text:
37/2015. (XII. 28.) NGM rendelete az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adók és adók módjára behajtandó köztartozások nyilvántartásának, kezelésének, elszámolásának, valamint az önkormányzati adóhatóság adatszolgáltatási eljárásának szabályairól.
A helyi adókról szóló 1990.  évi C.  törvény 46.  § a)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya a  települési önkormányzat jegyzőjére (a  továbbiakban: önkormányzati adóhatóság), valamint
a Magyar Államkincstárra (a továbbiakban: Kincstár) terjed ki.
(2) Az önkormányzati adóhatóság a hatáskörébe tartozó
a) helyi adókra, települési adókra,
b) a  magánfőző által előállított magánfőzött párlat utáni, önkormányzati adóhatóságot megillető jövedéki
adóra és a magánfőzött párlat adójegy mennyiségre,
c) a  távhőszolgáltatásról más hőellátásra áttérő által felhasznált hőmennyiség és annak előállítása során
kibocsátott széndioxid után fizetendő díjra,
d) azokra az  adók módjára behajtandó köztartozásokra, amelyeknek a  végrehajtását (beszedését) vagy
nyilvántartását jogszabály az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe utalja [az a)–d) pontok a továbbiakban
együtt: adó],
e) belföldi és ideiglenes rendszámú gépjárművek gépjárműadójára (a továbbiakban együtt: gépjárműadó),
f ) a magánszemély termőföld-bérbeadásából származó jövedelmének adójára (a továbbiakban: jövedelemadó),
g) talajterhelési díjra,
h) az önkormányzati adóhatóságnál adóüggyel összefüggően fizetendő közigazgatási hatósági eljárási illetékre
[az a)–h) pontok a továbbiakban együtt: közteher]
vonatkozó nyilvántartásait, kezelését és elszámolását, és az  ezzel kapcsolatos adatszolgáltatását az  e  rendeletben
szabályozott módon látja el.
2. Nyilvántartások létrehozása, vezetése és kezelése 2. § (1) Az önkormányzati adóhatóság a feladatellátásának teljesítéséhez az alábbi nyilvántartásokat hozza létre:
a) adózói törzsadat-nyilvántartás,
b) az adózó egyedi adatait tartalmazó, folyamatosan vezetett adószámla-nyilvántartás,
c) az adózó képviseletére vonatkozó nyilvántartás,
d) az adózónkénti és közterhenkénti bejelentkezési, változás-bejelentési, bevallási nyilvántartás,
e) az építményadó, a telekadó külföldön bejegyzett szervezet adóalanyainak nyilvántartása,
f ) az építményadóban és a  magánszemély kommunális adójában adófelfüggesztést igénybe vevők
nyilvántartása,
g) az építményadóban a műemléképület felújításához kapcsolódó építményadó-mentesség nyilvántartása,
h) a feltételes adómentességet igénybe vevő adózók nyilatkozatainak nyilvántartása,
i) a gépjárműadó megállapításához szükséges hatósági adatszolgáltatások nyilvántartása,
j) az önkormányzati adóhatóság előtt elektronikus úton intézhető ügyek nyilvántartása,
k) a befizetések, fizetési számlakivonatok, utalások és az  azonosítás alatt álló bevételek, valamint a  más
szervezetet megillető bevételek nyilvántartása,
l) a behajthatatlannak minősített adótartozások nyilvántartása,
m) a biztosítási intézkedések nyilvántartása,
n) a végrehajtási cselekmények nyilvántartása,
o) az önkormányzati adóhatóság által átruházott végrehajtási cselekményekre, visszatartási jog gyakorlására
vonatkozó adatok nyilvántartása,
p) a magánfőzés ellenőrzésével összefüggő adatok nyilvántartása.
(2) Az önkormányzati adóhatóság az  (1)  bekezdésben meghatározott nyilvántartásokat folyamatosan vezeti és
az azokban bekövetkezett változást legkésőbb három munkanapon belül átvezeti.
3. Az önkormányzati adóhatóság által vezetendő nyilvántartások kötelező tartalma
3. § A 2. § (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartások a következő adatokat tartalmazzák:
a) Az adózói törzsadat-nyilvántartás tartalmazza az  adózás rendjéről szóló 2003.  évi XCII.  törvény
(a  továbbiakban: Art.) 16.  § (3)  bekezdésben – annak i), j) és n)  pontjainak kivételével – meghatározott
adatokat, továbbá a  vállalkozó adózó esetében, ha a  vállalkozó adózó cégbejegyzési eljárás alatt áll, akkor
a „b.a.”, ha csődeljárás alatt áll, akkor a „cs.a.”, ha felszámolási eljárás alatt áll, akkor az „f.a.”, ha végelszámolási
eljárás alatt áll, akkor a  „v.a.”, illetve ha kényszertörlési eljárás alatt áll, akkor a  „kt.a.” jelölést, továbbá
valamennyi adózó esetében az önkormányzati adófeldolgozó program által generált technikai azonosítót.
b) Az adózó egyedi adatait tartalmazó, folyamatosan vezetett adószámla-nyilvántartás tartalmazza az Art.-ban
meghatározott adatokat.
c) Az adózó képviseletére vonatkozó nyilvántartás tartalmazza a  képviselő nevét, lakhelyét, képviselői
minőségét, a képviselet jellegét, a képviseleti jogviszony időtartamát, adóazonosító számát.
d) Az adózónkénti és közterhenkénti bejelentkezési, változás-bejelentési, bevallási nyilvántartás tartalmazza
az  adózó által benyújtott bejelentkezés, bevallás, változás-bejelentés, nyilatkozat tényét és időpontját,
továbbá az  adózó által valamennyi bejelentett és bevallott adatot. Az  adózónkénti és közterhenkénti
bejelentkezési, változás-bejelentési, bevallási nyilvántartást az  önkormányzati adóhatóságok által
rendszeresíthető bevallási, bejelentési nyomtatványok tartalmáról szóló miniszteri rendelet tartalmi, formai
és logikai felépítésének megfelelően kell kialakítani és vezetni.
e) Az építményadó, a  telekadó külföldön bejegyzett szervezet adóalanyainak nyilvántartása tartalmazza
az adózó nevét (elnevezését), az adóbevallással érintett ingatlan (adótárgy) címét, helyrajzi számát, továbbá
az adóalany szervezet tagjainak (részvényeseinek) nevét, illetőségét, adóazonosító jelét, adószámát, külföldi
adóazonosító számát, székhelyének, telephelyének címét.
f ) Az építményadóban és a  magánszemély kommunális adójában adófelfüggesztést igénybe vevők
nyilvántartása tartalmazza az  adózó nevét, adóazonosító jelét, az  adófelfüggesztés alá vont ingatlan
címét, helyrajzi számát, építményadó esetén a  hasznos alapterületét, az  adófelfüggesztés kezdő évét, éves
bontásban a  kivetett adó összegét és az  előző év(ek)ben a  felszámított kamatot, a  tárgyévben bejegyzett
jelzálog összegét, valamint az  előző évben vagy az  előző években bejegyzett jelzálog összegét, továbbá
az adófelfüggesztés megszűnésének időpontját és okát.
g) Az építményadóban a  műemléképület felújításához kapcsolódó építményadó-mentesség nyilvántartása
tartalmazza az  adózó nevét (elnevezését), adóazonosító számát, statisztikai számjelét, a  műemléképület
címét, helyrajzi számát, a  műemléképületben lévő önálló adótárgy címét, fajtáját, adóalapját, helyrajzi
számát, a  mentességet biztosító határozat számát, jogerőre emelkedésének időpontját, az  adómentesség
kezdő évét és befejező évét, éves bontásban a  határozatban előírt adó összegét és a  felszámított kamat
összegét, a  jelzálog bejegyzésének időpontját, a  jelzálogjog törlésének időpontját, a  felújítás meg nem
történte esetén a  kivetett adó és a  megállapított kamatfizetési kötelezettség összegét, a  kiadott határozat
számát és jogerőre emelkedésének időpontját, a befizetett adó és a kamat összegét, a befizetés időpontját.
h) A feltételes adómentességet igénybe vevő adózók nyilatkozatainak nyilvántartása tartalmazza az  adózó
nevét, adóazonosító számát, statisztikai számjelét, a  feltételes mentességgel érintett adó megnevezését,
az adómentességre vonatkozó nyilatkozat benyújtásának tényét és időpontját.
i) A gépjárműadó megállapításához szükséges hatósági adatszolgáltatások nyilvántartás tartalmazza az  Art.
3.  melléklet G) alcím 2–5.  pontjában meghatározott, az  önkormányzati adóhatóság részére megküldött
valamennyi adómegállapításhoz szükséges adatot.
j) Az önkormányzati adóhatóság előtt elektronikus úton intézhető ügyek nyilvántartás tartalmazza az  Art.
3.  mellékletének G) alcím 7.  pont b)  alpontja szerint az  önkormányzati adóhatóság megkeresése alapján
a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv által a részére megküldött
ügyfél-kaput létesítő személyek adatait, továbbá az önkormányzati adóhatóság előtt indítható elektronikus
ügyek fajtáit.
k) A befizetések, fizetési számlakivonatok, utalások és az  azonosítás alatt álló bevételek, valamint a  más
szervezetet megillető bevételek nyilvántartás tartalmazza az  önkormányzati adóhatóság számláit vezető
hitelintézettől érkező, a  4–5.  §-ban meghatározott napi számlakivonat-adatait, valamint a  befizetéseket,
utalásokat és pénzügyi zárásokat érintő egyes alapvető egyeztetés, ellenőrzés rendjét.
l) A behajthatatlannak minősített adótartozások nyilvántartás tartalmazza az  adózó nevét, adóazonosító
számát, statisztikai számjelét, az adó megnevezését és a behajthatatlannak minősített adótartozás összegét
és a behajthatatlanná nyilvánítás időpontját.
m) A biztosítási intézkedés nyilvántartás tartalmazza legalább a  biztosítási intézkedés alá vont fizetésre
kötelezett nevét, adóazonosító számát, statisztikai számjelét, biztosítási intézkedés elrendelésének
időpontját, az  intézkedés alapjául szolgáló okirat megnevezését és iktatószámát, a  biztosítási intézkedés
típusát, továbbá a biztosítási intézkedés feloldásának időpontját és annak jogalapját.
n) A végrehajtási eljárás nyilvántartás tartalmazza
na) az adós adatait (nevét, születési nevét, születési helyét, születési idejét, anyja nevét), személyi
azonosítóját, cégjegyzékszámát, statisztikai számát, adóazonosító számát, bankszámlaszámát
(bankszámlaszámait), lakóhelyének, székhelyének címét, elektronikus levélcímét, egyéb
elérhetőségi adatát, továbbá a képviseletére vonatkozó adatokat,
nb) a végrehajtást kérő adatait (nevét, születési nevét, születési idejét, anyja nevét), személyi
azonosítóját, cégjegyzékszámát, statisztikai számát, adóazonosító számát, bankszámlaszámát,
lakóhelyének, székhelyének címét, elektronikus levélcímét, egyéb elérhetőségi adatát, továbbá
a képviseletére vonatkozó adatokat,
nc) a végrehajtható okirat adatait (pl. megnevezését, számát, döntés jogerőre emelkedésének
időpontját, fizetési határidőt),
nd) a kimutatott köztartozás – jogcím szerinti – összegét, késedelmi pótlékot,
ne) a végrehajtás során foganatosított végrehajtási cselekményeket, azok időpontját és eredményét,
nf ) az adótartozás megfizetéséért felelős személy adatait,
ng) a végrehajtást kérő és az adós költségkedvezményeire vonatkozó adatokat,
nh) a végrehajtással kapcsolatban felmerült költségeket.
o) Az önkormányzati adóhatóság által átruházott végrehajtási cselekményekre és a  visszatartási jog
gyakorlására vonatkozó nyilvántartása tartalmazza a  végrehajtást foganatosító nevét (elnevezését) és
a végrehajtásra történő átadás időpontját, továbbá a visszatartási jog gyakorlása miatt a megkeresett adó- és
vámigazgatóság elnevezését, az adatátadás időpontját, a teljesítés tényét és időpontját.
p) A magánfőzés ellenőrzésével összefüggő adatok nyilvántartása tartalmazza a  magánfőző által
az  önkormányzati adóhatóságnál regisztrált, az  állami adó- és vámhatóság által a  magánfőzőknek átadott
adójegy-mennyiségre vonatkozóan az  önkormányzati adóhatóságnak megküldött, továbbá a  párlat
előállításával kapcsolatos szabályok betartásának ellenőrizhetőségéhez szükséges adatokat.
4. A befizetések, fizetési számlakivonatok, utalások és az azonosítás alatt álló bevételek, valamint
a más szervezetet megillető bevételek nyilvántartása, a befizetések és az azonosítás alatt álló
bevételek, valamint a más szervezetet megillető bevételek rendezése, ellenőrzése
4. § (1) Az önkormányzati adóhatóság az  államháztartási törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben
meghatározott számláit vezető hitelintézet napi számlakivonatairól fizetési számlakivonat-nyilvántartást vezet,
amely egy összegben tartalmazza a  napi – a  hitelintézet által megküldött – befizetéseket, a  fizetési számlákról,
azok alszámláiról (a  továbbiakban együtt: fizetési számla) kiutalt összegeket, valamint ezek egyenlegét.
Az  önkormányzati adóhatóság a  hitelintézet számlakivonatainak adatait egyezteti a  nyilvántartásaiban meglévő
adatokkal és a számlakivonat adatait a fizetési számlakivonat-nyilvántartásába rögzíti.
(2) A fizetési számláról kiutalt összegekről az  adófeldolgozó program segítségével kiadási naplót kell vezetni, amely
tartalmazza a  számlakivonat számát, az  utalás megnevezését, annak számviteli elszámolására utaló (az egységes
rovatrend szerinti bevételi rovatot vagy az  azonosítás alatt álló bevételek, a  más szervezetet megillető bevételek
rendezése, illetve a  fizetési számlák közötti átutalások esetén az  érintett könyvviteli számlát) jelölését (kódját),
az utalt összeget és a fizetési számla terhelésének (az utalás könyvelésének) napját.
(3) A fizetési számlakivonat-nyilvántartás adatai alapján meg kell egyeznie
a) a kiutalt összegnek a kiadási naplóban szereplő utalási összegével,
b) a befizetett összegeknek az  adózók adószámláin nyilvántartott befizetések összegével, valamint
az azonosítás alatt álló bevételek, valamint a más szervezetet megillető bevételek nyilvántartásában szereplő
befizetések összegével.
(4) Pénzügyi zárások során a  számlakivonat nyilvántartás ellenőrzött záró összegét az  önkormányzati adóhatóság
az önkormányzati főkönyv részére adategyeztetés céljából átadja.
(5) Ha a  befizető nem szerepel az  önkormányzati adóhatóság által vezetett nyilvántartásban, az  önkormányzati
adóhatóság a  befizetett összeget azonosítás alatt álló bevételként kezeli és rendeltetésének közlése végett
a befizetőt haladéktalanul megkeresi.
(6) Az e §-ban meghatározottakat megfelelően kell alkalmazni a készpénzzel történő befizetésekre is.
5. § (1) Az önkormányzati adóhatóság a  fizetési számláit vezető hitelintézettől naponta érkező számlakivonatokon
jóváírt összegeket naponta egyezteti a  hitelintézet által megküldött készpénz-átutalási megbízásokról készített
másolatokkal, illetve a postai szolgáltatónál befizetett, elszámoló központ által rögzített készpénz-átutalási, illetve
postai számla-befizetési megbízásokról készült kivonatokkal.
(2) Ha a számlavezető hitelintézet által megküldött számlakivonat szerint a jóváírás eltér a befizetett készpénz-átutalási,
postai számla-befizetési megbízásokról készült mágneses vagy elektronikus adathordozón megküldött összegtől,
illetve a  számlavezető hitelintézet által fénymásolt készpénz-átutalási, postai számla-befizetési megbízásokon
szereplő összegtől, elszámolni csak a készpénz-átutalási, postai számla-befizetési megbízásokon szereplő összeget
lehet, és az eltérés okait az önkormányzati adóhatóság tisztázza.
5. Az adatszolgáltatás rendjének általános szabályai 6. § (1) Az önkormányzati adóhatóság 7–18.  § és 20.  § szerint teljesítendő adatszolgáltatása során a  települési
önkormányzat elnevezését, a törzskönyvi azonosító számát (PIR), a székhelyét, adószámát, KSH-statisztikai számjelét,
államháztartási egyedi azonosító számát (ÁHTI), a  települési önkormányzat fekvése szerinti megyét, pénzügyi
körzetét, településtípusát is feltünteti.
(2) Az önkormányzati adóhatóság a Kincstár területileg illetékes megyei igazgatósága részére történő adatszolgáltatást
a Kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül teljesíti.
(3) A Kincstár megyei igazgatósága az  önkormányzati adóhatóságok által e  rendelet szerint szolgáltatott adatokból,
megyei (fővárosi) összesítéseket elektronikus úton, állományba rendezve, településsorosan küldi meg a  Kincstár
központi szervének.
(4) Az adatszolgáltatások végrehajtás-technikai útmutatóját a  Kincstár – megyei igazgatóságai útján – elektronikus
úton megküldi az adatszolgáltatással érintett önkormányzati adóhatóságnak.
(5) Amennyiben az  önkormányzati adóhatóság az  önkormányzati főkönyv, illetve a  Kincstár részére történő
adatszolgáltatás teljesítésére a Kincstár által rendszeresített adófeldolgozó program útján is képes, az e rendeletben,
illetve külön jogszabályban meghatározott adatszolgáltatás az adófeldolgozó programból is elvégezhető.
(6) A Kincstár biztosítja, hogy az  e  rendeletben meghatározott adatszolgáltatások településsoros, megyei (fővárosi)
és országosan összesített adatokat tartalmazó elektronikus rendszeréhez az  adópolitikáért felelős miniszter
hozzáférjen.
(7) Az e rendeletben meghatározott adatszolgáltatás adótitkot nem tartalmazhat.
6. Adatszolgáltatás az önkormányzati adóhatóság előtt indítható elektronikus ügyek fajtájáról
és az elektronikus kapcsolattartás szabályairól
7. § (1) Az önkormányzati adóhatóság a  tárgyév január 1-jei állapotnak megfelelően adatot szolgáltat a  települési
önkormányzat képviselő-testülete által rendeletben meghatározott, az  önkormányzati adóhatóság előtt indítható
elektronikus ügyek fajtájáról és azt tárgyév január 15-éig a  Kincstár területileg illetékes megyei igazgatóságának
megküldi.
(2) A Kincstár területileg illetékes megyei igazgatósága az  önkormányzati adóhatóságok előtt indítható ügyekkel
kapcsolatos, (1)  bekezdés szerinti adatokból megyei (fővárosi) és településsoros összesítőt készít és azt tárgyév
február 1-jéig megküldi a Kincstár központi szervének.
(3) A Kincstár központi szerve a beérkezett adatokból országos, megyei (fővárosi) és településsoros összesítést készít és
azt február 10-éig az adópolitikáért felelős miniszter részére elektronikus úton megküldi.
(4) A Kincstár központi szerve a (3) bekezdés szerint összesített adatokat a honlapján is közzéteszi.
 (5) Az adatszolgáltatást a 1. melléklet alapján kell elvégezni.
7. Adatszolgáltatás az adófelfüggesztést igénybevevő adózókról 8. § (1) Az önkormányzati adóhatóság az  építményadó és a  magánszemély kommunális adója fizetési kötelezettség alól
igényelt adófelfüggesztésről összesítőt készít a  tárgyév február 15-ei állapotnak megfelelően, és azt a  Kincstár
területileg illetékes megyei igazgatóságának a tárgyév március 1-éig megküldi.
(2) A Kincstár területileg illetékes megyei igazgatósága megyei (fővárosi) és településsoros összesítőt készít és azt
a tárgyév április 15-éig a Kincstár központi szervének megküldi.
(3) A Kincstár központi szerve a  megyei (fővárosi) és településsoros összesítőkből országos, megyei (fővárosi) és
településsoros összesítőt készít és azt a tárgyév április 30-áig az adópolitikáért felelős miniszter részére elektronikus
úton megküldi.
(4) Az adatszolgáltatást a 2. melléklet alapján kell elvégezni.
8. Adatszolgáltatás az önkormányzati adóhatóság által kivetéssel megállapított adókról
9. § (1) Az önkormányzati adóhatóság a kivetéssel megállapított építményadóról, telekadóról, magánszemély kommunális
adójáról, gépjárműadóról kivetési összesítőt készít és azt a  tárgyév április 1-jéig a  Kincstár területileg illetékes
megyei igazgatóságának megküldi.
(2) Az önkormányzati adóhatóság által kivetéssel megállapított építményadó, telekadó, magánszemély kommunális
adója és gépjárműadó adatairól a  Kincstár területileg illetékes megyei igazgatósága megyei (fővárosi) és
településsoros összesítőt készít és azt a tárgyév április 15-éig a Kincstár központi szervének megküldi.
(3) A Kincstár központi szerve a  beérkezett adatokból országos összesítőt készít, és azt a  tárgyév április 30-áig
az adópolitikáért felelős miniszter részére elektronikus úton megküldi.
(4) Az e §-ban foglalt adatszolgáltatást
a) a hasznos alapterület és a korrigált forgalmi érték alapján megállapított építményadó esetében a 3. melléklet,
b) a telekadó esetében a 4. melléklet,
c) a magánszemély kommunális adója esetében az 5. melléklet,
d) a gépjárműadó esetében a 12., a 13. és a 14. melléklet
alapján kell elvégezni.
9. Az építményadó és a telekadó adatszolgáltatásra vonatkozó közös szabályok
10. § (1) Az építményadó, a  telekadó kivetési összesítőket településsorosan a  9.  § (4)  bekezdés a) és b)  pontjában
meghatározottakon túl nemzetgazdasági ágazatonként, az  építményadó esetében építményfajtánként is el kell
készíteni.
(2) A nemzetgazdasági ágazatokat a  Gazdasági Tevékenységek Egységes Osztályozási Rendszere 2008. január 1-jétől
hatályos szövege, az építményfajtákat az önkormányzati adóhatóságok által rendszeresíthető bevallási, bejelentési
nyomtatványok tartalmáról szóló miniszteri rendelet 1. mellékletében meghatározottak szerint kell meghatározni.
(3) Az önkormányzati adóhatóság az ingatlanokat terhelő építményadóról és telekadókról szóló bevallás benyújtására
nyitva álló határidő lejártát követő 45 napon belül adatot szolgáltat az állami adó- és vámhatóságnak a települési
önkormányzat illetékességi területén
a) a korrigált forgalmi érték szerinti adóztatás esetén az 500 millió forint forgalmi értéket elérő ingatlannal,
b) a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) szerinti hasznos alapterület szerinti adóztatás
esetén az 1000 m2-t elérő épülettel,
c) a 10 000 m2-t elérő telekkel
rendelkező, külföldön bejegyzett szervezetek tagjairól (tulajdonosairól), illetve az  egyes tagokat megillető
részesedés arányáról a  külföldi szervezetek építményadóról, telekadóról szóló bevallásában feltüntetett adatok
alapján.
(4) A (3) bekezdés szerinti adatszolgáltatást az állami adó- és vámhatóság által meghatározott módon kell teljesíteni.
10. Adatszolgáltatás az idegenforgalmi adóról 11. § (1) Az adóbeszedésre kötelezett által tárgyévre vonatkozóan beszedett és bevallott idegenforgalmi adó
(a  továbbiakban: idegenforgalmi adó) adatairól az  önkormányzati adóhatóság összesítőt készít és azt a  tárgyévet
követő év március 1-jéig a Kincstár területileg illetékes megyei igazgatóságának megküldi.
(2) Az idegenforgalmi adó adatairól a  Kincstár területileg illetékes megyei igazgatósága megyei (fővárosi) összesítőt
készít és azt a tárgyévet követő év április 15-éig a Kincstár központi szervének megküldi.
(3) A Kincstár központi szerve a  beérkezett adatokból országos összesítőt készít és azt a  tárgyévet követő év
április 30-áig az adópolitikáért felelős miniszter részére elektronikus úton megküldi.
(4) Az adatszolgáltatást a 6. melléklet alapján kell elvégezni.
11. Adatszolgáltatás a jövedelemadóról 12. § (1) Az önkormányzati adóhatóság a  tárgyévre bevallott jövedelemadó bevallásainak adatairól összesítőt készít és azt
a tárgyévet követő év április 30-áig a Kincstár területileg illetékes megyei igazgatóságának megküldi.
(2) A jövedelemadó adatairól a  Kincstár területileg illetékes megyei igazgatósága megyei (fővárosi) és településsoros
összesítőt készít és azt május 15-éig a Kincstár központi szervének megküldi.
(3) A Kincstár központi szerve a beérkezett adatokból országos összesítőt készít és azt május 31-éig az adópolitikáért
felelős miniszter részére elektronikus úton megküldi.
(4) Az adatszolgáltatást a 7. melléklet alapján kell elvégezni.
12. Az iparűzési adóbevallás feldolgozásának és adatszolgáltatásának általános szabályai
13. § (1) Az iparűzési adóbevallásokat fel kell dolgozni az  előtársaságok, az  év közben kezdő vállalkozások, a  megszűnt
vállalkozások, a  teljes adóévben működő vállalkozások, a  személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti
mezőgazdasági őstermelők, a  Htv. 37.  § (3)  bekezdése alapján állandó jellegű iparűzési tevékenységgé váló
tevékenység, valamint az önkormányzati rendeletekben meghatározott adóelőnyben részesülő vállalkozók szerint,
és az elkészült listákat településsorosan kell összesíteni.
(2) A naptári évtől eltérő üzleti évet választó vállalkozások iparűzési adóbevallásait külön is fel kell dolgozni.
 (3) Az adóalap egyszerűsített meghatározási módját – ezen belül a  személyi jövedelemadóban átalányadózást  –
választó adózók, valamint az egyszerűsített vállalkozói adó hatálya alá tartozó adózók iparűzési adóbevallásait külön
is fel kell dolgozni.
(4) Az adatszolgáltatásokat
a) az állandó jelleggel végzett iparűzési adóbevallásai tekintetében a 8. melléklet,
b) az IFRS-re áttért adózó esetében az  állandó jelleggel végzett iparűzési tevékenységről szóló bevallások
tekintetében a 9. melléklet,
c) ideiglenes jelleggel végzett iparűzési tevékenységről szóló bevallások tekintetében a 10. melléklet,
d) az állandó jellegű helyi iparűzési adóelőleg-kiegészítés bevallásainak feldolgozásáról a 11. melléklet
alapján településsorosan, nemzetgazdasági ágak szerint, illetőleg hitelintézet és pénzügyi vállalkozás, biztosító,
befektetési vállalkozás, és minden egyéb vállalkozás szerinti bontásban kell elvégezni.
13. Adatszolgáltatás az állandó jellegű helyi iparűzési adóról
14. § (1) Az önkormányzati adóhatóság az adózóknak a tárgyévben benyújtott, az állandó jellegű helyi iparűzési adóról szóló,
a tárgyévet követő év május 31-éig beérkezett bevallásainak adatairól összesítőt készít, és azt a tárgyévet követő év
július 31-éig a Kincstár területileg illetékes megyei igazgatóságának megküldi.
(2) Az állandó jellegű helyi iparűzési adó bevallásainak feldolgozásáról a  Kincstár területileg illetékes megyei szerve
megyei (fővárosi) és településsoros összesítőt készít, és azt augusztus 15. napjáig a  Kincstár központi szervének
megküldi.
(3) A Kincstár központi szerve országos, megyei (fővárosi) és településsoros összesítőt készít, és azt az  adópolitikáért
felelős miniszter részére szeptember 1-jéig elektronikus úton megküldi.
(4) Az önkormányzati adóhatóság az  adózóknak a  tárgyévben benyújtott állandó jellegű helyi iparűzési adóelőleg
kiegészítéséről szóló, tárgyévben beérkezett bevallásainak adatairól összesítőt készít és azt a  tárgyévet követő év
január 15-éig a Kincstár területileg illetékes megyei igazgatóságának megküldi.
(5) Az állandó jellegű helyi iparűzési adóelőleg-kiegészítés bevallásainak feldolgozásáról a Kincstár területileg illetékes
megyei szerve megyei (fővárosi) és településsoros összesítőt készít, és azt január 30-áig a  kincstár központi
szervének megküldi.
(6) A Kincstár központi szerve országos, megyei (fővárosi) és településsoros összesítőt készít, és azt az  adópolitikáért
felelős miniszter részére február 15-éig elektronikus úton megküldi.
(7) Az adatszolgáltatást a 13. §-ban meghatározottak szerint kell elvégezni.
14. Adatszolgáltatás az ideiglenes jellegű helyi iparűzési adóról
15. § (1) Az önkormányzati adóhatóság a  tárgyévben fennálló adóköteles időszakokról beérkezett a  tárgyévet követő
év január 31-éig beérkezett ideiglenes jelleggel végzett iparűzési tevékenység adókötelezettségéről szóló
adóbevallásainak feldolgozásáról összesítőt készít és azt a tárgyévet követő év március 1-jéig a Kincstár területileg
illetékes megyei igazgatóságának megküldi.
(2) Az ideiglenes jelleggel végzett iparűzési tevékenység adókötelezettségéről szóló adóbevallások feldolgozásáról
a Kincstár területileg illetékes megyei igazgatósága megyei (fővárosi) összesítőt készít és azt a tárgyévet követő év
március 31-éig a Kincstár központi szervének megküldi.
(3) A Kincstár központi szerve a beérkezett adatokból országos összesítőt készít és a tárgyévet követő év április 30-áig
az adópolitikáért felelős miniszter részére elektronikus úton megküldi.
15. Adatszolgáltatás a távhőszolgáltatásról más hőellátásra áttérő által felhasznált hőmennyiség
és annak előállítása során kibocsátott széndioxid után fizetendő díjról
16. § (1) Az önkormányzati adóhatóság a távhőszolgáltatásról más hőellátásra áttérő által felhasznált hőmennyiség és annak
előállítása során kibocsátott széndioxid után fizetendő díj adatairól a  december 31-ei állapotnak megfelelően
összesítőt készít és azt a tárgyév április 30-áig a Kincstár területileg illetékes megyei igazgatóságának megküldi.
(2) A távhőszolgáltatásról más hőellátásra áttérő által felhasznált hőmennyiség és annak előállítása során kibocsátott
széndioxid után fizetendő díj adatairól a  Kincstár területileg illetékes megyei igazgatósága megyei (fővárosi) és
településsoros összesítőt készít, és azt a tárgyév május 15-éig a Kincstár központi szervének megküldi.
(3) A Kincstár központi szerve a  beérkezett adatokból országos összesítőt készít és azt tárgyév május 31-éig
az adópolitikáért felelős miniszter részére elektronikus úton megküldi.
(4) Az adatszolgáltatást a 15. melléklet alapján kell elvégezni.
16. Adatszolgáltatás a talajterhelési díjról 17. § (1) Az önkormányzati adóhatóság a tárgyévben bevallott talajterhelési díj bevallások adatairól összesítőt készít és azt
április 30-áig a Kincstár területileg illetékes megyei igazgatóságának megküldi.
(2) A talajterhelési díj adatairól a Kincstár területileg illetékes megyei igazgatósága megyei (fővárosi) és településsoros
összesítőt készít és azt május 15-éig a Kincstár központi szervének megküldi.
(3) A Kincstár központi szerve a beérkezett adatokból országos összesítőt készít és azt május 31-éig az adópolitikáért
felelős miniszter részére elektronikus úton megküldi.
(4) Az adatszolgáltatást a 16. melléklet alapján kell elkészíteni.
17. Adóhatósági zárási összesítők 18. § (1) Az önkormányzati adóhatóság az  általa nyilvántartott közterhekről az  adózók adószámláján lévő adatok alapján
legalább két, június 30-ai állapotnak megfelelő első félévi, továbbá a december 31-ei állapotnak megfelelő év végi
zárási összesítőt készít magánszemély és a Htv. 52. § 26. pontja szerinti vállalkozó bontásban. A zárási összesítő és
az adószámlák összegei között eltérés nem lehet.
(2) Az önkormányzati adóhatóság a  tárgyév június 30-ai állapotnak megfelelő első félévi zárási összesítőt a  tárgyév
július 31-éig, a  tárgyév december 31-ei állapotnak megfelelő év végi zárási összesítőt a  tárgyévet követő év
február 1-jéig ellenőrizve a Kincstár területileg illetékes megyei igazgatóságának elektronikus úton megküldi.
(3) A Kincstár területileg illetékes megyei igazgatósága az  önkormányzati adóhatóságok által megküldött zárási
összesítőiből megyei (fővárosi) szintű és településsoros zárási összesítőt készít. A Kincstár területileg illetékes megyei
igazgatósága a féléves megyei (fővárosi) szintű és településsoros zárási összesítőket tárgyév augusztus 15-éig, az év
végi megyei szintű és településsoros zárási összesítőket a  tárgyévet követő év március 1-jéig a  Kincstár központi
szervének elektronikus úton megküldi.
(4) A Kincstár központi szerve a  hozzá beérkező féléves és év végi megyei (fővárosi) szintű és településsoros zárási
összesítőiből 10 napon belül országos féléves és év végi zárási összesítőt készít, és azt az  adópolitikáért felelős
miniszter részére elektronikus úton megküldi.
(5) Az első és második félévi zárási összesítő teljesítéséhez szükséges végrehajtás-technikai útmutatót az adófeldolgozó
program fejlesztője a  Kincstár területileg illetékes megyei szerve útján bocsájtja az  önkormányzati adóhatóság
rendelkezésére.
(6) Az önkormányzati adóhatóság a  külön jogszabályban meghatározott adatszolgáltatási kötelezettségét, a  külön
jogszabályban előírt módon, adattartalommal és határidőre teljesíti.
(7) Az első és második félévi zárási összesítőt, továbbá a (2) bekezdésben foglalt összesítőt a 17. melléklet alapján kell
elkészíteni.
18. Záró rendelkezések 19. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
20. § (1) Az önkormányzati adóhatóság a  magánfőző által a  2015.  évben előállított magánfőzött párlat utáni jövedéki adó
bevallásairól összesítést készít és azt 2016. március 1-jéig a  Kincstár területileg illetékes megyei igazgatóságának
megküldi.
(2) A magánfőző által előállított magánfőzött párlat utáni jövedéki adóról a  kincstár területileg illetékes megyei
igazgatósága megyei (fővárosi) és településsoros összesítőt készít és azt 2016. április 15-éig a  Kincstár központi
szervének megküldi.
(3) A Kincstár központi szerve országos összesítőt készít és azt 2016. április 30-áig az  adópolitikáért felelős miniszter
részére elektronikus úton megküldi.
(4) Az adatszolgáltatást a 18. melléklet alapján kell elkészíteni.
21. § Hatályát veszti a  települési önkormányzat hatáskörébe tartozó adók és adók módjára behajtandó köztartozások
nyilvántartásáról, kezeléséről és elszámolásáról szóló 13/1991. (V. 21.) PM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
37/2015. (VII. 31.) EMMI utasítása a Papp László Budapest Sportaréna üzemeltetésével kapcsolatban az Emberi Erőforrások Minisztériumát megillető Állami Eseménynapok elosztásának rendszeréről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjának felhatalmazása alapján – figyelemmel a Budapest
Sportcsarnok újjáépítésével kapcsolatos beruházási szerződés megkötéséről szóló 2343/2000. (XII. 29.) Korm. határozat 6. pontjában
foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A Papp László Budapest Sportaréna üzemeltetésével kapcsolatban a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett
minisztériumot megillető Állami Eseménynapok elosztásának rendszerét az 1. melléklet szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az új Budapest Sportaréna üzemeltetésével kapcsolatosan a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztériumot
megillető Minisztériumi Eseménynapok elosztásának rendszeréről szóló 19/2003. (IX. 15.) GyISM utasítás.
4. § Jelen utasítás a hatálybalépését követően benyújtott kérelmekre, pályázatokra, valamint az odaítélt eseménynapokra
vonatkozik.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
118/2008. (HK 1/2009.) HM utasítása a Stratégiai Légiszállítási Képesség befogadó nemzeti támogatásának biztosításához kapcsolódó egyes feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja, valamint a Stratégiai Légiszállítási Képességgel kapcsolatos kormányzati feladatokról szóló 2045/2008. (IV. 15.)
Korm. határozat 4. pontjában meghatározott feladat alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire, valamint a HM Állami Egészségügyi Központra terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) HAW: Nehéz Légiszállító Ezred (Heavy Airlift
Wing). A stratégiai szállító légi járművek tényleges működtetésével megbízott, MH Pápa Bázisrepülőtérre települő nemzetközi alakulat;
b) NAMO/NAMA: a stratégiai légi szállító flotta beszerzéseit, logisztikai és az adminisztratív ellátását biztosító
NATO Légiszállítást Kezelő Szervezet (NATO Airlift
Management Organization – NAMO), és annak végrehajtó
szerve, a NATO Légi szállítást Kezelő Ügynökség (NATO
Airlift Management Agency – NAMA);
d) NTCS: Nemzeti Támogató Csoport, amely a
HAW-ban résztvevő külföldi fegyveres erő alakulatához
kapcsolódó, annak kiszolgálását és támogatását végző
nemzeti katonai kontingens;
e) SAC program: a Stratégiai Légiszállítási Képesség
(Strategic Airlift Capability) növelését célzó, a C-17 szállító repülőgépek többnemzeti beszerzésével, üzemeltetésével és fenntartásával összefüggő feladatok összessége;
f) SAC SB: a SAC program irányításáért felelős nemzetközi Irányító Testület (SAC Steering Board – SAC SB).
3. § (1) A NAMO/NAMA és a HAW magyarországi működéséhez szükséges befogadó nemzeti támogatás feladatainak végrehajtására a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökséget (a továbbiakban: HM FLÜ) jelölöm ki.
(2) A HM FLÜ vezérigazgatója az (1) bekezdésben foglalt feladatok hatékony koordinálása és végrehajtása érdekében a HM FLÜ Vezérigazgatóság szervezeti keretén belül stratégiai légiszállítási támogató – a HM FLÜ igazgatóságai szakmai feladatrendszerének megfelelő – beosztásokat hoz létre.
4. § A HM FLÜ a 3. § (1) bekezdésében foglalt feladatának
koordinálása és végrehajtása keretében:
a) kapcsolatot tart a NAMA-val és a HAW-val. A kapcsolattartás keretében:
aa) fogadja az a) pontban felsorolt szervek megkereséseit és leveleit,
ab) koordinációt és egyeztetést kezdeményez az a) pontban felsorolt szervek részére,
ac) tájékoztatást nyújt az a) pontban felsorolt szervek
részére a befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos kérdésekről;
b) tájékoztatatja a SAC SB és NAMO BOD, valamint e
testületek alárendelt munkacsoportjainak magyar képviselőit a felmerülő problémákról, egyeztetésekről, valamint a
befogadó nemzet ezekhez kapcsolódó álláspontjáról;
c) a NAMO/NAMA beszerzési, működési és adminisztratív költségvetéséhez történő nemzeti hozzájárulás, valamint adózási kérdések kivételével, a más minisztériumok
és közigazgatási szervek hatáskörébe tartozó kérdésekben
javaslatot tesz a NAMA részére ezen szervekkel való kapcsolat felvételére, illetve tájékoztatja az illetékes közigazgatási szerveket, továbbá egyeztet azokkal a felmerülő
problémáról. A HM FLÜ a NAMO/NAMA beszerzési,
működési és adminisztratív költségvetéséhez történő nemzeti hozzájárulás, valamint adózási kérdéseket illetően a
HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökséggel (a továbbiakban: HM KPÜ) együttműködésben teszi meg javaslatait;
d) javaslatokat tesz a NAMO/NAMA beszerzési, működési és adminisztratív költségvetéséhez történő nemzeti
hozzájárulás, valamint adózási kérdéseket illetően a HM
KPÜ-vel együttműködésben;
e) az 1999. évi CXVII. törvénnyel kihirdetett, az
Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló Megállapodásban (NATO SOFA),
valamint a Békepartnerségi államok haderejének jogállására vonatkozó, az előzővel azonos tartalmú megállapodásban (PfP SOFA) foglalt jogállás, kiváltságok és mentességek biztosítása érdekében nyilvántartást vezet a Magyar Köztársaság területén tartózkodó, a HAW, valamint
az NTCS-k állományába tartozó külföldi állampolgárokról és azok hozzátartozóiról;
f) részt vesz a SAC program befogadó nemzeti támogatásának végrehajtásához szükséges jogszabályok, belső
normák, illetve egyéb okmányok és dokumentumok szakmai előkészítésében;
g) folyamatosan elemzi és értékeli a SAC programmal
összefüggő nemzetközi és hazai tárcaközi tárgyalások és
munkacsoporti ülések tapasztalatait;
h) a SAC programban részt vevő összes nemzet vonatkozásában figyelemmel kíséri és nyilvántartja a beosztások feltöltését, a feltöltetlenség miatt keletkező kompenzációs elszámolásokat, illetve javaslatot készít elő azok rendezéséről;
i) éves összefoglaló jelentést készít a SAC program
helyzetéről, amelyben jelent az elvégzett munkáról, a várható feladatokról, a felmerült problémákról és javaslatot
tesz azok megoldására. Az éves jelentést felterjeszti a HM
kabinetfőnök részére, amelyet jóváhagyás után megküld
az együttműködő szervezetek részére.
5. § (1) A HM FLÜ vezérigazgatója, távollétében helyettese
a 3. § (1) bekezdésében és a 4. §-ban foglalt, a HM hatáskörét meghaladó feladatok végrehajtása érdekében felhatalmazást kap:
a) más minisztériumokkal és közigazgatási szervekkel önálló kapcsolatfelvételre és egyeztetések kezdeményezésére,
b) együttműködési megállapodás megkötésének kezdeményezésére. (2) A HM KPÜ vezérigazgatója, távollétében helyettese a
4. § c) pontjában foglalt, a HM hatáskörét meghaladó feladatok végrehajtása érdekében felhatalmazást kap más minisztériumok és közigazgatási szervek költségvetési, pénzügyi és
adózási kérdésekben illetékes szervezeti egységével önálló
kapcsolatfelvételre és egyeztetések kezdeményezésére,
melyről egyidejűleg tájékoztatja a HM FLÜ-t.
6. § (1) A HM FLÜ vezérigazgatója, távollétében helyettese:
a) dönt a beérkező feladatok végrehajtásának menetéről;
b) meghatározza a feladat végrehajtásába bevonandók
körét, fórumát, így különösen:
ba) eseti megbeszélést vagy egyeztető értekezletet hív
össze,
bb) szakértői csoportot vagy ideiglenes albizottságot ál
lít fel;
c) együttműködik az álláspont kialakításába bevont
szervezetekkel;
d) a tárca álláspontjának kialakítása során felmerülő vé
leménykülönbség esetén, a 7. §-ban foglaltakkal összhangban, a HM kabinetfőnök utasításai szerint jár el;
e) valamennyi – különös tekintettel a szakfeladatok vonatkozásában felmerülő – kérdés megválaszolása és feladat végrehajtása során minden esetben tájékoztatja és illetékessége esetén szakmai állásfoglalás kidolgozására
felkéri a(z)
ea) HM Jogi Főosztályt,
eb) HM Védelempolitikai Főosztályt,
ec) HM Nemzetközi Együttműködési Főosztályt,
ed) HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztályt,
ee) HM Védelmi Tervezési Főosztályt,
ef) HM Védelemgazdasági Főosztályt,
eg) HM Informatikai és Információvédelmi Főosztályt
eh) HM Tervezési és Koordinációs Főosztályt,
ei) HM Infrastrukturális Ügynökséget,
ej) HM Védelmi Hivatalt,
ek) HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökséget
el) MH Összhaderőnemi Parancsnokságot;
f) a végrehajtandó feladat jellegétől függően az e) pont
ban felsorolt szervek és szervezetek mellett más, a jelen
utasítás hatálya alá tartozó szerveket és szervezeteket is
bevonhat, illetve felkérhet annak végrehajtásában való
közreműködésre.
(2) A több szakterületet érintő problémák megoldása érdekében, az (1) bekezdés e) pontjában nevesített valamely
szervezet felkérésére a HM FLÜ egyeztető értekezletet hív
össze.
(3) A jelen utasítás hatálya alá tartozó szervek és szervezetek a HM FLÜ vezérigazgatójának, távollétében helyettesének megkeresésére szakmai tanácsot adnak, illetve az
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetekben szakértőket bocsátanak rendelkezésére.
(4) A HM FLÜ vezérigazgatója, távollétében helyettese
az általános vezetési rend szerint teszi meg előterjesztését
a hatáskörét meghaladó kérdésekben, illetve jelent az utasításban foglalt feladatok végrehajtásáról.
7. § A HM FLÜ vezérigazgatója, távollétében helyettese jelen
utasítás szerinti feladatainak ellátásával kapcsolatos utasításokat közvetlenül a HM kabinetfőnöktől kap, azok teljesítéséről közvetlenül a HM kabinetfőnöknek számol be.
8. § (1) Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Stratégiai Légiszállítási Képesség Magyarországról történő működtetésének előkészítéséért felelős bizottság létrehozásáról szóló 4/2008. (HK 4.) HM utasítás.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1583/2012. (XII. 15.) Korm. határozata az MVM Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság és az E.ON SE közötti, az E.ON SE hazai földgázipari érdekeltségei, nevezetesen az E.ON Földgáz Trade Földgázkereskedő Zártkörűen Működő Részvénytársaság és az E.ON Földgáz Storage Földgáztároló Zártkörűen Működő Részvénytársaság által kibocsátott részvények megszerzése érdekében szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a) az MVM Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MVM Zrt.) megvásárolja
az E.ON SE hazai földgázipari érdekeltségeit, nevezetesen az E.ON Földgáz Trade Földgázkereskedő Zártkörűen
Működő Részvénytársaság és az E.ON Földgáz Storage Földgáztároló Zártkörűen Működő Részvénytársaság által
kibocsátott részvényeket; b) amennyiben az a) pont szerinti tranzakciókat tartalmazó részvény adásvételi szerződés a felek között aláírásra
kerül, a Magyar Állam helytáll az MVM Zrt. ezzel összefüggésben felmerülő fizetési kötelezettségeiért.
2. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az 1. pont
teljesítéséhez szükséges jogszabály-módosításokról. Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. december 31. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1894/2013. (XII. 4.) Korm. határozata a FINA 2021. Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez kapcsolódó vállalás teljesítéséről.
A Kormány a  2021.  évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséről szóló,
a Nemzetközi Úszó Szövetség (FINA), Magyarország Kormánya és a Magyar Úszó Szövetség között 2013. július 19-én
aláírásra került szerződés „E” szakasz 11.  pontja szerinti kötelezettség („Deposit”) teljesítéseként kijelenti, hogy
amennyiben a  Magyar Úszó Szövetség visszalépni kényszerül a  2021.  évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és
Nyíltvízi Világbajnokság megrendezésétől, úgy a  más országba történő költöztetés teljes költségének, valamint
a mulasztás okán a Nemzetközi Úszó Szövetség számára keletkezett valamennyi kár költségének a megfizetéséről,
illetve a Világbajnokság megrendezésének költségvetésében keletkezett hiány pótlásáról gondoskodik.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a Nemzetközi Úszó Szövetség értesítését követő 10. nap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
306/2013. (VI. 18.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
Janine Finck rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Luxemburgi Nagyhercegség magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, római székhellyel.
Budapest, 2013. május 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
45/2012. (XI. 23.) BM utasítása az európai uniós és nemzetközi forrásból megvalósított projektek monitoringjáról és egyes kapcsolódó feladatokról.
A Nemzeti Stratégiai Referencia Keret fejlesztési forrásai kifizetésének gyorsításához szükséges feladatokról szóló 1423/2011.
(XII. 6.) Korm. határozat és a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális
Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet végrehajtása
érdekében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Hatály 1. § (1) Az utasítás hatálya
a) a Belügyminisztérium hivatali szervezeteire (a továbbiakban: BM),
b) a belügyminiszter irányítása alá tartozó költségvetési szervekre
(a továbbiakban együtt: projektet megvalósító szervek) terjed ki.
(2) Az utasítás hatálya a) a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret (a továbbiakban: NSRK) operatív programjaiból, továbbá egyéb európai
uniós és nemzetközi forrásból finanszírozott és az Európai Unió Bizottságától közvetlenül igényelt projektekre
(a továbbiakban: projekt) az Európai Unió Szolidaritás és Migrációs Áramlások Igazgatása általános programjából
származó projektek kivételével, valamint b) a BM által a támogatási szerződés, a támogatói döntés, a konzorciumi megállapodás előírása, vagy a konzorciumi
partner külön meghatalmazása alapján, a konzorciumi partnerrel közös ajánlatkérőként, vagy a konzorciumi
partner mint harmadik fél javára, a projektek végrehajtása érdekében lefolytatott közbeszerzési eljárásokra
terjed ki. 2. Feladatmegosztás 2. § (1) A közfoglalkoztatási helyettes államtitkár, a területrendezési, építésügyi és örökségvédelmi helyettes államtitkár,
a gazdasági és informatikai helyettes államtitkár, valamint az európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár
(a továbbiakban: EUNHÁT) feladatai a szakterületét érintő projektek megvalósításával kapcsolatban:
a) közreműködik az operatív programok és akciótervek szakmai tartalmának meghatározásában,
b) szakmai szempontból véleményezi a kiemelt projekteket és projektjavaslatokat,
c) meghatározza a támogatási konstrukciók, pályázati felhívások szakmai tartalmát,
d) tagot delegál a döntés-előkészítő bizottságokba, bírálóbizottságba, e) közreműködik a 9. § szerinti monitoringfeladatok ellátásában,
f) kezdeményezi a 6. § szerint a miniszteri támogató nyilatkozat kiadását.
(2) Az EUNHÁT általános feladatai a projektek megvalósításával kapcsolatban:
a) vizsgálja a kiemelt projektek és projektjavaslatok illeszkedését (operatív program, akcióterv és uniós támogatások
szabályainak való megfelelés), b) a 8. § szerinti monitoringjelentések alapján feltárja és jelzi a kockázatos projekteket a szakmailag érintett helyettes
államtitkár felé, c) ellátja a 8. § szerinti monitoringfeladatokat a szakterületileg érintett helyettes államtitkárral együttműködve,
d) tagot delegál az (1) bekezdés c) pont szerinti operatív programok és források végrehajtását és felhasználását
szabályozó jogszabályokban létrehozott Monitoring Bizottságba, e) koordinál és kapcsolatot tart a projektet megvalósító szervekkel és a megvalósításban résztvevő egyéb szervezetekkel.
(3) A projektet megvalósító szervek felelősek a) a projektek teljes körű szakmai és pénzügyi megvalósításáért,
b) a projekt megfelelő operatív működéséért, megfelelő végrehajtásáért, az eljárásrendek betartásáért (folyamat
menedzsment, humánerőforrás-gazdálkodás, szerződéskezelés, ügyviteli folyamatok, belső minőségbiztosítás működtetése, információmenedzsment stb.).
(4) A projektet megvalósító szervek a) előkészítik önálló pályázás esetén a pályázati anyagokat, projektjavaslatokat,
b) ellátják a projektek előkészítésével, tervezésével, a végrehajtás nyomon követésével összefüggő adminisztratív és
szervezési feladatokat, c) elkészítik az egyes projektek keretében megvalósított tevékenységekkel kapcsolatos ajánlatkéréseket és
szerződéseket, d) előkészítik és lebonyolítják az (1) bekezdés d) pontjában foglaltak kivételével a közbeszerzési eljárásokat.
(5) A (3) bekezdés b) pontjában foglaltak megvalósítása érdekében a projektet megvalósító szervek meghatározzák
legkésőbb a projekt megkezdéséig a Projekt Működési Rendjét vagy Projekt Alapító Dokumentumot készítenek,
amelyben minimálisan a szervezeten belüli feladatmegosztást, felelősségi rendet kell rögzíteni.
3. Projektek előkészítése 3. § A projektet megvalósító szervek az előkészítés alatt álló projektterveikről előzetesen tájékoztatják a szakterületért
felelős helyettes államtitkárt. Ha a projekt megvalósításához a projekt fenntartásához szükséges fedezetet a projektet
megvalósító szerv finanszírozza, nyilatkoznia kell a fedezet rendelkezésre állásáról.
4. § A szakterületért felelős helyettes államtitkár legfeljebb 5 munkanapon belül megvizsgálja a projektterveket és a
támogathatónak ítélt terveket megküldi az EUNHÁT részére további ügyintézés céljából.
5. § Amennyiben a pályázat benyújtásához külön jogszabály alapján a miniszter írásos támogatása szükséges, a projektet
megvalósító szerv a miniszteri támogató nyilatkozatot legalább 8 munkanappal a pályázat beadását megelőzőn a
szakmailag érintett helyettes államtitkárnál kérelmezi. A kérelemhez csatolni kell a projekt rövid leírását, ütemezését
és pénzügyi fedezet rendelkezésre állását igazoló nyilatkozatot. 6. § Miniszteri támogató nyilatkozat aláírásra felterjesztéséhez a javaslat szakterületért felelős helyettes államtitkár általi
jóváhagyása, továbbá a Támogatás-koordinációs Főosztály (a továbbiakban: TKFO) és a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási
Főosztály (a továbbiakban: PEF) jóváhagyásról való tájékoztatása szükséges. A tájékoztatást a TKFO és a PEF aláírással
igazol a jóváhagyó iraton. 4. Projektek megvalósítása 7. § Amennyiben a projektet a BM önállóan vagy a projektet megvalósító szervvel konzorciumban (a továbbiakban:
konzorciumi partner) valósítja meg, a pályázat előkészítését és a nyertes pályázat megvalósítását a TKFO, a
szakterületért felelős főosztály, és amennyiben a projektet konzorciumban valósítják meg, a konzorciumi partner
szoros együttműködésben végzi. A pályázat szakmai tartalmát a szakterületért felelős főosztály, és amennyiben a
projektet konzorciumban valósítják meg, a konzorciumi partner készíti el, a pályázati dokumentáció egyéb részeit
pedig a TKFO. 5. Monitoring 8. § A projektek szabályos és ütemterv szerinti megvalósítása érdekében a projektet megvalósító szerv köteles a BM által
jelen utasítás 1. melléklet szerint meghatározott tartalommal jelentést feltölteni a BM által üzemeltetetett elektronikus
információs nyilvántartó rendszerbe (SOLID Monitoring Információs Rendszer) a) az előkészítés alatt álló a projekttervekről,
b) a 10 millió forintot elérő és azt meghaladó értékű projektek előrehaladásáról minden negyedévet követő hónap
20. napjáig, továbbá c) a fenntartási kötelezettséggel járó projekt megvalósítását követően, a projekt fenntartásáról minden negyedévet
követő hónap 20. napjáig. 9. § Amennyiben a 10 millió forintot elérő és azt meghaladó értékű projektek előrehaladása során probléma merül fel, a
problémával kapcsolatban a projektet megvalósító szerv a 8. § b) pontjában meghatározott határidő előtt, soron kívül
jelentést tölt fel az elektronikus információs rendszerbe. 10. § A TKFO a beküldött jelentések összesítését követően beszámolót küld az EUNHÁT-nak és a szakterületileg érintett
helyettes államtitkároknak. 11. § Ha az adatszolgáltatás alapján a projekt megvalósítása, fenntartása nem a meghatározott ütemben halad, a
szakterületileg érintett helyettes államtitkár felszólítása alapján a projektet megvalósító szerv köteles intézkedési
tervet készíteni a projekt szabályos és határidőben történő végrehajtása érdekében és beküldeni az EUNHÁT részére
és a szakterületileg érintett helyettes államtitkár részére. Az intézkedési tervben foglaltakat a projektet megvalósító
szerv köteles végrehajtani és arról beszámolni az EUNHÁT részére és a szakterületileg érintett helyettes államtitkár
részére a következő jelentésben. Az intézkedések megfelelőségét és megvalósítását a szakterületileg érintett
helyettes államtitkár ellenőrzi. 12. § A BM a 8. § szerinti feladatok megvalósításához informatikai támogatást nyújt és hozzáférést biztosít a projektet
megvalósító szerv részére. A hozzáférés biztosításáig a projektet megvalósító szerv köteles elektronikus úton jelentést
beküldeni a tkfo@bm.gov.hu e-mail címre. 6. Egyéb rendelkezések
13. § A projektet végrehajtó szervezetek kötelesek a támogatási szerződésben előírt dokumentálási és iratmegőrzési
kötelezettségnek az előírásoknak megfelelően eleget tenni. A projekt teljes életciklusa alatt kötelesek a vonatkozó
európai uniós és nemzeti jogszabályok, valamint a támogatási szerződés által előírt ellenőrzési nyomvonal elemeit
elkülönített projektdossziéban őrizni. 7. Záró rendelkezések 14. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
15. § Hatályát veszti a Belügyminisztérium két- és többoldalú nemzetközi kapcsolatainak rendjéről szóló 26/2011. (IX. 9.) BM
utasítás 27. pontja, és 1. melléklete. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
271/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Palkó Zsófiát
a 2019. július 1. napjától 2022. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
86/2013. (II. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kozma
Györgyöt 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
111/2010. (II. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. február 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. N. F. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. január 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a Kormány kezdeményezze az Európai Bizottságnál a külföldi állampolgárok földvásárlási
tilalmának meghosszabbítását további 3 évvel?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintáján
feltüntetett kérdés a Kormány részére határozna meg feladatot. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 28/B. § (1) bekezdése szerint országos népszavazás és népi kezdeményezés
tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
Az Nsztv. 10. § a) pontja alapján az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését,
ha a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem
felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott
kérdésnek a választópolgár és a jogalkotó számára is egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség követelményét
a testület és az Alkotmánybíróság is a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi [51/2001.
(XI. 29.) AB határozat, ABH, 2001, 392, 396.; 25/ 2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB
határozat, ABK 2006.június, 429, 430.].
A népszavazásra feltenni kívánt kérdésnek egyértelműen eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak igennel
vagy nemmel kell tudnia válaszolni. A leírtakból következik, hogy a túl bonyolult, érthetetlen vagy félreérthető kérdés
sem tekinthető egyértelműnek.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő mind a választópolgár, mind a jogalkotó számára azért, mert azt
a téves látszatot kelti, mintha a kérdés céljának eléréséhez elegendő lenne a Kormány kezdeményezése az Európai
Bizottságnál, ezzel szemben az több – például a termőföldről szóló – jogszabály módosítását is igényelné.
A népszavazási kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe és a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben előírt követelményeknek, ezért az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Nsztv.
10. § a) és c) pontja alapján megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának a) és c) pontjain, a 13. § (1) bekezdésén,
jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1129/2010. (VI. 10.) Korm. határozata az új Polgári Törvénykönyv megalkotásáról.
A Kormány annak érdekében, hogy az új Polgári Törvénykönyv korszerű, európai uniós tagságunkból származó
kötelezettségeinknek megfelelő, a külföldi és hazai jogtudomány és joggyakorlat eredményeit hasznosító törvénymű legyen,
amely képes betölteni a civilisztika alaptörvényének szerepét, az alábbi határozatot hozza. Az új Kódexnek korszerűsítenie kell
a személyi és vagyoni viszonyok magánjogi szabályozását, növelnie kell a jogbiztonságot, meg kell könnyítenie a jogalkalmazók és
a jogkeresők eligazodását a természetes és a jogi személyek mellérendeltségi viszonyait szabályozó joganyagban. A Kódex
megalkotása során figyelembe kell venni a hatályba nem lépő, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2009. évi CXX. törvény
hasznosítható megoldásait is.
1. A Kormány elrendeli a Polgári Törvénykönyvről szóló 2009. évi CXX. törvény és a Polgári Törvénykönyvről szóló
2009. évi CXX. törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 2010. évi XV. törvény hatályba nem lépéséről szóló,
valamint a hatályba nem lépés folytán szükséges egyéb törvénymódosításokat tartalmazó törvénytervezet
előkészítését.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2010. június 15.
2. Az új Polgári Törvénykönyv előkészítését a következő típusú bizottságok közötti munkamegosztás keretében kell
megszervezni:
– Polgári Jogi Kodifikációs Főbizottság, amelynek feladata a Szerkesztőbizottság előterjesztése alapján
döntéshozatal a koncepcionális súlyú kérdésekben;
– Polgári Jogi Kodifikációs Szerkesztőbizottság, amelynek feladata az elvi kérdésekben történő állásfoglalás és
az Operatív Szakmai Bizottság által előterjesztett javaslatok elfogadása és azok összhangjának biztosítása;
– Polgári Jogi Operatív Szakmai Bizottság feladata az elvi kérdések kidolgozása, szövegtervezetek indokolással
együtt történő elkészítése.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30.
3. A 2. pontban meghatározott bizottságok tagjait a közigazgatási és igazságügyi miniszter kéri fel.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2010. június 15.
4. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy nevezzen ki miniszteri biztost az előbbiekben
vázolt feladatok kormányzati és közigazgatási koordinálása érdekében, aki egyben a Kodifikációs Főbizottság,
a Kodifikációs Szerkesztőbizottság és az Operatív Szakmai Bizottság titkári teendőit is ellátja, s biztosítja a testületek
munkájának összehangolását és zavartalan működésüket. Ugyancsak a miniszteri biztos feladata a végleges kódex elvi
változtatásainak szakmai és társadalmi vitára bocsátása, ezek lebonyolítása és a hasznosítható észrevételeknek
a törvény-előkészítés folyamatába való visszacsatolása.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2010. június 15.
5. Meg kell szervezni a Kódex elvi változtatásainak szakmai és társadalmi vitáját.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2010. november 30.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. Hatályát veszti az új Polgári Törvénykönyv hatályosulását vizsgáló monitoring bizottság létrehozásáról szóló
1199/2009. (XI. 23.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
335/I/2009. AB elnöki végzés.  Az Alkotmánybíróság elnöke jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az indítványt elutasítom. I n d o k o l á s
I. Az indítványozó az Alkotmánybírósághoz intézett indítványában a betegek utazási költségtérítésével kapcsolatos szabályozást sérelmezte. Indítványában azt kifogásolta, hogy a jogszabályok a megnövekedett benzinárakhoz
képest túlzottan alacsony összegben állapítják meg az utazási költségtérítés mértékét. Az indítványozó mindazonáltal nem jelölte meg a támadott jogszabályt, az Alkotmány
megsértett rendelkezéseit és nem fejtette ki a vélt alkotmányellenesség okát. Az Alkotmánybíróság főtitkárának
tájékoztatására az indítványozó a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Ebtv.) hatályon kívül helyezését kérte. Álláspontja szerint az Ebtv. „alkotmányellenes, mert az állampolgárok szándékos megkárosítását valósítja meg”.
II. Az indítvány nyilvánvalóan alaptalan. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 22. § (2) bekezdése szerint
az indítványnak a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január,
3., a továbbiakban: Ügyrend) 21. § (2) bekezdése értelmében a kérelem akkor tekinthető határozottnak, ha az indítvány tartalmazza: a vizsgálandó jogszabály megjelölése
mellett az Alkotmánynak azokat a rendelkezéseit, amelyeket – az indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabályok megsértenek. Az Alkotmánybíróság gyakorlata
szerint ez azt jelenti, hogy az indítványozónak meg kell jelölnie nemcsak a jogszabályt, hanem a jogszabálynak azt a
konkrét rendelkezését, amelyet az Alkotmánynak ugyancsak valamely konkrét rendelkezésébe ütközőnek tart.
(440/B/1993. AB végzés, ABH 1993, 910.; 346/D/1998.
AB határozat, ABH 2003, 1054, 1058.) Az Alkotmánybíróság arra is rámutatott, hogy nem elegendő az Alkotmány
egyes rendelkezéseire hivatkozni, az indítványban meg
kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és
mennyiben sérti. (472/B/2000. AB végzés, ABH 2001,
1655.; 494/B/2002. AB végzés, ABH 2002, 1783, 1784.)
Az indítványozó által előterjesztett kérelem nem felel
meg az Abtv.-ben és az Ügyrendben foglalt követelményeknek. Az indítványozó a főtitkár tájékoztatását követően sem terjesztett elő jogszabály alkotmányellenességének
utólagos vizsgálatára irányuló határozott kérelmet, ugyanis nem jelölte meg pontosan, hogy az Ebtv. mely szakaszainak alkotmányossági felülvizsgálatát kérte, nem hivatkozott az Alkotmány konkrét rendelkezéseinek sérelmére,
valamint indokolási kötelezettségének sem tett eleget.
A fentiekre tekintettel az indítványt az Abtv. 23. §
(1) bekezdése alapján – mint nyilvánvalóan alaptalant – elutasítom.
Budapest, 2010. január 11. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
35/2015. (XII. 4.) KKM közleménye az Európai Űrügynökséget létrehozó Alapokmány kihirdetéséről szóló 2015. CLVIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2015. évi CLVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2015. október 21-i 157. számában kihirdetett, az Európai Űrügynökséget
létrehozó Alapokmány XXI. cikk 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„(…) A jelen Alapokmány hatálybalépését követően az azt megerősítő, elfogadó vagy az Alapokmányhoz csatlakozó
államok esetében az Alapokmány azon a napon lép hatályba, amelyen az adott állam letétbe helyezte megerősítő,
elfogadó vagy csatlakozási okiratát.”
Magyarország csatlakozási okirata letétbe helyezésének napja: 2015. november 4.
Az Alapokmány Magyarország vonatkozásában történő hatálybalépésének napja: 2015. november 4.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi CLVIII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy az Európai
Űrügynökséget létrehozó Alapokmány kihirdetéséről szóló 2015. évi CLVIII. törvény 2. és 3. §-a 2015. november 4-én,
azaz kettőezer-tizenöt november negyedik napján lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1900/2017. (XII. 5.) Korm. határozata az egyes állami tulajdonban álló víziközmű-szolgáltató gazdasági társaságok támogatási kérelmeinek a GINOP-6.1.5-17 azonosító számú („Munkahelyi képzések támogatása nagyvállalatok munkavállalói számára” című) és a VEKOP-8.5.2-17 azonosító számú („Munkahelyi képzések támogatása nagyvállalatok munkavállalói számára” című), gazdaságfejlesztést célzó projektek megvalósítására irányuló felhívásokra történő benyújtásához való hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46. § (1b) bekezdése alapján hozzájárul, hogy
1. a GINOP-6.1.5-17 azonosító számú, „Munkahelyi képzések támogatása nagyvállalatok munkavállalói számára”
című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra
a) a  Tiszamenti Regionális Vízművek Zártkörűen működő Részvénytársaság a  „Jól képzett
szakemberekkel az egészséges ivóvízért” című,
b) a  Dunántúli Regionális Vízmű Zártkörűen Működő Részvénytársaság a  „Munkahelyi képzések
a Dunántúli Regionális Vízmű Zrt.-nél” című,
c) az  ÉRV. Északmagyarországi Regionális Vízművek Zártkörűen Működő Részvénytársaság
a „Munkahelyi képzések az ÉRV Zrt.-nél” című,
d) az  Északdunántúli Vízmű Zártkörűen Működő Részvénytársaság a  „Képzés támogatása az  ÉDV
Zrt.-nél” című,
2. a VEKOP-8.5.2-17 azonosító számú, „Munkahelyi képzések támogatása nagyvállalatok munkavállalói számára”
című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra a  DMRV Duna Menti Regionális
Vízmű Zártkörűen Működő Részvénytársaság a „Vállalati képzés megvalósulása a DMRV Zrt-nél” című
támogatási kérelmet benyújtsa. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
66/2017. (XI. 30.) HM utasítása a fokozati és a minősítő vizsgák tananyagtartalmával és vizsgaanyagával, valamint a vizsgáztatással kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter fenntartói irányítása alá
tartozó köznevelési intézményre, továbbá a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) Felkérem a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát, hogy biztosítsa az  utasításban
meghatározott feladatok végrehajtását.
2. § Az utasítás alkalmazásában
1. fokozati vizsga: az  oldalirányú karrierrendszer működtetése érdekében, szakmacsoportonként és
állománycsoportonként differenciáltan végrehajtott olyan számonkérés, ahol a résztvevők önálló felkészülést
követően, a meghirdetett vizsgaidőpontokban, a saját szakterületük és a hozzá kapcsolódó rokon szakterületek
katonai-szakmai ismereteiből tesznek tanúbizonyságot felkészültségükről;
2. minősítő vizsga: az  előmeneteli rendszer működtetése érdekében végrehajtott olyan számonkérés, ahol
a jelentkezők önálló felkészülést követően a meghirdetett vizsgaidőpontokban általános katonai ismeretekből
tesznek tanúbizonyságot felkészültségükről;
3. KVK: Katonai Vizsgaközpont, amely az NKE Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar (a továbbiakban: NKE HHK)
szervezetében működő, a  minősítő vizsgák, valamint a  tiszti és altiszti fokozati vizsgák előkészítéséért,
végrehajtásáért és ellenőrzéséért felelős, továbbá a tananyagok és a vizsgaanyagok kidolgozásában szakmai
segítséget biztosító szervezet;
4. szakmacsoport felelős szervezet: az  1.  mellékletben meghatározott, a  munkakörcsaládok meghatározott
csoportosításával kialakított egységek felelős szervezete;
5. szakmai felelős szervezet: a munkakör-gazdálkodással kapcsolatos feladatokról szóló 9/2014. (II. 12.) HM utasítás
2. § 5. pontja szerinti szervezet;
6. tananyag: a szakmai felelős szervezetek által összeállított és a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) főnöke
(a továbbiakban: HVKF) által jóváhagyott – minősítő vizsga esetében általános katonai, fokozati vizsga esetében
speciális katonai-szakmai – ismeretanyag;
7. vizsgaanyag: a tananyag alapján összeállított, a vizsga alapját képező kérdésgyűjtemény.
2. A tiszti és az altiszti fokozati vizsga, valamint a minősítő vizsga közös szabályai
3. § (1) A  KVK parancsnoka jogosult közvetlen kapcsolattartásra a  szakmai felelős szervezetekkel és a  honvédelmi
szervezetekkel, különösen a  tananyag és a  vizsgaanyag kidolgozása, módosítása, felülvizsgálata tekintetében,
valamint a vizsgáztatással és vizsgalétszámokkal kapcsolatosan.
(2) A tananyagot és a vizsgaanyagot évente szeptember 1. és november 30. között felül kell vizsgálni és december 10-ig
jóváhagyásra fel kell terjeszteni a HVKF részére.
(3) A  tananyag és a  vizsgaanyag felülvizsgálatát – együttműködve a  KVK-val – a  (2)  bekezdés szerinti időpontban
a  minősítő, illetve a  fokozati vizsga esetében is a  HVK Kiképzési és Oktatási Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK KIKOCSF) kezdeményezi.
(4) A tananyagok és vizsgaanyagok felülvizsgálatához és összeállításához a KVK szakmai segítséget nyújt.
 (5) A tananyag és a vizsgaanyag felülvizsgálatát a szakmai felelős szervezetek önállóan is kezdeményezhetik, minősítő
vizsga esetében a HVK KIKOCSF útján, fokozati vizsga esetében a szakmacsoport felelős szervezeten keresztül.
 (6) A  fokozati és a  minősítő vizsgák tananyagának mennyiségét – oldalszám, betűméret, sorköz vonatkozásában –
a HVK KIKOCSF határozza meg. 4. § A KVK minden év december 31-ig az NKE HHK KVK hivatalos honlapján közzéteszi a következő évi vizsgaidőszakra
vonatkozó minősítő és fokozati vizsgák HVKF által jóváhagyott tananyagát.
5. § Az NKE HHK dékánja a HVK KIKOCSF útján – évente július 20-ig időszaki jelentést, december 20-ig éves összefoglaló
jelentést terjeszt fel a  HVKF részére a  minősítő és a  fokozati vizsgákkal kapcsolatban a  tárgyévben végrehajtott
feladatokról, valamint a  vizsgák eredményéről, tapasztalatairól. A  jelentéseket tájékoztatásul meg kell küldeni
a HM Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM HPF) és a HVK Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK SZCSF) részére is.
6. § A vizsgák eredményes végrehajtásához szükséges informatikai eszközök és berendezések biztosítására a HVK Híradó,
Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) intézkedik.
3. A minősítő vizsgára vonatkozó szabályok 7. § (1) A minősítő vizsgák tananyagának és vizsgaanyagának összeállítását a HVK KIKOCSF koordinálja.
 (2) A tananyagok és vizsgaanyagok összeállítása során a HVK KIKOCSF szakmai felelős szervezeteket kér fel egy-egy adott
szakterületre vonatkozó tananyag és vizsgaanyag kidolgozása és évenkénti felülvizsgálata érdekében.
 (3) Az  összeállított tananyagot és a  tananyagjegyzéket a  HVK KIKOCSF jóváhagyásra felterjeszti a  HVKF részére, majd
a jóváhagyást követően a hozzájuk kapcsolódó vizsgaanyaggal együtt megküldi a KVK részére.
8. § (1) A  vizsgalétszámok megtervezése érdekében az  MH Katonai Igazgatási és Központi Nyilvántartó Parancsnokság
(a továbbiakban: MH KIKNYP) évente november 30-ig megküldi a KVK részére a következő évben minősítő vizsgára
jogosultak névjegyzékét. Az  MH KIKNYP a  névjegyzéket honvédelmi szervezetek szerinti bontásban készíti el és
tájékoztatásul megküldi az érintett honvédelmi szervezetek részére is.
(2) A  KVK minden év január 31-ig az  NKE HHK KVK hivatalos honlapján közzéteszi a  tárgyévre vonatkozó minősítő
vizsgaidőpontokat.
4. A tiszti és az altiszti fokozati vizsgára vonatkozó szabályok
9. § (1) A  fokozati vizsga tananyagának és vizsgaanyagának évenkénti felülvizsgálatát – a  szakmai felelősök bedolgozása
alapján – a szakmacsoport felelős szervezetek hajtják végre.
(2) Az (1) bekezdés szerint felülvizsgált tananyagot és vizsgaanyagot a szakmacsoport felelős szervezetek november 30-ig
megküldik a HVK KIKOCSF részére.
(3) Az összeállított tananyagokat és a tananyagjegyzéket a HVK KIKOCSF jóváhagyásra felterjeszti a HVKF részére, majd
a jóváhagyást követően a hozzájuk kapcsolódó vizsgaanyaggal együtt megküldi a KVK részére.
10. § (1) A vizsgalétszámok megtervezése érdekében az MH KIKNYP évente január 31-ig megküldi a KVK részére a tárgyévben
fokozati vizsgára kötelezettek névjegyzékét. Az MH KIKNYP a névjegyzéket honvédelmi szervezetek szerinti bontásban
készíti el és tájékoztatásul megküldi az érintett honvédelmi szervezetek részére is.
(2) A  KVK minden év február 28-ig az  NKE HHK KVK hivatalos honlapján közzéteszi a  tárgyévre vonatkozó fokozati
vizsgaidőpontokat.
11. § A fokozati vizsga vizsgaanyagának – szakmacsoportonként és állománycsoportonként – legalább 300 kérdést kell
tartalmaznia. Szakmacsoporton belül állománycsoportonként azonos kérdések is lehetnek.
12. § (1) Új szakmacsoport létrehozását kezdeményezni csak – a KVK-val együttműködésben – előre kidolgozott tananyag és
vizsgaanyag esetén lehet, legkésőbb szeptember 15-ig a tárgyévet követő évre vonatkozóan.
(2) Az új szakmacsoport tananyagának és vizsgaanyagának kidolgozásához a KVK szakmai segítséget nyújt.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti kezdeményezést a HVK KIKOCSF felé kell megtenni.
5. A legénységi fokozati vizsgára vonatkozó szabályok 13. § (1) A  legénységi fokozati vizsga tananyagának és vizsgaanyagának összeállítását, valamint évenkénti felülvizsgálatát
az  MH Vezénylő Zászlós koordinálja. Az  évenkénti felülvizsgálatot szeptember 1. és november 30. között kell
végrehajtani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti feladat végrehajtása érdekében az MH Vezénylő Zászlós a honvédelmi szervezetek egység
szintű vezénylő zászlósainak (a továbbiakban: vezénylő zászlósok) javaslata alapján, a honvédelmi szervezetek altiszti
állományából történő kijelöléssel, kidolgozó munkacsoportot (a továbbiakban: Munkacsoport) hoz létre.
A Munkacsoport összetétele évente változó lehet.
(3) A Munkacsoport vezetője az MH Vezénylő Zászlós vagy az által kijelölt vezénylő zászlós.
 (4) A Munkacsoport az évente felülvizsgált tananyagot és vizsgaanyagot december 10-ig jóváhagyásra felterjeszti a HVKF
részére, majd a jóváhagyást követően megküldi a vezénylő zászlósok részére.
 (5) A  vezénylő zászlósok – a  honvédelmi szervezetük vonatkozásában – összeállítják a  vizsgaanyagot a  jóváhagyott
vizsgakérdések felhasználásával, és megszervezik a  honvédelmi szervezet állományában a  legénységi állomány
fokozati vizsgáztatását.
14. § Az MH Vezénylő Zászlós – a vezénylő zászlósok bedolgozásai alapján – a legénységi fokozati vizsgákkal kapcsolatban
a  tárgyévben végrehajtott feladatokról, valamint a  vizsgák eredményéről, tapasztalatairól november 30-ig
a HVK KIKOCSF útján jelentést terjeszt fel a HVKF részére, melyet tájékoztatásul megküld a HM HPF és a HVK SZCSF
részére is.
6. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A 10. § (1) bekezdése 2018. január 1-jén lép hatályba.
16. § Hatályát veszti
a) a  Katonai Vizsgaközpontban végrehajtandó vizsgáztatás előkészítéséről, valamint a  tananyagtartalom
kialakításával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 56/2013. (IX. 20.) HM utasítás, valamint
b) a  tiszti, altiszti és legénységi fokozati vizsgák előkészítéséről, valamint a  tananyagtartalom kialakításával
kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 39/2015. (VII. 28.) HM utasítás.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1348/2019. (VI. 11.) Korm. határozata a Sopron-Fertő kiemelt turisztikai térségben megvalósítandó közúti beruházásokhoz szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a) a Sopron–Sopronkőhida–Fertőrákos–Balf útszakasz 1.  melléklet 1.  pontjában meghatározott részeinek
felújításával, valamint
b) a Balf–Fertőrákos összekötő út és a Fertő tavi vízitelep bekötését biztosító közút 1. melléklet 2. pontja szerinti
fejlesztésével,
2. egyetért azzal, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszter – az  1.  pont szerinti beruházások
megvalósítása érdekében – gondoskodjon a  kivitelezési munkálatokhoz és feladatokhoz kapcsolódó feltételes
közbeszerzési eljárások lefolytatásáról,
3. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával a  2.  pont
szerinti feltételes közbeszerzési eljárások eredményeként beérkező ajánlatok ismeretében nyújtson be
előterjesztést a Kormány részére az 1. pont szerinti beruházások megvalósításához szükséges további intézkedések
meghatározása és költségvetési forrás biztosítása érdekében.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter Határidő: a 2. pont szerinti feltételes közbeszerzési eljárások lezárását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2003. XLIV. törvény az egészségügyi közszolgáltatások nyújtásáról, valamint az orvosi tevékenység végzésének formáiról szóló 2001. CVII. törvény hatályon kívül helyezéséről.
1. § Az egészségügyi közszolgáltatások nyújtásáról,
valamint az orvosi tevékenység végzésének formáiról szóló
2001. évi CVII. törvény, valamint az azt módosító az egyes,
az egészségügyet és a társadalombiztosítást érintő törvények módosításáról szóló 2002. évi LVIII. törvény 49. §
(5) bekezdésének d) pontja és a Magyar Köztársaság
2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény
106. § (2) bekezdése a hatályát veszti.
2. § Ez a törvény a kihirdetése napján lép hatályba.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
224/2010. (IX. 2.) KE határozata vezérőrnagy szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére dr. Horváth József
vezérőrnagy szolgálati viszonyát 2010. augusztus 31-én megszüntetem és őt 2010. szeptember 1-jei hatállyal szolgálati
nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. augusztus 26. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök