmény a  tényleges költségek alapján téríti meg, figyelembe véve a  megküldött
dokumentumokat.
4.2. A jelen Melléklet 4.1. pontjában hivatkozott elszámolás naptári évenként történik, a követelések benyújtását
követő tizenkét hónapon belül.
2. FEJEZET
MUNKAHELYI BALESETEK ÉS FOGLALKOZÁSI MEGBETEGEDÉSEK 5. Pénzbeli ellátások a másik Szerződő Fél területén való tartózkodás vagy helybenlakás esetén
5.1. Az Egyezmény 20. cikk (2) bekezdésében és a 21. cikkben meghatározott pénzbeli ellátások megszerzéséhez,
az  érintett személy a  nemzeti jogszabályokkal összhangban, ésszerű határidőn belül köteles értesíteni
a  lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti intézményt a  keresőképtelen állapotáról a  nemzeti jogszabályok
alapján kiállított igazolás benyújtásával.
5.2. Az  illetékes intézmény kérésére a  lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti intézmény elvégez minden
adminisztratív ellenőrzést vagy orvosi vizsgálatot úgy, mintha az  érintett személy ennél a  Szerződő Félnél
lenne biztosított és az  eredményekről értesíti az  illetékes intézményt. Az  illetékes intézmény továbbra is
jogosult arra, hogy saját költségére az érintett személyt saját jogszabályai szerint megvizsgáltassa.
5.3. Ha a  lakóhely vagy a  tartózkodási hely szerinti illetékes intézmény megállapítja, hogy az  érintett személy
alkalmas a  munkavégzésre, erről az  érintett személyt és az  illetékes intézményt haladéktalanul értesíti és
megjelöli a keresőképtelen állapot megszűnésének időpontját.
Jelen Melléklet 5.5.  pontjának sérelme nélkül, az  érintett személy értesítését az  illetékes intézmény
értesítésének kell tekinteni.
5.4. Ha az illetékes intézmény úgy dönt, hogy az érintett személy alkalmas a munkavégzésre, döntéséről értesíti
az érintett személyt és ezzel egyidejűleg a döntés egy példányát megküldi a tartózkodási hely vagy lakóhely
szerinti intézménynek. Ha ilyen esetben a  lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti intézmény és az  illetékes
intézmény a  keresőképtelenség megszűnésére vonatkozóan eltérő időpontot közöl, akkor az  illetékes
intézmény által megjelölt időpont irányadó.
5.5. Ha az  illetékes intézmény a  pénzbeli ellátás visszatartása mellett dönt azért, mert az  érintett személy
az  ellenőrzéssel összefüggő kötelezettségének nem tett eleget, döntéséről értesítenie kell az  érintett
személyt és ezzel egyidejűleg a  tartózkodási hely vagy lakóhely szerinti intézménynek a  döntés egy
példányát meg kell küldeni.
5.6. Ha az érintett személy újra munkába áll, erről megfelelően értesíti az illetékes intézményt, amennyiben ilyen
értesítés az intézmény által alkalmazott jogszabályok szerint szükséges.
5.7. Ha egy az  Egyezmény 20. és 21.  cikke szerinti pénzbeli ellátásokra jogosult személy áthelyezi lakóhelyét,
az igazgatási és orvosi vizsgálatot az illetékes intézmény kérésére a lakóhely szerinti intézmény végzi el.
6. A  munkaképtelenség fokának megállapítása korábban bekövetkezett munkahelyi baleset vagy foglalkozási
megbetegedés esetén
A munkaképtelenség fokának megállapítása esetén az  illetékes intézmények kapcsolatba léphetnek egymással
olyan információk beszerzése érdekében, amelyeket a munkaképtelenség fokának megállapításához szükségesnek
ítélnek azért, hogy az  Egyezmény 20. és 21.  cikkében hivatkozott esetekben megállapíthassák az  ellátásra való
jogosultságot és az ellátás összegét.
7. A foglalkozási megbetegedés súlyosbodása
Az Egyezmény 21. cikk (2) bekezdésében meghatározott esetben, az érintett személy közli az érintett foglalkozási
megbetegedéssel összefüggésben korábban kapott ellátásra vonatkozó minden információt azon Szerződő Fél
illetékes intézményével, amelynél az ellátásra való jogosultság iránti kérelmet nyújtott be.
3. FEJEZET
ÖREGSÉG, HOZZÁTARTOZÓK ÉS ROKKANTSÁG 8. A nyugdíjak vagy egyéb ellátások iránti kérelmek feldolgozása
8.1. A  kérelmező a  lakóhely szerinti illetékes intézménynek vagy közvetlenül a  másik Szerződő Fél illetékes
intézményének nyújtja be a másik Szerződő Fél joga szerint fennálló igényét.
 A lakóhely szerinti Szerződő Fél illetékes intézményének továbbított igényt a  lakóhely szerinti Szerződő
Fél jogszabályaival összhangban kell benyújtani. Ha az  igényt közvetlenül a  másik Szerződő Fél illetékes
intézményéhez nyújtják be, azt ennek a Szerződő Félnek a jogszabályaival összhangban kell benyújtani.
a) Ha az igényt az Albán Köztársaságban nyújtják be, a lakóhely szerint illetékes intézmény a megfelelő
formanyomtatványon haladéktalanul továbbítja az igényt a magyar összekötő szervnek.
b) Ha az  igényt Magyarországon nyújtják be, a  lakóhely szerint illetékes intézmény a  megfelelő
formanyomtatványon haladéktalanul továbbítja az albán összekötő szervnek.
c) Ha az  Albán Köztársaság a  lakóhely szerinti állam, az  albán illetékes intézmény az  igény
továbbításakor értesíti a  magyar összekötő szervet, hogy beleegyezik-e a  hátralékos összeg
kérelmező részére történő közvetlen kifizetésébe.
d) Ha Magyarország a  lakóhely szerinti állam, a  magyar illetékes intézmény az  igény továbbításakor
értesíti az  albán összekötő szervet, hogy beleegyezik-e a  hátralékos összeg kérelmező részére
történő közvetlen kifizetésébe.
8.2. Az igénybejelentő nyomtatvány által előírt, a kérelmezőre vonatkozó személyes adatokat az igénybenyújtás
helye szerinti intézmény megfelelően hitelesíti és megerősíti, hogy az  adatokat eredeti dokumentumokkal
igazolták.
8.3.
a) Minden illetékes intézmény elbírálja a kérelmező ellátásra való jogosultságát és döntéséről értesíti
a  másik Szerződő Fél összekötő szervét, továbbá a  kérelmezőnek megküldi döntésének egy
példányát. A fellebbezésre nyitva álló határidő abban az időpontban kezdődik, amikor a kérelmező
részére a döntést kézbesítik.
b)  Az illetékes intézmény közli a visszakövetelendő hátralék összegét.
8.4. Amennyiben a lakóhely szerinti Szerződő Fél összekötő szervének vagy illetékes intézményének tudomására
jut, hogy egy, a  másik Szerződő Féltől rokkantsági, öregségi vagy hozzátartozói nyugdíjban vagy egyéb
ellátásban részesülő személy nem hagyott fel minden kereső tevékenységével vagy újra ilyen tevékenységet
végez, erről haladéktalanul értesíti a másik Szerződő Fél összekötő szervét.
8.5. Azon Szerződő Fél összekötő szerve vagy illetékes intézménye, ahol a  másik Szerződő Féltől rokkantsági,
öregségi vagy hozzátartozói nyugdíjban vagy egyéb ellátásban részesülő személy lakik, tájékoztatja az utóbbi
Szerződő Fél összekötő szervét az ellátásban részesülő személy haláláról.
III. RÉSZ
ADMINISZTRATÍV ÉS ORVOSI VIZSGÁLATOKAT ÉRINTŐ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK
AZ EGYEZMÉNY III. RÉSZÉNEK 1. ÉS 3. FEJEZETE VONATKOZÁSÁBAN
9. Orvosi vizsgálatok/Ellenőrzések és adminisztratív ellenőrzések
9.1. Az  egyik Szerződő Fél összekötő szerve a  másik Szerződő Fél összekötő szerve részére, ennek kérésére,
ingyenesen teszi hozzáférhetővé az  igénylő vagy a  kedvezményezett rokkantságára, keresőképtelenségére
vonatkozó, birtokában lévő orvosi információkat és dokumentumokat.
9.2. A  felmerült költségek részletes kimutatásának kézhezvételekor az  első Szerződő Fél összekötő
szerve késedelem nélkül megtéríti a  másik Szerződő Fél összekötő szervének az  Egyezmény 35.  cikk
(2) bekezdésének alkalmazása következtében megfizetendő összegeket.
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 47. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az egészségügyért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Jakab István s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
259/2010. (X. 25.) KE határozata tűzoltó altábornagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben a belügyminiszter előterjesztésére
dr. Bakondi György tűzoltó vezérőrnagyot 2010. október 23-ai hatállyal tűzoltó altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2010. október 20. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1082/2014. (II. 25.) Korm. határozata a Budapesti Operettszínház támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Budapesti Operettszínház támogatásához 80,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
12. Művészeti intézmények cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2015. (HK 3.) HM VGHÁT szakutasítása a 2014. zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás 26. § (1) bekezdésére – a
2014. évi zárszámadáshoz kapcsolódó intézményi adatszolgáltatás összeállítására következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, valamint a honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény vezetőjét, hogy szervezete vonatkozásában a jelen szakutasításban foglaltak végrehajtását tegye lehetővé.
3. A szakutasításban foglaltakat
a) az elemi költségvetéssel rendelkező, zárszámadáshoz
kapcsolódó adatszolgáltatásra (a továbbiakban: szöveges
beszámoló) kötelezett 1. és 2. pont szerinti szervezetek
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) intézményi és központi szöveges beszámolóinak,
b) a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodással kapcsolatos szöveges beszámolók, valamint
c) a központi költségvetési XIII. fejezet (a továbbiakban: HM fejezet) szöveges beszámolójának
összeállítása során kell alkalmazni.
4. A 2014. évi szöveges beszámolók összeállítását, felülvizsgálatát és jóváhagyásra történő felterjesztését a
honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás
működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009.
(XII.30.) Korm. rendelet, valamint a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának
rendjéről szóló 89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás (a továbbiakban HM utasítás) rendelkezéseinek figyelembe vételével, jelen szakutasításban meghatározott részletes szabályok szerint kell végrehajtani.
5. (1) A szöveges beszámolót és mellékleteit
a) az intézményi
aa) pénzügyi- és logisztikai jellegű előirányzatokkal
történő gazdálkodásról – ide értve a központi pénzügyi
előirányzatokkal és az intézményi és központi nemzetközi
feladatok előirányzataival való gazdálkodást is – a honvédelmi szervezetek pénzügyi és számviteli szervezeti eleme
(a továbbiakban: referatúra),
ab) logisztikai gazdálkodásról, alcímre összesítve az
MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban:
MH ÖHP) és az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban:
MH LK),
b) a HM utasítás 33. §-a szerint a központi logisztikai
előirányzatokkal történő gazdálkodásról
ba) az MH ÖHP,
bb) az MH LK,
bc) a HM Hadfelszerelés Fejlesztési Főosztály (a továb
biakban: HM HFF),
bd) a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban:
HM VGH),
c) a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdál
kodásról a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodás szabályairól szóló 54/2012. (VII. 27.) HM utasítás 8. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározottak szerint – a gazdálkodó szervek adatszolgáltatása alapján –
a HM VGH,
d) az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági
Beruházási Programja nemzeti feladatainak végrehajtásáról a HM VGH,
e) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár elkülönített gazdálkodó szervezetkódon kezelt
nemzetközi feladatainak végrehajtásáról, továbbá az MH
Katonai Képviselő Hivatala, az MH Nemzeti Katonai
Képviselet, az MH Nemzeti Összekötő Képviselet, az Önálló NATO Beosztásúak, a Magyarország Állandó NATO
Képviselet Védelempolitikai Részleg és a Magyarország
Állandó EBESZ Képviselet Katonai Képviselet pénzügyi
jellegű előirányzatai teljesítéséről a HM VGH,
f) a HM fejezet gazdálkodásáról az a)–bc) alpontok szerinti adatszolgáltatások alapján a HM VGH
állítja össze.
(2) A szöveges beszámolót az (1) bekezdés
a) a)–bb) alpontjai esetében a honvédelmi szervezet ve
zetője,
b) bc) alpontja vonatkozásában a szervezeti egység ve
zetője,
c) f) alpontja esetében – amely tartalmazza a bd)–g) al
pontok szerinti szöveges beszámolókat is – a miniszter
írja alá.
6. A szöveges beszámolót a referatúra, illetve a szervezeti működési szabályzókban e feladatra kijelölt szervezeti
elemek
a) a pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi
szervezetek részére is elkészíti
b) a honvédelmi szervezet szolgálati ágaival, valamint
más szervezeti elemeivel szoros együttműködésben állítja
össze.
7. A szöveges beszámoló számszaki adatainak meg kell
egyeznie az éves elemi költségvetési beszámoló számszaki
adataival.
8. A szöveges beszámolás során kiemelt figyelmet kell
fordítani az előirányzat-maradványok megalapozott és
részletes indokolására, tekintettel arra, hogy a Kormány az
államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 152. § (5) bekezdése és 153. § (1) bekezdése szerinti
kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványokat elvonhatja.
2. A szöveges beszámoló tartalmi követelményei 9. A honvédelmi szervezet a szöveges beszámolója tartalmazza:
a) a 14. pont a) alpontja szerinti kimutatásban szereplő
adatokkal címrendkódonként (a továbbiakban: CRK)
számszakilag megegyezően, a költségvetés teljesítésének
fő mutatóit és az azokból levonható következtetéseket, különös tekintettel az egyes kiemelt feladatokra jóváhagyott
előirányzatokra és azok teljesítésére;
b) a főbb kiadási tételek feladatteljesítéssel összefüggő
alakulását, így különösen
ba) az eredeti előirányzat terhére tervezett és megvalósított feladatokat,
bb) az előirányzatok évközi változásait és
bc) a tényleges teljesítéseket befolyásoló főbb tényező
ket, így különösen a többletfeladatokat, a rész/feladatok
törlését, átütemezését;
c) a szervezeti változásokkal összefüggő évközi feladatokat és feladat-átcsoportosításokat, a megszüntetett, valamint megalakított új szervezeti elemek felsorolását;
d) az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról
szóló 1/2011. (I. 11.) HM utasítás, továbbá a honvédelmi
szervezetek alaptevékenysége ellátására rendelkezésre
álló szabad kapacitás kihasználását célzó tevékenységek
szabályairól, valamint a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 11/2012. (II. 16.) HM
utasítás rendelkezéseinek megfelelően, jogcímenként a
saját- és a központi költségvetést megillető központosított
bevételek alakulását;
e) az éves elemi költségvetési beszámoló 07. űrlapja
szerinti kötelezettség-vállalások összegeivel kiemelt előirányzat mélységben számszakilag egyezően,
ea) a korábbi évek költségvetési-maradványa felhasználásának főbb jogcímeit, az azokhoz kapcsolódó előirányzatokat és azok teljesítését, esetleges maradványuk okait,
eb) a 2014. évi költségvetési-maradvány alakulását,
összetételét és keletkezésének okait, külön-külön a kötele
zettségvállalással terhelt és nem terhelt előirányzatokra
vonatkozóan; f) a gazdaságos működés érdekében tett intézkedéseket
és azok eredményeit;
g) a takarékossági intézkedések gazdálkodásra gyakorolt hatásait; h) az éves gazdálkodás tapasztalatainak összegzett értékelését, a következtetések levonását, továbbá a felmerült
észrevételeket és javaslatokat;
i) az éves elemi költségvetési beszámolót – könyvviteli
mérleget – alátámasztó leltározási tevékenység értékelését, azon belül külön értékelve a befejezetlen beruházások
helyzetét, melyben ki kell térni azok leltározásának végrehajtására és annak bemutatására, hogy a befejezetlen beruházásként kimutatott tételek miért nem voltak aktiválhatóak 2014. évben;
j) a követelések év végi állománya előző évhez viszonyított változásának mértékét, a változás okait, az elszámolt értékvesztést, valamint az értékvesztés visszaírásának összegét és a mögötte álló gazdasági eseményeket;
k) a központi feladatok költségvetési előirányzataira
vonatkozóan a kötelezettségek év végi állományának feladatonkénti összetételét;
l) a kölcsönök állományának előző évhez viszonyított
változását, a változás indoklását;
m) a vállalkozási tevékenység
ma) jellegét, mértékét,
mb) változását és eredményességét,
mc) végzéséhez kapcsolódó költségvetési befizetési kö
telezettségeket,
md) eredményének felhasználási céljait, kiemelve azt, hogy abból mennyit fordítottak az alaptevékenység
finanszírozására,
me) eredményének azon részét, melyet a tevékenység
során kifizetett személyi juttatások és annak járulékai finanszírozására fordítottak;
n) a szakágak által végrehajtott, a korlátozottan piacképes eszközök értéke meghatározásának módját és az ahhoz
felhasznált dokumentumok körét, mind a központi mind
a helyi beszerzésű eszközök értékelése vonatkozásában.
3. Az egyes speciális gazdálkodásról szóló
szöveges beszámolók kiegészítő adatszolgáltatásai
10. A szöveges beszámoló részeként az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK) bemutatja a részére jóváhagyott támogatásértékű bevételek alakulását
– az eredeti és módosított előirányzat, valamint a teljesítés
ismertetésével –, továbbá a tervteljesítésre ható és befolyásoló tényezőket.
11. A miniszter által vagy részvételével alapított közhasznú társaságok és a Honvédelmi Minisztérium között
létrejött közhasznúsági-keretmegállapodásokról és az
azok végrehajtására kötött támogatási megállapodásokról
szóló 40/2008. (HK. 9.) HM utasításban, valamint a HM
alapítású részvénytársaságok esetén az alapítói és részvényesi határozatokban elrendeltek szerint a HM Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban HM VFF) figyelemmel az Ávr. 170. § (5) bekezdésére kimutatást készít részvénytársaságonként és közhasznú nonprofit korlátolt felelősségű társaságonként (a továbbiakban: közhasznú nkft.)
külön-külön, melyben kitér a társaságokba apportként bevitt eszközökre, pénz- és eszközapportra, a részvénytársaságok alaptőke változására, a tevékenység értékelésére és
annak egy példányát a 2015. április 3-ig a HM VGH részére megküldi.
12. A közhasznú nkft.-k 2014. évi működéséről a HM
VFF, az MH Szociálpolitikai Közalapítvány tekintetében
a HVK Személyzeti Csoportfőnökség készít értékelést,
melyet 2015. április 3-ig a HM VGH részére megküld.
13. 11. és 12. pont szerinti értékelés során be kell mutatni a támogatás összegét, felhasználási célját, a tevékenység fenntartását és a fejlesztését célzó támogatás elkülönítésével kedvezményezettenként, valamint a közhasznú
szervezetek esetében közhasznú tevékenységenként. Az
értékelésnek e mellett ki kell terjednie a 2014. költségvetési év szöveges beszámolójával összefüggésben a beszámolók jogszabályban meghatározott követelményeknek
történő megfelelésére is.
4. A szöveges beszámoló mellékletei 14. Az intézményi szöveges beszámoló mellékleteként
a honvédelmi szervezetek
a) elkészítik a kiadási és bevételi előirányzatok, azok
teljesítése, valamint a költségvetési-maradvány várható
felhasználása kiemelt előirányzatonkénti alakulását részletező kimutatást költségvetési (al-)címenként, illetve
azon belül szakfeladatonként, CRK-nként az 1. melléklet
szerint;
b) bemutatják az év közben kapott célelőirányzatokat
külön-külön, továbbá azok teljes körű felhasználását, azok
esetleges maradványát feladatonként az 1. melléklet szerinti részletezettséggel és formában;
c) az 1. melléklet szerinti kimutatásokat a 9. e) pontra,
illetve a kötelezettségvállalások leltárában kimutatott
összegekre figyelemmel és azzal megegyezően kell elkészíteni;
d) jelentést készítenek a honvédelmi szervezet által kötött biztosításokról, melyben be kell mutatni a biztosítás
da) jogcímét – élet- vagy vagyonbiztosítás –, tartalmát
és a beszámolási időszakban kifizetett biztosítási díjak
összegét,
db) megkötését engedélyező honvédelmi szervezet
megnevezését és az engedély számát,
dc) szolgáltatójának megnevezését, a biztosítás érvényességének határidejét, dd) szolgáltatója által teljesített szolgáltatásokat, és
azok összegét;
e) összeállítják az MH EK, valamint a Kratochvil Károly Honvéd Középiskola és Kollégium érdekében összegszerűen felmerült kiadásokat feladatonként bemutatva;
f) elkészítik a honvédelmi szervezetek operatív belső
kontrolljai rendszerének kialakításáról, működtetéséről
és fejlesztéséről szóló 12/2013. (II. 22.) HM utasítás
15. §-ában meghatározott nyilatkozatokat.
15. A fejezeti szintű és központi feladatokra, a nemzetközi- és fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó szöveges beszámoló mellékleteként be kell mutatni:
a) a 2014. évi elemi költségvetésben külön soron jóváhagyott, illetve a költségvetési év során elrendelt új fejezeti szintű feladatok előirányzatait és azok teljesítését;
b) az MH NATO Reagáló Erők (NRF) és EU BG feladatokra biztosított célelőirányzatokat, azok felhasználását
– ide nem értve a hazai illetményeket – és értékelését, a kötelezettségvállalással terhelt költségvetési-maradványt indoklással;
c) az egyéb – a) és b) alpontban nem szereplő, önálló
CRK-val elkülönített nemzetközi feladatokra biztosított
előirányzatokat, azok felhasználását – (al)címenként, feladatonként, kiemelt előirányzatok szerinti bontásban – és
értékelését, továbbá a kötelezettségvállalással terhelt
költségvetési-maradványt indoklással;
d) a 2014. évi, részben EU-s forrásokból finanszírozott
programok előirányzatainak teljesülését, valamint az EU-s
forrást tartalmazó kötelezettségvállalási keret-előirányzatok alakulását a Nemzetgazdasági Minisztérium által kiadásra kerülő zárszámadásra vonatkozó útmutatóban foglaltak szerinti adattartalommal, melyről a HM VGH az
érintetteket tájékoztatja.
5. A szöveges beszámolók megküldésének rendje 16. A HM VGH részére
a) a honvédelmi szervezetek
aa) a szöveges beszámolót mellékleteivel – az ab) és
b) alpontban foglaltak kivételével – 2015. április 3-ig,
ab) a HM fejezet összesített előző évi maradvány-elszá
molása érdekében a 14. pont a) és b) alpontjai szerint elkészített 1. mellékletet – a 2 Magyar Honvédség költségvetési címhez tartozó katonai szervezetek az MH ÖHP és
MH LK egyidejű tájékoztatásával – 2015. március 16-ig,
b) a központi logisztikai előirányzatokról, valamint az
alcímre összesített intézményi logisztikai előirányzatokról
szóló szöveges beszámolót az 5. pont ab) és b) alpontok
szerinti honvédelmi szervezetek és szervezeti egység
2015. április 10-ig
küldik meg.
17. Az MH LK és MH ÖHP által elkészítendő összesített intézményi és központi logisztikai szöveges beszá
molókhoz a katonai szervezetek adatszolgáltatást teljesítenek. 18. A szöveges beszámolót a honvédelmi szervezetek
kettő példányban készítik el, melyből egy példány a honvédelmi szervezetnél marad, egy példányt pedig a HM
VGH részére küldik meg.
19. Az MH EK a szöveges beszámolóját, az MH LK és
MH ÖHP az összesített központi és intézményi logisztikai
beszámolóját – a HM utasítás 44. § h) pontja szerinti feladatok érdekében – a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség útján küldi meg a HM VGH részére.
20. Az szöveges beszámolók elkészítésének érdekében
a) a HM utasítás 1. melléklete szerint központi ellátó
szervezetnek minősülő honvédelmi szervezetek összevont
– az intézményi pénzügyi és logisztikai, valamint központi
logisztikai előirányzatok teljesítéséről szóló – szöveges
beszámolóinak elkészítéséhez az 5. pont b) alpontja szerinti honvédelmi szervezetek a rendelkezési jogosultságukba tartozó előirányzatok vonatkozásában 2015. március 30-ig,
b) A HM VGH központi összevont szöveges beszámoló elkészítéséhez a HM HFF a rendelkezési jogosultságába tartozó, HM VGH által kezelt előirányzatok vonatkozásában a HM VGH részére elektronikus úton
(hm.vgh.lgto@hm.gov.hu) 2015. március 30-ig,
c) az 5. pont e) alpont szerinti szöveges beszámolók
összeállításához az 5. pont e) alpont szerinti honvédelmi
szervezetek a 9. pont szerinti szempontoknak megfelelően
a HM VGH részére elektronikus úton (hm.vgh.nukpo@
hm.gov.hu) 2015. március 27-ig
adatot szolgáltatnak.
6. A fejezeti szöveges beszámoló összeállítása
és megküldése
21. A HM VGH
a) a honvédelmi szervezetek által megküldött szöveges
beszámolókat feldolgozza és a költségvetési törvény szerkezeti rendjének megfelelően összeállítja a HM fejezet
szöveges beszámolóját, melyet előzetes egyeztetés céljából megküld a Nemzetgazdasági Minisztérium illetékes
főosztálya részére;
b) az a) alpont szerint véglegesített szöveges beszámolót a miniszter aláírását követően megküldi a Nemzetgazdasági Minisztérium részére.
7. Záró rendelkezések 22. Ez a szakutasítás a közzététel napját követő napon
lép hatályba.
23. Hatályát veszti a 2013. évi zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás elkészítéséről szóló 6/2014. (HK 4.)
HM VGHÁT szakutasítás.
Dr. Puskás Attila s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
3/2010. (VI. 30.) NFM rendelete az egyetemes szolgáltatók részére vételre felajánlott földgázforrás költségalapú áráról.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (1) bekezdése 3. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési,
hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény szerinti közüzemi nagykereskedő forrásaival rendelkező kereskedő
a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 141. § (1) bekezdésében meghatározott földgázmennyiséget az általa
meghatározott mértékben ismételten felajánlhatja vételre az egyetemes szolgáltatónak.
2. § Az e rendelet szerint vételre felajánlott földgáz ára a 2010/2011. gázév első negyedévében nem haladhatja meg
a 8,953 USD/GJ-t.
3. § A 2010/2011. gázév első negyedévében a földgázpiaci egyetemes szolgáltatáshoz kapcsolódó árak képzéséről szóló
29/2009. (VI. 25.) KHEM rendelet 1. melléklet 5. pontja szerinti „er” tényező árszabályozás során elfogadott értéke
233,3 Ft/USD.
4. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1488/2016. (IX. 2.) Korm. határozata a Gyermekek Számára Biztonságos Internetszolgáltatás megteremtéséről, a tudatos és értékteremtő internethasználatról és Magyarország Digitális Gyermekvédelmi Stratégiájáról.
A Kormány köszönetet mond a  magyar polgároknak, a  szakmai és civil szervezeteknek, a  digitális ökoszisztéma
szereplőinek az  alkotó közreműködésért, a  széleskörű összefogásért, amelynek eredményeként elkészült
Magyarország Digitális Gyermekvédelmi Stratégiája.
A Kormány továbbra is várja valamennyi érintett szereplőnek a  Stratégia gazdagítására vonatkozó szakmai
javaslatait.
A Kormány a  Stratégia végrehajtása során is megteremti a  széles körű társadalmi párbeszéd fórumait, és
számít a  magyar polgárok, valamint a  szakmai, társadalmi és tudományos szervezetek közreműködésére és
együttműködésére.
1. A  Kormány elfogadja a  Digitális Jólét Program részeként számára bemutatott „Magyarország Digitális
Gyermekvédelmi Stratégiáját” (a továbbiakban: Stratégia), és felhívja a  Digitális Jólét Programjával kapcsolatos
kormányzati feladatok összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztost (a továbbiakban:
miniszterelnöki biztos), hogy a Stratégiát a kormányzati portálon (kormany.hu) tegye közzé.
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: azonnal 2. A  Kormány különösen fontosnak tartja, hogy az  internethasználat a  felnövekvő nemzedékek fejlődését szolgálja,
ezért úgy határoz, hogy a  magyarországi internetszolgáltatókkal kötött megállapodás keretében kívánja
megteremteni a Gyermekek Számára Biztonságos Internetszolgáltatás új feltételeit.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. június 30., majd azt követően folyamatosan
3. A  Kormány annak érdekében, hogy a  gyermekek számára veszélyes és káros tartalmak szűrését lehetővé tevő
technológiai megoldások mindenki számára hosszú távon ingyenesen hozzáférhetőek legyenek, ingyenesen
hozzáférhető, magyar nyelvű, korszerű gyermekvédelmi szűrőszoftverek kifejlesztéséről határoz.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31., majd azt követően folyamatosan
4. A  Kormány felhívja az  érintett minisztereket, hogy a  gyermekek számára veszélyes és káros, illetve a  gyermekek
számára javasolt online tartalmakról (black list/white list) a  nemzetközi jó gyakorlatoknak megfelelő összeállítást
vezessenek, és biztosítsák, hogy az  összeállításokat a  szűrést szolgáló hatékony műszaki megoldások kifejlesztése
során bárki szabadon felhasználhassa annak érdekében, hogy a  gyermekek a  lehető legbiztonságosabban
használhassák az internetet.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, emberi erőforrások minisztere, igazságügyi miniszter,
belügyminiszter
Határidő: 2017. március 31., majd azt követően folyamatosan
 5. A Kormány a gyermekek számára biztonságos, értékteremtő és gazdag online tartalmak minél egyszerűbb elérése
érdekében a  gyermekek számára biztonságos tartalmakat, valamint az  online gyermekvédelemmel kapcsolatos
fontos információkat összegyűjtő és bemutató honlap létrehozásáról és működtetéséről határoz.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. március 31., majd azt követően folyamatosan
6. A Kormány a gyermekek számára biztonságos, értékteremtő és gazdag online tartalomkínálat bővítése érdekében
az  ilyen tartalmak gyártásának támogatására programokat dolgoz ki az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív
Program keretein belül.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30., majd azt követően folyamatosan
7. A Kormány átfogó tájékoztatási programokat indít a gyermekek online térben történő megóvását célzó jogszabályi
rendelkezések és a  gyermekeket a  digitális világban érő sérelmekkel szembeni fellépési lehetőségek széles körű
megismertetése érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. március 31., majd azt követően folyamatosan
8. A  Kormány annak érdekében, hogy a  gyermekek körében általánossá váljon a  tudatos és értékteremtő internethasználat, átfogó és ingyenes képzési és továbbképzési programokat indít az  online zaklatások, megfélemlítések
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
megelőzésére és kezelésére, a gyermekek, a szülők, a pedagógusok és gyermekekkel foglalkozó más szakemberek
médiaműveltségének fejlesztésére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere, nemzeti fejlesztési miniszter, belügyminiszter
Határidő: 2017. december 31., majd azt követően folyamatosan
9. A Stratégia végrehajtását a miniszterelnöki biztos hangolja össze.
 10. A Kormány felhívja a miniszterelnöki biztost, hogy a Stratégia végrehajtása érdekében készítsen részletes – az egyes
részfeladatokat, a  felelősöket és a  határidőket is meghatározó – intézkedési tervet (a továbbiakban: intézkedési
terv).
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: 2016. szeptember 30. 11. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy
a) a  2–8.  pontban meghatározott feladatok végrehajtása során a  10.  pontban meghatározott intézkedési
tervben foglaltak, valamint a  miniszterelnöki biztos 9.  pontban meghatározott koordinációs feladat- és
hatáskörében adott iránymutatásai szerint járjanak el, valamint
b) bocsássák a  miniszterelnöki biztos rendelkezésére a  Stratégia végrehajtásával összefüggő feladatai
ellátásához szükséges adatokat, információkat, elemzéseket.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos
12. A Kormány
a) elrendeli a  Stratégia és az  intézkedési terv megvalósulásának figyelemmel kísérését, a  Stratégia
végrehajtásával kapcsolatos folyamatos társadalmi egyeztetést, a Stratégia évenkénti értékelését és szükség
szerint a felülvizsgálatát,
b) elrendeli, hogy az  a)  pontban meghatározott feladatok végrehajtása során keletkező tapasztalatokról
a miniszterelnöki biztos a Kormány részére évente jelentést nyújtson be.
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: az a) alpont vonatkozásában folyamatos,
 a b) alpont vonatkozásában első alkalommal 2017. június 30., majd évente június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1243/2016. (V. 18.) Korm. határozata a 2019. Masters Evezős Világbajnokság rendezési jogának megszerzése érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a  Magyar Evezős Szövetség a  Nemzetközi Evezős Szövetségnél megpályázza a  2019. évi Masters
Evezős Világbajnokság (a továbbiakban: Világbajnokság) megrendezését;
 2. a  sportról szóló 2004. évi I. törvény 50.  § (3)  bekezdés d)  pontja alapján, a  Nemzetközi Evezős Szövetség által
megkívánt garanciát vállal a Világbajnokság sikeres megrendezéséhez;
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Világbajnokság rendezési
jogának elnyerése esetén a  Világbajnokság sikeres megrendezéséhez szükséges mértékű állami támogatást
a  2017., 2018. és a  2019. évi központi költségvetés sporttevékenység támogatását szolgáló, vonatkozó fejezeti
kezelésű előirányzatán biztosítsák, illetve a központi költségvetés előkészítése során tervezzék.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. évi költségvetés terhére biztosítandó támogatás esetén folyamatos
 2018. és 2019. évi költségvetés terhére biztosítandó támogatás esetén a központi költségvetés
tervezésével egyidejűleg Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
346/2014. (IX. 19.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar közigazgatás fejlődésének előmozdítása, a  közigazgatási pályára készülő magyar hallgatók külföldi
képzésének, illetve szakmai gyakorlatának önzetlen támogatása érdekében folytatott tevékenysége elismeréseként
Peter Raviol, a Ludwigsburgi Közigazgatási Főiskola docense részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. július 23.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök