type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
24/2017. (V. 24.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. június 6. napjától 2017. december 5. napjáig
az  egyetemes reformáció 500. évfordulójáról történő méltó megemlékezés és a  reformáció magyar örökségének
megünneplése érdekében dr. Hafenscher Károlyt a  Reformáció Emlékbizottság munkájának segítéséért felelős
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatokra terjed ki:
a) a reformáció 500. évfordulójával kapcsolatos megemlékezések, rendezvények, ismeretterjesztő programok
(a továbbiakban: Programok) tekintetében hazai és nemzetközi koordinációs feladatok ellátására,
b) a Programokhoz előirányzott közpénzek felhasználásával kapcsolatos döntés-előkészítő tevékenység
koordinálására,
c) a Programok egyeztetésére az érintett egyházakkal,
d) a Programokhoz kapcsolódó hazai és nemzetközi eseménynaptár vezetésére,
e) a Programok megvalósításához szükséges intézkedések kezdeményezésére, feladatok végrehajtásának
koordinálására,
f ) a Reformáció Emlékbizottság működésének megszervezésére, a munkáját segítő titkárság irányítására,
g) a Reformáció Emlékbizottság munkacsoportjainak összehívására és munkájuk koordinálására,
h) egyedi miniszteri megbízás alapján a Reformáció Emlékbizottság képviseletének ellátására,
i) az a)–h) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a miniszter által meghatározott eseti, egyedi feladatok
ellátására. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  emberi erőforrások minisztere az  egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi
kapcsolatokért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás 2017. június 6-án lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 55/2016. (XI. 24.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1386/2017. (VI. 27.) Korm. határozata a Nemzet Sportolóinak javaslata alapján a Nemzet Sportolója cím adományozásáról.
A Kormány a  sportról szóló 2004.  évi I.  törvény 62.  § (1)  bekezdése alapján – megismerve és tudomásul véve
a  Nemzet Sportolóinak javaslatát – Dr. Kamuthy Jenő vívó részére a  Nemzet Sportolója címet és az  azzal járó
életjáradékot adományozza.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
266/2016. (VII. 20.) KE határozata határozott időre szóló dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(1)  bekezdés a)  pontja és 57.  § (1)  bekezdése alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Kálló László
ezredest 2016. augusztus 1. napjától 2019. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2016. július 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2013. (I. 30.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek hivatásos állományú tagjainak továbbképzési és vezetőképzési rendszeréről, valamint a rendészeti utánpótlási és vezetői adatbankról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés 13. és
16. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § d), e), f), n) és q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. § E rendelet alkalmazásában: 1. bejelentés-köteles továbbképzési program: minősítési eljáráshoz nem kötött továbbképzési pontértékkel bíró,
a belügyi szerv által bejelentett, és az egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárás során nyilvántartásba vett
továbbképzési program; 2. bejelentés-köteles továbbképzési program alapján folyó továbbképzés: a nyilvántartásba vett bejelentés-köteles
továbbképzési program alapján folyó továbbképzési tevékenység, amely magában foglalja a képzésszervezési
feladatok ellátását, valamint az oktatáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételek biztosítását;
3. belügyi szerv: a Belügyminisztérium, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény 1. §-ában meghatározott belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek,
a Belügyminisztérium Oktatási, Képzési és Tudományszervezési Főigazgatósága (a továbbiakban: OKTF),
a Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ és a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ;
4. egyéni továbbképzési terv: a hivatásos állomány tagja részére a belügyi szerv által a tárgyévre előírt
továbbképzési kötelezettségek és egyéni fejlesztési igények teljesítését biztosító képzési terv;
5. egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárás: a bejelentés-köteles továbbképzési program, valamint a
továbbképzést végző képző szervezet továbbképzési jogosultságának kérelemre a továbbképzési
programjegyzékre történő felvétele; 6. éves továbbképzési terv: a belügyi szervnél foglalkoztatott hivatásos állomány egyéni továbbképzési terveinek
alapján összeállított terv; 7. központi továbbképzés: a miniszter vagy a belügyi szerv vezetője által elrendelt olyan továbbképzési program,
amely valamennyi belügyi szerv vagy egyidejűleg több belügyi szerv teljes hivatásos állományának biztosítja
az egységes felkészítést; 8. minőségirányítási szabályzat: a minősített továbbképzési programok minőségirányítás szempontjából történő
vezetésére és szabályozására szolgáló szabályzat, amely irányítási kézikönyvként tartalmazza a továbbképzés
tervezésének, fejlesztésének, szervezésének, végrehajtásának és ellenőrzésének eljárásait; 9. minősített továbbképzési program: a minősítési eljárás követelményeinek megfelelő, minőségtanúsított,
továbbképzési pontértékkel bíró képzési program, amely önálló tanulási vagy tananyagegységekből áll és
lehetővé teszi a képzés kimeneti követelményének teljesítéséhez szükséges ismeretek, valamint gyakorlatok
elsajátítását; 10. minősített továbbképzési program alapján folyó továbbképzés: minősített továbbképzési program alapján zajló
továbbképzési tevékenység, amely a képzés kivitelezésén túl magában foglalja a képzésszervezési feladatok
ellátását, valamint az oktatáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételek biztosítását;
11. Rendészeti Vezetőképzési és Tehetséggondozási Rendszer: egy olyan emberi erőforrás-gazdálkodási folyamat,
amely a belügyi szerv hivatásos állományának arra alkalmas tagjai rendészeti vezetővé vagy rendészeti
szakértővé válását segíti elő, valamint egyéb karriermenedzselési tevékenységeket tartalmaz;
12. továbbképzési programminősítés: a felsőoktatási, az akkreditált felnőttképzési, továbbá a köznevelési intézmény
(a továbbiakban: intézményi akkreditációval rendelkező képzőintézmények) által fejlesztett továbbképzési
programok kérelemre történő, minőségi megfelelőségének tanúsítása. 2. § (1) Az e rendeletben meghatározott továbbképzési programjegyzéken szereplő minősített továbbképzési programok
a közigazgatási és honvédelmi szerveknél foglalkoztatottak továbbképzése esetén igénybe vehetők.
(2) Az OKTF együttműködik a Nemzeti Közszolgálati Egyetemmel (a továbbiakban: NKE), különösen a közszolgálati
továbbképzési rendszer és a belügyi szervek hivatásos állománya továbbképzési rendszerének összehangolása,
a minősített továbbképzési programok fejlesztése, az oktatók felkészítése és továbbképzése, a vezetőképzés és
tehetséggondozás terén, valamint minden olyan kérdésben, amelynek közös elvi alapokon nyugvó végrehajtása
hozzájárul a közszolgálati életpálya kölcsönös átjárhatóságához, minőségi fejlesztéséhez.
(3) A nemzetközi kötelezettség teljesítéséhez kapcsolódó speciális szakmai ismeretek, készségek megszerzésére irányuló
kül- és belföldi képzésre, valamint a nemzetközi konferenciára, tanulmányútra – mint továbbképzésre –
a bejelentés-köteles továbbképzési programra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy
a továbbképzési pontértéket a kérelmet benyújtó javaslatát figyelembe véve az OKTF határozza meg.
II. FEJEZET A RENDÉSZETI TOVÁBBKÉPZÉS 1. A továbbképzés szintjei
3. § (1) A belügyi szervek hivatásos állományának továbbképzését az OKTF által szervezett és lebonyolított központi
rendészeti és vezetői továbbképzési programokkal, a belügyi szerv által szervezett továbbképzésekkel, valamint
az intézményi akkreditációval rendelkező képzőintézmények e rendelet alapján minősített képzési programjainak
igénybevételével kell megvalósítani. (2) Az OKTF, valamint az intézményi akkreditációval rendelkező képzőintézmények által szervezett továbbképzésnek
meg kell felelnie az e rendelet szerinti minősítési eljárásban meghatározott követelményeknek. A belügyi szerv által
szervezett és lebonyolított egyéb továbbképzések bejelentés kötelesek. (3) Rendészeti vezetői továbbképzés szervezésére csak az OKTF jogosult. A belügyi szerv vezetőjének és helyettesének
továbbképzését az OKTF a Nemzeti Közszolgálati Egyetem bevonásával hajtja végre.
(4) Az OKTF hatáskörébe tartozó továbbképzések megszervezésében és lebonyolításában a belügyi szervek
együttműködnek az OKTF-el. 2. A továbbképzés szervezetrendszere 4. § (1) A Belügyi Továbbképzési Kollégium (a továbbiakban: Kollégium) a miniszter továbbképzéssel összefüggő feladatait
segítő szakmai testület. (2) A Kollégium elnöke a Belügyminisztérium közigazgatási államtitkára. A Kollégium titkára az OKTF főigazgatója.
A Kollégium elnöke az ügyrendben szabályozott keretek között egyes feladatok ellátását a titkárhoz delegálhatja.
A Kollégium tagjait – az elnök javaslatára – a miniszter kéri fel. A Kollégium tagjainak megbízását a miniszter – az elnök
javaslatára – indokolás nélkül visszavonhatja. (3) A Kollégium a működési rendjének szabályait a miniszter által jóváhagyott ügyrendjében állapítja meg.
(4) A Kollégium működésével összefüggő feltételeket az OKTF biztosítja.
(5) A Kollégium a) meghatározza a továbbképzések minőségügyi követelményeit, módszertani irányelveit,
b) meghatározza és felügyeli a továbbképzések minőségirányítási rendszerét,
c) meghatározza a továbbképzések nyilvántartási rendszerét, d) jóváhagyja az OKTF által előterjesztett minősítési javaslatokat,
e) dönt az OKTF által előterjesztett továbbképzési programok programjegyzékébe való nyilvántartásba vételéről
vagy törléséről, valamint f) jóváhagyja az OKTF által készített, az éves továbbképzési tervek végrehajtásáról szóló összefoglaló jelentést.
5. § (1) Az OKTF a továbbképzési rendszer módszertani és minőségirányítási központjaként,
a) a továbbképzési programokkal összefüggésben aa) kialakítja a minősítési és nyilvántartási eljárások rendszerét,
ab) lefolytatja a továbbképzési programok minősítési eljárását, ac) meghatározza a továbbképzési programok tanulmányi pontértékét,
ad) működteti a programjegyzéket; b) a hivatásos állomány továbbképzésének tervezési és értékelési rendszere kialakításával és működtetésével
összefüggésben ba) kidolgozza a tervkészítéshez és az értékeléshez szükséges módszertani eljárásokat,
bb) összesíti és nyilvántartja a belügyi szervektől beérkező éves továbbképzési terveket,
bc) ellenőrzi az éves továbbképzési tervek végrehajtását, bd) a továbbképzések és a továbbképzési tervek végrehajtása és értékelése alapján éves összefoglaló
jelentést készít, és azt a tárgyévet követő év április 30-ig a Kollégium útján felterjeszti a miniszternek;
c) a továbbképzések minőségirányításával és informatikai támogatásával összefüggésben
ca) fejleszti és működteti a továbbképzésekkel összefüggő szervezési és nyilvántartási feladatokhoz,
valamint az elektronikus képzési programok és vizsgák igénybevételéhez szükséges Rendészeti
Vezetőképzési, Továbbképzési és Vizsgaportált, cb) a továbbképzési programok minőségügyi követelményeinek biztosítása érdekében módszertani
irányelveket határoz meg és elkészíti a továbbképzési rendszer minőségirányítási szabályzatát,
cc) tervszerűen és rendszeresen gondoskodik a továbbképzések során közreműködők szakmai és
oktatás-módszertani továbbképzéséről. (2) Az OKTF az általa szervezett továbbképzési programok lebonyolításával összefüggésben
a) kifejleszti és jóváhagyásra a Kollégiumnak benyújtja, valamint aktualizálja a továbbképzési programokat,
b) az éves továbbképzési tervek alapján meghirdeti és megszervezi a saját továbbképzési programjait, azok
megvalósításáról nyilvántartást vezet, valamint c) a továbbképzéseken résztvevők számára igazolást ad ki a megszerzett továbbképzési pontokról.
6. § (1) A belügyi szerv évente elkészíti a hivatásos állomány tagjának egyéni továbbképzési tervét.
(2) A belügyi szerv az egyéni továbbképzési tervek alapján elkészíti a szerv éves továbbképzési tervét.
(3) A belügyi szerv előkészíti, kidolgozza, és nyilvántartásba vételre benyújtja az OKTF-hez a bejelentés-köteles
továbbképzési programokat. (4) A belügyi szerv a továbbképzési programok megvalósításával összefüggő feladatai körében
a) az egyéni továbbképzési tervek alapján meghirdeti és megszervezi a saját szervezetén belül megtartásra
tervezett továbbképzéseket, b) az a) pontban meghatározott továbbképzésen résztvevők számára igazolást ad ki a megszerzett továbbképzési
pontokról, c) a továbbképzések megvalósításáról statisztikai célú adatszolgáltatást végez az OKTF részére, valamint
d) az általa megvalósított továbbképzésekről éves összefoglaló jelentést készít a tárgyévet követő év március
1-jéig az OKTF részére. 3. A hivatásos állomány továbbképzési kötelezettsége
7. § (1) A hivatásos állomány továbbképzési kötelezettsége a 3. §-ban meghatározott továbbképzéseken való részvétellel
teljesíthető. (2) A továbbképzések teljesítésének mérése az OKTF főigazgatója által jóváhagyott tanulmányi és vizsgaszabályzat
figyelembevételével, továbbképzési pontrendszerrel történik. Egy továbbképzési pont egy tanulmányi munkaórának
felel meg. (3) A továbbképzési időszak alatt a) a hivatásos állomány vezetői beosztást vagy munkakört betöltő tagjának legalább 128,
b) a hivatásos állomány I. besorolási osztály tagjának legalább 96,
c) a hivatásos állomány II. besorolási osztály tagjának 64
továbbképzési pontot kell teljesítenie. (4) A továbbképzési időszak alatt a (3) bekezdésben meghatározott továbbképzési pontmennyiséget a hivatásos
állomány tagjának úgy kell összegyűjtenie, hogy a) a továbbképzési pontok legalább 25%-át központi,
b) a továbbképzési pontok legfeljebb 25%-át a belügyi szerv vezetője által előírt minősített vagy
bejelentés-köteles, c) a továbbképzési pontok legfeljebb 20%-át a területi besorolású szerv vezetője által – a b) pontban
meghatározott központi továbbképzés kivételével – kötelezően előírt bejelentés-köteles,
d) amennyiben a belügyi szervnek nincs területi besorolású szerve, akkor a továbbképzési pontok 45%-át a
belügyi szerv vezetője által kötelezően előírt, e) az a)–d) pont szerint, az ott meghatározott képzéseken szerzett továbbképzési pontok mellett az előírt
továbbképzési pont mennyiségéhez még szükséges továbbképzési pontokat a továbbképzésre kötelezett által
– szolgálati elöljárója beleegyezésével – önállóan választott, ea) minősített vagy bejelentés-köteles,
eb) a közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló kormányrendelet szerinti
továbbképzésen történő részvétellel szerzi meg. (5) A hivatásos állomány tagja az állományilletékes parancsnok egyetértésével a (3) bekezdésben előírtnál több
továbbképzési pontot is teljesíthet a továbbképzési időszakban. Amennyiben a hivatásos állomány tagja a
továbbképzési időszakban a számára előírtnál több továbbképzési pontot teljesít, az előírt pontmennyiséget
meghaladó továbbképzési pontok – legfeljebb az adott továbbképzési időszakra előírt továbbképzési pontmennyiség
25%-ának megfelelő mértékben – a következő továbbképzési időszakra átvihetők, feltéve, hogy a többletpontok
megszerzése a továbbképzési időszak utolsó tizenkét hónapjában történt.
8. § (1) A hivatásos állomány tagja által teljesített továbbképzési pontokról az igazolást a továbbképzést végrehajtó OKTF,
belügyi szerv vagy képzőintézmény állítja ki. (2) Az igazolásnak tartalmaznia kell:
a) a továbbképzést teljesítő nevét, születési nevét, születési idejét és helyét,
b) a továbbképzési program megnevezését, c) a megszerzett továbbképzési pontok számát,
d) az igazolás kiállításának dátumát, és e) az igazolás kiállítójának megnevezését.
(3) A továbbképzési pont igazolására akkor kerülhet sor, ha a résztvevő maradéktalanul teljesítette a továbbképzési
programban előírt követelményeket. (4) A belügyi szerv a továbbképzési pontokat a Rendészeti Vezetőképzési, Továbbképzési és Vizsgaportál
igénybevételével tartja nyilván. 4. A továbbképzési időszak 9. § (1) A továbbképzési kötelezettség a próbaidő leteltét követő napon kezdődik. Ha a kinevezés próbaidő nélkül történik,
a képzési kötelezettség a kinevezést követő nappal kezdődik.
(2) A továbbképzés a továbbképzési időszakokban történik. A továbbképzési időszak időtartama négy év.
(3) A részmunkaidőben vagy rész-szolgálatteljesítési időben foglalkoztatottak által teljesítendő továbbképzési pontok
számát arányosan kell megállapítani. (4) Ha a továbbképzési időszak alatt a hivatásos állomány tagja magasabb végzettséget szerez vagy őt vezetői
beosztásba, munkakörbe nevezik ki, illetve ilyen beosztással bízzák meg, a továbbképzési időszak során
megszerzendő továbbképzési pontok mennyiségét időarányosan kell megállapítani. A végzettség megszerzése,
a vezetői kinevezés vagy megbízás előtti időszakra a korábbi továbbképzési kötelezettség időarányos részét, míg
a változás bekövetkeztét követően a magasabb továbbképzési kötelezettség időarányos részét kell figyelembe venni.
(5) Ha a továbbképzési időszak alatt a hivatásos állomány tagja vezetői kinevezését vagy megbízását visszavonják, a
továbbképzési kötelezettségét a új beosztásának megfelelően kell teljesítenie.
(6) A hivatásos állomány éves továbbképzési kötelezettségét úgy kell meghatározni, hogy a továbbképzésen való
részvétellel járó távollét a 15 munkanapot nem haladhatja meg.
10. § (1) A továbbképzési időszak megszakad, ha a továbbképzésre kötelezett szolgálati viszonya megszűnik. A továbbképzési
időszak tovább folytatódik és a megszerzett pontokat a továbbképzési pontok teljesítésekor figyelembe kell venni,
ha a hivatásos állomány volt tagja a továbbképzési időszak alatt ismételten szolgálati viszonyt létesít.
(2) Amennyiben a hivatásos állomány tagja terhességi-gyermekágyi segély, gyermekgondozási segély,
gyermekgondozási díj igénybevétele, tartós külszolgálat teljesítése miatt, vagy egyéb okból három hónapot
meghaladóan illetmény nélküli szabadságot vesz igénybe, a továbbképzési időszakban szerzendő továbbképzési
pontokat időarányosan kell teljesíteni. (3) A hivatásos állomány tagjának megszűnik a továbbképzési kötelezettsége, ha a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár
eléréséhez öt évnél rövidebb idő van hátra. 5. A továbbképzési kötelezettség teljesítésének finanszírozása
11. § (1) A hivatásos állomány számára előírt továbbképzési kötelezettségek teljesítéséhez szükséges pénzügyi forrást
– legalább az előírt kötelezettségek teljesítését biztosító mértékben – a belügyi szerv a költségvetéséből biztosítja.
(2) A központi, a minősített, és a bejelentés köteles továbbképzések költségeit a belügyi szerv az OKTF-nek a hivatásos
állomány létszáma alapján továbbképzési hozzájárulásként fizeti (a továbbiakban: normatív hozzájárulás). A normatív
hozzájárulás alapja a mindenkori kormánytisztviselői illetményalap (a továbbiakban: illetményalap) 60%-a, amelyet
minden év január 31-ig, a belügyi szervnél a tárgyév január 1-jén foglalkoztatott hivatásos állomány létszáma
70%-ának alapulvételével, a belügyi szerv előirányzat átadással teljesít. A 30% létszámarányos maradvány, a 7. §
(4) bekezdés e) pontjában meghatározott továbbképzéseken történő részvétel költségfedezeteként a belügyi
szervnél marad. (3) Ha a belügyi szerv a normatív hozzájárulást megfizeti, azonban a továbbképzésre kötelezettek nem vesznek részt
a továbbképzésben, az OKTF utólag nem számol el a fel nem használt normatív hozzájárulás összegével, a keletkezett
többletet az OKTF a továbbképzési rendszer működtetésére használja fel.
(4) Ha a belügyi szerv továbbképzési igényei az év folyamán meghaladják a megfizetett normatív hozzájárulás összegét,
akkor a belügyi szerv többlet-normatív hozzájárulást köteles fizetni a különbözet mértékében az OKTF részére. Ha a
többlet-normatív hozzájárulást a belügyi szerv nem fizeti meg, akkor az OKTF nem köteles a továbbképzést biztosítani.
(5) Ha a belügyi szerv által megfizetett normatív hozzájárulás év végén meghaladja a hivatásos állomány létszámával
arányosan fizetendő normatív hozzájárulás összegét, akkor az OKTF a következő évi továbbképzésre beszámítja
a többletet. (6) A hivatásos továbbképzési kötelezettségeinek teljesítésére felhasznált költség kizárólag a programjegyzéken szereplő
programok útján használható fel. (7) Az OKTF által készített beszámoló részletesen tartalmazza a továbbképzésekre fordított források felhasználását.
(8) A 7. § (4) bekezdés a)–c) pontjai szerint elrendelt továbbképzés során felmerülő utazási, szállás és étkezési költségeket
a belügyi szerv a költségvetéséből biztosítja. A 7. § (4) bekezdés d)–e) pontjaiban meghatározott képzésekkel
kapcsolatos költségeket a belügyi szerv és a továbbképzésben résztvevő megállapodása alapján a belügyi szerv
átvállalhatja. 6. A továbbképzési programok 12. § A hivatásos és állomány továbbképzése kizárólag a továbbképzési programjegyzéken szereplő, nyilvántartásba vett
programok alapján végezhető. 13. § (1) Az intézményi akkreditációval rendelkező képzőintézmények által kifejlesztett továbbképzési programok
programjegyzékbe történő nyilvántartásba vételét sikeres továbbképzési programminősítési eljárásnak kell
megelőznie. (2) Az OKTF a továbbképzési programminősítési eljárás során vizsgálja, hogy a továbbképzési program megfelel-e
a minőségirányítási szabályzatban foglaltaknak, valamint a képzésmódszertani és minőségirányítási eljárások
szabályainak. (3) A képzésmódszertani és minőségirányítási eljárások szabályait az OKTF dolgozza ki és a honlapján közzéteszi.
14. § (1) A továbbképzési programminősítési eljárás díjköteles. A minősítési díj mértékét a Kollégium által kiadott díjtáblázat
tartalmazza. (2) A minősítési díjat a kérelmező szervezet a kérelem benyújtásával egyidejűleg az OKTF részére fizeti meg.
(3) Az OKTF a minősítési díjat a minőségirányítási rendszer működtetésére használja fel.
15. § (1) A továbbképzési programminősítésre irányuló kérelmet az OKTF-hez kell benyújtani.
(2) A minősítésre benyújtott továbbképzési programot az OKTF a kérelem benyújtását követő harminc napon belül
minősíti. A határidő egy alkalommal, legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbítható.
(3) Az OKTF a lefolytatott minősítési eljárás eredményeként megfelelő vagy nem megfelelő minősítést javasol a
Kollégiumnak. (4) A Kollégium dönt a továbbképzési program minősítéséről és a megfelelőnek minősített továbbképzési program
nyilvántartásba vételéről. Az OKTF ezt követően a nyilvántartásba vételről szóló értesítéssel együtt tizenöt napon belül
írásban tájékoztatja a kérelmezőt a továbbképzési programmal teljesíthető továbbképzési pontértékről.
16. § (1) Amennyiben a minősítésre benyújtott dokumentáció eltér a minősített továbbképzési programokkal szemben
támasztott követelményrendszertől, vagy a képzésmódszertani és minőségirányítási eljárások szabályaitól, akkor
a továbbképzési programminősítésre benyújtott továbbképzési programot nem megfelelőre kell minősíteni.
(2) A nem megfelelőnek minősített program kérelmezőjét az OKTF az általa felkért szakértő állásfoglalása alapján
a továbbképzési program átdolgozására kérheti fel. A továbbképzési program átdolgozását követően a továbbképzési
program ismételten benyújtható a minősítésre. A továbbképzési program ismételt benyújtása során a kérelmezőt
díjfizetési kötelezettség nem terheli. 17. § (1) A továbbképzési program minősítése határozatlan ideig érvényes azzal a feltétellel, hogy amennyiben a
továbbképzési program tekintetében a megfelelőnek minősítését követő huszonnégy hónapon belül a képzés
lebonyolítására vonatkozó igény nem érkezik, a továbbképzési programot az OKTF kérelmére a Kollégium törli
a programjegyzékről. (2) A minősített program szakmai tartalmának folyamatos hatályosítása a programtulajdonos feladata.
(3) Amennyiben a továbbképzési programok végrehajtása során a minőségbiztosítás a továbbképzési program szakmai
tartalmával összefüggésben nem megfelelőséget azonosít, a Kollégium jogosult az OKTF javaslatára a továbbképzési
program minősítésének felfüggesztésére. Felfüggesztett továbbképzési program nem szervezhető annak
átdolgozásáig. (4) A továbbképzési program minősítésének felfüggesztése esetén a továbbképzési programot a minőségbiztosítás
során azonosított nem megfelelőségre tekintettel át kell dolgozni. A továbbképzési program átdolgozását követően
az OKTF 30 napon belül ismételten lefolytatja a minősítési eljárást.
(5) Amennyiben a továbbképzési program az ismételt minősítésen megfelel, az OKTF javaslatára a Kollégium azonnali
hatállyal megszünteti a továbbképzési program minősítésének felfüggesztését. Ha a továbbképzési program az újbóli
átdolgozását követően sem felel meg a minősítésen, akkor azonnali hatállyal törlésre kerül a programjegyzékből.
18. § (1) A minősítési eljárásban az OKTF felkérésére szakértők működnek közre. A szakértőkről az OKTF névjegyzéket vezet.
A névjegyzékbe történő felvételhez a szakértő hozzájárulása szükséges.
(2) A szakértői névjegyzékbe az a szakértő vehető fel, aki
a) felsőfokú végzettséggel, b) az adott szakterületen szerzett legalább 10 éves szakmai gyakorlattal rendelkezik, és
c) az OKTF által szervezett módszertani felkészítő foglalkozásokon részt vett.
(3) Amennyiben a szakértő az OKTF ismételt felszólítására sem vesz részt a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott
módszertani felkészítő foglalkozásokon, a szakértőt az OKTF törli a névjegyzékből.
19. § (1) A hivatásos állomány tagja továbbképzési kötelezettségének mérhetősége és a továbbképzési pontok megállapítása
érdekében a bejelentés-köteles továbbképzési programokat és a képző szervezetet is nyilvántartásba kell vetetni
a továbbképzési programok jegyzékébe. (2) A bejelentés-köteles továbbképzési programok egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárása során a továbbképzési
program alapadatait és a képzést végző szervezet adatait kell nyilvántartásba venni a programjegyzékbe, valamint
meg kell állapítani a programhoz rendelt továbbképzési pontértéket is.
(3) Az egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárást az OKTF folytatja le. A nyilvántartásba vételről a Kollégium az OKTF
előterjesztése alapján dönt. (4) A továbbképzési program akkor vehető nyilvántartásba, ha
a) a nyilvántartásba vételt belügyi szerv kezdeményezi és
b) a továbbképzési program nem minősítéshez kötött. (5) Ha a bejelentés-köteles továbbképzési programnak a nyilvántartásba vételére irányuló eljárás során az OKTF
megállapítja, hogy a továbbképzési program minősített továbbképzési programhoz tartozó ismereteket közvetít,
a nyilvántartásba vételt elutasítja. Ezzel egyidejűleg a kérelmezőt tájékoztatja a továbbképzési program minősítésével
kapcsolatos eljárás lefolytatásának feltételeiről. (6) Ha a bejelentés-köteles továbbképzésnek minősülő továbbképzési program adataiban változás áll be, a kérelmező
köteles az OKTF részére tizenöt napon belül a változás bejelentésére.
(7) A bejelentés-köteles továbbképzési program szakmai tartalmáért és minőségéért a nyilvántartásba vételt kérelmező
szervezet felel. (8) Az egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárás nem díjköteles.
7. A továbbképzések ellenőrzése, a minőségirányítás 20. § (1) A továbbképzések minőségi megfelelőségének biztosítása érdekében minőségirányítási rendszert kell működtetni.
A továbbképzés minőségirányítási szabályzatát a Kollégium előterjesztésére a belügyi szervet irányító miniszter
adja ki. (2) A minőségirányítási szabályzat előírja 1. a továbbképzési programok nyilvántartásba vételi eljárását,
2. a továbbképzési programok minősítési folyamatát, 3. az éves tervezés folyamatát,
4. a képzéstervezés folyamatát, 5. a képzésfejlesztés folyamatát,
6. a képzésszervezés folyamatát, 7. a képzés-megvalósítás folyamatát,
8. a továbbképzések oktatásának módszerét, 9. a továbbképzések során alkalmazott oktatási és segédanyagok kialakítását,
10. a továbbképzésben közreműködő oktatók oktatás-módszertani és felnőtt-oktatói felkészültségére vonatkozó
előírásokat, 11. a továbbképzések megvalósításához szükséges infrastruktúra, a megfelelő oktatási környezet kialakítását,
12. a számonkérési folyamatokat, 13. az ismeret-ellenőrzési formák alkalmazását,
14. a továbbképzési programok folyamatos hatályosítását, 15. az értékelési folyamatokat, a résztvevői és oktatói elégedettség mérését,
16. a továbbképzések lebonyolításának folyamatos figyelemmel kísérését, 17. a minőségügyi helyszíni ellenőrzés eljárását,
18. a panaszkezelési eljárásokat, 19. a nem megfelelőség kezelését,
20. a dokumentumok és minőségügyi feljegyzések kezelését, 21. a folyamatok, dokumentumok szükségességét igazoló és jóváhagyó ellenőrzéseket, valamint az elfogadási
kritériumokat, továbbá 22. az önértékelést, az éves működés értékelését.
21. § (1) A továbbképzési rendszer felülvizsgálatát a minőségügyi szabályzatban meghatározott időszakonként és módon
a Kollégium által kijelölt, az OKTF személyi állományába tartozó, e feladat ellátására felkészített minőségügyi ellenőr
által elvégzett helyszíni ellenőrzés biztosítja. (2) Az ellenőrzési tervet két féléves ütemezéssel az OKTF készíti el és a Kollégium hagyja jóvá.
(3) A Kollégium elnöke jogosult az ellenőrzési tervben meghatározottakon túl rendkívüli helyszíni ellenőrzés
elrendelésére. (4) A helyszíni ellenőrzés a továbbképzés végrehajtásának teljes folyamatára kiterjed. A helyszíni ellenőrzés végzése
megbízólevél alapján folytatható le, amelyet az OKTF készít el és a Kollégium hagy jóvá.
22. § (1) Amennyiben a helyszíni ellenőrzés során a minőségügyi ellenőr megállapítja, hogy a továbbképzési program eltér
a programjegyzékre felvett továbbképzési program által meghatározott követelményrendszertől, vagy a
képzésmódszertani és minőségirányítási eljárások szabályaitól, akkor a helyszíni ellenőrzés nem megfelelőséget
állapít meg. (2) A nem megfelelőségről az OKTF tájékoztatja a továbbképzési program minősítésének kezdeményezőjét és a
Kollégiumot. A Kollégium jogosult az OKTF javaslatára a nem megfelelő továbbképzési program minősítésének
felfüggesztésére. A továbbképzési program felfüggesztése esetén a 17. § (3)–(5) bekezdései megfelelően irányadók.
(3) A helyszíni ellenőrzésekről készített éves összefoglaló jelentését az OKTF a tárgyévet követő év január 20-áig készíti el
és a Kollégiumnak megküldi. A Kollégium az összefoglaló jelentés ellenőrzését és véleményezését követően,
egyetértését vagy annak hiányát jelezve, a jelentést jóváhagyás céljából nyolc munkanapon belül felterjeszti
a miniszternek. 8. A továbbképzés tervezése 23. § (1) A hivatásos állomány továbbképzése tervszerűen az éves és egyéni továbbképzési tervek alapján történik.
(2) A továbbképzési tervek elkészítéshez szükséges útmutatót az OKTF adja ki és a honlapján közzéteszi.
(3) A továbbképzési tervek tartalmazzák a tanulmányi kötelezettség teljesítésének alapjául szolgáló továbbképzési
programokat. 24. § (1) Az egyéni továbbképzési tervek elkészítéséről az állományilletékes parancsnok gondoskodik. Az éves és egyéni
továbbképzési tervet az állományilletékes parancsnok az év közben felmerülő továbbképzési igények alapján
módosíthatja. (2) Az egyéni továbbképzési terv elkészítésénél figyelembe kell venni az előző év teljesítményértékelésének
megállapításait, illetve a hivatásos állományú legutolsó minősítésének a további előmenetelre vonatkozó javaslatait.
25. § A belügyi szerv vezetője által jóváhagyott éves továbbképzési tervet a belügyi szerv a tárgyév január 15-éig megküldi
az OKTF részére. III. FEJEZET A RENDÉSZETI VEZETŐKÉPZÉSI ÉS TEHETSÉGGONDOZÁSI RENDSZER
26. § (1) A Rendészeti Vezetőképzési és Tehetséggondozási Rendszerbe
a) a hivatásos állomány tagját az állományilletékes parancsnok javasolhatja, a hivatásos állomány tagjának
beleegyezésével, vagy b) a hivatásos állomány tagja az állományilletékes parancsnok egyetértésével önként jelentkezhet.
(2) Az állományilletékes parancsok egyetértését a Rendészeti Vezetőképzési és Tehetséggondozási Rendszerbe önként
jelentkező szerzi be. (3) A Rendészeti Vezetőképzési és Tehetséggondozási Rendszerbe a hivatásos állomány azon tagja jelölhető, illetve
jelentkezhet, aki legalább négy év szolgálati viszonnyal rendelkezik és legutolsó minősítése kiemelkedő vagy átlag
feletti értékelést kapott. 9. A vezető-kiválasztási eljárás 27. § (1) A hivatásos állomány tagja a Rendészeti Vezetőképzési és Tehetséggondozási Rendszerbe az OKTF által végzett
vezető-kiválasztási eljárás útján kerülhet be. A vezető-kiválasztási eljárás részletes szabályait a tanulmányi és
vizsgaszabályzat tartalmazza. (2) A vezető-kiválasztási eljárást az OKTF a miniszter, a Belügyminisztérium közigazgatási államtitkárának, vagy a belügyi
szerv vezetőjének kezdeményezésére soron kívül megindítja. (3) A Rendészeti Vezetőképzési és Tehetséggondozási Rendszerbe – az állományilletékes parancsnok egyetértésével –
önként jelentkező a vezető-kiválasztási eljárásban az OKTF munkatervének megfelelő ütemezésben vesz részt.
28. § (1) A vezető-kiválasztási eljárás első szakaszában a hivatásos állomány tagja felmérésen vesz részt. A kiválasztási eljárás
első szakaszát az OKTF tréneri vagy szakértői beosztású munkatársai folytatják le.
(2) A felmérés akkor eredményes, ha a jelölt a tanulmányi és vizsgaszabályzatban meghatározott szintet legalább
55%-osan teljesíti. (3) A felmérés eredményét – az érintettnek a kiválasztási eljárás megkezdése előtt tett írásbeli hozzájárulása alapján –
az OKTF tartja nyilván, és azokat harmadik személynek kizárólag az érintett írásbeli hozzájárulásával adhatja ki.
29. § A hivatásos állománynak a felmérést eredményesen teljesítő tagja – a (2) bekezdésben meghatározott megkötéssel –
felvételre kerül a belügyi szerv által vezetett rendészeti utánpótlási és vezetői adatbank utánpótlási nyilvántartásába.
30. § (1) Az eredménytelenül záródó kiválasztási eljárás első alkalommal egy év elteltével megismételhető.
(2) Az ismételten eredménytelenül záródó kiválasztási eljárás három évenként ismételten megkísérelhető.
31. § A kiválasztási eljárás eredményéről az érintett személy állományilletékes parancsnokát is tájékoztatni kell.
10. A rendészeti utánpótlási és vezetői adatbank 32. § A hivatásos állománynak az adatbank utánpótlási nyilvántartásába felvett tagja
a) az állományilletékes parancsnok támogatásával rendészeti vezetővé képző tanfolyamon vehet részt, vagy
b) – amennyiben a kiválasztási eljárás során a felmérést kiemelkedő teljesítménnyel zárta – az állományilletékes
parancsnok jóváhagyásával részt vehet a rendészeti tehetséggondozási programban.
33. § Ha a hivatásos állomány tagját az adatbank vezetői nyilvántartásából azért kell törölni, mert a vezetői megbízását
visszavonták és azt követően nem kapott más vezetői megbízást, akkor – amennyiben korábban eredményesen vett
részt a vezető kiválasztási eljárásban – hozzájárulásával az adatbank utánpótlási nyilvántartásába kerül felvételre.
34. § A hivatásos állomány tagja a törlést követő két év elteltével jelentkezhet ismét
a) a kiválasztási eljárásra, ha az adatbank utánpótlási nyilvántartásából a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 203/C. § (5) bekezdés b) pontja alapján került
törlésre, b) a mestervezetői kompetencia-megfelelést mérő felmérésre, ha az adatbank vezetői nyilvántartásából a vezetői
megbízás visszavonása miatt került törlésre. 11. Rendészeti vezetővé képző tanfolyam
35. § (1) A rendészeti vezetővé képző tanfolyam a belügyi szervnél rendszeresített vezetői beosztások betöltéséhez előírt,
iskolarendszeren kívüli, középvezetői készségeket fejlesztő tanfolyam. (2) Belügyi szervnél osztályvezetői vagy főosztályvezető-helyettesi illetményre jogosító beosztásba a hivatásos állomány
azon tagja nevezhető ki, illetve ilyen beosztás ellátásával azon tagja bízható meg, aki – a beosztás betöltéséhez előírt
képesítési követelményeken túl – a rendészeti vezetővé képző tanfolyamot eredményesen teljesítette.
(3) Mentesül a rendészeti vezetővé képző tanfolyam teljesítésének kötelezettsége alól az,
a) aki a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Karán rendészeti vezető mesterképzésben
mesterfokozatú végzettséget szerzett, b) akinek hazai vagy külföldi vezetőképzésben szerzett végzettségét az OKTF vezetője a rendészeti vezetővé
képző tanfolyammal azonos értékűnek ismerte el. 36. § (1) A rendészeti vezetővé képző tanfolyamon való részvételre
a) az állományilletékes parancsnok kötelezése alapján, b) önkéntes jelentkezés alapján, vagy
c) a tehetséggondozási program részeként kerülhet sor. (2) A rendészeti vezetővé képző tanfolyamon a hivatásos állomány azon tagja vehet részt, aki
a) a rendészeti utánpótlási és vezetői adatbankban (a továbbiakban: adatbank) szerepel és
b) rendelkezik rendészeti szakvizsgával, vagy mentesül annak letétele alól.
(3) A rendészeti vezetővé képző tanfolyamon önkéntes jelentkezéssel a (2) bekezdésben meghatározott feltételeken túl
az vehet részt, a) aki kiváló minősítéssel rendelkezik és
b) akinek a jelentkezését az állományilletékes parancsnok írásban támogatja.
37. § Kivételesen, fontos szolgálati érdekből az adatbankban szereplő hivatásos állomány tagja a rendészeti vezetővé képző
tanfolyam teljesítésének hiányában is kinevezhető a 35. § (2) bekezdésében meghatározott vezetői beosztásba azzal,
hogy – a 36. § (2) bekezdésben előírt feltételek teljesítését követően – a rendészeti vezetővé képző tanfolyamot
a kinevezéstől számított egy éven belül köteles elvégezni.
38. § (1) A rendészeti vezetővé képző tanfolyam végén a résztvevő záró felmérésen és vizsgagyakorlaton vesz részt.
(2) A rendészeti vezetővé képző tanfolyamra vonatkozó részletes szabályokat a tanulmányi és vizsgaszabályzat
tartalmazza. (3) A rendészeti vezetővé képző tanfolyam eredményes teljesítéséről az OKTF tanúsítványt állít ki. A kiállított
tanúsítványok nyilvántartását az OKTF végzi. 12. A mestervezetői kompetencia-megfelelést mérő felmérés
39. § (1) A rendészeti vezetővé képző tanfolyam vizsgagyakorlatával és a záró felmérésével egyidőben a hivatásos állomány
tagja részt vesz a mestervezetői kompetencia-megfelelést mérő felmérésen. A mestervezetői
kompetencia-megfelelést mérő felmérés részletes szabályait az OKTF főigazgatója által jóváhagyott tanulmányi és
vizsgaszabályzat tartalmazza. (2) A mestervezetői kompetencia-megfelelést mérő felmérésre önként az a vezető beosztású is jelentkezhet, aki
e rendelet hatálybalépése előtt a rendészeti vezetővé képző tanfolyamot elvégezte vagy annak teljesítése alól
mentesült. 40. § (1) A mestervezetői kompetencia-megfelelést mérő felmérést az OKTF szakértői és tréneri beosztású munkatársai
folytatják le. Az egyéni, páros és csoportos kompetenciaszint-felmérések végrehajtásába a Belügyminisztérium és
a belügyi szervek főosztályvezetői, vagy ennél magasabb besorolású vezetői is bevonhatók.
(2) A mestervezetői kompetencia-megfelelést mérő felmérés akkor eredményes, ha a jelölt a felmérésen legalább 70%-ot
teljesít. (3) A mestervezetői kompetencia-megfelelést mérő felmérések vizsgálati eredményeit az OKTF tartja nyilván, és azokat
harmadik személynek kizárólag az érintett írásbeli hozzájárulásával adhatja ki.
41. § A hivatásos állománynak a kompetencia-megfelelést mérő felmérést eredményesen teljesítő tagja jogosult részt
venni a rendészeti mestervezetővé képző tanfolyamon. 42. § (1) Az eredménytelenül záródó mestervezetői kompetencia-megfelelést mérő felmérés első alkalommal három hónap
elteltével megismételhető. (2) Az ismételten eredménytelenül záródó felmérés három évenként ismételten megkísérelhető.
43. § A mestervezetői kompetencia-megfelelést mérő felmérés végső eredményéről az érintett személy állományilletékes
parancsnokát is tájékoztatni kell. 13. A rendészeti mestervezetővé képző tanfolyam
44. § (1) A rendészeti mestervezetővé képző tanfolyam a belügyi szervnél rendszeresített főosztályvezetői, vagy annál
magasabb vezetői besorolású beosztások betöltéséhez előírt, iskolarendszeren kívüli, felnőttképzési, felsővezetői
készségeket fejlesztő tanfolyam. (2) Belügyi szervnél főosztályvezetői, vagy annál magasabb vezetői besorolású, vagy ilyen illetményre jogosító
beosztásba a hivatásos állomány azon tagja nevezhető ki, vagy ilyen beosztás ellátásával azon tagja bízható meg,
aki – a beosztás betöltéséhez előírt képesítési követelményeken túl – a rendészeti mestervezetővé képző tanfolyam
követelményeit eredményesen teljesítette. 45. § (1) A rendészeti mestervezetővé képző tanfolyamon való részvételre
a) az állományilletékes parancsnok kötelezése alapján, vagy b) a tehetséggondozási program részeként
kerülhet sor. (2) A rendészeti mestervezetővé képző tanfolyamon a hivatásos állomány azon tagja vehet részt, aki
a) a mestervezetői kompetencia-megfelelést mérő felmérést eredményesen teljesítette és
b) a rendészeti vezetővé képző tanfolyam követelményeinek eleget tett, vagy annak teljesítése alól mentesül.
46. § Az adatbank utánpótlási nyilvántartásában szereplő hivatásos állományú tag kivételesen fontos szolgálati érdekből a
rendészeti mestervezetővé képző tanfolyam teljesítésének hiányában is kinevezhető a 44. § (2) bekezdésében
meghatározott vezetői beosztásba azzal, hogy a) a kinevezéstől számított egy éven belül köteles a rendészeti vezetővé képző tanfolyamot, és
b) a kinevezésétől számított két éven belül – a mestervezetői kompetencia-megfelelést mérő felmérést követően
– a mestervezetővé képző tanfolyamot teljesíteni. 47. § (1) A rendészeti mestervezetővé képző tanfolyam végén a résztvevő a tanulmányi és vizsgaszabályzatban
meghatározottak szerint egyéni és csoportos felmérésen vesz részt.
(2) A rendészeti mestervezetővé képző tanfolyamra vonatkozó részletes szabályokat a tanulmányi és vizsgaszabályzat
tartalmazza. (3) A rendészeti mestervezetővé képző tanfolyam eredményes teljesítéséről az OKTF tanúsítványt állít ki. A kiállított
tanúsítványok nyilvántartását az OKTF végzi. 14. A rendészeti tehetséggondozási program
48. § (1) A rendészeti tehetséggondozási program egy komplex, kompetencia alapú továbbképzési rendszer, amelynek célja
a vezetői utánpótlás tervszerű biztosítása, valamint a tehetségek felkarolása és előmenetelük elősegítése. A rendészeti
tehetséggondozási program keretében a résztvevő a) vezetőképzési programban, vagy
b) szakértői karrierfejlesztő programban, felsőfokú szakirányú képzésben vagy
c) logisztikai, idegennyelvi, vagy informatikai képzésen vesz részt.
(2) A rendészeti tehetséggondozási programban résztvevő a végzettsége és a kiválasztási eljárás során elvégzett felmérés
eredménye alapján vesz részt a tehetséggondozási program (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott valamely
részében. (3) A vezetőképzési program keretében a hivatásos állomány vezetői irányultságú tagja a rendészeti vezetővé képző
tanfolyamot, – az adatbank vezetői részébe történő felvételt követően – a rendészeti mestervezetővé képző
tanfolyamot végzi el. (4) A szakértői karrierfejlesztő program a hivatásos állomány nem vezetői irányultságú tagjának szakmai fejlődését
támogató, tudásbővítésre irányuló program. (5) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott képzéseken történő részvétel támogatásának, ilyen képzésekre történő
beiskolázás vagy ilyen képzések szervezésének és lebonyolításának célja, hogy a tehetséggondozási programban
résztvevő személy megszerezze a szükséges végzettségeket, illetve képzettségeket annak érdekében, hogy a
vezetőképzési programban vagy a szakértői karrierfejlesztő programban részt vehessen.
49. § A rendészeti tehetséggondozási programban a hivatásos állomány azon tagja vehet részt,
a) aki legalább négy év szolgálati viszonnyal rendelkezik,
b) aki nem tölt be vezetői beosztást, c) aki a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 3. § (1) bekezdése szerinti felsőfokú végzettséggel
rendelkezik, d) aki rendelkezik angol, német, vagy francia nyelvből legalább középfokú C típusú nyelvvizsgával,
e) aki a jelentkezését megelőző utolsó minősítésén kiváló értékelést kapott, vagy akinek a három éven belüli
teljesítményértékelései a két legmagasabb értékelési kategória valamelyikébe tartoztak,
f) aki a kiválasztási eljárás során jogosultságot szerzett a rendészeti tehetséggondozási programra történő
jelentkezésre, és g) akinek állományilletékes parancsnoka írásban támogatja a programban való részvételét.
50. § A rendészeti tehetséggondozási program felvételi keretlétszámát az OKTF főigazgatója a belügyi szerv vezetőjével
egyeztetve évente meghatározza. A 49. §-ban foglalt feltételeknek megfelelő jelentkezők a keretlétszám mértékéig
nyerhetnek felvételt a rendészeti tehetséggondozási programba. 51. § (1) A rendészeti tehetséggondozási programot az OKTF szervezi és bonyolítja le. A rendészeti tehetséggondozási
program részletes felépítését és működési szabályait a tanulmányi és vizsgaszabályzat tartalmazza.
(2) A rendészeti tehetséggondozási programtanfolyam tanulmányi követelményét az OKTF főigazgatója által
jóváhagyott képzési program tartalmazza. (3) A rendészeti tehetséggondozási program eredményes befejezéséről és a résztvevő előmenetelére vonatkozó
javaslatáról az OKTF tájékoztatja a belügyi szerv vezetőjét.
15. A rendészeti vezetői továbbképzés 52. § (1) A rendészeti vezetővé képző tanfolyamot, továbbá a rendészeti mestervezetővé képző tanfolyamot eredményesen
teljesítő, vezetői beosztást betöltő hivatásos állomány tagja (a továbbiakban: rendészeti vezető) vezetői
továbbképzésen köteles részt venni. (2) A rendészeti vezetői továbbképzésre e rendeletnek a rendészeti továbbképzésre vonatkozó szabályait kell
megfelelően alkalmazni. 16. A rendészeti vezetőképzéssel és a Rendészeti Tehetséggondozási Programmal kapcsolatos költségek
53. § (1) A rendészeti vezetőképzés és a Rendészeti Tehetséggondozási Program működtetésével kapcsolatos költségeket
az OKTF költségvetésében külön szakfeladati számon kell tervezni és biztosítani.
(2) A rendészeti vezetővé képző tanfolyamon való részvétel egy főre eső díja az illetményalap szociális hozzájárulási
adóval növelt összegének 200%-a. (3) A rendészeti mestervezetővé képző tanfolyamon való részvétel egy főre eső díja az illetményalap szociális
hozzájárulási adóval növelt összegének 150%-a. (4) A Tehetséggondozási Programban való részvétel egy főre eső díja a rendészeti vezetővé képzés és a rendészeti
mestervezetővé képzés egy főre eső díjának együttes összege.
(5) Az adatbankban szereplők rendészeti vezetőképzésével és tehetséggondozásával kapcsolatban felmerülő utazási,
étkezési és szállásköltséget az őket foglalkoztató szerv költségvetéséből kell fedezni.
(6) A rendészeti vezetővé képző tanfolyamra történő önkéntes jelentkezés esetén a rendészeti vezetővé képző tanfolyam
díja az önként jelentkezőt terheli, kivéve azt az önként jelentkezőt, aki a 36. § (1) bekezdés c) pontja alapján
a rendészeti tehetséggondozási program résztvevőjeként vesz részt a rendészeti vezetővé képző tanfolyamon.
Ez esetben a részvétel költségeit úgy kell viselni, mintha az önként jelentkező személy rendelkezne vezetői
beiskolázási javaslattal. (7) A rendészeti vezetővé képző tanfolyam díjának legfeljebb 50%-át – az önként jelentkező kérelmére – a belügyi szerv
saját költségvetése terhére átvállalhatja. (8) Akit önhibájából a rendészeti vezetővé képző tanfolyamon vagy a rendészeti mestervezetővé képző tanfolyamon való
újbóli részvételre köteleznek, köteles az ismételt felkészítő tanfolyam költségeit megfizetni.
(9) A 3. § (3) bekezdésében meghatározott továbbképzésre az OKTF és az NKE közötti megállapodás alapján kerül sor.
A teljesített továbbképzésről kiadott NKE igazolás alapján az OKTF megtéríti a megállapodásban rögzített költségeket.
54. § (1) Az OKTF főigazgatója által felkért, a rendészeti vezetőképzésben közreműködő előadót, a trénert, a vizsgáztató
bizottság elnökét, tagjait és jegyzőjét vizsgáztatási díj illeti meg.
(2) Az előadók óradíja az illetményalap szociális hozzájárulási adóval növelt összegének 15%-a.
(3) A trénerek óradíja az illetményalap szociális hozzájárulási adóval növelt összegének 30%-a.
(4) A vizsgabizottság elnökének a vizsgáztatásért járó díja az illetményalap szociális hozzájárulási adóval növelt
összegének 7%-a, a vizsgabizottság tagjainak a vizsgáztatásért járó díja az illetményalap szociális hozzájárulási adóval
növelt összegének 5%-a. (5) A jegyző díja az illetményalap szociális hozzájárulási adóval növelt összegének 2%-a.
17. A rendészeti vezetőképzési és tehetséggondozási rendszer működésével összefüggő egyéb képzések
55. § (1) Az OKTF jogosult minősített trénerek képzésére tanfolyamot szervezni.
(2) A résztvevő a minősítő tréner-képző tanfolyam elvégzésével jogosulttá válik – az OKTF képzési programja szerint és
felügyelete mellett – rendészeti vezetővé képző tanfolyamon résztvevő állomány felkészítését végezni, illetve abban
közreműködni. 56. § (1) A minősítő tréner-képző tanfolyamon a hivatásos állomány tagja az OKTF által kiírt pályázatra történő önkéntes
jelentkezés alapján vehet részt, amennyiben a képzésen való részvételét az állományilletékes parancsnok támogatja.
(2) A minősítő tréner-képzésre való felvétel feltétele az OKTF főigazgatója által meghatározott és közzé tett kiválasztási
eljárás sikeres teljesítése. 57. § (1) A minősítő tréner-képző tanfolyamon a képzési programban meghatározott tanfolyami program és tematika alapján,
valamint meghatározott időkeretben történik. (2) A képzés végén a résztvevő kompetencia alapú vizsgagyakorlatokon vesz részt.
(3) A minősítő tréner-képzés eredményes teljesítéséről az OKTF tanúsítványt állít ki. A kiállított tanúsítványok
nyilvántartását az OKTF végzi. 58. § Az OKTF tréner beosztású munkatársa, a főigazgató írásbeli megbízó levele alapján – az állományilletékes parancsnok
előzetes tájékoztatása mellett – a minősített tréner által vezetett, a rendészeti vezetővé képző tanfolyamra történő
helyi felkészítésen helyszíni monitoring tevékenységet folytathat. Az OKTF trénere a monitoring eredményéről készült
értékelő jelentés alapján a minősített tréner részére szóbeli visszajelzést ad.
59. § (1) Az OKTF a rendészeti vezetők képességének kibontakoztatása és teljesítményének fokozása érdekében jogosult
minősítő tanácsadó (coach) képző tanfolyam szervezésére. (2) A hivatásos állománynak a minősítő tanácsadóképző tanfolyamot elvégző tagja jogosult – az OKTF szakmai
protokollját betartva tanácsadói tevékenységet (coaching) folytatni a rendészeti vezetők munkájának segítése,
támogatása, teljesítményük növelése, a szervezeti működés javítása, valamint a rendészeti mestervezetővé képzés
hatékonyságának növelése érdekében. 60. § (1) A minősítő tanácsadóképző tanfolyamon a hivatásos állomány minősített trénere vagy igazolt tréneri gyakorlattal
rendelkező tagja az OKTF által kiírt pályázatra történő önkéntes jelentkezés alapján vehet részt, amennyiben
a tanfolyamon való részvételét az állományilletékes parancsnok támogatja.
(2) A minősítő tanácsadóképzésre való felvétel feltétele az OKTF főigazgatója által meghatározott és közzétett kiválasztási
eljárás sikeres teljesítése. 61. § (1) A minősítő tanácsadóképző tanfolyamon a képzési programban a meghatározott tanfolyami program és tematika
alapján, valamint meghatározott időkeretben történik. (2) A képzés végén a résztvevő kompetencia alapú vizsgagyakorlatokon vesz részt.
(3) A minősítő tanácsadóképzés eredményes teljesítéséről az OKTF tanúsítványt állít ki. A kiállított tanúsítványok
nyilvántartását az OKTF végzi. 62. § Az OKTF ellátja a minősített trénerek és a minősített tanácsadók továbbképzését, valamint tevékenységük
minőségellenőrzését. IV. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 63. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
(2) A 36. § (2) bekezdés a) pontja, a 49. § e) pontja 2014. január 1-jén lép hatályba.
64. § (1) A belügyi szerv az éves továbbképzési tervet első alkalommal 2014. január 15-ig küldi meg az OKTF részére.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor szolgálati viszonyban álló személyek esetében az első továbbképzési időszak
2014. január 1-jével indul. (3) Az OKTF az 5. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontjában, b) pont ba) alpontjában és c) pont cb) alpontjában
meghatározott, a Kollégium a 14. § (1) bekezdésében meghatározott feladatokat első alkalommal a rendelet hatályba
lépését követő hat hónapon belül hajtja végre. Az OKTF az 5. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontjában meghatározott
feladatot 2013. december 31-ig teljesíti. 65. § (1) A 35. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott mentességi ok a 2012–2013. tanévben, vagy azt követően indított
rendészeti vezető mesterképzésben végzettek esetében vehető figyelembe. (2) Mentesül a rendészeti vezetővé képző tanfolyam teljesítésének kötelezettsége alól az, aki
a) 2002. január 1. előtt az OKTF jogelőd intézményeiben, vagy a Határőrség Vezetőképző és Továbbképző
Intézetében szervezett és bonyolított vezetőképző tanfolyamot elvégezte, b) e rendelet hatálybalépését megelőzően az OKTF-en vagy jogelőd intézményeiben a rendészeti vezetővé képző
tanfolyamot vagy a rendészeti mestervezetővé képző tanfolyamot elvégezte,
c) e rendelet hatálybalépését megelőző tíz éven belül legalább öt évet a Belügyminisztériumban és az annak
irányítása alatt álló szervnél osztályvezetői vagy ennél magasabb besorolású, vagy ilyen illetményre jogosító
vezetői beosztásban töltött, feltéve, hogy a vezetői beosztás betöltése alatt készült, legalább alkalmas
minősítéssel rendelkezik, vagy d) e rendelet hatálybalépésének évében, vagy megelőzően betöltötte az ötvenkettedik életévét, legalább húsz év
szolgálati viszonnyal és legalább alkalmas minősítéssel rendelkezik. (3) Aki a rendelet hatálybalépésekor a belügyi szervnél úgy tölt be osztályvezetői, vagy főosztályvezető-helyettesi
illetményre jogosító beosztást, hogy a rendészeti vezetővé képző tanfolyamot nem teljesítette és nem mentesül
annak kötelezettsége alól, annak 2014. december 31-ig el kell végeznie a rendészeti vezetővé képző tanfolyamot.
66. § (1) Mentesül a rendészeti mestervezetővé képző tanfolyam teljesítésének kötelezettsége alól az, aki
a) az OKTF jogelőd intézménye által az 1999/2000. évben lebonyolított kapitányság vezetővé képző tanfolyamot
eredményesen elvégezte, b) az OKTF jogelőd intézménye által 2000/2001. évben megrendezett rendészeti mestervezetővé képző
tanfolyamot eredményesen elvégezte, c) e rendelet hatálybalépését megelőzően az OKTF vagy jogelőd intézményei által szervezett rendészeti
mestervezetővé képző tanfolyamot elvégezte, d) e rendelet hatálybalépését megelőző tíz éven belül legalább öt évet főosztályvezetői, vagy ennél magasabb
besorolású, vagy ilyen illetményre jogosító vezetői beosztásban töltött, és a vezetői beosztás betöltése alatt
készült, legalább alkalmas minősítéssel rendelkezik, vagy e) e rendelet hatálybalépése előtt betöltötte az ötvenkettedik életévét, legalább húsz év szolgálati viszonnyal és
legalább alkalmas minősítéssel rendelkezik. (2) Aki a rendelet hatálybalépésekor úgy tölt be a 44. § (2) bekezdésében meghatározott beosztást, hogy a rendészeti
mestervezetővé képző tanfolyamot nem teljesítette, és nem mentesül annak kötelezettsége alól, annak – a 45. §
(2) bekezdés a) pontjában meghatározott feltétel teljesítése nélkül – 2014. december 31-ig el kell végeznie a
rendészeti mestervezetővé képző tanfolyamot. (3) Annak a 44. § (2) bekezdésben meghatározott beosztást betöltő vezetőnek, aki a rendészeti mestervezetővé képző
tanfolyamot nem teljesítette és nem mentesül annak teljesítése alól, egy másik, a 44. § (2) bekezdése szerinti
beosztásba történő kinevezése vagy ilyen beosztással történő megbízása esetén a kinevezésétől vagy megbízásától
számított egy éven belül meg kell kezdenie a rendészeti mestervezetővé képző tanfolyamot.
(4) A hivatásos állomány azon tagja, aki a rendészeti vezetővé képző tanfolyamot e rendelet hatálybalépése előtt
végezte el, jogosult az OKTF-nél a mestervezető-kiválasztási eljárás elvégzésére jelentkezni.
67. § A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok képzési és továbbképzési rendszerére e rendelet előírásai irányadóak azzal,
hogy a képzéseket saját objektumaikban végzik, a szükséges adatszolgáltatást pedig az adatok minősítését követően
a Kollégium elnökének teljesítik. 68. § Hatályát veszti a rendészeti szakvizsgáról és a rendészeti vezetőképzésről szóló 21/2011. (VII. 13.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
15/2015. (IX. 18.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján dr. Budai Gyulát 2015. szeptember 22. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – az Oroszország által elrendelt embargóból fakadó
külgazdasági intézkedésekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) az Oroszország által elrendelt embargó miatt szükségessé váló külgazdasági intézkedésekre vonatkozó
javaslattétel,
b) segítségnyújtás az oroszországi embargóval sújtott magyar mezőgazdasági és agrár vállalkozások, továbbá
élelmiszer-feldolgozók és vállalkozások számára a piacaik megtartása érdekében,
c) az együttműködés elősegítése a magyar–orosz gazdasági vegyes bizottságban,
d) kapcsolattartás az embargóval érintett magyar vállalkozásokkal, valamint a Magyar Nemzeti Kereskedőház
Zártkörűen Működő Részvénytársasággal,
e) a Keleti Nyitás politikája keretében az oroszországi piacon nem értékesíthető mezőgazdasági termékek más
régiókban történő értékesítési lehetőségének vizsgálata, új piacok felkutatása, javaslattétel az új értékesítési
lehetőségek kihasználására,
f ) vezeti a Magyar–Orosz Kormányközi Gazdasági Együttműködési Bizottság Mezőgazdasági Munkacsoportját.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdés szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
5. § (1) Ez az utasítás 2015. szeptember 22. napján lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 8/2015. (III. 27.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1069/2013. (II. 21.) Korm. határozata az Európa Tanács Kulturális Útvonalakról szóló CM/Res(2010)53. számú kibővített Részleges megállapodásához történő csatlakozásról.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy 2013. március 1-jével Magyarország csatlakozzon az Európa Tanács Kulturális Útvonalakról szóló
CM/Res(2010)53. számú kibővített Részleges megállapodásához (a továbbiakban: Részleges megállapodás);
2. felhívja a külügyminisztert, hogy értesítse az Európa Tanács főtitkárát Magyarországnak a Részleges megállapodásban
történő részvételéről; Felelős: külügyminiszter Határidő: 2013. március 1.
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az általa vezetett minisztérium éves költségvetésébe tervezze be
a Részleges megállapodáshoz történő csatlakozásból származó fizetési kötelezettségeket, és intézkedjen a szükséges
befizetések végrehajtásáról. Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2018. (II. 6.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési Megállapodás kihirdetéséről szóló 133/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 133/2017. (VI. 9.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2017. június 9-i 86. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás
8. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodást meg kell erősíteni. A Megállapodás a Felek belső joga szerint szükséges hatálybalépési
követelmények teljesüléséről szóló későbbi írásos diplomáciai értesítés kézhezvételétől számított 30. (harmincadik)
napon lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött későbbi jegyzék
keltének, illetve kézhezvételének napja: 2017. szeptember 19.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. október 19.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 133/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési
Megállapodás kihirdetéséről szóló 133/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2017. október 19-én, azaz kettőezertizenhét október tizenkilencedikén lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
112/2003. (XI. 28.) ME határozata központi tiszt cím megszűnésének megállapításáról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 245/J. §
(4) bekezdése alapján — a köztisztviselők jogállásáról
szóló 1992. évi XXIII. törvény 31/D. § (1) bekezdés
a) pontjára tekintettel — megállapítom, hogy
Rawelhoffer Antal központi tiszt címe — hivatásos szolgálati viszonyának megszüntetésére tekintettel —
2004. január 15-i hatállyal megszűnik. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
334/2013. (IX. 20.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és a Libanoni Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Libanoni Köztársaság Kormánya közötti
gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„GAZDASÁGI ÉS MŰSZAKI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A LIBANONI
KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A Libanoni Köztársaság Kormánya és Magyarország Kormánya – a  továbbiakban: a „Felek” – felismerve azt, hogy
a gazdasági és műszaki együttműködés a szilárd, hosszú távú kétoldalú kapcsolatok fejlesztésének, valamint a Felek
és népeik közötti kölcsönös bizalomnak elengedhetetlen és nélkülözhetetlen eleme;
meggyőződve arról, hogy a  jelen Megállapodás ténylegesen hozzájárul a Felek közötti gazdasági és kereskedelmi
kapcsolatok fejlődéséhez, különösen a  kölcsönösen előnyös gazdasági és technológiai együttműködés
továbbfejlesztéséhez;
a Felek kétoldalú gazdasági, üzleti és műszaki együttműködésének előmozdítását és további erősítését óhajtva
népeik javára;
az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk
A Felek a hatályos jogszabályok által nyújtott kereteken belül, megfelelő intézkedések meghozatalával támogatják
a kölcsönösen előnyös gazdasági és műszaki együttműködés fejlődését.
2. Cikk
A jelen Megállapodásban említett együttműködési területek többek között az alábbiakat foglalják magukban:
1. A két ország közötti együttműködés és közös projektek létrehozásának előmozdítása gazdasági, üzleti, pénzügyi,
banki, ipari, idegenforgalmi szolgáltatási, műszaki, mezőgazdasági, fuvarozási, humánerőforrás-fejlesztési, vegyipari
és petrolkémiai ipari, csomagolástechnikai, oktatási, távközlési és információs társadalmi, valamint vízgazdálkodási
területeken.
2. A műszaki kutatással kapcsolatos információcsere előmozdítása.
 3. A konkrét együttműködési programokhoz szükséges szakemberek cseréjének és képzésének előmozdítása.
3. Cikk
A Felek törekednek arra, hogy az alább felsorolt eszközökkel szélesítsék és intenzívebbé tegyék együttműködésüket:
1. elősegítik a kapcsolatok építését és erősítik az együttműködést a gazdasági döntéshozók, kormányzati intézmények,
regionális és helyi szervek, a kereskedelmi és ipari kamarák között, valamint bátorítják ezen szervek képviselőinek
kölcsönös látogatásait, így elősegítve a gazdasági, üzleti és technológiai együttműködés végrehajtását;
2. üzleti információkat cserélnek a Megállapodás végrehajtásával kapcsolatban, bátorítják a vásárokon és kiállításokon
történő részvételt, üzleti események, szemináriumok, szimpóziumok és konferenciák szervezését;
3. elősegítik a két ország kis- és középvállalkozásainak nagyobb mértékű bevonását a bilaterális gazdasági kapcsolatok
területén;
4. konzultációs, marketing, tanácsadói és szakértői szolgáltatások nyújtásával bátorítják az  együttműködést
a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken;
5. bátorítják a  beruházási tevékenységet, vegyesvállalatok alapítását, vállalati képviseletek és fiókirodák létesítését
a Felek területén alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően;
6. elősegítik a  régiók közötti együttműködést és a  nemzetközi szintű együttműködést a  kölcsönös érdeklődésre
számot tartó kérdésekben;
7. a Felek által a későbbiekben elfogadott egyéb eszközök útján kiterjesztik és erősítik együttműködésüket.
4. Cikk
A jelen Megállapodás keretein belül a  Felek országaiban élő természetes és jogi személyek közötti ügyletek
lebonyolításakor használatos fizetési módok és pénznemek vonatkozásában a  Felek ösztönzik bármely
nemzetközileg elfogadott fizetési mód és szabadon átváltható valuta használatát, melyek széles körűen használtak
nemzetközi tranzakciókban, és amelyben az érintett felek megállapodnak.
5. Cikk
A jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy azok valamelyik Felet arra kötelezik, hogy
bármelyik nemzetközi, regionális vagy szubregionális megállapodásból vagy más, egészében vagy nagyrészt
az adózással, vagy a tőke mozgásával kapcsolatos megállapodásból, vagy az egészében vagy nagyrészt az adózással
kapcsolatos hazai jogszabályokból eredő bármilyen elbánás, kedvezmény vagy előjog jelenlegi vagy jövőbeni
hasznát kiterjessze a másik félre.
6. Cikk
Szükség esetén a  Felek konkrét megállapodásokat kötnek a  jelen Megállapodás alapján a  fent említett
együttműködési területekkel és más, egymás között esetlegesen egyeztetendőn speciális projektekkel
kapcsolatban.
7. Cikk
 1. A jelen Megállapodás végrehajtásának biztosítása céljából a  Felek képviselőinek részvételével Vegyes Bizottság
alakul. A  Bizottság – közös egyetértés alapján – a  Felek országaiban felváltva ülésezik. A  Libanoni Köztársaság
Gazdasági és Kereskedelmi Minisztériuma, és a magyar nemzetközi gazdasági kapcsolatokért felelős minisztérium
kijelölt képviselői töltik be a Vegyes Bizottság elnöki tisztét.
2. A Vegyes Bizottság többek között az alábbi kérdések áttekintésére jogosult:
a. a Felek közötti gazdasági és műszaki együttműködés ösztönzése és koordinálása;
b. a jelen Megállapodás végrehajtását, valamint a jelen Megállapodásból eredő megállapodások végrehajtását
célzó javaslatok támogatása és mérlegelése;
c. ajánlások kidolgozása a  jelen Megállapodással összhangban létrejövő megállapodások vagy projektek
végrehajtása során esetlegesen felmerülő akadályok megszüntetése céljából;
d. a kétoldalú gazdasági kapcsolatok új fejlesztési lehetőségeinek feltárása.
8. Cikk
A jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban a Felek között felmerülő viták rendezése
békés úton, konzultációk és tárgyalások révén, diplomáciai csatornákon keresztül történik.
9. Cikk
A jelen Megállapodás semmilyen módon nem sérti Magyarországnak mint az  Európai Unió tagállamának
a kötelezettségeit, és e kötelezettségek hatálya alá tartozik. Következésképpen a jelen Megállapodás rendelkezései
sem egészben, sem részben nem említhetők vagy értelmezhetők úgy, hogy azok érvénytelenítik, módosítják vagy
más módon befolyásolják Magyarországnak az  Európai Unió alapját képező Szerződésekből, valamint az  Európai
Unió elsődleges és másodlagos jogából eredő kötelezettségeit.
A jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy azok a  Feleket arra kötelezik, hogy
bármelyik olyan meglévő vagy jövőbeni közös piaci, szabadkereskedelmi, vámuniós vagy hasonló nemzetközi
megállapodásból eredő bármilyen elbánás, kedvezmény vagy előjog jelenlegi vagy jövőbeni hasznát kiterjesszék
a másik félre, amelynek a Felek jelenleg tagjai vagy a későbbiekben tagjai lehetnek.
10. Cikk
A jelen Megállapodás rendelkezései és szövege a  Felek közötti írásos megállapodás alapján módosítható a  Felek
közös megegyezése alapján. A  jelen Megállapodásra vonatkozó bármilyen módosítás a  jelen Megállapodás
11. Cikke értelmében lép hatályba.
11. Cikk
 1. A jelen Megállapodás az utolsó értesítést követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, mikor a Felek diplomáciai
csatornákon keresztül írásban értesítik a másik Felet a Megállapodás belső jogszabályok szerinti jóváhagyásáról.
 2. A jelen Megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított öt (5) évig marad hatályban, valamint
automatikusan megújul újabb 5 év hosszúságú időszakokra, kivéve, ha bármely Fél a  diplomáciai csatornákon
keresztül írásban minimum hat (6) hónappal hatályának lejárta előtt arról tájékoztatja a  másik Felet, hogy a  jelen
Megállapodást meg kívánja szüntetni.
12. Cikk
A jelen Megállapodás megszüntetése nem befolyásolja a  jelen Megállapodás alapján kötött, illetve végzett
konkrét megállapodások, projektek vagy tevékenységek érvényességét vagy időtartamát az  említett konkrét
megállapodások, projektek vagy tevékenységek befejezéséig, hacsak a Felek másképp nem döntenek.
FENTIEK HITELÉÜL, az  alulírottak kormányuktól kapott kellő felhatalmazás birtokában kézjegyükkel látták el
a Megállapodást.
Kelt: Bejrút, 2013. február 28. Készült két eredeti példányban, magyar, arab és angol nyelven, mindegyik szöveg egyformán hiteles. Eltérés esetén
az angol nyelvű szöveg az irányadó.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 11. Cikk 1. pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E  rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  külgazdaságért és a  Kárpát-medencei Gazdasági Övezet
gazdaságfejlesztéséért felelős miniszter gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1516/2015. (VII. 23.) Korm. határozata a kárpátaljai polgárőrök természetbeni, anyagi támogatásáról, valamint a kárpátaljai magyarok személy és vagyonőri képzésének megszervezéséről és a szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a kárpátaljai polgárőrök természetbeni, anyagi támogatásával, valamint a kárpátaljai magyarok személy és
vagyonőri képzésének megszervezésével;
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) a kárpátaljai polgárőrök természetbeni, anyagi támogatása érdekében gondoskodjon 11,9 millió forint
egyszeri jelleggel történő biztosításáról a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi
C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 2. Alapítványok és társadalmi önszerveződések támogatása alcím, 2. Társadalmi
önszerveződések támogatása jogcímcsoport, 3. Országos Polgárőr Szövetség jogcím,
b) a kárpátaljai magyarok személy és vagyonőri képzésének megszervezése érdekében gondoskodjon
2015.  évben 116,0 millió forint, 2016. évben 174,0 millió forint egyszeri jelleggel történő biztosításáról
a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím
javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
379/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor a Nép Oldali Párt elnöke (7521 Kaposmérő, Rákóczi u. 91.) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e, hogy az Országgyűlés törvény ben tiltsa meg a homoszexualitás nyilvános reklámozását?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel
meg az Nsztv. 13. §-ában foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni,
hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem jelöli meg egyértelműen, hogy a beadványozó mit ért
pontosan a ,,nyilvános reklámozás” kifejezés alatt.
A gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvény 3. § d) pontja
értelmében a reklám olyan közlés, tájékoztatás, illetve megjelenítési mód, amely valamely birtokba vehető
forgalomképes ingó dolog – ideértve a pénzt, az értékpapírt és a pénzügyi eszközt, valamint a dolog módjára
hasznosítható természeti erőket –, szolgáltatás, ingatlan, vagyoni értékű jog értékesítésének vagy más módon történő
igénybevételének előmozdítására, vagy e céllal összefüggésben a vállalkozás neve, megjelölése, tevékenysége
népszerűsítésére vagy áru, árujelző ismertségének növelésére irányul.
Ezen fogalom ismeretében megállapítható, hogy a homoszexualitás nem forgalomképes ingó dolog, szolgáltatás,
ingatlan, vagyoni értékű jog, így annak reklámozása fogalmilag kizárt.
Ennek következtében nem értelmezhető, hogy a beadványozó mit ért a „nyilvános reklámozás” kifejezés alatt, így nem
állapítható meg az sem, hogy egy sikeres népszavazás milyen tartalmú törvény megalkotására jelentene a jogalkotó
számára kötelezettséget.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés alkotmányos alapjogot
érint, ugyanis a kérdésben hozott esetleges országgyűlési döntésnek korlátoznia kellene az 1949. évi XX. törvény
(a továb biak ban: Alkotmány) 61. § (1) bekezdésében megfogalmazott szabad véleménynyilvánítás szabadságát.
Ebből következően a választópolgárok számára nem lenne egyértelmű a népszavazásra feltenni kívánt kérdés, ezért az
Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja, mivel
a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek.
II. A határozat az Alkotmány 61. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján és a 13. §, 2008. évi XLVIII. törvény 3. §
d) pontja, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
315/2014. (HK 9.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2526 kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2526 (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem a NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 41/2014. (HK 8.) HVKFH szakutasítás
12. pontjában fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 2526 AJOD (ED1) ALLIED JOINT
DOCTRINE FOR OPERATIONAL-LEVEL
PLANNING – AJP-5 címen kiadott NATO egységesítési
egyezményt.
3. A NATO dokumentum az összhaderőnemi, hadműveleti szintű művelettervezés alapdokumentuma. Átfogó
szemlélettel írja le az összhaderőnemi művelettervezés folyamatát és lépéseit, a katonai döntéshozatali folyamatok,
művelettervek, hadműveleti parancsok és intézkedések kidolgozásához szükséges tervezési és metodikai eljárásokat. A dokumentum nemzeti keretek közötti alkalmazásának kulcsfontosságú szerepe van a nemzeti és a Szövetségben alkalmazott összhaderőnemi szintű művelettervezés
egységesítésének és harmonizációjának megvalósulásában.
4. Az MH ÖHP az egységesítési egyezménynek megfelelően hajtja végre a hadműveleti szintű művelettervezést.
Az MH ÖHP alárendelt katonai szervezetei az egységesítési
egyezmény tartalmát ismerve, azzal összhangban hajtják
végre a saját harcászati szintű művelettervezési feladataikat.
5. Ez az intézkedés a közzétételt követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok