text:
127/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 82/2011. (VI. 24.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 82/2011. (VI. 24.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését.
Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt el nem érő személy számára 2011. január 1-jén
jogszerűen folyósított nyugdíj összege csak a 2011. január 1-jén hatályos jogszabályok szerinti okból csökkenjen?”
Határozatában az OVB azzal érvelt, hogy a feltenni kívánt kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás
eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha magát az Alkotmányt, pontosabban annak 70/E. §
(3) bekezdését módosítaná. Az Alkotmány módosítására azonban csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben,
az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által kerülhet sor. Így „az Alkotmány módosítására irányuló
kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye”.
Az országos népszavazás kezdeményezőinek egyike – a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban:
Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján – kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz, s kérte az OVBh. megsemmisítését és
az OVB új eljárásra utasítását.
A kifogástevő azt állította, hogy a népszavazási kérdés az OVB álláspontjától eltérően nem irányul
alkotmánymódosításra. Az Alkotmány 70/E. §-ának hivatkozott (3) bekezdése alapján ugyanis az Országgyűlés számos
szabályozási megoldás közül választhat, s egyáltalán nem köteles a nyugdíjrendszer, a nyugellátás módosítására.
Amennyiben a kérdés eredményes népszavazáson támogatást kap, akkor az Országgyűlésnek pusztán tartózkodnia
kellene az Alkotmány által lehetővé tett számos szabályozási megoldás egyikétől, jelen esetben: a rá irányadó öregségi
nyugdíjkorhatárt el nem érő személy számára 2011. január 1-jén jogszerűen folyósított nyugdíj összegének a 2011.
január 1-jén hatályos jogszabályokban foglaltaktól eltérő okból történő csökkentésétől.
A kifogástevő megjegyezte, hogy a népszavazás eredményéből következő módosítási moratórium
alkalmazhatatlanná sem tenné az Alkotmány említett rendelkezését, mert jelen esetben a kérdés csak az ellátások egy
részhalmazára: a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt el nem érő személy számára 2011. január 1-jén jogszerűen
folyósított nyugdíj összegének a 2011. január 1-jén hatályos jogszabályokban foglaltaktól eltérő okból történő
csökkentésére vonatkozik.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 69. számában 2011. június 24-én jelent meg, a kifogást 2011. július 8-án
– a törvényi határidőn belül – terjesztették elő az OVB-nél.
II. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezései:
„28/C. § (1) Országos népszavazást döntéshozatal vagy véleménynyilvánítás céljából lehet tartani, a népszavazás
elrendelésére kötelezően vagy mérlegelés alapján kerül sor.”
„70/E. § (3) Az ellátáshoz való jog a nyugellátás tekintetében az általános öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött,
a nyugellátás törvényi feltételeinek megfelelő személyre terjed ki. Törvény az e korhatárt be nem töltött személynek is
nyugellátást állapíthat meg. Az általános öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőzően folyósított nyugellátás
törvényben meghatározottak szerint csökkenthető és szociális ellátássá alakítható, munkavégzésre való képesség
esetén megszüntethető.”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) érintett
rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, (...)”
3. A Ve. érintett rendelkezése:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás megalapozott.
1. Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az OVB az Nsztv. 10. § b) pontjára hivatkozva tagadta meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését. Az OVBh. indokolása
szerint az adott kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy
tudna eleget tenni, ha az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdését módosítaná. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor – az OVB
álláspontjával ellentétesen – úgy ítélte meg, hogy a népszavazási kezdeményezésben szereplő kérdésnek nem
tárgya az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdésének módosítása. A kérdés eredményes népszavazáson történő
támogatása esetén egyáltalán nem lenne szükség az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (3) bekezdésének
megváltoztatására. Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az OVBh.-t megalapozatlannak találta, azt
megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1361/2014. (VI. 30.) Korm. határozata a közfoglalkoztatással összefüggő egyes kérdésekről.
A Kormány Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 4. §-a és 5. mellékletének
2.  pontja alapján jóváhagyja a  LXIII. fejezet Nemzeti Foglalkoztatási Alap Start-munkaprogram (8. cím) kiadási
előirányzat 47,3 milliárd forint összeggel történő túllépését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2014. augusztus 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2017. (VI. 12.) EMMI rendelete a lakossági gyógyszerellátás során képződött gyógyszerhulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről.
A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (3) bekezdés a) pont aa) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 8. pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró földművelésügyi miniszterrel egyetértésben –,
a 18.  § tekintetében az  emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények
módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény 32. § (5) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 3. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel kiterjed
a) minden természetes személyre, jogi személyre, valamint jogi személyiség nélküli szervezetre, akinek vagy
amelynek tevékenysége során gyógyszerhulladék képződik, illetve aki vagy amely gyógyszerhulladék
birtokosa (a továbbiakban együtt: hulladékbirtokos), valamint
b) a hulladékbirtokosnál képződő gyógyszerhulladékra.
 (2) Nem terjed ki e rendelet hatálya
a) az egészségügyi szolgáltatónál képződő hulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről
szóló miniszteri rendelet szerinti, az  egészségügyi szolgáltatónál az  egészségügyi ellátás során képződő
gyógyszerhulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységre, valamint
b) a gyógyszergyártási, illetve a  gyógyszer-nagykereskedelmi tevékenység során képződő gyógyszerhulladék
kezelésére.
(3) Nem terjed ki e  rendelet hatálya a  fokozottan ellenőrzött szernek minősülő gyógyszerek orvosi rendelésének,
gyógyszertári forgalmazásának, egészségügyi szolgáltatóknál történő felhasználásának, nyilvántartásának és
tárolásának rendjéről szóló miniszteri rendelet szerinti fokozottan ellenőrzött szerek hulladékainak gyűjtésére.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. gyógyszer: az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények
módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Gytv.) 1. § 1. pontja szerinti anyag;
2. gyógyszerforgalmazó: a Gytv. 11. § (1) bekezdése szerinti tevékenységet végző gazdálkodó szervezet;
3. gyógyszergyártó: a  gyógyszer forgalombahozatali engedélyének jogosultja, függetlenül attól, hogy
a készítményt maga gyártotta-e;
4. gyógyszerhulladék: a) a lakosságnál, valamint gyógyszertárban, gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazást végző
üzletben képződő, lejárt felhasználhatósági idejű vagy más okból fel nem használt vagy fel nem
használható gyógyszerből származó hulladék a fogyasztói csomagolással együtt, valamint
b) a lakosságnál képződő hulladékká vált injekciós tű, injekciós fecskendő, tűvel ellátott injekciós
fecskendő, infúziós szerelék;
5. gyógyszertár: működési engedéllyel rendelkező közforgalmú és fiókgyógyszertár, valamint az  intézeti
gyógyszertár közvetlen lakossági gyógyszerellátási feladatokat végző részlege;
6. gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazást folytató üzlet: a gyógyszertáron kívüli gyógyszer forgalmazására
az egészségügyi államigazgatási szerv által kiadott engedéllyel rendelkező üzlet;
7. speciális gyűjtőhely: az  egyes hulladékgazdálkodási létesítmények kialakításának és üzemeltetésének
szabályairól szóló kormányrendelet szerinti, közegészségügyi érdekből kialakított olyan gyűjtőhely, amely
a lakosságnál képződő gyógyszerhulladék elkülönített gyűjtésére szolgál.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl e rendelet alkalmazásában
a) a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Ht.),
b) a Gytv.,
c) a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás
általános szabályairól szóló törvény,
d) az egészségügyről szóló törvény és
e) a csomagolásról és a  csomagolási hulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló
kormányrendelet
fogalommeghatározásait kell figyelembe venni. 2. A gyógyszergyártó és a járó-, illetve a fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató
gyógyszerhulladékkal kapcsolatos kötelezettségei
3. § (1) A  gyógyszergyártó a  2.  § (1)  bekezdés 4.  pont a)  alpontja szerinti gyógyszerhulladék gyógyszertártól és
gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazást végző üzlettől történő átvételét, gyűjtését, elszállítását és kezelését
biztosító rendszert alakít ki és működtet.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak teljesítése érdekében a gyógyszergyártó gondoskodik arról, hogy a 2. § (1) bekezdés
4.  pont a)  alpontja szerinti gyógyszerhulladék gyűjtésére alkalmas gyűjtőedények a  gyógyszertár közforgalomra
nyitva álló helyiségében, a  gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazást folytató üzletnek a  fogyasztók számára
nyitva álló helyiségében nyitvatartási időben speciális gyűjtőhelyre legyenek telepítve.
(3) A  gyógyszertárban, valamint a  gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazást folytató üzletben kialakított speciális
gyűjtőhelyre telepített gyűjtőedényben a  2.  § (1)  bekezdés 4.  pont b)  alpontja szerinti gyógyszerhulladékot
elhelyezni nem lehet.
(4) A gyógyszergyártó a 2. § (1) bekezdés 4. pont a) alpontja szerinti gyógyszerhulladék speciális gyűjtőhelyen történő
átvételére, gyűjtésére, továbbá az onnan történő elszállítására és kezelésére vonatkozó kötelezettségét
a) önállóan vagy
b) szerződés alapján – a  Ht. 26.  §-ában és 29.  §-ában foglaltakra tekintettel – a  gyógyszerforgalmazó vagy
a közvetítő útján
teljesíti. (5) Ha a  gyógyszergyártó a  2.  § (1)  bekezdés 4.  pont a)  alpontja szerinti gyógyszerhulladék átvételére, gyűjtésére,
elszállítására és kezelésére vonatkozó kötelezettségét a (4) bekezdés b) pontja szerint teljesíti, a gyógyszergyártóra
vonatkozó szabályokat az e rendelet szerinti eltérésekkel kell alkalmazni.
(6) A (4) bekezdés b) pontja szerinti esetben a szerződés alapján létrejött megállapodásnak legalább a következőket kell
tartalmaznia:
a) a gyógyszerforgalmazó, a közvetítő nevét, címét, székhelyét, cégjegyzékszámát,
b) az átvállalt kötelezettségek megjelölését,
c) a kötelezettség teljesítésének módját,
d) a szerződés szerinti hulladék típusát, fajtáját és jellegét, valamint
e) az átruházott kötelezettség ellátásához kapcsolódó tevékenység részletes leírását.
4. § (1) A  gyógyszergyártó – a  Gytv. 1.  § 17.  pontja szerinti alkalmazási előírásban és a  Gytv. 1.  § 18.  pontja szerinti
betegtájékoztatóban, illetve az  emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerek címkéjéről és betegtájékoztatójáról szóló
30/2005. (VIII. 2.) EüM rendelet 1.  § a)  pontja szerinti címkén feltüntetett tájékoztatással történő teljesítésen túl –
a gyógyszertár közforgalomra nyitva álló helyiségében, vagy a gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazást folytató
üzletnek a  fogyasztók számára nyitva álló helyiségében a  fogyasztók számára jól látható helyen, magyar nyelvű,
közérthető tájékoztatást tesz közzé a 2. § (1) bekezdés 4. pont a) alpontja szerinti gyógyszerhulladék gyűjtésével és
kezelésével kapcsolatos, a lakosságot érintő kötelezettségekről, valamint azok teljesítésének módjáról.
(2) A gyógyszergyártó az (1) bekezdés szerinti tájékoztatásra vonatkozó kötelezettségének
a) önállóan,
b) kollektíven – más gyógyszergyártóval együttműködve – vagy
c) közvetítő útján
tesz eleget.
5. § (1) A  járó-, illetve a  fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató a  2.  § (1)  bekezdés 4.  pont b)  alpontja
szerinti gyógyszerhulladék lakosságtól történő átvételét, gyűjtését, elszállítását és kezelését az  egészségügyi
szolgáltatónál képződő hulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló miniszteri rendelet
szerint, valamint e rendelet szerint teljesíti.
(2) A járó-, illetve a fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató gondoskodik arról, hogy a 2. § (1) bekezdés
4. pont b) alpontja szerinti gyógyszerhulladék gyűjtésére alkalmas gyűjtőedények a betegforgalom számára nyitva
álló helyiségében nyitvatartási időben speciális gyűjtőhelyre legyenek telepítve.
3. A gyógyszerhulladék elkülönített gyűjtésére és szállítására vonatkozó szabályok
6. § (1) A gyógyszerhulladékot a hulladékbirtokos a vegyes hulladéktól és az egyéb hulladékfajta, -típus vagy -jelleg szerint
gyűjtött hulladéktól elkülönítetten gyűjti.
(2) A hulladékbirtokosnak a gyógyszerhulladékot speciális gyűjtőhelyre kell vinnie, és a gyógyszerhulladékot a speciális
gyűjtőhelyre telepített gyűjtőedényben kell elhelyeznie.
7. § (1) A  gyógyszertárban, valamint a  gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazást végző üzletben a  2.  § (1)  bekezdés
4.  pont a)  alpontja szerinti gyógyszerhulladék elkülönített gyűjtésére szolgáló speciális gyűjtőhelyen csak
akkreditált, a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló törvénynek megfelelő megfelelőségértékelő
szervezet által minősített, zárt – a hulladék kivételét lehetővé nem tévő és egyszer használatos –, a hulladék fizikai,
kémiai, biológiai, mikrobiológiai hatásainak ellenálló béléssel ellátott, merev falú gyűjtőedény telepíthető.
(2) A hulladékbirtokos a 2. § (1) bekezdés 4. pont a) alpontja szerinti gyógyszerhulladékot
a) a gyógyszertár, illetve a  gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazást folytató üzlet közforgalom számára
nyitva álló helyiségében speciális gyűjtőhelyre telepített gyűjtőedénybe helyezi el, vagy
b) átadja a szakszemélyzetnek, ha gyűjtőedényt az a) pont szerinti helyen nem helyeztek el.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti esetben a szakszemélyzet a gyógyszerhulladék átvételét követően haladéktalanul
gondoskodik a  gyógyszerhulladék olyan módon történő elhelyezéséről, amely biztosítja a  gyógyszerhulladék
környezetre és egészségre káros hatással nem járó, elszállításig történő gyűjtését.
(4) A gyűjtőedénynek a gyógyszertárban vagy a gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazást folytató üzletben történő
elhelyezését, valamint e  rendelet egyéb rendelkezéseinek betartását az  Országos Gyógyszerészeti és Élelmezésegészségügyi Intézet ellenőrzi.
8. § (1) A  gyógyszergyártó, a  gyógyszerforgalmazó, illetve a  közvetítő a  2.  § (1)  bekezdés 4.  pont a)  alpontja szerinti
gyógyszerhulladék gyógyszertárból és gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazást végző üzletből történő
átvételére, összegyűjtésére és elszállítására vonatkozó kötelezettségét a  gyógyszertár és a  gyógyszertáron kívüli
gyógyszerforgalmazást végző üzlet működtetőjével megkötött szerződés alapján teljesíti.
(2) A  gyógyszertár és a  gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazást végző üzlet speciális gyűjtőhelyére
telepített gyűjtőedény telepítésének és elszállításának, valamint a  2.  § (1)  bekezdés 4.  pont a)  alpontja szerinti
gyógyszerhulladék kezelésének költségét szerződés alapján a  gyógyszergyártó, a  gyógyszerforgalmazó vagy
a közvetítő viseli. Szerződés hiányában e kötelezettség a gyógyszergyártót terheli.
(3) A  speciális gyűjtőhelyre telepített gyűjtőedényt a  gyógyszertárakból legalább félévente, a  gyógyszertáron kívüli
gyógyszerforgalmazást végző üzletekből legalább évente vagy a  telítődés mértékétől függően – a  gyógyszertár
vagy a  gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazást végző üzlet vezetőjének a  (4)  bekezdés szerinti értesítése
esetén – soron kívüli időpontban kell elszállítani.
(4) A gyógyszertár, valamint a gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazást végző üzlet működtetője olyan időpontban
értesíti a  gyógyszergyártót – vagy az  (1)  bekezdés szerinti szerződés eltérő rendelkezése esetén az  abban
kötelezettként megjelölt gyógyszerforgalmazót, közvetítőt – a  gyűjtőedény cseréjének szükségességéről, hogy
a befogadásra alkalmas új gyűjtőedény folyamatosan rendelkezésre álljon.
9. § (1) A járó-, illetve a fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatónál a 2. § (1) bekezdés 4. pont b) alpontja
szerinti gyógyszerhulladék elkülönített gyűjtésére szolgáló speciális gyűjtőhelyre az  egészségügyi szolgáltatónál
képződő hulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló rendelet által előírt, a  speciális
egészségügyi veszélyes hulladék gyűjtésére alkalmas – a  hulladék kivételét lehetővé nem tévő – gyűjtőedény
telepíthető.
(2) A  speciális gyűjtőhelyen a  gyűjtőedényt olyan módon és helyre kell telepíteni, hogy a  hulladékbirtokos abban
a 2. § (1) bekezdés 4. pont b) alpontja szerinti gyógyszerhulladékot a járó-, illetve a fekvőbeteg-szakellátást nyújtó
egészségügyi szolgáltató szakszemélyzetének közreműködése nélkül el tudja helyezni.
(3) A 2. § (1) bekezdés 4. pont b) alpontja szerinti gyógyszerhulladék tárolását, szállítását az egészségügyi szolgáltatónál
képződő hulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló rendelet szerinti, a  speciális
egészségügyi veszélyes hulladék gyűjtésére vonatkozó szabályok szerint kell végezni.
(4) A járó-, illetve a fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató gondoskodik arról, hogy a 2. § (1) bekezdés
4.  pont b)  alpontja szerinti gyógyszerhulladék befogadására alkalmas gyűjtőedény a  speciális gyűjtőhelyen
folyamatosan rendelkezésre álljon.
(5) A gyűjtőedénynek a járó-, illetve a fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatónál történő elhelyezését,
valamint e  rendelet egyéb rendelkezéseinek betartását a  fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi
feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatala ellenőrzi.
10. § (1) A  gyógyszertár, a  gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazást folytató üzlet és a  járó-, illetve a  fekvőbetegszakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató – telephelyenként – egyidejűleg egy speciális gyűjtőhelyet üzemeltet.
(2) A  gyógyszerhulladék gyűjtését úgy kell megszervezni, hogy az  a  gyógyszertár, a  gyógyszertáron kívüli
gyógyszerforgalmazást folytató üzlet, valamint a  járó-, illetve a  fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi
szolgáltató betegellátási tevékenységét ne akadályozza.
(3) A gyógyszerhulladék átvételét és elszállítását végző gazdálkodó szervezet a szállítás során gondoskodik arról, hogy
az átvett gyógyszerhulladék illetéktelen személyek számára ne váljon hozzáférhetővé.
4. A gyógyszergyártó bejelentési kötelezettsége 11. § (1) A  gyógyszergyártó az  1.  melléklet szerinti tartalommal az  országos környezetvédelmi hatóság részére bejelenti,
hogy a  2.  § (1)  bekezdés 4.  pont a)  alpontja szerinti gyógyszerhulladék átvételére, gyűjtésére, elszállítására és
kezelésére, valamint a  tájékoztatásra vonatkozó kötelezettségét milyen módon teljesíti. A  bejelentést legkésőbb
a  forgalomba hozatalra engedélyezett gyógyszerek esetében az  első forgalmazás gyógyszergyártó által történő
megkezdéséig kell megtenni.
(2) Ha a  gyógyszergyártó e  rendelet szerinti kötelezettségét a  3.  § (6)  bekezdés b)  pontja alapján
gyógyszerforgalmazóra vagy közvetítőre átruházza, a  gyógyszergyártó a  szerződés megkötését és módosítását
azok létrejöttét követő 15 napon belül jóváhagyás céljából a  bejelentéshez mellékelve megküldi az  országos
környezetvédelmi hatóság részére.
(3) Az  országos környezetvédelmi hatóság a  szerződést vagy annak módosítását határozatban jóváhagyja, ha annak
tartalma megfelel a 3. § (6) bekezdésében előírt követelményeknek.
(4) A  gyógyszergyártó a  szerződés megszűnését követő 15 napon belül bejelenti az  országos környezetvédelmi
hatóságnak.
(5) Ha a gyógyszerforgalmazó, a közvetítő a szerződés létrejöttét megelőző 3 éven belül meghozott jogerős hatósági
határozatban vagy bírósági ítéletben megállapított környezetveszélyeztetést vagy környezetkárosítást okozott,
a szerződés jóváhagyását meg kell tagadni.
(6) A szerződés időbeli hatálya 5 év.
 (7) Ha a  gyógyszerforgalmazó, a  közvetítő a  szerződés hatálya alatt meghozott jogerős hatósági határozatban vagy
bírósági ítéletben megállapított környezetveszélyeztetést vagy környezetkárosítást okozott, az  újabb szerződés
jóváhagyását meg kell tagadni.
(8) A  gyógyszergyártó az  e  rendelet szerinti tevékenysége megszüntetését követő 15 napon belül az  országos
környezetvédelmi hatóságnak bejelenti.
5. A közvetítő nyilvántartásba vétele 12. § (1) A közvetítő nyilvántartásba vétele a Ht. és a hulladékgazdálkodási tevékenységek nyilvántartásba vételéről, valamint
hatósági engedélyezéséről szóló 439/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet szerint történik.
(2) Nyilvántartásba az a nonprofit gazdasági társaságként bejegyzett közvetítő vehető,
a) amelynek szolgáltatásait bárki igénybe veheti a  létesítő okiratában meghatározott feltételek teljesítése
esetén, és b) amely az  alaptevékenységéhez szükséges mértékű – legalább 30 millió forint összegű – jegyzett tőkével
rendelkezik.
6. A gyógyszergyártó biztosítékadási kötelezettsége 13. § (1) A  gyógyszergyártó a  gyógyszerhulladék átvételére, gyűjtésére és kezelésére vonatkozó kötelezettsége ellátásának
biztosítására – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – vagyoni biztosítékot képez.
(2) A  forgalmazónak vagy a  közvetítő szervezetnek kell vagyoni biztosítékot képeznie akkor, ha a  gyógyszergyártó
az  átvételi, gyűjtési, szállítási és kezelési kötelezettségének megállapodás alapján a  forgalmazó vagy a  közvetítő
szervezet útján tesz eleget.
(3) A  vagyoni biztosíték mértéke 1 millió Ft vagy a  tárgyévet megelőző évben forgalmazott gyógyszer dobozban
kifejezett mennyiségének és az egységnyi tömegre vetített biztosítékösszegnek a szorzata. Az egységnyi tömegre
vetített biztosítékösszeg értéke 0,5 forint dobozonként.
(4) A gyógyszergyártó, ha a tárgyévet megelőző év december 31. napján e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet
folytatott, a  tárgyév február 20. napjáig a  tárgyévre vonatkozó vagyoni biztosítékot képez. A  biztosíték képzését
a  gyógyszergyártó annak létrejöttét követően 8 napon belül írásban igazolja az  országos környezetvédelmi
hatóságnak.
(5) A  gyógyszergyártó, ha a  tevékenységét a  tárgyévben kezdi meg, a  tárgyév végéig a  tárgyévre tervezett
termékforgalom mennyiségével arányos mértékű vagyoni biztosítékot képez. A  biztosíték képzését
a  gyógyszergyártó annak létrejöttét követően 8 napon belül írásban igazolja az  országos környezetvédelmi
hatóságnak.
(6) A biztosíték formája a következő lehet:
a) hitelintézet vagy biztosító által vállalt garancia vagy ezzel egyenértékű banki kötelezettségvállalás,
b) biztosítási szerződés alapján kiállított – készfizető kezességvállalást tartalmazó – kötelezvény,
c) hitelintézetnél garanciavállalás céljából elhelyezett, elkülönítetten kezelt és zárolt pénzösszeg, vagy
d) biztosítási szerződés.
(7) A  tárgyévi biztosíték feletti rendelkezés jóváhagyását a  gyógyszergyártó a  tárgyévet követő évre vonatkozó
biztosítékképzés igazolásával egyidejűleg kezdeményezheti az  országos környezetvédelmi hatóságnál.
Ha a gyógyszergyártó az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet már nem folytat, a tevékenység megszűnését
követően kezdeményezheti a tárgyévi biztosíték feletti rendelkezés jóváhagyását.
(8) A  tárgyévi biztosíték feletti rendelkezés jogának megadására vonatkozó kérelmet az  országos környezetvédelmi
hatóság a tárgyévet követő év szeptember 1-jéig akkor hagyja jóvá, ha a gyógyszergyártó a tárgyévi
a) átvételi, gyűjtési és ártalmatlanítási, valamint
b) bizosítékadási
kötelezettségét teljesítette.
(9) A tárgyévi biztosítékkal a gyógyszergyártó az országos környezetvédelmi hatóság jóváhagyását követően szabadon
rendelkezhet.
7. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 60. napon lép hatályba.
15. § (1) Az  e  rendelet hatálybalépésekor működő gyógyszergyártó a  11.  § szerinti bejelentési kötelezettségét első
alkalommal e rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül teljesíti.
(2) Az  e  rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet folytató közvetítő a  12.  § (2)  bekezdése szerinti feltételeket első
alkalommal legkésőbb az e rendelet hatálybalépését követő kilencedik hónap első napjáig teljesíti.
(3) A  gyógyszergyártó a  13.  § szerinti vagyoni biztosítékadási kötelezettségét e  rendelet hatálybalépését követő
6 hónapon belül igazolja.
(4) A  járó-, illetve a  fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató a  2.  § (1)  bekezdés 4.  pont b)  alpontja
szerinti gyógyszerhulladék átvételét, gyűjtését, elszállítását és kezelését biztosító rendszert e  rendelet
hatálybalépését követő 18 hónapon belül alakítja ki.
16. § (1) A  rendelet tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló 2015. szeptember 9-i (EU) 2015/1535
parlamenti és tanácsi irányelv 5–7. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
(2) E rendelet 12. § (2) bekezdése tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
(3) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
17. § Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerek forgalomba hozataláról szóló 52/2005. (XI. 18.) EüM rendelet 43.  §
(4)  bekezdésében a  „humán gyógyszerek és csomagolásuk hulladékainak kezeléséről szóló 20/2005. (VI. 10.)
EüM rendelet 4–5. §-ában” szövegrész helyébe a „lakossági gyógyszerellátás során képződött gyógyszerhulladékkal
kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló 11/2017. (VI. 12.) EMMI rendelet 3–4., 7–8. és 10. §-ában”
szöveg lép.
18. § Hatályát veszti a  humán gyógyszerek és csomagolásuk hulladékainak kezeléséről szóló 20/2005. (VI. 10.)
EüM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
29/2018. (V. 22.) ME határozata a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatójának felmentéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben
eljárva, a honvédelmi miniszter előterjesztésére
Kovács Józsefet, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját e tisztségéből
– 2018. május 21-ei hatállyal, más fontos megbízatására tekintettel –
felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök