text:
1025/2019. (II. 11.) Korm. határozata a 2019. fejlesztéspolitikai célokról és a 2018. fejlesztéspolitikai célok teljesüléséről.
A Kormány
 1. elfogadja a  2019. évi fejlesztéspolitikai célokat (a  továbbiakban: célok) a  2–4.  pont szerint az  1.  mellékletben
meghatározott fejlesztési programokra (a továbbiakban: programok);
 2. felhívja az  európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági vagy nemzeti hatósági feladatok
ellátására kijelölt minisztereket, hogy – az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  kifizető
ügynökségek és más szervek, a  pénzgazdálkodás, a  számlaelszámolás, az  ellenőrzési szabályok, a  biztosítékok és
az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2014. augusztus 6-i
908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 22.  cikkére is figyelemmel – gondoskodjanak az  általuk kezelt
programok végrehajtásáról oly módon, hogy az  Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az  Európai Szociális Alapra,
a  Kohéziós Alapra, az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapra
vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az  Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az  Európai Szociális
Alapra és a  Kohéziós Alapra és az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések
megállapításáról és az  1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 136. cikke szerinti eljárás ne kerüljön alkalmazásra az általuk
kezelt programok esetén;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
agrárminiszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. december 31., az 1. mellékletben foglalt táblázat 10. sora tekintetében 2020. január 31.
3. felhívja az  európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági vagy nemzeti hatósági
feladatok ellátására kijelölt minisztereket, hogy gondoskodjanak az  1.  melléklet szerinti, a  2019. évre vonatkozó
költségnyilatkozat-benyújtási terv teljesítéséről az általuk kezelt programok vonatkozásában;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
agrárminiszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. december 31., az 1. mellékletben foglalt táblázat 10. sora tekintetében 2020. január 31.
 4. felhívja az  európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági vagy nemzeti hatósági feladatok
ellátására kijelölt minisztereket, hogy gondoskodjanak a  költségnyilatkozat-benyújtási terv olyan ütemű
megvalósításáról, hogy az  1.  melléklet szerinti költségnyilatkozat-benyújtási minimumtervben megjelölt összegek
legalább 75%-ának megfelelő időközi átutalást teljesítsen az  Európai Bizottság az  általuk kezelt programok
vonatkozásában 2019. december 31-ig, az 1. mellékletben foglalt táblázat 10. sora tekintetében 2020. január 31-ig;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
agrárminiszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. december 31., az 1. mellékletben foglalt táblázat 10. sora tekintetében 2020. január 31.
 5. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az  általa kezelt Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz alá tartozó projektek vonatkozásában gondoskodjon 93,5 milliárd forint kifizetéséről a kedvezményezettek és
szállítók részére;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. december 31.
6. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy minden hónap 15. napjáig készítsen jelentést
a  Kormány számára a  célok teljesítéséről, és – szükség esetén – tegyen javaslatot az  elérendő célokhoz képest
jelentkező elmaradás felszámolását szolgáló intézkedések alkalmazására;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
7. tudomásul veszi – a 2018. évi fejlesztéspolitikai célokról szóló 1367/2018. (VIII. 13.) Korm. határozat (a továbbiakban:
Határozat) 1. mellékletében foglalt táblázat B:11 mezője szerinti program kivételével – a Határozat 2–6. pontjában
meghatározott célok teljesítését;
8. teljesítettnek fogadja el az  Innovációs és Technológiai Minisztérium európai uniós források felhasználása
területén koordinációs feladatokat ellátó szervezeti egységei, az  igazoló hatóság, az  audit hatóság, valamint
a  Pénzügyminisztérium európai uniós költségvetési kapcsolatokért felelős szervezeti egysége tekintetében
a Határozatban meghatározott célokat;
9. a 7. és 8.  pontban foglaltakra tekintettel felhívja az  érintett minisztereket a  céljuttatásnak a  Határozat szerinti
kifizetésére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
agrárminiszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1091/2018. (III. 13.) Korm. határozata az EFOP-3.2.2-VEKOP-15 azonosító számú („A köznevelés tartalmi szabályozóinak és pedagógiai módszertani eszköztárának fejlesztése” című) felhívás céljára többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  esélyegyenlőség és a  tudáshoz való egyenlő hozzáférés köznevelésbeli biztosítása
érdekében az  EFOP-3.2.2-VEKOP-15 azonosító számú, „A köznevelés tartalmi szabályozóinak és pedagógiai
módszertani eszköztárának fejlesztése” című felhívás (a továbbiakban: felhívás) keretében a  bővített szakmai
tartalomként meghatározandó,
a) a nemzetiségi nevelésben-oktatásban alkalmazott köznevelési tankönyvek fejlesztésére,
b) a sajátos nevelési igényű tanulók nevelésében-oktatásában alkalmazott köznevelési tankönyvek fejlesztésére
és
c) köznevelési tankönyvfejlesztési hiányterületek lefedésére
legfeljebb 2 367 000 000 forint pótlólagos forrás kerüljön biztosításra a 2. és a 3. pontban meghatározottak szerint,
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) gondoskodjon a  felhívás keretében a  kevésbé fejlett régiók fejlesztését érintő bővített szakmai tartalom
megvalósításához legfeljebb 1 657 000 000 forint összegnek az  Emberi Erőforrás Operatív Program
(a továbbiakban: EFOP) forrásai terhére történő biztosításáról,
b) tegyen javaslatot a Kormány részére az EFOP éves fejlesztési keretének a) alpont szerinti módosítására,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az EFOP éves fejlesztési keretének 2018. évi első negyedéves felülvizsgálata során
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) gondoskodjon a felhívás keretében a Közép-Magyarország régió fejlesztését érintő bővített szakmai tartalom
megvalósításához szükséges 710 000 000 forint forrás biztosításáról a  Versenyképes Közép-Magyarország
Operatív Program (a továbbiakban: VEKOP) terhére,
b) tegyen javaslatot a Kormány részére a VEKOP éves fejlesztési keretének a) alpont szerinti módosítására.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a VEKOP éves fejlesztési keretének 2018. évi első negyedéves felülvizsgálata során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
246/2013. (V. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
az irányítástechnika és az  alkalmazott informatika terén végzett négy évtizedes eredményes oktatói, fejlesztői és
oktatásszervezői tevékenysége elismeréseként
dr. Hetthéssy Jenő, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Villamosmérnöki és Informatikai Kara
Automatizálási és Alkalmazott Informatikai Tanszékének egyetemi docense, tanszékvezető-helyettes részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. április 26.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
175/2016. (VI. 6.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Tóth Valériát 2016. június 15. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2018. XVII. törvény a Magyarország Kormánya és a Finn Köztársaság Kormánya között a minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Finn Köztársaság Kormánya között
a  minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A FINN KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A MINŐSÍTETT ADATOK KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország Kormánya és a Finn Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: „Felek”)
annak érdekében, hogy védelemben részesítsék a  minősített adatokat, különösen amelyek a  külügyi kapcsolatok,
a  védelem, a  biztonság, rendőrségi vagy tudományos, ipari és technológiai együttműködési területek
vonatkozásában kerültek közvetlen átadásra a Felek között vagy azon jogi személyek vagy természetes személyek
között, amelyek, illetve akik a Felek joghatósága alatt minősített adatot kezelnek,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. CIKK
AZ EGYEZMÉNY CÉLJA ÉS HATÁLYA
Jelen Egyezmény célja a Felek közötti együttműködési folyamat során kicserélt vagy keletkezett minősített adatok
védelmének biztosítása.
2. CIKK
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) minősített adat: megjelenési formájától, természetétől vagy a  Felek által alkalmazott átadás módjától
függetlenül minden olyan adat, okirat vagy anyag, amelyet minősítettek és a  nemzeti jogszabályokkal és
egyéb szabályokkal összhangban megfelelő minősítési jelöléssel láttak el, továbbá az olyan adat, okirat vagy
anyag, amelyet ilyen minősített adat alapján hoztak létre és megfelelő jelöléssel láttak el;
b) minősített szerződés: olyan szerződés vagy alvállalkozói szerződés, amely minősített adatot tartalmaz vagy
foglal magában;
c) szerződő: olyan jogi személy vagy természetes személy, aki a nemzeti jogszabályokkal és egyéb szabályokkal
összhangban rendelkezik a minősített szerződések megkötésére irányuló képességgel;
d) átadó Fél: az  a  Fél, amelyik a  minősített adatot átadja, vagy amelynek fennhatósága alatt minősített adat
keletkezett;
e) átvevő Fél: az a Fél – beleértve a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket –,
amelynek az átadó Fél a minősített adatot átadja;
f ) hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóság: az  a  nemzeti biztonsági hatóság, kijelölt biztonsági hatóság
vagy egyéb, hatáskörrel rendelkező, a  Felek nemzeti jogszabályaival és egyéb szabályaival összhangban
felhatalmazott szervezet, amely jelen Egyezmény végrehajtásáért felelős;
g) a minősített adat biztonságának megsértése: olyan cselekmény vagy mulasztás, amely a  nemzeti
jogszabályokkal és egyéb szabályokkal ellentétes, és amely a  minősített adat elvesztését vagy megsértését
eredményezheti;
A törvényt az Országgyűlés a 2018. június 20-i ülésnapján fogadta el.
h) biztonsági tanúsítvány: nemzetbiztonsági ellenőrzés eredményeként született azon pozitív döntés,
amelyben megállapításra kerül, hogy egy jogi személy (telephely biztonsági tanúsítvány, TBT) vagy egy
természetes személy (személyi biztonsági tanúsítvány, SZBT) a nemzeti jogszabályokkal és egyéb szabályokkal
összhangban alkalmas az adott minősítési szintű minősített adathoz való hozzáférésre és a minősített adat
kezelésére;
i) harmadik fél: bármely olyan állam – beleértve a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes
személyeket – vagy nemzetközi szervezet, amely nem részese jelen Egyezménynek.
3. CIKK
HATÁSKÖRREL RENDELKEZŐ BIZTONSÁGI HATÓSÁGOK (1) A jelen Egyezmény általános végrehajtásáért felelős, a Felek által kijelölt nemzeti biztonsági hatóságok (NSA):
Magyarországon: A Finn Köztársaságban: Nemzeti Biztonsági Felügyelet (NBF) Külügyminisztérium
Ulkoasiainministeriö
Nemzeti Biztonsági Felügyelet
Kansallinen turvallisuusviranomainen
(2) A Felek tájékoztatják egymást minden olyan hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságról, amely jelen Egyezmény
egyes részeinek végrehajtásáért felelős.
(3) A Felek tájékoztatják egymást a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságokkal kapcsolatos későbbi változásokról.
4. CIKK
MINŐSÍTÉSI SZINTEK (1) A jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatokat a  Felek nemzeti jogszabályaival és egyéb szabályaival
összhangban a megfelelő minősítési szint szerinti jelöléssel kell ellátni.
(2) Az egyes minősítési szintek az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
Magyarországon A Finn Köztársaságban Angol megfelelőjük „Szigorúan titkos!”
ERITTÄIN SALAINEN vagy
„Bizalmas!”
LUOTTAMUKSELLINEN vagy KONFIDENTIELL
CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!”
KÄYTTÖ RAJOITETTU vagy
BEGRÄNSAD TILLGÅNG
RESTRICTED (3) Az átvevő Fél biztosítja, hogy a  minősítés nem kerül megváltoztatásra vagy visszavonásra, az  átadó Fél előzetes
írásbeli engedélye nélkül.
5. CIKK
MINŐSÍTETT ADATOK VÉDELME (1) A Felek nemzeti jogszabályaikkal és egyéb szabályaikkal összhangban minden megfelelő intézkedést megtesznek
az  Egyezmény hatálya alá tartozó minősített adatok védelme érdekében. Ezeket az  adatokat ugyanolyan szintű
védelemben részesítik, mint amelyet a saját, azonos minősítési szintű adataik számára biztosítanak.
(2) A Felek biztosítják, hogy az átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül minősített adatot harmadik fél részére
nem adnak át.
(3) Minősített adathoz való hozzáférést kizárólag olyan természetes személyek kaphatnak, akik a  szükséges ismeret
elvének megfelelnek, és akikre vonatkozóan a  nemzeti jogszabályokkal és egyéb szabályokkal összhangban
nemzetbiztonsági ellenőrzés került lefolytatásra, és akik felhatalmazást kaptak az ezen adatokhoz való hozzáférésre,
valamint tájékoztatásban részesültek a minősített adatok védelmével kapcsolatos kötelezettségeikről.
(4) „Korlátozott terjesztésű!” vagy KÄYTTÖ RAJOITETTU / BEGRÄNSAD TILLGÅNG minősítésű adathoz való
hozzáféréshez nincs szükség személyi biztonsági tanúsítványra.
(5) Minősített adat kizárólag az átadás során megjelölt célra használható fel.
6. CIKK
MINŐSÍTETT SZERZŐDÉSEK (1) Az átvevő Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági hatósága megkeresésre tájékoztatja az  átadó Fél hatáskörrel
rendelkező biztonsági hatóságát arról, hogy a  szerződéskötést megelőző tárgyalásokban vagy a  minősített
szerződések teljesítésében részt vevő, javasolt szerződők rendelkeznek-e az  adott minősítési szinthez szükséges
szintű biztonsági tanúsítvánnyal. Ha a szerződő nem rendelkezik biztonsági tanúsítvánnyal, az átadó Fél hatáskörrel
rendelkező biztonsági hatósága kérelmezheti, hogy az  átvevő Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági hatósága
intézkedjen a szerződő nemzetbiztonsági ellenőrzésének lefolytatásáról.
(2) Nyílt pályázat esetén az  átvevő Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági hatósága hivatalos megkeresés nélkül is
átadhatja az átadó Fél biztonsági hatósága részére a vonatkozó biztonsági tanúsítványokat.
(3) „Korlátozott terjesztésű!” vagy KÄYTTÖ RAJOITETTU / BEGRÄNSAD TILLGÅNG minősítési szint esetén telephely
biztonsági tanúsítvány kibocsátása nem szükséges.
(4) A megfelelő biztonsági felügyelet és ellenőrzés biztosítása érdekében a  minősített szerződésnek tartalmaznia
kell az  1.  melléklet szerinti biztonsági előírásokat, ideértve a  minősítésekre vonatkozó útmutatót is. A  biztonsági
előírások másolata továbbításra kerül azon Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági hatósága részére, melynek
joghatósága alatt a szerződés teljesítésre kerül.
(5) A Felek hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságainak képviselői látogatást tehetnek a  másik Félnél a  szerződő
által a  minősített szerződésben foglalt minősített adatok védelme érdekében hozott előírások hatékonyságának
ellenőrzése érdekében.
7. CIKK
MINŐSÍTETT ADATOK TOVÁBBÍTÁSA (1) A  minősített adat Felek közötti továbbítása biztosított kormányközi csatornákon vagy a  hatáskörrel rendelkező
biztonsági hatóságok által meghatározott egyéb módon történik.
(2) Minősített adatot a  Felek egymás között elektronikusan kizárólag a  hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok
kölcsönös megállapodása szerinti, biztonságos úton továbbítanak.
8. CIKK
MINŐSÍTETT ADATOK SOKSZOROSÍTÁSA, FORDÍTÁSA ÉS MEGSEMMISÍTÉSE
(1) A minősített adatról készült sokszorosított példányokon – beleértve a  kivonatokat is – és fordításokon fel kell
tüntetni a  megfelelő minősítési szintet, és az  így készült adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint
az  eredeti minősített adatot. A  sokszorosított és lefordított példányok számát a  hivatalos célból szükséges
minimumra kell korlátozni.
(2) Minden fordítás részét képezi egy, a  fordítás nyelvén készült, megfelelő jelzés, amelyben feltüntetésre kerül, hogy
az az átadó Fél minősített adatát tartalmazza.
(3) „Szigorúan titkos!” vagy ERITTÄIN SALAINEN / YTTERST HEMLIG vagy a  4.  cikk szerint annak megfelelő minősítési
szintű adat sokszorosítása vagy fordítása kizárólag az átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulásával történhet.
(4) „Szigorúan titkos!” vagy ERITTÄIN SALAINEN / YTTERST HEMLIG vagy a  4.  cikk szerint annak megfelelő minősítési
szintű adat nem semmisíthető meg az  átadó Fél előzetes írásbeli engedélye nélkül. Az  ilyen adatot az  átadó Fél
részére kell visszaküldeni, ha a Feleknek már nincs szükségük rá.
(5) A „Titkos!” vagy SALAINEN / HEMLIG vagy a  4.  cikk szerint annak megfelelő vagy alacsonyabb minősítési szintű
minősített adatot a nemzeti jogszabályokkal és egyéb szabályokkal összhangban meg kell semmisíteni, ha az átvevő
Félnek már nincs szüksége rá.
(6) Olyan válsághelyzet esetén, amely lehetetlenné teszi a jelen Egyezmény alapján átadott minősített adat védelmét,
a  minősített adatot haladéktalanul meg kell semmisíteni. A  minősített adat megsemmisítésről az  átvevő Fél
haladéktalanul értesíti az átadó Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságát.
9. CIKK
LÁTOGATÁSOK (1) „Bizalmas!” vagy LUOTTAMUKSELLINEN / KONFIDENTIELL vagy magasabb minősítési szintű minősített adathoz
való hozzáférést igénylő látogatásra a  fogadó Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságának előzetes írásbeli
hozzájárulása alapján kerülhet sor. A látogatók csak akkor kaphatnak hozzáférést, ha:
a) a küldő Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági hatósága felhatalmazást adott a kért látogatás vagy látogatások
lebonyolítására, b) rendelkeznek a megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal, valamint
c) felhatalmazást kaptak minősített adatok átvételére a  fogadó Fél nemzeti jogszabályaival és egyéb
szabályaival összhangban.
 (2) A  kérelmet benyújtó Fél hatáskörrel rendelkező, érintett biztonsági hatósága a  fogadó Fél hatáskörrel rendelkező,
érintett biztonsági hatóságát a  tervezett látogatásról jelen cikk rendelkezéseivel összhangban tájékoztatja és
biztosítja, hogy a kérelmet a fogadó Fél legalább 14 nappal a  látogatás időpontja előtt megkapja. Sürgős esetben
a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok rövidebb határidőben is megállapodhatnak. A látogatási kérelemnek
tartalmaznia kell a jelen Egyezmény 2. mellékletében meghatározott információkat.
(3) Az ismétlődő látogatásokra szóló engedély 12 hónapnál hosszabb időtartamra nem szólhat.
10. CIKK
BIZTONSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS (1) Jelen Egyezmény végrehajtása érdekében a  nemzeti biztonsági hatóságok tájékoztatják egymást a  minősített
adatok védelmével kapcsolatos nemzeti jogszabályaikról és egyéb szabályaikról, valamint mindezek későbbi
módosításáról.
(2) A  jelen Egyezmény végrehajtásához szükséges szoros együttműködés biztosítása érdekében a  hatáskörrel
rendelkező biztonsági hatóságok egyeztetnek egymással. Megkeresés esetén a  Felek tájékoztatják egymást
a  minősített adatok védelmére vonatkozó nemzeti biztonsági előírásaikról, eljárásaikról és gyakorlataikról. Ennek
érdekében a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok látogatásokat tehetnek egymásnál.
(3) Megkeresés esetén a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok a nemzeti jogszabályokkal és egyéb szabályokkal
összhangban segítséget nyújtanak egymásnak a biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos eljárások során.
(4) A  nemzeti biztonsági hatóságok haladéktalanul értesítik egymást az  érintett biztonsági tanúsítványokkal
kapcsolatos változásokról.
11. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT BIZTONSÁGÁNAK MEGSÉRTÉSE (1) A Felek haladéktalanul tájékoztatják egymást a minősített adat biztonságának bármilyen megsértéséről vagy annak
gyanújáról.
(2) A joghatósággal rendelkező Fél késedelem nélkül kivizsgálja az eseményt. A másik Fél igény esetén együttműködik
a vizsgálatban.
(3) A joghatósággal rendelkező Fél a  nemzeti jogszabályokkal és egyéb szabályokkal összhangban megtesz minden
lehetséges megfelelő intézkedést a  jelen cikk (1)  bekezdésében meghatározott esemény következményeinek
enyhítése és a minősített adat biztonsága ismételt megsértésének megelőzése érdekében. A másik Felet a vizsgálat
eredményéről és a megtett intézkedésekről tájékoztatni szükséges.
12. CIKK
KÖLTSÉGVISELÉS
A Felek maguk viselik a jelen Egyezménnyel kapcsolatos kötelezettségeik teljesítése során felmerült költségeiket.
13. CIKK
VITÁK RENDEZÉSE
A jelen Egyezmény értelmezéséből vagy alkalmazásából fakadó vitákat a Felek kizárólag egymás közötti egyeztetés
útján rendezik.
14. CIKK
MÁS NEMZETKÖZI EGYEZMÉNYEKHEZ VALÓ VISZONY
Jelen Egyezmény nem érinti a  Felek egyéb két- vagy többoldalú szerződések alapján fennálló kötelezettségeit,
ideértve mindazon megállapodásokat, amelyek minősített adatok cseréjét és kölcsönös védelmét szabályozzák.
15. CIKK
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK (1) A Felek tájékoztatják egymást a jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges nemzeti intézkedéseik teljesítéséről.
Jelen Egyezmény az erről szóló későbbi értesítés kézhezvételét követő második hónap első napján lép hatályba.
(2) Jelen Egyezmény visszavonásig hatályban marad. Az  Egyezmény a  Felek kölcsönös egyetértésével írásban
módosítható. Módosítás bármelyik Fél által bármikor kezdeményezhető. Amennyiben valamelyik Fél ilyen
kezdeményezést tesz, a Felek az Egyezmény módosításával kapcsolatban egyeztetésbe kezdenek.
(3) Bármelyik Fél jogosult jelen Egyezményt felmondani a  másik Félnek diplomáciai úton küldött írásbeli értesítéssel,
6  hónapos felmondási idővel. Felmondás esetén a  már átadott és jelen Egyezmény hatálya alatt keletkezett
minősített adatokat az  Egyezmény rendelkezéseivel összhangban kell kezelni mindaddig, amíg a  minősített adat
védelméhez erre szükség van.
(4) Jelen Egyezmény hatálybalépését követően azon Fél, amelynek területén az  Egyezmény aláírása történik,
haladéktalanul intézkedik arról, hogy az  Egyezményt az  Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkársága regisztrálja
az  Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányának 102.  cikkével összhangban. A  másik Felet tájékoztatni kell
a  regisztrációról és az  Egyesült Nemzetek Szerződéseinek Tárában szereplő regisztrációs számról, amint azt
az Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkársága kiadja.
A fentiek hiteléül a Felek megfelelően felhatalmazott képviselői jelen Egyezményt aláírásukkal látták el
2017.  október 25. napján Helsinkiben két eredeti példányban, magyar, finn és angol nyelven, mely szövegek
mindegyike egyaránt hiteles. Az  értelmezés során előforduló bármilyen eltérés esetén az  angol nyelvű szöveg
az irányadó.
…………………………. ……………………………..
 MAGYARORSZÁG A FINN KÖZTÁRSASÁG
 KORMÁNYA RÉSZÉRŐL KORMÁNYA RÉSZÉRŐL
1. MELLÉKLET MINŐSÍTETT SZERZŐDÉSEK A jelen Egyezmény 6. cikkében említett minősített szerződéseknek tartalmazniuk kell az alábbi információkat:
 1. a felhasználót a minősített adat kezelésére feljogosító eljárás;
 2. azon jogszabályok és egyéb szabályok, amelyek alapján a minősített adatok felhasználása történik;
 3. a szükséges minősítési szint;
 4. a minősített adat felhasználásának korlátai;
 5. a minősített adat továbbításának módja;
 6. a minősített adat kezelésének módja;
 7. a minősített adat jelölése és ennek gyakorlati következményei;
 8. a minősített adat átvételére feljogosított személyek, beleértve az  alvállalkozókat is, valamint a  rájuk
vonatkozó feltételek;
 9. a minősített adat védelmének időtartamára vonatkozó követelmények;
10. a minősített adat megsemmisítésével és visszaküldésével kapcsolatos eljárás.
2. MELLÉKLET LÁTOGATÁSI KÉRELEM A jelen Egyezmény 9. cikkében említett látogatási kérelemnek tartalmaznia kell az alábbi információkat:
1. a látogató családi neve, keresztneve, születési helye és ideje, állampolgársága, a  látogató beosztása, annak
megjelölése, hogy a látogató mely munkáltató képviseletében jár el, azon projekt meghatározása, amelyben
a látogató részt vesz, valamint a látogató útlevelének vagy személyazonosító okmányának száma;
2. a látogatás céljának megfelelő, a  látogató számára kibocsátott személyi biztonsági tanúsítvány meglétének
megerősítése;
3. a látogatás vagy látogatások célja, beleértve a látogatással érintett legmagasabb minősítési szintű minősített
adat minősítési szintjét;
4. kérelmezett látogatás vagy látogatások várható időpontja és időtartama, továbbá ismétlődő látogatások
esetén a látogatásokkal érintett teljes időszak megjelölése, ha lehetséges;
5. a meglátogatandó létesítmény vagy telephely neve, címe, egyéb elérhetősége és kapcsolattartója, valamint
minden olyan információ, amely a  látogatás vagy látogatások szükségességének indoklása szempontjából
hasznos lehet;
6. dátum, aláírás és a küldő hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóság pecsétje.”
KONFIDENTIELL
CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!”
KÄYTTÖ RAJOITETTU or
BEGRÄNSAD TILLGÅNG
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 15. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
482/2015. (XII. 29.) Korm. rendelete a Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó, állagmegóvó felújítási feladatainak megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d), e) és f ) pontjában,
a 3. § (4) bekezdés a) pontja tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 3. pontjában,
a 3. § (4) bekezdés b)–d) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. §
(1) bekezdés 16.2., 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Budapest VIII. kerület, Múzeum
utca 17. szám (rezidencia szárny) és Reviczky utca 6. szám (iroda szárny) alatt található, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti Budapest 36578/1 helyrajzi szám alatt nyilvántartott épületegyüttesben megvalósuló Károlyi-Csekonics
Palotaegyüttes átfogó, állagmegóvó felújítási feladatainak megvalósításával (a  továbbiakban együtt: Beruházás)
összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek
a) az útépítési és közmű csatlakozási munkák érdekében az  (1)  bekezdés szerinti ingatlanokkal szomszédos
ingatlanokat érintik,
b) a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek.
(3) A  Kormány az  1.  melléklet 4.  pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben első fokon eljáró hatóságként
Budapest Főváros Kormányhivatala V. Kerületi Hivatalát, másodfokon eljáró hatóságként Budapest Főváros
Kormányhivatalát jelöli ki.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a  szakhatóság a  hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható előzetes szakhatósági állásfoglalást
ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság a  közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
(4) A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni,
b) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
c) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni, valamint
d) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
(5) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
77/2009. (IX. 11.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium nemzetközi megállapodásaival kapcsolatos eljárásról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján, a Honvédelmi Minisztérium nemzetközi megállapodásaival kapcsolatos eljárásról a következő utasítást
adom ki:
Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása és közvetlen
felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(továbbiakban együtt: honvédelmi szervek).
2. § Az utasításban foglaltakat kell alkalmazni:
a) a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról
szóló 2005. évi L. törvény (a továbbiakban: Tv.) szerint
nemzetközi szerződésnek nem minősülő, a HM által kötött
és kötendő nemzetközi megállapodások, valamint
b) a Tv. 1. §-ában foglaltak HM-et érintő
feladatainak végrehajtása során.
Értelmező rendelkezések 3. § Az utasítás alkalmazásában
a) tárcaszintű nemzetközi megállapodás: a Tv. szerint
nemzetközi szerződésnek nem minősülő, a HM nevében,
valamely nemzetközi szerződésben rögzített vagy jelen
utasításban meghatározott felhatalmazás alapján kötött és
kötendő két- vagy többoldalú nemzetközi megállapodás.
Tárcaszintű megállapodásnak kell tekinteni – függetlenül
annak tényleges elnevezésétől – a keretmegállapodásokat,
az egyetértési megállapodásokat és a technikai megállapodásokat.
b) keretmegállapodás: olyan két- vagy többoldalú tárcaszintű megállapodás, amely a HM és a külföldi fél (felek) közötti kapcsolatok több szakterületet átfogó tárgykörére terjed ki;
c) egyetértési megállapodás: olyan két- vagy többoldalú tárcaszintű megállapodás, amely valamely szakterületet
érintő két- vagy többoldalú kapcsolatok részletes szabályainak rögzítésére, az adott szakterületet érintően hosszú
távú együttműködés biztosítására irányul;
d) technikai megállapodás: olyan két- vagy többoldalú
tárcaszintű megállapodás, amely egy konkrét feladat (esemény) végrehajtásához kapcsolódó rendelkezések rögzítésére irányul.
A TÁRCASZINTŰ NEMZETKÖZI
MEGÁLLAPODÁSOKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS A tárcaszintű nemzetközi megállapodások előkészítésével
kapcsolatos eljárás
4. § A tárcaszintű nemzetközi megállapodások előkészítésének folyamata – sorrendben – az alábbi feladatok végrehajtásából áll:
a) a tárcaszintű nemzetközi megállapodással kapcsolatos magyar álláspont kialakítása (vezetői döntés alapjául
szolgáló szakmai koncepció kidolgozása),
b) a tárcaszintű megállapodás létrehozására irányuló
tárgyalási felhatalmazás és vezetői jóváhagyás kiállítása,
c) a tárcaszintű nemzetközi megállapodás tervezetének
kidolgozása, d) a tárcaszintű nemzetközi megállapodás létrehozására
irányuló szándék közlése a külföldi féllel (felekkel) és a javaslat (tervezet) átadása, illetőleg külföldi fél hasonló kezdeményezésének elfogadása.
5. § (1) A tárcaszintű nemzetközi megállapodások szakmai
koncepciójának kidolgozása a tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező szakmai szerv feladata.
(2) Keretmegállapodások tekintetében a szakmai koncepció kidolgozása a HM Nemzetközi Együttműködési
Főosztály (a továbbiakban: HM NEF) feladata.
(3) A külföldi fél (felek) HM NEF részére megküldött,
tárcaszintű nemzetközi megállapodás létrehozására irányuló kezdeményezését a HM NEF szakmai koncepció kidolgozása végett továbbítja a tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező szakmai honvédelmi szervnek.
(4) A külföldi fél (felek) tárcaszintű nemzetközi megállapodás létrehozására vonatkozó javaslatának valamely
szakmai honvédelmi szervnek közvetlenül történő meg
küldése (ideértve a nemzetközi találkozókon vagy megbeszéléseken történő közlése) esetén a szakmai koncepció
kidolgozásáért a kezdeményezést fogadó szakmai honvédelmi szerv felelős.
(5) Amennyiben a tárcaszintű nemzetközi megállapodás több szakmai tárgykört ölel fel, a szakmai koncepció
kidolgozása a megállapodás tárgykörei által leginkább
érintett szakmai szerv feladata.
(6) A kidolgozói feladatkör meghatározása tekintetében
felmerülő viták esetén a jogi szakállamtitkár állásfoglalása
irányadó.
(7) A szakmai koncepciót kidolgozó szerv felkérésére a
kijelölt honvédelmi szervek a koncepció kidolgozásában
részt vesznek.
(8) Nincs szükség előzetes szakmai koncepció kidolgozására, illetve tárgyalási felhatalmazás kiállítására,
amennyiben az adott tárcaszintű nemzetközi megállapodás létrehozása a honvédelmi miniszter erre irányuló döntéséből ered. A tárgyaló delegáció vezetőjének kijelölésétől ebben az esetben sem lehet eltekinteni.
6. § A tárcaszintű nemzetközi megállapodás szakmai koncepciója tartalmazza:
a) a tervezett megállapodás létrehozásának esetleges
előzményeit, b) a tervezett megállapodás tartalmának összefoglalóját, ideértve a tervezett megállapodás főbb tartalmi elemeit,
c) a tervezett megállapodás létrehozásának védelempolitikai vonatkozásait, valamint szakmai indokait és ütemtervét,
d) a tervezett megállapodás létrehozásának és végrehajtásának költségvetési és pénzügyi vonatkozásait.
7. § (1) Valamennyi tárcaszintű nemzetközi megállapodás
koncepcióját annak felterjesztését megelőzően véleményezésre meg kell küldeni a HM NEF, a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF), a HM Védelempolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM VPF), valamint a tárcaszinten pénzügyi kötelezettségvállalással járó megállapodások
esetében a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség
(a továbbiakban: HM KPÜ) részére.
(2) Valamennyi tárcaszintű nemzetközi megállapodás
3. § szerinti minősítésének tekintetében a HM JF állásfoglalása irányadó.
(3) A tárcaszintű nemzetközi megállapodás létrehozására irányuló tárgyalási felhatalmazás és vezetői jóváhagyás
kiállítására irányuló kérelmet a szakmai koncepciót kidol
gozó szerv terjeszti fel a 8. §-ban meghatározott, az adott
megállapodás tekintetében döntési jogkörrel rendelkező
vezető részére. A kérelem tartalmazza:
a) a szakmai koncepció 6. §-ában meghatározott tartalmi elemeit,
b) a megállapodás szövegének első tervezetét, amennyiben az már rendelkezésre áll,
c) a HM JF, HM NEF és HM VPF, valamint a tárcaszinten pénzügyi kötelezettségvállalással járó megállapodások
esetében a HM KPÜ (1) bekezdésben foglalt állásfoglalását,
d) a tárcaszintű nemzetközi megállapodás HM JF
(2) bekezdés szerinti minősítésére vonatkozó állásfoglalását,
e) a tárgyalások lefolytatásáért felelős személy (a tárgyaló delegáció vezetője) kijelölésére vonatkozó javaslatot,
f) a tárgyalások lefolytatásába bevonni kívánt honvédelmi szervekre (tárgyaló delegáció tagjaira) vonatkozó
javaslatot, egyeztetve azok vezetőivel, és
g) az utasítás 1. számú mellékletében foglalt, megfelelő
minta szerinti tárgyalási felhatalmazás magyar és angol
nyelvű példányát.
(4) Amennyiben a tárgyalási felhatalmazás kiállítására a
honvédelmi miniszter jogosult, a (3) bekezdésben foglalt
felterjesztést – a tárgykör szerint érintett szakmai elöljárók
mellett – a jogi és a védelempolitikai szakállamtitkárok
útján kell felterjeszteni.
(5) Amennyiben a szakmai koncepciót kidolgozó szerv
megítélése szerint egy előre tervezhető időszakban több
azonos vagy hasonló tartalmú vagy formájú tárcaszintű
nemzetközi megállapodás – különösen technikai megállapodás – megkötése válhat indokolttá, azok koncepcióit
egy felterjesztésbe foglalva is felterjesztheti.
(6) A szakmai koncepció kidolgozásáért felelős szerv a
vezetői döntésről, a tárgyalási felhatalmazás kiállítása esetén annak másolati példányának megküldésével értesíti a
HM JF-et.
(7) A szakmai koncepciót kidolgozó szerv köteles a
koncepció kidolgozásának elkészítésekor, a HM JF állásfoglalásának kérésekor, valamint a tárgyalási felhatalmazás kiállítására irányuló felterjesztésekor minden esetben
megfelelő ügyintézési határidő biztosításáról gondoskodni.
8. § (1) A tárgyalási felhatalmazás kiállítására jogosult:
a) keretmegállapodások tekintetében a honvédelmi
miniszter,
b) egyetértési megállapodások tekintetében az állam titkár,
c) technikai megállapodások tekintetében a HM Hon
véd Vezérkar főnöke. (2) Tartós akadályoztatása esetén – amennyiben a tárgyalások megkezdésének elhalasztása súlyos hátrányokkal járhat –
a) az (1) bekezdés a) pontja esetén a honvédelmi miniszter helyett az államtitkár,
b) az (1) bekezdés b) pontja esetén az államtitkár helyett
a védelempolitikai szakállamtitkár,
c) az (1) bekezdés c) pontja esetén a HM Honvéd Vezérkar főnöke helyett a HM Honvéd Vezérkar főnök helyettese
is kiadhat tárgyalási felhatalmazást. Ennek kezdeményezéséről a felterjesztésben külön rendelkezni kell.
(3) A vezetői döntés meghozatalát és a tárgyalási felhatalmazás kiállítását követően a szakmai koncepció kidolgozásáért felelős szerv haladéktalanul intézkedik a tárgyaló delegáció tagjainak értesítéséről.
9. § (1) A honvédelmi miniszter erre irányuló felhatalmazásával, kivételes esetben – különösen a megállapodásban
részes külföldi fél (felek) szintjére tekintettel – egyetértési
megállapodást és technikai megállapodást a HM képviseletében eljárva a tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező
honvédelmi szerv is megköthet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti miniszteri felhatalmazás
felterjesztését megelőzően a tárgykör szerint feladatkörrel
rendelkező szakmai szervnek be kell szereznie a HM JF, a
HM NEF és a HM VPF, valamint a tárcaszinten pénzügyi
kötelezettségvállalással járó megállapodások esetében a
HM KPÜ állásfoglalását.
(3) A tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező szakmai
szerv által elkészített és felterjesztett miniszteri felhatalmazásra irányuló kérelemnek a 7. § (3) bekezdésének
a)–f) pontjain túl tartalmaznia kell a tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező szakmai szerv HM képviseletében
történő eljárására vonatkozó indokolását, valamint az utasítás 2. számú mellékletében foglalt, megfelelő minta szerinti felhatalmazás magyar és angol nyelvű példányát.
(4) A tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező szakmai
szerv a 2. mellékletben foglalt felhatalmazás másolati példányának megküldésével értesíti a HM JF-et a HM képviseletében megkötendő megállapodás létrehozására vonatkozó miniszteri döntésről.
(5) Az (1) bekezdésben foglalt esetben nincs szükség
szakmai koncepció kidolgozására és tárgyalási felhatalmazás kiállítására.
(6) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben az egyetértési megállapodás és a technikai megállapodás kidolgozására, létrehozására, nyilvántartására az utasítás rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
10. § (1) A tárcaszintű nemzetközi megállapodás kidolgozása
a tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező (a koncepciót
kidolgozó) szerv feladata.
(2) A kidolgozói munka során a kidolgozásért felelős
szerv elkészíti a megállapodás első tervezetét és szakmai
véleményezésre – megfelelő ügyintézési határidő kitűzésével – közvetlenül megküldi a tárgyaló delegáció tagjai,
valamint – szükség esetén – a megállapodás tárgykörével
érintett további honvédelmi szervek részére.
(3) Valamennyi tárcaszintű nemzetközi megállapodás
tervezetét meg kell küldeni a HM JF és a HM NEF részére,
illetve valamennyi, tárcaszinten pénzügyi kötelezettségvállalással járó megállapodást meg kell küldeni a HM
KPÜ részére. A HM JF–nek a megállapodástervezetre vonatkozóan adott jogi és jogtechnikai állásfoglalásától a
tervezetet kidolgozó szerv nem tekinthet el.
(4) A (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerint kidolgozott megállapodástervezetet – annak honvédelmi szervek
közötti véglegesítését követően – a kidolgozó szerv megküldi a HM JF részére annak érdekében, hogy – a Tv. 4. §
(2) bekezdésében foglaltaknak eleget téve – a HM JF véleményezésre továbbítsa a tervezetet a Külügyminisztérium
(a továbbiakban: KüM) illetékes főosztálya részére.
(5) A tárgyalásokat csak akkor lehet megkezdeni, ha a
HM JF a KüM egyetértéséről szóló tájékoztatást a kidolgozó szerv részére megküldte.
11. § (1) A HM tárcaszintű nemzetközi megállapodás kötésére irányuló szándékának külföldi féllel való közlésére és a
tervezet megküldésére
a) keretmegállapodások tekintetében a kidolgozó szerv
az HM NEF útján, katonadiplomáciai úton,
b) egyetértési megállapodások és technikai megállapodások tekintetében – a tárgyaló delegáció vezetőjének
döntése alapján – katonadiplomáciai úton vagy a kidolgozó szerv közvetlenül
jogosult.
(2) A külföldi fél értesítésére irányuló megkeresésnek
tartalmaznia kell a HM tárgyaló delegáció vezetőjének
megnevezését és elérhetőségeit is.
A tárcaszintű nemzetközi megállapodások létrehozásával
kapcsolatos eljárás 12. §
A tárcaszintű nemzetközi megállapodások létrehozásával kapcsolatos eljárás folyamata – sorrendben – az alábbi
feladatok végrehajtásából áll:
a) a tárgyalások lefolytatása, b) a megállapodás végleges szövegének megállapítása,
c) a megállapodás aláírására való felhatalmazás és veze
tői döntés kiállítása,
d) a megállapodás aláírása. 13. §
(1) A tárgyalások lefolytatását az erre irányuló felhatalmazásban kijelölt tárgyaló delegáció vezetője koordinálja.
(2) E koordináció keretében
a) a tárgyaló delegáció vezetője tart közvetlen kapcsola
tot a külföldi féllel (felekkel),
b) a tárgyalások valamennyi fordulójában haladéktala
nul tájékoztatja a tárgyaló delegáció többi tagját a külföldi
fél (felek) álláspontjáról,
c) bekéri és összesíti a tárgyaló delegáció többi tagjának
a tárgyalások valamennyi fordulójában tett szakmai észrevételét, valamint azt közli a külföldi féllel (felekkel).
(3) Amennyiben a tervezett megállapodás tárgyköre és a
szakmai körülmények lehetővé teszik, a tárgyalásokat
közvetlen levelezés útján vagy katonadiplomáciai úton
kell folytatni.
(4) Amennyiben a tárgyalások a külföldi féllel (felekkel) való közvetlen és személyes egyeztetéseket igényelnek, a találkozó megszervezése – ideértve annak adminisztratív és pénzügyi vonatkozásait is – a tárgyaló delegáció vezetőjének feladata.
(5) A HM JF és a HM NEF kijelölt képviselője valamennyi tárcaszintű nemzetközi megállapodás szakmai véleményezésében (tárgyaló delegációjában) részt vesz.
(6) A HM NEF képviselője a keretmegállapodások tárgyaló delegációinak állandó tagja.
(7) A tárgyaló delegáció vezetője és annak tagjai akadályoztatásuk esetére kötelesek megfelelő helyettes kijelöléséről gondoskodni, akinek személyéről a tárgyaló delegáció többi tagját haladéktalanul értesítik.
14. § (1) Amennyiben a tárgyalások mindvégig levelezés útján folynak, a megállapodástervezet végleges szövegének
megállapítását a HM tárgyaló delegáció vezetője a külföldi féllel egyetértésben úgy végzi, hogy a HM által véglegesnek tekintett szövegjavaslatot megküldi a külföldi félnek, és felkéri egy azonos tartalmú szövegtervezet megküldésére.
(2) A tárgyalások mindaddig nem zárhatóak le, amíg a
HM tárgyaló delegációjának tagjai egyhangúlag jóvá nem
hagyják a tervezet szövegét.
(3) Többoldalú tárcaszintű nemzetközi megállapodás
esetében, amennyiben a) nem a HM képviselője a többoldalú megállapodás kidolgozásának nemzetközi koordinátora, a HM tárgyaló delegáció vezetője – az (1) bekezdésben foglaltak fennállta
esetén – javaslatot tesz a megállapodás nemzetközi koordinátora részére a véglegesnek tekintett szövegtervezet
valamennyi részes fél részére történő megküldésére;
b) a HM képviselője a többoldalú megállapodás véglegesítésének nemzetközi koordinátora, a HM tárgyaló delegáció vezetője – a (1) bekezdésben foglaltak fennállta esetén – a véglegesnek tekintett szövegtervezet valamennyi
részes fél részére megküldi, kérve azok egyetértését.
(4) Amennyiben a tárgyalások lezárása közvetlen
egyeztetésen történik, a HM tárgyaló delegációjának vezetője a helyszínen gondoskodik a végleges szöveg külföldi
részes fél (felek) részére történő rendelkezésre bocsátásáról, valamint felkéri a külföldi felet (feleket) a szöveg véglegesítésére (parafálás).
(5) Amennyiben a tervezet végleges változatának rögzítését követően olyan új körülmények merülnek fel, amelyek a tervezet további módosítását indokolják, a HM tárgyaló delegáció vezetője – arról való tudomásszerzést követően – haladéktalanul értesíti a HM delegáció tagjait,
egyidejűleg kezdeményezve a tárgyalások folytatását.
15. § (1) A HM tárgyaló delegáció vezetője a tárgyalások lezárását, illetve a megállapodás tervezetének véglegesítését
követően a végleges tervezetet – a megállapodást a HM
nevében aláíró személyre vonatkozó javaslatával együtt –
haladéktalanul megküldi a HM JF részére, egyidejűleg
kezdeményezve az aláírási felhatalmazás kiállítását.
(2) A tárcaszintű nemzetközi megállapodások aláírásához szükséges felhatalmazás kiállítását a HM JF a jogi
szakállamtitkár és a megállapodás tárgyköre szerint érintett vezető útján
a) keretmegállapodások és egyetértési megállapodások
tekintetében a honvédelmi miniszternél,
b) technikai megállapodás tekintetében a HM Honvéd
Vezérkar főnökénél
kezdeményezi.
(3) Keretmegállapodásokat a honvédelmi miniszter,
vagy erre irányuló miniszteri felhatalmazás alapján az államtitkár, a kabinetfőnök, a HM Honvéd Vezérkar főnöke
vagy a szakállamtitkár írhat alá.
(4) Egyetértési megállapodásokat – megfelelő felhatalmazás birtokában – a (3) bekezdésben foglaltakon túl a
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettese, a vezérigazgató, a
főigazgató, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka és a HM Honvéd Vezérkar főnökének közvet
len alárendeltségébe tartozó katonai szervezet parancsnoka (vezetője) írhat alá.
(5) Technikai megállapodásokat – megfelelő felhatalmazás birtokában – a (3) és (4) bekezdésben foglaltakon
túl a tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező honvédelmi
szerv vezetője (parancsnoka) írhat alá.
(6) Tartós akadályoztatása esetén – amennyiben az aláírás elhalasztása súlyos hátrányokkal járhat –
a) a (2) bekezdés a) pontja esetén a honvédelmi miniszter helyett az államtitkár,
b) a (2) bekezdés b) pontja esetén HM Honvéd Vezérkar
főnöke helyett a HM Honvéd Vezérkar főnök helyettese
is kiadhat aláírási felhatalmazást. Ennek kezdeményezéséről a felterjesztésben külön rendelkezni kell.
(7) Az aláírási felhatalmazások mintáját az utasítás
3. számú melléklete tartalmazza.
16. § (1) Az aláírási felhatalmazás kiállítását követően a HM
JF elkészíti a megállapodás tervezetének aláírandó, díszkötéses példányait.
(2) Amennyiben a két- vagy többoldalú tárcaszintű nemzetközi megállapodás aláírása valamennyi részes fél által egy
időben és helyszínen történik, a HM JF az (1) bekezdésben
foglalt példányokat továbbítja a 15. § (3)–(5) bekezdése alapján a tárcaszintű nemzetközi megállapodás aláírására kijelölt
személy (HM nevében aláíró személy) részére, aki gondoskodik az aláírásról, egyidejűleg átadva a külföldi fél részére
az őt megillető példányt.
(3) Amennyiben a két- vagy többoldalú tárcaszintű
nemzetközi megállapodás a részes fél (felek) általi aláírására eltérő időpontban kerül sor a HM JF az (1) bekezdésben foglalt példányokat továbbítja a HM nevében aláíró
személy részére, aki gondoskodik azok magyar fél általi
aláírásáról, ezt követően pedig megküldi a HM JF részére
további ügyintézés végett.
(4) A HM JF a (3) bekezdésben foglalt esetben intézkedik az aláírandó példányoknak, illetve utolsó részes félként történő aláírás esetén – a magyar példány megtartása
mellett – a megállapodásban részes fél (felek) aláírt példányainak a külföldi fél (felek) részére a 11. § (1) bekezdésében meghatározott úton történő megküldésére.
A tárcaszintű nemzetközi megállapodások
nyilvántartása 17. § (1) A tárcaszintű nemzetközi megállapodásokat a HM
JF őrzi.
(2) Az aláírást követően a HM nevében aláíró személy
intézkedik a birtokában lévő és aláírt nemzetközi megálla
podás eredeti példányának – nyilvántartás, illetve a Tv.
4. § (2) bekezdésében foglalt előírás végrehajtása végett –
a HM JF részére történő megküldésére.
A tárcaszintű nemzetközi megállapodások módosításával,
felmondásával és a kilépéssel kapcsolatos eljárás
18. § A tárcaszintű nemzetközi megállapodások módosításával, felmondásával és az azokból való kilépéssel kapcsolatos eljárás tekintetében a 4–17. § rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
A soron kívüli eljárásra vonatkozó eltérő szabályok 19. §
(1) A 4–18. §-ban foglalt eljárástól csak kivételesen, kiemelten fontos honvédelmi érdek esetén lehet eltérni,
amennyiben a megállapodás soron kívüli létrehozásáról a
honvédelmi miniszter vagy az államtitkár előzetesen döntött vagy ahhoz előzetesen hozzájárult.
(2) A soron kívüli eljárás során sem lehet eltekintetni:
a) a tárgyalások lefolytatásától,
b) a HM VPF, a HM NEF és a HM JF, valamint a tárca
szinten pénzügyi kötelezettségvállalással járó megállapodások esetében a HM KPÜ szakmai állásfoglalásában
foglaltaktól,
c) különösen keretmegállapodások és nemzetközi szerződésben foglalt felhatalmazás alapján kötendő, vagy
nemzetközi szerződésben foglaltakhoz kapcsolódó tárcaszintű nemzetközi megállapodások tekintetében a KüM
illetékes szervének hozzájárulásától,
d) a 15. § (2) bekezdésében foglaltaktól. (3) A soron kívüli eljárást kezdeményező szerv erre vonatkozó javaslatát mindenkor részletesen indokolni köteles, ideértve a megállapodás létrehozásának védelempolitikai, szakmai és pénzügyi vonatkozásainak részletes leírását.
A HONVÉDELMI TÁRCÁT ÉRINTŐ NEMZETKÖZI
SZERZŐDÉSEKKEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS
Nemzetközi szerződések előkészítésével kapcsolatos
eljárás 20. § (1) A Tv. szerinti nemzetközi szerződésnek minősülő
nemzetközi megállapodás létrehozására a 6. § szerinti tartalommal kidolgozott szakmai koncepcióval valamennyi
honvédelmi szerv javaslatot tehet.
(2) Külföldi fél vagy más közigazgatási szerv HM NEF
részére megküldött nemzetközi szerződés létrehozására
vonatkozó kezdeményezését a HM NEF szakmai koncepció kidolgozása végett továbbítja a tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező szakmai honvédelmi szervnek. Az
általános együttműködési megállapodások esetében a koncepció kidolgozása a HM NEF feladata.
(3) Amennyiben a külföldi fél vagy más közigazgatási
szerv nemzetközi szerződés létrehozására vonatkozó javaslatát valamely szakmai honvédelmi szervnek közvetlenül küldi meg (ideértve a nemzetközi találkozókon vagy
megbeszéléseken történő közlést) a szakmai koncepció kidolgozásáért a kezdeményezést fogadó szakmai honvédelmi szerv felelős.
(4) A szakmai koncepciót az azt kidolgozó szakmai
honvédelmi szerv minden esetben megküldi a HM VPF, a
HM NEF és a HM JF, valamint a tárcaszinten pénzügyi kötelezettségvállalással járó megállapodások esetében a HM
KPÜ részére, előzetes szakmai véleményezésre.
(5) A szakmai koncepciót kidolgozó honvédelmi szerv
felkérésére a nemzetközi szerződés szakmai koncepciójának kidolgozásában más honvédelmi szervek is részt
vesznek.
(6) A szakmai koncepciót kidolgozó honvédelmi szerv a
(4)–(5) bekezdésben foglalt állásfoglalások alapján véglegesített szakmai koncepciót nemzetközi szerződés előkészítésére vonatkozó vezető döntésre történő felterjesztés
végett megküldi a HM JF-nek.
(7) A HM JF a megküldött szakmai koncepció és az arra
vonatkozó állásfoglalások alapján – a Tv. 4. § (1) bekezdésében foglaltaknak eleget téve – kezdeményezi a nemzetközi szerződés előkészítésére vonatkozó KüM-állásfoglalás beszerzését.
(8) A KüM egyetértő állásfoglalása alapján a HM JF a
jogi és a védelempolitikai szakállamtitkárok, valamint a
tárgykör szerint érintett vezető útján kezdeményezi a honvédelmi miniszternél a nemzetközi szerződés előkészítését, valamint a Tv. 5. § (1) bekezdésében foglalt tárgyalási
felhatalmazás kiadását.
(9) A (8) bekezdés szerinti felterjesztésben a szakmai
koncepció tartalmi elemein túl javaslatot kell tenni a nemzetközi szerződés tervezetének szakmai kidolgozójára, valamint a tervezet előkészítésébe bevonni kívánt honvédelmi szervekre.
(10) A miniszteri döntés tartalmáról, illetve a kiadott
tárgyalási felhatalmazásról a HM JF haladéktalanul tájékoztatja a HM VPF-et, a HM NEF-et, a szakmai koncepciót kidolgozó, valamint a (8) bekezdés szerinti felterjesztés
alapján kijelölt nemzetközi szerződés tervezetét kidolgozó
honvédelmi szervet és a tárcaszinten pénzügyi kötelezettségvállalással járó megállapodások esetében a HM KPÜ-t.
(11) Nincs szükség koncepció kidolgozására, amennyiben nemzetközi szerződés létrehozása a honvédelmi miniszter erre vonatkozó döntéséből ered.
21. § (1) A nemzetközi szerződések tervezetének kidolgozását, honvédelmi szervek közötti véglegesítését – az első
tervezet részére történő megküldését követően – a HM JF
koordinálja.
(2) A HM JF koordinációs feladatkörében:
a) a HM JF a megküldött szakmai tervezetet véleménye
zi, szövegét módosítja, valamint
b) szükség esetén további honvédelmi szerveket vonhat
be a tervezet szövegének kidolgozásába. (3) Valamennyi honvédelmi szerv köteles együttműködni a HM JF-fel a nemzetközi szerződés tervezetének
kidolgozása során.
Nemzetközi szerződések létrehozásával, módosításával és
megszüntetésével kapcsolatos eljárás
22. § (1) A nemzetközi szerződések létrehozásával, módosításával és megszüntetésével kapcsolatos eljárás feladatainak Tv. rendelkezéseinek megfelelő végrehajtását a HM
JF koordinálja.
(2) Valamennyi honvédelmi szerv, kiemelten a szakmai
koncepció, illetve a tervezet szakmai kidolgozója köteles
együttműködni a HM JF-fel, így különösen a HM JF felkérésére részt vesz a tárgyalások lefolytatásában, valamint a
nemzetközi szerződéshez kapcsolódó jogszabályok kidolgozásában.
Záró rendelkezések 23. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba, azonban rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben az adott megállapodás megkötésével összefüggésben még el nem végzett cselekmények tekintetében is alkalmazni kell.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos eljárásról szóló 1/2002. (HK 3.) HM utasítás.
Budapest, 2009. szeptember 1. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
84/2003. (V. 15.) KE határozata Róna Ottó rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
A külügyminiszter előterjesztésére Róna Ottót kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbí
zom a Magyar Köztársaság koppenhágai nagykövetségének vezetésével. Budapest, 2003. március 17.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1778/2014. (XII. 18.) Korm. határozata a Katonai Emlékpark Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság törzstőke-emeléséhez és az ehhez kapcsolódó részesedések rendezéséhez szükséges fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Katonai Emlékpark Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság törzstőke-emelése céljából
1320  ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről
szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet,
1.  Honvédelmi Minisztérium cím, 1.  Honvédelmi Minisztérium igazgatása alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások
jogcímcsoport, 1. Az  MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím javára az  1.  melléklet
szerint.
Felelős: honvédelmi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök