text:
409/2009. (X. 8.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva az F. G. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. szeptember 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
,,Akarja-e Ön, hogy a Magyarország államformája Királyság legyen?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 1. §-a a következőképpen rendelkezik:
„Magyarország: köztársaság.” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményező által
népszavazásra bocsátandó kérdés ezen alkotmányi rendelkezés megváltoztatására irányul.
Az Alkotmánybíróság több határozatában [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] vizsgálta a választópolgárok által benyújtott,
alkotmánymódosításra irányuló népszavazási kezdeményezés alkotmányossági kérdéseit. A hivatkozott
határozatokban az Alkotmánybíróság alkotmányos követelményként arra az álláspontra jutott, hogy az
alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben, a 24. § (3) bekezdésében leírtak szerint történhet,
az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye.
Az Nsztv. 10. § b) pontja szerint az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani. Tekintettel arra, hogy a kezdeményezés az Alkotmány
módosítására irányul az Országos Választási Bizottság saját és az Alkotmánybíróság fent hivatkozott töretlen
gyakorlatára figyelemmel a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 1. §-án, a 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
141/2016. (V. 18.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Liubov Vasylivna Nepop rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Ukrajna magyarországi rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2016. május 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2009. XXII. törvény a központi vámkezeléssel kapcsolatban a hagyományos saját forrásoknak az uniós költségvetés számára történő rendelkezésre bocsátásakor visszatartott nemzeti beszedési költségek megosztásáról szóló Egyezmény kötelező hatályának elismeréséről és kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad
a központi vámkezeléssel kapcsolatban a hagyományos
saját forrásoknak az uniós költségvetés számára történő
rendelkezésre bocsátásakor visszatartott nemzeti beszedési költségek megosztásáról szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar szövege a következő:
„Egyezmény a központi vámkezeléssel kapcsolatban
a hagyományos saját forrásoknak az uniós
költségvetés számára történő rendelkezésre
bocsátásakor visszatartott nemzeti beszedési
költségek megosztásáról A Szerződő Felek, az Európai Unió tagállamai:
tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak
rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK,
EURATOM tanácsi határozatra (a továbbiakban: a határozat),
tekintettel a saját forrásokról szóló fent említett határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i
1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendeletre (a továbbiakban: a rendelet),
tekintettel arra, hogy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (Modernizált Vámkódex)
(a továbbiakban: a Modernizált Vámkódex) értelmében
vett központi vámkezelés – és a vámalakiságok egyéb egyszerűsítése – hozzájárulhat a kereskedelem számára kedvező feltételek megteremtéséhez,
tekintettel arra, hogy a 2454/93/EGK bizottsági rendelet
1. cikkének 13. pontjában meghatározott egységes engedély azonos előnyöket biztosít a Modernizált Vámkódex
alkalmazásának időpontjáig terjedő időszakban,
tekintettel a központi vámkezelési rendszer keretében
a vámbeszedés költségeinek megosztásáról, a HÉÁ-ról és
statisztikákról szóló, 2007. június 25-i tanácsi nyilatkozatra, valamint a központi vámkezelési rendszer működésének értékeléséről szóló, 2007. június 25-i tanácsi és bizottsági nyilatkozatra,
figyelembe véve a Modernizált Vámkódex 17. és
120. cikkét, amelyek előírják, hogy a vámhatóságok határozatai a Közösség teljes területén érvényesek, illetve
hogy az alkalmazandó ellenőrzések eredményei azonos
bizonyító erővel bírnak a Közösség teljes területén,
mivel:
(1) Az egy adott tagállamban szabad forgalomba bocsátott, de másik tagállamban vám elé állított áruk esetében
a központi vámkezelés működtetése – amely társítható
a vámalakiságok egyszerűsítéseivel – mindkét tagállamban igazgatási költségekkel jár. Ez indokolttá teszi azon
beszedési költségek részleges újraelosztását, amelyeket
a rendeletnek megfelelően a hagyományos saját forrásoknak a közösségi költségvetés részére történő rendelkezésre
bocsátásakor a tagállamok visszatartanak.
(2) Ez az újraelosztás, amelyet az a Szerződő Fél,
amelynél a vámáru-nyilatkozatot benyújtják, annak
a Szerződő Félnek a részére végez, amelynél az árukat vám
elé állítják, a visszatartott beszedési költségek 50%-a teljes összegének felel meg.
(3) Ahhoz, hogy a beszedési költségek újraelosztása
zavartalan legyen, konkrét eljárásokat kell elfogadni
a Szerződő Felek közötti egyezmény formájában.
(4) Ezen Egyezményt a Szerződő Felek a nemzeti jogszabályaiknak és eljárásaiknak megfelelően kell, hogy
alkalmazzák,
a következőkben állapodtak meg:
I. Fejezet Hatály és fogalommeghatározások 1. Cikk (1) Ezen Egyezmény azokat az eljárásokat határozza
meg, amelyek a saját forrásoknak az EU költségvetése számára történő rendelkezésre bocsátásakor a beszedési költségek újraelosztására vonatkoznak, és amelyeket a Szerződő Feleknek a Modernizált Vámkódex 106. cikkében meghatározott központi vámkezelés esetén kell követniük, ha
az árukat a szabad forgalomba bocsátásukra vonatkozó
nyilatkozattétel helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban állítják vám elé.
(2) Az (1) bekezdésben említett eljárásokat kell alkalmazni akkor is, ha a központi vámkezeléshez a Modernizált Vámkódexben megállapított egyéb egyszerűsítések
társulnak.
A törvényt az Országgyűlés a 2009. március 30-i ülésnapján fogadta el.
(3) Az (1) bekezdésben említett eljárások alkalmazandók a 2454/93/EGK bizottsági rendelet 1. cikkének
13. pontjában meghatározott egységes engedélyre is az
áruk szabad forgalomba bocsátása tekintetében.
2. Cikk Ezen Egyezmény alkalmazásában:
a) ,,engedély”: a vámhatóságok által kiadott bármely
olyan engedély, amely lehetővé teszi az áruk szabad forgalomba bocsátását az engedélyes letelepedési helye szerint
illetékes vámhivatalnál, tekintet nélkül arra, hogy az árukat mely vámhivatalnál állítják vám elé;
b) ,,engedélyező vámhatóságok”: a részt vevő tagállam azon vámhatóságai, melyek engedélyezik az áruk
szabad forgalomba bocsátását az engedélyes letelepedési helye szerint illetékes vámhivatalnál, tekintet nélkül
arra, hogy az árukat mely vámhivatalnál állítják vám
elé;
c) ,,közreműködő vámhatóságok”: a részt vevő tagállam azon vámhatóságai, melyek segítséget nyújtanak az
engedélyező vámhatóságoknak az eljárás és az áruk kiadásának felügyeletéhez;
d) ,,behozatali vámok”: az áru behozatalakor fizetendő
vámok;
e) ,,beszedési költségek”: azon összegek, amelyeket
a tagállamok jogosultak visszatartani a határozat 2. cikke
(3) bekezdésével, vagy bármely más, e határozat helyébe
lépő későbbi határozat megfelelő rendelkezésével összhangban.
II. Fejezet A beszedési költségek meghatározása
és újraelosztása
3. Cikk (1) Az engedélyező vámhatóság tagállama elektronikus
úton vagy – amennyiben az nem lehetséges – bármely más
megfelelő eszközzel közli a közreműködő vámhatóság
tagállamával az újraelosztandó beszedési költségek összegével kapcsolatos, vonatkozó információkat.
(2) A közreműködő vámhatóság közli az engedélyező
vámhatósággal az alábbiakat:
a) az (1) bekezdésben említett információk fogadására
illetékes hatóság neve és címe;
b) azon bankszámla adatai, amelyre az újraelosztandó
beszedési költségek összegét be kell fizetni.
(3) Az (1) bekezdésben említett vonatkozó információk
a következők:
a) az engedély azonosító száma;
b) az a dátum, amikor a saját források megállapított
összegét a rendelet 9. és 10. cikke értelmében jóváírják;
c) a rendelkezésre bocsátott saját források összege,
figyelembe véve a behozatali vámok esetleges visszafizetését vagy utólagos beszedését;
d) a visszatartott beszedési költségek összege. 4. Cikk
Az engedélyező vámhatóság tagállama által a közreműködő vámhatóság tagállama részére újraelosztandó beszedési költségek összegének meg kell egyeznie a visszatartott beszedési költségek összegének ötven százalékával
(50%).
5. Cikk (1) A 4. cikkben említett összeg megfizetése abban
a hónapban történik, amelynek során a saját források megállapított összegét a rendelet 9. és 10. cikkének megfelelően jóváírják.
(2) Az (1) bekezdésben említett összegre az előírt időszak lejártának napjától a kifizetés napjáig késedelmi
kamatot kell felszámítani.
A késedelmikamat-láb az Európai Központi Bank által az adott félév első naptári napja előtt lebonyolított
legutóbbi fő refinanszírozási műveleténél alkalmazott
kamatláb (,,referencia-kamatláb”) két százalékponttal
növelve.
Azon engedélyező vámhatóságok tagállamai számára,
amelyek nem vesznek részt a gazdasági és pénzügyi unió
harmadik szakaszában, a fenti referencia-kamatláb a saját
nemzeti központi bankjuk által meghatározott, azzal
egyenértékű kamatláb. Ebben az esetben az adott félév
első naptári napján érvényes referencia-kamatláb alkalmazandó a következő hat hónapra.
III. Fejezet Vitarendezés 6. Cikk Lehetőség szerint tárgyalás útján kell megoldani minden olyan vitát, amely a Szerződő Felek között ezen
Egyezmény értelmezésével vagy működésével kapcsolatban felmerül. Amennyiben három hónapon belül
nem jutnak megoldásra, az érintett Szerződő Felek közös
egyetértéssel közvetítőt választhatnak a vita megoldására.
IV. Fejezet Végrehajtás és záró rendelkezések 7. Cikk
(1) Az Európai Unió Tanácsának főtitkára jár el ezen
Egyezmény letéteményeseként.
(2) Az Európai Unió tagállamai ezen Egyezmény Szerződő Feleivé válhatnak, ha – miután lefolytatták az ezen
Egyezmény elfogadásához szükséges belső eljárásokat –
az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál letétbe helyeznek egy megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy
csatlakozási eszközt.
(3) Ezen egyezmény kilencven nappal azután lép hatályba, hogy az utolsó aláíró tagállam is kijelentette, hogy
lefolytatta az ezen Egyezmény elfogadásához szükséges
valamennyi belső eljárást. A köztes időszakban azonban
az eljárásokat már befejezett bármely tagállam kijelentheti, hogy alkalmazza az Egyezményt az azonos nyilatkozatot tett tagállamokkal fennálló kapcsolataiban, az ezen
Egyezmény által érintett rendelkezések tekintetében.
(4) Az ezen egyezmény hatálya alá tartozó esetek tekintetében a tagállamok közötti, a beszedési költségek összegének újraelosztására vonatkozó valamennyi igazgatási
megállapodás helyébe ezen Egyezmény rendelkezései lépnek az érintett tagállamok közötti alkalmazás napjától kezdődően.
8. Cikk (1) Ezen Egyezmény módosítására bármely Szerződő
Fél javaslatot tehet, különösen akkor, ha valamely Szerződő Felet az egyezmény alkalmazása következtében súlyos
költségvetési veszteség ér. A javasolt módosítást a 7. cikkben említett letéteményesnek kell megküldeni, aki azt
továbbítja a Szerződő Felek részére.
(2) A módosításokat a Szerződő Felek közös megegyezéssel fogadják el.
(3) A (2) bekezdésnek megfelelően elfogadott módosítások a 7. cikkben foglaltakkal összhangban lépnek hatályba.
9. Cikk Ezen Egyezményt a Szerződő Felek legkésőbb három
évvel a Modernizált Vámkódex alkalmazásának kezdőnapját követően felülvizsgálják, és azt szükség esetén
– a felülvizsgálat alapján, a 8. cikkben foglaltaknak megfelelően – módosíthatják.
10. Cikk (1) Ezen Egyezményt bármely Szerződő Fél felmondhatja az Európai Unió Tanácsa főtitkárának küldött értesítés útján.
(2) A felmondás kilencven nappal azt követően lép
hatályba, hogy a főtitkár kézhez kapta a felmondásról
szóló értesítést.
Fentiek hiteléül az alulírott meghatalmazottak aláírták
ezt az egyezményt.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év március
havának tizedik napján egyetlen eredeti, angol, bolgár,
cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, ír, lengyel,
lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román,
spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készült példányban, melynek valamennyi nyelvi változata egyaránt
hiteles, és melynek eredetijét az Európai Unió Tanácsa
Főtitkárságának levéltárában helyezik letétbe.
A ...kormány nevében...” 4. § Az Országgyűlés jóváhagyja az Egyezménynek
e törvény hatálybalépésétől történő ideiglenes alkalmazását.
5. § (1) E törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A 4. §, valamint a (3) és (4) bekezdés az Egyezmény
hatálybalépésének a 7. cikk (3) bekezdésének első mondatában meghatározott időpontjában hatályát veszti.
(3) Az adott állam vonatkozásában a szerződés ideiglenes alkalmazása megszűnik az értesítés megtörténtét
követő 8. napon, ha a külpolitikáért felelős miniszter
a Magyar Közlönyben közzétett egyedi határozatával
megállapítja, hogy az adott állam arról értesítette a
Magyar Köztársaságot, hogy nem kíván a szerződésben
részes féllé válni.
(4) E törvény hatályát veszti az utolsó értesítés megtörténtét követő 8. napon, ha minden szerződő fél arról értesíti a Magyar Köztársaságot, hogy nem kíván a szerződésben részes féllé válni.
(5) Az Egyezmény hatálybalépésének naptári napját,
valamint a (2)–(4) bekezdésben meghatározott időpontok
naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter azok
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(6) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az adópolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
115/2009. (IX. 10.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
100. §-ának b) pontja alapján, az oktatási és kulturális miniszternek – a fenntartóval egyetértésben tett – javaslatára
a Közép-európai Egyetemen dr. Bárd Károly egyetemi docenst
2009. szeptember 1. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2009. augusztus 27.
Sólyom László s. k.,


text:
85/2010. (III. 25.) Korm. rendelete a minisztériumok és a Miniszterelnöki Hivatal által kötött, a nettó ötmillió forintot el nem érő értékű szerződésekre vonatkozó adatok közzétételéről.
A Kormány az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény 22. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt felhatalmazás
alapján, valamint az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. §
(1) bekezdés a) és b) pontjában megállapított feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A minisztérium, illetve a Miniszterelnöki Hivatal által kötött, az államháztartás pénzeszközei felhasználásával,
az államháztartáshoz tartozó vagyonnal történő gazdálkodással összefüggő – a nettó ötmillió forintot el nem érő,
az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 15/B. § (2) bekezdés szerint számított
értékű – árubeszerzésre, építési beruházásra, szolgáltatás megrendelésre, vagyonértékesítésre, vagyonhasznosításra,
vagyon vagy vagyoni értékű jog átadására, valamint koncesszióba adásra vonatkozó szerződések megnevezését,
tárgyát, a szerződést kötő felek nevét, a szerződés értékét, határozott időre kötött szerződés esetében annak
időtartamát, valamint az említett adatok változásait a szerv vezetője a szerződés létrejöttét követő hatvan napon belül
a szerv honlapján közzéteszi.
(2) Az (1) bekezdés, valamint az Áht. 15/B. § (1) bekezdése alapján közzéteendő adatokat a minisztérium, illetve
a Miniszterelnöki Hivatal szerződéstípusonként csoportosítva teszi közzé.
(3) Az (1) bekezdés szerinti közzétett adat a szerv honlapjáról öt évig nem távolítható el.
(4) A nyilvánosságra hozatali kötelezettség nem vonatkozik a nemzetbiztonsági, illetve honvédelmi érdekkel közvetlenül
összefüggő beszerzésekre, valamint a minősített adatra.
2. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 3. §-a 2010. április 1-jén lép hatályba.
(3) Az e rendelet 1. §-ában meghatározott kötelezettséget a rendelet hatálybalépésekor fennálló, legalább az egyik fél
által nem teljesített szerződések tekintetében is alkalmazni kell azzal, hogy a szerződéseket haladéktalanul közzé kell
tenni.
(4) E rendelet rövidítése: 5mr. 3. § A közérdekű adatok elektronikus közzétételére, az egységes közadatkereső rendszerre, valamint a központi jegyzék
adattartalmára, az adatintegrációra vonatkozó részletes szabályokról szóló 305/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet
a következő 6/A. §-sal egészül ki:
„6/A. § (1) Az Eitv. vagy más jogszabály alapján a szerv honlapján közzéteendő közérdekű adatokat és közérdekből
nyilvános adatokat a szerv honlapjának nyitólapjáról közvetlenül, a „Közérdekű adatok” hivatkozás alatt elérhető
oldalon kell közzétenni.
(2) Az általános közzétételi listában meghatározott adatokat a „Közérdekű adatok” hivatkozás alatt elérhető oldalon
az Eitv. melléklete szerinti szerkezetben kell közzétenni.
(3) A minisztérium, illetve a Miniszterelnöki Hivatal honlapján közzéteendő jogszabálytervezeteket tartalmazó oldalra
mutató hivatkozást „Jogszabálytervezetek” címmel külön is el kell helyezni a szerv honlapjának nyitólapján.
(4) A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 17/C. §-a szerint közzéteendő adatokat tartalmazó oldalra
mutató hivatkozást „Közbeszerzések” címmel külön is el kell helyezni a „Közérdekű adatok” hivatkozás alatt elérhető
oldalon.”
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
22/2019. (II. 25.) Korm. rendelete a közgyűjteményekben őrzött vitatott tulajdonú kulturális javak visszaadásának rendjéről szóló 449/2013. (XI. 28.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről és az azzal összefüggő átmeneti rendelkezésekről.
A Kormány a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
100.  § (1)  bekezdés m)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti a  közgyűjteményekben őrzött vitatott tulajdonú kulturális javak visszaadásának rendjéről szóló
449/2013. (XI. 28.) Korm. rendelet.
2. § A közgyűjteményekben őrzött vitatott tulajdonú kulturális javak visszaadásának rendjéről szóló 449/2013. (XI. 28.)
Korm. rendelet hatályvesztésekor folyamatban lévő és a megismételt eljárásokat a 3–5. § szerint kell lefolytatni.
3. § (1) A  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a továbbiakban: állami tulajdonjog
gyakorlója) az  igénylő által előterjesztett okiratokat és egyéb bizonyítékokat megvizsgálja. Ennek során azokat
a  tényeket és körülményeket veszi figyelembe, amelyek alapján az  igénylő tulajdonjoga kétséget kizáróan
bizonyítható.
(2) Az állami tulajdonjog gyakorlója az igény bejelentését követő 10 napon belül megkeresi az érintett közgyűjteményt,
továbbá a Magyar Nemzeti Levéltárat, amely 30 napon belül szolgáltatja az igényelt, őrzésében lévő vagyontárgyak
listáját, az  azokra vonatkozó, a  kezelésében lévő – továbbá, ha a  közgyűjtemény tudomása szerint más
közgyűjtemény további bizonyítékokkal rendelkezik, az  ezektől beszerzett –, az  állami tulajdonjog fennállását
bizonyító vagy az őrzés ettől eltérő egyéb jogcímére vonatkozó iratokat.
(3) Ha az  igénylő állampolgárságától való megfosztására és vagyona elkobzására az  eljárás során adat merül fel,
akkor az  állami tulajdonjog gyakorlója az  illetékes kormányhivatalt is megkeresi a  szükséges okiratok beszerzése
érdekében.
4. § (1) Az állami tulajdonjog gyakorlója az igénylő által előterjesztett okiratokról, valamint egyéb bizonyítékokról és a 3. §
(2) és (3) bekezdésében beszerzett adatokról, valamint az általa kezelt adatokról összesítést készít, amelyet az igény
kézhezvételétől számított 100 napon belül a  kulturális örökség védelméért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) részére megküld. Az összesítésben – a 3. §-ban foglaltakon túl – a vagyontárgy történetére vonatkozóan
feltárható szakirodalmi adatok is feltüntethetőek. Ha a megküldés határidejéig a közgyűjtemény nem szolgáltatta
az állami tulajdonjog gyakorlója részére a 3. § (2) bekezdésében meghatározott adatokat, és emiatt ezeket nem volt
mód az összesítésben szerepeltetni, ennek tényét az állami tulajdonjog gyakorlója az összesítésben feltünteti.
(2) Ha a  miniszter az  összesítést nem tartja alkalmasnak, illetve elegendőnek a  döntés meghozatalához, 30 napos
határidővel a 3. §, valamint az (1) bekezdés szerinti adatok kiegészítését írhatja elő.
(3) Ha az összesítés alapján megállapítható, hogy az igénylő kérelme az igényelt vagyontárgy vonatkozásában
a) kétséget kizáróan megalapozott, a  miniszter 15 napon belül dönt a  vagyontárgynak az  igénylő részére
történő visszaadásról, vagy
b) nem megalapozott, a miniszter dönt az igény elutasításáról
az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszternek a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 3:405.  §
(2) bekezdése alapján kiadott meghatalmazása alapján.
(4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti visszaadás nem eredményezi a tulajdonjogi igény eldöntését.
 (5) A  (3)  bekezdés b)  pontja szerinti döntést követően a  vagyontárgy a  közgyűjtemény őrzésében marad. Az  igény
elutasítása nem akadálya annak, hogy az igénylő a vagyontárgyra vonatkozó tulajdoni igényének érvényesítése és
a vagyontárgy kiadása iránt a bíróságnál keresetet terjesszen elő.
(6) Ha a miniszter az összesítés alapján az igényt elutasítja, arról az állami tulajdonjog gyakorlóját tájékoztatja.
(7) A miniszter (3) bekezdés szerinti döntését az állami tulajdonjog gyakorlója haladéktalanul közli
a) az igénylővel,
b) a közgyűjteménnyel,
c) a közgyűjtemény fenntartójával és
d) – valószínű örökösi bizonyítvány kiállítása esetén – a bizonyítványt kiállító közjegyzővel.
(8) A  miniszter (3)  bekezdés a)  pontja szerinti döntését követően haladéktalanul megvizsgálja, hogy indokolt-e
a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 47. §-a szerinti védetté nyilvánítási eljárást megindítani.
5. § (1) Ha a miniszter döntést hozott a vagyontárgynak az igénylő részére történő visszaadásáról, a közgyűjtemény köteles
a  vagyontárgyat – az  igénylővel egyeztetett időpontban – az  igénylő részére birtokba adni, az  időpontban való
megegyezés hiányában pedig 3 napon belül lehetőséget biztosítani arra, hogy a vagyontárgyat az igénylő birtokba
vegye.
(2) Ha az (1) bekezdés szerint a vagyontárgyat több, igényüket együttesen előterjesztő igénylő részére kell visszaadni,
a  közgyűjteménynek azt az  igénylők mindegyike által meghatalmazott személy részére, ennek hiányában
az igénylők közös birtokába kell adnia.
(3) A  miniszteri döntéssel visszaadott vagyontárgy átvételére az  igénylő a  visszaadásról szóló miniszteri döntés
kézbesítésétől számított 6 hónapos – jogvesztő – határidőn belül jogosult.
6. § A közgyűjteményekben őrzött vitatott tulajdonú kulturális javak visszaadásának rendjéről szóló 449/2013. (XI. 28.)
Korm. rendelet hatályvesztésének időpontjában miniszteri döntéssel befejezett, de az  igénylőnek birtokba
nem adott vagyontárgyak átvételére az  igénylő 6 hónapos – jogvesztő – határidőn belül jogosult akkor, ha
az  igénylő a  birtokbavételt e  rendelet hatálybalépéséig nem kezdeményezte. Az  igénylő halála esetén az  örökös
kérheti a  birtokbaadást, ebben az  esetben a  6 hónapos jogvesztő határidő a  hagyatéki eljárás időtartamával
meghosszabbodik.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
347/2010. (XII. 28.) Korm. rendelete a Magyar Állam nevében tulajdonosi jogokat gyakorló szervezetek rábízott állami vagyonnal kapcsolatos éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségéről.
A Kormány az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71. §-a (1) bekezdésének a) pontjában és a számvitelről szóló 2000. évi
C. törvény 178. §-a (1) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének
b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 3. § (1) bekezdésében
meghatározott tulajdonosi joggyakorló szervezetek, továbbá törvény által a tulajdonosi jogok gyakorlására
feljogosított szervezetek (a továbbiakban: tulajdonosi joggyakorló szervezetek) rábízott állami vagyonnal kapcsolatos
éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségére terjed ki.
2. § (1) A tulajdonosi joggyakorló szervezetek a saját vagyonuktól elkülönített nyilvántartási rendszert kötelesek kialakítani
a rábízott állami vagyonról, valamint az ennek értékesítésével és hasznosításával összefüggő bevételekről,
költségekről és ráfordításokról (kiadásokról). A rábízott állami vagyon nyilvántartásaiban biztosítani kell a Vtv. 4. §-a
szerinti elkülönítést is.
(2) A tulajdonosi joggyakorló szervezet a rábízott állami vagyonnal kapcsolatos könyvvezetési és beszámoló készítési
kötelezettségének a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) előírásai szerint, e rendelet
3–9. §-ában foglalt eltérésekkel köteles eleget tenni.
(3) A tulajdonosi joggyakorló szervezetnek a rábízott állami vagyonra vonatkozóan a központi költségvetési
kapcsolatokat érintő tervezési, elszámolási, beszámolási, adatszolgáltatási és nyilvántartási kötelezettségeit
az államháztartás működésére vonatkozó külön jogszabályok előírásai figyelembevételével, az e rendeletben foglalt
eltérésekkel kell teljesítenie.
(4) A tulajdonosi joggyakorló szervezet a rábízott állami vagyonra vonatkozóan a központi költségvetési kapcsolatokat
érintő elszámolásokról a tárgyévet követő üzleti év május 31. napjáig a költségvetési törvénynek „Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások” fejezetével megegyező formában pénzügyi beszámolót készít.
3. § (1) A tulajdonosi joggyakorló szervezet a Vtv. 2. §-ának (1) bekezdésében és a Magyar Fejlesztési Bank
Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény 3. § (5) bekezdésében meghatározott feladatok ellátásáról, a rábízott
állami vagyon változásáról, működtetésének hatékonyságáról és gazdaságosságáról az üzleti év könyveinek zárását
követően a tárgyévet követő üzleti év augusztus 15. napjáig éves beszámolót készít és azt az állami vagyon
felügyeletéért felelős miniszternek megküldi.
(2) Az éves beszámoló mérlegkészítésének időpontja a tárgyévet követő üzleti év június 30. napja.
(3) Az éves beszámolóval egyidejűleg üzleti jelentést is kell készíteni.
(4) A tulajdonosi joggyakorló szervezet az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ámr.) 206. §-ában, illetve 17. számú mellékletében előírt időközi mérlegjelentést a rábízott állami
vagyonra vonatkozóan e rendelet 1. számú melléklete szerinti mérleg tagolásának megfelelő bontásban az egyes
mérlegsorok állományát és annak változását a következő összetevők szerint köteles bemutatni:
a) állomány az év elején,
b) állományváltozás a pénzforgalmi tranzakciók miatt,
c) állományváltozás a nem pénzforgalmi tranzakciók miatt,
d) egyéb volumenváltozás,
e) értékelés,
f) állomány a tárgyidőszak végén.
(5) Az egyes összetevők meghatározására az Ámr. 19/A. számú mellékletében található kitöltési utasításban foglaltakat
kell alkalmazni.
(6) A (4) bekezdésben foglalt időközi mérlegjelentést a tárgynegyedévet követő hónap 45. napjáig, a negyedik
negyedévre vonatkozóan gyorsjelentésként a tárgynegyedévet követő hatvan napon belül, az éves jelentést az éves
beszámoló benyújtásának, illetve a költségvetési zárszámadás munkálatainak határidejével megegyezően kell
elektronikus formában az államháztartásért felelős miniszternek benyújtani.
(7) A tulajdonosi joggyakorló szervezet az időközi mérlegjelentés részét képező az Ámr. 18. számú melléklete szerinti
részesedések és a részesedések utáni osztalékok alakulásáról készített jelentést az éves beszámolóval egyidejűleg
köteles elkészíteni és megküldeni az államháztartásért felelős miniszternek.
(8) A tulajdonosi joggyakorló szervezet az időközi mérlegjelentés részét képező az Ámr. 19. számú melléklete szerinti
adatszolgáltatás alól mentesül.
4. § (1) Az éves beszámoló részei:
a) mérleg,
b) eredménykimutatás,
c) kiegészítő melléklet.
(2) A mérleg és az eredménykimutatás tagolását az 1. és 2. számú melléklet tartalmazza azzal, hogy az abban szereplő
tételek tovább részletezhetők.
(3) A mérlegben az eszközöket
a) a központi költségvetési szerv vagyonkezelőnél lévő eszközök,
b) a központi költségvetési szervnek nem minősülő természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem
rendelkező gazdálkodó szervezet (a továbbiakban együtt: egyéb vagyonkezelő) vagyonkezelésében lévő
eszközök,
c) közvetlenül kezelt eszközök
tagolás szerint kell részletezni.
(4) A mérlegben és az eredménykimutatásban a kapcsolt vállalkozásra vonatkozó tételeket nem szükséges részletezni.
(5) A központi költségvetési szerv vagyonkezelőnél és az egyéb vagyonkezelőnél lévő eszközöknek, illetve azok
forrásainak a vagyonkezelők adatszolgáltatása által módosított értékeit kell a mérlegben szerepeltetni, az ezen
értékadatokat alátámasztó leltárt az adatokat szolgáltató vagyonkezelő készíti el és őrzi meg.
5. § (1) A közvetlenül kezelt eszközöknél a befektetett eszközökön belül el kell különíteni a bérbe, haszonbérbe, koncesszióba
adott, üzemeltetésre, kezelésre átadott eszközöket.
(2) A közvetlenül kezelt eszközöknél az ingatlanok és kapcsolódó vagyonértékű jogok között a termőföldek és az egyéb
ingatlanok értékét külön be kell mutatni.
(3) A közvetlenül kezelt eszközöknél a tárgyi eszközök között külön kell kimutatni a gépek, berendezések, felszerelések és
a járművek értékét.
(4) A közvetlenül kezelt eszközöknél a tárgyi eszközökön belül külön kell bemutatni a központi költségvetési szerv
vagyonkezelőtől a vagyonkezelési szerződés megszüntetésekor átvett állami készletek értékét.
(5) A közvetlenül kezelt eszközöknél a tartós állami tulajdonú részesedések között tájékoztató adatként be kell mutatni
a tartós állami tulajdonú részesedések bekerülési értékét és értékvesztését, illetve a befektetett pénzügyi eszközök
értékhelyesbítésénél a tartós állami tulajdonú részesedések értékhelyesbítését.
(6) A közvetlenül kezelt eszközöknél a készleteket átsorolt készletek, központi költségvetési szervtől, illetve egyéb
vagyonkezelőtől visszavett készletek, hagyatékból származó készletek, valamint egyéb készletek tagolásban kell
kimutatni.
(7) Az átsorolt készletek között kell szerepeltetni az értékesítésre szánt immateriális javakat és tárgyi eszközöket, így
különösen az elvont, a végelszámolási, a felszámolási vagy a vagyonrendezési eljárásból állami tulajdonba került
eszközöket, készleteket, az átvett vagyoni értékű jogokat, szellemi termékeket, ingatlanokat, gépeket,
berendezéseket, felszereléseket, járműveket, valamint mindazon eszközöket, amelyek a rábízott állami vagyonba
tartozó immateriális javak és tárgyi eszközök közül értékesítés céljából átsorolásra kerülnek az üzleti év folyamán.
(8) A közvetlenül kezelt eszközöknél a követeléseket
a) követelések áruszállításból és szolgáltatásnyújtásból (vevők),
b) egyéb vagyonkezelőnek vagyonkezelésbe adott eszközökkel kapcsolatos követelések,
c) központi költségvetési szervtől átvett követelések,
d) rövid lejáratú kölcsönök,
e) egyéb követelések
tagolásban kell kimutatni.
(9) Az egyéb vagyonkezelőnek vagyonkezelésbe adott eszközökkel kapcsolatos követelések között a vagyonkezelési
szerződés alapján vagyonkezelésbe adott eszközöknél az eszközönként rögzített bekerülési (bruttó) érték és az egyes
eszközök könyv szerinti (nettó) értéke különbözetében bekövetkezett változást évenként – a vagyonkezelő
adatszolgáltatása alapján – a vagyonkezelővel szembeni követelésként kell kimutatni mindaddig, amíg azok
a vagyonkezelési szerződés szerint nem kerülnek rendezésre.
(10) Központi költségvetési szervtől átvett követelésként kell szerepeltetni az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 59. §-ának (4) bekezdése, valamint külön jogszabály alapján központi költségvetési szervektől (így
különösen az elkülönített állami alapok kezelőitől) adó-, és egyéb követelések fejében átvett követeléseket.
(11) A közvetlenül kezelt eszközök között az értékpapírokat
a) értékesítési célú állami tulajdonú részesedések,
b) értékesítési célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok,
c) egyéb értékpapírok
tagolásban kell kimutatni.
(12) Az értékesítési célú állami tulajdonú részesedéseknél tájékoztató adatként be kell mutatni a forgóeszközök között
kimutatott állami tulajdonú részesedések bekerülési értékét és értékvesztését.
(13) Az MNV Zrt. vonatkozásában a bankbetétek tétele csak a Vtv. 22. §-ának (4)–(5) bekezdése szerinti jogcímen
hitelintézetnél vezetett számlák egyenlegét tartalmazhatja. A tulajdonosi joggyakorló szervezetek kincstárnál
vezetett pénzforgalmi számláinak év végén nem lehet egyenlege, ezek zárás előtti összevont egyenlegét a mérleg
fordulónapjával az eredménnyel szemben kell elszámolni.
6. § (1) A mérlegben forrásként a rábízott vagyon tőkéjét, a céltartalékokat, a rábízott vagyon kötelezettségeit és a passzív
időbeli elhatárolásokat kell szerepeltetni.
(2) A tulajdonosi joggyakorló szervezetnek a Vtv. 1. §-ának (2) bekezdése szerinti állami vagyon forrását – ha jogszabály
eltérően nem rendelkezik – a rábízott vagyon tőkéjeként kell kimutatni.
(3) A rábízott vagyon tőkéje a rábízott vagyon induló tőkéjéből, a rábízott vagyon tőkeváltozásából,
az eredménytartalékból, a lekötött tartalékból, az értékhelyesbítés értékelési tartalékából, a tárgyév mérleg szerinti
eredményéből és a központi költségvetési szerv vagyonkezelők tartalékaiból tevődik össze. A rábízott vagyon tőkéje
az Sztv. 39. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti valós értékelés értékelési tartalékát nem tartalmazhatja.
(4) A rábízott vagyon induló tőkéje a tulajdonosi joggyakorló szervezet nyitómérlegében kimutatott eszközök és
kötelezettségek különbözete. A rábízott vagyon induló tőkéje módosításaként kell figyelembe venni a 2008. január
1-je előtt már meglévő, de a jogelődök nyilvántartásában nem szereplő, a 2008. január 1-je után állományba vett,
a rábízott vagyonba tartozó eszközök könyv szerinti (piaci) értékének megfelelő értéket.
(5) A Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. az egyéb vagyonkezelőnek vagyonkezelésbe adott eszközökkel kapcsolatos
követelések, illetve kötelezettségek 2008. január 1-jei induló értékét az induló tőkével szemben számolja el.
(6) A rábízott vagyon tőkeváltozásaként a rábízott állami vagyonba tartozó, korábban ilyenként még állományba nem
vett, piaci értékkel bíró eszközök állományba vételi értékének forrását kell kimutatni. Itt kell kimutatni a tárgyévben
központi költségvetési forrásból, illetve európai uniós vagy más nemzetközi (pl. EGT és Norvég Finanszírozási
Mechanizmusok, Svájci Alap) forrásból meg valósult, a rábízott vagyonba tartozó új eszközök állománybavételi
értékével azonos értéket is.
(7) Eredménytartalékként kell kimutatni a rábízott vagyonnal való gazdálkodás előző üzleti évi mérleg szerinti
eredményét és annak változását, ideértve az előző üzleti év(ek) mérleg szerinti eredményének a módosítását is.
(8) A rábízott vagyon induló tőkéjét, a rábízott vagyon tőkeváltozását és az értékhelyesbítés értékelési tartalékát el kell
különíteni központi költségvetési szerv vagyonkezelőnél lévő, egyéb vagyonkezelőnél lévő, illetve közvetlenül kezelt
vagyon forrása szerint.
(9) Mérleg szerinti eredményként kell kimutatni a költségvetési pénzforgalmi kapcsolatokkal módosított tárgyévi
működési mérleg szerinti eredményt, egyezően az eredménykimutatásban ilyen címen kimutatott összeggel.
Költségvetési pénzforgalmi kapcsolatként kell kimutatni a kincstárnál vezetett pénzforgalmi számlák zárás előtti
összevont egyenlegét.
(10) A rábízott vagyon tőkéjén belül a központi költségvetési szerv vagyonkezelők tartalékait, illetve a rábízott vagyon
kötelezettségein belül a központi költségvetési szerv vagyonkezelők kötelezettségei között a központi költségvetési
szerv vagyonkezelő éves költségvetési beszámolója könyvviteli mérlegében ilyen jogcímeken kimutatott összegeket
kell kimutatni.
(11) A rábízott vagyon rövid lejáratú kötelezettségeit rövid lejáratú kölcsönök, rövid lejáratú hitelek, vevőktől kapott
előlegek, kötelezettségek áruszállításból és szolgáltatásból (szállítók), központi költségvetési szerv vagyonkezelővel
kapcsolatos kötelezettség, egyéb vagyonkezelővel kapcsolatos kötelezettség és egyéb rövid lejáratú kötelezettség
tagolásban kell kimutatni.
7. § (1) A tulajdonosi joggyakorló szervezet az év végi beszámolójának elkészítésekor a tartós és az értékesítési célú állami
tulajdonú részesedések (a továbbiakban: részesedések) esetén a (2)–(4) bekezdés szerinti értékelési elveket
alkalmazza.
(2) A részesedésekre értékvesztést kell elszámolni az Sztv. 54. § (1)–(4) bekezdésében foglaltak szerint.
(3) A részesedésekre az Sztv. 58. § (5)–(9) bekezdésében foglaltak szerint értékhelyesbítés kerül elszámolásra.
Értékhelyesbítés vonatkozásában a részesedések piaci értéke – a tőzsdén jegyzett társasági részesedések kivételével –
a saját tőke érték részesedésre jutó arányos értékével egyezik meg.
(4) A részesedések bekerülési értéke az Sztv. 49. §-ában meghatározottak szerint megállapított érték. Amennyiben
az Sztv. 49. §-a alapján a részesedések bekerülési értéke megfelelő alátámasztottság hiányában nem állapítható meg,
a részesedések bekerülési értéke a gazdasági társaság saját tőkéjéből a befektetésre jutó résszel egyezik meg.
8. § (1) Az eredménykimutatást a (2)–(8) bekezdésben foglaltak figyelembevételével kell elkészíteni.
(2) A belföldi értékesítés nettó árbevételén belül elkülönítve kell kimutatni
a) a rábízott vagyon hasznosításának (vagyonkezelés, bérbeadás, haszonbérlet) nettó árbevételét,
b) a rábízott vagyon értékesítésének (immateriális javak, tárgyi eszközök, készletek) nettó árbevételét,
c) az egyéb ki nem emelt árbevételt.
(3) A rábízott vagyon hasznosításának nettó árbevételét el kell különíteni a központi költségvetési szerv vagyonkezelőtől,
illetve az egyéb vagyonkezelőtől származó árbevétel tagolás szerint is.
(4) A rábízott vagyon (immateriális javak, tárgyi eszközök, készletek) értékesítésének ráfordítása között kell kimutatni
többek között a rábízott vagyonba tartozó értékesített immateriális javak, tárgyi eszközök, készletek kivezetett könyv
szerinti értékét is.
(5) A rábízott vagyon működtetésének ráfordításai között elkülönítve kell kimutatni a rábízott vagyon hasznosításának
(vagyonkezelés, bérbeadás, haszonbérlet) ráfordításait és a rábízott vagyon működtetésének egyéb ráfordításait.
A rábízott vagyon működtetésének egyéb ráfordításai között ki kell emelni az állami tulajdonú társaságok támogatása
címén nyújtott összegeket.
(6) A rábízott vagyon korábbi értékesítésének ráfordításai között az állami vagyon korábbi értékesítéséhez kapcsolódó
jótállási, garanciális, szavatossági jogok (igények) érvényesítésének, kártérítési kötelezettségeinek ráfordításait kell
kimutatni.
(7) A pénzügyi műveletek ráfordításai között elkülönítetten kell bemutatni a részesedések értékesítésének
árfolyamveszteségét és az egyéb befektetett pénzügyi eszközök árfolyamveszteségét. A részesedések, értékpapírok,
bankbetétek értékvesztéséhez kapcsolódóan tájékoztató adatként be kell mutatni a részesedések értékvesztését.
(8) A működés mérleg szerinti eredménye a szokásos vállalkozási eredmény és a rendkívüli eredmény összege, amely
a költségvetési pénzforgalmi kapcsolatokkal összegezve adja a mérleg szerinti eredményt.
9. § (1) A kiegészítő melléklet részét képezi a központi költségvetési kapcsolatokat érintő elszámolási, beszámolási
kötelezettségek teljesítéséről a 3. § (4) bekezdése alapján készített éves mérlegjelentés is.
(2) Az értékesítés nettó árbevételét a kiegészítő mellékletben jogcímek szerint részletezni kell.
(3) A kiegészítő mellékletben az Sztv. 88. §-ának (6)–(7) bekezdésében, 89. §-ának (2) bekezdésében, 89/A. §-ában,
90. §-ának (2), (6)–(7) és (9) bekezdésében, 91. §-ában, 92. §-ának (3) bekezdésében, 93. §-ában és 94/A. §-ában előírt
adatokat, információkat nem kell kimutatni.
10. § (1) A Kormány az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter részére a 3. § (1) bekezdés szerint megküldött éves
beszámolók alapján teljesíti a Vtv. 19. §-ának (3) bekezdése szerinti beszámolási kötelezettségét az Országgyűlés felé.
(2) A tulajdonosi joggyakorló szervezetek rábízott állami vagyonról készített pénzügyi beszámolóit, éves beszámolóit
a részvényesi jogok gyakorlója – a jóváhagyásra vonatkozó tulajdonosi döntést követően haladéktalanul –,
a döntéshozatal során keletkezett dokumentumokkal együtt – a cégbírósági benyújtás szerinti tartalommal –
megküldi az Állami Számvevőszéknek.
11. § (1) Ez a rendelet 2010. december 31-én lép hatályba, rendelkezéseit a tulajdonosi joggyakorló szervezeteknek első ízben
a 2010. évre vonatkozó könyvvezetési, nyilvántartási, adatszolgáltatási és beszámolási kötelezettségeinek teljesítése
során kell alkalmaznia.
(2) E rendelet hatálybalépésével hatályát veszti a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. saját vagyonával és a rábízott állami
vagyonnal kapcsolatos éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségéről szóló 5/2008. (I. 22.) Korm.
rendelet.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
45/2004. (IV. 22.) KE határozata dr. Perosa István rendkívüli követi és meghatalmazott miniszteri kinevezéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére dr. Perosa Istvánt
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2004. március 12. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
342/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bárándy Zsófia
Zsuzsannát 2017. szeptember 1. napjától 2020. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1096/2019. (III. 8.) Korm. határozata a szegedi ELI-ALPS lézeres kutatóközpont kihasználtságáról és a kihasználtság növelése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  szegedi ELI-ALPS lézeres kutatóközpont (a  továbbiakban: ELI-ALPS) kihasználtságának növelése
érdekében szükséges intézkedésekkel;
 2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy hozza létre az  ELI-ALPS Bizottságot, és
gondoskodjon arról, hogy a  Bizottság elkészítse az  ELI-ALPS ötéves tudományos tervét a  hozzárendelt szükséges
infrastruktúra-fejlesztésekkel és az új szervezeti struktúra kialakításával;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. május 15.
3. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy felügyelje az  ELI-ALPS Bizottság által
meghatározott ötéves tudományos terv végrehajtását, beleértve az  abban javasolt infrastruktúra-fejlesztési
beruházásokat;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
4. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával készítsen
előterjesztést az  ELI-ALPS ötéves kutatási tervének megvalósítása érdekében a  szükséges költségvetési forrás
biztosításáról és annak ütemezéséről;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter Határidő: a 2. pont szerinti feladat teljesülését követően azonnal
 5. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az  ELI-ALPS keretein belül létrejött kutatási
eredmények hasznosítása érdekében, indítsa el a  Molekuláris Ujjlenyomat Vizsgáló Központ (Centre for Molecular
Fingerprinting) pilot projektet, összhangban a Horizon Europe és a Digital Europe program prioritásaival;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. december 31.
6. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  5.  pont szerint elindított pilot projekt megvalósítása érdekében
–  az  innovációért és technológiáért felelős miniszter bevonásával – gondoskodjon a  2019. évben
2 694 166 510 forint, a 2020–2024. évben összesen 17 944 649 743 forint biztosításáról a 2019–2024. évi központi
költségvetés XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: a felmerülés ütemében
 7. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli
miniszter bevonásával gondoskodjon az ELI-ALPS keretein belül az 5. pont szerinti pilot projekt megvalósításához
szükséges ingatlan biztosításáról;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
 8. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a kihasználtság növelése érdekében – az ELI-ALPS
létesítményét felhasználóként igénybe véve – indítsa el a nukleáris hulladék kezelése projektet;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. december 31.
9. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a 8. pont szerint elindított projekt érdekében – az innovációért és technológiáért
felelős miniszter bevonásával – gondoskodjon a 2019. évben 570 000 000 forint, a 2020. évben 1 465 000 000 forint
és a 2021. évben 1 450 000 000 forint biztosításáról a Szegedi Tudományegyetem részére;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: a felmerülés ütemében
10. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – a  pénzügyminiszter bevonásával – az  európai
kutatási infrastruktúrákért felelős konzorcium (a  továbbiakban: ERIC) közösségi jogi keretéről szóló 723/2009/EK
rendelet alapján az ELI–ERIC nemzetközi konzorciumban való magyar részvételhez szükséges lépéseket megtegye,
beleértve a szükséges pénzügyi kötelezettségvállalás előkészítését és biztosítását.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
371/D/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz alapján meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Bíróság
2Kpk.45807/2008/10-I. számú végzése ellen benyújtott
alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
Az indítványozó alkotmányjogi panaszt nyújtott be a
Fővárosi Bíróság 2Kpk.45807/2008/10-I. számú végzése
ellen, amelyben a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi
III. törvény módosításáról és egyes közigazgatási nemperes eljárásokban alkalmazható szabályokról szóló
2005. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Knpt.) 3. §
(3) bekezdés utolsó mondata alkotmányellenességének
megállapítását kéri. A Fővárosi Bíróság 2Kpk.45807/2008/8-I. végzésében
a Gazdasági Versenyhivatal költségmentesség tárgyában
hozott végzésének bírósági felülvizsgálata során elutasította a költségmentesség megállapítására irányuló kérelmet. A bíróság végzésében kimondta, hogy a végzés ellen
további jogorvoslatnak helye nincs, a végzés elleni fellebbezés lehetőségét a Knpt. 3. § (3) bekezdése zárja ki. A panaszos ennek ellenére fellebbezett a végzés ellen. A végzés ellen előterjesztett fellebbezését a Fővárosi Bíróság
2Kpk.45807/2008/10-I. számú végzésével hivatalból elutasította. Az indítványozó ezt követően nyújtott be alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybírósághoz. A panaszban
kifejtett álláspont szerint, a Knpt. 3. § (3) bekezdésének az
a rendelkezése, amely kizárja a jogorvoslatot a közigazgatási eljárásban hozott végzések bírósági felülvizsgálata során született bírói végzések ellen, sérti az Alkotmány 57. §
(5) bekezdését, és mivel szemben áll a költségmentességről szóló 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 16. §-ával és a Pp.
233. § (3) bekezdésével, sérti a jogbiztonságot, az Alkotmány 2. §-át. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és
egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat
(ABK 2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 23. §
(1) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság főtitkára a főtitkári előkészítő eljárásban tájékoztatta a panaszost arról,
hogy panaszát az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. §-a alapján,
mivel az ellen további jogorvoslatnak nem volt helye, a
Fővárosi Bíróság 2.Kpk.45807/2008/8-I. végzése ellen
kellett volna benyújtania. A megtámadható végzéstől számított 60 napon túl nyújtotta be a panaszát, ezért az elkésett, így a beadvány alkotmánybírósági eljárás lefolytatására nem alkalmas.
Az indítványozó kiegészítő indítványában kifejtette,
hogy a Fővárosi Bíróság 2Kpk.45807/2008/10-I. számú
végzése ellen élt panasszal, amelyet 2009. január 23-án kapott meg (ezt a tértivevény másolatával igazolta), a végzés
kézhezvétele és a panasz postára adása között 53 nap telt
el, tehát indítványa elkésettnek nem tekinthető. Indítványában utalt arra is , hogy a Fővárosi Bíróság
2Kpk.45807/2008/8-I. végzése ellen az Abtv. 48. § (2) bekezdése ellen nem élhetett alkotmányjogi panasszal, mert
az még nem volt jogerős. Kiegészítő indítványában kiterjesztette panaszát, és kérte, hogy az Alkotmánybíróság az
Alkotmány 2. §-a, 7. §-a és a jogalkotásról szóló 1987. évi
XI. törvény 18. § (2) bekezdése alapján is vizsgálja meg a
Knpt. 3. § (3) bekezdése alkotmányosságát.
Ezt követően az Alkotmánybíróság főtitkára tájékoztatta a panaszost arról, hogy indítványának benyújtását követően az Alkotmánybíróság egy másik indítvány alapján eljárva, 1186/D/2007. AB határozatában vizsgálta Knpt. vitatott rendelkezésének alkotmányellenességét és úgy ítélte
meg, hogy az nem ellentétes az Alkotmány 57. § (5) bekez-
désével. A főtitkár tájékoztatásában rámutatott arra, hogy
az alkotmányjogi panaszban felvetett alkotmányossági
probléma „ítélt dolog”-nak minősül.
A főtitkárság tájékoztatására válaszolva az indítványozó
kifejtette, hogy az 1186/D/2007. AB határozat a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény alapján hozott közigazgatási végzések bírósági felülvizsgálta során keletkezett
bírói végzések tekintetében bírálta el a vitatott szabályt, s
így az az ő ügyében nem lehet irányadó, mert az általa benyújtott panasz a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
82. §-a alapján hozott végzések bírósági felülvizsgálata
kapcsán vitatja a Knpt. 3. § (3) bekezdésének alkotmányosságát. Ezért kérte panasza elbírálását.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 48. §-a által az alkotmányjogi panaszokkal szemben támasztott követelményeknek.
Az Abtv. 48. §-a a következő rendelkezést tartalmazza:
„48. § (1) Az Alkotmányban biztosított jogainak meg
sértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és
egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg
más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani.”
A Fővárosi Bíróság 2Kpk.45807/2008/8-I. számú végzésében a Knpt. 3. § (3) bekezdése alapján – annak alkalmazásával – mondta ki, hogy a végzés ellen további jogorvoslatnak helye nincs. Ez az a bírósági határozat, amelynek kapcsán a jogorvoslati jogot kizáró törvényi rendelkezés miatt a panaszban kifogásolt alapjogi sérelem előállt.
A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
228. § (1) bekezdése kimondja: „Az a határozat, amely fellebbezéssel nem támadható meg, kihirdetésével (218. §)
emelkedik jogerőre;(…)”
Ebből következően a Fővárosi Bíróság 2Kpk.45807/
2008/8-I. számú végzése – mivel törvény ellene a fellebbezés lehetőségét kizárja – jogerős végzés. Tehát a Fővárosi
Bíróságnak ez a végzése tekinthető az Abtv. 48. § alapján alkotmányjogi panasszal megtámadható határozatnak, és az
Abtv. 48. § (2) bekezdése alapján a panasz előterjesztésére
nyitva álló 60 napos határidőt e végzés kézbesítésétől kell
számítani. Az Alkotmánybíróság a csatolt iratok alapján
megállapította, hogy az indítványozó azzal, hogy csak a Fővárosi Bíróság 2009. január 23-án kézbesített – fellebbezést
elutasító – 2Kpk.45807/2008/10-I. számú végzése ellen
nyújtotta be panaszát, a panasz benyújtására az Abtv. 48. §
(2) bekezdésében meghatározott 60 napos határidőt elmulasztotta.
Mindezeket figyelembe véve az Alkotmánybíróság
megállapította, hogy az eljárás tárgyát képező indítvány
nem felel meg az alkotmányjogi panasszal szemben az
Abtv. által támasztott követelményeknek. Ezért azt az
Ügyrend 29. § e) pontja alapján érdemi vizsgálat nélkül
visszautasította.
Budapest, 2010. október 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
394/2018. (VIII. 23.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyarországi székhelyű Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács és a dél-afrikai országok közötti kapcsolatok
elmélyítése érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Ali Akber Kaka, a  Természetvédelmi Világszövetség alelnöke, a  Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács
alelnöke részére,
a magyar–dél-afrikai kapcsolatok erősítését szolgáló tevékenysége, valamint a  magyar állampolgárok konzuli
ügyeinek hatékony intézése terén végzett munkája elismeréseként
André Devismé Pelser, Magyarország fokvárosi tiszteletbeli konzulja részére,
a magyarság nemzeti öntudatának erősítését szolgáló tudományos és publikációs tevékenysége, a  kisebbségi lét
szinte minden jelentős kérdésének értelmezését magába foglaló életműve elismeréseként
Balázs Sándor filozófus, a Babeş–Bolyai Tudományegyetem nyugalmazott professzora részére,
a magyar–brit katonai, illetve kulturális kapcsolatok erősítését szolgáló tevékenysége, valamint a hagyományőrző és
hadtörténeti kiállításokhoz nyújtott támogatása elismeréseként
Sir Barney White-Spunner nyugállományú altábornagy, a londoni National Army Museum igazgatótanácsának tagja,
a Burstock Ltd. igazgatója részére,
a gyógyszerterápia optimalizálási lehetőségeinek feltárását szolgáló magas színvonalú kutatómunkája, valamint
a pécsi gyógyszerészképzés elindításában vállalt szerepe elismeréseként
dr. Botz Lajos, a Pécsi Tudományegyetem Gyógyszerésztudományi Kar Gyógyszerészeti Intézete és Klinikai Központi
Gyógyszertára intézetigazgató egyetemi tanára és főgyógyszerésze részére,
a református egyház kulturális értékeinek és zenei hagyományainak bemutatását, valamint a határon túli magyarság
támogatását szolgáló tevékenysége elismeréseként
Böszörményi Gergely, a  Magyar Örökség és Európa Egyesület elnöke, a  Periferic Records – Stereo Kft. alapító
igazgatója részére,
a két ország közötti kapcsolatok fejlesztése, valamint a  Seychelles-szigeteken élő, illetve oda utazó magyar
állampolgárok érdekvédelme terén végzett munkája elismeréseként
Butler-Payette Anna, Magyarország Seychelles-szigeteki tiszteletbeli konzulja részére,
a város gazdasági, illetve kulturális fejlődése érdekében végzett magas színvonalú településvezetői munkája és
közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Campanari-Talabér Márta, Várpalota város polgármestere részére,
a bridzs oktatását és népszerűsítését szolgáló több évtizedes, magas színvonalú tevékenysége elismeréseként
Csepeli Miklós, az egykori Kandó Kálmán Főiskola nyugalmazott docense részére,
a magyar jazz zenei élet egyik legkiválóbb zongoristájaként elért sikerei, virtuóz előadóművészete elismeréseként
Csík Gusztáv Liszt Ferenc-díjas zongoraművész, a Csík Gusztáv Trió vezetője részére,
Székesfehérvár, illetve Fejér megye történelmének, szellemi és tárgyi emlékeinek feltárása érdekében végzett több
évtizedes, példaértékű tudományos munkája elismeréseként
dr. Demeter Zsófia, a  Kodolányi János Főiskola főiskolai tanára, a  székesfehérvári Szent István Király Múzeum volt
igazgatója részére,
több évtizedes, magas színvonalú szakmai és kamarai tevékenysége, valamint Esztergom város közéletében
betöltött szerepe elismeréseként
dr. Etter Ödön Sándor, a Komárom-Esztergom Megyei Ügyvédi Kamara elnöke részére,
az élelmiszertudomány területén végzett több évtizedes kutatói-oktatói munkája, valamint a  doktori iskola
fejlesztésében és az utánpótlás-nevelésben elért eredményei elismeréseként
dr. Felföldi József, a  Szent István Egyetem Élelmiszertudományi Kara Fizika-Automatika Tanszékének tanszékvezető
egyetemi tanára részére,
kimagasló művészi pályája és táncpedagógusi tevékenysége elismeréseként
Fodorné Molnár Márta Harangozó Gyula-díjas balettművész, koreográfus, a  Magyar Táncművészeti Egyetem
Koreográfus- és Táncpedagógus-képző Intézetének igazgatója, a Klasszikus Balett Tanszék főiskolai tanára részére,
a magyar–zambiai kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett több mint két évtizedes tevékenysége elismeréseként
dr. Gaudenzio Massimino Rossi, Magyarország lusakai tiszteletbeli konzulja részére,
a Kárpát-medencei magyar néprajztudomány területén elért eredményei, valamint a  honismeret ügyének
szolgálatában végzett értékteremtő és értékmentő munkája elismeréseként
Halász Péter néprajzkutató, a Honismereti Szövetség tiszteletbeli elnöke részére,
az agrár-felsőoktatásban végzett kiemelkedő oktatói és vezetői tevékenysége, valamint a szarvasmarha-tenyésztési
kutatásokban elért eredményei elismeréseként
prof. dr. Holló István, a  Kaposvári Egyetem Agrár- és Környezettudományi Kar Állattudományi Intézete
Állattenyésztés-technológia és Menedzsment Intézeti Tanszékének egyetemi tanára részére,
az erdélyi magyar felsőoktatásban végzett több évtizedes paptanári munkája, valamint az  egyházi intézmények
múltjának kutatása és a  XX. században elkobzott javainak visszaszerzése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
dr. Holló László, a  Babeş–Bolyai Tudományegyetem Római Katolikus Teológia Karának dékánhelyettese, az  Erdélyi
Római Katolikus Státus Alapítvány Igazgatótanácsának elnöke részére,
a város kulturális és sportéletének élénkítése, valamint határon túli kapcsolatainak kiépítése érdekében végzett
településvezetői munkája elismeréseként
Izsó Gábor Lajos, Békés város polgármestere részére,
a vadgazdálkodás magyar–szlovák közös hagyományainak tudományos kutatása, valamint a  határon átívelő
vadászati kapcsolatok fejlesztése és a  magyar vadászat történetének nemzetközi megismertetése érdekében
végzett munkája elismeréseként
prof. Ing. Juraj Ciberej PhD, a Kassai Állatorvosi és Gyógyszerészeti Egyetem professzora, a Nemzetközi Vadászati és
Vadvédelmi Szervezet szakértője, a Szlovák Vadászati Szövetség és a Világjáró Védelmi Vadászati Egyesület elnökségi
tagja részére,
a magyar–szlovák kulturális kapcsolatok erősítése érdekében végzett munkája, valamint a magyar irodalom külhoni
népszerűsítését és a szlovákiai magyar szerzők megismertetését szolgáló műfordítói tevékenysége elismeréseként
PhDr. Karol Wlachowský műfordító, irodalomtörténész, szerkesztő, a  Budapesti Szlovák Intézet volt igazgatója
részére,
a talajtan és a  talaj-mikrobiológia területén folytatott oktatási-kutatási tevékenysége, valamint a  kar vezetésében
végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
prof. dr. Kátai János, a  Debreceni Egyetem Mezőgazdaság-, Élelmiszertudományi és Környezetgazdálkodási Kara
Agrokémiai és Talajtani Intézetének egyetemi tanára részére,
a fenntartható erdőgazdálkodás, valamint az  erdők biológiai egyensúlyának és vadállományának megőrzése
érdekében végzett négy évtizedes tevékenysége elismeréseként
Kiss László, az Ipoly Erdő Zrt. vezérigazgatója részére,
több évtizedes írói és újságírói pályája, valamint a  kommunizmus áldozatainak emlékét megörökítő írásai
elismeréseként
Kő András író, újságíró, szerkesztő, rádióriporter, a Magyar Hírlap munkatársa részére,
a hazai művelődéstudomány és a  felnőttképzés területén végzett kiemelkedő oktatói-kutatói tevékenysége
elismeréseként
Kraiciné dr. Szokoly Mária, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Pedagógiai és Pszichológiai Karának nyugalmazott
címzetes egyetemi docense részére,
a magyarországi energetika területén végzett kiemelkedő gazdasági és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Marie-Theres Thiell, az ELMŰ Nyrt. és az ÉMÁSZ Nyrt. Igazgatóságának elnöke, az innogy Hungária Kft. ügyvezető
elnöke részére,
a történelmi múlt valós eseményeinek tényszerű feltárása, valamint a  nemzet megmaradása érdekében végzett
munkája elismeréseként
Menczer Erzsébet, a Szovjetunióban volt Magyar Politikai Rabok és Kényszermunkások Szervezetének elnöke részére,
az Erdélyi Ferences Rendtartomány újjászervezésében, valamint a  csíksomlyói pünkösdszombati búcsúk
megszervezésében és lebonyolításában vállalt szerepe elismeréseként
dr. Orbán Szabolcs ferences szerzetes, az  Erdélyi Ferences Rendtartomány tartományfőnöke, a  Babeş–Bolyai
Tudományegyetem Római Katolikus Teológia Kara Pasztorális Teológia Intézetének adjunktusa részére,
a hungarikumnak számító magyar pálinka előállítóinak érdekképviselete terén végzett munkája, szakmai közéleti
szerepvállalása elismeréseként
dr. Oroszné dr. Prekop Erzsébet, a Miskolci Likőrgyár Zrt. és a Prekop Pálinkamanufaktúra vezérigazgatója, a Pálinka
Nemzeti Tanács volt elnöke, a Magyar Szeszipari Szövetség és Terméktanács alapító tagja részére,
az opera mellett az operett műfajában is kimagasló énekművészete elismeréseként
Pándy Piroska Liszt Ferenc-díjas operaénekes részére,
Magyarország természeti értékeinek védelme, valamint a  hazai vadászati kultúra ápolása és népszerűsítése
érdekében végzett munkája elismeréseként
Pap Gyula, az Országos Magyar Vadászkamara Veszprém Megyei Szervezetének elnöke részére,
a gyermek és ifjúsági klinikai, illetve mentálhigiéniai szakpszichológusok képzése érdekében végzett magas
színvonalú munkája elismeréseként
dr. Péley Bernadette, a Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Pszichológia Intézete Fejlődés és Klinikai
Pszichológia Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a Magyarország és Észak-Rajna–Vesztfália közötti gazdasági kapcsolatok fejlesztése, valamint a kézműipari kamarák
együttműködése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Reiner Nolten, az  Észak-Rajna–Vesztfália Szövetségi Tartomány Kézműipari Kamarai Szövetségének ügyvezető
igazgatója részére,
a település és a  térség lakói érdekében végzett több évtizedes gyógyító munkája, valamint a  helyi kulturális élet
szervezésében, illetve támogatásában vállalt szerepe elismeréseként
dr. Sántha József, a karcagi Kátai Gábor Kórház nyugalmazott főorvosa részére,
több évtizedes kiemelkedő művészi pályája, valamint a  leukémiás gyermekek gyógyíttatása érdekében végzett
karitatív tevékenysége elismeréseként
Sasvári Sándor Jászai Mari-díjas színművész, énekes részére,
a katolikus hit mellett a  kommunizmus évtizedei alatt tanúsított következetes, bátor kiállása, valamint az  ifjúság
körében végzett több évtizedes lelkipásztori és oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Sóczó Ferenc piarista szerzetes, a budapesti Piarista Gimnázium nyugalmazott tanára részére,
az ügyészi szervezetben közel négy évtizeden át töretlen hivatástudattal végzett szakmai és vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Süveges Györgyike Mária nyugalmazott Heves megyei főügyészségi csoportvezető ügyész, címzetes fellebbviteli
főügyészségi ügyész részére,
a nyelv- és irodalomtudomány területén elért eredményei, valamint a  pécsi germanisztikai képzés elindításában
betöltött szerepe elismeréseként
dr. Szendi Zoltán, a  Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Germanisztika Intézete Német Nyelvű
Irodalmak Tanszékének egyetemi tanára részére,
sokoldalú alkotóművészi pályája, valamint a  magyar kultúra széles körű népszerűsítését szolgáló művészeti írói,
újságírói és szerkesztői tevékenysége elismeréseként
Szerényi Gábor grafikusművész részére,
közel öt évtizeden át végzett oktatói, kutatói és oktatásszervezői munkája, valamint a  fiatal tudósok szakmai
fejlődéséhez nyújtott önzetlen támogatása elismeréseként
dr. Török Imre, a  Miskolci Egyetem Gépészmérnöki és Informatikai Kar Anyagszerkezettani és Anyagtechnológiai
Intézete Mechanikai Technológiai Intézeti Tanszékének nyugalmazott egyetemi docense, címzetes egyetemi tanára
részére,
a magyar–namíbiai kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett két évtizedes tevékenysége elismeréseként
Trepper György, Magyarország windhoeki tiszteletbeli konzulja, Khomas Regionális Tanácsának tagja részére,
a szlovákiai magyarság 1945–1948 közötti történetének feltárását és széles körű megismertetését szolgáló
hiánypótló kutatásai, valamint írói tevékenysége elismeréseként
dr. Vadkerty Katalin történész részére,
a magyar vízgazdálkodás területén végzett több évtizedes, magas színvonalú munkája, valamint a  magyar
vízkárelhárítás fejlesztését szolgáló tevékenysége elismeréseként
dr. Váradi József Gyula, az Országos Vízügyi Főigazgatóság Tudományos Tanácsának elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata; több évtizedes rendvédelmi pályafutása, kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
Balogh Miklós rendőr ezredes, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság rendészeti igazgatóhelyettese részére,
több évtizede kimagasló színvonalon végzett szakmai munkája elismeréseként
dr. Lingvay Csaba rendőr ezredes, a  Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság rendészeti rendőrfőkapitányhelyettese részére,
a katonai híradás területén végzett munkája, vezetői és tudományos tevékenysége, valamint a tömeges bevándorlás
okozta válsághelyzet kezelésével összefüggő feladatok ellátása során tanúsított helytállása elismeréseként
Mucsi István ezredes, a  Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság Híradó, Informatikai és
Információvédelmi Főnökségének főnöke részére,
több évtizede kimagasló színvonalon végzett szakmai munkája elismeréseként
Nagy Miklós Imre rendőr ezredes, a Készenléti Rendőrség parancsnokhelyettese, a Rendészeti Igazgatóság vezetője
részére,
a rendőrség állományában végzett több évtizedes kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
dr. Reinhoffer Csaba rendőr ezredes, a  Komárom-Esztergom Megyei Rendőr-főkapitányság bűnügyi
rendőrfőkapitány-helyettese részére,
több évtizede kimagasló színvonalon végzett szakmai munkája elismeréseként
Ruszkai József rendőr ezredes, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság gazdasági rendőrfőkapitányhelyettese részére,
a Magyar Honvédség repülőcsapatainak fejlesztése, illetve hadrafoghatóságának biztosítása, valamint a honvédség
és a civil társadalom kapcsolatainak ápolása érdekében végzett magas szintű munkája elismeréseként
Sáfár Albert dandártábornok, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokságának légierő haderőnem főnöke
részére,
az önkéntes honvédelem ügye iránti elkötelezettsége, valamint a  Magyar Honvédség és a  tartalékos katonai
szolgálat népszerűsítése érdekében végzett hazafias tevékenysége elismeréseként
Széles Ernő nyugállományú dandártábornok, a Magyar Tartalékosok Szövetségének elnöke részére,
a katonai légtérellenőrzés területén végzett munkája, vezetői és tudományos tevékenysége, valamint a  tömeges
bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével összefüggő feladatok ellátása során tanúsított helytállása
elismeréseként
Zentai László Attila ezredes, a Magyar Honvédség 54. Veszprém Radarezredének parancsnoka részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. augusztus 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
38/2007. (V. 31.) ME határozata egyes kétoldalú gazdasági együttműködési bizottságok magyar tagozati elnökeinek felmentéséről és kinevezéséről.
1. Kovács Kálmánt
– a Magyar–Indonéz Gazdasági Együttműködési
Vegyes Bizottság, Bársony Andrást
– a Magyar–Thaiföldi Gazdasági Együttműködési
Vegyes Bizottság, dr. Szanyi Tibort
– a Magyar–Tunéziai Gazdasági Együttműködési
Vegyes Bizottság, Dióssy Gábort
– a Magyar–Török Gazdasági Együttműködési Vegyes
Bizottság magyar tagozata elnöki tisztségéből felmentem, egyidejűleg dr. Kóka Jánost
– a Magyar–Indonéz Gazdasági Együttműködési
Vegyes Bizottság, dr. Garamhegyi Ábelt
– a Magyar–Thaiföldi Gazdasági Együttműködési
Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Brazil Gazdasági Együttműködési Vegyes
Bizottság,
– a Magyar–Izraeli Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Merényi Miklóst
– a Magyar–Török Gazdasági Együttműködési Vegyes
Bizottság,
– a Magyar–Bosznia-Hercegovinai Gazdasági Vegyes Bizottság magyar tagozata elnökévé kinevezem.
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba;
egyidejűleg az 54/2005. (VIII. 2.) ME határozat hatályát
veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2019. (I. 9.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Budai Dávidot
a 2019. január 1. napjától 2021. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1775/2014. (XII. 18.) Korm. határozata az egyes miniszterek feladat- és hatáskörében bekövetkezett szervezeti változásokkal összefüggésben a Belügyminisztérium és a Miniszterelnökség fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli
a) 197 460 ezer forint tartós átcsoportosítását a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
1. Belügyminisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
1. Miniszterelnökség cím javára,
b) 50 000 ezer forint tartós átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 31. Területrendezési feladatok jogcímcsoport
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 55. Településrendezési feladatok jogcímcsoport javára,
c) 220 ezer forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
1. Belügyminisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
1. Miniszterelnökség cím javára
az 1. és a 2. melléklet szerint.
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
95/2013. (VII. 5.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 223. § (3) bekezdésében foglalt
jogkörömben, a nemzetgazdasági miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Kozma György Istvánnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása a Kttv. 221. §
(2) bekezdése a) pontja alapján történő áthelyezésére tekintettel
– 2013. június 30-ai hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
115/2008. (HK 12.) HM HVKF parancsa légi közlekedési esemény kivizsgálásával kapcsolatos feladatokról1.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a 2008. június 20-án 11.25 órakor az
MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis által üzemeltett
120 oldalszámú L-39 OZ típusú repülőgéppel történt légi
közlekedési esemény körülményeinek kivizsgálásával
kapcsolatos feladatok végrehajtására a következő
parancsot adom ki: 1. A parancs hatálya a HM Hadműveleti és Kiképzési
Főosztály (a továbbiakban: HM HKF), az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) és az
MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis (a továbbiakban: MH 59. SZDRB) személyi állományára terjed ki.
2. A 2008. június 20-án 11.25 órakor az MH 59. SZDRB
által üzemeltett 120 oldalszámú L-39 OZ típusú repülőgéppel történt légi közlekedési esemény körülményeinek
kivizsgálását rendelem el. A vizsgálat terjedjen ki: a jelzett
légi közlekedési eseményre vonatkozóan a közreható tényezők, esetleges hiányosságok, negatív tendenciák feltárására és az ok-okozati összefüggések megállapítására, valamint a tapasztalatok elemzésével a jövőbeni repülőesemények megelőzésének elősegítésére.
3. Az MH ÖHP parancsnoka jelöljön ki szakértői vizsgálóbizottságot a 2. pontban jelzett légi közlekedési eseménynek a hivatkozott pontban meghatározott szempontok szerinti kivizsgálására. A vizsgálóbizottság vezetője:
Varga János vezérőrnagy, az MH ÖHP parancsnokhelyettese.
4. A bizottság tagjai feladataik végrehajtása során kötelesek együttműködni a légi-, a vasúti és a víziközlekedési
balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról szóló 2005. évi CLXXXIV. törvény (a továbbiakban: Kbtv.) alapján szakmai kivizsgálásra illetékes közlekedésbiztonsági szervvel.
5. A közlekedésbiztonsági szerv által folytatott szakmai
kivizsgáláshoz kapcsolódóan a bizottság vezetőjét és helyettesét jelölöm ki a Kbtv. 10. § (11) bekezdés szerinti
megfigyelőnek, a Magyar Honvédség képviselőjének.
6. Amennyiben a Kbtv. szerinti közigazgatási hatósági
eljárás indul, a Nemzeti Közlekedési Hatósággal való kapcsolattartásra a bizottság vezetője és helyettese jogosultak.
7. A bizottság vezetője és tagjai szorosan működjenek
együtt a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály Lég-1 A parancsot az érintettek külön elosztó szerint kapják meg.
ügyi és Válságkezelési Osztály kijelölt személyi állományával. 8. A bizottság vezetője szükség szerint, de legalább heti
rendszerességgel jelentsen részemre a bizottság tevékenységéről.
9. Jelen parancs 2008. június 25-én lép hatályba. A parancsot a bizottság tagjai teljes terjedelemben, a HM illetékes főosztályának, az MH ÖHP alárendeltjeinek személyi
állománya a szükséges mértékben ismerje meg.
10. Jelen parancs a 2. pontban jelzett esemény kivizsgálásának lezárását, illetve az arról készült összefoglaló jelentés HM Honvéd Vezérkar főnöki jóváhagyását követően hatályát veszti.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1011/2013. (I. 16.) Korm. határozata a Közép-magyarországi régió esetleges kettéválasztásának lehetőségéről.
A Kormány felkéri a feladatkörükben érintett minisztereket, hogy a 2016. évben esedékes NUTS-rendszer
felülvizsgálatot megelőzően vizsgálják meg a Közép-magyarországi régió kettéválasztásának lehetőségét.
Felelős: a feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: 2015. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1491/2012. (XI. 13.) Korm. határozata Magyarország Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Terv 2010–2020. felülvizsgálatáról.
A Kormány – különös tekintettel a technológiai fejlődés eredményeinek hasznosítására, az energiafogyasztók
teherbíró képességére, valamint a biomassza hasznosításának a mezőgazdaságra és vidékfejlesztésre gyakorolt
komplex kölcsönhatására – felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert Magyarország Megújuló Energia Hasznosítási
Cselekvési Tervének felülvizsgálatára és indokolt esetben annak módosítására vonatkozó javaslattételre.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben felhasznált
energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény 12. §
b) pontja szerinti tagállami jelentés összeállításáig Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
102/2011. (IX. 23.) HM utasítása a Katonai Ügyészség átadásával kapcsolatos egyes feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
a Katonai Ügyészség átadásával kapcsolatos egyes feladatok végrehajtására – a Magyar Köztársaság legfőbb ügyészének egyetértésével – az alábbi
utasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. §
(1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a
továbbiakban: HM) és a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, valamint a Honvéd Vezérkar főnökének
(a továbbiakban: HVKF) szolgálati alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Katonai Ügyészségre (a továbbiakban együtt: érintett szervezetek) terjed ki.
(2) A Katonai Ügyészség (a továbbiakban: KÜ), mint a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) szervezeti keretébe tartozó kettős jogállású, a Magyar Köztársaság legfőbb ügyészének irányítása alatt működő szervezet a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.
évi CXIII. törvény hatálybalépésével egyidejűleg, 2011.
december 31-i hatállyal átadásra kerül és 2012. január
1-jétől a Magyar Köztársaság ügyészi szervezetébe – a
Legfőbb Ügyészségbe (a továbbiakban: LÜ) mint jogutód
intézménybe – integrálódva működik tovább.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak a jelen utasítás hatálybalépésének napja és 2012. február 28-a közötti szervezési
időszakban kerülnek végrehajtásra. A személyügyi feladatok vonatkozásában a szervezési időszak vége 2011. december 31.
(4) A KÜ átadásával kapcsolatos tárcaszintű feladatok
végrehajtását a HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT) koordinálja.
2. A szervezési időszakban végrehajtásra kerülő
feladatok 2. §
(1) A HM Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban:
HM HPF) főosztályvezetője, a Honvéd Vezérkar (a továb
biakban: HVK) Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) csoportfőnökével és a katonai főügyész feladatainak ellátásával megbízott személlyel (a
továbbiakban: katonai főügyész) együttműködésben 2011.
szeptember 30-ig az LÜ-n foglalkoztatni tervezett katona
állomány személyügyi biztosítására, illetve a KÜ állományából az LÜ-n foglalkoztatni nem tervezett, vagy a továbbfoglalkoztatást nem vállaló katona állomány személyügyi helyzetének rendezésére vonatkozóan javaslatot
terjeszt fel a HM KÁT részére.
(2) A HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztállyal (a továbbiakban: HM HVF) és a katonai főügyésszel együttműködésben 2011. október 7-ig a
KÜ által használt, a Magyar Állam tulajdonában és a HM
vagyonkezelésében lévő, valamint a HM által bérelt, és az
LÜ részére átadásra kerülő ingatlanok helyzetét felülvizsgálja. A vizsgálat eredménye alapján a HM HVF 2011. november 10-ig a KÜ által használt ingatlanokra vonatkozó
javaslatot terjeszt fel a HM KÁT útján a honvédelmi miniszter részére.
(3) A HM FHH főigazgatója a katonai főügyésszel
együttműködésben 2011. november 30-ig intézkedik az
ingatlanállománnyal kapcsolatos üzemeltetési és karbantartási feladatokat szabályozó Szolgáltatási Szerződés
megfelelő módosításának – vonatkozó rendelkezések szerinti – előkészítésére.
(4) A katonai főügyész 2011. november 15-ig javaslatot
terjeszt fel a HM KÁT részére a KÜ kezelésében lévő ingóvagyonnak a HM FHH, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) és az LÜ közötti
elosztására. A javaslat jóváhagyását követően 2011. november 30-ig végrehajtják az átadás-átvételt.
(5) A KÜ ellátásában érintett – ellátási-utaltsági rend
szerinti – közvetlenül ellátó katonai szervezetek a KÜ-vel
együttműködve, 2011. szeptember 30-ig az MH központi
ellátó szervezeteivel egyeztetik ingóvagyon nyilvántartásaikat, majd az általuk biztosított ingóságokat – az MH
ÖHP koordinálásával – 2011. november 10-ig az MH központi ellátó szervezeteinek nyilvántartásába átvezetik.
(6) Az ingó és ingatlan vagyon átadás-átvételét, birtokbavételét vagyonfelmérő, tételes leltárral kell végrehajtani. A leltározás előkészítési időszaka 2011. november
15–30., végrehajtási időszaka 2011. december 1–16., a leltár kiértékelésének és lezárásának időszaka 2011. december 16–23. közötti számvetéssel kerül végrehajtásra.
3. § (1) A HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) főosztályvezetője – a katonai főügyésszel és a szakmailag illetékes HM szervek és szerve
zetek vezetőivel együttműködésben – előkészíti és jóváhagyásra a honvédelmi miniszter, illetve a Magyar Köztársaság legfőbb ügyésze részére felterjeszti a KÜ megszüntető
okiratának tervezetét olyan számvetéssel, hogy annak hatálybalépése és a Hivatalos Értesítőben a megszűnés időpontját megelőzően legalább 40 nappal történő közzététele
biztosított legyen.
(2) A HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség – a katonai főügyésszel együttműködésben – utasítás hatálybalépését követő második napig felülvizsgálja a KÜ működése érdekében biztosított távközlési
szolgáltatások elő- és számlafizetői jogának az LÜ részére
történő átadás-átvételével, a szolgálati mobiltelefonokkal,
az üzemelő híradástechnikai berendezések, szoftverek és
informatikai eszközök igény szerinti átadás-átvételével,
valamint a központi és helyi informatikai szolgáltatásokkal kapcsolatos feladatokat, igényeket és 2011. szeptember 30-ig javaslatot terjeszt fel a HM KÁT részére, amelyet
jóváhagyás előtt az LÜ részére megküld.
(3) A HVK Logisztikai Csoportfőnökség csoportfőnöke
2011. december 31-i fordulónappal törli a KÜ-t az MH ellátási-utaltsági rendjéből.
3. A 2012. évi költségvetés tervezésével
kapcsolatos feladatok
4. § (1) A HM Gazdasági Tervezési Főosztály az LÜ gazdasági főigazgatóságával együttműködve elkészíti a KÜ átadásával kapcsolatos báziskorrekcióról szóló országgyűlési módosító indítványt és a Parlamenti Iroda együttműködésével – a honvédelmi miniszter és a legfőbb ügyész
egyetértése esetén – gondoskodik annak a Házszabály
102. § (1) bekezdése szerinti benyújtásáról.
(2) A parlament által elfogadott módosító indítványban
meghatározottak szerint a HM Gazdasági Tervezési Főosztály végrehajtja a HM fejezet 2012. évi költségvetési
javaslatának módosítását.
4. Záró rendelkezések 5. § (1) A szervezési időszakban végrehajtandó személyügyi feladatok tárca szintű szakmai koordinációját – a
HVK SZCSF csoportfőnökével együttműködésben – a
HM HPF főosztályvezetője látja el.
(2) A HM TKF főosztályvezetője – az érintett HM szervek és szervezetek, valamint a katonai főügyész szakmai
közreműködésével és javaslata alapján – 2011. október
10-ig előkészíti, előzetesen az LÜ részére megküldi és jóváhagyásra felterjeszti a KÜ alárendeltségének változásá
val összefüggő szakmai feladatok részletes szabályozásáról szóló HM KÁT – HVKF együttes intézkedést.
(3) A HVKF a szolgálati alárendeltségébe tartozó, ezen
utasításban meghatározott feladatok végrehajtásában érintett MH katonai szervezetek részletes feladatainak szabályozására 2011. október 10-ig intézkedik.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Ez az utasítás 2012. március 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
18/2015. (IV. 10.) FM rendelete a földművelésügyi miniszter feladat- és hatáskörét érintően a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyek meghatározásáról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995.  évi CXXV.  törvény 78.  § (1a)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az  Alaptörvény 18.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 21. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában foglalkoztató szervezet
a) a Földművelésügyi Minisztérium,
b) a földművelésügyi miniszter által irányított, illetve felügyelt központi államigazgatási szerv és
c) a földművelésügyi miniszter által irányított vagy felügyelt, központi államigazgatási szervnek nem minősülő
költségvetési szerv. 2. § A foglalkoztató szervezettel a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.)
szerinti foglalkoztatási jogviszonyban (a  továbbiakban: foglalkoztatási jogviszony) vagy a  Polgári Törvénykönyv
szerinti szerződéses jogviszonyban álló vagy ilyen jogviszonyt létesíteni szándékozó személyek esetében a 3. §-ban
és az 1. mellékletben meghatározott
a) munkakör betöltésére irányuló foglalkoztatási jogviszony, illetve
b) feladat ellátására irányuló, a Polgári Törvénykönyv szerinti szerződéses jogviszony
minősül az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak.
3. § A foglalkoztató szervezettel foglalkoztatási jogviszonyban vagy a  Polgári Törvénykönyv szerinti szerződéses
jogviszonyban álló személy jogviszonya az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak minősül
a) ha a  jogviszony a  foglalkoztató szervezet által meghatározott funkcionális jellegű, a  foglalkoztató szervezet
közhatalmi tevékenységét nem érintő feladat ellátására irányul, és a jogviszony betöltője a feladatellátásával
összefüggésben jogellenes befolyással vagy leplezett támadással fenyegetett,
b) ha a jogviszony betöltőjét külszolgálatra jelölik vagy helyezik ki.
4. § A foglalkoztató szervezetnél a  nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére jogosult kijelöli a  3.  § a)  pontja és
az Nbtv. 74. § i) pont io) alpontja szerinti jogviszonyt betöltők körét.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
24/2019. (VI. 7.) BM rendelete a Roma Nemzetiség Tanulmányi Ösztöndíjáról.
A nemzetiségek jogairól szóló 2011.  évi CLXXIX.  törvény 156.  § (2)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40.  § (2)  bekezdés d)  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A  Roma Nemzetiségi Tanulmányi Ösztöndíj (a  továbbiakban: ösztöndíj) célja, hogy – a  magyarországi roma
nemzetiséggel, illetve roma nemzetiségi közösséggel kapcsolatos állami feladatok ellátása keretében –
felsőoktatási intézményben történő továbbtanulásuk elősegítése érdekében támogatásban részesítse a  roma
nemzetiségi nevelést, oktatást folytató középfokú iskolák ajánlása alapján a  nemzetiségek jogairól szóló 2011.  évi
CLXXIX. törvény 1. mellékletében meghatározott, roma nemzetiséghez tartozó, kiemelkedő képességű, középiskolai
tanulókat.
(2) A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 151. §-a tekintetében a roma nemzetiség vonatkozásában
a  nemzetiségpolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által nyújtott ösztöndíj forrása
a XIV. Belügyminisztérium fejezetben lévő Roma Tanulmányi Ösztöndíjak biztosításához szükséges fejezeti kezelésű
előirányzat.
(3) Az  ösztöndíj mértéke tanulónként havonta harmincezer forint, mely összeg a  megállapítását követő
szeptember 1. napját követő két tanítási évben a tanítási év végéig kerül folyósításra.
2. § (1) Az  ösztöndíjra vonatkozó pályázati felhívást a  miniszter – legkésőbb minden tanév utolsó napjáig – közzéteszi
a honlapján.
(2) A  pályázati felhívás tartalmazza a  pályázaton részvételre jogosult roma nemzetiségi anyanyelvű, kétnyelvű,
nyelvoktató és roma népismereti oktatással rendelkező, illetve érettségi megszerzésére irányuló képzést szervező
középfokú iskolák felsorolását, az  ösztöndíj megállapításának és folyósításának e  rendeletben meghatározott
feltételeit, a  pályázat kötelező tartalmát, a  benyújtás, továbbá a  szerződéskötés határidejét. A  pályázat
benyújtásának határideje a meghirdetést követő harmincadik nap.
(3) A  pályázaton kizárólag azok a  pályázati felhívásban szereplő roma nemzetiségi nevelést, illetve oktatást folytató
középfokú iskolák vehetnek részt, amelyek
a) roma nemzetiségi anyanyelvű és nemzetiségi kétnyelvű középfokú oktatást,
b) a nemzetiségi anyanyelvű, kétnyelvű középfokú nevelés-oktatással nem rendelkező nemzetiségek esetében
roma nemzetiségi lovári és beás nyelvoktató vagy roma népismereti oktatást
folytatnak.
(4) A középfokú iskola az általa kiválasztott – és sorrendbe állítással ajánlott –, legalább két, az érettségi megszerzésére
irányuló képzés utolsó két évfolyamot megelőző évfolyamát végző tanulóval együttesen terjeszti fel pályázatát.
(5) A pályázaton az a magyar állampolgár tanuló vehet részt,
a) aki nyilatkozata szerint a roma nemzetiséghez tartozik,
b) akinek a  tanulmányi eredménye a  pályázat benyújtását megelőző tanév végén a  4,00 tanulmányi
átlageredményt eléri,
c) aki más forrásból azonos időszakra nézve tanulmányi ösztöndíjban nem részesül,
d) aki – törvényes képviselőjével egyetemben – a  pályázat benyújtásával egyidejűleg írásban hozzájárul
a pályázat elbírálásához feltétlenül szükséges személyes adatainak kezeléséhez.
 (6) A  benyújtott pályázati anyag a  határidőt követő nyolc napos hiánypótlási határidőn belül kiegészíthető,
módosítható. A hiánypótlásra nyitva álló határidő jogvesztő.
 (7) Az ösztöndíjban az a tanuló részesülhet, aki
a) a pályázati felhívásban meghatározott dokumentumokat hiánytalanul és határidőn belül benyújtotta, és
b) az e rendeletben és a pályázati kiírásban meghatározott feltételeknek megfelel.
(8) Több pályázó esetén az  ösztöndíj odaítélésekor előnyben részesül az  a  tanuló, aki rendszeres gyermekvédelmi
kedvezményben részesül, vagy hátrányos, halmozottan hátrányos helyzetű, védelembe vett, ideiglenes hatállyal
elhelyezett, és ezt a pályázathoz csatolt dokumentummal igazolja.
(9) A tanuló a tanulói jogviszony alatt tett rendes érettségi vizsgát megelőző két tanévben részesül ösztöndíjban.
 (10) Ösztöndíjban középfokú iskolánként legalább négy, ezen belül évfolyamonként legalább kettő tanuló részesülhet.
3. § (1) A benyújtott pályázatok alapján a miniszter dönt az ösztöndíj odaítéléséről.
 (2) A  pályázatokat a  miniszterhez címezve kell benyújtani a  minisztérium honlapján közzétett formátumú, egy
példányban kitöltött, papíralapú formanyomtatványon, a következő mellékletekkel:
a) a tanuló önéletrajza, melynek része a tanuló részletes – maximum 3 gépelt oldal terjedelmű – továbbtanulási
terve;
b) a középiskolával fennálló tanulói jogviszonyról szóló igazolás;
c) a középfokú iskola szándéknyilatkozata arról, hogy szerződésben vállalja az ösztöndíj folyósításában történő
együttműködést;
d) a középiskolának a 2. § (4) bekezdése szerinti ajánlása, és
e) a  tanuló vagy törvényes képviselője nyilatkozata arról, hogy más forrásból azonos időszakra nézve
tanulmányi ösztöndíjban nem részesül.
 (3) Korlátozottan cselekvőképes tanuló esetében a  pályázat érvényességének feltétele – a  (2)  bekezdésben felsorolt
mellékleteken kívül – a  tanuló törvényes képviselőjének írásbeli hozzájárulása a  tanulónak az  ösztöndíjban való
részvételéhez, továbbá a 2. § (5) bekezdés c) pontja szerinti nemleges tartalmú nyilatkozattétele.
4. § (1) Az  ösztöndíj csak a  pályázatot elnyert tanuló (a  továbbiakban: ösztöndíjas), a  középfokú iskola és a  miniszter
tevékenységét segítő minisztérium közötti, az  ösztöndíj folyósításával összefüggő jogokat és kötelezettségeket
tartalmazó szerződés megkötését követően folyósítható.
(2) Az  ösztöndíjast a  jogosulatlanul felvett összeget illetően az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
kormányrendelet szerint visszafizetési kötelezettség terheli.
(3) Az  ösztöndíjas és a  középfokú iskola az  ösztöndíj megállapítását követő első tanév végén, valamint az  ösztöndíj
támogatással érintett második tanév befejezésével egyidejűleg részletes – minden, az  ösztöndíjas jogviszonnyal
összefüggő eseményről, körülményről – közös, időarányos beszámolót készít és nyújt be a  miniszternek a  3.  §
(2) bekezdés a) pontja szerinti részletes továbbtanulási tervben foglaltak teljesítéséről. A beszámoló része a teljesítés
dokumentálása, illetve igazolása.
(4) Az ösztöndíjas jogviszony megszűnik, ha az ösztöndíjas
a) a pályázat benyújtásakor szükséges és fennálló feltételeknek már nem felel meg, illetve ezek a feltételek már
nem állnak fenn,
b) nem teljesíti a szerződésben vállalt bármely kötelezettségét,
c) az ösztöndíjról lemond,
d) tanulmányi átlaga a  tanulói jogviszony alatt tett rendes érettségi vizsgát közvetlenül megelőző 2 évfolyam
bármelyikének végén a  4,00 tanulmányi átlagot nem éri el, illetve az  ösztöndíjjal érintett időszak féléves
tanulmányi átlageredménye a 3,5 átlag alá csökken, vagy
e) olyan magatartást tanúsított, amely az ösztöndíjas jogviszonyhoz méltatlan.
 (5) Az  ösztöndíjas jogviszony megszűnése esetén – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
kormányrendelet szerint – a miniszter a támogatási szerződést felmondja.
 (6) A megüresedett ösztöndíjas helyre pályázat nem írható ki.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
6. § A Nemzetiségi Tanulmányi Ösztöndíjról szóló 44/2013. (VI. 26.) EMMI rendelet
a) 1. § (1) bekezdésében az „alapján” szövegrész helyébe az „alapján – a roma nemzetiség kivételével –” szöveg,
b) 2.  § (5)  bekezdés a)  pontjában a  „valamely” szövegrész helyébe az  „– a  roma nemzetiség kivételével –
valamely” szöveg,
c) Melléklet V. pontjában a „roma, román” szövegrész helyébe a „román” szöveg
lép.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
55/2015. (X. 16.) BM rendelete részleges határzár elrendeléséről.
Az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény 12.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 7.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A  közbiztonság védelme érdekében a  Magyarország és Horvát Köztársaság közötti határszakaszon – valamennyi
személy, jármű és szállítmány számára – Magyarország államhatára nem léphető át
a) a Murakeresztúr-Kotoriba (Kotor) vasúti határátkelőhelyen,
b) a Gyékényes-Koprivnica (Kapronca) vasúti határátkelőhelyen, valamint
c) a Magyarbóly-Beli Manastir (Pélmonostor) vasúti határátkelőhelyen.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott vasúti határátkelőhelyen az  államhatár eseti jelleggel átléphető, ha
az államhatár rendjének védelmét nem veszélyezteti.
2. § Az 1. § szerinti részleges határzár időtartama harminc nap.
3. § Ez a rendelet 2015. október 17-én lép hatályba és a hatálybalépését követő harmincegyedik napon hatályát veszti.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
41/2011. (HK 8.) HM KPH s z a k intézkedés a szolgálati rádiótelefonok meghatározott keretösszegen felüli és jogcím nélküli használati díjának illetményből történő levonási rendjéről A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. CV. tv. (továbbiakban: Hvt.) 110. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva, a szolgálati rádiótelefon-ellátás és használat szabályairól szóló 23/2011. (III. 2.) HM utasításban (továbbiakban: HM utasítás) foglaltak alapján a szolgálati rádiótelefonok meghatározott keretösszegen felüli és jogcím nélküli használati, valamint a hívásrészletező díjának illetményből történő levonásának rendjére az alábbi szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya kiterjed HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (továbbiakban: HM KPH) illetve a Katonai Főügyészség pénzügyi és számviteli szakállományára. 2. A HM utasítás 26. § (5) bekezdésében foglaltak alapján a szolgálati rádiótelefonok meghatározott keretösszegen felüli és jogcím nélküli használati díjait, valamint a HM utasítás 26. § (8) bekezdésében foglaltak szerint a hívásrészletező lekérésének költségét az érintett felhasználó illetményéből az állomány illetékes honvédelmi szervezet pénzügyi, számviteli ellátására rendelt szervezeti elem (továbbiakban: ellátásért felelős pénzügyi szerv) köteles levonni. 3. A HM KPH Vezetés és Program Támogató Igazgatóság (továbbiakban: VPTI) igazgatója intézkedjen, az MH Támogató Dandár (továbbiakban: MH TD) által a felhasználók nyilatkozatai és a kvótagazdák felmentési engedélyei alapján összeállított, 3 havonta a HM KPH főigazgatója részére megküldött tájékoztató ügyirata alapján, a kézhezvételét követő 5 munkanapon belül, az ellátásért felelős pénzügyi szervek értesítésére, a 2. pontban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében. 4. Az ellátásért felelős pénzügyi szervek a VPTI tájékoztató ügyiratainak kézhezvételétől számított 20 napon belül intézkednek a díjak érintett illetményéből történő levonására. A levonásra vonatkozó intézkedés megtörténtéről a VPTI igazgatóját 10 napon belül levélben tájékoztatják..
5. Az ellátásért felelős pénzügyi szervek fordítsanak különös figyelmet a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény 116. §-ában valamint a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvényben meghatározott levonási szabályokra.
6. Amennyiben a megtérítendő díjak összege az érintett
személy tekintetében meghaladja a járandóságaiból jogszabály által megengedett maximálisan levonható összeget, az ellátásért felelős pénzügyi szerv vezetője intézkedjen, a jogszerűen megállapítható nagyságú részletekben
történő levonásra.
7. A levonások feladásakor kedvezményezettként az
MH TD Központi költségvetés előirányzat-felhasználási
keretszámla számát kell megadni (szakutasítás aláírásakor: 10023002-00289548-00000000).
8. Abban az esetben, ha a levont összegből visszatérítés
kiutalása válik szükségessé, azt a 7. pontban szereplő MH
TD Központi költségvetés előirányzat-felhasználási keretszámláról az MH TD parancsnokának engedélye alapján
lehet végrehajtani.
9. A VPTI igazgatója intézkedjen állományából egy fő,
a HM KPH-nál a szolgálati rádiótelefonok meghatározott
keretösszegen felüli és jogcím nélküli használati díjakkal
kapcsolatos feladatok felelősének kijelölésére és ennek a
feladatkörnek az érintett személy munkaköri leírásába történő rögzítésére.
10. Az ellátásért felelős pénzügyi szerv a levonásokról
analitikus nyilvántartást köteles vezetni. Áthelyezés, kiválás esetén a levonásokra vonatkozó általános előírások
szerint kell eljárni, kiemelt figyelmet kell fordítani a kinnlevőségek megtérülésére, illetve szükség szerinti intézkedések megtételére.
11. Jelen szakutasítás az aláírás napján lép hatályba és
visszavonásig hatályban marad. A 123/2008. (HK 8.) HM
KPÜ VIG intézkedés, ezen FŐIG. szakutasítás hatályba
lépésével egyidejűleg hatályát veszti.
Sulyok János dandártábornok s. k.,
főigazgató