text:
59/2014. (HK 8.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése az Európai Védelmi Ügynökség működésében való magyar részvétellel összefüggő feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja, illetve 11. § (3) bekezdése alapján – figyelemmel az Európai Védelmi Ügynökség működésében való magyar részvétellel összefüggő feladatokról
szóló 1/2013. (I. 14.) HM–KüM–NGM együttes utasításra, a Magyar Köztársaságnak az Európai Unió mellett működő Állandó Képviseletén szolgálatot teljesítő védelempolitikai szakdiplomata tevékenységéről szóló 94/2005.
(HK 23.) HM–KüM együttes utasításra, valamint a NATO
és EU együttműködésre kijelölt személyek képviseleti felhatalmazásáról szóló 71/2013. (XI. 29.) HM utasításra – a
következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy az együttes
intézkedésben foglaltak végrehajtását tegye lehetővé.
3. Ezen intézkedés alkalmazásában:
a) EB: Előkészítő Bizottság, amely az Irányító Testület
különböző összetételű üléseit előkészítő testület; munkájában az illetékes kapcsolattartók vesznek részt.
b) Eseti projekt vagy program: az Európai Védelmi
Ügynökség keretében, valamely, a hatáskörébe tartozó területen indított projekt vagy program.
c) IFCS: Integrált Fejlesztési Csoport, amely a hat képességterületen működő, tagállami szakértőkből álló csoport; az adott képességterületen működő projektcsoportok
tevékenységét koordinálja és a rá vonatkozó döntési javaslatokat készíti elő.
d) IT: Irányító Testület, amely az Európai Védelmi Ügynökség (European Defence Agency, a továbbiakban:
EDA) döntéshozó szerve. Az IT többféle – ugyanakkor
azonos hatáskörrel rendelkező – összetételben ülésezik,
amelyek a következők: miniszteri, képességfejlesztési
igazgatói, nemzeti hadfelszerelési igazgatói, kutatás-technológiai igazgatói.
e) Kapcsolattartó: az EDA keretében folyó tevékenység
valamely szakterületén való magyar részvételt koordináló,
erre kijelölt szakember.
f) PCS: Projektcsoport, amely az egyes képességterületeken indítani tervezett projektek előkészítését végző
szakértői csoport, amelyben a szóban forgó együttműködés iránt érdeklődő tagállamok képviselői vesznek részt.
g) Szakértői munkacsoport: az IFCS-n és a PCS-n kívüli
munkacsoport.
2. A központi kapcsolattartó 4. Az EDA-ban való magyar részvétel tárcaszintű és tárcaközi koordinációjáért vezetői szinten a HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban: HM VPVTHÁT) felelős. Ennek
megfelelően a központi kapcsolattartói feladatkört a HM
VPVTHÁT alárendelt szervezeteiből kijelölt személy tölti
be. Távollétében feladatait kijelölt helyettese látja el, akit a
központi kapcsolattartó szervezeti egységétől eltérő szervezeti egységből is ki lehet jelölni.
5. A központi kapcsolattartó feladatai:
a) az EDA-ban való magyar részvétel tárcaszintű és tár
caközi koordinálása, valamint a szakmai tevékenység védelempolitikai célokkal való összehangolása, a HM
VPVTHÁT iránymutatása alapján. Amennyiben szükséges, egyeztető megbeszéléseket hív össze.
b) az érintett kapcsolattartók és az érintett szervezeti
egységek bevonásával összeállítja a miniszteri összetételű
IT ülésén képviselendő tárgyalási álláspontot;
c) az érintett kapcsolattartók és az érintett szervezeti
egységek bevonásával kialakítja a miniszteri összetételű
IT ülését Előkészítő Bizottság és a különleges EB üléseire
szóló magyar álláspontot, ellátja annak képviseletét, majd
az ülést követő tíz munkanapon belül elkészíti és az érintett kapcsolattartók és szervezeti egységek részére megküldi az ülésről szóló jelentést;
d) fogadja az EDA-tól érkező központi kommunikációkat,
amelyeket eljuttat az illetékes kapcsolattartók és szervezeti
egységek részére, valamint szükség esetén – a szakterület által kialakított álláspont alapján – megválaszolja azokat;
e) koordinálja az EDA pénzügyi szakértők csoportjának
ülésein a HM nemzetközi pénzügyekért felelős szervezeti
egysége szakértőjének részvételét, a magyar álláspont ki
alakítását és annak becsatornázását az EDA költségvetésével kapcsolatos döntéshozatali folyamatba; és
f) nyomon követi és elemzi az EDA tevékenységét.
3. Az Európai Védelmi Ügynökség igazgatóságaival
képességfejlesztési ügyekben történő
kapcsolattartásra kijelölt személyek és feladataik 6. Az EDA keretében megvalósuló többnemzeti együttműködésben a nemzeti képességfejlesztési igazgatói feladatokat a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HTCSF) csoportfőnöke látja el.
7. A HVK HTCSF csoportfőnöke a képességfejlesztési
igazgatói feladatkör ellátása során
a) az IT képességfejlesztési igazgatói összetételű ülésein képviseli a magyar álláspontot;
b) rendszeresen beszámoltatja az IFCS és a PCS kapcsolattartókat, valamint az egyéb szakértőket az EDA működésében való magyar részvétel szakterületüket érintő fejleményeiről; és
c) évente beszámol a Honvéd Vezérkar főnökének az
EDA igazgatóságainak képességfejlesztési tevékenységével kapcsolatos hazai munkáról.
8. A képességfejlesztési kapcsolattartói feladatkört a
HVK HTCSF csoportfőnöke által a csoportfőnökség állományából kijelölt személy látja el.
9. A képességfejlesztési kapcsolattartó feladatai:
a) az érintett kapcsolattartók bevonásával összeállítja a
képességfejlesztési igazgatói összetételű IT ülésén képviselendő tárgyalási álláspontot;
b) az érintett kapcsolattartók bevonásával kialakítja a
képességfejlesztési igazgatói összetételű IT ülését Előkészítő Bizottság, a nemzeti képességfejlesztési kapcsolattartók és az EDA Képességfejlesztési Terv munkacsoportjának ülésére szóló magyar álláspontot, amelyet a képességfejlesztési igazgató jóváhagyásra felterjeszt a Honvéd
Vezérkar főnök helyettes (a továbbiakban: HVKFH) részére. Ellátja a jóváhagyott tárgyalási álláspont képviseletét, majd az ülést követő tíz munkanapon belül elkészíti és
az érintett kapcsolattartók és szervezeti egységek részére
megküldi az ülésről szóló jelentést;
c) fogadja az EDA igazgatóságaitól érkező, neki címzett
kommunikációkat, amelyeket eljuttat az illetékes szervezeti egységek részére, valamint szükség esetén – a szakterület által kialakított álláspont alapján – megválaszolja
azokat;
d) koordinálja az IFCS és a PCS kapcsolattartók, valamint az egyéb szakértők munkáját; és
e) nyomon követi és elemzi az EDA igazgatóságainak
képességfejlesztéssel kapcsolatos tevékenységét.
10. A különböző IFCS-k esetében a kapcsolattartói feladatokat az alábbi személyek látják el:
a) Vezetés-irányítás: a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség csoportfőnöke által kijelölt személy, személyek;
b) Felderítés: a KNBSZ főigazgatója által kijelölt személy, személyek;
c) Harcba lépés: a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK HDMCSF) csoportfőnöke által kijelölt személy, személyek;
d) Erők megóvása: a HVK HDMCSF csoportfőnöke által kijelölt személy, személyek;
e) Telepítés: a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) csoportfőnöke által kijelölt
személy, személyek; és
f) Fenntartás: a HVK LOGCSF csoportfőnöke által kijelölt személy, személyek.
11. Az IFCS kapcsolattartók
a) a képességfejlesztési és az érintett szakmai kapcsolat
tartók bevonásával kialakítják az IFCS ülésén képviselendő magyar álláspontot, amelyet – a képességfejlesztési
igazgató útján – jóváhagyásra felterjesztenek a HVKFH
részére. Ellátják a jóváhagyott tárgyalási álláspont képviseletét, majd az ülést követő tíz munkanapon belül elkészítik és az érintett kapcsolattartók és szervezeti egységek részére megküldik az ülésről szóló jelentést. Akadályoztatásuk esetén a felelős szervezeti egység vezetője gondoskodik az IFCS ülésén a magyar álláspontot képviselő személy kijelöléséről és részére a tárgyalási felhatalmazás,
beleértve a kialakított és jóváhagyott magyar álláspont
kiadásáról;
b) a képességfejlesztési kapcsolattartóval együttműködésben koordinálják az adott képességterületen működő
PCS és egyéb kapcsolattartók munkáját;
c) nyomon követik és elemzik az IFCS és az annak felügyelete alatt működő PCS-k és egyéb munkacsoportok
tevékenységét; és
d) a képességfejlesztési igazgató felkérése alapján beszámolnak az adott képességterületen végzett munkáról.
12. Az egyes PCS-kben való részvételt és annak felfüggesztését az adott PCS által vizsgált területért felelős szervezeti egység vezetője kezdeményezi – a képességfejlesztési igazgató és a HM VPVTHÁT útján – a HVKFH-nál. A
szakmailag illetékes szervezeti egység vezetője gondoskodik a PCS kapcsolattartó kijelöléséről, valamint a PCS-ért
felelős IFCS és a képességfejlesztési kapcsolattartónak a
PCS-ben való hazai részvételt érintő rendszeres tájékoztatásáról.
13. A PCS kapcsolattartók
a) kialakítják a PCS ülésén képviselendő magyar állás
pontot, amelyet – a képességfejlesztési igazgató útján – jóváhagyásra felterjesztenek a HVKFH részére. Ellátják a
jóváhagyott tárgyalási álláspont képviseletét, majd az
ülést követő tíz munkanapon belül elkészítik és az érintett
kapcsolattartók és szervezeti egységek részére megküldik
az ülésről szóló jelentést. Akadályoztatásuk esetén a felelős szervezeti egység vezetője gondoskodik a PCS ülésén
a magyar álláspontot képviselő személy kijelöléséről és részére a tárgyalási felhatalmazás, beleértve a kialakított és
jóváhagyott magyar álláspont kiadásáról; és
b) a képességfejlesztési igazgató felkérése alapján beszámolnak az adott PCS-ben végzett munkáról.
14. Az EDA keretében felállított, IFCS-n és PCS-n kívüli szakértői munkacsoportokban való részvételt és annak felfüggesztését a munkacsoport által vizsgált területért
felelős szervezeti egység vezetője kezdeményezi – a képességfejlesztési igazgató és a HM VPVTHÁT útján – a
HVKFH-nál. A szakmailag illetékes szervezeti egység vezetője gondoskodik a munkacsoportban részt vevő szakértő kijelöléséről, valamint a munkacsoportért felelős IFCS
és a képességfejlesztési kapcsolattartónak a csoportban
való hazai részvételt érintő rendszeres tájékoztatásáról.
15. A szakértők
a) kialakítják a munkacsoport ülésén képviselendő ma
gyar álláspontot, amelyet – a képességfejlesztési igazgatón
útján – jóváhagyásra felterjesztenek a HVKFH részére. Ellátják a jóváhagyott tárgyalási álláspont képviseletét, majd
az ülést követő tíz munkanapon belül elkészítik, valamint
az érintett kapcsolattartók és szervezeti egységek részére
megküldik az ülésről szóló jelentést. Akadályoztatásuk
esetén a felelős szervezeti egység vezetője gondoskodik a
munkacsoport ülésén a magyar álláspontot képviselő személy kijelöléséről és részére a tárgyalási felhatalmazás,
beleértve a kialakított és jóváhagyott magyar álláspont
kiadásáról; és
b) a képességfejlesztési igazgató felkérése alapján beszámolnak a munkacsoportban végzett munkáról.
4. Az Európai Védelmi Ügynökség igazgatóságaival
hadfelszerelési, valamint védelmi ipari
és piaci ügyekben történő kapcsolattartásra kijelölt
személyek és feladataik
16. Az EDA keretében megvalósuló többnemzeti
együttműködésben a nemzeti hadfelszerelési igazgatói feladatokat a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT) vagy az általa kijelölt személy látja el.
17. A nemzeti hadfelszerelési igazgató
a) az IT hadfelszerelési igazgatói összetételű ülésein
képviseli a magyar álláspontot;
b) rendszeresen beszámoltatja a kapcsolattartókat és az
egyéb szakértőket az EDA működésében való magyar
részvétel szakterületüket érintő fejleményeiről; és
c) évente beszámol a HM közigazgatási államtitkárnak
az EDA igazgatóságainak hadfelszerelési, valamint védelmi ipari és piaci tevékenységével kapcsolatos hazai munkáról.
18. A nemzeti hadfelszerelési kapcsolattartói feladatkört a HM VGHÁT alárendelt szervezeteiből kijelölt személy látja el.
19. A nemzeti hadfelszerelési kapcsolattartó
a) az érintett kapcsolattartók és szervezeti egységek be
vonásával összeállítja a hadfelszerelési igazgatói összetételű IT ülésén képviselendő tárgyalási álláspontot;
b) az érintett kapcsolattartók és szervezeti egységek bevonásával kialakítja a hadfelszerelési igazgatói összetételű
IT ülését Előkészítő Bizottság és a nemzeti hadfelszerelési
kapcsolattartók ülésére szóló magyar álláspontot, amelyet
jóváhagyásra felterjeszt a HM VGHÁT részére. Ellátja a
jóváhagyott tárgyalási álláspont képviseletét, majd az
ülést követő tíz munkanapon belül elkészíti és az érintett
kapcsolattartók és szervezeti egységek részére megküldi
az ülésről szóló jelentést;
c) fogadja az EDA igazgatóságaitól érkező, neki címzett
kommunikációkat, amelyeket eljuttat az illetékes szervezeti egységek részére, valamint szükség esetén – a szakterület által kialakított álláspont alapján – megválaszolja
azokat;
d) koordinálja a szakértői munkacsoportokban részt
vevő szakértők munkáját;
e) nyomon követi és elemzi az EDA igazgatóságainak
hadfelszerelési, valamint a védelmi iparral és piaccal kapcsolatos tevékenységét; és
f) a hadfelszereléssel, valamint az iparral és piaccal kapcsolatos releváns EDA kommunikációkról tájékoztatja más
tárcák társ-szervezeteit, koordinálja az EDA-val való kapcsolattartást és az EDA részére biztosítandó információkat.
20. Az EDA keretében a hadfelszerelési, valamint védelmi ipari és piaci területen felállított szakértői munkacsoportokban való részvételt és annak felfüggesztését a
munkacsoport által vizsgált területért felelős szervezeti
egység vezetője kezdeményezi – a HM VPVTHÁT útján –
a HM VGHÁT-nál. A szakmailag illetékes szervezeti egység vezetője gondoskodik a munkacsoportban részt vevő
kapcsolattartó vagy szakértő kijelöléséről, valamint a
nemzeti hadfelszerelési kapcsolattartónak a csoportban
való hazai részvételt érintő rendszeres tájékoztatásáról.
21. A 20. pont szerinti kapcsolattartók és szakértők
a) kialakítják a munkacsoport ülésén képviselendő ma
gyar álláspontot, amelyet jóváhagyásra felterjesztenek a
HM VGHÁT részére. Ellátják a jóváhagyott tárgyalási álláspont képviseletét, majd az ülést követő tíz munkanapon
belül elkészítik és az érintett kapcsolattartók és szervezeti
egységek részére megküldik az ülésről szóló jelentést.
Akadályoztatásuk esetén a felelős szervezeti egység veze
tője gondoskodik a munkacsoport ülésén a magyar álláspontot képviselő személy kijelöléséről és részére a tárgyalási felhatalmazás, beleértve a kialakított és jóváhagyott
magyar álláspont kiadásáról; és
b) a HM VGHÁT felkérése alapján beszámolnak a munkacsoportban végzett munkáról.
5. Az Európai Védelmi Ügynökség igazgatóságaival
kutatás-technológiai és innovációs ügyekben történő
kapcsolattartásra kijelölt személyek és feladataik 22. Az EDA keretében megvalósuló többnemzeti együttműködésben a nemzeti kutatás-technológiai igazgatói feladatokat a HM VGHÁT által kijelölt személy látja el.
23. A kutatás-technológiai igazgató
a) az IT kutatás-technológiai igazgatói összetételű ülé
sein képviseli a magyar álláspontot;
b) rendszeresen beszámoltatja a kapcsolattartókat és az
egyéb szakértőket az EDA működésében való magyar
részvétel szakterületüket érintő fejleményeiről; és
c) évente beszámol a HM VGHÁT-nak az EDA igazgatóságok kutatás-technológiához és innovációhoz kötődő
tevékenységével kapcsolatos hazai munkáról.
24. A kutatás-technológiai kapcsolattartói feladatkört a
HM VGHÁT alárendelt szervezeteiből kijelölt személy
látja el.
25. A kutatás-technológiai kapcsolattartó
a) az érintett kapcsolattartók és szervezeti egységek be
vonásával összeállítja a kutatás-technológiai igazgatói
összetételű IT ülésén képviselendő tárgyalási álláspontot;
b) az érintett kapcsolattartók és szervezeti egységek bevonásával kialakítja a kutatás-technológiai igazgatói
összetételű IT ülését Előkészítő Bizottság és a kutatás-technológiai kapcsolattartók ülésére szóló magyar álláspontot, amelyet jóváhagyásra felterjeszt a HM VGHÁT
részére. Ellátja a jóváhagyott tárgyalási álláspont képviseletét, majd az ülést követő tíz munkanapon belül elkészíti
és az érintett kapcsolattartók és szervezeti egységek részére megküldi az ülésről szóló jelentést;
c) fogadja az EDA igazgatóságaitól érkező, neki címzett
kommunikációkat, amelyeket eljuttat az illetékes szervezeti egységek részére, valamint szükség esetén – a szakterület által kialakított álláspont alapján – megválaszolja
azokat;
d) koordinálja a szakértői munkacsoportokban részt
vevő szakértők munkáját; és
e) nyomon követi és elemzi az EDA igazgatóságainak
kutatás-technológiával és innovációval kapcsolatos tevékenységét.
26. Az EDA keretében a kutatás-technológiai és innovációs területen felállított szakértői munkacsoportokban
való részvételt és annak felfüggesztését a munkacsoport
által vizsgált területért felelős szervezeti egység vezetője
kezdeményezi – a HM VPVTHÁT útján – a HM
VGHÁT-nál. A szakmailag illetékes szervezeti egység vezetője gondoskodik a munkacsoportban részt vevő kapcsolattartó vagy szakértő kijelöléséről, valamint a kutatás-technológiai kapcsolattartónak a csoportban való hazai
részvételt érintő rendszeres tájékoztatásáról.
27. A 26. pont szerinti kapcsolattartók és szakértők
a) kialakítják a munkacsoport ülésén képviselendő ma
gyar álláspontot, amelyet jóváhagyásra felterjesztenek a
HM VGHÁT részére. Ellátják a jóváhagyott tárgyalási álláspont képviseletét, majd az ülést követő tíz munkanapon
belül elkészítik és az érintett kapcsolattartók és szervezeti
egységek részére megküldik az ülésről szóló jelentést.
Akadályoztatásuk esetén a felelős szervezeti egység vezetője gondoskodik a munkacsoport ülésén a magyar álláspontot képviselő személy kijelöléséről és részére a tárgyalási felhatalmazás, beleértve a kialakított és jóváhagyott
magyar álláspont kiadásáról; és
b) a HM VGHÁT felkérése alapján beszámolnak a munkacsoportban végzett munkáról.
6. A külképviseletek részvétele
az Európai Védelmi Ügynökséggel való
együttműködésben 28. Amennyiben az EDA képességfejlesztési területen
megvalósuló valamely ülésére az illetékes hazai kapcsolattartó vagy szakértő kiutazása nem biztosítható, az adott
ülésen a magyar álláspont képviseletére az MH Katonai
Képviselő Hivatala (a továbbiakban: MH KKH) kérhető fel.
29. Az MH KKH felkérését, a velük való előzetes
egyeztetést követően, a felelős szervezeti egység vezetője
kezdeményezi – a képességfejlesztési igazgató útján – a
HVKFH-nál. Ezt követően a HVKFH – egyetértése esetén
– felkéri a katonai képviselőt, hogy gondoskodjon a felkérésben meghatározott tárgyalási álláspont képviseletéről.
Az MH KKH állományának kijelölt tagja ellátja a tárgyalási
álláspont képviseletét, majd az ülést követő tíz munkanapon
belül elkészíti és – a képességfejlesztési igazgató útján – a
HVKFH részére felterjeszti az ülésről szóló jelentést.
30. Amennyiben az EDA hadfelszerelési, védelmi ipari
és piaci, valamint kutatás-technológiai és innovációs területen megvalósuló valamely ülésére az illetékes hazai kapcsolattartó vagy szakértő kiutazása nem biztosítható, az
adott ülésen a nemzeti álláspont képviseletére a NATO Állandó Képviselet Védelempolitikai Részleg (a továbbiakban: NATO ÁK VPR) kérhető fel.
31. A NATO ÁK VPR felkérését, a velük való előzetes
egyeztetést követően, a felelős szervezeti egység vezetője
kezdeményezi – területtől függően – a nemzeti hadfelszerelési vagy a kutatás-technológiai igazgatónál. Ezt követően a nemzeti hadfelszerelési vagy a kutatás-technológiai
igazgató – egyetértése esetén – felkéri a NATO ÁK VPR
vezetőjét, hogy gondoskodjon a felkérésben meghatározott tárgyalási álláspont képviseletéről. A NATO ÁK VPR
állományának kijelölt tagja ellátja a tárgyalási álláspont
képviseletét, majd az ülést követő tíz munkanapon belül elkészíti és a nemzeti hadfelszerelési vagy a kutatás-technológiai igazgató részére megküldi az ülésről szóló jelentést.
32. Az EU Állandó Képviseleten (a továbbiakban: EU
ÁK) a képességfejlesztéssel foglalkozó védelempolitikai
szakdiplomata egyben ellátja a brüsszeli EDA kapcsolattartói feladatkört is. Ebben a minőségében, amennyiben a
szakmai igazgatóságok szintje fölött rendezett ülésre a
központi kapcsolattartó vagy helyettese kiutazása nem
biztosítható, felkérhető a magyar álláspont képviseletére.
A központi kapcsolattartót adó szervezeti egység vezetője
felkéri az EU ÁK Kül- és Biztonságpolitikai Hivatal vezetőjét, hogy gondoskodjon a felkérésben meghatározott tárgyalási álláspont képviseletéről a brüsszeli kapcsolattartó
útján. A brüsszeli kapcsolattartó az ülést követő tíz munkanapon belül elkészíti és a felkérő szervezeti egység vezetője részére felterjeszti az ülésről szóló jelentést. A brüsszeli
kapcsolattartó mandatálása és jelentéstétele a 94/2005.
(HK 23.) HM–KüM együttes utasításban foglaltaknak
megfelelően történik.
7. Részvétel eseti projektekben és programokban 33. Az EDA keretében induló eseti projektekben és
programokban való hazai részvételre vonatkozó javaslatot
az adott projekt vagy program tekintetében szakmailag illetékes szervezeti egység vezetője készíti elő az illetékes
kapcsolattartók bevonásával.
34. A véglegesített javaslatot az illetékes szervezeti
egység vezetője terjeszti fel szolgálati úton – illetékességből minden esetben a HM VPVTHÁT útján – a honvédelmi miniszter részére.
8. Az Európai Védelmi Ügynökség működésében való
magyar részvétel tervezése
35. Az EDA keretében megvalósuló többnemzeti
együttműködéshez kapcsolódó üléseken való részvétel
pénzügyi vonzatait az adott testületbe kapcsolattartót vagy
szakértőt delegáló szervezeti egység tervezi.
9. Záró rendelkezések 36. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
18/2016. (VI. 27.) NFM rendelete a központi költségvetés állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetébe sorolt központi kezelésű előirányzatai felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 27.  alpontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
megállapított feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XLIII. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet (a  továbbiakban: költségvetési fejezet), 2. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások címbe sorolt központi kezelésű előirányzatokra és
b) az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján
a költségvetési fejezetben a költségvetési év során megállapított új központi kezelésű kiadási előirányzatokra
[az a) és b) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. § Az előirányzatoknak az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdése szerinti
felhasználásának részletes szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
3. § Az e  rendelet hatálya alá tartozó központi kezelésű előirányzatok vonatkozásában az  e  rendelet hatálybalépését
megelőzően tett kötelezettségvállalások az adott előirányzat tekintetében az e rendeletben kijelölt kezelő szerv által
tett kötelezettségvállalásnak minősülnek.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet központi kezelésű előirányzatai
felhasználásáról szóló 60/2015. (X. 8.) NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
64/2004. (VII. 27.) ESZCSM rendelete a Szabványos Vényminták Gyűjteménye VII. kiadása alkalmazásáról.
Az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerekről szóló
1998. évi XXV. törvény 24. § (2) bekezdés g) pontjában,
valamint a gyógyszertárak létesítéséről és működésük
egyes szabályairól szóló 1994. évi LIV. törvény 42. §
(2) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § A Szabványos Vényminták Gyűjteménye VII. orvosi és
gyógyszerészi kiadása (Formulae Normales Editio VII.)
(a továbbiakban: FoNo VII.) e rendelet hatálybalépésének
napjától alkalmazandó.
2. § (1) A FoNo VII-be felvett gyógyszerek (készítmények)
rendelésére a gyógyszerrendelésre vonatkozó jogszabályok rendelkezései, valamint a FoNo VII. orvosi kiadásának általános rendelkezései és az egyes vényelőiratok
„Megjegyzés” rovatában foglaltak irányadóak.
(2) A FoNo VII-be felvett gyógyszerkészítmények elkészítésére, minőségére, felhasználási időtartamára, eltartására és kiadására a hatályos Magyar Gyógyszerkönyv általános rendelkezései, valamint a FoNo VII. gyógyszerészi
kiadásának irányelvei irányadóak.
3. § (1) A FoNo VI. kiadásának előiratai szerinti gyógyszerek 2004. december 31-ig gyárthatók és készíthetők el.
(2) A FoNo VI. kiadásának előiratai szerint gyártott,
illetve készített gyógyszerek az előírt felhasználási időtartam figyelembevételével forgalomba hozhatóak és felhasználhatók.
(3) A megváltozott elnevezésű gyógyszerkészítmény új
nevét az expediáló gyógyszerész rávezeti a vényre.
4. § (1) E rendelet 2004. augusztus 1. napján lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Szabványos Vényminták VI. kiadásának hatálybaléptetéséről
szóló 19/1987. (Eü.K. 24.) EüM utasítás hatályát veszti.
Dr. Vojnik Mária s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi minisztériumi


text:
304/2014. (XII. 5.) Korm. rendelete a Nagykovácsi Kastélypark Komplexum fejlesztéséhez kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d), e) és f )  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében,
a 3. § (4) bekezdés a) pontja tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 4. pontjában,
a 3.  § (4)  bekezdés b)–d)  pontja tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és 24. pontjában,
a 4.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés 5. és
6. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Nagykovácsi 307 és
919/1 helyrajzi számok alatt nyilvántartott, természetben a Nagykovácsi, Kossuth Lajos utca 2. szám alatt található
ingatlanon megvalósuló Nagykovácsi Kastélypark Komplexum fejlesztése beruházással, valamint a  Nagykovácsi
0139/2, 0156, 0154 helyrajzi számok alatt nyilvántartott ingatlanokon megvalósuló beruházással (a továbbiakban
együtt: beruházások) összefüggő közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek a beruházások megvalósításához, használatbavételéhez közvetlenül szükségesek, abban
az esetben is, ha azok az (1) bekezdésben meghatározott ingatlanon kívül más ingatlant is érintenek.
(3) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a szakhatóság a hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható előzetes szakhatósági hozzájárulást
ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság a  közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
(4) A beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni,
b) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
c) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
d) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
(5) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(6) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő harmadik nap.
4. § A beruházások tekintetében az  építmények, önálló rendeltetési egységek rendeltetésszerű használatához
szükséges, az országos településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendelet szerint elhelyezendő
személygépkocsik számát az  egymástól 600 méter távolságon belül elhelyezkedő, jellemzően azonos használók
által igénybevett építmények esetében – az érintett építményekre együttesen vonatkozóan – csak a legmagasabb
értéket eredményező hasznosítási módú építmény szerinti mennyiség figyelembevételével kell megállapítani.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2015. (III. 24.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Nemzetközi Távközlési Egyesület között az ITU Telecom World 2015 konferencia megrendezéséről, megszervezéséről és finanszírozásáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Nemzetközi Távközlési Egyesület között az  ITU Telecom World 2015
konferencia megrendezéséről, megszervezésről és finanszírozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon résztvevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratokat adja ki;
5. felhívom az  igazságügyi minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint a  nemzeti fejlesztési minisztert,
hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2014. (XII. 18.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között, a magyar-román államhatáron átvezető közúti kapcsolatokról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. LI. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2014. évi LI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. október 30-i, 147. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és Románia Kormánya között, a magyar-román államhatáron átvezető közúti kapcsolatokról szóló Megállapodás
7. Cikkének (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen megállapodás annak az utolsó diplomáciai úton kapott értesítésnek a kézhezvételétől számított harmincadik
(30.) napon lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek tájékoztatják egymást, hogy a belső jogszabályaik által
a megállapodás hatálybalépéséhez meghatározott eljárás befejeződött.”
A későbbi jegyzék kézhezvételének napja: 2014. november 20.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2014. december 19.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2014. évi LI. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és Románia Kormánya között, a magyar-román államhatáron átvezető közúti kapcsolatokról szóló
megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. évi LI. törvény 2. és 3. §-a 2014. december 19-én, azaz kettőezer-tizennégy
december tizenkilencedikén lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
19/2011. (II. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Varga Imre
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet felmentem a Magyar Köztársaság belgrádi nagykövetségének vezetésére
kapott megbízása alól.
Budapest, 2010. augusztus 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
35/2007. (XI. 13.) OKM rendelete a 2001. C. törvény III. részének hatálya alá tartozó, végbizonyítványnak minősülő képzések és bizonyítványok felsorolásáról.
A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről
szóló 2001. évi C. törvény (a továbbiakban: Elismerési tv.)
67. § (2) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § Ez a rendelet közzéteszi azon képzések idegen nyelvű
megnevezését, valamint azok magyar nyelvű fordítását,
amelyek az Elismerési tv. 28. § (6) bekezdés c) pontjának
cc) alpontja szerinti végbizonyítványnak minősülnek.
2. § Az Elismerési tv. 28. § (6) bekezdés c) pontja cc) alpontjában meghatározott képzéseket e rendelet melléklete
tartalmazza.
3. § A hazai képzés elnevezésének és a külföldi képzés magyarra fordított elnevezésének azonossága nem jelenti okvetlenül azt, hogy a két képzés tartalmában is azonos,
illetve a magyar képzés elnevezése és a külföldi képzés
magyarra fordított elnevezése közötti eltérés sem jelenti
okvetlenül azt, hogy a két képzés tartalmában is eltér egymástól.
4. § A 2. §-ban meghatározott képzésnek minősülnek azok a
képzések is, amelyekről nemzetközi egyezmény így rendelkezik.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően benyújtott kérelmekre kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a bizonyítványok besorolásáról szóló 8/2004. (III. 8.) OM rendelet,
valamint az azt módosító 29/2004. (X. 15.) OM rendelet és
a 26/2007. (VI. 15.) OKM rendelet hatályát veszti.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 6. §
Ez a rendelet a szakmai képesítések elismeréséről szóló,
az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve
(2005. szeptember 7.) II. és III. mellékletének, valamint a
személyek szabad mozgása területén elfogadott egyes
irányelveknek Bulgária és Románia csatlakozása tekintetében történő kiigazításáról szóló 2006/100/EK tanácsi
irányelv (2006. november 20.) 1. cikkének és mellékletének való megfelelést szolgálja.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
18/2011. (HK 10.) HVK EÜCSF intézkedése a nyári rendkívüli időjárás miatt betartandó higiénés szabályokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a 87/2010. (X. 6.) HM utasítással hatályba léptetett HM Szervezeti és Működési Szabályzat
7.3.0.8. 1/b. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a rendkívüli időjárásból adódó fokozott hőterhelésnek kitett személyi állomány egészségének és hadrafoghatóságának megőrzése érdekében a nyári rendkívüli időjárás (hőségriadó) során betartandó higiénés szabályokról a
következők szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, a katonai ügyészségekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. A hőségriadó során betartandó rendelkezéseket az
1. számú melléklet tartalmazza, melyben meghatározott
higiénés rendelkezések szükség szerinti érvényesítésére,
betartására az MH KJSZ honvéd tiszti főorvosa körlevélben figyelmeztető felhívást ad ki.
3. Az intézkedés aláírása napján lép hatályba. Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
HVK egészségügyi csoportfőnök


text:
215/2012. (HK 10.) HVKF intézkedése a Kiképzési Adattár című főnökségi kiadvány kiadásáról szóló 12/2010. (HK 16.) HM HKF intézkedés hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján,
figyelemmel a szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 15. §
(1) bekezdésére a következő
intézkedést adom ki: 1. Hatályon kívül helyezem a Kiképzési Adattár című
főnökségi kiadvány kiadásáról szóló 12/2010. (HK 16.)
HM HKF intézkedést.
2. Az intézkedés a közzététele napján lép hatályba, és a
hatályba lépést követő napon hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
291/2019. (VII. 16.) KE határozata közigazgatási államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény
233.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. Molnár Zoltánt, az  Igazságügyi Minisztérium
közigazgatási államtitkárát e tisztségéből 2019. július 16-ai hatállyal felmentem.
Budapest, 2019. július 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
119/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 92/2011. (VI. 24.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a hitelesítési eljárás
kezdeményezője kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB)
92/2011. (VI. 24.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen, amelyben az OVB határozatának megsemmisítését és
az OVB új eljárásra utasítását kéri.
Az OVB vitatott határozatában az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 10. § c) pontja alapján megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésére
irányuló aláírásgyűjtő ívnek a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepel: „Egyetért-e Ön azzal, hogy
a munkáltató rendes felmondása esetén a felmondási idő legalább fele alatt a munkáltató a munkavállalót
a munkavégzés alól felmentse?”
Az Országos Választási Bizottság a kérdés hitelesítését azért tagadta meg, mert az nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében előírt egyértelműségi követelménynek.
Nem egyértelmű a kérdés, mert nem állapítható meg pontosan, hogy mi értendő a „legalább fele alatt” kifejezésen és
hogy a kérdés a munkavégzés alóli felmentés kötelező vagy lehetséges voltára utal-e.
Az Országos Választási Bizottság szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés tartalmilag megegyezik a Munka
Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 93. § (1) bekezdésében foglaltakkal, tehát
a hatályos jogi szabályozással megegyező szabályozás kialakítását célozza. „A kérdés az átlagos választópolgárnak
azt sugallja, hogy ’igen’ szavazatával a fennálló jogszabályi helyzet megváltoztatására szavaz. Valójában azonban
a kérdésre adott ’igen’ válasszal a mai jogi szabályozást erősítenék meg, míg a ’nem’ válasz értelmetlen lenne.”
A kifogás benyújtója szerint az OVBh.-ban kifejtett indokok megalapozatlanok. A kifogás hivatkozik
az Alkotmánybíróság népszavazási kérdések egyértelműségének megítélésben kialakított gyakorlatára.
Álláspontja szerint a kérdés maradéktalanul eleget tesz mind a választópolgári, mind a jogalkotói egyértelműség
Alkotmánybíróság által kialakított követelményének. A választópolgári egyértelműségnek – a kifogástevő szerint –
önmagában a kérdés tartalma tekintetében kell fennállnia, ugyanis a választópolgár a kívánt szabályozás tartalmáról
dönt, s nem arról, hogy a az Országgyűlésnek az eredményes népszavazás alapján milyen szabályozási megoldást kell
választania.
A kifogásban előadottak szerint nem sérti a kérdés a jogalkotói egyértelműség követelményét sem. A jogalkotói
egyértelműségnek az eredményes népszavazást követően kell fennállnia. Tekintettel arra, hogy a népszavazási eljárás
során a szabályozási környezet megváltozhat, a parlamentnek a népszavazás eredményének ismeretében kell
eldöntenie azt, hogy a népszavazásra bocsátott kérdésből milyen – szabályozási, vagy a szabályozástól való
tartózkodás – kötelezettsége származik.
A kifogás rámutat arra, hogy a kérdés megfogalmazásával kapcsolatosan az OVB által felhozott kifogások is
alaptalanok. A kérdés kötőereje – a választópolgárok és a jogalkotó számára is egyértelműen – arra terjed ki, hogy
a jogi szabályozás ne engedje meg, hogy rendes felmondás esetén a munkáltató ne mentse fel a munkavállalót
a munkavégzés alól legalább a felmondási idő fele idejében.
Az OVB határozata a Magyar Közlöny 2011. évi 69. számában 2011. június 24-én jelent meg. A kifogást a Ve. 130. §
(1) bekezdésében előírt módon és határidőn belül, 2011. július 8-án nyújtották be az OVB-hez.
II. A kifogás elbírálása során az Alkotmánybíróság az alábbi jogszabályi rendelkezések alapján hozta meg döntését:
1) Az Nsztv.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó
szabályai:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„3. § (1) Népszavazás kitűzésére irányuló állampolgári kezdeményezés, illetőleg népi kezdeményezés támogatására
a hitelesített mintapéldánnyal megegyező aláírásgyűjtő íveken lehet aláírást gyűjteni.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
(2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.”
2) A Ve.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó szabályai:
„117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg kérdést
a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.
(2) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
határozatát nyolc napon belül a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (Abtv.) 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati
természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy
az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát
e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB
határozat, ABH 1999, 251, 256.].
A kifogás megalapozott.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lenni. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor
az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen
jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360–361.]
Az Mt. 93. § (1) bekezdése a következő rendelkezést tartalmazza:
„A munkáltató rendes felmondása esetén köteles a munkavállalót a munkavégzés alól felmenteni. Ennek mértéke
a felmondási idő fele. A töredéknapot egész napként kell figyelembe venni.”
Megállapítható tehát, hogy az aláírásgyűjtő íven megfogalmazott kérdés megegyezik az Mt. hatályos szabályával.
Az OVB helytállóan állapította meg, hogy a választópolgárok számára a kérdés alapján nem nyilván való, hogy
az általuk támogatott népszavazási kezdeményezés nem a hatályos jogi szabályozás megváltoztatására, hanem annak
fenntartására irányul. Erre tekintettel az OVB helytállóan döntött úgy, hogy a kérdés megfogalmazása nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében szabályozott egyértelműség követelményének. Ezért az Alkotmánybíróság az OVB
92/2011. (VI. 24.) OVB. határozatát helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben történt közzétételére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
55/2018. (III. 23.) Korm. rendelete a közlekedési alapismeretek tanfolyam és vizsga díjához nyújtott támogatásról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. „B” kategóriás közúti járművezetői engedély: a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési
okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló 326/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 2.  mellékletében foglalt,
„Nemzetközi kategóriák a 2006/126/EK irányelvnek megfelelően 2013. január 19-től” című táblázat 9. sorában
meghatározott, „B” kategóriába sorolt gépjármű vezetésére jogosító engedély;
2. közlekedési alapismeretek tanfolyam: a „B” kategóriás vezetői engedély megszerzéséhez szükséges, a  közúti
járművezetők és a  közúti közlekedési szakemberek képzésének és vizsgáztatásának részletes szabályairól
szóló miniszteri rendelet szerinti elméleti tantárgyhoz kapcsolódó tanfolyam;
3. közlekedési alapismeretek vizsga: a  „B” kategóriás vezetői engedély megszerzéséhez szükséges, a  közúti
járművezetők és a  közúti közlekedési szakemberek képzésének és vizsgáztatásának részletes szabályairól
szóló miniszteri rendelet szerinti elméleti vizsga.
2. A támogatásra való jogosultság 2. § A közlekedési alapismeretek tanfolyam és közlekedési alapismeretek vizsga díjának megfizetéséhez az  állam
támogatást (a továbbiakban: támogatás) nyújt. A  támogatást az  a  magyar állampolgár vagy a  nemzeti
felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 39.  § (1)  bekezdés a) és c)–h)  pontjában meghatározott személy
veheti igénybe, aki az  e  rendelet hatálybalépését követően letett sikeres közlekedési alapismeretek vizsga napján
a 20. életévét még nem töltötte be.
3. § A támogatás mértéke a közlekedési alapismeretek tanfolyam díjának és a sikeres közlekedési alapismeretek vizsga
igazgatási szolgáltatási díjának ténylegesen megfizetett összege, de legfeljebb 25 000 forint.
3. A támogatás megállapítására irányuló eljárás 4. § (1) A  támogatás megállapítására irányuló eljárás írásbeli kérelemre indul. A  kérelmet a  Magyar Államkincstár
Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál (a továbbiakban: NYUFIG) a  „B” kategóriás vezetői engedély megszerzéséhez
szükséges közlekedési alapismeretek vizsga sikeres letétele napjától számított egy éven belül elektronikus űrlapon
vagy formanyomtatványon kell benyújtani.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott határidő jogvesztő.
 (3) A támogatás megállapítására irányuló közigazgatási hatósági ügyekben a NYUFIG országos illetékességgel jár el.
 (4) A  Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) a  gyermek- és ifjúságpolitikáért felelős miniszter által
– az elektronikus űrlap tekintetében közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszterrel egyetértésben – rendszeresített
elektronikus űrlapot és formanyomtatványt a honlapján közzéteszi.
(5) Az elektronikus űrlap és a formanyomtatvány tartalmazza a kérelmező
a) természetes személyazonosító adatait,
b) lakóhelyét, tartózkodási helyét és elérhetőségét,
c) állampolgárságát,
d) belföldi pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlájának számlaszámát,
e) „B” kategóriás vezetői engedélyének megszerzéséhez szükséges sikeres közlekedési alapismeretek vizsga
naptári napját,
f ) törvényes képviselőjének a), b) és d) pontokban meghatározott adatait, ha a kérelmező nevében a támogatás
megállapítására irányuló kérelmet a törvényes képviseletét ellátó személy nyújtja be.
(6) A  kérelmezőnek hitelt érdemlően igazolnia kell a  támogatással érintett díjak megfizetését és a  megfizetett díj
összegét.
(7) A támogatás megállapítására irányuló eljárás költségmentes. 5. § (1) A támogatás megállapítására irányuló eljárás határideje teljes eljárásban 30 nap.
 (2) A támogatás megállapítására irányuló eljárásban a jogosultsági feltételek tekintetében a kérelmező nyilatkozatával
a hiányzó bizonyíték nem pótolható.
 (3) A  támogatás megállapítására irányuló eljárásban a  NYUFIG megkeresi a  közlekedési hatóságot annak igazolása
céljából, hogy a kérelmező e rendelet hatálybalépését követően sikeresen letette a „B” kategóriás vezetői engedély
megszerzésére irányuló tanfolyamhoz kapcsolódó, 2. § szerinti vizsgát.
(4) A közlekedési hatóság a NYUFIG megkeresésére a kérelmező vonatkozásában közli a „B” kategóriás vezetői engedély
megszerzéséhez szükséges sikeres közlekedési alapismeretek vizsga letételének tényét és a vizsga napját.
6. § (1) A  támogatást a  NYUFIG a  megállapító határozat kiadását követő 13 napon belül a  kérelemben megjelölt belföldi
pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlára utalással folyósítja.
(2) A támogatások fedezetéül szolgáló előirányzat kezelő szerve a Kincstár. A támogatások fedezetét és a kezelésével
összefüggő működési költségeket a  gyermek- és ifjúságpolitikáért felelős miniszter felügyelete alá tartozó
költségvetési fejezetből kell biztosítani.
7. § (1) Ha a támogatás alapjául szolgáló vizsgát a közlekedési hatóság érvénytelenítette, a támogatást vissza kell fizetni, ha
erre a NYUFIG az ügyfelet kötelezte.
(2) A  vizsga érvénytelenítése esetén – a  visszafizetésre kötelezés érdekében – a  közlekedési hatóság 15 napon belül
tájékoztatja a NYUFIG-ot.
(3) Az  (1) és (2) bekezdés, valamint az 5. § (4) bekezdése szerinti adatok átadásának rendjét a közlekedési hatóság és
a Kincstár együttműködési megállapodásban határozza meg.
4. Záró rendelkezések 8. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2018. július 1-jén lép hatályba.
 (2) A 9. § 2019. január 1-jén lép hatályba.
9. § Az 5. § (1) bekezdésében a „30” szövegrész helyébe a „20” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
376/2014. (X. 6.) KE határozata közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
215.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – Kohut Balázst 2014. október 5-ei hatállyal
a Külgazdasági és Külügyminisztérium közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2014. október 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
89/2018. (IV. 24.) Korm. rendelete a Székesfehérváron és Nemesvámoson megvalósuló járműipari beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és d) pontjában,
a 3.  § (1)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 3. § (2) bekezdése tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek
a) a Székesfehérvár közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti belterület 9820/15
és 14435/4 helyrajzi számokon, valamint
b) a Nemesvámos közigazgatási területén elhelyezkedő, az ingatlan-nyilvántartás szerinti belterület 1094/3 helyrajzi
számon nyilvántartott ingatlanokon,
illetve az  ezen ingatlanokból telekalakítási eljárásban hozott, véglegessé vált döntés alapján kialakított
ingatlanokon megvalósításra kerülő járműalkatrész gyártó üzem létesítésére, illetve az  ahhoz kapcsolódó
építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló beruházásokkal függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány
a) az 1.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Fejér Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat,
b) az 1.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Veszprém Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat
jelöli ki.
3. § (1) A  Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti beruházásokkal összefüggő építészeti-műszaki dokumentációnak
a  településrendezési és az  építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló 252/2006. (XII. 7.) Korm. rendelet 9.  §
(2) bekezdés b) pontja szerinti véleményezésére a központi építészeti-műszaki tervtanácsot jelöli ki.
(2) Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházásokkal összefüggésben településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
68/2018. (VI. 18.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a pénzügyminiszter javaslatára
dr. Greinstetter Balázst – 2018. június 16-ai hatállyal –
a Pénzügyminisztérium helyettes államtitkárává kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2011. (III. 3.) BM rendelete a helyi önkormányzatok és a többcélú kistérségi társulások létszámcsökkentési döntéseivel kapcsolatos egyszeri költségvetési támogatás igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának és elszámolásának részletes feltételeiről.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 5. melléklet 7. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró nemzetgazdasági miniszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában a) intézményi szintű létszám: a helyi önkormányzatok esetében a létszámcsökkentéssel, illetve esetleges
növekedéssel érintett intézmények és az önkormányzat hivatalának engedélyezett álláshelye; a többcélú
kistérségi társulás esetében a társulás létszámcsökkentéssel, illetve az esetleges növekedéssel érintett
intézményeinek és munkaszervezetének engedélyezett álláshelye; b) összesített létszám: a helyi önkormányzat hivatalának és valamennyi intézményének álláshelye, a többcélú
kistérségi társulás esetében a társulás munkaszervezetének és valamennyi intézményének engedélyezett
álláshelye; c) felmentési időre járó illetmény: a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.)
szerinti felmondási időre megállapított munkabér és átlagkereset, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) szerint, valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) szerint megállapított felmentési időre járó átlagkereset, illetmény összege;
d) járulék: munkáltató által fizetendő járulék, társadalombiztosítási járulék mértéke 27 százalék, melyből
nyugdíjbiztosítási járulék 24 százalék, az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék 3 százalék;
e) ebr42 információs rendszer: webalapú információs rendszer, melyben az igénylőknek az e rendelet mellékletei
szerinti adatlapokat rögzítenie szükséges (elérhetősége: http://ebr42.otm.gov.hu). Az igénylés benyújtásával kapcsolatos alapelvek
2. § (1) Igénylést nyújthat be a helyi önkormányzat vagy a többcélú kistérségi társulás, ha:
a) a költségvetési szerveinél – ideértve az Országos Egészségbiztosítási Pénztár által finanszírozott feladatokat ellátó
költségvetési szerveket is – főfoglalkozásban, határozatlan idejű közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyban
vagy munkaviszonyban állók (a továbbiakban együtt: foglalkoztatott) – kivéve a közfoglalkoztatásban munkát
végzők – jogviszonyának (a továbbiakban együtt: jogviszony) megszüntetéséről döntött,
b) a létszámcsökkentési döntéséből – intézményenként – egyértelműen beazonosíthatóak a megszüntetett
álláshelyek, c) 2010. szeptember 30. napját követően – a 3. §-ban foglaltakra figyelemmel – fizetési kötelezettsége keletkezik,
d) a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 5. számú mellékletének 7. pontja
szerinti igénylés keretében e foglalkoztatott után támogatásban nem részesült,
e) a létszámcsökkentéssel érintett álláshelyen foglalkoztatott – jogviszonyban töltött ideje folyamatosságának
megszakítása nélküli – foglalkoztatására a helyi önkormányzat költségvetési szerveinél, a többcélú kistérségi
társulások esetében a társulás szervezetén belül a meglévő üres álláshelyeken, az előreláthatólag megüresedő
álláshelyeken vagy a tervezett új álláshelyeken, illetve szervezeti változás, feladatátadás következtében az igénylő
fenntartói körén kívüli munkáltatónál nincs lehetőség, és f) az intézményei létszámhelyzetének és az intézmények közötti tervezhető létszám- és álláshely-átcsoportosítás
lehetőségének felülvizsgálata függvényében dönt a felmentéssel vagy rendes felmondással együtt járó
létszámcsökkentésről. (2) A képviselő-testület, illetve társulási tanács abban az esetben is jogosult 2011. évben az igénylés benyújtására, ha
2010. szeptember 30. napját követő döntése esetén a létszámcsökkentéssel érintett foglalkoztatottak jogviszonyának
megszűnésével kapcsolatban 2010. december 31-éig keletkezett tényleges kifizetési kötelezettsége. Ezen igénylések
elbírálása is a jelen rendeletben rögzített szabályok szerint történik, azzal az eltéréssel, hogy ebben az esetben
a 2010. évet érintő tényleges kifizetés dokumentumait az igényléshez kell csatolni.
(3) E rendelet alkalmazásában 2010. szeptember 30. napját követő döntésnek minősül az a döntés is, amely
2010. szeptember 30. napja előtti döntést erősít meg, feltéve, hogy az igénylőnek a korábbi döntéséből 2010.
szeptember 30. napját követő kifizetési kötelezettsége is keletkezik, továbbá a (2) bekezdésben foglaltak szerint
korábban nem részesült támogatásban. Ebben az esetben további feltétel a (2) bekezdésben foglalt kifizetések
dokumentumainak csatolása. A megerősítő döntés időpontja nem lehet későbbi, mint az adott foglalkoztatott
felmentési vagy rendes felmondási idejének befejező időpontja, kivéve a jogutód nélküli megszűnés miatt
elbocsátásra kerülő foglalkoztatottak esetét, ha a jogutód nélküli megszűnés 2010. szeptember 30. napját követően
következik be. (4) Abban az esetben, ha a létszámcsökkentéssel érintett álláshelyen foglalkoztatott nyugdíjasnak minősül,
a felmentéssel vagy rendes felmondással együtt járó álláshely megszüntetésről szóló döntést az igénylőnek legkésőbb
a foglalkoztatott felmentési vagy rendes felmondási idejének utolsó napjáig kell meghoznia.
(5) A létszámcsökkentéssel érintett foglalkoztatottakra és a létszámcsökkentéssel együtt járó álláshely-megszüntetésre
vonatkozóan az igénylő által benyújtott igény csak egy alkalommal kerülhet elbírálásra.
3. § (1) Ha a létszámcsökkentéssel érintett foglalkoztatott esetében az igénylő a létszámcsökkentési döntését követően
az Mt. 90. § (1) bekezdésében meghatározott felmondási védelemre tekintettel csak későbbi időpontban tudja
a jogviszonyt megszüntetni, akkor az Mt. 90. § (1) bekezdése szerinti idő elteltét követően nyújthatja be
e foglalkoztatott után a támogatási igényét. (2) Ha a létszámcsökkentéssel érintett foglalkoztatott a jogviszony megszűnése vagy az azzal kapcsolatos járandósága
tekintetében munkaügyi bírósághoz fordult jogorvoslatért, akkor az igénylő az említett foglalkoztatott utáni fizetési
kötelezettségének támogatására az igénylését akkor nyújthatja be, amikor a bíróság jogerősen megállapítja
a munkáltató által hozott döntés jogszerűségét. Ebben az esetben az igénylés benyújtásának évében érvényes és
hatályos jogszabály alapján történhet az igénylés. (3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltak igazolására szolgáló dokumentumokat az igénylő köteles az igényléséhez csatolni.
Ebben az esetben a megerősítő döntés csatolása nem szükséges.
4. § (1) Ha a létszámcsökkentés többcélú kistérségi társulásban, közösen fenntartott intézményben vagy körjegyzőségben
történik, úgy a társulásban, illetve körjegyzőségben részt vevő valamennyi önkormányzat köteles nyilatkozni az 5. §
(1) bekezdés j) pontjában foglaltakról. (2) Körjegyzőség létrehozása esetében a gesztor önkormányzat költségvetéséből kimutathatónak kell lennie a társulás
következtében kialakuló csökkentett tényleges létszámnak. (3) Körjegyzőség megszüntetése, körjegyzőséghez való csatlakozás esetén a körjegyző, illetve jegyző járandóságaival
kapcsolatosan csak abban az esetben lehet pályázatot benyújtatni, ha a körjegyzői vagy jegyzői álláshely
megszüntetése ténylegesen kimutatható létszámcsökkentést jelent. (4) Ha a létszámcsökkentés mellett létszámbővítés is történik, akkor
a) vizsgálni szükséges, hogy a felmentéssel vagy rendes felmondással érintett foglalkoztatott az új álláshelyen
foglalkoztatható-e, és b) a létszámnövekedést tételesen indokolni szükséges az 5. § (1) bekezdés b) pontja szerint alátámasztva.
(5) Létszámnövekedés esetén csak abban az esetben igényelhető támogatás, ha a növekedést – helyi önkormányzati
rendeleten, vagy társulási tanácsi határozaton kívüli – jogszabályváltozásból adódó, és azt az igénylő számára
kötelezően ellátandó többletfeladatok teszik szükségessé. Az igénylés benyújtásához szükséges dokumentumok
5. § (1) Az igénylés összes példányához eredetiben vagy hiteles másolatban mellékelni kell az alábbi dokumentumokat:
a) az igénylő költségvetési döntésének kivonatát (helyi önkormányzat esetén költségvetési rendelet, többcélú
kistérségi társulás esetén a költségvetésről szóló társulási tanácsi határozat), amelyben a költségvetési
– intézményenként beazonosítható és összesített – létszámkeret (engedélyezett álláshelyek száma)
a létszámcsökkentéssel érintett évre meghatározásra került, b) az 1. mellékletben meghatározott táblázatot, amelyben az igénylő a létszámcsökkentési döntést megelőző,
valamint az azt követően kialakuló, intézményi szintű létszámot és az összesített létszámot mutatja ki, továbbá
az 1. mellékletben meghatározott döntések eredeti vagy hiteles másolati példányait. Ha az igénylés két
költségvetési évet érint, akkor az 1. melléklet szerinti táblázatot az érintett éveknek megfelelően kell kitölteni.
c) az igénylő azon döntését – ha az a) pontban meghatározott dokumentumok nem tartalmazzák – amely
a létszámcsökkentés előtti és az azt követően kialakult tényleges és intézményenként beazonosítható
álláshely-megszüntetéssel együtt járó létszámcsökkentés tételes kivonatát tartalmazza, és amelyben
a racionalizálási döntést követő intézményi szintű és összesített létszám is szerepel. E döntésnek tartalmaznia kell
a 2. § (1) bekezdés f) pontja szerinti felülvizsgálat megállapításait is, valamint az elbocsátott foglalkoztatottakkal
kapcsolatos jogviszony megszüntető okiratok kiállításának dátumát, amelynek meg kell előznie
a foglalkoztatottak felmentési vagy rendes felmondási idejének kezdő időpontját. Ha a jogviszony megszüntető
okirat keltezése későbbi, mint a felmentés vagy rendes felmondás kezdő időpontja, akkor csatolni szükséges
az érintett foglalkoztatott által is aláírt azon munkáltatói intézkedésekről készített dokumentumot, amelyben
a foglalkoztatottat előzetesen értesítették jogviszonyának várható megszüntetéséről. d) a 2. melléklet szerinti táblázatot, amely tartalmazza az igénylő intézményenként, foglalkoztatottanként
feltüntetett adatait, e) a foglalkoztatási jogviszony megszüntetésével kapcsolatos, az érintett foglalkoztatott által is aláírt, munkáltatói
intézkedéseket igazoló dokumentumok másolati példányát, amelyek köztisztviselők esetén – figyelemmel a Ktv.
20/A. § (1) bekezdésére – tartalmazzák a tartalékállománnyal kapcsolatos rendelkezést is,
f) emelt összegű végkielégítésre jogosult esetén – az Mt. 95. § (5) bekezdése, a Ktv. 19. § (2) bekezdése, és a Kjt. 37. §
(7) bekezdése alapján – a létszámcsökkentéssel érintett foglalkoztatott nyilatkozatát arra vonatkozólag, hogy
korábban részesült-e emelt összegű végkielégítésben, g) a képviselő-testületi, közgyűlési vagy társulási tanácsi határozatot arról, hogy az igénylő fenntartói körén belül
– helyi önkormányzat esetén költségvetési szerveinél és az önkormányzat hivatalánál, többcélú kistérségi társulás
esetén intézményeinél és munkaszervezeténél – a meglévő üres álláshelyeken, az előreláthatólag megüresedő
álláshelyeken vagy a tervezett új álláshelyeken, illetve szervezeti változás, feladatátadás következtében az igénylő
fenntartói körén kívüli munkáltatónál a létszámcsökkentéssel érintett álláshelyen foglalkoztatottak
jogviszonyban töltött ideje folyamatosságának megszakítása nélküli foglalkoztatására nincs lehetőség,
h) azoknál a foglalkoztatottaknál, akiknél az igénylő a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási
állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény alapján köteles felajánlani a program igénybevételét, a felajánlásról
szóló dokumentumot, valamint a foglalkoztatott nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a programban részt
kíván-e venni, i) költségvetési szerv, illetve intézmény jogutód nélküli megszűnése esetén a megszüntető okiratot,
j) feladat átadás-átvétel esetében: ja) az átvevő írásos nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy nem tudja, vagy nem kívánja a létszámcsökkentési
döntéssel érintett foglalkoztatottat továbbfoglalkoztatni, vagy jb) az átvevő felajánlását másik munkakörről és a foglalkoztatott írásos nyilatkozatát a felajánlott munkakör
elutasításáról, k) a korengedményes nyugdíjazás miatt elbocsátott foglalkoztatottak jogviszonyának megszűnésekor az illetékes
Nyugdíjbiztosító Igazgatóságtól kapott „fizetési értesítő” okmányt, illetve a jegyző vagy munkaszervezet-vezető
nyilatkozatát, melyben bemutatásra kerül az érintett foglalkoztatott felmentési időre járó illetménye, illetve
végkielégítése. (2) 2012. évre áthúzódó kifizetési kötelezettség keletkezését követően a 4. melléklet szerinti adatlapot az ebr42
információs rendszerben kell rögzíteni és a kifizetést igazoló dokumentumok egyidejű csatolásával megküldeni
a Magyar Államkincstár illetékes területi szervén (a továbbiakban: Igazgatóság) keresztül a helyi önkormányzatokért
felelős miniszter által vezetett minisztériumba (a továbbiakban: minisztérium).
(3) Az 1. és 2. melléklet szerinti adatlapokat az igénylőnek az ebr42 információs rendszerben kell rögzíteni, kitöltést
követően az ebr42 információs rendszerből kinyomtatni. (4) Az (1) bekezdés a), b), d)–h) pontjában meghatározott dokumentumok igényléshez való csatolása kötelező.
Az igénylésben elismerhető kiadások 6. § (1) Az igénylő a – tényleges létszámcsökkentést megvalósító – jogviszony megszüntetése miatt fizetendő egy havi
felmentési illetményre és annak járulékaira, továbbá a jogszabály szerinti végkielégítés és járulékai teljes összegének
felére, de maximum 2 millió forintra igényelhet támogatást.
(2) Az igénylés szempontjából – a 2. § (1) bekezdésében foglalt támogatottak körén belül – a létszámcsökkentéssel
érintett a) öregségi nyugdíjban, b) előrehozott öregségi nyugdíjban,
c) nők esetében, legalább 40 év jogosultsági idővel rendelkező, nyugdíjban,
d) csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíjban, e) rokkantsági nyugdíjban,
f) baleseti rokkantsági nyugdíjban, g) korengedményes nyugdíjban részesülő foglalkoztatottakra benyújtott igénylések is támogathatók.
(3) A (2) bekezdés szerinti nyugdíjban részesülők egy havi felmentési időre járó illetménye, valamint ezen összeg járulékai
támogathatók. (4) Az előrehozott öregségi nyugdíjra jogosultak esetében vizsgálandó, hogy az érintett –jogviszonyának utolsó napjáig –
részesül-e nyugellátásban vagy annak megállapítását kérte-e az illetékes Nyugdíjbiztosító Igazgatóságtól. Ha
a foglalkoztatott csak jogosult, de nem részesül nyugellátásban, az igénylő a foglalkoztatott egy havi felmentési időre
járó illetménye és annak járulékai, továbbá a végkielégítése és járulékainak együttes összegének fele, de maximum
2 millió forint (az öregségi nyugdíj előtt öt évvel állók esetében az emelt összegű végkielégítést is beleszámítva) kerül
támogatásra. Ebben az esetben az ebr42 információs rendszerben szükséges rögzíteni a 2. melléklet szerinti táblázat
megfelelő adatait is, és az emelt összegű végkielégítésre jogosultak esetében az 5. § (1) bekezdésének f) pontjában
meghatározott nyilatkozat csatolása is szükséges. (5) Ha az érintett személy jogviszonya korengedményes nyugdíjazás miatt szűnik meg, a nyugdíjazással kapcsolatos
költségek megtéríthetők, ha azok összege nem haladja meg a jogviszony felmentéssel vagy rendes felmondással
történő megszűnése esetén járó támogatás összegét. Ha a korengedményes nyugdíjazással együtt járó költségek
meghaladják a felmentés vagy rendes felmondás esetén járó támogatás mértékét, akkor a korengedményes
nyugdíjazás esetén is csak az az összeg illeti meg az igénylőt, amely a felmentés vagy rendes felmondás esetén járna.
Az igénylések elbírálásának folyamata 7. § (1) Az igénylőnek az igénylését a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény
(a továbbiakban: költségvetési tv.) 5. mellékletének 7. pontja szerinti határidőkig kell rögzítenie az ebr42 információs
rendszerbe és papír alapon a dokumentációt megküldenie az Igazgatósághoz két – egy eredeti és egy hiteles
másolati – példányban. Papír alapú dokumentáció postára adásának határideje legkésőbb az elektronikus rögzítés
határidejét követő munkanap. A határidő elmulasztása jogvesztő. (2) Az Igazgatóság a rendelkezésére álló iratok, saját nyilvántartása, illetve helyszíni vizsgálat alapján szabályszerűségi
szempontból megvizsgálja a támogatási igényt és szükség esetén, legfeljebb 7 napos határidő kitűzésével
hiánypótlásra, módosításra hívja fel az igénylőt. Ha az igénylő a felhívásnak a kitűzött határidőig nem tesz eleget, vagy
nem megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság a támogatási igényt nem továbbítja a minisztériumba, és erről értesíti
az igénylőt. (3) Az Igazgatóság az igényléseket papír alapon, egy eredeti példányban részletes véleményének és összesítésének
(igénylő, igényelt összeg, igényléssel érintett személyek száma) egyidejű csatolásával az első ütemben 2011. május
10-éig, a második ütemben 2011. augusztus 10-éig, a harmadik ütemben 2011. október 21-éig közvetlenül küldi meg
a helyi önkormányzatokért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére. Ha a miniszter az igények vizsgálata
során további tájékoztatást, illetve dokumentumok megküldését tartja szükségesnek, ezeket az igénylők – külön
felhívásra – kötelesek részére teljesíteni. 8. § (1) A miniszter az igények elbírálására Bíráló Bizottságot hoz létre, amelybe a miniszter két főt, az államháztartásért felelős,
az oktatásért felelős, a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter, valamint az Országos Egészségbiztosítási Pénztár
főigazgatója egy-egy főt delegál. (2) Az igénylésekről a Bíráló Bizottság javaslata alapján a miniszter három ütemben dönt.
A támogatás folyósítására, felhasználására vonatkozó szabályok 9. § (1) A miniszter döntését követően, az igénylők részére megítélt támogatások folyósítása:
a) a költségvetési tv. 41. § (2) bekezdése alapján, az I. ütemben a júliusi, a II. ütemben az októberi, a III. ütemben
a decemberi nettó finanszírozás keretében, b) jogszabály által kötelezően kifizetendő felmentési időre járó illetménnyel és végkielégítéssel kapcsolatos,
az igénylőnél a 2012. évben jelentkező kötelezettség támogatása esetében a felmentési, illetve rendes
felmondási idő leteltét követően, az igénylő által – az Igazgatóságon keresztül egy eredeti és egy másolati
példányban – a kifizetés igazolásául szolgáló dokumentumokkal együtt megküldött, 4. melléklet szerinti táblázat
alapulvételével történik. (2) Azoknál az igénylőknél, ahol a létszámcsökkentéssel érintett köztisztviselők a Ktv. 20/A. §. (1) bekezdése alapján
tartalékállományukat töltik az igénylés benyújtása időpontjában, a megítélt támogatás folyósítása csak igazolás után
teljesíthető. A tartalékállomány megszűnésének igazolását az igénylők a 3. melléklet szerinti adatlap kitöltésével,
a kifizetés igazolásául szolgáló dokumentumok egyidejű csatolásával, egy eredeti és egy hiteles másolati példányban
az Igazgatóság útján küldik meg a minisztérium részére. Ha a 3. mellékleten szereplő kiadási összeg – a jogszabályi
változásokból adódóan – magasabb, mint a korábban jóváhagyott támogatási összeg, a finanszírozás során ezt kell
figyelembe venni. A minisztérium az (1) bekezdésben foglaltak szerint intézkedik a támogatás folyósításáról.
10. § (1) Ha az igénylő a támogatásról szóló döntést követő öt éven belül a megszüntetett álláshelyet annak ellenére visszaállítja,
hogy azt – helyi önkormányzati rendeleten, vagy társulási tanácsi határozaton kívüli – jogszabályváltozásból adódó, és azt
az igénylő számára kötelezően ellátandó többletfeladatok nem teszik szükségessé, ezen álláshely megszüntetésére
jóváhagyott támogatásról a) a 2011. évben köteles haladéktalanul lemondani és erről az Igazgatóságon keresztül a minisztériumot
tájékoztatni, b) 2011. évet követően köteles haladéktalanul lemondani és a már folyósított támogatást visszafizetni.
(2) Ha a létszámcsökkentéssel érintett foglalkoztatottaknál fennállnak a Ktv. 19. § (9) bekezdésében vagy a Kjt. 37. §
(12) bekezdésében vagy az Mt. 193/T. § (5) bekezdésében foglalt körülmények, az igénylő az e foglalkoztatottak után
jóváhagyott támogatás azon részéről köteles haladéktalanul lemondani, amellyel összefüggésben 2011. évben nem
keletkezik tényleges kifizetési kötelezettsége. Ebben az esetben a 2011. évi utolsó nettó finanszírozást megelőző
lemondásból adódó visszafizetési kötelezettség nem minősül az államháztartásról szóló törvény szerinti jogtalan
igénybevételnek. A 2011. évi utolsó nettó finanszírozást követően keletkezett visszafizetési kötelezettségét az igénylő
a 2011. évi zárszámadás keretében köteles rendezni, és erről az Igazgatóságon keresztül a minisztériumot tájékoztatni.
(3) A jogtalanul igénybe vett összeg után az igénylő kamatot fizet a jogtalan igénybevétel napjától – az (1) bekezdés
szerinti esetekben a támogatásról való lemondás elmulasztásának napjától – a visszafizetés napjáig.
A támogatás elszámolására vonatkozó szabályok 11. § (1) Az e rendelet szerint megítélt támogatás 2011. évben esedékes, a foglalkoztatott részére történő tényleges kifizetésről
az igénylő külön elszámolás keretében, a tényleges kifizetést követően köteles a 3. melléklet szerint – elektronikus
úton az ebr42 rendszerben is – az Igazgatóság felé elszámolni. Az elszámolás személyenként történik, a személyenként
felmerülő eltérések nem összevonhatók. (2) Ha az (1) bekezdés alapján elkészített elszámolás során az adott személy esetében a folyósított támogatási összeg
a) kisebb mint, a tényleges kifizetés, úgy a különbözet nem igényelhető meg,
b) nagyobb, mint a tényleges kifizetés, úgy a különbözetet vissza kell fizetni a központi költségvetés részére.
(3) Az (1) bekezdés szerinti elszámoláshoz csatolni szükséges a kifizetés igazolására szolgáló dokumentumokat is.
(4) Az igénylő összesített létszámának alakulásáról a támogatásról szóló döntést követő öt évig – az év végi elszámolás
keretében az 5. melléklet szerinti adatlapon elektronikusan az ebr42 rendszerben és papír alapon egy példányban –
évente beszámol az Igazgatóságnak.
12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A helyi önkormányzatok és a többcélú kistérségi társulások létszámcsökkentési döntéseivel kapcsolatos egyszeri
költségvetési támogatás igényléséről, döntési rendszeréről, folyósításának és elszámolásának részletes feltételeiről
 szóló 4/2010. (I. 26.) ÖM rendelet 2012. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1348/2011. (X. 20.) Korm. határozata a Finnugor Népek VI. Világkongresszusáról.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy 2012. szeptemberben Magyarországon kerüljön megrendezésre a Finnugor Népek
VI. Világkongresszusa 3 napos időtartamban; 2. felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy gondoskodjon az esemény kulturális és oktatási szakmai előkészítéséről,
a kulturális kísérőprogramok, valamint a szakmai programok kiválasztására történő javaslat tételről;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter Határidő: 2012. szeptember 3. felhívja a külügyminisztert, hogy gondoskodjon az esemény diplomáciai előkészítéséről, a diplomáciai
kapcsolattartásról, a segítségnyújtásról a külföldi vendégek magyarországi tartózkodásához kapcsolódó protokoll
feladatok ellátásában a rendezvény időtartama alatt; Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2012. szeptember 4. felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a VI. Világkongresszus után gondoskodjon a részletes szakmai és
pénzügyi beszámoló elkészíttetéséről. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter Határidő: 2012. december 1.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1324/2014. (V. 30.) Korm. határozata az ÉMOP-2.1.1. kódszámú („Versenyképes turisztikai termék- és attrakciófejlesztés” című) konstrukció keretében kiemelt projektek felhívásának biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy biztosítson kiemelt projekt felhívást
a) az  ÉMOP-2.1.1. kódszámú, „Versenyképes turisztikai termék- és attrakciófejlesztés” című konstrukció
keretében a  Bor-Vidék Tokaj-Hegyalja Nemzeti Program által érintett települések turizmusfejlesztési célú
projektjeinek támogathatósága céljából 2,30 milliárd forint elszámolható közkiadással,
b) az  ÉMOP-2.1.1. kódszámú, „Versenyképes turisztikai termék- és attrakciófejlesztés” című konstrukció
keretében a  Magyar Nemzeti Digitális Archívum, Nemzeti Filmtörténeti Élménypark kialakítását célzó
fejlesztésének támogathatósága céljából 0,50 milliárd forint elszámolható közkiadással,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  Széchenyi Programiroda Tanácsadó és Szolgáltató
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság útján gondoskodjon az 1. pont a) alpontjában meghatározott projektekkel
kapcsolatos koordinációs és menedzsment feladatok elvégzéséről,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: folyamatos 3. visszavonja az  Észak-Magyarországi Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 2. prioritásának
módosításáról szóló 1183/2014. (III. 27.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1403/2014. (VII. 18.) Korm. határozata a FESTO Automatika Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. és a FESTO-AM Gyártó Korlátolt Felelősségű Társaság magyarországi nagybefektetővel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az általa vezetett minisztérium parlamenti államtitkára
útján gondoskodjon a Magyarország Kormánya és a FESTO AG&Co. magyarországi leányvállalatai
a) a FESTO Automatika Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (székhelye: 1037 Budapest, Csillaghegyi út 32–34.,
cégjegyzékszám: 01-09-060461), valamint
b) a FESTO-AM Gyártó Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 1037 Budapest, Csillaghegyi út 37.,
cégjegyzékszám: 01-09-160116)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodás Kormány nevében történő aláírásáról.
Felelős külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
471/2016. (XII. 9.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, továbbá a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy Tasnádi Lászlónak, a Belügyminisztérium államtitkárának e megbízatása 2016. december 10-ei
hatállyal megszűnik.
Budapest, 2016. december 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
46/2012. (VIII. 6.) NFM rendelete az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamának tengeri kikötőjébe érkező vagy onnan induló tengeri hajókra vonatkozó nyilatkozattételi kötelezettség teljesítéséről.
A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88. § (2) bekezdés 4. és 21. pontjában kapott felhatalmazás alapján az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84. § e) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya a) az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamának tengeri kikötőjébe érkező és azt elhagyó, magyar lajstromba
bejegyzett tengeri kereskedelmi hajóra, b) az a) pont szerinti hajó parancsnokára, valamint a hajó üzemben tartójának ügynökére,
c) a hajózási hatóságra terjed ki. (2) Magyarország területén hajózási tevékenységet folytató nem magyar lobogójú tengeri kereskedelmi hajóra, annak
parancsnokára, a hajó üzemben tartójának ügynökére e rendelet előírásait annyiban kell alkalmazni, hogy e rendelet
mellékletében foglalt űrlapokat használhatják jogszabály által kötelezően előírt vagy a hatóság által eseti jelleggel
bekért, magyar hatóság részére szükséges tájékoztatás megadásakor. (3) A kizárólag az Európai Gazdasági Térség vámterületén található kikötők között közlekedő, a tengeri hajók
bejelentkezési és bejelentési kötelezettségéről szóló rendelet hatálya alá tartozó tengeri kereskedelmi hajó
parancsnoka és a hajó üzemben tartójának ügynöke mentesül az ebben a rendeletben meghatározott
nyilatkozattételi kötelezettség alól, kivéve, ha a kikötő szerinti állam a belső rend és biztonság védelméhez, valamint az
adó-, vám-, bevándorlási, környezetvédelmi és higiéniai jogszabályok érvényesítéséhez a 3. § (2) bekezdés a)–f) pontja
szerinti tájékoztatást megköveteli. 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) FAL Egyezmény: a nemzetközi tengeri forgalom könnyítéséről szóló, Londonban, 1965. évi április hó 9. napján kelt
egyezmény kihirdetéséről szóló 1977. évi 16. törvényerejű rendelet;
b) hajó felszerelése: a hajón használat céljából tárolt, elmozdítható, de nem elfogyasztható tárgyak, beleértve
a kiegészítő felszerelési tárgyakat, kivéve a tartalék alkatrészeket;
c) hajó készletei: a hajó felszereléseinek és a tartalék alkatrészeknek a kivételével a hajón történő felhasználásra
szánt anyagok, eszközök készletei, ideértve a hajón történő fogyasztásra szánt élelmiszerkészletet és más
fogyóanyagokat, továbbá az utasok és a személyzet számára történő értékesítés céljából a hajón tartott
árukészletet, valamint az üzem- és kenőanyagkészletet; d) hajó üzemben tartójának ügynöke: a hajó üzemben tartója nevében információszolgáltatásra megbízott vagy
meghatalmazott személy; e) nyilatkozattétel: a kikötőbe érkező vagy onnan induló hajónak a hatósági nyilvántartási, illetve eljárási célú
tájékoztatásadási kötelezettsége; f) személyzet ingósága: a személyzet tagjának személyes használatára szolgáló tárgyak, ruházat, ideértve a hajón
tartott személyes tulajdont képező és bevallott fizetőeszközöket is;
g) személyzet tagja: akit a hajó gazdasági tevékenységének megfelelően valamilyen minőségben a hajó fedélzetén
alkalmaznak és a személyzeti jegyzékbe bejegyezték; h) tartalék alkatrész: a hajó berendezéseinek, felszerelésének, vagy magának a hajónak alkatrészcserével végzendő
javításához szükséges alkatrész, amelyeket abba a hajóba építenek be, amelyen azt tárolják.
3. § (1) Az Európai Gazdasági Térség tagállamának tengeri kikötőjébe érkező vagy onnan induló hajó parancsnoka vagy
üzemben tartójának ügynöke a nyilatkozattételi kötelezettségének a (2) bekezdésben foglalt űrlapok és az
Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályainak kihirdetéséről szóló 2009. évi XCI. törvény
8. mellékletében szereplő tengerészeti egészségügyi nyilatkozat kitöltésével, valamint azoknak a kikötő szerinti állam
kijelölt hatóságának elektronikus úton vagy papír alapon való továbbításával köteles eleget tenni.
(2) A nyilatkozattételre szolgáló űrlapok: a) 1. melléklet szerinti általános nyilatkozat,
b) 2. melléklet szerinti rakománynyilatkozat, c) 3. melléklet szerinti hajó készleteire vonatkozó nyilatkozat,
d) 4. melléklet szerinti személyzet ingóságaira vonatkozó nyilatkozat,
e) 5. melléklet szerinti személyzeti jegyzék, f) 6. melléklet szerinti utaslista,
g) 7. melléklet szerinti veszélyes árukról szóló rakományjegyzék,
h) 8. melléklet szerinti védelmi adatlap. (3) Az Európai Gazdasági Térség tagállamának tengeri kikötője felé tartó tengeri hajó parancsnoka vagy üzemben
tartójának ügynöke a (2) bekezdés szerinti űrlapokat a kikötő szerinti tagállam által kijelölt hatóságnak
a) a kikötőbe érkezés előtt legalább 24 órával;
b) ha a hajóút időtartama rövidebb 24 óránál, legkésőbb az előző kikötő elhagyásakor;
c) ha a rendeltetési kikötő nem ismert vagy a hajóút során megváltozott, akkor ennek az információnak
a megismerésekor azonnal köteles továbbítani. (4) Amennyiben a magyar lajstromban szerepel tengeri kereskedelmi hajó, az űrlapok kitölthető és letölthető változatát
a hajózási hatóság saját honlapján közzéteszi. (5) Papíron történő benyújtás esetén a kitöltött űrlapokat A4 formátumban (210 mm x 297 mm) kell kinyomtatni. Az
űrlapok hátoldalának legalább egyharmadát az esetleges hatósági megjegyzések részére kell fenntartani.
(6) Az űrlapok kézzel történő kitöltése esetén a bejegyzéseket tintával, vagy más, a bejegyzés kitörölhetetlenségét
biztosító eszközzel jól olvashatóan és értelmezhetően nyomtatott nagybetűkkel kell megtenni.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
5. § Ez a rendelet a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről
és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010. október 20-i 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. 6. § Hatályát veszti a közösségi kikötőbe érkező, illetve onnan induló tengeri hajókra vonatkozó nyilatkozattételi
kötelezettség teljesítéséről szóló 47/2004. (IV. 22.) GKM rendelet.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter