text:
144/2009. (XI. 6.) FVM rendelete a Nemzeti Diverzifikációs Program keretében meg valósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya a Nemzeti Diverzifikációs Programban (a továb biak ban: NDP) meghatározott céloknak megfelelő,
az Európai Mezőgazdasági Garancia Alap finanszírozásában meg valósuló támogatások igénybevételére terjed ki.
(2) E rendelet rendelkezéseit – a támogatás részletes feltételeit megállapító jogszabály eltérő rendelkezése hiányában –
az NDP alapján nyújtott valamennyi támogatás esetében alkalmazni kell.
2. § E rendelet alapján az alábbi célok meg valósítására vehető igénybe támogatás:
a) mezőgazdasági üzemek korszerűsítése,
b) mezőgazdasági termékek értéknövelése,
c) mikrovállalkozások támogatása,
d) turizmus fejlesztése,
e) vidéki települések fejlesztése,
f) vidéki örökség védelme.
Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában
1. művelet: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (a továb biak ban: 1698/2005/EK tanácsi rendelet)
2. cikk e) pontja szerinti művelet,
2. célterület: a támogatás részletes feltételeit megállapító jogszabályban meghatározott cél, amelyre a támogatott
művelet irányul,
3. művelet meg valósítása: a műveletet alkotó összes tevékenység okirattal (építési beruházás esetén a jogerős
használatbavételi engedély, az üzembe helyezés feltételeként külön jogszabály által előírt közokirat vagy
magánokirat, egyéb esetben a gazdasági eseményről kiállított, igazoltan teljesített és pénzügyileg is rendezett
számviteli bizonylat) igazolt lezárása,
4. beruházási támogatás: olyan támogatás, amely legalább egy, a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint
halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi
XVII. törvény (a továb biak ban: Tv.) 9. § a) pontjában meghatározott beruházás – ideértve az immateriális javak
beszerzését is – meg valósítására irányul,
5. gépkatalógus: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában meg valósuló támogatások
igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet alapján közzétett gépkatalógus,
6. élelmiszeripari gépek és technológiai berendezések katalógusa: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
a mezőgazdasági termékek értéknöveléséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 47/2008.
(IV. 17.) FVM rendelet rendelkezései alapján közzétett élelmiszeripari gépek és technológiai berendezések
katalógusa,
7. építési normagyűjtemény: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában meg valósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet alapján közzétett
építési normagyűjtemény,
8. referenciaár: az elszámolható kiadás legmagasabb összege,
9. hiteles másolat: az okirat kiállítója vagy közjegyző által hitelesített másolat,
10. támogatástartalom: a kedvezményezett számára nyújtott állami támogatás forintban meghatározott támogatási
egyenértéke,
11. tevékenység: a művelet önállóan meg valósuló részeleme,
12. átadó: az a mezőgazdasági termelő, akinek a mezőgazdasági üzeme vagy annak egy része átruházásra kerül egy
másik mezőgazdasági termelő részére,
13. átvevő: az a mezőgazdasági termelő, akire a mezőgazdasági üzemet vagy annak egy részét átruházzák,
14. mezőgazdasági üzem: mezőgazdasági termelő által mezőgazdasági tevékenység folytatásához használt
termelőegységek, így különösen termőföld, állatállomány, gép, épület, berendezés,
15. felújítás: meglévő építmény, építményrész, önálló rendeltetési egység, helyiség rendeltetésszerű és biztonságos
használhatóságának, valamint üzembiztonságának megtartása érdekében végzett építési tevékenység,
16. kapcsolt vállalkozás: a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 3. § (2) bekezdés 7. pontjában ekként meghatározott
fogalom,
17. ügyfél: a támogatási kérelmet, a kifizetési kérelmet, illetve azok módosítására irányuló kérelmet (a továb biak ban
együtt: kérelem) benyújtó természetes személy vagy szervezet,
18. jogcím: a 2. §-ban meghatározott célok meg valósításához kapcsolódó támogatások részletes feltételeit
megállapító jogszabályban meghirdetett támogatási rendszer,
19. támogatási program: bármely, az Európai Unió társfinanszírozásával vagy nemzeti költségvetésből meg valósuló
támogatási rendszer,
20. kedvezményezett térség: ugyanazon cukorgyár bezárásával érintett települések összessége.
A támogatás forrása, jellege 4. § (1) A támogatás forrása a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer
megállapításáról és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2006.
február 20-i 320/2006/EK tanácsi rendelet 6. és 7. cikkében meghatározott forrás.
(2) A támogatás vissza nem térítendő támogatás.
(3) Egy művelet kizárólag egy jogcím keretében támogatható. Ugyanarra a műveletre csak egy támogatási programban
vehető igénybe támogatás.
(4) Ha az e rendelet szerint benyújtott támogatási kérelem elbírálása során a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továb biak ban: MVH) megállapítja, hogy az ügyfél ugyanarra a műveletre vonatkozóan az NDP-n kívül más
támogatási program keretein belül támogatásban részesült, vagy támogatási kérelmet, illetve pályázatot nyújtott be,
és azt nem vonta vissza az e rendelet szerinti támogatási kérelme benyújtásáig, akkor az MVH az e rendelet szerint
benyújtott támogatási kérelmet elutasítja.
A támogatás meghirdetése 5. § A 2. §-ban meghatározott célok meg valósításához kapcsolódó támogatások igénybevételének részletes feltételeit,
a támogatások mértékét, valamint az elszámolható kiadások körét a támogatás részletes feltételeit megállapító
jogszabály határozza meg.
A kérelmek benyújtásának általános feltételei 6. § (1) A kérelmet – az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon – az MVH-nak a művelet
meg valósítási helye szerint ille té kes kirendeltségéhez, több meg valósítási hely esetén az MVH-nak az ügyfél lakóhelye,
 illetve székhelye szerint ille té kes kirendeltségéhez kell benyújtani.
(2) A kérelemhez idegen nyelven kiállított dokumentum benyújtása esetében az ügyfélnek csatolnia kell a szakfordításról
és tolmácsolásról szóló 24/1986. (VI. 26.) MT rendelet szerinti szakfordítói vagy tolmácsigazolvánnyal, illetve
szakfordító vagy tolmács képesítéssel rendelkező személy által készített magyar nyelvű fordítást is.
A támogatási kérelem benyújtásának általános feltételei 7. § (1) Támogatási kérelmet az az ügyfél nyújthat be, amely
a) eleget tesz az e rendeletben és a támogatás részletes feltételeit megállapító jogszabályban meghatározott
feltételeknek,
b) – ha az ügyfél szervezet – a támogatási kérelem benyújtásakor nem áll csőd-, felszámolási, végelszámolási eljárás,
adósságrendezés alatt, – ha az ügyfél természetes személy – nem áll a gazdálkodási tevékenységével összefüggő
végrehajtási eljárás alatt,
c) nem áll a SAPARD Program, az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Program, a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv, illetve
az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében nyújtott támogatásból való kizárás hatálya alatt.
(2) Egy ügyfél egy jogcímre kedvezményezett térségenként egy támogatási kérelmet nyújthat be, amelyben több
célterületre is igényelhető támogatás.
(3) Egy támogatási kérelemben több település is szerepelhet meg valósítási helyként, de minden településnek
ugyanahhoz a kedvezményezett térséghez kell tartoznia.
(4) A támogatási kérelmet 2009. november 16. és 2009. december 15. között lehet benyújtani.
(5) A támogatási kérelemnek legalább az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
a) a támogatás alapjára vonatkozó adatok,
b) a vállalás mértékének megjelölése, ha a támogatás részletes feltételeit megállapító jogszabályban az értékelés
szempontjai között jövőbeni vállalás szerepel.
(6) Nem nyújtható támogatás azon ügyfelek részére, akik nem felelnek meg az államháztartásról szóló törvény ben
szabályozott rendezett munkaügyi kapcsolatok feltételeinek.
(7) Ha az ügyfél egyéni vállalkozó, a támogatási kérelemhez mellékelnie kell az érvényes egyéni vállalkozói igazolvány
hiteles másolatát.
(8) Ha az ügyfél őstermelő, a támogatási kérelemhez mellékelnie kell az érvényes mezőgazdasági őstermelői igazolvány
hiteles másolatát.
(9) Ha az ügyfél a támogatási kérelemben a támogatási alapra vagy a támogatási összegre vonatkozóan nem szolgáltat
adatot, ezek vonatkozásában nincs helye hiánypótlásnak. 8. § (1) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) a beruházással érintett ingatlanra vonatkozó harminc napnál nem régebbi hiteles tulajdonilap-másolatot,
b) ha a beruházás nem saját tulajdonú vagy más személy olyan jogával terhelt ingatlanon valósul meg, amely
a beruházás meg valósítását, illetve az üzemeltetési kötelezettség lejártáig annak használatát korlátozza vagy
kizárja, azt a teljes bizonyító erejű okiratot, amely igazolja, hogy az ügyfél jogosult a beruházást az okiratban
feltüntetett ingatlanon meg valósítani, és az ingatlant az üzemeltetési kötelezettsége lejártáig használni,
c) építési beruházás esetén a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzésével ellátott tervdokumentációt,
amely a tervezett építmény jellegétől függően legalább a tervezői helyszínrajzot, alaprajzokat, homlokzatokat,
metszeteket és részletrajzokat, azok méretarányos adatait, továbbá műszaki leírását tartalmazza,
d) a c) pont hatálya alá nem tartozó egyéb beruházás esetén – az önálló, építéssel nem járó gépek, berendezések
beszerzésére irányuló beruházások kivételével – műszaki leírást és dokumentációt,
e) a meg valósítás helyére vonatkozó ingatlan-nyilvántartási térkép másolatot,
f) a pénzügyi tervet,
g) a támogatás részletes feltételeit megállapító jogszabály szerint üzleti tervet vagy működtetési és
fenntarthatósági tervet,
h) legalább két árajánlatot, ha a referenciaár az e rendeletben foglaltak alapján nem állapítható meg,
i) a támogatás részletes feltételeit megállapító jogszabályban meghatározott igazolásokat, dokumentumokat.
(2) Az (1) bekezdés h) pontja esetén a két árajánlatnak hasonló műszaki tartalommal kell rendelkeznie. Az ügyfél köteles
megindokolni, hogy a két árajánlat közül miért a magasabb értékű árajánlatot választja. Az árajánlat nem származhat
az ügyfél saját tulajdonában lévő vagy kapcsolt vállalkozásától, illetve olyan vállalkozástól, amelyben az ügyfél
legalább többségi tulajdoni hányaddal rendelkezik.
A kifizetési kérelem benyújtásának általános feltételei 9. § (1) Kifizetési kérelmet az az ügyfél nyújthat be, aki eleget tesz az e rendeletben, valamint a támogatás részletes feltételeit
megállapító jogszabályban előírt feltételeknek.
(2) Egy kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszakban egy ügyfél egy jogcímre kedvezményezett térségenként
egy kifizetési kérelmet nyújthat be.
(3) Kifizetési kérelem akkor nyújtható be, valamint akkor fizethető ki a megállapított támogatási összeg, ha
a) az ügyfél szervezet, nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás, adósságrendezés vagy csődeljárás alatt,
b) az ügyfél természetes személy, nem áll a gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt.
(4) Ha a (3) bekezdés szerinti feltételek nem teljesülnek, a kifizetési kérelmet el kell utasítani, az ügyfél támogatáshoz való
jogosultsága megszűnik, valamint az általa igénybe vett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak
minősül.
(5) Kifizetési kérelmet az az ügyfél nyújthat be, amely az adott jogcím vonatkozásában rendelkezik az MVH által
kibocsátott támogatási kérelemnek helyt adó vagy részben helyt adó jogerős támogatási határozattal.
(6) A kifizetési kérelem alapján tervezett elszámolható kiadásokra vonatkozó igényt az MVH által a támogatás alapjára
rendszeresített, a tervezett tételeket részletesen rögzítő formanyomtatvány alapján kell meghatározni.
(7) A kifizetési kérelmet
a) 2010. április 1. és április 30.,
b) 2010. október 1. és október 31.,
c) 2011. április 1. és április 30.
közötti időszakban lehet benyújtani az MVH-hoz.
(8) Építéssel járó tevékenységek esetén
a) az első, építéssel kapcsolatos kifizetési kérelemhez mellékelni kell a jogerős építési engedély hiteles másolatát
vagy a tervezői névjegyzékben szereplő tervező nyilatkozatát arról, hogy a tevékenység nem
építésiengedély-köteles,
b) építésiengedély-köteles tevékenység esetén az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell a hatáskörrel
rendelkező építésügyi hatóságnak a létesítmény használatbavételéről szóló jogerős engedélyét,
c) termálkútfúrás és termálkút fennmaradását biztosító beruházások esetén az első, építéssel kapcsolatos kifizetési
kérelemhez mellékelni kell a jogerős létesítési vízjogi engedély hiteles másolatát, valamint az utolsó kifizetési
kérelemhez a jogerős üzemeltetési vízjogi engedély hiteles másolatát.
A támogatási kérelem elbírálása és kifizetése 10. § (1) A támogatási kérelmet az MVH az e rendeletben meghatározott feltételek szerint bírálja el, és a támogatás részletes
feltételeit megállapító jogszabályban meghatározott pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel, valamint a Tv.
32. § (1) bekezdés c) pontja szerinti – jogcímenkénti és kedvezményezett térségenkénti – rangsor állításával
határozatot hoz.
(2) A bírálat alapján létrejött pontegyenlőség esetén a rangsorban előnyt élvez az a támogatási kérelem,
a) amelynek tartalma megfelel az Irányító Hatóság által közzétett részletes ajánlásnak a támogatott művelet
meg valósításának legjobb gyakorlatáról,
b) amelyet korábban nyújtottak be, ha az a) pont alapján nem lehet különbséget tenni.
(3) Ha az NDP-t az Európai Bizottság az e rendeletben, illetve a támogatás részletes feltételeit megállapító jogszabályban
foglaltaktól eltérő feltételekkel fogadja el, az MVH az elfogadott NDP-nek meg fele lően hoz határozatot, illetve a már
meghozott határozatot az elfogadott NDP-nek meg fele lően megváltoztathatja, illetve visszavonhatja.
(4) Ha a támogatási kérelem nem valósítja meg maradéktalanul a támogatás részletes feltételeit megállapító jogszabály
szerinti célkitűzéseket, a támogatási kérelmet el kell utasítani.
(5) A kifizetést az MVH az ügyfélnek az MVH-nál az ügyfél-regisztrációs rendszerben nyilvántartott bankszámlájára
történő átutalással teljesíti
a) a 2010. április 1. és április 30. közötti időszakban benyújtott kifizetési kérelem esetében 2010. szeptember 1. és
szeptember 30. között,
b) a 2010. október 1. és október 30. közötti időszakban benyújtott kifizetési kérelem esetében 2011. március 1. és
március 31. között, c) a 2011. április 1. és április 30. közötti időszakban benyújtott kifizetési kérelem esetében 2011. szeptember 1. és
szeptember 30. között.
(6) A támogatás forintban kerül kifizetésre. Az ügyfél részére engedélyezett kifizetések teljes összege nem haladhatja meg
a jogerős támogatási határozatban rögzített támogatási összeget és a támogatási összegnek a támogatás részletes
feltételeit megállapító jogszabályban meghatározott felső határát. A támogatás részletes feltételeit megállapító
jogszabályokban euróban meghatározott összegek átváltása az Európai Központi Bank (a továb biak ban: EKB) által
közzétett, azon év január 1-jei árfolyamon történik, amikor a támogatás odaítélésére vonatkozó határozat
meghozatalára sor került.
Az ügyfél által vállalt kötelezettségben bekövetkező változás 11. § (1) Az ügyfél által a támogatás igénybevételével összefüggésben vállalt kötelezettségek teljesítésének időtartama alatt
a jogerős támogatási határozatban foglalt művelet csak egészben, a kötelezettség átvevő általi teljes átvállalásával és
kizárólag egy átvevőre ruházható át. Az átvállalással az átadó mentesül a kötelezettségek alól.
(2) A kötelezettség átvállalásához az MVH engedélye szükséges. Az erre irányuló kérelmet az MVH által rendszeresített
formanyomtatványon kell benyújtani az MVH-hoz. A kötelezettség átvállalása nem engedélyezhető, ha az átvevő nem
felel meg a támogatásra vonatkozó jogosultsági feltételeknek.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak esetén mentesíteni kell az ügyfelet a részére kifizetett támogatás visszatérítése alól. Az
erre irányuló kérelmet – amelyben a mentesítésre alapot adó körülményt igazolni kell – az MVH által rendszeresített
formanyomtatványon kell benyújtani az MVH-nak az ügyfél lakóhelye, illetve székhelye szerint ille té kes
kirendeltségéhez.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben foglaltakon kívül az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó
vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról
 szóló, 2006. december 15-i 1974/2006/EK bizottsági rendelet 44. cikk (2) bekezdésében foglaltak teljesülése esetén
mentesíteni kell az ügyfelet a részére kifizetett támogatás visszatérítése alól. Az üzemeltetési kötelezettséget jelentős
mértékben teljesítettnek kell tekinteni, ha az üzemeltetési kötelezettség időtartamának 80%-a már eltelt.
Adatszolgáltatás 12. § Az ügyfél az igénybe vett támogatáshoz kapcsolódóan köteles a monitoring rendszer működtetése céljából – külön
jogszabályban foglaltak szerint – adatot szolgáltatni az erre rendszeresített formanyomtatványon.
Vis maior 13. § (1) A kötelezettség teljesítését meghiúsító elháríthatatlan külső ok (a továb biak ban: vis maior) bekövetkeztét a vis maior
bejelentéséről és igazolásáról szóló külön jogszabály alapján kell bejelenteni.
(2) Ha a kötelezettség teljesítése osztatlan közös földtulajdon kimérése, kisajátítás vagy hasonló jellegű hatósági
intézkedés következtében lehetetlenné válik, az ügyfél erre irányuló kérelme alapján a támogatási kérelemben vállalt,
ezzel összefüggő kötelezettség teljesítése alól az ellehetetlenülés időpontjától kezdődő hatállyal mentesül. A hatósági
intézkedés jellegétől és mértékétől függően a mentesítés részben vagy egészben történhet.
A támogatásra vonatkozó egyéb rendelkezések 14. § (1) A művelet megkezdésének időpontja
a) gép, berendezés, technológia beszerzése esetén a megrendelés (vételi szándék) írásban történő bejelentése, az
adásvételi szerződés megkötése, illetve a számlán szereplő teljesítés dátuma közül a legkorábbi,
b) építési beruházás esetében a kivitelezői szerződés megkötésének napja, ennek hiányában vagy közbeszerzés
esetén az építési naplóba történő első bejegyzés dátuma,
c) nem beruházási jellegű műveletek esetén a művelethez kapcsolódó tevékenységek meg valósításához kötődő
vállalkozói szerződés megkötésének dátuma, a megrendelés, felhívás írásban történő bejelentésének dátuma
vagy a tevékenység meg valósításához kapcsolódó beszerzésről, szolgáltatásról kiállított bizonylat teljesítésének
dátuma közül a legkorábbi.
(2) A művelet tervezéséhez és előkészítéséhez kötődő általános költségek felmerülése, illetve közbeszerzési
kötelezettség esetén a közbeszerzés megkezdése nem minősül a művelet megkezdésének.
(3) Ha egy művelet az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott tevékenységet is magában foglal, a művelet
megkezdésének időpontja a korábban megkezdett tevékenység időpontjával egyezik meg.
(4) Ha az ügyfél olyan beruházást hajt végre, amelynek teljes költsége meghaladja az 50 000 eurót, a kedvezményezettnek
magyarázó táblát kell elhelyeznie. Az 500 000 euró összköltséget meghaladó beruházások helyszínén plakátot kell
felállítani.
(5) A (4) bekezdés szerinti plakáton és táblán fel kell tüntetni a művelet leírását és a következő mondatot: „Készült az
Európai Mezőgazdasági Garancia Alap társfinanszírozásában és a Magyar Köztársaság támogatásával.”
(6) A (4) bekezdés szerinti plakáton és táblán fel kell tüntetni az európai lobogót az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet
részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december 15-i 1974/2006/EK bizottsági rendelet
VI. melléklet 4.1 pontjában meghatározott grafikai elő írásoknak meg fele lően.
(7) A (4) bekezdés szerinti plakát és tábla legalább 25%-ának az (5) és (6) bekezdésben foglalt adatokat kell tartalmaznia.
15. § (1) A támogatott beruházást, létesítményt, eszközt, meg valósított, felújított, korszerűsített létesítményt az elsőfokú
támogatási határozat kézhezvételétől számított legalább 5 évig a rendeltetésének meg fele lően, a vonatkozó
engedélyek és elő írások betartásával kell használni, üzemeltetni (a továb biak ban: üzemeltetési kötelezettség).
(2) Az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a beruházás tárgya – a 11. §-ban foglalt kivétellel – nem idegeníthető el
és nem adható bérbe. Jótállás alapján történő csere, amortizáció, lopás, működésképtelenné válás, használhatatlanná
válás esetén az MVH által rendszeresített formanyomtatványon történő bejelentés alapján az MVH engedélyét
köve tően saját forrásból lecserélhető
a) azonos rendeltetésű, azonos vagy magasabb műszaki tartalommal rendelkező tárgyi eszközre,
b) gépberuházás esetén olyan gépre, technológiai berendezésre, amely szerepel a cserére irányuló kérelem
benyújtásakor hatályos gépkatalógusban, beletartozik az adott jogcím vonatkozásában támogathatónak
minősített gépcsoportba, a jogerős támogatási határozatban szereplő géppel azonos gépváltozathoz tartozik, és
korszerűségi mutatója azonos vagy magasabb, mint a jogerős támogatási határozatban szereplő gép
korszerűségi mutatója.
(3) Az ügyfélnek az üzemeltetési kötelezettség tartama alatt rendelkeznie kell a támogatással meg valósuló létesítmény
üzemeltetésének lehetőségét biztosító kizárólagos joggal, kivéve ha a beruházás közműcsatlakozás létesítésére
irányul.
(4) A támogatással érintett ingatlannak a támogatási kérelem benyújtásakor per- és igénymentesnek kell lennie. Ettől
eltérően a támogatással érintett ingatlant az ügyfél nevére szóló elővásárlási jog, az önkormányzatot megillető
visszavásárlási jog, a banki jelzálogjoghoz kapcsolódó vételi jog terhelheti.
(5) A támogatott műveletet legkésőbb 2011. március 31-ig meg kell valósítani.
(6) Ha az ügyfél úgy dönt, hogy nem valósítja meg a beruházást, köteles ezt a jogerős támogatási határozat kézhezvételét
követő negyvenöt munkanapon belül teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt, visszavonhatatlan nyilatkozatában
az MVH részére bejelenteni, és a támogatás egészéről lemondani.
16. § (1) A művelet – a (2) bekezdésében foglaltak kivételével – a támogatási kérelem benyújtását köve tően az ügyfél saját
felelősségére kezdhető meg.
(2) A felújítással, korszerűsítéssel járó művelet, valamint a mezőgazdasági célú csekély összegű (de minimis) támogatással
érintett művelet az elsőfokú támogatási határozat kézhezvételét köve tően kezdhető meg.
17. § (1) A támogatás alapja az intézkedés által támogatható tevékenység tárgya, mennyisége és a meg valósítás helye.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően az önálló, építéssel nem járó gépbeszerzés esetén a támogatás alapja a gép,
berendezés, illetve annak mennyisége.
(3) A meg valósítás helye a támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszakot köve tően akkor módosítható, ha
a) jogerős bírósági vagy közigazgatási határozattal igazoltan az ügyfélnek fel nem róható okból a beruházás
a támogatási kérelemben megjelölt helyen nem valósítható meg vagy nem folytatható,
b) a 15. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, és
c) a támogatás részletes feltételeit megállapító jogszabály alapján adható pontszámok változatlanok.
A kiadások elszámolása, kifizetés 18. § (1) A kifizetési kérelemmel nem számolható el a jogerős támogatási határozattal jóváhagyott mértéket meghaladó, illetve
nem a művelet végrehajtása érdekében felmerült kiadás.
(2) Ha a támogatási kérelem alapján hozott jogerős támogatási határozat több kiadási tételt állapít meg, a jogerős
támogatási határozat által rögzített egyes támogatható kiadási tételek összegét a kifizetési kérelem azonos
elszámolható kiadási tételéhez tartozó kifizethető összeg nem haladhatja meg.
(3) A kifizetés alapját csak az ügyfélnél felmerült olyan kiadások képezhetik, amelyeket a művelet meg valósítása érdekében
teljesített gazdasági eseményről az ügyfél nevére kiállított és pénzügyileg rendezett kiadásigazoló bizonylat igazol.
(4) A (3) bekezdésben foglalt kiadások igazolására a művelet megkezdése utáni gazdasági eseményről kiállított bizonylat
szolgálhat. Ez a korlátozás nem vonatkozik a támogatási kérelem összeállítása érdekében felmerült kiadásokra,
amelyek esetében a művelet megkezdése előtti 12 hónapon belül kiállított bizonylat kerülhet elszámolásra.
(5) Egy bizonylat csak egy kifizetési kérelemhez számolható el.
(6) A kiadásigazoló bizonylaton az ügyfélnek – legkésőbb a kifizetési kérelem benyújtásának napján – fel kell tüntetnie
a tétel Szolgáltatások Jegyzéke szerinti számát, vámtarifaszámát vagy kombinált Nómenklatúra-kódját, továbbá az
ügyfél-regisztrációs számát, a támogatási határozat azonosító számát és a „Támogatás elszámolására benyújtásra
került” feljegyzést.
(7) Ha a kiadásigazoló bizonylat nem felel meg a (6) bekezdésben foglaltaknak, a kiadásigazoló bizonylat az
elszámoláshoz nem fogadható el.
(8) A kifizetési kérelemhez az MVH által rendszeresített formanyomtatványon számlaösszesítőt és tételrészletezőt kell
mellékelni, amelyek tartalmazzák
a) a kiadásigazoló bizonylat azonosítóját, típusát, kiállítójának adószámát,
b) a teljesítés időpontját,
c) a fizetés módját, a pénzügyi teljesítés időpontját,
d) a számlatétel megnevezését, típusát, Szolgáltatások Jegyzéke szerinti számát, vámtarifaszámát vagy kombinált
Nómenklatúra-kódját,
e) a számlatétel nettó összegét, az általános fogalmi adó mértékét és ezek alapján az elszámolni kívánt összeget,
f) a jogerős támogatási határozatban megállapított kiadási sor támogatási határozat szerinti azonosítóját, amelyhez
a tétel tartozik,
g) könyvvezetésre kötelezett személyek esetében a könyvvezetésért felelős személy nevét és aláírását,
h) a számlatétel mennyiségét és mértékegységét,
i) a kiadásigazoló bizonylat devizanemét és a devizanemben meghatározott nettó értékét,
j) a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat azonosítóját.
(9) A támogatás alapjaként kizárólag a készpénzzel vagy banki átutalással kiegyenlített kiadások fogadhatók el.
(10) Támogatási, valamint kifizetési kérelem tekintetében a támogatási összeg számításának alapját
a) adószámmal nem rendelkező természetes személy, illetve az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi
CXXVII. törvény XIII. és XIV. fejezete alapján alanyi adómentes és elő ze tesen felszámított adó levonására nem
jogosult adóalany kérelmező esetében a bruttó,
b) egyéb esetben a nettó,
c) az a) ponttól eltérően a központi, regionális és helyi közigazgatási szervek, valamint közintézmények esetében
általános forgalmi adó alanyiságuktól függetlenül a nettó
elszámolható kiadás képezi.
19. § (1) Az igénybe vett beruházási támogatás összegét a kettős könyvvezetésre kötelezett ügyfélnek tőketartalékba (lekötött
tartalékba) kell helyezni, a nem kettős könyvvezetésre kötelezett ügyfélnek az egyéb bevételek között kell elszámolni
a saját könyvelésében.
(2) Az ügyfél a jogerős támogatási határozattal jóváhagyott művelettel összefüggő gazdasági eseményekről külön
kimutatást köteles vezetni a kiadásai, illetve – ha a támogatás részletes feltételeit megállapító jogszabály ahhoz
joghatást fűz – a bevételei vonatkozásában.
(3) Az utolsó kifizetési kérelem benyújtása előtt legfeljebb a jogerős támogatási határozattal jóváhagyott támogatás
összegének 80%-a fizethető ki.
(4) Az ügyfél köteles a jogerős támogatási határozattal jóváhagyott elszámolható kiadások összegének legalább 90%-át
teljesíteni.
(5) A forinttól eltérő pénznemben kiállított számla vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylat
esetén a számlán vagy a bizonylaton szereplő összeget a számlán vagy a bizonylaton szereplő (gazdasági) teljesítés
időpontját megelőző hónap utolsó – a Magyar Nemzeti Bank (a továb biak ban: MNB) által közzétett – hivatalos deviza
középárfolyamon kell átszámítani forintra. Az MNB által nem jegyzett pénznemben kifejezett összegeket a (gazdasági)
teljesítés időpontját megelőző hónap utolsó – az EKB által közzétett – hivatalos középárfolyamán kell euróra, majd azt
az MNB hivatalos árfolyamán kell forintra átszámítani.
(6) Idegen nyelven kiállított bizonylat esetében a magyar nyelvű fordításnak az MVH által lefolytatott ellenőrzés során
rendelkezésre kell állnia.
A gépek és a technológiai berendezések beszerzésére vonatkozó különös rendelkezések
20. § (1) Gépberuházás esetén kizárólag olyan első üzembe helyezésű gépek, technológiai berendezések beszerzése és
beépítése támogatható,
a) amelyek szerepelnek a gépkatalógusban,
b) amelyek beletartoznak az adott jogcím vonatkozásában támogathatónak minősített gépcsoportba,
c) amelyekhez kapcsolódóan az ügyfél rendelkezik a teljesítés időpontjában kezdődő termékfelelősségi, garanciális
és szavatossági jogainak érvényesítéséhez szükséges okiratokkal,
d) amelyeknek gyártásától a támogatási kérelem benyújtásáig 2 évnél több idő nem telt el.
(2) Egy adott jogcím vonatkozásában támogatási kérelmet a támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszak első
napján hatályos – legkésőbb a támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszak első napját megelőző ötödik
munkanapon lezárt – gépkatalógusban szereplő gépekre lehet benyújtani.
(3) Ha a támogatással összefüggésben lefolytatott közbeszerzésben nyertes ajánlat szerint megvásárolni kívánt gép
egyenértékű a gépkatalógusban szereplő más géppel, és a nyertes ajánlat szerinti gépet a kifizetési kérelem
benyújtásáig a gépkatalógusba felveszik, akkor úgy kell eljárni, mintha a gép a kifizetési kérelem benyújtására nyitva
álló időszak első napját megelőző munkanapon is szerepelt volna a gépkatalógusban.
(4) A támogatási kérelem módosítására a gép, technológiai berendezés tekintetében az ügyfélnek a kifizetési kérelem
benyújtásakor van lehetősége. Kizárólag a jogerős támogatási határozatban szereplő gépekkel, technológiai
berendezésekkel egyenértékű gépek, technológiai berendezések beszerzése támogatható a kifizetési kérelem
elbírálása során.
(5) A (4) bekezdésben foglaltak alapján egyenértékűnek kell tekinteni azt a gépet, technológiai berendezést, amely
a) szerepel a kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak első napján hatályos gépkatalógusban, és
beletartozik az adott jogcím vonatkozásában támogathatónak minősített gépcsoportba,
b) a jogerős támogatási határozatban szereplő géppel azonos gépváltozathoz tartozik,
c) korszerűségi mutatója azonos vagy magasabb, mint a jogerős támogatási határozatban szereplő gép
korszerűségi mutatója.
(6) A támogatás a támogatási kérelem módosítását köve tően sem haladhatja meg a megvásárolni kívánt gépnek,
technológiai berendezésnek a kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak első napján hatályos
gépkatalógusban meghatározott referenciaárát, a támogatás részletes feltételeit megállapító jogszabályban
meghatározott mértéket, valamint a módosított gépre, technológiai berendezésre a jogerős támogatási határozattal
jóváhagyott elszámolható kiadások alapján meghatározott támogatási összeget.
(7) A támogatási kérelem módosítása esetén a 19. § (4) bekezdésében foglalt feltételt a jogerős támogatási határozattal
jóváhagyott elszámolható kiadások összegére vonatkozóan kell teljesíteni.
(8) Az élelmiszeripari gépek és technológiai berendezések katalógusában szereplő gépre vagy technológiai berendezésre
irányuló beruházás esetén az (1)–(7) bekezdést meg fele lően alkalmazni kell.
Az építési beruházásokra vonatkozó különös rendelkezések 21. § (1) Építési beruházás esetén a támogatási kérelemhez mellékelni kell:
a) az MVH által rendszeresített formanyomtatványon
aa) az építési normagyűjtemény alapján a munkanemenkénti költségvetés-összesítőt,
ab) az építési tételek részletes felsorolását,
ac) az építési normagyűjteményben nem szereplő tétel esetén az árajánlatos tétel bejelentő lapot,
b) az építési normagyűjteményben nem szereplő tétel esetén legalább kettő részletes árajánlatot, kivéve, ha az
ügyfél a támogatott műveletre vonatkozóan közbeszerzési eljárást folytat le.
(2) A támogatási kérelem benyújtásakor a támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszak első napján hatályos
építési normagyűjteményt kell figye lembe venni.
(3) Ha az építési beruházásra vonatkozó jogerős támogatási határozat több építési kiadási tételt állapít meg, a kifizetési
kérelem azonos kiadási tételéhez tartozó elszámolható kiadás összege azt legfeljebb 10%-kal meghaladhatja azzal,
hogy a kifizetési kérelemnek minden megállapított kiadási tételre ki kell terjednie.
(4) Építési beruházás esetén építési műszaki ellenőr alkalmazása, valamint építési napló vezetése – az építési
normagyűjteményben szereplő építési tétel esetén annak építési normagyűjtemény szerinti kódjával és az építési
tételhez tartozó pontos megnevezéssel – akkor is kötelező, ha a beruházás nem építésiengedély-köteles.
(5) Építési beruházás esetén a támogatási kérelem eredeti műszaki tartalma az építésügyi hatóság kötelező elő írásának
teljesítése érdekében a kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak első napját megelőző huszonkettedik
munkanapig módosítható. A módosítás nem érintheti a támogatott célterületet, és nem növelheti a támogatás
összegét. A módosító kérelemhez az ügyfélnek mellékelnie kell az építésügyi hatóság kötelező elő írását igazoló
dokumentumot.
(6) Építési beruházás esetén az elszámolni kívánt bizonylathoz az építési normagyűjtemény szerinti bontású
számlarészletezőnek is rendelkezésre kell állnia.
(7) A kifizetési kérelem esetén a kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak első napján hatályos építési
normagyűjteményt kell figye lembe venni. Ha az építési normagyűjtemény nem tartalmazza az építési tételt, akkor az
utolsó olyan kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak első napján hatályos építési normagyűjteményt kell
figye lembe venni, amelyben az építési tétel szerepelt.
(8) Ha a (7) bekezdés alapján nem állapítható meg a referenciaár, a vonatkozó támogatási kérelem benyújtására nyitva
álló időszak első napján hatályos építési normagyűjtemény az irányadó.
(9) Ha az ügyfél által az első kifizetési kérelemhez benyújtott jogerős építési engedély módosul, az ügyfél a módosítás
jogerőre emelkedésétől számított tizenöt munkanapon belül köteles megküldeni az MVH-nak a módosított engedélyt
és az ahhoz tartozó tervdokumentációt.
Az egyéb elszámolható kiadásokra vonatkozó rendelkezések 22. § (1) A beruházáshoz kapcsolódóan az alábbi kiadások után is igénybe vehető támogatás:
a) a Mellékletben hivatkozott szolgáltatások az ott meghatározott mértékig,
b) az engedélyezési eljárás díja,
c) a szabadalmi jogok és licencek ellenértéke,
d) a közműszolgáltatónak fizetett közműrácsatlakozási és -használatbavételi díj.
(2) Az (1) bekezdés szerint elszámolni kívánt kiadások összegét fel kell tüntetni a támogatási kérelemben.
(3) Az (1) bekezdés szerinti összeg nem lehet több, mint a beruházás (1) bekezdés szerinti kiadások nélkül számított
jóváhagyott kiadásainak 12%-a.
(4) A Melléklet SZJ 74.4 szerinti szolgáltatás keretében kizárólag a magyarázó táblák, plakátok készítésével, valamint
a meg valósult művelet népszerűsítésével kapcsolatos kiadások számolhatók el.
(5) Az (1) bekezdés szerinti kiadásokra vonatkozóan a támogatási kérelem benyújtását megelőző költségek is
elszámolhatóak azzal, hogy a beszerzés időpontja a támogatási kérelem benyújtását megelőző tizenkettő hónapnál
nem lehet korábbi.
(6) Nem támogatható kiadás a támogatás elnyerése esetén fizetendő, számszerűen meghatározott összegű, az
összköltség vagy a támogatás százalékában megállapított, illetve bármilyen egyéb módon meghatározott sikerdíj.
A támogatástartalommal bíró pénzügyi konstrukciók 23. § (1) Támogatástartalommal bíró, kiegészítő nemzeti támogatási pénzügyi konstrukciók igénybevétele esetén az MVH
a támogatástartalmat a kifizetési kérelem bírálatakor kifizetett támogatási összegként veszi figye lembe. A kifizetett
támogatás összege nem haladhatja meg a műveletre vonatkozó, a támogatás részletes feltételeit megállapító
jogszabály által meghatározott támogatási mértéknek megfelelő összeget.
(2) Ha a támogatási kérelem benyújtásakor az ügyfél nem járul hozzá ahhoz, hogy a támogatástartalmat megállapító
pénzügyi szervezet az igénybe vett konstrukcióhoz kapcsolódó adatokat az MVH részére átadja, részére a támogatás
nem folyósítható.
(3) A támogatástartalommal bíró pénzügyi konstrukciót kizárólag a támogatási kérelemnek helyt adó vagy részben helyt
adó jogerős támogatási határozattal rendelkező ügyfél veheti igénybe.
Közbeszerzés 24. § (1) Ha az ügyfél az adott tevékenység vonatkozásában – a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény
(a továb biak ban: Kbt.) alapján – közbeszerzésre kötelezett, vagy a Kbt.-t önként alkalmazza, az eljárást megindító
felhívás, illetve hirdetmény „az aktához rendelt hivatkozási szám” rovatában hivatkozási számként fel kell tüntetni az
ügyfélnek a Tv. 28. §-a szerinti regisztrációs számát.
(2) Az ügyfél köteles
a) az eljárást megindító, illetve módosító felhívást, illetve hirdetményt az annak megküldését, illetve megjelenését
bizonyító dokumentumokkal,
b) az eredményről szóló tájékoztatót, illetve – ha a Kbt. az eljárásra nem írja elő az eredményről szóló tájékoztató
közzétételét – az írásbeli összegezést az annak megküldését bizonyító dokumentumokkal,
c) a szerződés módosításáról szóló hirdetményt,
d) a szerződés teljesítéséről szóló hirdetményt
annak megjelenését – eljárást indító hirdetmény közvetlen megküldése esetében a megküldést – követő három
munkanapon belül az MVH részére benyújtani.
(3) Az ügyfél köteles
a) az MVH által rendszeresített formanyomtatványon a közbeszerzéssel érintett tételek részletezését és
b) az eljárás – még be nem nyújtott – összes dokumentumát, így különösen a kiegészítő tájékoztatásokat, az
ajánlatok másolati példányát, a bontási, tárgyalási, bírálati, eredményhirdetési jegyzőkönyveket, továbbá a bírálat
dokumentumait
ahhoz az első kifizetési kérelemhez csatolni, amely a közbeszerzéssel érintett műveleti tevékenység elszámolására
vonatkozik.
(4) Ha az ügyfél ellen a Közbeszerzési Döntőbizottság az NDP keretében nyújtott támogatással összefüggő jogorvoslati
eljárást indít, az ügyfél köteles ezt a körülményt az MVH-nak bejelenteni. A bejelentést a Kbt. 330. § (1) bekezdésében
meghatározott értesítés kézbesítését követő munkanapon az MVH által rendszeresített formanyomtatványon kell
megtenni.
A támogatásra vonatkozó általános jogkövetkezmények 25. § (1) Az egyes támogatások szerinti kötelezettségekhez kapcsolódó jogkövetkezményeket a támogatás részletes feltételeit
megállapító jogszabály határozza meg. Az előírt, illetve vállalt kötelezettség nem teljesítése esetén a támogatás
jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(2) Ha az elszámolható kiadások teljesülésének mértéke az utolsó kifizetési kérelem alapján sem éri el a 90%-ot, az utolsó
kifizetési kérelem elutasításra kerül, és a már kifizetett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(3) Beruházási támogatás esetén a feltételek teljesítésének hiányában az MVH a kifizetési kérelemnek a nem megfelelés
által érintett részét elutasítja.
(4) Ha az ügyfél nem tesz eleget a 24. § (4) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettségének, a Tv. 71. §-a szerint
mulasztási bírságot kell alkalmazni.
(5) Ha az MVH a hatósági ellenőrzése során az NDP keretében nyújtott támogatásra vonatkozóan a közbeszerzési
szabályok megsértését észleli, akkor az ügyfél ellen – a Kbt. 327. §-a alapján – a Közbeszerzési Döntőbizottságnál
jogorvoslati eljárást kezdeményez.
(6) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság jogszabálysértést állapít meg, a művelet jogszabálysértéssel érintett részére eső
támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül, és az MVH
a) a jogerős támogatási határozatban megállapított támogatás 10%-ával csökkenti az ügyfél számára az érintett
támogatási határozat alapján kifizethető – a jogszabálysértéssel érintett részre eső – támogatási összeget, ha
a jogsértés a verseny tisztasága, az esélyegyenlőség, illetve a nyilvánosságra vonatkozó közbeszerzési alapelvek
sérelmét okozta,
b) a jogerős támogatási határozatban megállapított támogatás 2%-ával csökkenti az ügyfél számára az érintett
támogatási határozat alapján kifizethető – a jogszabálysértéssel érintett részre eső – támogatási összeget, ha
a jogsértés a versenyt érdemben nem befolyásolta, az a) pontban meghatározott közbeszerzési alapelvek nem
sérültek.
(7) Ha a 15. § (6) bekezdés szerinti bejelentést az ügyfél elmulasztja, és a beruházás nem teljesül a 15. § (5) bekezdésben
előírt határidőig, az ügyfelet az MVH mulasztási bírsággal sújtja.
(8) Ha a művelet meg valósítását követő hatósági ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az ügyfél a 18. §
(6) bekezdésében foglalt kötelezettségének nem tett eleget, az azon bizonylat alapján kifizetett támogatás
jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(9) Ha a hatósági ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az ügyfél a beruházási kötelezettségének nem az MVH részére
másolatban benyújtott építési engedély, illetve a tervdokumentáció szerint tett eleget, a kifizetett támogatás
jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(10) Ha az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt – a pontozási szempontok közt feltüntetett – munkavállalói létszámnál
kevesebbet foglalkoztat az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt, akkor köteles a támogatási összegből
– hiányzó munkavállalónként évente – a kifizetett támogatási összeg 1%-át, de legalább 250 000 forintot visszafizetni,
ha a támogatási kérelemben szereplő munkavállalóilétszám-vállalás szinten tartásra vagy bővítésre irányul.
Záró rendelkezés 26. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 27. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusok végrehajtását szolgálja:
a) a Tanács 320/2006/EK rendelete (2006. február 20.) a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló
ideiglenes rendszer megállapításáról és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet
módosításáról,
b) a Bizottság 968/2006/EK rendelete (2006. június 27.) a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására
szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
72/2007. (HK 10.) HM határozata a Magyar Honvédség Légijármű Javítóüzem költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 10. §-ában,
valamint a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító okiratot adom ki:
1.1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 2001. július 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján: 1950. november 15.
2.2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Légijármű Javítóüzem.
Rövidített megnevezése: MH Lé. Jü. 3.3 A költségvetési szerv székhelye: 6000 Kecskemét, Reptéri út 4.
Postacíme: 6004 Kecskemét, Pf. 415. 4.4 A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
MH Légijármű Javító Üzem, 6000 Kecskemét, Reptéri út 4.
5.5 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan műkődő költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, a
pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; logisztikai gazdálkodási
feladatait az MH kijelölt önállóan működő költségvetési szerve; ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az
épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány ellátásához szükséges tárgyieszköz- és
anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok
központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi. 6.6 A költségvetési szerv tevékenysége a 842250 Haderő (hazai) tevékenysége szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751450 HM (MH) hivatalok és háttérintézmények tevékenysége. 7.7 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, ezred jogállású szervezet. Állománya az MH
költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére biztosított létszámkeretbe
tartozik. 8.8 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9.9 A költségvetési szerv az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnokának közvetlen szolgálati
alárendeltségébe tartozik. 10.10 A költségvetési szerv illetékessége: országos.
1 Módosította: 54/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
2 Módosította: 54/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
3 Módosította: 54/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
4 Módosította: 54/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
5 Módosította: 54/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
6 Módosította: 54/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
7 Módosította: 54/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
8 Módosította: 54/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
9 Módosította: 54/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
10 Módosította: 54/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
11.11 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata: A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12.12 13 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842203 Védelmi képesség fejlesztése; 842204 Haderő kiképzése, felkészítése;
842205 Haderő (hazai) tevékenysége; 842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek;
842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem);
842207 Honvédelmi K+F politika és a hozzá kapcsolódó források igazgatása és szervezése.
13.14 A költségvetési szerv 2009. december 31-ig a Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott vállalkozási
tevékenységet folytathat. A költségvetési szerv kisegítő és vállalkozási tevékenységei arányának felső határa 3% a költségvetési szerv
kiadásaiban. 14.15 16 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje:
a) a vezető megnevezése: parancsnok; b) a parancsnokot – a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján –a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
15.17 18 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 16.19 20 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
17.21 22 A költségvetési szerv vezetési rendjét, szervezeti felépítését, működésének sajátos szabályait a Szervezeti és
Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot a Magyar Honvédség Légijármű Javítóüzem
parancsnoka ezen határozat hatályba lépését követő 30 napon belül módosítja és azt szolgálati úton jóváhagyásra
felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar főnökhöz. 18.23 24 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba, egyidejűleg a Magyar Honvédség Légijármű Javítóüzem
alapításáról szóló 36/2002. (HK 18.) HM határozat hatályát veszti.
A határozat szövege hatályos 2009. október 1-jétől. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
40/2009. (HK 12.) HM VTI SZÁT–HM HVKF e g y ü t t e s intézkedése a Honvédelmi Minisztérium Balaton utcai objektumának élelmezési ellátásáról.
A honvédelemrol és a Magyar Honvédségrol szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
irányításának és felsoszintu vezetésének rendjérol szóló
2134/2006. (VII. 27.) Korm. határozat 6. és 8. pontjára – a
Honvédelmi Minisztérium Balaton utcai objektuma (a továbbiakban: Balaton utcai objektum) élelmezési ellátásának átalakításáról, újraszervezésérol az alábbiak szerint
intézkedünk: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a miniszter alárendeltségébe tartozó – feladattal érintett – szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség – feladattal érintett – katonai szervezeteire terjed ki.
2. A Honvédelmi Minisztérium Védelemgazdasági Főosztály (a továbbiakban: HM VGF) a Balaton utcai objektum 2009. július 1-jétől történő élelmezési ellátására 2009.
június 10-ig együttműködési megállapodás tervezetet készítsen elő és azt a Honvédelmi Minisztérium Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársasággal (a továbbiakban: HM EI Zrt.) egyeztesse.
3. A Honvédelmi Minisztérium Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ) 2009. június 10-ig készítse el és a Kincstári Vagyoni Igazgatóság és a Honvédelmi Minisztérium között 1998. január 15-én megkötött
Vagyonkezelési Szerződés végrehajtásának egyes szabályairól szóló 42/1998. (HK 13.) HM utasítás 8–9. §-aiban
foglaltakra figyelemmel kösse meg a Balaton utcai objektum konyhájára, alagsori öltöző helyiségeire, valamint a
konyhai hulladék tárolóra vonatkozó bérleti szerződést.
4. A HM IÜ a Balaton utcai objektum konyhájára, étkező helyiségeire, alagsori öltöző helyiségeire, valamint a
konyhai hulladék tárolóra vonatkozó üzemeltetési szerződést 2009. június 10-ig készítse elő és azt, a HM EI Zrt.-vel
egyeztesse.
5. A HM VGF a Magyar Honvédség Támogató Dandárral (a továbbiakban: MH TD) együttműködve 2009. jú
nius 30-ig készítse elő az ingó vagyontárgyaknak a HM EI
Zrt. részére történő használatba adásáról szóló szerződést.
6. Az MH TD a munkahelyi étkeztetéshez szükséges
konyhai és éttermi ingó vagyontárgyakat 2009. június
30-ig a HM EI Zrt. részére adja át.
7. Az MH TD a 2. pont szerinti együttműködési megállapodás alapján lássa el a tárca, mint megrendelő képviseletét a megállapodásból fakadó jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése tekintetében.
8. Az MH TD a térítés nélküli természetbeni ellátásra
jogosult szolgálatot adók részére, a munkahelyi ebéd bruttó térítési díjának megfelelő értékben fogyasztásra kész
étel vásárlására jogosító utalványt (a továbbiakban: utalvány) biztosítson. A térítés nélküli természetbeni ellátásra
jogosult szolgálatot adók után – a Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló 22/2006 (VIII. 8.) HM rendelet
szerinti – az I. számú élelmezési norma bruttó ebédhányada és a munkahelyi ebéd étkezés bruttó térítési díjának különbözetét kiegészítő élelmezési normaként számolja fel.
A beszerzett utalványok összegét az „552216 norma
szerint ellátottak vásárolt élelmezése kiadási előirányzat
teljesítése” főkönyvi számlaszámon számolja el.
9. A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar, a
Honvédelmi Minisztérium Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség, a Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és
Pénzügyi Ügynökség, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság, valamint az MH TD képviselői vegyenek részt szakterületüket érintően a 2. pont szerinti
együttműködési megállapodás, illetve az annak alapján
megkötendő szerződések előkészítésében és végrehajtásában.
10. A HM-I Objektum kijelölt objektumparancsnoka
biztosítsa a 2. pont szerinti együttműködési megállapodás
hatálya alá tartozó személyeknek a Balaton utcai objektum
területére történő be- és kilépését.
11. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba és
2010. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár


text:
14/2016. (IV. 7.) KKM közleménye a Magyarország és a Kazah Köztársaság között a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2015. CXCVIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2015. évi CXCVIII. törvény a Magyar Közlöny 2015. december 12-i 195. számában kihirdetett, a Magyarország és
a Kazah Köztársaság között a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény 26. cikk 1. pontja az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„(…) A jelen Egyezmény a diplomáciai úton érkezett azon utolsó írásbeli értesítés kézhezvételétől számított
harmincadik (30.) napon lép hatályba, amelyben a Felek a jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
eljárások lezárulásáról értesítik egymást.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2016. január 11.
Az egyezmény hatálybalépésének napja: 2016. február 10.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi CXCVIII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a  Magyarország és a Kazah Köztársaság között a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény kihirdetéséről
szóló 2015. évi CXCVIII. törvény 2. és 3. §-a 2016. február 10-én, azaz kettőezer-tizenhat február 10-én lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
72/2012. (VI. 15.) ME határozata az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben, a belügyminiszter
előterjesztésére Göbölös László ezredest az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatójává
– 2012. július 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
17/2010. (III. 4.) FVM rendelete a családi gazdálkodók által igénybe vehető átmeneti állami támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – a földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva –
a következőket rendelem el: 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. családi gazdálkodó: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) szerint
regisztrált őstermelő vagy egyéni vállalkozó, akinek a családi gazdálkodók és más mezőgazdasági kis- és középüzemek
kedvezményes hitelezéséhez kapcsolódó kamattámogatásról és állami kezességvállalásról szóló 317/2001. (XII. 29.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: 317/2001. (XII. 29.) Korm. rendelet) 2. § (1) bekezdés c) pontja alapján fennálló hitele
piaci alapon került meghosszabbításra; 2. hitel: a családi gazdálkodó által a 317/2001. (XII. 29.) Korm. rendelet alapján a gazdálkodásához igénybe vett rulírozó
jellegű forgóeszköz hitel lejáratkor a fennálló hitelének tőkeösszege alapján a Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen
Működő Részvénytársaság által kihelyezett, és az eredeti véglejárat futamidejének meghosszabbítását követő naptól
meghatározott háromhavi BUBOR+3,1–7% közötti mértékű, piaci kamatozású, éven túli lejáratú forgóeszköz hitel;
3. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikk (1) bekezdése szerinti állami
támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet
8. számú melléklete szerinti vállalkozás. 2. A támogatás célja, jellege és mértéke
2. § (1) E rendelet alapján a családi gazdálkodó az 1. § 2. pontja szerinti hitelhez kapcsolódóan támogatást vehet igénybe.
(2) Az e rendelet alapján nyújtott támogatás az R. 1. § 4. pontja szerinti átmeneti állami támogatásnak minősül.
(3) A támogatás mértéke az 1. § 2. pontja szerinti hitelre vonatkozó szerződésben rögzített hitelösszeg legfeljebb 10%-a,
amely a pénzügyi- és gazdasági válság kapcsán mezőgazdasági termelő vállalkozások részére a központi
költségvetésből nyújtandó átmeneti állami támogatás igénybevételének eljárási szabályairól szóló 2/2010. (I. 14.) FVM
rendelet (a továbbiakban: R.) 3. § (1) bekezdésében foglaltakra figyelemmel nem haladhatja meg a 15 000 eurónak
megfelelő forintösszegnek a 2008. január 1-je és e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtása közötti időszakban
igényelt, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű
(de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet
(a továbbiakban: mezőgazdasági célú „de minimis” rendelet) alapján nyújtott támogatások összegével csökkentett
összegét. (4) Az átmeneti állami támogatás nyújtása során a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) az R.
4. § (2)–(4) bekezdésében foglaltak szerint jár el.
3. A támogatás igénylésének feltételei 3. § A 4. § (1) bekezdése szerinti támogatási kérelmet az a családi gazdálkodó nyújthatja be, aki:
a) nyilatkozik a 4. § (1) bekezdése szerinti támogatási kérelem benyújtását megelőzően igényelt, az R. hatálya alá
tartozó átmeneti állami támogatások összegéről, b) nyilatkozik a 2008. január 1-je és a 4. § (1) bekezdése szerinti támogatási kérelem benyújtása közötti időszakban
igényelt valamennyi, a mezőgazdasági célú „de minimis” rendelet hatálya alá tartozó támogatások összegéről,
c) nyilatkozik arról, hogy: ca) a 4. § (1) bekezdése szerinti támogatási kérelem benyújtásának időpontjában vele szemben gazdasági
tevékenységből eredő tartozás megfizetése vagy gazdasági tevékenységével összefüggő kötelezettség
kikényszerítése miatt végrehajtási eljárás nincs folyamatban, vagy a korábban ellene vezetett végrehajtás
eredményes volt, cb) a 4. § (1) bekezdése szerinti támogatási kérelem benyújtásának időpontjában az adózás rendjéről szóló
törvény szerinti köztartozása nem áll fenn, kivéve azokat, amelyek tekintetében az adóhatóság fizetési
halasztást vagy részletfizetést engedélyezett, cc) 2008. július 1-jén nem minősült nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
4. Támogatási kérelem 4. § (1) A családi gazdálkodó az e rendelet szerinti támogatásra vonatkozó kérelmét 2010. szeptember 1. és szeptember 20.
között nyújthatja be az MVH-hoz az 1. melléklet szerinti adattartalmú, az MVH központi szerve által rendszeresített, és
az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon. A támogatási kérelemhez csatolni kell az 1. § 2. pontja szerinti
hitelre vonatkozó szerződés egy másolati példányát. (2) Az MVH a támogatási jogosultságot, valamint a támogatás összegét a 2. § (3) bekezdése és a 3. §-ban meghatározott
feltételek figyelembevételével állapítja meg. 5. Kifizetési kérelem 5. § (1) A családi gazdálkodó a kifizetési kérelmét 2010, 2011. és 2012. évben, évenként egy alkalommal, november 1. és
november 20. között nyújthatja be az MVH-hoz. Alkalmanként legfeljebb a 4. § (2) bekezdése szerinti támogatási
határozatban szereplő összeg egyharmada igényelhető. (2) A kifizetési kérelmet a 2. melléklet szerinti adattartalmú, az MVH központi szerve által rendszeresített, és az MVH
honlapján közzétett formanyomtatványon kell benyújtani az MVH-hoz. A támogatás kifizetésének feltétele a kifizetési
kérelem benyújtásáig esedékes kamatok folyamatos megfizetése, amelynek igazolására a kifizetési kérelemhez
csatolni kell a Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság által kiállított, az adott évben esedékes
kamatok megfizetéséről szóló igazolások eredeti példányát. (3) Amennyiben a kifizetési kérelemben igényelt támogatás összegével az igénylő túllépné a 2. § (3) bekezdésben
meghatározott maximális mértéket, úgy a kifizetési kérelemben feltüntetett igénynek a támogatási keretet
meghaladó részét az MVH elutasítja. (4) Az MVH a forrás rendelkezésre állását követően intézkedik a támogatási összeg kifizetéséről.
6. § A támogatási összeg – az MVH R. 4. § (6) bekezdésében meghatározott nyilvántartásához – euróra történő
átszámításakor a támogatási kérelem benyújtási hónapjának első napján érvényes, az Európai Központi Bank által
közzétett euró átváltási árfolyamot kell alkalmazni. 6. Záró rendelkezés
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba, és 2013. március 31-én hatályát veszti.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
41/2013. (XII. 31.) KIM rendelete a kormányablakok eljárásához kapcsolódó igazgatási szolgáltatási díjakról.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a  területi
integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI.  törvény 21/B. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 12. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § c)  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és
a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010.  évi CXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Khtv.)
20/G. § (1) bekezdése szerinti esetben a jogszabályban meghatározott díjat a fővárosi és megyei kormányhivatalnak
(a  továbbiakban: kormányhivatal) a  kincstárnál vezetett, az  1.  mellékletben meghatározott számlájára kell
megfizetni. A fizetési megbízás közlemény rovatában fel kell tüntetni a hatósági eljárás megnevezését, illetve – ha
rendelkezésre áll – az azonosítóját.
2. § A Khtv. 20/G.  § (2)  bekezdése szerinti esetben a  jogszabályban meghatározott díjat az  eljárásra egyébként
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak a  jogszabályban meghatározott, a  kincstárnál vezetett
számlájára kell megfizetni. A  fizetési megbízás közlemény rovatában fel kell tüntetni a  hatósági eljárás
megnevezését, illetve – ha rendelkezésre áll – az azonosítóját.
3. § Ha az ügyfél az előírt díjnál többet fizetett meg, a többletet az eljáró hatóság visszatéríti. A visszatérítést hivatalból,
a többletbefizetés megállapítását követő nyolc napon belül, ha a többletfizetést az ügyfél jelzi az eljáró hatóságnak,
a  visszatérítésre vonatkozó kérelem beérkezését követő nyolc napon belül kell elrendelni, és a  visszatérítés
teljesítése iránt a visszatérítés elrendelését követő harminc napon belül intézkedni kell.
4. § Az 1. § szerint megfizetett díj a kormányhivatal bevétele.
5. § A díj vonatkozásában az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 28. § (2) bekezdés a) és b) pontját és (3) bekezdését
a díjfizetési kötelezettség keletkezése és fennállása, 31. §-át a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítása, 73. §
(2) és (2a) bekezdését a díjfizetés módja tekintetében azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy illetéken a díjat kell
érteni.
6. § A díjak nyilvántartására és elszámolására az  államháztartás számviteléről szóló Korm. rendelet előírásait kell
alkalmazni.
7. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
54/2018. (III. 20.) Korm. rendelete a Mezőkövesd területén kovácsoló üzem létrehozására irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és d) pontjában,
a 3. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 3. § b) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Mezőkövesd közigazgatási területén elhelyezkedő, az ingatlannyilvántartás szerinti külterület 0279/26 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleten, illetve az ezen földrészletből
telekalakítási eljárás végleges befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő kovácsoló
üzem létrehozására, illetve az ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházással függnek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) a központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be kell szerezni, és
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
98/2012. (VIII. 13.) ME határozata Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával; 2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozását követően
a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
2056/2017. (XII. 27.) Korm. határozata egyes nemzetközi tenisztornák 2018–2020. magyarországi rendezésének támogatásával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  nemzetközi tenisztornák rendezési és szervezési költségeihez a  nemzetközi tenisztornák
magyarországi rendezésének támogatásáról szóló 1045/2016. (II. 15.) Korm. határozatban (a  továbbiakban:
Határozat) meghatározott, a  jogdíjak, engedélyezési díjak és a jog megszerzéséhez szükséges költségek fedezetén
felül
a) a 2018. évi WTA International női tenisztorna tekintetében a 2017. évben 202 300 000 forint, a 2018. évben
188 234 650 forint,
b) a 2019. évi WTA International női tenisztorna tekintetében a 2018. évben 202 300 000 forint, a 2019. évben
145 234 650 forint,
c) a 2018. évi ATP 250 World Tour férfi tenisztorna tekintetében a 2017. évben 630 657 275 forint, a 2018. évben
548 515 000 forint,
d) a 2019. évi ATP 250 World Tour férfi tenisztorna tekintetében a 2018. évben 166 657 275 forint, a 2019. évben
215 468 100 forint,
e) a 2020. évi ATP 250 World Tour férfi tenisztorna tekintetében a 2019. évben 126 657 275 forint, a 2020. évben
230 468 100 forint
támogatás kerüljön biztosításra a Magyar Tenisz Szövetség (a továbbiakban: Szövetség) részére;
2. egyetért azzal, hogy az ATP Challenger Tour tenisztorna tekintetében a Határozat c) pont cc) alpontjától eltérően,
az  abban megjelölt keretösszegből a  2017.  évben 167 895 000 forint, a  2018.  évben 47 787 850 forint támogatás
kerüljön biztosításra a Szövetség részére;
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere közreműködésével gondoskodjon
az 1. pont a) és c) alpontjában, valamint a 2. pontban meghatározott tenisztornák 2017-ben esedékes rendezési és
szervezési költségeihez 1 000 852 275 forint forrás biztosításáról a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere közreműködésével gondoskodjon
az  1.  pont a)–d)  alpontja, valamint a  2.  pont szerinti tenisztornák 2018.  évben esedékes rendezési és szervezési
költségeihez 1 153 494 775 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2018. január 31.
 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az emberi erőforrások miniszterének bevonásával gondoskodjon
a) a 2019.  évi WTA International női tenisztorna, a  2019.  évi ATP 250 World Tour férfi tenisztorna és
a  2020.  évi ATP 250 World Tour férfi tenisztorna 2019-ben esedékes rendezési és szervezési költségeihez
487 360 025 forintnak,
b) a 2020.  évi ATP 250 World Tour férfi tenisztorna 2020-ban esedékes rendezési és szervezési költségeihez
230 468 100 forintnak
a központi költségvetés Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében történő rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. és 2020. évi központi költségvetés tervezése során
6. egyetért a  turisztikai szempontok érvényesítésével a  nemzetközi tenisztornák magyarországi rendezése során,
amely érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Szövetség és az  emberi erőforrások minisztere
bevonásával tegyen javaslatot, illetve tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  turisztikai szempontok Magyar
Turisztikai Ügynökség Zrt. útján történő érvényesítésére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2017. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
413/2017. (XII. 15.) Korm. rendelete egyes halgazdálkodási eljárásokra vonatkozó szabályokról.
A Kormány
az 1. alcím tekintetében a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény 71. § 1. és 3. pontjában,
a 2. alcím tekintetében a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény 71. § 1. és 4. pontjában,
a 3. alcím tekintetében a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény 71. § 1. és 5. pontjában,
a 4. alcím tekintetében a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény 71. § 1. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Az egyenáramú elektromos eszközzel végzett, az országos kutatási, valamint az egyéb célú halfogási
engedélyezésre vonatkozó rendelkezések
1. § (1) A  halgazdálkodásért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által kiadott országos kutatási célú halfogási
engedély Magyarország valamennyi halgazdálkodási vízterületén feljogosít halak és más hasznos víziállatok
tudományos kutatására, felmérésére és a vizsgálatokhoz szükséges minták gyűjtésére. Védett természeti területen
végzett gyűjtés, illetve természetvédelmi oltalom alatt álló hal és más hasznos víziállat begyűjtése ezen engedélyen
túlmenően a természet védelméről szóló törvényben előírt egyéb engedélyek birtokában végezhető.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti engedéllyel – a  halgazdálkodásra jogosulttal egyeztetett mennyiségben – laboratóriumi
vizsgálatokhoz hal és más hasznos víziállat minta gyűjthető.
(3) Az (1) bekezdés szerinti engedély kiadására irányuló kérelem tartalmazza:
a) a kutatást végző személy szakmai önéletrajzát, haltani kutatások szempontjából releváns publikációs listáját;
b) a várható kutatási munkatervet, különös tekintettel a nemzetközi vagy hazai kutatási programok keretében
megvalósuló kutatásokra;
c) az alkalmazni kívánt eszközök típusát, méretét, mennyiségét.
(4) Egyenáramú elektromos eszköz alkalmazását is magába foglaló kérelem esetén a  kérelmezőnek igazolnia kell
a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény (a továbbiakban: Hhvtv.) 46. § (6) bekezdésében
meghatározott képesítés meglétét.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti esetben a  miniszter megvizsgálja, hogy az  eszköz a  Hhvtv. 46.  § (7)  bekezdésében
foglaltaknak megfelel-e.
(6) Országos kutatási célú halfogási tevékenység végzése kizárólag az (1) bekezdés szerinti engedélyben meghatározott
eszközök alkalmazásával lehetséges.
(7) A  (6)  bekezdés szerinti tevékenységet az  engedélyes köteles a  tevékenység megkezdése előtt legalább 24 órával
bejelenteni az érintett nyilvántartott halgazdálkodási vízterület halgazdálkodásra jogosultjának és a halgazdálkodási
hatóságnak az erre szolgáló elektronikus felületen. A bejelentés tartalmazza:
a) a  tevékenység időpontjának és helyeinek megjelölését, többnapos folyamatos tevékenység esetén a kezdő
és a záró napot;
b) a mintaként begyűjteni kívánt halak és más hasznos víziállatok egyedszámát és tervezett össztömegét;
c) a tevékenységhez alkalmazni kívánt eszközöket; valamint
d) a kutatás célját.
(8) A  (6)  bekezdés szerinti tevékenységet, ha az  védett természeti területet érint, a  működési területe szerint érintett
nemzeti park igazgatóságnak is be kell jelenteni a (7) bekezdés szerinti módon.
2. § (1) Az  országos kutatási célú halfogási tevékenység teljes ideje alatt az  abban részt vevők kötelesek jól látható
megkülönböztető jelzést viselni, amelyen szerepel a „HALKUTATÁS” felirat.
(2) Az  engedélyesnek az  országos kutatási célú halfogási tevékenység ideje alatt a  helyszínen kell tartózkodnia.
A  kutatási segédek az  engedélyes irányítása alatt bármely, az  engedélyben meghatározott eszköz használatában
segédkezhetnek, de azokat önállóan csak országos kutatási célú halfogási engedély birtokában használhatják.
(3) A  bejelentett utolsó kutatási napot követő 30 napon belül, az  erre szolgáló elektronikus felületen keresztül
az  engedélyesnek egyszerűsített jelentést kell küldenie a  halgazdálkodási hatóságnak, a  vizsgált nyilvántartott
halgazdálkodási vízterület halgazdálkodásra jogosultjának, a  miniszter által vezetett minisztériumnak, továbbá
–  védett természeti területen végzett tevékenység esetén – a  működési területe szerint érintett nemzeti park
igazgatóságnak. A jelentés tartalmazza:
a) az engedélyes és a kutatási segédek családi és utónevét;
b) az engedélyes és a kutatási segédek munkáltatóját;
c) a tevékenység kezdő és befejező időpontját (év, hó, nap, óra, perc formátumban);
d) a  tevékenység helyszínét (halgazdálkodási vízterület megnevezése; földrészlet vagy km-szelvény vagy
EOV koordináták megadása; térképmásolat csatolása);
e) a kutatás célját;
f ) a tevékenységhez alkalmazott eszközöket;
g) a megfogott halak és más hasznos víziállatok fajlistáját; valamint
h) a  mintaként begyűjtött és kifogott halak és más hasznos víziállatok kutatási naplóban is rögzített faját,
darabszámát és össztömegét.
 (4) Ha az  engedélyes az  e  rendeletben, illetve az  engedélyben foglalt kötelezettségeinek nem tesz eleget,
a  halgazdálkodási hatóság a  cselekmény súlyára és ismétlődésére tekintettel kezdeményezheti az  engedély
visszavonását a miniszternél.
(5) Az  engedély a  kiadásától számított 2 évig érvényes, és az  engedélyes kérelmére, ha az  engedélyes megfelel
az engedély meghosszabbításának alapjául szolgáló feltételeknek, további 2 évvel meghosszabbítható.
(6) Az  egyenáramú elektromos eszköz érintésvédelmi felülvizsgálaton való megfelelését az  (5)  bekezdés szerinti
időtartam alatt kétévente igazolni kell.
3. § (1) A  Hhvtv. 47.  § (2)  bekezdésében – az  a)  pont kivételével – felsoroltak szerinti célból történő halfogásra irányuló
tevékenység végzésére, ha ahhoz egyenáramú elektromos eszköz használata is szükséges, a miniszter egyenáramú
elektromos eszköz használatával történő halfogási tevékenység végzésére vonatkozó engedélyt adhat ki
a tevékenység jellegéhez igazodó időtartamra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti engedély iránti kérelem tartalmazza:
a) a tevékenységet végző személy családi és utónevét;
b) a  tevékenységgel érintett halgazdálkodási vízterület adatait (a halgazdálkodási vízterület megnevezése és
nyilvántartott halgazdálkodási vízterület esetében víztérkódja);
c) a tevékenység tervezett időpontját, illetve időtartamát;
d) a  tervezett tevékenység leírását és az  ahhoz használni kívánt egyenáramú elektromos eszköz ismertetését
(gyártmány, típus, gyártási szám).
 (3) A  kérelmezőnek igazolnia kell a  Hhvtv. 46.  § (6)  bekezdésében meghatározott képesítés meglétét. A  miniszter
megvizsgálja, hogy az eszköz a Hhvtv. 46. § (7) bekezdésében foglaltaknak megfelel-e.
 (4) Nyilvántartott halgazdálkodási vízterület esetén az  engedély megadásának feltétele, hogy a  kérelmező
rendelkezzen a halgazdálkodásra jogosultnak a tevékenységhez való hozzájárulásával.
 (5) Az engedélyes köteles az (1) bekezdés szerinti engedély alapján végezni kívánt tevékenységet annak megkezdése
előtt legalább 24 órával bejelenteni az  érintett nyilvántartott halgazdálkodási vízterület halgazdálkodásra
jogosultjának és a halgazdálkodási hatóságnak az erre szolgáló elektronikus felületen. A bejelentés tartalmazza:
a) a  tevékenység időpontjának és helyeinek megjelölését, többnapos folyamatos tevékenység esetén a kezdő
és a záró napot;
b) a begyűjteni kívánt halak és más hasznos víziállatok egyedszámát és tervezett össztömegét;
c) a tevékenységhez alkalmazni kívánt eszközöket; valamint
d) a tevékenység célját.
(6) Az (5) bekezdés szerinti tevékenységet, ha az védett természeti területet érint, a működési területe szerint érintett
nemzeti park igazgatóságnak is be kell jelenteni az (5) bekezdés szerinti módon.
(7) A  tevékenység végzésére bejelentett utolsó napot követő 30 napon belül az  engedélyesnek az  erre szolgáló
elektronikus felületen keresztül egyszerűsített jelentést kell küldenie a halgazdálkodási hatóságnak, a tevékenység
által érintett halgazdálkodási vízterület halgazdálkodásra jogosultjának, a miniszter által vezetett minisztériumnak,
valamint – védett természeti területen végzett tevékenység esetén – a működési területe szerint érintett nemzeti
park igazgatóságnak. A jelentés tartalmazza:
a) az egyenáramú elektromos eszközt használó személy vagy személyek nevét, munkáltatóját;
b) a tevékenység kezdő és befejező időpontját (év, hó, nap, óra, perc formátumban);
c) a  tevékenység helyszínét (halgazdálkodási vízterület megnevezése; földrészlet vagy km-szelvény vagy
EOV koordináták megadása; térképmásolat csatolása);
d) a tevékenység célját;
e) a tevékenységhez alkalmazott eszközöket;
f ) a megfogott halak és más hasznos víziállatok fajlistáját; valamint
g) a begyűjtött és kifogott halak és más hasznos víziállatok faját, darabszámát és össztömegét.
(8) Ha az  engedélyes az  e  rendeletben, illetve az  engedélyben foglalt kötelezettségeinek nem tesz eleget,
a  halgazdálkodási hatóság a  cselekmény súlyára és ismétlődésére tekintettel kezdeményezheti az  egyenáramú
elektromos eszköz használatára vonatkozó engedély visszavonását a miniszternél.
(9) A  Hhvtv. 47.  § (2)  bekezdésében felsorolt esetekben egyenáramú elektromos eszköz használatára vonatkozó
engedély az engedélyező határozatban szereplő időtartamra és halgazdálkodási vízterületre érvényes. Az időtartam
nem haladhatja meg az 1 naptári évet.
(10) Az (1) bekezdés szerinti, egyenáramú elektromos eszközzel végzett halfogási tevékenység teljes ideje alatt az abban
részt vevők kötelesek jól látható megkülönböztető jelzést viselni, amelyen szerepel az „ELEKTROMOS HALÁSZAT”
felirat.
4. § (1) Az  egyenáramú elektromos eszköz minősítési-üzembehelyezési vizsgáztatását és elektromos érintésvédelmi
felülvizsgálatát elvégezni jogosult szervezetek:
a) Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ Halászati Kutatóintézet;
b) Jávorka Sándor Mezőgazdasági és Élelmiszeripari Szakgimnázium, Szakközépiskola és Kollégium.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szervezet az egyenáramú elektromos eszköz minősítési-üzembehelyezési vizsgáját, valamint
elektromos érintésvédelmi felülvizsgálatát igazoló valamennyi iratot a kiállítástól számított 15 napon belül az erre
szolgáló elektronikus felületen megküldi a miniszternek.
(3) Az egyenáramú elektromos eszköz Hhvtv. 46. § (7) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételére, továbbá az eszköz
nyilvántartásból való törlésére, valamint az eszköz nyilvántartott adatainak módosítására irányuló kérelem kizárólag
az erre szolgáló elektronikus felületen nyújtható be a miniszternek.
(4) Az  országos kutatási célú halfogási engedély kiadására, meghosszabbítására, illetve módosítására, valamint
a  meghatározott halgazdálkodási vízterületeken egyenáramú elektromos eszköz használatával történő halfogásra
jogosító engedély kiadására irányuló kérelem kizárólag az  erre szolgáló elektronikus felületen nyújtható be
a miniszternek.
5. § (1) Őshonos hal nyilvántartott halgazdálkodási vízterületről mesterséges szaporítás céljából történő kifogásának
engedélyezése során a halgazdálkodási hatóság a határozatban meghatározza:
a) a kifogható mérettartományt;
b) az egyedszámot;
c) a kifogások helyét és időpontját;
d) a mesterséges szaporítás célját;
e) a halak szaporítására szolgáló halkeltető állomást és a tartásukra szolgáló haltermelési létesítményt;
f ) a kifogás során használható módszereket és eszközöket;
g) az elvégzett munkával kapcsolatos beszámolási, jelentési kötelezettség teljesítésének módját és határidejét.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti engedély kizárólag kutatási vagy haltermelési célból adható meg. A  haltermelési célból
kiadott engedélyben meg kell határozni a mesterséges szaporításból származó és visszatelepítendő tenyészhal és
ivadék mennyiségét.
(3) Fajlagos tilalmi időben a tilalmi időszakkal érintett őshonos halfaj egyedeinek kifogása nem engedélyezhető.
 (4) A  halgazdálkodási hatóság az  (1)  bekezdés szerinti engedélyt tájékoztatás céljából megküldi a  Nemzeti
Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal részére. 2. A halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítására irányuló eljárás
6. § (1) A  halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítására irányuló eljárást a  miniszter hivatalból vagy
kérelem alapján indítja meg.
(2) A  kérelemre induló eljárás esetén a  különleges rendeltetésűvé nyilvánításnak előfeltétele a  miniszter írásbeli
hozzájárulása. A  hozzájárulást a  miniszter a  Hhvtv. 16.  § (6)  bekezdésében foglalt valamely közérdek fennállása
esetén adhatja meg.
(3) A  miniszter az  eljárást hivatalból indíthatja meg a  halgazdálkodási, a  természetvédelmi és a  vízvédelmi hatóság
kezdeményezése alapján.
(4) A halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítását kérelmezheti:
a) az állam tulajdonában lévő halgazdálkodási vízterület esetében
aa) a helyi önkormányzat,
ab) a halat vagy más hasznos víziállatot, illetve azok élőhelyét érintő tudományos vizsgálatokat végző
kutatóintézet vagy felsőoktatási intézmény,
ac) a  vagyonkezelő és halgazdálkodásra jogosult állami erdőgazdasági társaság vagy nemzeti park
igazgatóság;
b) egyéb, az a) pontban meghatározottak közé nem tartozó halgazdálkodási vízterület esetében az a) pontban
felsoroltak mellett az érintett ingatlan vagy ingatlanok tulajdonosa vagy tulajdonosai.
 (5) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a 8. § (2) bekezdése szerinti valamely közérdek megjelölését;
b) a védelemre javasolt értékek felsorolását, azok tudományos, természeti, társadalmi, turisztikai jelentőségét;
c) a különleges rendeltetésűvé nyilvánítás várható hatásait, különösen a halgazdálkodási hatásokat;
d) a halgazdálkodási vízterület azonosítását
da) nyilvántartott halgazdálkodási vízterület esetén a megnevezés és a víztérkód megadásával,
db) nem nyilvántartott halgazdálkodási vízterület esetén a  vízterület medrével érintett ingatlanok
helyrajzi számának megadásával és a vízterület határainak térképi megjelenítésével.
7. § (1) Nem nyilvántartott halgazdálkodási vízterület esetén a  miniszter a  különleges rendeltetésűvé nyilvánításra
vonatkozó eljárás megindítását követően haladéktalanul megkeresi a  halgazdálkodási vízterület fekvése szerint
illetékes halgazdálkodási hatóságot a  nem nyilvántartott halgazdálkodási vízterület nyilvántartásba vétele
érdekében. A  halgazdálkodási hatóság a  nyilvántartásba vételről 15 napon belül értesíti az  ingatlan tulajdonosát,
az  állam tulajdonában álló ingatlan esetén a  vagyonkezelőt vagy ennek hiányában a  tulajdonosi joggyakorló
szervezetet.
(2) A  halgazdálkodási hatóság az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartásba vétel során a  különleges rendeltetést jelző
víztérkóddal veszi nyilvántartásba a halgazdálkodási vízterületet.
(3) Az  (1) bekezdésben foglalt eljárás lefolytatását követően, ha a különleges rendeltetésűvé nyilvánítás nem történik
meg, a  miniszter haladéktalanul megkeresi a  halgazdálkodási vízterület fekvése szerint illetékes halgazdálkodási
hatóságot a halgazdálkodási vízterület nyilvántartásból történő törlése érdekében.
8. § (1) A  miniszter a  halgazdálkodási vízterületet a  (2)  bekezdésben felsorolt szempontokhoz rendelt valamely ok
fennállása alapján határozatával különleges rendeltetésűvé nyilvánítja.
(2) A halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítható
a) a génállomány megőrzése érdekében, amennyiben
aa) a halgazdálkodási vízterület olyan őshonos hal-, illetve más hasznos víziállat-faj élőhelye, melynek
genetikai állománya különleges védelemre szorul, vagy az  adott faj állományának országos szintű
visszaszorulása vagy hibridizációja miatt,
ab) egy vagy több őshonos hal-, illetve más hasznos víziállat-faj adott halgazdálkodási vízterületen élő
alfaja, fajtája, ökotípusa vagy helyi formája különleges védelemre szorul, vagy
ac) a  halgazdálkodási vízterület olyan őshonos fajokban gazdag hal, illetve más hasznos víziállat
együttes élőhelye, ahol a  fauna összes genetikai állománya egyedülállóan kimagasló értéket
képvisel;
b) a természetvédelmi érdekek érvényesítése miatt, amennyiben
ba) a halgazdálkodási vízterület megközelítésének korlátozása vagy a horgászat, halászat időben, illetve
térben való korlátozása szükséges valamely kimagasló természeti érték megóvásához,
bb) a halgazdálkodási vízterületen a haltelepítés végzése, korlátozása vagy tilalma szükséges valamely
kimagasló természeti érték védelme miatt,
bc) a halgazdálkodási vízterület őshonos veszélyeztetett hal-, illetve más hasznos víziállat-faj élőhelye,
különös tekintettel a fokozottan védett fajokra és a közösségi jelentőségű fajokra,
bd) a halgazdálkodási vízterület természetes állapotú, ökológiai szempontból különösen sérülékeny,
be) a  halgazdálkodási vízterület az  őshonos veszélyeztetett halak, illetve más hasznos víziállatok
vándorlásában különleges jelentőséggel bír, vagy
bf) a halgazdálkodási vízterületről kipusztult őshonos hal-, illetve más hasznos víziállat-faj eredményes
visszatelepítése indokolja; c) oktatási és kutatási célból, amennyiben
ca) a halgazdálkodási vízterületen olyan kutatási tevékenység folyik, mely a halászat, a horgászat, illetve
a haltelepítés korlátozását igényli,
cb) a  halgazdálkodási vízterület a  vízi életközösséggel kapcsolatos természetes folyamatok oktatási,
kutatási, illetve ismeretterjesztési célú bemutatására különösen alkalmas,
cc) a halgazdálkodási vízterület halgazdálkodási joga kutatóintézetet vagy felsőoktatási intézményt illet
meg, vagy
cd) a  halgazdálkodási vízterületen új, környezetbarát halászati vagy horgászati hasznosítási móddal
kapcsolatos kutatás folyik;
d) országos jelentőségű turisztikai érdekek érvényesítése miatt, amennyiben
da) a halgazdálkodási vízterületen történő horgászturisztikai fejlesztés az országosan vagy regionálisan
kiemelt térség érdeke,
db) a halgazdálkodási vízterület jelentős természetes fürdővízként különleges halgazdálkodási kezelést
igényel, vagy
dc) a halgazdálkodási vízterület kimagasló tájképi, természeti értéke olyan turisztikai vonzerő, melynek
fenntartása különleges halgazdálkodási kezelést igényel.
9. § (1) A  halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítása nem korlátozhatja a  védelemvezető által
elrendelt ár- és belvíz-védekezési, illetve vízminőségi kárelhárítási munkálatokat.
(2) Adott halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánításakor, ha a  vízjogi engedélyben nem
elsődleges hasznosítási módként került meghatározásra a  halgazdálkodás, akkor az  elsődleges hasznosításra,
funkcióra, azok ellátásához szükséges tevékenységekre vonatkozó korlátozás a  különleges rendeltetés keretében
nem kerülhet meghatározásra.
(3) A különleges rendeltetésűvé nyilvánított halgazdálkodási vízterület halgazdálkodási hasznosítása során figyelembe
kell venni a Hhvtv. 5. §-a szerinti rendelkezéseket.
10. § (1) A miniszter határozata tartalmazza a 8. § (2) bekezdésében meghatározott, a halgazdálkodási vízterület különleges
rendeltetésűvé nyilvánítását megalapozó szempontot, továbbá a  Hhvtv.-ben foglaltaknak megfelelő, az  adott
halgazdálkodási vízterületre vonatkozó halgazdálkodási előírásokat, amelynek keretében
a) az őshonos halfajokra jogszabályban meghatározott tilalmi időt meghosszabbíthatja, illetve megrövidítheti;
b) az  őshonos halfajokra további méret-, illetve mennyiségi korlátozást írhat elő, vagy ezek alól
a halgazdálkodási vízterületre vagy annak egy részére meghatározott időtartamra felmentést engedélyezhet;
c) általános halászati, illetve horgászati tilalmat rendelhet el; valamint
d) hallépcső létesítését és működtetését írhatja elő.
(2) A  miniszter az  (1)  bekezdés szerinti határozatát közli a  halgazdálkodási vízterület fekvése szerint illetékes
halgazdálkodási hatósággal, valamint természetvédelmi jellegű közérdek alapján hozott határozat esetében
az illetékes természetvédelmi hatósággal.
(3) Ha az  (1)  bekezdés szerinti határozat vízilétesítmény létesítését, működtetését érinti, a  miniszter a  határozatot
közli a vízilétesítmény vízjogi engedélyesével, valamint a vízilétesítménnyel érintett ingatlan tulajdonosával, illetve
vagyonkezelőjével.
11. § A 10.  § szerinti határozat alapján a  halgazdálkodási vízterület fekvése szerint illetékes halgazdálkodási hatóság
a  különleges rendeltetés tényét haladéktalanul bejegyzi a  halgazdálkodási vízterületek nyilvántartásába, illetve
a nyilvántartást a különleges rendeltetést jelző víztérkódra módosítja.
12. § (1) A  különleges rendeltetésűvé nyilvánítást a  miniszter annak megállapítása érdekében, hogy a  különleges
rendeltetésűvé nyilvánítás oka továbbra is fennáll-e, felülvizsgálja
a) a fenntartás megvizsgálására irányuló kérelem esetén;
b) az  államot megillető halgazdálkodási jog vagyonkezelésbe adása esetén a  vagyonkezelési szerződés
megszűnésekor;
c) ha az  a) és b)  pont alapján felülvizsgálat nem történt, a  különleges rendeltetésűvé nyilvánítástól számított
5 év elteltével.
 (2) A  miniszter a  felülvizsgálat eredménye alapján döntést hoz arra vonatkozóan, hogy az  adott nyilvántartott
halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánításának fenntartása indokolt-e. (3) Ha a felülvizsgálat eredménye alapján megállapítható, hogy a különleges rendeltetésűvé nyilvánítás oka
a) időközben megszűnt, a  miniszter az  adott nyilvántartott halgazdálkodási vízterület különleges
rendeltetésűvé nyilvánítását visszavonja;
b) továbbra is fennáll, a miniszter az adott nyilvántartott halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé
nyilvánítását fenntartja.
 (4) A  miniszter a  nyilvántartott halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítását visszavonó, illetve
fenntartó határozatát közli a 10. § (2)–(3) bekezdése szerinti érintettekkel.
 (5) A  különleges rendeltetésűvé nyilvánítás visszavonása az  államot megillető halgazdálkodási jog átengedésére
irányuló haszonbérleti vagy vagyonkezelési szerződésre joghatással nem bír.
13. § (1) Azon a  különleges rendeltetésűvé nyilvánított halgazdálkodási vízterületen, ahol a  halgazdálkodási vízterület
fekvése szerint illetékes halgazdálkodási hatóság a különleges rendeltetésűvé nyilvánítást megelőzően jóváhagyott
halgazdálkodási tervet, a különleges rendeltetésűvé nyilvánítástól számított 90 napon belül a halgazdálkodási tervet
felülvizsgálja abból a  célból, hogy az  tartalmazza-e a  különleges rendeltetésűvé nyilvánításra okot adó közérdek
miatt szükséges előírásokat.
(2) A halgazdálkodási tervet a halgazdálkodási vízterület fekvése szerint illetékes halgazdálkodási hatóság felülvizsgálja
abban az esetben is, ha a miniszter a különleges rendeltetésűvé nyilvánítást visszavonta.
(3) Az  (1)–(2)  bekezdésben meghatározott felülvizsgálat eredménye alapján a  halgazdálkodási hatóság a  különleges
rendeltetésűvé nyilvánított halgazdálkodási vízterületre vonatkozóan
a) ha a  korábban jóváhagyott halgazdálkodási terv módosítás nélkül megfelel a  halgazdálkodási hatósági
előírásoknak, a  halgazdálkodási terv változatlan formában történő érvényességéről a  halgazdálkodásra
jogosultat értesíti;
b) ha a  korábban jóváhagyott halgazdálkodási tervben foglaltakhoz képest eltérés következett be,
a  halgazdálkodásra jogosultat határozatában kötelezi a  halgazdálkodási terv módosítására, vagy ha
a  halgazdálkodásra jogosult e  kötelezettségét határidőre nem teljesíti, a  halgazdálkodási tervet hivatalból
módosítja.
3. A halgazdálkodási kíméleti terület kijelölésére irányuló eljárás
14. § (1) A  halgazdálkodási hatóság a  vermelő- és ívóhelyek ökológiai szerepének külön vizsgálata nélkül halgazdálkodási
kíméleti területet (a továbbiakban: kíméleti terület) jelöl ki
a) a 200 ha-nál nagyobb vízterületű vagy
b) folyóvíz esetén a 20 kilométernél hosszabb
nyilvántartott halgazdálkodási vízterületeken.
(2) A  kíméleti terület kijelölése iránti eljárást az  (1)  bekezdés szerinti esetkörben a  halgazdálkodásra jogosultnak kell
kérelmeznie. Ha a  nyilvántartott halgazdálkodási vízterület nem éri el az  (1)  bekezdésben foglalt méretküszöböt,
a  kíméleti terület kijelölése a  Hhvtv.-ben foglalt feltételek fennállása esetén kérelmezhető, vagy a  kijelölést
a halgazdálkodási hatóság hivatalból végzi el.
(3) A  kíméleti terület kijelölésére irányuló kérelemnek tartalmaznia kell a  kíméleti terület helyét és méretét, valamint
a kérelmet alátámasztó indokok bemutatását.
(4) A  kérelmet az  agrárgazdasági és agrár-vidékfejlesztési szakterületeken a  szakértői tevékenység végzésének
feltételeiről szóló miniszteri rendelet szerinti szakértői névjegyzékben szereplő halászati szakértő vagy országos
kutatási célú halfogási engedéllyel rendelkező személy készítheti elő.
(5) A kíméleti területeket a halgazdálkodási hatóság, valamint az Országos Halgazdálkodási Adattár
a) a kíméleti területet kijelölő EOV koordinátákra,
b) a kíméleti területként kijelölt vízterület méretére és
c) a kíméleti terület vermelő- vagy ívóhelyként történő kijelölésére
vonatkozó adatokkal tartja nyilván.
(6) A  kíméleti terület meghatározott nyilvántartott halgazdálkodási vízterület szakaszokra vagy részekre, ötéves
időtartamra jelölhető ki. A  kíméleti terület kijelölése hivatalból vagy kérelemre újabb ötéves időszakra
meghosszabbítható. A kíméleti terület kijelölése a halgazdálkodásra jogosult kérelmére módosítható.
15. § (1) A  kíméleti területre érvényes tilalmak és korlátozások megismertetéséről a  halgazdálkodásra jogosult köteles
gondoskodni.
(2) A  halgazdálkodásra jogosult a  területi jegyen vagy a  területi jeggyel együtt átadott nyomtatott tájékoztatóban
gondoskodik a kíméleti terület határai részletes leírásának, valamint a kíméleti területre vonatkozó halfogási tilalom
időbeli hatályának megismertetéséről.
(3) A  kíméleti területként kijelölt vermelőhelyen legalább november 15-től február 28-ig, ívóhelyen legalább
március  1-jétől június 15-ig tartó általános halászati és horgászati tilalmat kell elrendelni. A  tilalom nem
érinti az  őshonos halállományt veszélyeztető, tájidegen, idegenhonos inváziós halfajok gyérítése érdekében
a halgazdálkodásra jogosult által végzett tevékenységeket.
4. Egyéb eljárási rendelkezések 16. § (1) A  tömeges hal-, illetve más hasznos víziállat-pusztulás észlelése esetén a  vízszennyezés vizsgálata érdekében
végzett mintavételezés és laborvizsgálat, valamint a hal-, illetve más hasznos víziállat-pusztulás kivizsgálása körében
felmerült további költségek eljárási költségnek minősülnek. A laborvizsgálat eredményeiről a vízvédelmi hatóságot,
állami tulajdonban álló halgazdálkodási vízterület esetén a vagyonkezelőt tájékoztatni kell.
(2) A halgazdálkodási hatóság a Hhvtv. 40. § (1) bekezdése alapján feljogosított szervezet által a horgász fogási naplók
adatfeldolgozására irányuló tevékenységét mintavételi eljáráson alapuló módszerrel ellenőrzi.
(3) Az  ötéves halgazdálkodási tervet az  előző halgazdálkodási terv lejáratát megelőzően legalább 90 nappal kell
a halgazdálkodási hatósághoz benyújtani.
17. § (1) A  Hhvtv. 52.  § (2)  bekezdése szerinti ellenőrzés során a  halgazdálkodási hatóság ellenőrzi a  telepíteni kívánt
halfajokat, azok mennyiségét, az  állategészségügyi dokumentumok meglétét, a  hal származására, eredetére
vonatkozó igazolásokat.
(2) A halgazdálkodási hatóság az (1) bekezdés szerinti ellenőrzése során a telepítendő haltételből mintát vehet, és azt
az illetékes állategészségügyi hatóságnak további vizsgálat céljából átvételi elismervény ellenében átadhatja.
5. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
19. § (1) E  rendelet 4.  § (1)  bekezdése a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti bejelentése megtörtént.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
60/2012. (IX. 18.) OGY határozata népi kezdeményezésről.
Az Országgyűlés a népszavazásról és a népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény rendelkezései szerint megtárgyalta
„Az Országgyűlés tűzze napirendjére azt, hogy legyen önálló büntetőjogi törvényi tényállása a családon belüli erőszaknak
Magyarországon” tárgyú országos népi kezdeményezést, és arról a 2012. szeptember 17-ei ülésén a következők szerint döntött:
Az Országgyűlés a népi kezdeményezésben foglaltakkal egyetért.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke