text:
378/2016. (XII. 2.) Korm. rendelete egyes központi hivatalok és költségvetési szervi formában működő minisztériumi háttérintézmények felülvizsgálatával összefüggő jogutódlásáról, valamint egyes közfeladatok átvételéről.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
AZ EGYES KÖLTSÉGVETÉSI SZERVEK MEGSZÜNTETÉSÉVEL ÖSSZEFÜGGŐ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E fejezet alkalmazásában
a) jogelőd szerv: a  központi hivatalok és a  költségvetési szervi formában működő minisztériumi
háttérintézmények felülvizsgálatával kapcsolatos intézkedésekről szóló 1312/2016. (VI. 13.)
Korm. határozatban (a továbbiakban: kormányhatározat) meghatározott, megszűnő költségvetési szerv;
b) jogutód szerv: a  jogelőd szervnek az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.)
szerinti, jogszabályban meghatározott jogutódja, illetve a jogelőd szerv feladatait jogszabály alapján átvevő,
jogszabályban meghatározott szerv vagy szervezet.
(2) A  kormányhatározat szerinti, e  rendeletben meghatározott jogutódlásra, valamint a  jogelőd szerv feladatainak
jogszabály alapján történő átvételére (a  továbbiakban együtt: jogutódlás) a  2–7.  §-ban foglaltakat – ha
kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – kell alkalmazni.
2. § (1) A jogutódlás kiterjed különösen
a) a vagyoni jogokra és kötelezettségekre,
b) az átvételre kerülő feladatok ellátásához szükséges ingó és ingatlan eszközállományra,
c) a  feladatokat ellátó kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők, illetve munkavállalók feletti munkáltatói
jogok gyakorlására és kötelezettségek teljesítésére, valamint kormányzati szolgálati jogviszonyukra vagy
munkaviszonyukra,
d) az átvételre kerülő feladatokhoz kapcsolódó központi költségvetési források felhasználására.
 (2) A  jogutódlás kiterjed az  átvételre kerülő feladat- és hatáskörök tekintetében az  ellátásukhoz kapcsolódó egyéb
feladatokra, jogosultságokra és kötelezettségekre, továbbá valamennyi, az átvételre kerülő feladat ellátását szolgáló
jogviszonyra és a feladat ellátása során keletkezett iratanyagra.
(3) A jogutód szerv a jogelőd szerv jogutódjaként jogosult az (1) és (2) bekezdés szerinti jogviszonyok vonatkozásában
a) eljárni a jogtalanul igénybe vett vagy visszafizetésre meghatározott összegek beszedése érdekében,
b) jogutódként belépni a folyamatban lévő peres és nemperes eljárásokba.
(4) E rendelet hatálybalépésének napjától a jogelőd szerv a jogutód szerv vezetőjének jóváhagyása nélkül
a) beruházást, felújítást érintően új kötelezettséget nem vállalhat,
b) foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt nem létesíthet.
2. A személyi állománnyal és a munkáltatói kölcsönökkel összefüggő rendelkezések
3. § (1) A  2.  § (2) és (3)  bekezdésének alkalmazásában az  átvételre kerülő feladatok ellátásához kapcsolódóan a  feladatot
ellátó foglalkoztatottak tekintetében a munkáltatói jogok gyakorlója és a kötelezettségek teljesítője az adott feladat
tekintetében jogutód szerv vezetője. Az  átvételre kerülő feladathoz kapcsolódó jogviszonyok alatt minden jog és
kötelezettség, valamint az átvételre kerülő feladathoz tartozó létszám is értendő.
(2) A  2016. december 31. napján a  jogelőd szervnél fennálló kormányzati szolgálati jogviszony, ha a  jogutód szerv
e rendelet alapján
a) minisztérium, – e  rendelet eltérő rendelkezése hiányában – az adott minisztériummal fennálló kormányzati
szolgálati jogviszonyként,
b) központi hivatal, az adott központi hivatallal fennálló kormányzati szolgálati jogviszonyként
folytatódik 2017. január 1. napjától.
(3) A  2016. december 31. napján a  jogelőd szervnél fennálló kormányzati szolgálati jogviszony, ha a  jogutód szerv
e rendelet alapján
a) fővárosi és megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: kormányhivatal), az  adott kormányhivatallal fennálló
állami szolgálati jogviszonnyá,
b) Közbeszerzési Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF), a KEF-fel fennálló közalkalmazotti jogviszonnyá
alakul át 2017. január 1. napjával.
(4) A (2) és (3) bekezdés szerinti változás a jogviszony időtartamának – kinevezés szerinti – határozatlan vagy határozott
idős, valamint a munkaidő teljes vagy részmunkaidős jellegén nem változtat.
(5) Ha a jogelőd szervnél a jogviszony létesítésekor kikötött próbaidő időtartama 2016. december 31. napjáig nem telik
le, a próbaidő a jogviszony létesítésekor kikötött időtartamig áll fenn.
(6) A  jogutód szervnél továbbfoglalkoztatott személyek munkáltatói kölcsönei vonatkozásában a  jogutód szerv
a jogelőd szerv jogutódja.
3. A közbeszerzési eljárásokkal és a szerződésekkel összefüggő rendelkezések
4. § (1) A  2016. december 31. napján folyamatban lévő közbeszerzési eljárásokban a  jogelőd szerv – mint ajánlatkérő  –
helyébe az a szerv lép, amelynek jogszabályi kijelölés alapján kötelezettsége az érintett feladat ellátása.
(2) E  rendelet szerinti jogutódlás a  jogelőd szervvel szemben fennálló követeléseket nem teszi lejárttá, és arra való
hivatkozással az (1) bekezdés szerinti jogutód szervvel szemben szerződésszegésre alapított igényt vagy biztosíték
nyújtására vonatkozó igényt nem lehet érvényesíteni.
4. A közigazgatási és a kártérítési perekkel összefüggő rendelkezések
5. § (1) A közigazgatási döntés bírósági felülvizsgálatára irányuló 2016. december 31. napján folyamatban lévő eljárásban,
valamint a  közigazgatási döntéssel kapcsolatban a  Kúria előtt 2016. december 31. napján folyamatban lévő
felülvizsgálati eljárásban, továbbá közigazgatási nemperes eljárásban, a jogelőd szerv helyébe az a szerv lép, amely
a jogutódlást követően
a) másodfokon,
b) ennek hiányában – ha az adott hatósági ügyben nincs helye fellebbezésnek – első fokon
hatáskörrel és illetékességgel rendelkezik az eljárás tárgyát képező közigazgatási döntés meghozatalára.
(2) A 2016. december 31. napján folyamatban lévő azon polgári peres eljárásokban, amelynek tárgya államigazgatási
jogkörben okozott kár megtérítése, a jogelőd szerv helyébe az a szerv lép, amely
a) másodfokon,
b) ennek hiányában – ha az  érintett ügyben nincs helye fellebbezésnek –, vagy ha másodfokú döntés
meghozatalára nem került sor, első fokon
hatáskörrel és illetékességgel rendelkezik az eljárással érintett közigazgatási döntés meghozatalára.
5. A projektek jogutódlásával összefüggő rendelkezések 6. § (1) Az  európai uniós forrásból finanszírozott, 2016. december 31. napján folyamatban lévő és fenntartási
kötelezettséggel terhelt projektek tekintetében a projektet átvevő jogutód szerv köteles
a) a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból
és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: 4/2011. Korm. rendelet) 36. § (1) bekezdése szerinti bejelentést nyolc napon belül,
b) a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 272/2014. Korm. rendelet)
63. § (3) bekezdése szerinti bejelentést az irányító hatóság felé haladéktalanul
írásban megtenni. (2) Az egyéb forrásból finanszírozott, 2016. december 31. napján folyamatban lévő projektek vagy pályázatok esetében
a  projektet átvevő jogutód szerv az  adott projektre vagy pályázatra vonatkozó szerződésben foglaltak szerint
köteles eljárni.
6. A minisztériumba történő jogutódlással összefüggő rendelkezések 7. § (1) A minisztériumba kerülő feladatok vonatkozásában
a) a  munkavégzéshez szükséges tárgyi eszközökhöz – ide nem értve az  informatikai-telekommunikációs
eszközöket – kapcsolódó vagyonkezelői jogok és kötelezettségek, valamint
b) a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságról szóló 250/2014. (X. 2.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés a) pontja
szerinti ellátási feladatok
tekintetében a jogelőd szerv jogutódja a KEF.
(2) A  minisztériumba kerülő feladatok vonatkozásában a  munkavégzést szolgáló, a  központosított informatikai és
elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 309/2011. Korm.
rendelet) 1.  mellékletében szereplő ellátási szolgáltatások nyújtásához szükséges informatikai-telekommunikációs
eszközökhöz kapcsolódó vagyoni jogok és kötelezettségek a jogelőd szervtől a NISZ Nemzeti Infokommunikációs és
Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaságra (a továbbiakban: NISZ) szállnak át.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti feladatátvétel – e  rendelet eltérő rendelkezése hiányában – nem terjed ki a  jogszabállyal
rendszeresített nyilvántartásokra és az azokban tárolt adatokra.
II. FEJEZET
AZ EGYES KÖZPONTI HIVATALOK ÉS KÖLTSÉGVETÉSI SZERVI FORMÁBAN MŰKÖDŐ MINISZTÉRIUMI
HÁTTÉRINTÉZMÉNYEK MEGSZÜNTETÉSÉVEL ÖSSZEFÜGGŐ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
7. A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalának megszüntetése
8. § (1) A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a  továbbiakban: KEKKH) 2016. december 31.
napjával az Áht. 11. § (3) bekezdése alapján beolvadás útján jogutódlással megszűnik.
(2) A KEKKH általános jogutódja a Belügyminisztérium.
 (3) A KEKKH-nak
a) az egységes kormányzati ügyiratkezelő rendszer érkeztető rendszere (KÉR) működtetésével,
b) az okmánylogisztikai feladatok ellátásával,
c) a  1818 (Kormányzati Ügyfélvonal) és a  185 hívószámokon elérhető országos telefonos ügyfélszolgálati
rendszer működtetésével,
d) – az  összerendelési nyilvántartás kivételével – a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatások
(SZEÜSZ-ök) nyújtásával összefüggésben a  KEKKH által 2016. december 31. napjáig ellátott, a  309/2011.
Korm. rendelet 1. mellékletében szereplő informatikai és az elektronikus hírközlési tárgyú feladatokkal
kapcsolatos magánjogi jogok és kötelezettségek, valamint a feladatok ellátásához szükséges eszközök tekintetében
a vagyoni jogok és kötelezettségek a NISZ-re szállnak át.
(4) A  KEKKH által megvalósítás alatt álló vagy fenntartott, európai uniós forrásból finanszírozott, az  1.  mellékletben
felsorolt projekteket – a projektekben beszerzett vagyonelemek tekintetében is – az 1. mellékletben meghatározott
szerv veszi át.
(5) A  KEKKH által 2016. december 31. napjáig végzett, a  NISZ-be átkerülő feladatok ellátásában érintett szervezeti
egységek vagy tevékenységek keretében foglalkoztatott közszolgálati tisztviselők foglalkoztatási jogviszonya
– a munkáltató szervezeti egységei vagy tevékenységei tekintetében bekövetkező változás miatti jogviszonyváltásra
tekintettel – a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 72.  § (10)  bekezdése alapján
munkaviszonnyá alakul át. A  munkaviszonyban foglalkoztatottak átvétele jogszabályon alapuló munkáltatói
jogutódlásnak minősül.
(6) A  KEKKH hatáskörébe tartozó, az  e  rendelet hatálybalépésekor a  KEKKH-nál folyamatban lévő elsőfokú hatósági
eljárásokat – a  (7)  bekezdésben foglalt kivétellel – Budapest Főváros Kormányhivatala (a  továbbiakban: BFKH)
folytatja le.
(7) A KEKKH hatáskörébe tartozó, az e rendelet hatálybalépésekor a KEKKH-nál folyamatban lévő, a központi hivatalok
felülvizsgálatával és a  járási (fővárosi kerületi) hivatalok megerősítésével összefüggő egyes kormányrendeletek
módosításáról szóló 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet által a  belügyminiszter hatáskörébe utalt elsőfokú hatósági
eljárásokat a belügyminiszter folytatja le.
(8) A  Belügyminisztérium a  KEKKH záró éves költségvetési beszámolójának elkészítését követő harminc napon
belül megköti a  vagyonelemek 2017. január 1-jei nyilvántartási értéken történő átadás-átvételéhez szükséges
megállapodásokat.
8. A Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal egyes feladatainak átvételével összefüggő
rendelkezések
9. § (1) A  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal által ellátott állampolgársági feladat- és hatáskörök, valamint az  ahhoz
kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a közfeladat átvevője 2017. január 1-jével a BFKH.
(2) Az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény (a továbbiakban: At.) 12/A. § (2) bekezdés a) pont ab) alpontjában,
14.  § (2)  bekezdésében, 46.  § (4)  bekezdésében, 70.  § (3) és (5)  bekezdésében a  hazai anyakönyvezési feladat- és
hatáskörök, az  At. 89.  § (4)  bekezdésében meghatározott eljárás, továbbá a  névváltoztatási eljárással kapcsolatos
feladat- és hatáskörök, valamint az ahhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a Bevándorlási és Állampolgársági
Hivataltól a közfeladat átvevője 2017. január 1-jével a BFKH.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti feladatátvételre a 2–5. §-t megfelelően alkalmazni kell.
9. A Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal megszüntetése
10. § (1) A  Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal (a  továbbiakban: NRSZH) 2016. december 31. napjával az  Áht. 11.  §
(3b) bekezdés b) pontja alapján beolvadásos különválás útján jogutódlással megszűnik.
(2) A (3)–(7) bekezdésben meghatározott feladatok kivételével az NRSZH által ellátott valamennyi feladat tekintetében
jogutód a BFKH.
(3) Az NRSZH jogutódja
a) a rehabilitációs hatósági és szolgáltató tevékenységet segítő eljárási rendek, módszertani útmutatók, szakmai
ajánlások készítésében való közreműködés, hatékonysági vizsgálatok, prognózisok, elemzések készítése,
az orvos-szakmai módszertani feladatellátáshoz kapcsolódó képességvizsgálatok,
b) a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter által a rehabilitációs hatósági, rehabilitációs szakértői szervi
és orvosszakértői szervi feladatok tekintetében végzett szakmai irányítói, törvényességi és szakszerűségi
ellenőrzéssel kapcsolatos feladatok ellátásában való közreműködés,
c) a  foglalkozási rehabilitációs szolgáltatások koordinációjával, fejlesztésével kapcsolatos feladatok, valamint
a  foglalkozási rehabilitációval összefüggő oktatási, innovációs, tárolási, logisztikai, nyilvántartási és
informatikai tevékenység,
d) a  személyes gondoskodást nyújtó szervezetekben szakmai tevékenységet végző szakképzett személyek
működési nyilvántartásának vezetése,
e) a  szociális ágazat képzési, továbbképzési, alap- és szakvizsga rendszerének működtetése, a  továbbképzési
programok minősítése, a  szociális szolgáltatások szakmacsoport szakképesítései esetében szakmai vizsga
szervezése,
f ) a Szociális Ágazati Portál működtetése,
g) a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok hatósági
nyilvántartásával és ellenőrzésével kapcsolatos szakértői közreműködés, a  szolgáltatók, intézmények és
hálózatok szakmai feladatainak és az aktív szociálpolitikai eszközök alkalmazásának segítésére módszertani
útmutatók, ajánlások és egyéb kiadványok elkészítése, e  körben minőségfejlesztési stratégia, standardok,
szolgáltatási protokollok, valamint a  szakmai ellenőrzés módszertanának és eljárásrendjének kidolgozása,
modellkísérletek szervezése, kutatások folytatása,
h) a  támogató szolgáltatás és a  közösségi ellátások finanszírozásának rendjéről szóló kormányrendelet
végrehajtása,
i) a  szociálpolitikai, társadalmi felzárkózási és drogpolitikai stratégiai döntések megalapozására
hatásvizsgálatok, adatgyűjtés, tényfeltáró, elemző, stratégiai és döntés-előkészítő tanulmányok készítése,
a Nemzeti Drogellenes Stratégia végrehajtásához irányelvek és standardok kifejlesztése, és
j) a  fejlesztő foglalkoztatás pályáztatása és finanszírozása, valamint a  szociális intézményi foglalkoztatás és
a szociális foglalkoztatás finanszírozása
keretében ellátott feladatai tekintetében a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság.
(4) Az NRSZH-nak
a) a  szociális és gyermekjóléti szolgáltatások területi lefedettségét figyelembe vevő finanszírozási rendszerbe
történő befogadással kapcsolatos feladatai tekintetében,
b) a  fellebbezés elbírálására jogosult hatóságként és felügyeleti szervként ellátott azon tevékenysége
tekintetében, amelyek esetében első fokon 2016. december 31. napját követően is a  fővárosi és megyei
kormányhivatalok járnak el,
c) az Európai Társadalombiztosítási Platformban betöltött tagsága tekintetében
jogutódja az Emberi Erőforrások Minisztériuma.
(5) Az NRSZH-nak
a) a Rehabilitációs Szakigazgatási Rendszer működtetése és fejlesztése keretében ellátott,
b) a szociális és gyermekvédelmi ellátások országos nyilvántartásával összefüggő,
c) a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok hatósági
nyilvántartásával összefüggő,
d) a  személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások, gyermekjóléti alapellátások és gyermekvédelmi
szakellátások finanszírozásának ellenőrzése céljából vezetett nyilvántartással összefüggő,
e) a  személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások és gyermekjóléti alapellátások országos jelentési
rendszerével összefüggő,
f ) az egyes szociális szolgáltatásokra várakozó személyekről történő adatszolgáltatással összefüggő,
g) az egységes örökbefogadási nyilvántartással összefüggő
feladatai tekintetében jogutód az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság (a továbbiakban: ONYF).
(6) Az NRSZH
a) 8000 Székesfehérvár, Távírda utca 4. telephelye tekintetében a Fejér Megyei Kormányhivatal,
b) 4028 Debrecen, Hadházi út 7–9. és 4025 Debrecen, Erzsébet utca 27. telephelye tekintetében a Hajdú-Bihar
Megyei Kormányhivatal,
c) 9024 Győr, Bem tér 7. telephelye tekintetében a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal,
d) 3529 Miskolc, Bottyán János utca 1. telephelye tekintetében a  Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei
Kormányhivatal,
e) 7633 Pécs, Dr. Veress Endre utca 2. és 7632 Pécs, Árnyas utca 2. telephelye tekintetében a  Baranya Megyei
Kormányhivatal,
f ) 6723 Szeged, Sólyom utca 2. telephelye tekintetében a Csongrád Megyei Kormányhivatal
a jogutód a telephelyen ellátott szakértői bizottsági feladatok és az akkreditált munkáltatók, szolgáltatók helyszíni
ellenőrzésével összefüggő feladatok ellátásához szükséges feltételek biztosítása tekintetében, ha a  (7)  bekezdés
másként nem rendelkezik.
(7) Az  európai uniós forrás terhére nyújtott támogatások esetében az  NRSZH-tól a  2.  mellékletben felsorolt
projektekben ellátott feladatokat a megjelölt szerv veszi át.
10. A Nemzeti Művelődési Intézet megszüntetése 11. § (1) A  Nemzeti Művelődési Intézet (a  továbbiakban: NMI) 2016. december 31. napjával, az  Áht. 11.  § (5)  bekezdése
alapján jogutód nélkül megszűnik.
(2) Az  NMI által a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló
1997.  évi CXL.  törvény (a  továbbiakban: Kultv.) 84.  § (2)  bekezdésében és 87.  §-ában ellátott közfeladatokat
2017.  január  1-jétől – a  Kultv. 87/A.  §-ában foglaltak teljesülésével – a  Lakitelken működő Alapítvány kizárólagos
tulajdonában álló NMI Művelődési Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság látja el.
(3) A közfoglalkoztatásról és a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények módosításáról szóló törvény
és a közfoglalkoztatáshoz nyújtható támogatásokról szóló kormányrendelet szerint az NMI által végzett tevékenység
támogatásáról rendelkező hatósági szerződésben az  NMI helyébe 2017. január 1-jétől az  NMI Művelődési Intézet
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság lép, és az  NMI-nek a  Kulturális Közfoglalkoztatási Programban betöltött
közfoglalkoztatói státuszához kapcsolódó valamennyi jogot és kötelezettséget – beleértve a  közfoglalkoztatási
jogviszonyokból eredő jogokat és kötelezettségeket is – az NMI Művelődési Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság veszi át a közfoglalkoztatottak közfoglalkoztatási jogviszonyának folyamatossága mellett.
(4) Az  európai uniós forrásból finanszírozott folyamatban lévő pályázatok, valamint folyamatban lévő és fenntartási
kötelezettséggel terhelt projektek tekintetében – azok végrehajtásának állapotától függetlenül – az  NMI
e pályázatokkal és projektekkel összefüggő közfeladatait 2017. január 1-jétől az NMI Művelődési Intézet Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság látja el. Az NMI Művelődési Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság köteles
megtenni a  4/2011. Korm. rendelet 36.  § (8)  bekezdése, valamint a  272/2014. Korm. rendelet 89.  § (3)  bekezdése
szerinti bejelentést a támogató felé.
11. A Magyar Nemzeti Digitális Archívum és Filmintézet egyes feladatainak átvételéről
12. § (1) A  Magyar Nemzeti Digitális Archívum és Filmintézet (a  továbbiakban: MaNDA) (2)  bekezdésben meghatározott
digitalizálási feladatait 2017. január 1-jétől a Forum Hungaricum Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
látja el.
(2) Az (1) bekezdés szerinti feladatátadás tárgyát a következő digitalizálási feladatok képezik:
a) közreműködés a kulturális javak digitalizálásában;
b) közreműködés a  kulturális digitális adatbázisok metaadat-sztenderdjeinek és nyilvántartó rendszereinek
egységesítésében;
c) részvétel a nemzeti kulturális digitális kataszter kialakításában;
d) közreműködés a közgyűjteményi digitalizálási stratégia végrehajtásában.
(3) A  MaNDA-nak a  közfoglalkoztatásról és a  közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények
módosításáról szóló törvény és a  közfoglalkoztatáshoz nyújtható támogatásokról szóló kormányrendelet szerint
végzett tevékenysége támogatásáról rendelkező hatósági szerződésében – a 2016. december 31. napján megszűnő
MaNDA helyébe – 2017. január 1-jétől a  Forum Hungaricum Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
lép, és a  MaNDA közfoglalkoztatói státuszához kapcsolódó valamennyi jogát és kötelezettségét – beleértve
a  közfoglalkoztatási jogviszonyokból eredő jogokat és kötelezettségeket is – a  Forum Hungaricum Közhasznú
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság veszi át a  közfoglalkoztatottak közfoglalkoztatási jogviszonyának
folyamatossága mellett.
(4) A  MaNDA-nak az  európai uniós forrásból finanszírozott, folyamatban lévő és fenntartási kötelezettséggel terhelt
(5)  bekezdés szerinti projektjeit a  Forum Hungaricum Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság veszi
át, amely ellátja a  MaNDA e  projektekkel érintett közfeladatait is. A  Forum Hungaricum Közhasznú Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság köteles megtenni a támogató felé a 4/2011. Korm. rendelet 36. § (8) bekezdése, vagy
a 272/2014. Korm. rendelet 89. § (3) bekezdése szerinti bejelentést.
(5) A  Forum Hungaricum Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság a  (4)  bekezdés alapján a  következő
európai uniós forrásból finanszírozott projekteket veszi át:
a) TÁMOP-3.2.14-12/1 „Egységes Nemzeti Oktatási és Kulturális Térinformációs Rendszer létrehozása”;
b) TIOP-1.2.1/B-12/1 „Nemzeti Kulturális Térinformációs Rendszer Szolgáltató és Tanácsadó Multifunkcionális
Módszertani Központ”;
c) ÉMOP-2.1.1/A-14-2014-0001 „Kiemelt turisztikai termék- és attrakciók fejlesztése – Nemzeti Filmtörténeti
Élménypark”. 12. A Nemzeti Kulturális Alap Igazgatósága megszüntetése
13. § (1) A  Nemzeti Kulturális Alap Igazgatósága (a  továbbiakban: NKAI) 2016. december 31. napjával az  Áht. 11.  §
(3) bekezdése alapján beolvadás útján jogutódlással megszűnik.
(2) Az NKAI általános jogutódja az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő.
 (3) Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
6.  §-ában meghatározott előadó-művészeti szervezetek működésével összefüggő közigazgatási hatósági és
szolgáltatási feladat- és hatáskörök, valamint az ahhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a közfeladat átvevője
2017. január 1-jével a Pest Megyei Kormányhivatal.
13. Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár átalakításával kapcsolatos rendelkezések
14. § (1) Az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a  továbbiakban: OEP) elnevezése 2017. január 1-jén Nemzeti
Egészségbiztosítási Alapkezelőre (a  továbbiakban: NEAK) változik. A  NEAK 2017. január 1-jétől
– az egészségbiztosítási szervekről szóló kormányrendeletben és a (2)–(5) bekezdésben meghatározott kivétellel –
ellátja azokat a feladatokat, melyek 2016. december 31. napján az OEP hatáskörébe tartoztak.
(2) A  NEAK gazdálkodásával és üzemeltetésével kapcsolatos egyes feladatok ellátásával összefüggésben az  OEP
jogutódja az Emberi Erőforrások Minisztériuma.
(3) Az  Egészségbiztosítási Alap irányításával kapcsolatos feladatok ellátásával összefüggésben az  OEP jogutódja
az Emberi Erőforrások Minisztériuma.
(4) Az  OEP-től 2017. január 1-jén az  ONYF-hez kerülő, az  egészségbiztosítási ellátásokkal, a  baleseti táppénzzel és
az utazási költségtérítéssel kapcsolatos feladat- és hatáskörök, valamint az átvett feladat- és hatáskörökhöz kötődő
foglalkoztatotti állomány, tárgyi eszköz és egyéb más, vagyoni értékű jogok tekintetében 2017. január 1-jétől
az  ONYF az  OEP jogutódja. Az  OEP-től átvételre kerülő feladatok ellátását biztosító informatikai rendszereket
2017. március 31. napjáig az  ONYF szakmai iránymutatása szerint a  NEAK működteti és üzemelteti, amelyhez
a szükséges pénzügyi forrást az ONYF biztosítja. Ezen időszak alatt a NEAK gondoskodik a jogszabályváltozásoknak
való megfeleltetésről. Az  informatikai rendszereket az  ONYF 2017. április 1-jétől veszi át, és az  ahhoz kötődő
foglalkoztatotti állomány, tárgyi eszköz, valamint egyéb más, vagyoni értékű jogok tekintetében az  ONYF 2017.
április 1-jétől a NEAK jogutódja. E kérdések rendezésére az ONYF és az OEP, illetve az ONYF és a NEAK megállapodást
köt.
(5) Az  egészségbiztosítási szervekről szóló 386/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet alapján az  OEP-től 2017. január 1-jén
a BFKH-hoz átkerülő feladat- és hatáskörök, valamint az azokhoz kapcsolódó foglalkoztatotti állomány, tárgyi eszköz
és egyéb más, vagyoni értékű jog tekintetében a BFKH az OEP jogutódja.
(6) Az (1)–(5) bekezdés szerinti feladatátvételre a 2–5. §-t megfelelően alkalmazni kell.
14. Az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság egyes feladatainak átvételével összefüggő
rendelkezések
15. § (1) 2017. január 1-jén az ONYF Központjának egyes hatósági feladat- és hatásköreit, valamint az azokhoz kapcsolódó
jogviszonyokat a BFKH, az ONYF Nyugdíjfolyósító Igazgatóságának egyes hatósági feladat- és hatásköreit, valamint
az azokhoz kapcsolódó jogviszonyokat a BFKH VIII. Kerületi Hivatala veszi át.
(2) Az (1) bekezdés szerinti feladatátvételre a 2–5. §-t megfelelően alkalmazni kell. E kérdések rendezésére az ONYF és
a BFKH megállapodást köt.
15. Az Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ megszüntetése
16. § Az Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2016. december 31. napjával
az  Áht. 11.  § (3)  bekezdése alapján beolvadás útján jogutódlással megszűnik, jogutódja az  Emberi Erőforrások
Minisztériuma.
16. Az Egészségügyi Készletgazdálkodási Intézet megszüntetése 17. § Az Egészségügyi Készletgazdálkodási Intézet 2016. december 31. napjával az  Áht. 11.  § (3)  bekezdése alapján
beolvadás útján jogutódlással megszűnik, jogutódja az Állami Egészségügyi Ellátó Központ (a továbbiakban: ÁEEK).
17. Az Egészségügyi Nyilvántartási és Képzési Központ megszüntetése
18. § (1) Az  Egészségügyi Nyilvántartási és Képzési Központ (a  továbbiakban: ENKK) 2016. december 31. napjával az  Áht.
11. § (3b) bekezdése b) pontja alapján beolvadásos különválás útján jogutódlással megszűnik.
(2) Az ENKK általános jogutódja – a (3) bekezdésben meghatározott feladatok kivételével – az ÁEEK.
 (3) Az  ENKK Orvostechnikai Főosztálya és Kábítószerügyi Főosztálya az  Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés
egészségügyi Intézetbe (a  továbbiakban: OGYÉI) kerül át. Az  ENKK Orvostechnikai Főosztálya és a  Kábítószerügyi
Főosztálya által ellátott feladatok tekintetében az ENKK jogutódja az OGYÉI.
18. Az Országos Tisztifőorvosi Hivatal megszüntetése 19. § (1) Az  Országos Tisztifőorvosi Hivatal (a  továbbiakban: OTH) 2017. március 31. napjával az  Áht. 11.  § (3b)  bekezdés
b) pontja alapján beolvadásos különválás útján jogutódlással megszűnik.
(2) Az  OTH általános jogutódja – a  (3)–(5)  bekezdésben meghatározott feladatok kivételével – az  Emberi Erőforrások
Minisztériuma.
(3) Az OTH
a) európai uniós projektjei megvalósításával és az e feladat menedzsmentjével kapcsolatos feladatai, továbbá
b) a  munkaegészségügyi feladatai – a  stratégiai és módszertani jellegű munkaegészségügyi feladatok
kivételével –
tekintetében jogutód az Országos Közegészségügyi Intézet.
(4) Az OTH praxisprogramokkal kapcsolatos feladatai tekintetében az ÁEEK a jogutód.
 (5) Az  OTH-nak a  fővárosi és megyei kormányhivatal, valamint a  járási (fővárosi kerületi) hivatal népegészségügyi
feladatai ellátásáról, továbbá az  egészségügyi államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 385/2016. (XII. 2.)
Korm.  rendeletben megjelölt feladat- és hatáskörei, valamint az  azokhoz kapcsolódó jogviszonyai tekintetében
a közfeladat átvevője a BFKH, illetve a megyei kormányhivatalok.
(6) Az  (1)–(5)  bekezdés szerinti jogutódlásra a  2–7.  § irányadó azzal az  eltéréssel, hogy az  e  rendelkezésekben
meghatározott 2016. december 31-ei határnap helyett 2017. március 31-ei határnap alkalmazandó.
19. A Nemzeti Egészségfejlesztési Intézet megszüntetése 20. § (1) A Nemzeti Egészségfejlesztési Intézet (a továbbiakban: NEFI) 2017. március 31. napjával az Áht. 11. § (3b) bekezdés
b) pontja alapján beolvadásos különválás útján jogutódlással megszűnik.
(2) A NEFI általános jogutódja – a (3) és (4) bekezdésben meghatározott feladatok kivételével – az Emberi Erőforrások
Minisztériuma.
(3) A NEFI egészségügyi szolgáltatói feladatai tekintetében az ÁEEK a jogutód.
 (4) A NEFI
a) TÁMOP-6.1.3/B/12/1 „Népegészségügyi kommunikáció fejlesztése”,
b) TÁMOP-6.1.1/12/1 „Egészségfejlesztési szakmai hálózat létrehozása”,
c) TÁMOP-6.1.2.A -14/1 „Teljes körű Iskolai Egészségfejlesztés”
elnevezésű európai uniós projektjei megvalósításával és az  e  feladat menedzsmentjével kapcsolatos feladatok
tekintetében jogutód az ÁEEK.
20. Az Országos Epidemiológiai Központ megszüntetése 21. § (1) Az Országos Epidemiológiai Központ (a továbbiakban: OEK) 2017. március 31. napjával az Áht. 11. § (3b) bekezdés
b) pontja alapján beolvadásos különválás útján jogutódlással megszűnik.
(2) Az OEK általános jogutódja – a (3) bekezdésben meghatározott feladatok kivételével – az Országos Közegészségügyi
Központ, azzal, hogy megnevezése Országos Közegészségügyi Intézetre módosul.
(3) Az OEK stratégiai és módszertani feladatai tekintetében jogutód az Emberi Erőforrások Minisztériuma.
21. Az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség megszüntetése
22. § (1) Az  Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség (a  továbbiakban: OKTF) 2016. december 31.
napjával az Áht. 11. § (3b) bekezdés b) pontja alapján beolvadásos különválás útján jogutódlással megszűnik.
(2) Az OKTF általános jogutódja – a (3) és (4) bekezdésben foglalt feladatok kivételével – a Pest Megyei Kormányhivatal.
 (3) Az OKTF-nek a környezetvédelmi termékdíjról szóló törvényben az állami hulladékgazdálkodást közvetítő szervezet
számára meghatározott igazgatási feladatai, továbbá a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi
LIII. törvény 92. §-a szerinti hatósági feladatai tekintetében jogutód a Földművelésügyi Minisztérium.
(4) Az OKTF-nek a környezetvédelmi és természetvédelmi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről
szóló 71/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 10. § d) és e) pontjában, valamint 12. § b) pontjában foglalt hatósági feladatai
tekintetében jogutód a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM).
22. A Herman Ottó Intézet megszüntetése 23. § (1) A Herman Ottó Intézet a közfeladatok hatékonyabb ellátása és a költségcsökkentés érdekében 2016. december 31.
napján jogutód nélkül megszűnik, feladatait – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a Herman Ottó Intézet Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság veszi át. A  Herman Ottó Intézet közjogi, valamint magánjogi jogosultságai és
kötelezettségei 2017. január 1-jétől a  Herman Ottó Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságot jogosítják,
illetve kötelezik.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  mezőgazdasági és erdészeti gépkezelői jogosítvány bevezetéséről és kiadásának
szabályairól szóló 83/2003. (VII. 16.) FVM rendeletben, valamint az  agrárgazdasági és agrár-vidékfejlesztési
szakterületeken a  szakértői tevékenység végzésének feltételeiről szóló 1/2010. (I. 14.) FVM rendeletben foglalt
ügyekben a Pest Megyei Kormányhivatal jár el.
23. A Földmérési és Távérzékelési Intézet megszüntetése 24. § A Földmérési és Távérzékelési Intézet (a  továbbiakban: FÖMI) 2016. december 31. napjával az  Áht. 11.  §
(3) bekezdése alapján beolvadás útján jogutódlással megszűnik. A FÖMI általános jogutódja a BFKH.
24. A Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal egyes feladatainak átvételével összefüggő
rendelkezések
25. § (1) A  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivataltól (a  továbbiakban: NÉBIH) a  földművelésügyi hatósági és igazgatási
feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló 383/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet alapján a  Földművelésügyi
Minisztériumhoz, a  Pest Megyei Kormányhivatalhoz, illetve a  megyei kormányhivatalokhoz átkerülő feladat- és
hatáskörök, valamint az  azokhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a  NÉBIH jogutódja 2017. január 1-jével
a feladatot ellátó, illetve a hatáskör gyakorlására kijelölt szerv.
(2) Az (1) bekezdés szerinti feladatátvételre a 2–5. §-t megfelelően alkalmazni kell.
25. Az Igazságügyi Hivatal megszüntetése 26. § (1) Az Igazságügyi Hivatal 2016. december 31. napjával beolvadás útján jogutódlással megszűnik.
 (2) Az Igazságügyi Hivatal általános jogutódja – a (3) bekezdésben foglalt kivételekkel – az Igazságügyi Minisztérium.
 (3) Az Igazságügyi Hivatal jogutódja
a) az áldozatsegítéssel összefüggő, elsőfokú hatósági eljáráshoz kapcsolódó feladatok tekintetében az általános
vagy speciális illetékességgel eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal, illetve a  járási (fővárosi kerületi)
hivatal;
b) a  jogi segítségnyújtással összefüggő, hatósági és igazságügyi igazgatási eljáráshoz kapcsolódó feladatok
tekintetében az  általános vagy speciális illetékességgel eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal, illetve
a járási (fővárosi kerületi) hivatal;
c) a kárpótlással összefüggő hatósági feladatok tekintetében a BFKH;
d) az önálló bírósági végrehajtók ügyvitelének, hivatali működésének és magatartásának rendszeres ellenőrzése
tekintetében a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar (a továbbiakban: Kar);
e) az  Igazságügyi Hivatal munkavégzéséhez szükséges tárgyi eszközökhöz – ide nem értve az  informatikai
telekommunikációs eszközöket – kapcsolódó vagyonkezelői jogok és kötelezettségek, valamint
a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságról szóló 250/2014. (X. 2.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés a) pontja
szerinti ellátási feladatok tekintetében a KEF;
f ) a 309/2011. Korm. rendeletben foglalt ellátási feladatok, valamint az e feladatokhoz kapcsolódó informatikaitelekommunikációs eszközökhöz kapcsolódó vagyonkezelői jogok és kötelezettségek tekintetében a NISZ.
(4) A  (2) és (3)  bekezdés szerinti jogutódlás kiterjed az  Igazságügyi Hivatal jogutódjához átkerülő feladat- és
hatáskörök tekintetében az  ellátásukhoz kapcsolódó egyéb feladatokra, jogosultságokra és kötelezettségekre,
továbbá  valamennyi, a  feladat ellátását szolgáló jogviszonyra és a  feladat ellátása során keletkezett iratanyagra
a (8)–(10) bekezdésben meghatározott kivételekkel.
(5) A (4) bekezdésben foglaltak kiterjednek különösen
a) a vagyoni jogokra és kötelezettségekre,
b) az átvett feladatokhoz tartozó ingó és ingatlan eszközállományra,
c) a  feladatokat ellátó foglalkoztatottak feletti munkáltatói jogok gyakorlására és kötelezettségek teljesítésére,
valamint a foglalkoztatási jogviszonyukra.
 (6) A  (2) és (3)  bekezdésben meghatározottak szerinti szerv vagy szervezet az  Igazságügyi Hivatal jogutódjaként
jogosult a (4) és (5) bekezdés szerinti jogviszonyok vonatkozásában
a) eljárni a jogtalanul igénybe vett vagy visszafizetésre meghatározott összegek beszedése érdekében,
b) félként belépni a folyamatban lévő peres és nemperes eljárásokba.
(7) A (3) bekezdés d) pontjában foglaltak kivételével a (2)–(6) bekezdés alkalmazásában az átvett feladatok ellátásához
kapcsolódóan – a  feladatot ellátó foglalkoztatottak esetén – a  munkáltatói jogok gyakorlója és a  kötelezettségek
teljesítője az adott feladat tekintetében jogutódként megjelölt szervezet vezetője. Az átvett feladathoz kapcsolódó
jogviszonyok alatt minden jog és kötelezettség, valamint az átvett feladathoz tartozó létszám is értendő.
(8) A  (3)  bekezdés a) és b)  pontjában megjelölt feladatokkal összefüggésben a  vagyon, a  létszám és a  költségvetési
előirányzatok a  BFKH, mint jogutód részére kerülnek átcsoportosításra. A  feladatot ellátó foglalkoztatottak feletti
munkáltatói jogok gyakorlására, kötelezettségek teljesítésére a BFKH jogutódként jogosult.
(9) A (3) bekezdés d) pontja alapján átvett feladatokkal összefüggésben a Kar részére vagyon, létszám és költségvetési
forrás nem kerül átcsoportosításra. A (3) bekezdés d) pontja szerinti feladatok átvétele nem minősül a munkáltató
személyében bekövetkező jogutódlásnak.
(10) A  (3)  bekezdés f )  pontja szerinti jogutódlás nem terjed ki a  jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásokra és
az azokban tárolt adatokra.
(11) Az  Igazságügyi Hivatal az  (1)  bekezdésben meghatározott beolvadás időpontjáig új kötelezettséget korlátozás
nélkül vállalhat.
26. A Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság megszüntetése 27. § (1) A  Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (a  továbbiakban: NFH) 2016. december 31. napjával az  Áht. 11.  §
(3b) bekezdés b) pontja alapján beolvadásos különválás útján jogutódlással megszűnik.
(2) Az NFH általános jogutódja – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – az NFM.
 (3) A  fogyasztóvédelmi hatóság kijelöléséről szóló 387/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 1.  § (4)  bekezdésében és
3.  § (3)  bekezdésében meghatározott feladat- és hatáskörök, valamint az  azokhoz kapcsolódó jogviszonyok
tekintetében az NFH jogutódja a Pest Megyei Kormányhivatal.
27. A Nemzeti Közlekedési Hatóság megszüntetése 28. § (1) A  Nemzeti Közlekedési Hatóság (a  továbbiakban: NKH) 2016. december 31. napjával az  Áht. 11.  § (3)  bekezdés
alapján beolvadás útján jogutódlással megszűnik.
(2) Az NKH általános jogutódja – a közlekedési igazgatási feladatokkal összefüggő hatósági feladatokat ellátó szervek
kijelöléséről szóló 382/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) eltérő rendelkezése hiányában – az NFM.
29. § (1) A folyamatban lévő közigazgatási hatósági eljárásokban eljáró hatóság helyébe az a hatóság lép, amely az R. alapján
hatáskörrel és illetékességgel rendelkezik az adott hatósági ügy elbírálására.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti jogutódlás azt eredményezné, hogy az  adott ügyben elsőfokú döntést meghozó
szervnek kellene másodfokon elbírálnia a  korábban hozott saját elsőfokú döntését, az  R. alapján hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező szerv helyett a  Pest Megyei Kormányhivatal, a  Pest Megyei Kormányhivatal ügyeiben
a BFKH jár el.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti feladatátvétel az  NKH, az  NKH Központja vagy az  NKH elsőfokú szervei által az  R.
hatálybalépését megelőzően kiadott engedélyek, igazolványok, tantervi és vizsgakövetelmények, valamint hatósági
jogkörben hozott döntések és keletkezett dokumentumok érvényességét nem érinti.
30. § A 2016. december 31. napján hatályban lévő, az NKH által kötött
a) azon együttműködési megállapodások tekintetében, amelyek valamely közigazgatási hatósági feladat
ellátásához kapcsolódnak, az  NKH helyébe azon szerv lép, amelynek az  R. alapján feladat- és hatáskörébe
tartozik az érintett hatósági ügy;
b) ingatlanra vonatkozó bérleti szerződések esetén az NKH helyébe jogutódként az a szerv lép, amely az érintett
ingatlant továbbhasználja, abban az esetben, ha az érintett ingatlant az NFM használja tovább, a vonatkozó
bérleti szerződésekbe az NKH helyébe a KEF lép;
c) ingatlanra vonatkozó vagyonkezelési szerződések esetén az NKH helyébe jogutódként az a szerv lép, amely
az  érintett ingatlant továbbhasználja, abban az  esetben, ha az  érintett ingatlant az  NFM használja tovább,
a vonatkozó szerződésekbe az NKH helyébe az NFM lép;
d) közüzemi vagy egy meghatározott ingatlanhoz kapcsolódó szerződések esetén az NKH helyébe jogutódként
az  a  szerv lép, amely a  közüzemi szerződéssel érintett ingatlant továbbhasználja, abban az  esetben, ha
az érintett ingatlant az NFM használja tovább, a vonatkozó közüzemi szerződésekben az NKH helyébe a KEF
lép;
e) a közlekedési hatósági tevékenységhez kapcsolódó országos nyilvántartások, informatikai rendszerek
működtetéséhez és fejlesztéséhez, a  309/2011. Korm. rendelet 1.  mellékletében felsorolt ellátási és
fejlesztési feladatokhoz, valamint a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat
egyedi szolgáltatási megállapodás útján igénybe vevő szervezetekről, valamint a  központi szolgáltató által
üzemeltetett vagy fejlesztett informatikai rendszerekről szóló 7/2013. (II. 26.) NFM rendelet 1. mellékletének
1. pont 1.30. alpontja és 2. pont 2.3. alpontja szerinti feladatokhoz kapcsolódó szerződések esetében az NKH
helyébe az NFM lép;
f ) azon megbízási szerződések esetén, ahol a másik fél képzőszerv, az NKH helyébe az NFM lép.
31. § Az alábbi, folyamatban lévő projektek tekintetében – ide értve a  projekthez kapcsolódó szerződéseket és
folyamatban lévő közbeszerzési eljárásokat is – az NKH helyébe az NFM lép:
a) a „Nemzeti Tengelysúly- és kapcsolódó ellenőrzéseket támogató hálózat” kiépítésére irányuló projekt;
b) a  KÖFOP-1.0.0-VEKOP-15 „Közúti gépjármű-, vízügyi és légügyi közlekedési-, engedélyezési és vizsgáztatási
folyamatok ügyfélközpontú elektronizálása” című projekt;
c) „A magyarországi Folyami Információs Szolgáltatások hatékonyságának növelése” című projekt (CEF projekt
azonosító száma: 2014-HU-TM-0619-W). 28. A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal megszüntetése
32. § (1) A  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a  továbbiakban: MKEH) 2016. december 31. napján az  Áht. 11.  §
(3) bekezdés alapján beolvadás útján jogutódlással megszűnik.
(2) Az MKEH általános jogutódja a BFKH. 29. A Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal egyes feladatainak átvételével összefüggő
rendelkezések
33. § (1) A  Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatalról (a  továbbiakban: NSZFH) szóló kormányrendeletben
meghatározott, a  Pest Megyei Kormányhivatalhoz 2017. január 1-jével átkerülő hatósági feladat- és hatáskörök,
valamint az azokhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében az NSZFH helyébe a Pest Megyei Kormányhivatal lép.
(2) Az (1) bekezdés szerinti feladatátvételre a 2–5. §-t megfelelően alkalmazni kell.
30. A Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ megszüntetése
34. § (1) A  Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ (a  továbbiakban: Forster Központ)
2016. december 31. napján jogutódlással megszűnik.
(2) A Forster Központ által ellátott,
a) a kulturális örökség elemeinek nyilvántartásával kapcsolatos hatósági és egyéb tevékenységgel,
b) a kulturális javak védelmével és a műtárgyfelügyelettel kapcsolatos hatósági és egyéb tevékenységgel,
c) a világörökséggel,
d) a nemzetközi ügyekkel,
e) az állami elővásárlási jog gyakorlásával,
f ) a tudományos gyűjtemények kezelésével, gyarapításával, közzétételével, nyilvánosan hozzáférhető
kutatószolgálat működtetésével,
g) a kulturális örökségi értékek osztályozásával,
h) az örökségvédelmi tanácsadói testületek működtetésével,
i) a kulturális örökség elemei védettségével kapcsolatos tudományos előkészítéssel,
j) a kulturális örökségvédelem területét érintő szakértői tevékenységgel, a  közszolgálati tisztviselők kötelező
továbbképzésével, ismeretterjesztéssel és közművelődéssel, a szakmai és társadalmi együttműködéssel
összefüggő feladatokat 2017. január 1-jétől a  kulturális örökség védelméért felelős miniszter (ezen alcím
alkalmazásában a továbbiakban: miniszter) látja el.
(3) A  Forster Központ által fenntartott Magyar Építészeti Múzeum fenntartói feladatait 2017. január 1-jétől a  Magyar
Művészeti Akadémia látja el.
(4) A  Budavári Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Kft. (a  továbbiakban: Budavári Kft.) 2017. január 1-jétől
közfeladatként ellátja
a) a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV.  törvény (a továbbiakban: Kötv.) 7. § 20. pontja szerinti
nagyberuházás régészeti előkészítését és koordinálását, az  előzetes régészeti dokumentáció készítését és
ennek részeként próbafeltárás végzését, valamint a jogszabályban meghatározott régészeti feladatokat;
b) a  régészeti feltárások végzésénél alkalmazott szempontrendszerek, szakmai irányelvek és protokollok
kidolgozását;
c) a régészeti örökség felkutatásában való közreműködést;
d) a  Forster Központ megvalósítása alatt álló egyes kiemelt nemzeti örökségvédelmi programok, projektek
fejlesztési feladatait;
e) a  Forster Központ által ellátott létesítménygazdálkodási feladatokat, a  hozzá kapcsolódó, az  ingatlanok
fenntartására, üzemeltetésére, hasznosítására vonatkozó feladatokat, valamint az  ingatlanokra vonatkozó
beruházási és fejlesztési feladatokat;
f ) a  kulturális örökség kezelésével kapcsolatos információk nyújtásával, hasznosítással kapcsolatos
tanácsadással, pályázati tanácsadással és közreműködéssel, fejlesztéssel, felújítással kapcsolatos
tanácsadással, tervpályázati eljárás lebonyolításával összefüggő feladatokat;
g) a  veszélyeztetett műemlékek helyzetének konszolidálásában, hasznosítási javaslatok készítésében való
közreműködéssel kapcsolatos feladatokat;
h) a  kulturális örökséget érintő fejlesztési programok kidolgozásában, nyomonkövetésében, a  stratégiai és
operatív folyamatokban való közreműködéssel összefüggő feladatokat;
i) a kulturális örökségre alapozott projektek kidolgozását, megvalósítását, koordinálását;
j) a  vagyonkezelt ingatlanokra vonatkozóan a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és
a  közművelődésről szóló 1997.  évi CXL.  törvény szerinti közgyűjteményi feladatokat, továbbá múzeumi,
közművelődési és más kulturális szolgáltatások nyújtását;
k) a kulturális örökséget érintő előkészítési és tervezési feladatokat;
l) a Forster Központ által ellátott egyéb, a (2)–(4) bekezdésben nem nevesített feladatokat.
35. § (1) A  34.  §-ban meghatározott feladatok vonatkozásában a  Forster Központ jogutódja – a  (2)–(9)  bekezdésben
meghatározott eltérésekkel – 2017. január 1-jétől a feladat ellátására kijelölt szerv.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott jogutódlás kiterjed a  Forster Központ jogutódjához átkerülő feladat- és
hatáskörök tekintetében az  ellátásukhoz kapcsolódó egyéb feladatokra, jogosultságokra és kötelezettségekre,
továbbá valamennyi, a feladat ellátását szolgáló jogviszonyra.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak kiterjednek különösen
a) a vagyoni jogokra és kötelezettségekre,
b) az átvett feladatokhoz tartozó ingó és ingatlan eszközállományra,
c) a  feladatokat ellátó kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők, illetve munkavállalók feletti munkáltatói
jogok gyakorlására és kötelezettségek teljesítésére, valamint kormányzati szolgálati jogviszonyukra vagy
munkaviszonyukra.
(4) A 34. § (4) bekezdésben meghatározott feladatokhoz kapcsolódóan a Forster Központ által benyújtott, folyamatban
lévő vagy lezárult európai uniós pályázatok, a Forster Központtal megkötött európai uniós támogatási szerződések,
valamint az  ezekkel kapcsolatosan megkötött együttműködési megállapodások vagy konzorciumi szerződések
tekintetében a Forster Központ jogutódja a Budavári Kft.
(5) A Kötv. 71. § (1) bekezdésében meghatározott nyilvántartások vezetéséhez szükséges szoftvereszközök és virtuális
szerverek üzemeltetési és fejlesztési feladatainak ellátása tekintetében a  Forster Központ feladatait a  Lechner
Tudásközpont Területi, Építészeti és Informatikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság látja el.
(6) Az  (5)  bekezdésben foglalt feladatellátás nem terjed ki a  Kötv. 71.  § szerinti nyilvántartások adatainak
tulajdonjogára, ezek fölött a  tulajdonosi jogokat a miniszter – mint a nyilvántartást vezető hatóság és a kulturális
javak hatósága – gyakorolja.
(7) A Forster Központ jogutódja a Miniszterelnökség
a) az ÁROP-1.2.18/A-2013-2013-0043 „Forster Központ szervezetfejlesztési programja” című projektben;
b) az  EGT/Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014; „Kapacitásfejlesztés és intézményközi
együttműködés” program; HU11-0008-PP4-2013 „A kulturális örökség társadalmi és gazdasági hatásainak
feltárása” című pályázatban;
c) az EKOP-2007/1.2.2 „Egyablakos vámügyintézés megteremtése” című projektben, valamint
d) az  EKOP-1.A.1-08/B-2009-0009 „A Kulturális Örökségvédelmi Hivatal közszolgáltatásainak elektronizálása,
informatikai rendszerének fejlesztése” című projektben.
 (8) A  Magyar Építészeti Múzeummal kapcsolatos feladatok, a  kapcsolódó humán erőforrás, költségvetési források és
eszközök, a folyamatban lévő ügyek átvételéről és az esetlegesen folyamatban lévő peres és nemperes eljárásokba
való belépésről a  Magyar Művészeti Akadémia, a  Miniszterelnökség és Forster Központ közfeladat-ellátási
megállapodásban 2016. december 31. napjáig rendelkezik.
(9) Az  Áht. 49.  §-a szerint a  Miniszterelnökséggel kötött megállapodásokban a  Millenáris Tudományos Kulturális
Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság a Forster Központ jogutódja.
36. § (1) A  Miniszterelnökség, a  Budavári Kft. és a  Magyar Művészeti Akadémia az  átvett feladatok tekintetében kötelesek
hozzáférést biztosítani egymásnak az átvett feladatok ellátásához szükséges adatokhoz, adatbázisokhoz.
(2) A 34. §-ban meghatározottak szerinti szerv vagy szervezet a Forster Központ jogutódjaként jogosult
a) eljárni a jogtalanul igénybe vett vagy visszafizetésre meghatározott összegek beszedése érdekében,
b) félként belépni a folyamatban lévő peres és nemperes eljárásokba.
(3) Az  európai uniós forrásból finanszírozott projektek esetében a  34.  §-ban meghatározott szerv vagy szervezet
a  4/2011. Korm. rendelet 36.  § (1)  bekezdése, valamint a  272/2014. Korm. rendelet 63.  § (3)  bekezdése szerinti
bejelentést a  jogutódlás bekövetkeztét követő nyolc napon belül köteles a  támogató felé megtenni. Az  egyéb
forrásból finanszírozott projektek vagy pályázatok esetében a 34. §-ban meghatározott szerv vagy szervezet az adott
projektre vagy pályázatra vonatkozó szerződésben foglaltak szerint köteles eljárni.
37. § (1) A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet szerinti átadás-átvételi eljárást
legkésőbb 2016. december 31. napjáig kell lefolytatni. A megszűnő Forster Központ éves költségvetési beszámolóját
a 34. § (4) bekezdése szerinti jogutód szerv köteles elkészíteni.
(2) A  34.  § (4)  bekezdésben meghatározott, átvett feladatokhoz kapcsolódó, hatályában 2017. január 1. napján
áthúzódó egyes szerződésekből, az előzetes régészeti dokumentáció készítésével kapcsolatos szerződések esetében
a  beruházóval megkötött, hatályában 2017. január 1. napján áthúzódó szerződésekből és az  azokhoz kapcsolódó
alvállalkozási szerződésekből származó jogokat és kötelezettségeket a Budavári Kft. veszi át.
(3) Azon szerzői jogi védelem alá tartozó művek esetében, amelyek felhasználására a  Forster Központ a  szerzővel
felhasználási szerződést kötött, a  felhasználási jogok vonatkozásában a  Forster Központ jogutódja a  34.  §-ban
meghatározott szerv.
(4) A  Forster Központ által végzett régészeti feltárások esetében – hatósági bejelentés és döntés nélkül – a  Forster
Központ, mint a  feltárási engedély vagy a  bejelentés tudomásul vételének jogosultja helyébe – jogszabályban
kijelölt örökségvédelmi szervként – a Budavári Kft. lép.
(5) A Forster Központ által szakmai tanácsadó testületként működtetett Kulturális Javak Bizottsága, az Ásatási Bizottság
és a  Műemléki Tanácsadó Testület tagjainak jogviszonya folyamatos, a  testületek tevékenységének folytatásáról
2017. január 1. napjától a miniszter gondoskodik.
31. Az Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont megszüntetése
38. § (1) Az  Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont (a  továbbiakban: Eszterháza Központ) 2016. december 31.
napján megszűnik.
(2) Az  Eszterháza Központ feladatait – közfeladat-ellátási és továbbfoglalkoztatási kötelezettséggel – jogutódlással
2017. január 1-jétől a  „NISTEMA” Kereskedelmi és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
(a továbbiakban: „NISTEMA” Nonprofit Kft.) látja el.
(3) A (2) bekezdés szerinti jogutódlás kiterjed valamennyi, az Eszterháza Központ által ellátott feladatra, jogosultságra
és kötelezettségre, továbbá valamennyi, az ezekhez kapcsolódó jogviszonyra, különösen
a) az ezekkel összefüggő vagyoni jogokra és kötelezettségre,
b) az ingó és ingatlan állományra,
c) az  átvett feladatokat ellátó alkalmazottak feletti munkáltatói jogok gyakorlására és kötelezettségek
teljesítésére, munkaviszonyára, közalkalmazotti jogviszonyára.
 (4) Az Eszterháza Központ 2016. december 31. napjáig vállalhat kötelezettséget és létesíthet foglalkoztatásra irányuló
jogviszonyt. (5) A megszűnő Eszterháza Központ éves költségvetési beszámolóját a „NISTEMA” Nonprofit Kft. köteles elkészíteni.
 (6) A „NISTEMA” Nonprofit Kft. köteles az Eszterháza Központtól átvett európai uniós forrásból finanszírozott projektek
esetében a támogatási szerződésekben foglaltak szerint, a 4/2011. Korm. rendelet 36. § (8) bekezdése alapján a 36. §
(1) bekezdése szerinti, valamint a 272/2014. Korm. rendelet 89. § (3) bekezdése alapján a 86. § (1) bekezdése szerinti
bejelentést a jogutódlás bekövetkeztét követő nyolc napon belül a támogató felé megtenni.
32. A Külügyi és Külgazdasági Intézet megszüntetése 39. § (1) A  Külügyi és Külgazdasági Intézet (a  továbbiakban: KKI) 2016. december 31. napjával, az  Áht. 11.  § (5)  bekezdése
alapján jogutód nélkül megszűnik.
(2) A  KKI-nek a  Külügyi és Külgazdasági Intézetről szóló 182/2014. (VII. 25.) Korm. rendelet 3.  §-a szerinti feladatait
2017. január 1-jével a külpolitikáért felelős miniszter a Demokrácia Központ Közalapítvány (a továbbiakban: DEMKK)
közreműködésével látja el.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatok ellátásához kapcsolódó ingó eszközállomány és a  1016 Budapest,
Bérc  utca 13–15. szám alatti – Budapest, I. kerület 5320/2 helyrajzi számú – ingatlan a  külpolitikáért felelős
miniszter által vezetett minisztérium Külképviselet Igazgatásának a vagyonkezelésébe kerül, az átvett feladatokhoz
kapcsolódó egyéb vagyoni jogokat és kötelezettségeket annak Központi Igazgatása gyakorolja, illetve teljesíti.
(4) A külpolitikáért felelős miniszter a (2) bekezdésben foglalt feladatok ellátására a DEMKK önálló jogi személyiséggel
rendelkező szervezeti egységével 2017. január 1-jével hatályos közszolgáltatási szerződést köt.
(5) A  KKI által korábban foglalkoztatott kormánytisztviselők kormányzati szolgálati jogviszonya, illetve munkavállalók
munkaviszonya 2017. január 1-jétől a DEMKK önálló jogi személyiségű szervezeti egységénél fennálló, azonos idejű
és tartalmú munkaviszonnyá alakul át.
33. A Mezőhegyesi Állami Ménes megszüntetése 40. § (1) A Mezőhegyesi Állami Ménes 2016. december 31. napján megszűnik.
 (2) A  Mezőhegyesi Állami Ménes feladatait – közfeladat-ellátási és továbbfoglalkoztatási kötelezettséggel –
jogutódlással 2017. január 1-jétől a  Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdasági Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: Társaság) látja el.
(3) Az 1. § (2) bekezdése szerinti jogutódlás kiterjed valamennyi, a Mezőhegyesi Állami Ménes által ellátott feladatra,
jogosultságra és kötelezettségre, továbbá valamennyi, az ehhez kapcsolódó jogviszonyra, különösen
a) az ezekkel összefüggő vagyoni jogokra és kötelezettségre,
b) az ingó és ingatlan állományra,
c) az  átvett feladatokat ellátó alkalmazottak feletti munkáltatói jogok gyakorlására és kötelezettségek
teljesítésére, munkaviszonyára, közalkalmazotti jogviszonyára.
 (4) A  Mezőhegyesi Állami Ménes 2016. december 31. napjáig vállalhat kötelezettséget és létesíthet foglalkoztatásra
irányuló jogviszonyt.
 (5) A megszűnő Mezőhegyesi Állami Ménes éves költségvetési beszámolóját a Társaság köteles elkészíteni.
 (6) A Társaság köteles a Mezőhegyesi Állami Ménestől átvett európai uniós forrásból finanszírozott projektek esetében
a  támogatási szerződésekben foglaltak szerint, a  4/2011. Korm. rendelet 36.  § (8)  bekezdése alapján, a  36.  §
(1) bekezdése szerinti, valamint a 272/2014. Korm. rendelet 89. § (3) bekezdése alapján, a 86. § (1) bekezdése szerinti
bejelentést a jogutódlás bekövetkeztét követő nyolc napon belül a támogató felé megtenni.
34. A Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ megszüntetése 41. § (1) A Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (a továbbiakban: KKK) 2016. december 31. napján – a (2) bekezdésben
meghatározott kivétellel – az NFM-be történő jogutódlással megszűnik.
(2) A  közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény (a  továbbiakban: Kkt.) 46/K.  § (3)  bekezdése alapján a  KKK által
a  Kkt. 32.  § (6)  bekezdés alapján ellátott országos közúti vagyonkezelői feladatok, valamint az  ahhoz kapcsolódó
jogviszonyok tekintetében a közfeladat átvevője 2017. január 1-jétől a Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MK NZrt.).
(3) A  (2)  bekezdés szerinti feladat ellátásához szükséges eszközöket a  KKK 2016. december 31-ei határidővel
a könyvviteli, nyilvántartási számlái és részletező nyilvántartásai lezárása nélkül, a folyamatos könyvelés keretében
köteles a  könyveiből kivezetni, és azokat a  tulajdonosi joggyakorló Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) köteles ugyanazzal a  nappal könyveibe nyilvántartásba
venni. Az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 22.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti,
a  vagyonkezelő által elkészített és hitelesített, 2016. december 31. napjára vonatkozó leltározást a  KKK köteles
elvégezni 2016. december 31-ig és a leltározott eszközökről mennyiségi és értékbeni adatot szolgáltatni az MNV Zrt.
részére.
(4) Az  (3)  bekezdés szerinti nyilvántartás-rendezés részletes szabályainak rögzítése érdekében a  KKK, az  MK NZrt.,
az MNV Zrt. és az NFM 2016. december 30. napjáig köteles megállapodást kötni.
35. A fővárosi és megyei kormányhivatalok egyes feladatainak átadásával összefüggő rendelkezések
42. § (1) A  megyei kormányhivatal által másik megyére (ide nem értve a  fővárost) kiterjedő illetékesség szerint ellátott
környezetvédelmi és természetvédelmi feladat- és hatáskörei, valamint az  azokhoz kapcsolódó jogviszonyok
tekintetében a közfeladat átvevője 2017. január 1-jével azon megyei kormányhivatal, amelyre a környezetvédelmi és
természetvédelmi feladatkörében eljáró megyei kormányhivatal illetékessége korábban kiterjedt.
(2) A  BFKH Pest megyére kiterjedő illetékesség szerint ellátott családtámogatási és fogyatékossági támogatásokkal
összefüggő feladat- és hatáskörei, valamint az azokhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a közfeladat átvevője
2017. január 1-jével a Pest Megyei Kormányhivatal.
(3) A  Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal által ellátott, a  családok támogatásáról szóló 1998.  évi
LXXXIV.  törvény végrehajtásáról szóló 223/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 11.  melléklet b)  pontja szerinti esetben
a nemzetközi családtámogatási feladat- és hatáskörök, valamint az azokhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében
a közfeladat átvevője 2017. január 1-jével a Vas Megyei Kormányhivatal.
(4) A  fővárosi és – a  Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal kivételével – a  megyei kormányhivatalok által
ellátott, a  bányászati dolgozók kereset-kiegészítésével kapcsolatos feladat- és hatáskörök, valamint az  azokhoz
kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a  közfeladat átvevője 2017. január 1-jével a  Komárom-Esztergom Megyei
Kormányhivatal.
(5) A  fővárosi és megyei kormányhivatal által ellátott családtámogatási és nyugdíjbiztosítási igazgatási feladatokkal
összefüggő folyósítási, követeléskezelési és végrehajtási feladatok, a  hatósági döntést nem igénylő, kizárólag
nemzetközi adatcserével vagy adatigazolással kapcsolatos feladatok, valamint az azokhoz kapcsolódó jogviszonyok
tekintetében a  közfeladat átvevője 2017. január 1-jével az  ONYF. Az  átvett feladat- és hatáskörökhöz kötődő
foglalkoztatotti állomány, tárgyi eszköz és egyéb más, vagyoni értékű jogok tekintetében az  ONYF és az  érintett
fővárosi és megyei kormányhivatal megállapodást köt.
(6) A  családtámogatási ellátásokkal, a  fogyatékossági támogatással és a  vakok személyi járadékával kapcsolatos
feladatkörükben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalok eljárásaiban keletkezett küldemények központilag
történő érkeztetésével, digitalizálásával, valamint ezen ügyekben az elektronikus aláírással kiadmányozott döntések
központilag történő nyomtatásával és postai úton történő közlésével kapcsolatos feladatok, továbbá a bányászati
kereset-kiegészítéssel és a  nagycsaládos gázdíjkedvezménnyel kapcsolatos feladatkörükben eljáró fővárosi és
megyei kormányhivatalok eljárásaiban keletkezett küldemények központilag történő érkeztetésével kapcsolatos
feladatok átvevője 2017. január 1-jével az  ONYF. Az  átvett feladat- és hatáskörökhöz kötődő foglalkoztatotti
állomány és előirányzat átadása tekintetében az  ONYF és az  érintett fővárosi és megyei kormányhivatal
megállapodást köt.
(7) A fővárosi és megyei kormányhivatalok által ellátott mérésügyi és műszaki biztonsági feladatok közül
a) a  Baranya Megyei Kormányhivatal által Somogy megyei illetékességgel ellátott mérésügyi feladat- és
hatáskörök, valamint az azokhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a Somogy Megyei Kormányhivatal;
b) a  Baranya Megyei Kormányhivatal által Tolna megyei illetékességgel ellátott mérésügyi feladat- és
hatáskörök, valamint az azokhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a Tolna Megyei Kormányhivatal;
c) a  Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal által Vas megyei illetékességgel ellátott mérésügyi, valamint
műszaki biztonsági feladat- és hatáskörök, továbbá az azokhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a Vas
Megyei Kormányhivatal;
d) a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal által Zala megyei illetékességgel ellátott mérésügyi feladat- és
hatáskörök, valamint az azokhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a Zala Megyei Kormányhivatal;
e) a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal által Jász-Nagykun-Szolnok megyei illetékességgel ellátott mérésügyi,
valamint műszaki biztonsági feladat- és hatáskörök, továbbá az  azokhoz kapcsolódó jogviszonyok
tekintetében a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal
a közfeladat átvevője 2017. január 1-jétől. (8) Az (1)–(7) bekezdés szerinti feladatátvételre a 2–5. §-t megfelelően alkalmazni kell.
43. § (1) A megyei kormányhivatal elsőfokú környezetvédelmi, természetvédelmi, erdészeti és vadgazdálkodási hatáskörben
hozott döntéseivel szemben 2017. január 1-jén folyamatban lévő fellebbezési eljárások esetében a  fellebbezés
elbírálására jogosult szerv a Pest Megyei Kormányhivatal.
(2) A  megyei kormányhivatal elsőfokú halgazdálkodási hatáskörben hozott döntéseivel szemben 2017. január 1-jén
folyamatban lévő fellebbezési eljárásokat a – hatáskör tekintetében jogelőd – NÉBIH folytatja le.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltakat az  elsőfokú döntéssel szemben folyamatban lévő felügyeleti eljárásokra is
alkalmazni kell.
36. Záró rendelkezések 44. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
71/2010. (IV. 22.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondására tekintettel Jóvérné dr. Pusztay Zsuzsannát 2010. december 31-ei hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére dr. Takács Jolánt 2010. december 31-ei hatállyal,
a felső korhatár elérése miatt dr. Soós Imrét 2010. november 27-ei hatállyal,
Gimesiné dr. Karácsonyi Ildikót 2011. január 21-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Dr. Deák Pétert, dr. Huber Gábort és dr. Kaiser Mária Ilonát 2010. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá,
dr. Bejczi Arnoldot, dr. Donkóné dr. Peterdi Csillát,
dr. Karászi Gábort, dr. Kocsi Balázst és dr. Szabó Bélát a 2010. május 1. napjától 2013. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2010. április 14. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
3/2012. (I. 12.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 51. §-a alapján, a nemzetgazdasági miniszter
javaslatára Csizmadia Norbertet, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2012. január 9-ei hatállyal, más fontos megbízatására tekintettel –
felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
191/2003. (X. 20.) KE határozata Nagy József Ferenc rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A Kormány előterjesztésére Nagy József Ferenc rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése
mellett — felmentem a Magyar Köztársaság bogotai nagykövetségének vezetésére, valamint a Magyar Köztársaság
Ecuadori Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2003. május 26. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
17/2015. (V. 15.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között a vezetői engedélyek kölcsönös elismeréséről és cseréjéről szóló Megállapodás hatálybalépéséről.
A 2015. évi XXII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2015. március 26-ai, 41. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Koreai Köztársaság Kormánya között a vezetői engedélyek kölcsönös elismeréséről és cseréjéről szóló
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 9. cikkének 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás harminc (30) nappal az utolsó olyan értesítés kézhezvételét követően lép hatályba, amelyben
a Szerződő Felek arról értesítik egymást, hogy a hatályba lépéshez szükséges belső követelményeknek eleget tettek.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások befejezéséről szóló utolsó értesítés kézhezvételének
napja: 2015. április 16.
A Megállapodás Magyarország tekintetében történő hatálybalépésének napja: 2015. május 16.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi XXII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között a vezetői engedélyek kölcsönös elismeréséről és cseréjéről szóló
Megállapodás kihirdetéséről szóló 2015. évi XXII. törvény 2–3. §-ai 2015. május 16-án, azaz kettőezer-tizenöt május
tizenhatodikán lépnek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
12/2010. (VII. 16.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az egyszerűsített honosítási eljárás bevezetésével kapcsolatos feladatok ellátására 2010. július 1. napjától
2010. december 31. napjáig dr. Wetzel Tamást miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény módosításáról szóló 2010. évi
XLIV. törvény nyomán felmerülő feladatok koordinálása. 3. § A miniszteri biztos
a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok előkészítésében, b) gondoskodik az egyszerűsített honosítási eljárás bevezetéséhez szükséges szervezeti döntések előkészítéséről.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
87/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Kiss  Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
ankarai nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak az  Afganisztáni Iszlám Köztársaságban való
képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. november 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
83/2017. (III. 14.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Pongrácz Eszter Annát 2017. augusztus 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. március 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2015. (I. 12.) HM utasítása a 2015–2018. évekre vonatkozó Honvédelmi Szakpolitikai Program kidolgozásáról és aktualizálásáról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján,
figyelemmel a kormányzati stratégiai irányításról szóló 38/2012. (III. 12.) Korm. rendelet 36. § (2) bekezdés a) pontjára, a következő
utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), valamint a  Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) A Honvédelmi Szakpolitikai Program (a továbbiakban: HSZP) a honvédelmi szakpolitikai ágazat négyéves cselekvési
terve, melynek rendeltetése a Honvédelmi miniszteri programban (a továbbiakban: MP) és a HM 2013–2022. közötti
időszakra vonatkozó hosszú távú tervében (a továbbiakban: 10 éves terv) meghatározott célkitűzések megvalósítása
a prognosztizált tervidőszaki források és az ismert kötelezettségek figyelembevételével.
(3) A HSZP iránymutatást nyújt az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
33/B. §-a szerinti, a költségvetési évet követő három évre vonatkozó szakmai és költségvetési terv összeállításához.
2. § (1) Az utasítás alkalmazásában
a) aktualizálás: a  HSZP-ben meghatározott prioritások és tervezési súlypontok megváltoztatása a  HSZP
nyomon követése során keletkező adatok és információk alapján, valamint a politikai iránymutatás változása
következtében,
b) átfogó stratégiai célok: az MP-ben meghatározott közép- és hosszú távú célkitűzések,
c) beavatkozási irányok: az átfogó stratégiai célok eléréséhez szükséges lépések,
d) együttműködők: a  program, a  projekt és a  feladat erőforrás- és költségtervezésében, valamint
a  feladat-végrehajtásban érintett honvédelmi szervezetek, melyek feladataikat a  programfelelős vagy
a  programmenedzser koordinálásával, a  vonatkozó közjogi szervezetszabályozó eszközök előírásaival
összhangban végzik,
e) PillÉrt: a  stratégiai pillérek felelőseinek értekezlete, a  HSZP kidolgozását támogató, főosztály-vezetői szintű
koordinációs fórum,
f ) stratégiai feladatok: a  haderő meglévő és kialakítandó képességeire meghatározó hatással bíró működésfenntartási feladatok, illetve a védelempolitikai szempontból meghatározó nemzetközi és egyéb feladatok,
g) stratégiai pillérek: a  honvédelmi szakpolitikai területet lefedő, elkülöníthető tervezési területek, amelyek
mentén leírhatók a honvédelmi szakpolitikai területet jellemző legfontosabb folyamatok és összefüggések,
h) stratégiai pillérek felelősei: a tervezési terület feladatainak és a tervezési területen belüli koordináció ellátására
kijelölt honvédelmi szervezetek vezetői,
i) tervidőszak: a 2015–2018. éveket felölelő időintervallum.
 (2) Az utasításban meghatározott feladatok végrehajtása során
a) a kormányzati stratégiai irányításról szóló 38/2012. (III. 12.) Korm. rendelet (a továbbiakban: KSIR) 7. §-ában és
b) a védelmi képesség-fejlesztési feladatok programozott tervezéséről és végrehajtásáról szóló 113/2007. (HK 20.)
HM utasítás 3. § a), b), d)–f ) és i) pontjában
meghatározott fogalmakat is alkalmazni kell.
2. A HSZP kidolgozásának szervezeti keretei, felelősségi körök
3. § A HSZP kidolgozását – figyelemmel a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011.
(XII. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Hvt. vhr.) 6. § (1) bekezdés 18–21. pontjára – a HM közigazgatási államtitkára
(a továbbiakban: HM KÁT) szakirányítja, a tervezési feladatok végrehajtásának koordinálását – figyelemmel a Hvt. vhr.
8. § (2) bekezdésére – a HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban:
HM VPVT HÁT) irányításával a HM Védelmi Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM VTF) végzi.
4. § A HSZP kidolgozása a honvédelmi szakpolitikai területen a következő stratégiai pillérekre – tervezési területekre –
osztva történik:
a) Az  MH és a  társadalom kapcsolatának fejlesztése, mely a  honvédelem ügyére, valamint az  MH és a  civil
lakosság közötti kapcsolatok erősítésére terjed ki. A tervezési terület feladatait és a tervezési területen belüli
koordinációt – a HM társadalmi kapcsolatokért felelős helyettes államtitkár irányításával – a HM Társadalmi
Kapcsolatok és Háborús Kegyeleti Főosztály főosztályvezetője látja el.
b) A haderő fejlesztése és alkalmazása, mely az MH képességeire és stratégiai feladataira terjed ki. A tervezési
terület feladatait és a  tervezési területen belüli koordinációt – a  Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban:
HVKF) irányításával – a Honvéd Vezérkar Haderőtervezési Csoportfőnökség csoportfőnöke látja el.
c) A  központi intézményfejlesztés, mely a  HM közigazgatási feladatait ellátó szervezetrendszerre, annak
vonatkozásában a  HM Tervezési és Koordinációs Főosztálynak (a továbbiakban: HM TKF) a  Honvédelmi
Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 53/2014. (VIII. 1.) HM utasításban meghatározott
feladat- és hatáskörébe tartozó szervezetfejlesztésre – ezen belül a szervezeti felépítésre, a létszámgazdálkodásra
és a vezetési rendszerre – terjed ki. A tervezési terület feladatait és a tervezési területen belüli koordinációt
– a HM KÁT irányításával – a HM TKF főosztályvezetője látja el.
d) Az ország védelmi felkészítése, valamint a rendvédelmi és a polgári képességek honvédelmi célú fejlesztése,
mely a védelmi igazgatás feladat- és szervezeti rendszerére terjed ki. A tervezési terület feladatait és a tervezési
területen belüli koordinációt – a HM KÁT irányításával – a HM Védelmi Hivatal főigazgatója látja el.
e) A  katonai nemzetbiztonsági fejlesztés, mely a  katonai hírszerzési, felderítési és elhárítási feladatokra és
intézményre terjed ki. A  tervezési terület feladatait és a  tervezési területen belüli koordinációt – a  KNBSZ
főigazgatója irányításával – a KNBSZ A3 Főosztály főosztályvezetője látja el.
5. § (1) A HSZP kidolgozása során a stratégiai pillérek felelősei jogosultak
a) a tervezési területük működésében érintett honvédelmi szervezeteket a tervezési tevékenységbe bevonni,
b) a tervezési területüket érintő programok kidolgozását irányítani, – a folyamatban lévő programokra vonatkozó,
hatályban lévő szabályozók figyelembevételével – a programfelelősök és a programmenedzserek kijelölésére
javaslatot tenni,
c) a  tervezési területükön tervezhető forráskeretek programokhoz, feladatokhoz történő hozzárendelését
koordinálni,
d) a  tervezési területük feladataiban és a  feladatok végrehajtásában érintett honvédelmi szervezetek vezetői,
képviselői, illetve más pillérfelelős részvételével egyeztető értekezleteket összehívni és levezetni,
e) a tervezési területük feladataiban és a feladatok végrehajtásában érintett honvédelmi szervezetek vezetőitől
információt és adatszolgáltatást kérni,
f ) a  programfelelősöktől és programmenedzserektől a  programok előkészítésére, végrehajtására és nyomon
követésére vonatkozóan információt és adatszolgáltatást kérni és
g) a tervezés során készült dokumentumok megismerésére és véleményezésére.
 (2) A HSZP kidolgozása során a stratégiai pillérek felelőseinek feladatai
a) a programok végrehajtásának nyomon követése és értékelése,
b) a biztosított források felhasználásának nyomon követése,
c) más stratégiai pillérfelelőssel, valamint a  tervezési területükön érintett honvédelmi szervezetek vezetőivel,
képviselőivel összehívott egyeztető értekezletek eredményeiről a HM VTF-et tájékoztatni és
d) a tervezési területükön készülő dokumentumok tartalmi és formai egységességét biztosítani.
6. § (1) A PillÉrt állandó résztvevői
a) a stratégiai pillérek felelősei,
b) a HM VTF főosztályvezetője,
c) a HM Kontrolling Főosztály főosztályvezetője,
d) a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály (a továbbiakban: HM GTSZF) főosztályvezetője,
e) a HM Humánpolitikai Főosztály főosztályvezetője és
f ) a HM Hadfelszerelés Fejlesztési Főosztály főosztályvezetője.
(2) A PillÉrt-re a tervezési terület érintettsége alapján a honvédelmi szervezetek más vezetői és a honvédelmi szervezetek
képviselői is meghívhatók.
(3) A  HSZP kidolgozásának megkezdésére és lezárására PillÉrt megtartásával kerül sor, melynek összehívására és
vezetésére a  HM VTF főosztályvezetője jogosult. A  HSZP kidolgozásának időszakában a  HM VTF főosztályvezetője
havi rendszerességgel PillÉrt-et tart. További PillÉrt szükség szerint szervezhető, melyet a PillÉrt állandó résztvevői
a HM VTF főosztályvezetőjénél kezdeményezhetnek.
(4) A HM VTF a havi PillÉrt előtt legalább három munkanappal megküldi a meghívót és a napirendet a résztvevők részére.
A PillÉrt-ről a HM VTF jegyzőkönyvet készít, melyet a PillÉrt-et követő három munkanapon belül megküld az értekezlet
résztvevőinek.
3. A HSZP előkészítésének tartalmi és módszertani megalapozása
7. § (1) A  HM VTF az  utasítás hatálybalépését követő öt munkanapon belül PillÉrt-et hív össze a  végrehajtandó feladatok
egyeztetése érdekében.
(2) A  stratégiai pillérek felelősei koordinálják az  1.  mellékletben található Tervidőszaki programok jegyzéke táblázat
(a továbbiakban: TPJ) kitöltését. A stratégiai pillérek felelősei a kitöltött TPJ-t megküldik a HM VTF részére. A HM VTF
az adatszolgáltatás összesítését követően a TPJ-t nyilvántartásba veszi, és megküldi azt a PillÉrt állandó résztvevői
részére.
(3) A stratégiai pillérek felelősei – a programfelelősök és az együttműködők bevonásával – áttekintik és szükség esetén
aktualizálják a folyamatban lévő, az MP kidolgozása során elrendelt, valamint a 10 éves tervben szereplő tervidőszaki
programokat és stratégiai feladatokat, valamint azok forrásigényét és ütemezését. A  felülvizsgálat eredményét
a 2. melléklet szerinti Tervidőszaki programok prioritási listájában – a programokat és a stratégiai feladatokat prioritási
sorrendbe rendezve – rögzítik.
(4) A programfelelősök és az együttműködők
a) a 2015. évre vonatkozóan a végrehajtandó programokat és a stratégiai feladatokat a HM fejezet költségvetésével
összhangban,
b) a  2016–2018. évekre vonatkozóan a  10 éves tervben jóváhagyott programokat és stratégiai feladatokat,
valamint az  időközben elrendelt programokat és stratégiai feladatokat a  10 éves terv szakági programokra
vonatkozó – a  szerződéses kötelezettségek és a  10 éves terv jóváhagyása óta meghozott vezetői döntések
figyelembevételével – aktualizált, erőforráskeretnek megfelelően
tervezik.
 (5) Az átfogó stratégiai célok elérésének nyomon követése a programok és a stratégiai feladatok teljesülésének mérésén
keresztül valósul meg. A HSZP méréséhez a stratégiai pillérek felelősei – a programfelelősök és az együttműködők
bevonásával – valós időben a valós helyzetet tükröző, stratégiai mélységű információt szolgáltató mérföldköveket és
a KSIR-ban meghatározott feltételeknek megfelelő mutatókat határoznak meg. A HM VTF a HSZP nyomon követését
félévente, a feladatok végrehajtásának értékelését – az MP értékelését támogatva – évente hajtja végre. A nyomon
követés és az értékelés részletes feladatait a HSZP tartalmazza.
4. A HSZP tervezetének előkészítése, jóváhagyása és a jóváhagyott HSZP aktualizálása
8. § (1) A stratégiai pillérek felelősei a 7. § (3) bekezdése alapján elkészített prioritási lista javaslatot megküldik a PillÉrt állandó
résztvevői részére. A HM VTF PillÉrt-et hív össze a tervidőszakban végrehajtandó programok és stratégiai feladatok
prioritási listájának véglegesítése érdekében. A  PillÉrt-en egyeztetett javaslatok alapján kialakított prioritási listát
a HM VTF 2015. február 27-ig nyilvántartásba veszi és megküldi azt a PillÉrt állandó résztvevői részére.
(2) A 3. melléklet szerinti adatlapok kitöltése érdekében a HM GTSZF 2015. február 27-ig megküldi a HM VTF – valamint
tájékoztatásul a PillÉrt állandó résztvevői – részére a 7. § (4) bekezdés b) pontja szerint összeállított erőforráskeretet.
(3) A  megküldött Tervidőszaki programok prioritási listája alapján a  stratégiai pillérek felelőseinek koordinálásával
a  programfelelősök és az  együttműködők kitöltik a  3.  melléklet szerinti adatlapokat, melyeket a  stratégiai pillérek
felelősei 2015. március 27-ig megküldenek a PillÉrt állandó résztvevői részére.
(4) A  HM VTF az  adatszolgáltatás alapján elkészíti a  HSZP tervezetét, melyet véleményezés céljából megküld a  PillÉrt
állandó résztvevői részére.
(5) A beérkezett vélemények feldolgozását követően a HM VTF – szükség esetén PillÉrt összehívásával – véglegesíti a HSZP
tervezetét, és azt 2015. április 24-ig – a helyettes államtitkárok, a HVKF és a HM KÁT útján – felterjeszti jóváhagyásra
a miniszter részére.
9. § A jóváhagyott HSZP 2016–2018. közötti időszakra történő aktualizálását – a PillÉrt keretei között – a HM VPVT HÁT
irányításával a  HM VTF hajtja végre. Az  aktualizált HSZP-t a  HM VTF 2016. január 31-ig felterjeszti jóváhagyásra
a miniszter részére.
5. Záró rendelkezések 10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2016. február 28-án hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
96/2017. (III. 14.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Farkas Gábor rendőr ezredest 2017. március 15-ei hatállyal rendőr
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2017. március 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1100/2013. (III. 4.) Korm. határozata kormánybiztos felmentéséről.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva Dr. Matolcsy Györgyöt
a magyar–orosz gazdasági kapcsolatokért és a magyar–kínai kétoldalú kapcsolatok összehangolásáért felelős
kormánybiztosi megbízatása alól 2013. március 3. napjával felmenti.
2. Hatályát veszti a magyar–orosz gazdasági kapcsolatokért és a magyar–kínai kétoldalú kapcsolatok összehangolásáért
felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1522/2011. (XII. 30.) Korm. határozat.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1124/2013. (III. 13.) Korm. határozata az Elektronikus Fizetési és Elszámolási Rendszer működéséhez szükséges intézkedésekről szóló 1350/2011. (X. 20.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. Hatályát veszti az Elektronikus Fizetési és Elszámolási Rendszer működéséhez szükséges intézkedésekről szóló
1350/2011. (X. 20.) Korm. határozat.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2014. (III. 4.) MEKH rendelete a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal igazgatási szolgáltatási díjainak mértékéről, valamint az igazgatási szolgáltatási, a felügyeleti díjak és egyéb bevételek beszedésére, kezelésére, nyilvántartására és visszatérítésére vonatkozó szabályokról.
A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013.  évi XXII.  törvény 21.  § 2.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013.  évi XXII.  törvény 12.  § i)  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A felügyeleti díj 1. § (1) A
a) földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: GET) 129. § (1a) bekezdésében,
b) távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Tszt.) 5. § (2) bekezdésében,
c) villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: VET.) 161. § (3) bekezdésében,
d) víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011.  évi CCIX.  törvény (a  továbbiakban: Vksztv.) 5.  § (1)  bekezdésében,
továbbá
e) hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 49. §-ában
[az a)–e)  pontban foglaltak a  továbbiakban együtt: ágazati törvény] meghatározott felügyeleti díj fizetésére
kötelezett (a továbbiakban: kötelezett) – a felügyeleti díj ágazati törvényben előírtak alapján történő megállapítása
érdekében – az  e  rendeletben foglaltak szerint köteles bevallást készíteni és megküldeni a  Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) részére.
(2) Ha a kötelezett több, a Hivatal által kiadott engedéllyel rendelkezik, akkor minden engedélyesi tevékenysége után
külön-külön bevallást készít és a felügyeleti díjat minden engedélyesi tevékenysége után megfizeti.
2. § (1) A felügyeleti díj bevallását a kötelezett – a (2) bekezdésben és a Vksztv.-ben meghatározott kivételekkel – a 4. §-ban
előírt teljesítési határidőt megelőző 30. napig teljesíti. A díj megfizetése a bevallási kötelezettséget nem pótolja.
(2) Az 1. § (1) bekezdés e) pontja szerinti kötelezett minden év március 31-ig a tárgyév január 1-jére vonatkozóan küldi
meg a Hivatalnak a felügyeleti díj kiszámításához szükséges adatokat.
(3) Az a kötelezett, aki a tevékenységét év közben kezdi meg, az engedély jogerőre emelkedését, hulladékgazdálkodási
közszolgáltatási tevékenység esetében a  tevékenység megkezdését követő 8 napon belül teljesíti az  e  rendelet
szerinti bevallási kötelezettséget.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti kötelezett akkor is köteles bevallást benyújtani, ha a  bevallással érintett
időszakban díjfizetési kötelezettsége nem keletkezik.
(5) A  bevallási kötelezettséget az  1.  § (1)  bekezdés a)–d)  pontja szerinti kötelezett esetében a  Hivatal által kiadott
engedély jogerőre emelkedésétől az engedély időbeli hatályának megszűnéséig terjedő időtartamra vonatkozóan,
vagy az  engedély visszavonásáról szóló határozatban megjelölt időpontig, ennek hiányában a  visszavonást
elrendelő határozat jogerőre emelkedésének napjáig terjedő időtartamra vonatkozóan kell teljesíteni.
(6) Az  1.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti kötelezettnek a  bevallási kötelezettséget a  tevékenysége megkezdésétől
a tevékenysége befejezéséig terjedő időtartamra vonatkozóan kell teljesítenie.
(7) A  kötelezett átalakulása esetén a  kötelezett az  átalakulás időpontjáig terjedő időtartamra vonatkozóan teljesíti
a  bevallási kötelezettséget. Az  átalakulást követően az  engedélyesi tevékenységet végző köteles az  e  rendelet
szerinti bevallást teljesíteni.
3. § (1) A bevallás alapján a Hivatal által megállapított felügyeleti díjról, illetve felügyeleti díj előlegről a Hivatal számlát állít
ki, amelyet megküld a kötelezett részére. A számlát úgy kell megküldeni, hogy azt a kötelezett az e rendelet szerinti
díjfizetés esedékességének időpontját legalább 3 munkanappal megelőzően kézhez vehesse.
(2) A felügyeleti díjat ezer forintra kerekítve a Hivatal Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01714373-00000000
számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell befizetni.
(3) Az  átutalási megbízáson a  közlemény rovatban a  számla sorszámát, valamint annak utolsó négy mezőjében
a számlán megadott Egységes Rovat Azonosító kódot fel kell tüntetni.
4. § (1) A naptári évre vonatkozó felügyeleti díjat, illetve a felügyeleti díj előleget az alábbiak szerint kell megfizetni:
a) az 1. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti kötelezettek esetében két részletben, a tárgyév január 15. napjáig és
június 30. napjáig,
b) ha az  1.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti kötelezett az  engedélyesi tevékenységét a  tárgyévben kezdi
meg, akkor a  felügyeleti díj előleget egy összegben az engedély jogerőre emelkedését követő harmincadik
munkanapig.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja esetében a  felügyeleti díj első részletének alapja a  tárgyévet megelőző év első félévére
vonatkozó engedélyesi tevékenység értékesítési nettó árbevétele, második részlete az  engedélyesi tevékenységre
vonatkozó értékesítés nettó árbevételből az  ágazati törvény előírásai szerint megállapított teljes felügyeleti díj és
a felügyeleti díj első részletének különbözete.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti kötelezett a  tárgyévre vonatkozó felügyeleti díjat két részletben, a  tárgyév
május 31. napjáig és november 30. napjáig fizeti meg. Ha az  1.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti kötelezett
az  engedélyesi tevékenységét a  tárgyévben kezdi meg, akkor a  felügyeleti díj időarányos részét egy összegben
az engedély jogerőre emelkedését követő harmincadik munkanapig fizeti meg.
(4) Ha az 1. § (1) bekezdés e) pontja szerinti kötelezett a tevékenységét az adott település vonatkozásában év közben
kezdte meg, a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatás megkezdését követő harmincadik munkanapig köteles
az (5) bekezdés szerint számított felügyeleti díj megfizetésére.
(5) Ha az  1.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti kötelezett a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatást az  adott településen
nem egész évben végzi, díjfizetési kötelezettsége a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatás megkezdésének napján
kezdődik, aminek mértéke a tárgyévi felügyeleti díj időarányos része.
(6) Engedély visszavonása, illetve a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység esetében a  tevékenység
befejezése esetén a  kötelezett a  tárgyévre vonatkozó felügyeleti díj fennmaradó, időarányos részét a  visszavonó
határozat jogerőre emelkedését, illetve a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység befejezését követő
harmincadik munkanapig köteles megfizetni.
(7) A  kötelezett a  díjfizetés esedékességétől számított 60 napon belül kérheti a  tárgyévben irányadó felügyeleti díj
vonatkozásában a díjtúlfizetés visszatérítését. Amennyiben túlfizetés történt, a Hivatal a kérelem beérkezését követő
60 napon belül a felügyeleti díj többletet visszafizeti a kötelezettnek.
5. § (1) A felügyeleti díjfizetési kötelezettségről a Hivatal nyilvántartást vezet. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell:
a) a díjfizetésre kötelezett nevét (megnevezését), címét (székhelyét) és bankszámlaszámát,
b) az esedékesség időpontját és a bevalláson alapuló felügyeleti díj összegét,
c) a Hivatal által kibocsátott számla számát és keltét,
d) a követelés és a teljesítés egyenlegét, valamint
e) a díjfizetés jogcímét.
(2) A felügyeleti díj nyilvántartására és elszámolására – az (1) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – az államháztartás
számviteléről szóló kormányrendelet előírásait kell alkalmazni.
2. Az igazgatási szolgáltatási díjak 6. § (1) A  Hivatal hatáskörébe tartozó eljárásokért a  kérelem benyújtójának az  1.  mellékletben meghatározott mértékű
igazgatási szolgáltatási díjat kell megfizetni.
(2) Az  igazgatási szolgáltatási díjakat a  kérelem benyújtását megelőzően kell befizetni a  Hivatal Magyar
Államkincstárnál vezetett 10032000-01714373-00000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára, az  erről
szóló hitelt érdemlő igazolást a  kérelemhez csatolni kell. Az  igazgatási szolgáltatási díjról a  Hivatal elkülönített
nyilvántartást vezet.
(3) Az igazgatási szolgáltatási díj teljesítése során az átutalási megbízás megjegyzés rovatában – azonosítás céljából –
fel kell tüntetni az utalásra kerülő összeg 1. melléklet szerinti jogcímét a díjtételnek megfelelő táblázat betűjele és
sorszáma megjelölésével.
7. § (1) A 6. § szerinti eljárásokban
a) a  díj tárgya tekintetében az  illetékekről szóló 1990.  évi XCIII.  törvény (a  továbbiakban: Itv.) 28.  § (2) és
(3) bekezdésében,
b) a mulasztási bírság tekintetében az Itv. 82. §-ában, valamint
c) a megfizetett díj visszatérítése tekintetében az Itv. 80. § (1) bekezdés f ) pontjában
foglalt rendelkezéseket is alkalmazni kell, azzal, hogy ahol azok illetéket említenek, azon e  rendelet tekintetében
díjat kell érteni.
(2) Ha a kérelem az 1. mellékletben megjelölt díjtételek közül többet is érint, akkor valamennyi díjtételt meg kell fizetni.
Több díjtétel esetében a fizetendő igazgatási szolgáltatási díjat – azonosítás céljából – egyenként kell megfizetni.
3. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
9. § (1) E rendeletnek a felügyeleti díjra vonatkozó rendelkezéseit e rendelet hatálybalépését követően esedékes felügyeleti
díjra, az  igazgatási szolgáltatási díjakra vonatkozó rendelkezéseit e  rendelet hatálybalépését követően indult
eljárásokban kell alkalmazni.
(2) A 2. § (2) bekezdése szerinti adatszolgáltatást a kötelezett első alkalommal e rendelet hatálybalépését követő
15. napig teljesíti.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
1499/2015. (VII. 23.) Korm. határozata a hadigondozási igényjogosultság megállapítása iránti eljárások felülvizsgálatáról.
A Kormány – a  hadigondozási igényjogosultság megállapítása iránti eljárások felülvizsgálata érdekében – felhívja
az érintett minisztereket, hogy a gyakorlati tapasztalatok alapján vizsgálják felül a hadigondozási igényjogosultság
megállapítása iránti eljárás szabályait, és a  felülvizsgálat alapján az  eljárások hatékonyabbá tételéhez szükséges
módosításokról nyújtsanak be előterjesztést a Kormány részére.
Felelős: honvédelmi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 igazságügyi miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök