text:
271/2018. (XII. 20.) Korm. rendelete az eseménykezelő központok feladat- és hatásköréről, valamint a biztonsági események kezelésének és műszaki vizsgálatának, továbbá a sérülékenységvizsgálat lefolytatásának szabályairól.
A Kormány
az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 24.  § (1)  bekezdés e), j) és
k) pontjában, valamint
az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről
szóló 2001. évi CVIII. törvény 17. § (1a) bekezdés b) és c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
 1. adminisztrátori jogosultsággal rendelkező informatikai biztonsági vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás,
amelynek a  során a  vizsgálatot végző személy rendszergazdai jogosultsággal rendelkezik, és az  eljárás
célja, hogy megfelelőségi listák alapján az  érintett szervezet teljes informatikai rendszerének az  állapota
ellenőrzésre kerüljön;
2. alapvető szolgáltatást nyújtó szolgáltató: a  létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról,
kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi CLXVI. törvény (a  továbbiakban: Lrtv.) alapján alapvető
szolgáltatást nyújtóként azonosított szolgáltató;
3. automatizált vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek a során az érintett szervezet informatikai
rendszerének a sérülékenységei célszoftverek segítségével kerülnek feltérképezésre;
4. bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó: az  elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az  információs
társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII. törvény (a  továbbiakban:
Ekertv.) 2. § j) pontja szerinti szolgáltatást nyújtó szolgáltató;
5. belső informatikai biztonsági vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek a  során az  érintett
szervezet informatikai rendszerének sérülékenységvizsgálata a  belső hálózati végpontról közvetlenül
történik;
6. biztonságiesemény-kezelési megbízott: az  érintett szervezet vezetője által a  biztonsági események
kivizsgálásával az  állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi
L. törvény (a továbbiakban: Ibtv.) 11. § (6) bekezdése szerint megbízott személy;
7. célszoftver: a  biztonsági vizsgálati eljárás során a  sérülékenységvizsgálat egyes fázisainak végrehajtására
kifejlesztett szoftver;
8. CSIRT-ek hálózata: a  tagállami számítógép-biztonsági eseményekre reagáló szerveknek a  hálózati
és információs rendszerek biztonságának az  egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító
intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelv által létrehozott
hálózata;
9. érintett szervezet: a  biztonsági vizsgálattal vagy sérülékenységvizsgálattal érintett, elektronikus információs
rendszert üzemeltető szervezet;
10. kézi informatikai biztonsági vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek a  során az  érintett
szervezet informatikai rendszerének sérülékenységei a vizsgálatot végző személy által egyedileg, manuálisan
összeállított lekérdezések alkalmazásával kerülnek feltérképezésre;
11. közvetítő szolgáltató: az Ekertv. 2. § l) pontja szerinti szolgáltató;
12. külső informatikai biztonsági vizsgálat: az informatikai rendszer internet felőli, külső sérülékenységvizsgálata,
amelynek a  során az  interneten fellelhető, nyilvános adatbázisokban való szabad keresésre, célzott
információgyűjtésre, valamint az  elérhető számítógépek szolgáltatásainak, sebezhetőségének
feltérképezésére kerül sor;
13. regisztrált felhasználói jogosultság nélküli informatikai biztonsági vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás,
amelynek a során a vizsgálatot végző személy semmilyen előzetes információval nem rendelkezik az érintett
szervezet informatikai rendszeréről, és nincs felhasználói jogosultsága a rendszerhez;
14. regisztrált felhasználói jogosultsággal rendelkező informatikai biztonsági vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati
eljárás, amelynek a során a vizsgálatot végző személy a számára külön létrehozott felhasználói jogosultsággal
végzi a vizsgálatot;
15. pszichológiai manipuláció: olyan tevékenységi forma, technikák és módszerek összessége, amely az emberek
befolyásolására alapozva teszi lehetővé bizalmas információk megszerzését vagy kártékony program
terjedését és működését;
16. titkosítási eljárás: olyan eljárás, amely az  adat megismerhetőségét azáltal korlátozza, hogy az  adat egy
algoritmus segítségével átalakításra kerül olyan jelsorozattá, ami olvashatatlan annak a  számára, aki nem
rendelkezik a visszaalakításhoz szükséges egyedi jelsorozatból álló kulccsal;
17. titkosítási kulcs: titkosítási eljárás során alkalmazott olyan jelsorozat, amelynek az  ismeretében a  titkosított
állomány megismerhető;
18. webes vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek a  során automatizált és kézi vizsgálatok útján
kerülnek feltárásra a webes alkalmazások sérülékenységei;
19. vezeték nélküli hálózat informatikai biztonsági vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek a során
a vezeték nélküli hozzáférési és kapcsolódási pontok keresése, feltérképezése, titkosítási eljárások elemzése,
titkosítási kulcsok visszafejthetőségének ellenőrzése célszoftverek és kézi vizsgálat útján történik.
2. A Központ feladat- és hatásköre 2. § A Kormány az Ibtv. 19. § (1) bekezdése, valamint az Ekertv. 6/B. § (1) bekezdése alapján eseménykezelő központként
(a továbbiakban: Központ) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatot jelöli ki.
3. § (1) A Központ kezeli
a) az Ibtv. 2. §-ában – az Ibtv. 19. § (2) és (3) bekezdése szerinti kivétellel – meghatározott szervek nyílt,
b) a bejelentés-köteles szolgáltatók,
c) a honvédelmi létfontosságú rendszerelemek kivételével az  európai vagy nemzeti létfontosságú
rendszerelemmé kijelölt létfontosságú rendszerelemeket működtetők,
d) a központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltató
elektronikus információs rendszereit érintő biztonsági eseményeket és fenyegetéseket.
(2) A Központ a biztonsági események és fenyegetések kezelése céljából együttműködik
a) az elektronikus információs rendszerek felügyeletére kijelölt hatóságokkal,
b) az Ibtv. 19. § (2) és (3) bekezdése szerinti eseménykezelő központtal (a továbbiakban együtt: eseménykezelő
központ),
c) a rendvédelmi szervekkel,
d) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatósággal és az  általa működtetett Országos Informatikai és Hírközlési
Főügyelettel,
e) az elektronikus hírközlési szolgáltatókkal, a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltatóval,
f ) az Lrtv. szerinti üzemeltetőkkel, kijelölő és javaslattevő hatóságokkal, valamint
g) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal.
(3) A  Központ a  hatáskörébe tartozó elektronikus információs rendszerek tekintetében részt vesz a  CSIRT-ek
hálózatának tevékenységében.
(4) A  Központ a  biztonsági eseményre vagy fenyegetésre utaló tevékenységeket kivizsgálja, és szükség esetén
figyelmeztetést ad ki a  felhasználók, az  eseménykezelő központok, a  hatóságok, az  elektronikus információs
rendszerek biztonsági felügyeletét ellátó hatóságok, valamint az  információbiztonsági felügyelő feladat- és
hatásköréről, továbbá a  zárt célú elektronikus információs rendszerek meghatározásáról szóló 187/2015. (VII. 13.)
Korm. rendelet szerinti egyedüli kapcsolattartó pont (a  továbbiakban: egyedüli kapcsolattartó pont), valamint
az (1) bekezdés szerinti szervek felé.
(5) A  Központ tájékoztatja az  egyedüli kapcsolattartó pontot a  biztonsági események kezelésére vonatkozó,
jogszabályban nem részletezett eljárásrendjéről.
(6) A Központ ellátja az alábbi feladatokat:
a) a biztonsági események nemzeti szintű nyomon követése;
b) a kockázatokkal és biztonsági eseményekkel kapcsolatos tájékoztatás, korai előrejelzés, riasztás,
bejelentéstétel és információterjesztés az érdekeltek számára;
c) reagálás a biztonsági eseményekre;
d) dinamikus kockázat- és eseményelemzések, valamint a  biztonsági eseményekkel kapcsolatos helyzetkép
készítése;
e) sérülékenységvizsgálat lefolytatása. (7) A  Központ meghatározza a  biztonsági események és kockázatok kezelésére vonatkozó eljárásokat, valamint
a biztonsági események, kockázatok és információk osztályozására szolgáló eljárásokat és szabályokat. Ennek során
a Központ együttműködik az (1) bekezdésben meghatározott szervezetekkel.
4. § A Központ a biztonságiesemény-kezelési feladatkörében felelős
a) a tudomására jutott biztonsági eseményekről az érintettek haladéktalan értesítéséért,
b) a  biztonsági eseményekről nyilvántartás vezetéséért, amely tartalmazza a  biztonsági esemény kapcsán
megtett intézkedéseket és azok eredményét, valamint
c) a külön kormányrendelet szerinti korai figyelmeztető rendszer működtetéséért.
5. § (1) A  Központ a  biztonsági események megelőzése céljából a  3.  § (1)  bekezdése szerinti szervezetek elektronikus
információs rendszereit érintő fenyegetésekkel összefüggő tájékoztatási és tudatosítási feladatokat
a (2)–(4) bekezdésben meghatározottak szerint látja el.
(2) A Központ az elektronikus információs rendszereket veszélyeztető sérülékenységekkel és fenyegető kockázatokkal
összefüggésben felelős
a) az elektronikus információs rendszerek biztonságáért felelős személyek tájékoztatásáért,
b) a hatóságok és az eseménykezelő központok tájékoztatásáért, valamint
c) a sérülékenységekről és fenyegetésekről, valamint a  javasolt biztonsági intézkedésekről a  honlapján
rendszeres tájékoztatásnyújtásáért.
 (3) A Központ a) elemzéseket, jelentéseket készít a magyar és a nemzetközi információbiztonsági irányokról,
b) a hatáskörébe tartozó biztonsági eseményekről negyedévente jelentést tesz a  Nemzeti Kiberbiztonsági
Koordinációs Tanács részére, valamint
c) évente jelentést készít a tevékenységéről a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokért felelős miniszter részére.
(4) A Központ
a) nem kötelező érvényű állásfoglalásokat, ajánlásokat adhat ki,
b) a biztonsági események kezelésére irányuló tájékoztatót tarthat, részt vehet az  információbiztonság
tudatosításáért felelős intézmények tudatosítási programjában, szakértői-oktatói tevékenységet végezhet,
c) kormányzati információtechnológiai és biztonságiesemény-kezelési együttműködési fórumot működtethet,
valamint
d) részt vesz az infokommunikációs biztonságra vonatkozó stratégiák és szabályozások előkészítésében.
3. Az eseménykezelő központok feladat- és hatásköre 6. § (1) A  Kormány az  Ibtv. 19.  § (2)  bekezdése alapján a  honvédelmi célú elektronikus információs rendszereket érintő
biztonsági események és fenyegetések kezelésére a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatot jelöli ki. A  Katonai
Nemzetbiztonsági Szolgálat a biztonsági események és fenyegetések kezelését a szakmai irányítása és koordinálása
alatt álló, szakfeladat szerint elkülönülő – a honvédelemért felelős miniszter irányítása, vezetése alatt álló szervnél,
szervezetnél működő – eseménykezelő központokkal együtt látja el.
(2) A Kormány az Ibtv. 19. § (3) bekezdése alapján a polgári hírszerző tevékenységet végző nemzetbiztonsági szolgálat
elektronikus információs rendszereit érintő biztonsági események és fenyegetések kezelésére az  Információs
Hivatalt jelöli ki. Az Információs Hivatal e feladat ellátására a szervezetén belül működő eseménykezelő központot
működtet.
(3) Az eseménykezelő központok a hatáskörükbe tartozó elektronikus információs rendszerek tekintetében,
a) biztonságiesemény-kezelési feladatkörükben ellátják a Központ 4. § szerinti,
b) tájékoztatási feladatkörükben ellátják a  Központ 5.  § (2)  bekezdés b)  pontja és 5.  § (3)  bekezdés c)  pontja
szerinti,
c) tudatosítási feladatkörükben ellátják a Központ 5. § (4) bekezdés a)–c) pontja szerinti
feladatait.
7. § (1) Az eseménykezelő központok a hatáskörükbe tartozó elektronikus információs rendszerek tekintetében
a) nyilvántartást vezetnek a  hatáskörükbe tartozó szervekkel való kapcsolattartáshoz szükséges
elérhetőségekről, és
b) az észlelt, valamint a tudomásukra jutott biztonsági eseményekről haladéktalanul tájékoztatják a Központot.
(2) Az  eseménykezelő központok a  működésük megkezdéséről – működésüknek a  tervezett megkezdését
megelőzően legalább öt nappal – a  Központot tájékoztatják, a  kapcsolattartáshoz szükséges adatokat, valamint
a kapcsolattartási adatok változását haladéktalanul bejelentik a Központnak.
(3) Az eseménykezelő központok eljárására a 3. § (7) bekezdését, a 14–18. §-t, a 20–21. §-t és a 23–29. §-t alkalmazni kell.
4. A biztonsági események bejelentése 8. § (1) Az  Ibtv. 19.  § (1)  bekezdés b)–c)  pontja szerinti szervezetek, valamint a  közvetítő szolgáltató kötelesek a  Központ
részére az  elektronikus információs rendszereikben bekövetkezett biztonsági eseményeket haladéktalanul
bejelenteni.
(2) Az  érintett szervezet a  honvédelmi célú elektronikus információs rendszert érintő biztonsági eseményt és
fenyegetést a  honvédelmi miniszter belső rendelkezése szerint a  6.  § (1)  bekezdésben kijelölt eseménykezelő
központnak jelenti be.
9. § (1) Az  alapvető szolgáltatást nyújtó szolgáltatók indokolatlan késedelem nélkül bejelentik a  Központnak az  általuk
nyújtott alapvető szolgáltatások folytonosságára jelentős hatást gyakorló biztonsági eseményeket.
(2) A biztonsági esemény hatása jelentőségének meghatározása érdekében az alapvető szolgáltatást nyújtó szolgáltató
tájékoztatásának az alábbi adatokat is tartalmaznia kell:
a) az alapvető szolgáltatás zavara által érintett felhasználók száma,
b) a biztonsági esemény időtartama,
c) a biztonsági esemény által érintett terület földrajzi kiterjedése.
(3) Ha egy alapvető szolgáltatásokat nyújtó szolgáltató valamely, a  kritikus társadalmi és gazdasági tevékenységek
fenntartása szempontjából alapvetőnek tekintett szolgáltatás nyújtását egy harmadik fél bejelentés-köteles
szolgáltatóra alapozza, az említett szolgáltatónak be kell jelentenie minden olyan esetet, amikor a bejelentés-köteles
szolgáltatót érintő biztonsági esemény jelentős hatást gyakorol az alapvető szolgáltatások folytonosságára.
10. § A  bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó – a  11.  §-ban, valamint az  információs társadalommal összefüggő
szolgáltatások elektronikus információbiztonságának felügyeletéről és a  biztonsági eseményekkel kapcsolatos
eljárásrendről szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint – haladéktalanul bejelenti a  Központ részére
az  elektronikus információs rendszerein bekövetkezett azon biztonsági eseményeket, amelyek jelentős hatást
gyakorolnak az általa az Európai Unión belül kínált bejelentés-köteles szolgáltatás nyújtására.
11. § (1) A  biztonsági események bejelentése elsődlegesen elektronikus úton történik, ha azonban az  elektronikus
információs rendszer oly mértékben sérül, hogy az  nem lehetséges, a  bejelentés bármely más módon
megvalósítható.
(2) A bejelentés tartalmazza legalább
a) a biztonsági esemény rövid leírását, státuszát,
b) a szolgáltatás működésében támadt zavar mértékét,
c) az esemény kezelésére az üzemeltető által kijelölt kapcsolattartó személy és szervezet elérhetőségeit,
d) a biztonsági esemény hatását meghatározó szempontokat, valamint
e) közvetítő szolgáltató igénybevétele esetén a közvetítő szolgáltató megnevezését, elérhetőségét.
12. § (1) A  Központ – a  9.  § (1)  bekezdése és a  10.  §-a szerinti bejelentések alapján – vizsgálja az  alapvető szolgáltatást
nyújtók, valamint a  bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtók szolgáltatásaira jelentős hatást gyakorló biztonsági
események határon átnyúló hatását, és közvetlenül vagy az  egyedüli kapcsolattartó pont útján indokolt esetben
tájékoztatja a jelentős hatást gyakorló biztonsági eseményekről a többi érintett tagállamot.
(2) A Központnak az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás során biztosítania kell a szolgáltatók biztonságát, gondoskodnia
kell arról, hogy ne sérüljenek a kereskedelmi érdekei és a bejelentésben foglalt információk bizalmassága.
5. Önkéntes bejelentés 13. § (1) Azok az Lrtv. szerinti ágazati szereplők, akiket nem azonosítottak alapvető szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatóként,
önkéntes alapon bejelenthetik a Központnak az olyan biztonsági eseményeket, amelyek jelentős hatást gyakorolnak
az  általuk nyújtott szolgáltatások folytonosságára. Ez  a  rendelkezés nem alkalmazható azon rendszerelemek
vonatkozásában, amelyek az Lrtv. alapján európai vagy nemzeti létfontosságúvá kerültek kijelölésre.
(2) A  bejelentés-köteles szolgáltatók önkéntes alapon bejelenthetnek minden olyan eseményt, amelyek számukra
addig ismeretlen jellemzőkkel bírtak, ideértve különösen a  sérülékenységet kihasználó új módszereket,
a kihasználásra vonatkozó adatokat, sebezhető pontokat vagy fenyegetéseket.
(3) A  Központ az  önkéntes bejelentésekkel szemben előnyben részesítheti a  kötelezően vizsgálandó bejelentések
feldolgozását. Az önkéntes bejelentéseket csak akkor kell feldolgozni, ha az nem jelent aránytalan vagy indokolatlan
terhet a Központ számára.
(4) Az önkéntes bejelentés eredményeként a bejelentő szervezet számára nem írható elő olyan kötelezettség, amely ne
vonatkozott volna rá a bejelentés megtétele nélkül is.
6. A biztonsági események kezelésének, műszaki vizsgálatának szabályai
14. § Az  állami és önkormányzati szervek elektronikus információs rendszereit érintő biztonsági események
kivizsgálásában első sorban
a) az elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy,
b) biztonságiesemény-kezelési megbízott, valamint
c) a hatáskörrel rendelkező eseménykezelő központ vehet részt.
15. § (1) A  nemzetbiztonsági védelem alá eső szerv vezetője – a  6.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott szervek
kivételével –
a) az elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy esetében a feladatra történő kinevezése,
b) a biztonságiesemény-kezelési megbízott esetében a feladatra történő megbízása
tervezett hatálybalépését megelőző harminc nappal véleményezés céljából – az érintett személy hozzájárulásával –
megküldi a Központ részére a kinevezésben, illetve a megbízásban szereplő személy adatait.
(2) A  Központ a  feladatra történő kinevezés, illetve a  megbízás hatálybalépésének időpontjáig köteles a  véleményét
a véleménykérő szerv vezetője részére megküldeni.
(3) A  biztonságiesemény-kezelési megbízottat az  Ibtv.-ben meghatározott elektronikus információs rendszer
biztonságával összefüggő feladatok ellátásában részt vevő személynek kell tekinteni.
16. § (1) A  bejelentett biztonsági esemény kivizsgálása során a  biztonsági eseménnyel érintett szervezet köteles
együttműködni a Központtal, amely együttműködés kiterjed:
a) a bejelentéssel kapcsolatos információk átadására,
b) a biztonsági eseményben érintettek (támadó/támadott) beazonosításához szükséges műszaki, technikai
adatok Központ részére történő átadására,
c) a Központ szakembereinek tájékoztatására a biztonsági esemény következményei elhárítása érdekében tett
intézkedésekről, illetve a biztonsági esemény vizsgálata során, az infrastruktúrával kapcsolatos beállításokról,
d) hozzáférés biztosítására a Központ szakemberei számára az incidensben érintett infrastruktúrához, valamint
e) a Központ által végzett kockázatelemzés alapján szükségesnek ítélt korai figyelmeztető- vagy
csapdarendszerek, szenzorok telepítésére.
 (2) Az  együttműködés keretein belül az  alapvető szolgáltatást nyújtó szolgáltatók az  incidensben érintett
infrastruktúrával kapcsolatos, speciális, ágazati sajátosságokat megosztják a Központtal.
 (3) A  bejelentés-köteles szolgáltatók, valamint az  Lrtv. 4.  melléklet 26. sora szerinti alapvető szolgáltatást nyújtó
szolgáltatók az  együttműködés keretein belül az  incidensben érintett előfizetőkkel kapcsolatban a  Központ
kérésére kötelesek szükség szerint tiltásokat bevezetni, illetve (felhasználói, előfizetői) hozzáféréseket korlátozni,
felfüggeszteni vagy megszüntetni.
17. § (1) A biztonsági eseménnyel érintett szervezet – a  (2) bekezdés kivételével – a Központ kérésére köteles a biztonsági
események kezeléséhez szükséges műszaki, technikai adatokat, információkat összegyűjteni, és elektronikus
formában átadni vagy egyéb módon hozzáférhetővé tenni.
(2) Ha a  biztonsági eseménnyel érintett szervezet – a  (3)  bekezdés kivételével – bármely okból nem képes
az  (1)  bekezdés szerinti adatok összegyűjtésére, a  Központ begyűjtheti az  adatokat. A  biztonsági eseménnyel
érintett szervezet gondoskodik arról, hogy a Központ az adatokhoz hozzáférjen.
(3) Ha a  biztonsági eseménnyel érintett bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó bármely okból nem képes
az  (1)  bekezdés szerinti adatok összegyűjtésére, az  eseménykezelő központ képviselője helyszíni tanácsadás
keretein belül, az érintett szervezet szakértőinek bevonásával javaslatot tesz a szükséges adatok összegyűjtésének
és biztosításának módjára. A  biztonsági eseménnyel érintett bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó gondoskodik
arról, hogy az eseménykezelő központ az adatokhoz hozzáférjen.
(4) A  biztonsági eseményekkel érintett szerv – az  (5)  bekezdés kivételével – köteles a  vizsgálat lefolytatásához
szükséges adatokat, dokumentumokat, eszközöket és egyéb információkat a Központ rendelkezésére bocsátani.
(5) A  biztonsági eseményekkel érintett bejelentés-köteles szolgáltató köteles a  vizsgálat lefolytatásához szükséges
adatokat, dokumentumokat, eszközöket és egyéb információkat tartalmazó, bitazonos másolatokat a  Központ
rendelkezésére bocsátani.
(6) A Központ – a (7) bekezdés kivételével – a biztonsági eseménnyel érintett szervezettel együttműködve kidolgozza
a  biztonsági esemény felszámolásához szükséges intézkedéseket, amelyeket a  biztonsági eseménnyel érintett
szervezet köteles végrehajtani.
(7) A  biztonsági eseménnyel érintett bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó a  biztonsági esemény felszámolásához
szükséges intézkedéseket kidolgozza, és haladéktalanul végrehajtja. A Központ támogatja a biztonsági eseménnyel
érintett bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtót a  biztonsági esemény felszámolásához szükséges intézkedések
kidolgozásában.
(8) A  biztonsági eseménnyel érintett bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó az  esemény felszámolását követően
felülvizsgálja az elektronikus információs rendszerei kockázatelemzésének, kockázatkezelésének teljeskörűségét, és
végrehajtja a szükséges módosításokat.
(9) A  Központ a  biztonsági eseményről zárt kezelésű technológiai naplót vezet, amely tartalmazza a  biztonsági
esemény kivizsgálásának támogatása során tett intézkedéseket és azok eredményét is.
18. § (1) A  Központ a  hatáskörébe tartozó elektronikus információs rendszert működtető szervektől és az  eseménykezelő
központoktól kért és kötelezően átadott információk és adatok alapján, az  elektronikus információs rendszereket
érintő, biztonsági eseményre vagy fenyegetésre utaló jeleket elemezi, értékeli, és folyamatos ügyeleti rendszerén
keresztül értesíti az  elektronikus információs rendszer üzemeltetőjét a  biztonsági esemény bekövetkeztének
veszélyéről vagy fennállásáról, valamint a javasolt intézkedésekről.
(2) A  Központ a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatótól átvett műszaki adatok és
információk folyamatos figyelésével értékelést végezhet, valamint keresheti a  hálózatok, illetve szolgáltatások
működését érintő biztonsági eseményre vagy fenyegetésre utaló jeleket.
(3) A  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltató a  Központ által történő biztonságieseménykezelés során köteles
a) a biztonsági eseményben érintettek, a támadó és a támadott beazonosításához szükséges műszaki, technikai
adatok Központ részére történő átadására,
b) az ismert fenyegetések elleni védelmi intézkedések, műszaki, technikai megoldások alkalmazására,
c) a Központ kérésére a  17.  § (1)  bekezdése szerinti adatokat szolgáltatni a  hálózati forgalomba való
beavatkozásra utaló jelek elemzése, kiértékelése céljából, valamint
d) a Központ által meghatározott, biztonsági eseményekkel kapcsolatos feladatokban együttműködni.
19. § (1) A  biztonsági események kivizsgálása során az  eseménykezelő központ szükség szerint megismerheti a  közvetítő
szolgáltatók különböző szolgáltatás- vagy üzletmenet folytonosságot biztosító szabályzóit, eljárásrendjeit, ideértve
különösen az üzletfolytonossági tervét, a katasztrófa helyreállítási tervét.
(2) A  biztonsági esemény által érintett közvetítő szolgáltató az  eseménykezelő központtal való együttműködés
keretein belül a konkrét biztonsági esemény kezelése érdekében az eseménykezelő központ kérésére a biztonsági
eseményben érintettek, a támadó és a támadott beazonosításához szükséges adatokat szolgáltat a Központ részére,
valamint az incidensben érintett előfizetőkkel kapcsolatban szükség szerint tiltásokat vezet be, felhasználói, illetve
előfizetői hozzáféréseket korlátoz, függeszt fel, vagy szüntet meg.
(3) Veszélyesnek vagy károsnak ítélt szolgáltatás biztosítása esetén az eseménykezelő központ kötelezheti a közvetítő
szolgáltatót adott szolgáltatás tiltására.
(4) A  Központ értesíti az  Ekertv. 6/B.  § (3)  bekezdése szerinti hatóságot, ha a  közvetítő szolgáltató nem teljesíti
együttműködési kötelezettségét.
20. § A  biztonsági eseményekkel összefüggő adatok műszaki vizsgálatának célja, hogy a  bekövetkezett biztonsági
események kivizsgálása révén a Központ
a) feltárja a biztonsági esemény bekövetkeztének okait, körülményeit, az okozott kár mértékét,
b) behatárolja a biztonsági esemény által érintett elektronikus információs rendszerek, rendszerelemek körét,
c) javaslatot tegyen a biztonsági esemény által okozott kár elhárítására, és
d) a bekövetkezett biztonsági eseményből levonható tanulságokról tájékoztassa a  biztonsági eseménnyel
érintett más szerveket és a hatóságot annak érdekében, hogy a jövőben a biztonsági esemény bekövetkezése
megelőzhető legyen.
21. § A bejelentési, tájékoztatási, illetve együttműködési kötelezettségnek eleget nem tevő szervezetet a Központ jelenti
az adott elektronikus információs rendszer felügyeletét ellátó hatóságnak.
7. Sérülékenységvizsgálat 22. § (1) A nemzetbiztonsági védelem alá eső állami és önkormányzati szervek elektronikus információs rendszerei, az  Ibtv.
2.  § (1)  bekezdése szerinti állami és önkormányzati szervek európai létfontosságú rendszerelemmé vagy nemzeti
létfontosságú rendszerelemmé törvény alapján kijelölt rendszerelemeinek elektronikus információs rendszerei,
valamint a  zárt célú elektronikus információs rendszerek sérülékenységvizsgálatát – a  (2) és (3)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – a Központ végzi. A Központ jogosult továbbá az Ibtv. 18. § (3) bekezdése szerinti állami
szervként a sérülékenységvizsgálat lefolytatására.
(2) A  polgári hírszerző tevékenységet végző nemzetbiztonsági szolgálat elektronikus információs rendszerei
sérülékenységvizsgálatát a 6. § (2) bekezdése szerinti eseménykezelő központ végzi.
(3) A  honvédelmi célú elektronikus információs rendszerek sérülékenységvizsgálatát a  6.  § (1)  bekezdése szerinti
eseménykezelő központ végzi.
(4) Az  Ibtv. 18.  § (3)  bekezdés b)  pontja szerinti gazdálkodó szervezet (a  továbbiakban: gazdálkodó szervezet) abban
az esetben végezhet sérülékenységvizsgálatot, ha
a) a gazdálkodó szervezet nevében és alkalmazásában eljárva a sérülékenységvizsgálatban részt vevő személy
az  Ibtv. 18.  § (4)  bekezdésében meghatározott feltételeken túl rendelkezik a  sérülékenységvizsgálat
lefolytatásához szükséges ismeretek meglétét igazoló végzettséggel, és ezen a  szakterületen legalább 2 év
szakmai tapasztalattal, valamint
b) a gazdálkodó szervezet bejegyzésre került a  sérülékenységvizsgálat lefolytatására jogosult gazdálkodó
szervezetek nyilvántartásába.
(5) A  sérülékenységvizsgálat lefolytatására jogosult gazdálkodó szervezetekről az  Alkotmányvédelmi Hivatal
nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza a gazdálkodó szervezet adatait, a sérülékenységvizsgálatban részt
vevő személyek számát és a  sérülékenységvizsgálat lefolytatásához szükséges ismereteket igazoló végzettség
megnevezését és megszerzésének az idejét.
(6) Az  (5) bekezdés szerinti adatok tekintetében az Alkotmányvédelmi Hivatal egyedi, írásbeli kérelem alapján, annak
beérkezésétől számított tizenöt napon belül nyújt tájékoztatást azon elektronikus információs rendszereket
üzemeltető szervezet részére, amelyek az Ibtv. 18.  § (2)  bekezdése alapján jogosultak sérülékenységvizsgálatot
kezdeményezni.
(7) A  nyilvántartásba való felvételt a  gazdálkodó szervezet kezdeményezi az  Alkotmányvédelmi Hivatal felé,
a  (4)  bekezdésben meghatározott feltételek meglétét igazoló okiratok benyújtásával. A  (4)  bekezdésben
meghatározott feltételek szakmai megfelelősége tekintetében a Központ nyilatkozata irányadó.
(8) Az Alkotmányvédelmi Hivatal elutasítja a nyilvántartásba történő felvételi kérelmet, ha
a) a gazdálkodó szervezet nem rendelkezik az  Ibtv. 18.  § (3)  bekezdés b)  pontjában megkövetelt telephely
biztonsági tanúsítvánnyal,
b) a Központ nyilatkozata alapján a  sérülékenységvizsgálat lefolytatásához szükséges ismeretek meglétét
igazoló végzettség, és ezen a szakterületen legalább 2 év szakmai tapasztalat nem áll fenn, vagy
c) a gazdálkodó szervezet által közölt adatok a valóságnak nem felelnek meg.
(9) A  sérülékenységvizsgálat lefolytatására jogosult gazdálkodó szervezet az  alkalmassági feltételeket érintő
változásokról, valamint a sérülékenységvizsgálatban részt vevő személyeket érintő változásokról a változást követő
nyolc napon belül értesíti az Alkotmányvédelmi Hivatalt.
(10) Az  Alkotmányvédelmi Hivatal jogosult az  alkalmassági feltételek meglétét, valamint a  nyilvántartásban szereplő
adatok valódiságát ellenőrizni. Az értesítési kötelezettség elmulasztása esetén, valamint az alkalmassági feltételek
meglétének hiánya esetén az Alkotmányvédelmi Hivatal a gazdálkodó szervezetet a nyilvántartásából törli.
(11) Az  (5)  bekezdés szerint vezetett nyilvántartásba felvételre került gazdálkodó szervezetnek a  felvételt követő
minden második évben ismételten meg kell küldenie az  Alkotmányvédelmi Hivatal részére a  (4) és (7)  bekezdés
szerinti okiratokat. A megküldést a biztonsági vezető útján, az Alkotmányvédelmi Hivatal által a felvételről kiállított
tanúsítványban feltüntetett hónapnak megfelelő hónap utolsó napjáig kell teljesíteni.
(12) Az  Alkotmányvédelmi Hivatal a  megküldött dokumentumok alapján ismételten ellenőrzi, hogy teljesülnek-e
a (4) bekezdésben meghatározott feltételek.
(13) Ha a (11) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatási kötelezettségének a gazdálkodó szervezet nem tesz eleget,
akkor a gazdálkodó szervezetet az Alkotmányvédelmi Hivatal törli a nyilvántartásból.
23. § (1) A sérülékenységvizsgálat célja az esetleges biztonsági események bekövetkeztét megelőzően az érintett szervezet
elektronikus információs rendszere, rendszerelemei gyenge pontjainak feltárása, valamint a feltárt hibák elhárítására
vonatkozó részletes megoldási javaslatok kidolgozása az  elektronikus információs rendszerek, rendszerelemek
védelmének és biztonságának megerősítése érdekében.
(2) A  sérülékenységvizsgálat tárgya az  adatok, információk kezelésére használt elektronikus információs rendszerek,
rendszerelemek, eszközök, eljárások és kapcsolódó folyamatok vizsgálata, valamint az  ezeket kezelő személyek
általános informatikai felkészültségének és az  érintett szervezetnél használt informatikai és információbiztonsági
előírások, szabályok betartásának vizsgálata.
24. § (1) A sérülékenységvizsgálat során a sérülékenységvizsgálati eljárását megalapozó dokumentációban meghatározottak
szerint az alábbi vizsgálatok elvégzésére kerül sor:
a) külső informatikai biztonsági vizsgálat,
b) webes vizsgálat,
c) automatizált vizsgálat,
d) pszichológiai manipuláció,
e) belső informatikai biztonsági vizsgálat, illetve
f ) vezeték nélküli hálózat informatikai biztonsági vizsgálata.
(2) A sérülékenységvizsgálat az (1) bekezdés a)–c), e) és f ) pontjában meghatározott irányultságok tekintetében három
típusú jogosultsági fázist tartalmazhat:
a) regisztrált felhasználói jogosultság nélküli vizsgálat,
b) regisztrált felhasználói jogosultsággal rendelkező vizsgálat és
c) adminisztrátori jogosultsággal rendelkező vizsgálat.
(3) A  sérülékenységvizsgálat határideje a  hatóság határozatának keltétől, illetve az  előzetesen egyeztetett kezdési
időponttól számítva az (1) bekezdésben meghatározott vizsgálatok szerint:
a) külső informatikai biztonsági vizsgálat esetén harminc nap,
b) webes vizsgálat esetén hetvenöt nap,
c) pszichológiai manipuláció esetén kilencven nap,
d) belső informatikai biztonsági vizsgálat esetén kilencven nap,
e) vezeték nélküli hálózat informatikai biztonsági vizsgálat esetén harminc nap.
25. § (1) A  sérülékenységvizsgálat előkészítése során a  sérülékenységvizsgálatot végző szerv sérülékenységvizsgálati
dokumentációt készít. A  sérülékenységvizsgálati dokumentációban rögzíti a  vizsgálati feladatokat, célokat,
a technikai és személyi feltételeket, a módszertant, az egyeztetések, a sérülékenységvizsgálat várható befejezésének
dátumát.
(2) Ha a  sérülékenységvizsgálatot a  hatóság rendeli el, akkor a  sérülékenységvizsgálati dokumentációban
a  határozatban rögzített vizsgálati feladatokat kell feltüntetni. A  sérülékenységvizsgálat egyedi kezdeményezése
esetén a  vizsgálati feladatokra a  kezdeményező javaslatot tehet, amelyről a  sérülékenységvizsgálatot végző szerv
dönt.
(3) A  sérülékenységvizsgálati dokumentációt a  sérülékenységvizsgálatot végző szerv megküldi az  érintett szervezet
részére. Az  érintett szervezet a  sérülékenységvizsgálati dokumentáció tartalmára a  kézhezvételtől számított nyolc
napon belül észrevételt tehet. Az észrevétel nem érintheti a hatóság által elrendelt vizsgálatokat. Az észrevételekről
a sérülékenységvizsgálatot végző szerv dönt.
26. § (1) A sérülékenységvizsgálatot végző szerv a sérülékenységvizsgálat során kellő gondossággal eljárva köteles a vizsgált
elektronikus információs rendszer által nyújtott szolgáltatásoknak a  feltétlenül szükségesnél nem nagyobb
mértékű korlátozására, a sérülékenységvizsgálatnak a szolgáltatás szempontjából nem kritikus időszakban történő
elvégzésére. A  sérülékenységvizsgálatot végző szerv köteles a  korlátozás várható mértékéről és időtartalmáról
az érintett szervezetet előzetesen tájékoztatni.
(2) Hatósági határozat alapján elrendelt sérülékenységvizsgálat esetén az  érintett szervezet köteles
a sérülékenységvizsgálat lefolytatásához szükséges adatokat, dokumentumokat, eszközöket és egyéb információkat
a  sérülékenységvizsgálatot végző szerv rendelkezésére bocsátani, valamint tűrni a  sérülékenységvizsgálatból
fakadó, a vizsgált elektronikus információs rendszeren bekövetkezett szolgáltatáscsökkenést.
(3) Egyedi kezdeményezés esetén az  érintett szervezet a  25.  § (3)  bekezdése szerinti észrevételezés során kizárhatja
azokat a vizsgálatokat, amelyek jelentős szolgáltatáscsökkenést eredményeznek.
(4) A  sérülékenységvizsgálatot végző szerv a  sérülékenységvizsgálatra irányadó határidőt, annak letelte előtt egy
alkalommal legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja, és erről az érintett szervezetet és a hatóságot értesíti.
27. § (1) A Központ saját hatáskörében indított sérülékenységvizsgálat végrehajtása érdekében a 22. § (1) bekezdése szerinti
szervezetek kötelesek bejelenteni a webes szolgáltatások, weboldalak és web-szerverek elérhetőségére vonatkozó
egyedi technikai adatokat, azonosítókat a Központ részére.
(2) A  22.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti szervezetek az  (1)  bekezdésben meghatározott adatokat az  illetékes
eseménykezelő központnak jelentik be.
(3) A webes szolgáltatások elérhetőségében bekövetkező változás esetén a bejelentést 3 napon belül meg kell tenni.
 (4) A Központ tájékoztatja az érintett szervezetet az általa a vizsgálathoz használt IP címről vagy más egyedi technikai
azonosítóról, amelyet az érintett szervezet nem tilthat ki a webes szolgáltatás eléréséből.
28. § (1) Az érintett szervezet elektronikus információs rendszere az átlagostól jelentősen eltér, ha
a) az elektronikus információs rendszer
aa) a külső internetes tartományban több mint 20 IP címen elérhető eszközzel,
ab) több mint 10 webes szolgáltatással,
ac) a belső hálózat tekintetében több mint 50 szerverrel,
ad) több mint 500 munkaállomással,
ae) több mint 5 vezeték nélküli hálózattal vagy
af ) több mint 500 fős felhasználói létszámmal
rendelkezik, vagy
b) az érintett szervezet több, mint három telephelyen rendelkezik a vizsgálattal érintett elektronikus információs
rendszerrel.
 (2) Ha az érintett szervezet elektronikus információs rendszere, rendszereleme az átlagostól jelentősen eltér, és emiatt
egyedi sérülékenységvizsgálati eljárás szükséges, a  sérülékenységvizsgálati határidő a  24.  § (3)  bekezdésében
meghatározottakon túl további harminc nappal meghosszabbítható.
29. § (1) A sérülékenységvizsgálat lezárásakor a sérülékenységvizsgálatot végző szerv állásfoglalást készít, és azt nyolc napon
belül megküldi az érintett szervezet és a hatóság részére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti állásfoglalás tartalmazza
a) a vizsgálati eredmények leírását és
b) a rövid, közép- és hosszú távú intézkedésekre vonatkozó intézkedési javaslatokat.
8. Záró rendelkezések 30. § Ez a rendelet 2019. január 1-én lép hatályba.
31. § (1) Ez a rendelet
a) a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek,
b) a  hálózati és információs rendszerek biztonságának az  egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító
intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
(2) Ez  a  rendelet a  hálózati és információs rendszerek biztonságát fenyegető kockázatok kezelése céljából a  digitális
szolgáltatók által figyelembe veendő elemek és a  biztonsági események hatása jelentőségének megállapítására
szolgáló paraméterek pontosabb meghatározása tekintetében az  (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi
irányelv alkalmazására vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 2018. január 30-i (EU) 2018/151 bizottsági
végrehajtási rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
32. § E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
33. § Hatályát veszti a  kormányzati eseménykezelő központ és az  eseménykezelő központok feladat- és
hatásköréről, valamint a  biztonsági események kezelésének, a  biztonsági események műszaki vizsgálatának és
a sérülékenységvizsgálat lefolytatásának szabályairól szóló 185/2015. (VII. 13.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
9/2017. (III. 10.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium költségvetési fejezet 2017. évre vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzatai és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdésében foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetébe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatok, az államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdése alapján, továbbá az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 38. §-a alapján létrehozott fejezeti kezelésű előirányzatok, valamint a 2016. évben
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok maradványa (a továbbiakban: fejezeti kezelésű előirányzatok)
szabályszerű, gazdaságos, hatékony, eredményes felhasználásáért, a rendelkezési jogosultságok betartásáért,
a  jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben meghatározott feladatok ellátásáért, valamint azok
ellenőrzéséért – ha a Kvtv. vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – kormányrendeletben, miniszteri
rendeletben és az adott előirányzatra vonatkozó külön utasításban foglaltak figyelembevételével a kijelölt vezetők
a felelősek.
2. § A Kvtv. 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetébe sorolt központi kezelésű előirányzat, továbbá
a Kvtv. 8. § (1) és (4) bekezdése alapján létrehozott központi kezelésű előirányzat (a továbbiakban: központi kezelésű
előirányzatok) szabályszerű, gazdaságos, hatékony, eredményes felhasználásáért, a rendelkezési jogosultságok
betartásáért, a jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben meghatározott feladatok ellátásáért, valamint
azok ellenőrzéséért – ha a Kvtv. vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – kormányrendeletben, miniszteri
rendeletben és az adott előirányzatra vonatkozó külön utasításban foglaltak figyelembevételével a kijelölt vezetők
a felelősek.
3. § A fejezeti kezelésű előirányzatok szakmai kezelőit az 1. és 2. melléklet jelöli ki.
4. § A központi kezelésű előirányzatok szakmai kezelőit a 3. melléklet jelöli ki.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a Nemzetgazdasági Minisztérium költségvetési fejezet 2016. évre vonatkozó fejezeti kezelésű
előirányzatai és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről szóló 2/2016. (II. 25.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
53/2015. (XI. 6.) OGY határozata a Kúria elnökének a Kúria 2014. tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében címmel benyújtott beszámolójának elfogadásáról.
Az Országgyűlés a Kúria elnökének a Kúria 2014. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati
normakontroll körében címmel benyújtott beszámolóját elfogadja.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1702/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a Nemzeti Kastélyprogram részét képező szabadkígyósi Wenckheim-kastély és a Nemzeti Várprogram részét képező egri vár állagmegóvó munkáihoz szükséges forrás rendelkezésre állásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  állagmegóvó munkák elvégzéséhez a  Nemzeti Kastélyprogram részét képező
szabadkígyósi Wenckheim-kastély tekintetében – pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári díjak nélkül – legfeljebb
940 000 000 forint összegű költségvetési támogatás biztosítása szükséges;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott célok megvalósítása érdekében gondoskodjon
a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt mindösszesen
943 290 000 forint egyszeri jellegű központi költségvetési forrás biztosításáról a 2020. évben a XI. Miniszterelnökség
fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
3. egyetért azzal, hogy az  állagmegóvási munkák elvégzéséhez a  Nemzeti Várprogram részét képező egri vár
tekintetében – pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári díjak nélkül – legfeljebb 460 000 000 forint összegű
költségvetési támogatás biztosítása szükséges;
4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  3.  pontban meghatározott célok megvalósítása érdekében gondoskodjon
a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt mindösszesen
461 610 000 forint egyszeri jellegű központi költségvetési forrás biztosításáról a 2020. évben a XI. Miniszterelnökség
fejezet javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1331/2013. (VI. 13.) Korm. határozata az Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad kiemelt fejlesztéséhez szükséges forrás biztosításáról és igénybevételeinek fejlesztéséről.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján az Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad
(a továbbiakban: ÁMGSZ) kiemelt fejlesztés előkészítő szakasz forrásának biztosításához 181,0 millió forint 1. számú
melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 4. Állami Ménesgazdaság cím javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
Az átcsoportosítás tekintetében:
felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
felelős: vidékfejlesztési miniszter
határidő: 2014. április 30.
2. felhívja az  államháztartásért felelős minisztert, hogy a  2014.  évi központi költségvetés tervezése során
gondoskodjon az ÁMGSZ fejlesztés befejező szakaszához szükséges 1470,7 millió forint, illetve az előkészítő szakasz
eredményeképpen meghatározásra kerülő forrás Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetben történő biztosításáról,
felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: Magyarország 2014. évi központi költségvetésének tervezése
3. felhívja az  érintett minisztereket, hogy az  ÁMGSZ kiemelt fejlesztésének kivitelezéséhez szükséges földterületek
biztosítása érdekében tárgyalásokat kezdeményezzenek az  érintett ingatlanok tulajdonosaival és vagyonkezelői
jogosultjaival, az  Egererdő Zrt. tulajdonában lévő Szilvásvárad 448/4, 455, Szilvásvárad Község Önkormányzata
tulajdonában lévő 438/1, 441/3, 447/2, 457/1, 590/1, valamint az  ÁMGSZ vagyonkezelésében lévő Szilvásvárad
441/1, 452/2, 453, 454/1, 454/2 helyrajzi számú földrészletek vonatkozásában.
Egererdő Zrt. tulajdonában lévő földrészletek tekintetében:
felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal Szilvásvárad Község Önkormányzata és az  ÁMGSZ tulajdonában, illetve vagyonkezelésében lévő földrészletek
tekintetében:
felelős: vidékfejlesztési miniszter
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2017. (VI. 28.) MBFH utasítása a vis maior tartalék és más pénzügyi alapok támogatásának elnyerésére irányuló pályázatokban, illetve a bányafelügyelet részvételét igénylő egyéb közigazgatási eljárásokban a földtani közeg tönkremenetelére, illetve állapotának jellemzésére használt földtani veszélyeztetettség kategóriákról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a vis maior tartalék
és más pénzügyi alapok támogatásának elnyerésére irányuló pályázatokban, illetve a bányafelügyelet részvételét igénylő egyéb
közigazgatási eljárásokban történő alkalmazásra a következő utasítást adom ki:
1. A pincebeszakadással, partfalak omlásával, lejtős tömegmozgással veszélyeztetett területek földtani veszélyességét
a mellékletekben lévő táblázatok alkalmazásával kell jellemezni a vis maior tartalék [9/2011. (II. 15.) Korm. rendelet]
és  más pénzügyi alapok támogatásának elnyerésére irányuló pályázatokban, illetve a bányafelügyelet részvételét
igénylő egyéb közigazgatási eljárásokban a bányafelügyeletnek a földtani közeg által okozott veszélyek és káros
folyamatok elleni védelem szempontjainak érvényesítése érdekében gyakorolt hatáskörében [a bányászatról szóló
1993. évi XLVIII. törvény 44. § (1) bekezdés q) pontja és a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény végrehajtásáról
szóló 203/1998. Korm. rendelet 30/C. § (2) bekezdése].
2. Pincék és más mesterséges üregek esetében az 1. mellékletet; partfalak, 60°-nál meredekebb lejtők és rézsűk esetében
a 2. mellékletet; földcsuszamlások (suvadás, szeletes földcsuszamlás, rétegcsúszás stb.) esetében a 3. mellékletet kell
alkalmazni.
3. A táblázatokat a bányafelügyelet honlapján közzé kell tenni.
4. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Zelei Gábor s. k.,
 elnökhelyettes


text:
155/2009. (XI. 13.) KE határozata Legfelsőbb Bíróság elnökhelyettesi kinevezésről.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 70. §-ának (1) bekezdése alapján, a Legfelsőbb
Bíróság elnökének javaslatára, beszerezve az Országos Igazságszolgáltatási Tanács véleményét, dr. Erményi Lajost
2009. november 15-i hatállyal hatévi időtartamra a Legfelsőbb Bíróság elnökhelyettesévé kinevezem.
Budapest, 2009. november 11. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1113/2018. (III. 19.) Korm. határozata a Martonvásár város külterületén megvalósuló ipari parki fejlesztésekhez szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Martonvásár város külterületén fekvő földrészletekkel kapcsolatos egyes intézkedésekről
szóló 1207/2016. (IV. 21.) Korm. határozat 1. pontjában megjelölt ingatlanok igénybevételével, az Országos Ipari Park
Koncepció részeként ipari parki fejlesztés valósuljon meg;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság útján gondoskodjon a  fejlesztéshez szükséges terület kijelöléséhez kapcsolódó telekalakítási
eljárás lefolytatásáról, valamint a  város ipari parki területeinek bővítéséhez, fejlesztéséhez szükséges egyéb
intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás
jogcímcsoportot a 12. Ipari parkok kialakítása, fejlesztése jogcímmel egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter kezdeményezése alapján az 1. pontban
meghatározott célra gondoskodjon 3 226 752 000 forint többletforrás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet
XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás
jogcímcsoport, 12. Ipari parkok kialakítása, fejlesztése jogcím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2018. július 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2013. (VI. 12.) ORFK utasítása a szolgálati gépjárművek káreseményeivel kapcsolatos adatszolgáltatásról, valamint a sajáthibás gépjárműkárok megtérítésével kapcsolatos feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Belügyminisztérium fejezet költségvetési gazdálkodásának rendjéről
szóló 18/2012. (IV. 27.) BM utasításban foglaltak végrehajtása érdekében kiadom az alábbi utasítást.
I.
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya kiterjed
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség) központi szervére
(a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre;
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra;
d) a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetre;
e) a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóságra, valamint
f ) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra
(a továbbiakban együtt: rendőri szerv).
2. Az utasítás hatálya – a bérelt gépjárművek kivételével – kiterjed valamennyi, a Rendőrség vagyonkezelésébe tartozó,
valamint a rendőri szerv által üzemeltetett szolgálati gépjárműre.
II.
Részletes rendelkezések 3. Sajáthibás gépjárműkárok helyreállítási kiadásainak fedezete biztosítása céljából az ORFK, mint középirányító szerv
a költségvetés tervezési időszakában – a Belügyminisztérium fejezet költségvetési gazdálkodásának rendjéről szóló
18/2012. (IV. 27.) BM utasításban foglaltak figyelembevételével – a következő évre vonatkozó gazdálkodási keretet
(a továbbiakban: casco keret) határoz meg az előző évi keret felhasználási adatai alapján.
4. Az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Műszaki Főosztály (a továbbiakban: ORFK GF Műszaki Főosztály) és az  ORFK
Gazdasági Főigazgatóság Közgazdasági Főosztály (a továbbiakban: ORFK GF Közgazdasági Főosztály) minden
év november 30. napjáig javaslatot tesz az  ORFK gazdasági főigazgatója részére a  tárgyévet követő év sajáthibás
gépjárműkárok kifizetésére szolgáló casco keret meghatározására.
5. A casco keret összegét és – az  adott rendőri szerv használatában lévő gépjárművek számára is figyelemmel –
a rendőri szervek közötti elosztását (a továbbiakban: támogatás) a rendőri szerv által a 8. pont alapján megküldött
adatszolgáltatások összesítését követően az ORFK GF Közgazdasági Főosztály javaslata alapján az ORFK gazdasági
főigazgatója határozza meg.
6. A casco keretből támogatás elsősorban azon – casco biztosítással nem rendelkező – szolgálati gépjárműre adható,
amelynek magyarországi forgalomba helyezése óta három év nem telt el.
7. A támogatás mértékét – káreseményenként – a javítási költség 10%-ával, de legalább 50 000 Ft összeggel csökkenteni
kell, azzal, hogy támogatás csak az 50 000 Ft összeget meghaladó javításra adható.
8. A rendőri szerv vezetője minden hónap 4. napján 16.00 óráig köteles adatot szolgáltatni az  1.  melléklet szerinti
kimutatás kitöltésével – papír alapon és elektronikus úton (TAF/ORFKGF/KOZOS/gepjarmu/káresemények) is –
az ORFK GF Műszaki Főosztály részére, azzal, hogy a kimutatásban rögzített adatok pontosságáért a  rendőri szerv
vezetője felelős. A kitöltés során a 2. mellékletben szereplő kódszótárt kell alkalmazni.
9. A casco keretből a rendőri szerv részére megállapított támogatás biztosítására minden negyedévet követően utólag,
a szerv vezetője által aláírt – 1. melléklet szerinti – kimutatás alapján kerül sor. Az ORFK GF Műszaki Főosztály minden
negyedévet követő hónap 25. napjáig összesíti a 8. pont alapján beérkezett adatokat, majd az ORFK GF Közgazdasági
Főosztály vezetője részére megküldi, aki minden negyedévet követő második hónap 8. napjáig intézkedik a támogatás
rendőri szerv részére történő biztosítására. Az  utolsó negyedéves támogatás biztosítása – az  I–III. negyedévi
adatszolgáltatások figyelembevételével – a tárgyév december 8. napjáig történik meg.
10. Az ORFK GF Műszaki Főosztály a rendőri szervektől kapott adatok összesítését követően havi bontásban szervenkénti
összesített éves adatszolgáltatást készít, amelyet legkésőbb január 25. napjáig – papír alapon és elektronikus
formában is – megküld az ORFK GF Közgazdasági Főosztály részére.
11. A negyedéves elszámolási időszakra való tekintettel a  rendőri szerv a  tárgyév végén maradványt képez az  utolsó
hónapban felmerült sajáthibás gépjárműkárok fedezetének következő év elején történő biztosítása érdekében.
A maradványképzést követően a támogatás fel nem használt része a tárgyév november 30. napját követően más célra
is felhasználható.
12. A rendőri szervtől beérkezett fizetési igény biztosítására csak a támogatás erejéig kerülhet sor, az azt meghaladó kár
esetén a különbözetet a rendőri szerv viseli azzal, hogy a sajáthibás és megosztott hibás gépjárműkárok okozóival
szemben lefolytatott fegyelmi, kártérítési, bírósági eljárások után befolyó összeget a  rendőri szerv kizárólag
a sajáthibás gépjárműkárok helyreállításának finanszírozására fordíthatja.
13. A rendőri szerv vezetője a 3. melléklet szerinti kimutatást – az esetlegesen bekövetkezett káreseményektől függetlenül
is – minden negyedévet követő hónap 15. napjáig megküldi az ORFK GF Műszaki Főosztály részére.
14. Az ORFK adatszolgáltatási feladatait a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóság teljesíti.
III.
Záró rendelkezések 15. Az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
16. A rendőrség szolgálati gépjárműveinek használatáról és üzemeltetéséről szóló 23/2011. (XI. 25.) ORFK utasítás
(a továbbiakban: Ut.) 19. pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„19. Az engedélyezés iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg – az engedélyezésre jogosult személyétől függően –
a) a 2. és 4. melléklet, vagy
b) a 3. és 4. melléklet
szerinti formanyomtatványt kitöltve és aláírva, négy eredeti példányban kell benyújtani.”
17. Az Ut. 53. pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép.
„53. Ha a szolgálati gépjárműnek az utasítás 49–50. pontjai szerinti tárolása nem lehetséges, úgy azt szolgálati időn
túl csak kivételesen és rendkívül indokolt esetben, kifejezetten erről szóló engedéllyel lehet közterületen tárolni.
Engedély csak működőképes elektronikus riasztóberendezéssel vagy indításgátló-rendszerrel felszerelt szolgálati
gépjárműre adható.”
18. Az Utasítás 54. pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép.
„54. A  szolgálati gépjármű közterületen vagy magánterületen történő biztonságos tárolásáról és az  abban lévő
technikai eszközök megőrzéséről a használónak kell gondoskodnia. Amennyiben az engedély kiadására az 53. pontban
foglaltak megsértésével kerül sor, és a gépjárműben a tárolás során kár keletkezik, vagy azt ellopják, a keletkezett
kárért az engedélyező és az igénybe vevő egyetemlegesen felelnek.”
19. Az utasítás 8. és 13. pontjaiban meghatározott adatszolgáltatási kötelezettséget a rendőri szervek – 2013. január 1.
napjára visszamenőleg – az utasítás hatályba lépését követő 15 napon belül kötelesek teljesíteni.
20. Az utasítás 16–19. pontjai a hatálybalépést követő 16. napon hatályukat vesztik.
Papp Károly r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
322/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. I. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. szeptember 25-én aláírásgyűjtő
ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a
következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az iskolaigazgatóknak joguk
legyen az a tanulót elbocsájtani az adott iskolából, aki
rendelkezik már egy igazgatói figyelmeztetéssel?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem
felel meg a fenti jogszabályi követelménynek, mert nem
érthető, hogy milyen esetben van joga az igazgatónak
a „tanuló elbocsájtására”, egy „igazgatói figyelmeztetést”
követően bármikor, vagy a második „igazgatói figyelmeztetés” esetén.
A fentiekre tekintettel az Országos Választási Bizottság az
aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján,
13. §-ának (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
89/2009. (X. 29.) OGY határozata a Közbeszerzések Tanácsának a közbeszerzések tisztaságával és átláthatóságával kapcsolatos tapasztalatairól, valamint a 2008. január 1.–december 31. közötti időszakban végzett tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés a Közbeszerzések Tanácsának a közbeszerzések tisztaságával és átláthatóságával kapcsolatos
tapasztalatairól, valamint a 2008. január 1.–december 31. közötti időszakban végzett tevékenységéről szóló
beszámolóját tudomásul veszi. Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
28/2015. (VI. 25.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Liget Budapest projekttel kapcsolatos feladatok
ellátására 2015. június 6. napjától 2015. december 5. napjáig dr. Baán Lászlót miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladatköre az  új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesre vonatkozó koncepció második
ütemeként a Városliget átfogó hasznosítási koncepciójáról szóló 1397/2013. (VII. 2.) Korm. határozatban, valamint
az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesről és a megvalósítás előkészítéséhez szükséges intézkedésekről szóló
1031/2013. (I. 30.) Korm. határozatban meghatározott fejlesztésekkel kapcsolatos, az emberi erőforrások miniszterének
felelősségi körébe tartozó feladatok végrehajtásának irányítására, ennek keretében különösen a következőkre terjed
ki:
a) a  fejlesztési folyamatok irányítása, koordinálása, ideértve a  Liget Budapest, valamint az  új nemzeti
közgyűjteményi épületegyüttes projektek fővárosi fejlesztésekkel történő összehangolását;
b) a Városliget és környéke szabályozási tervei változtatásának előkészítése, a Városligetnek a  Liget Budapest,
valamint az  új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes projektekkel összefüggő, átfogó városszerkezeti
tervének (Master Plan) kidolgoztatása;
c) a  Liget Budapest, valamint az  új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes projektek finanszírozásával
kapcsolatos tárgyalások lefolytatása, a fejlesztési forrásokkal történő gazdálkodás;
d) a Liget Budapest, valamint az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes projektek által érintett ingatlanok
tulajdoni helyzetének rendezése, valamint a vonatkozó szerződési és jogszabályi intézkedések előkészítése;
e) a programalkotó szakmai munkacsoportok munkájának szervezése, felügyelete;
f ) a nemzetközi építészeti tervpályázat előkészítése és lebonyolítása;
g) az engedélyezéshez és finanszírozáshoz szükséges műszaki és egyéb felmérések és tanulmányok elkészíttetése;
h) az érintett múzeumokban folyó, az átköltözést előkészítő munkák figyelemmel kísérése és beépítése a projekt
munka- és finanszírozási ütemterveibe. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
4. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  Emberi Erőforrások Minisztériuma keretében működő Miniszteri Kabinet
titkársága nem segíti.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 1/2015. (I. 12.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1587/2019. (X. 16.) Korm. határozata a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által alapított és fenntartott szakképzési centrumok tagintézményeiben történő világításkorszerűsítési feladatok elvégzéséről.
A Kormány
 1. egyetért a „Fényes Okos Iskolák Program” megvalósítására vonatkozó feladatok teljesítésével és a „Fényes Okos
Iskolák Program” keretében a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által alapított és fenntartott
szakképzési centrumok tagintézményeiben történő energiahatékonysági szolgáltatási konstrukcióban létrejött
világításkorszerűsítési feladatok megvalósításával (a továbbiakban: energiahatékonysági beruházás);
2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca
nélküli miniszter bevonásával – tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  energiahatékonysági beruházás
előkészületeihez és megvalósításához;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: e határozat közzétételét követő 30 napon belül
 3. egyetért azzal, hogy az  energiahatékonysági beruházás megvalósítása érdekében az  állam legfeljebb
2 925 000 000 forint összegű, az energiahatékonysági beruházás megtérülési idejét lefedő futamidővel, tulajdonosi
kölcsönt nyújtson a  NEG Nemzeti Energiagazdálkodási Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban:
NEG Zrt.) számára, a jogszabályi feltételek fennállása esetén;
4. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján gondoskodjon a  3.  pont szerinti tulajdonosi kölcsön nyújtásának
kezdeményezéséről;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. november 30.
5. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  szakképzési centrumok tagintézményeiben
energiahatékonysági szolgáltatási konstrukció szerinti energiahatékonysági beruházás lezárultával
–  az  ÉMI  Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság és a  NEG Zrt.
bevonásával – készítsen jelentést a Kormány részére a konstrukció tapasztalatairól.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a megvalósítás ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
287/2009. (XII. 15.) Korm. rendelete a nyugellátások és a baleseti járadék emeléséről.
A Kormány a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 101. § (1) bekezdés f) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében a következőket rendeli:
1. § (1) 2010. január 1-jétől 4,1 százalékkal kell emelni a 2010. január 1-jét megelőző időponttól megállapított öregségi
nyugdíjat (ideértve a bányásznyugdíjat, a korengedményes nyugdíjat, az egyes művészeti tevékenységet folytatók
nyugdíját és a szolgálati nyugdíjat is), rokkantsági nyugdíjat, baleseti rokkantsági nyugdíjat, rehabilitációs járadékot,
özvegyi és szülői nyugdíjat, árvaellátást, valamint baleseti hozzátartozói nyugellátásokat.
(2) Ha egy személy részére egyidejűleg több jogcímen folyósítanak nyugellátást, akkor a nyugellátásokat külön-külön kell
4,1 százalékkal emelni.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerint kell emelni a mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi
járadékot, valamint a mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi
járadékát, továbbá a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők
tiszteletdíjáról szóló 1994. évi LXIV. törvény szerint megállapított közszolgálati járadékot is.
(4) Az emelést a 2010. január havi ellátásnak
a) a nem társadalombiztosítási ellátás,
b) az egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel, valamint a semmissé nyilvánított elítéléssel
összefüggésben járó emelés, továbbá a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék,
c) az egyes nyugdíjak felülvizsgálatáról, ille tő leg egyes nyugdíjkiegészítések megszüntetéséről szóló 1991. évi
XII. törvény alapján megszüntetett nyugdíj-kiegészítés helyébe lépő pótlék
nélküli összegére kell végrehajtani.
2. § Az özvegyi és a szülői nyugdíj megosztása esetén a jogosultakat a folyósított nyugdíjrész alapulvételével
megállapított emelés illeti meg.
3. § Szociálpolitikai vagy szociális biztonsági egyezmény alapján megállapított nyugellátásnál a magyar szerződő felet
terhelő nyugdíjrészt, illetve nyugdíjat az 1. § szerint kell emelni.
4. § (1) Azt az öregségi, rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjat, rehabilitációs járadékot, amelyet átmeneti járadék,
rendszeres szociális járadék vagy baleseti járadék megszűnését követő naptól állapítottak meg, a megszüntetett
ellátás megállapításának időpontját alapul véve kell az 1. §-ban foglaltak szerint emelni. Ezt az emelt nyugellátást
alapul véve kell a hozzátartozói, baleseti hozzátartozói nyugellátásokat is megállapítani.
(2) Több nyugellátásra való jogosultságot érintő változás esetén a változás időpontjától kezdődően a saját jogú és
a hozzátartozói nyugellátások összegét az 1. § (1)–(2) bekezdése rendelkezéseinek figye lembe véte lével kell
továbbfolyósítani olyan összegben, mintha ez az ellátás a változás napját megelőzően is önállóan került volna
folyósításra.
5. § (1) 2010. január 1-jétől 4,1 százalékkal kell emelni a 2010. január 1-jét megelőző időponttól megállapított baleseti
járadékot.
(2) Azt a baleseti járadékot, amelyet baleseti rokkantsági nyugdíj vagy rehabilitációs járadék megszűnését követő naptól
állapítottak meg, a megszüntetett ellátás megállapításának időpontját alapul véve kell az (1) bekezdésben foglaltak
szerint emelni.
6. § (1) A központi költségvetés megtéríti a Nyugdíjbiztosítási Alapnak
a) a bányásznyugdíjak,
b) az egyes művészeti tevékenységeket folytatók öregségi nyugdíjra jogosultságáról szóló 5/1992. (I. 13.) Korm.
rendelet szerint az előadóművészek részére megállapított öregségi nyugdíjak,
c) a mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi, valamint a mezőgazdasági
szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi járadéka,
d) a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló
1994. évi LXIV. törvény szerint megállapított öregségi nyugdíj, valamint közszolgálati járadék
emelésének fedezetét és a végrehajtás költségeit.
(2) Az (1) bekezdés szerinti összegek átutalására, ille tő leg elszámolásának módjára külön jogszabály rendelkezései az
irányadók. 7. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.) Korm.
rendelet 62. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A saját jogú nyugellátás és az özvegyi nyugdíj, baleseti özvegyi nyugdíj 2010. január 1-jétől havi 69 730 forint
összeghatárig folyósítható együtt.”
8. § Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba. A január hónapra járó ellátást az érintettek számára már emelt összegben
kell folyósítani.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1592/2019. (X. 16.) Korm. határozata a XV. Pénzügyminisztérium fejezet és a XI. Miniszterelnökség, valamint a XII. Agrárminisztérium fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Közös Agrárpolitika tagállami végrehajtásával összefüggő feladatokat ellátó egyes szervezetek kijelöléséről
szóló 168/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet szerinti átruházott szakértői feladatok ellátásával összefüggésben
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 8. Magyar Államkincstár cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
a) XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára
399 747 600 forint,
b) XII. Agrárminisztérium fejezet, 2. Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal cím javára 55 908 990 forint,
c) XII. Agrárminisztérium fejezet, 14. Nemzeti park igazgatóságok cím javára 13 200 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
agrárminiszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
110/2017. (HK 11.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezető kinevezésének visszavonásáról.
A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 23. § (1), (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján – figyelemmel a Nemzeti Biztonsági Felügyelet
működésének, valamint a minősített adat kezelésének
rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 5. §
(2) bekezdésében foglaltak alapján a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség személyi
állományából tartós külföldi szolgálat teljesítésre NATO
katonai szervezethez történt áthelyezése miatt
2017. október 31-ei hatállyal
visszavonom Vass Sándor dandártábornok, a Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezetői kinevezését, egyidejűleg hatályon
kívül helyezem a 77/2011. (HK. 18.) HM határozatot.
Budapest, 2017. október 24. Dr. Simicskó István s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
3/2015. (I. 20.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX.  törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a nemzeti fejlesztési miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Mészáros Karinának, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény (a  továbbiakban: Kttv.) 222.  § (1)  bekezdése alapján történt
lemondására tekintettel
– 2015. január 15-ei hatállyal – megszűnik, egyidejűleg a Kttv. 220. § (2) bekezdése alapján – a nemzeti fejlesztési miniszter javaslatára –
dr. Boros Anitát a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2015. január 16-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1128/2014. (VIII. 5.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság a nemzetiségi önkormányzati képviselők általános választásának kitűzése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság a nemzetiségi önkormányzati képviselők 2014. évi általános választását 2014. október
12. napjára – a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2014. évi általános választásának napjára – tűzi ki.
A Nemzeti Választási Bizottság a  nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény (a  továbbiakban: Nektv.)
56. §-a alapján, a Nektv. 1. számú mellékletében felsorolt tizenhárom nemzetiség esetében nemzetiségenként, jelen
határozata 1-től 13-ig terjedő mellékletei
– I. pontjában felsorolja azon településeket, ahol a települési nemzetiségi önkormányzati képviselők választását
kitűzi, és egyidejűleg meghatározza a jelöltállításhoz szükséges ajánlások számát,
– II.  pontjában felsorolja azon megyéket, ahol a  területi nemzetiségi önkormányzati választásokat kitűzi, és
egyidejűleg meghatározza a területi lista állításához szükséges ajánlások számát,
– III.  pontjában meghatározza az  országos nemzetiségi önkormányzati választásokon az  országos lista
állításához szükséges ajánlások számát.
A határozat ellen a  meghozatalától számított 3 napon belül az  ügyben érintett természetes és jogi személy,
jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben, vagy elektronikus dokumentumként a  Kúriához
címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a  Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest,
Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547; e-mail: nvb@nvi.hu). A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet
úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2014. augusztus 1-jén 16.00 óráig megérkezzen. A  bírósági eljárásban
az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy saját ügyében ügyvédi képviselet
nélkül is eljárhat. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén
a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus
dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell
alakítani. A  bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem benyújtóját tárgyi
illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A Nektv. 1.  § (1)  bekezdése szerint, a  törvény értelmében nemzetiség minden olyan – Magyarország területén
legalább egy évszázada honos – népcsoport, amely az  állam lakossága körében számszerű kisebbségben van,
a  lakosság többi részétől saját nyelve, kultúrája és hagyományai különböztetik meg, egyben olyan összetartozástudatról tesz bizonyságot, amely mindezek megőrzésére, történelmileg kialakult közösségeik érdekeinek
kifejezésére és védelmére irányul. A  Nektv. értelmében nemzetiségnek minősül: a  bolgár, a  görög, a  horvát,
a lengyel, a német, az örmény, a roma, a román, a ruszin, a szerb, a szlovák, a szlovén és az ukrán.
A Nektv. 50.  §-a szerint a  nemzetiségek közvetlen választással a  községben, a  városban és a  fővárosi kerületben
települési, a fővárosban és a megyében területi, valamint országos nemzetiségi önkormányzatot hozhatnak létre.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 309. § (1) bekezdése szerint a nemzetiségi
önkormányzati képviselők általános választását a  Nemzeti Választási Bizottság legkésőbb a  szavazás napja előtti
hetvenötödik napon, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választásának napjára tűzi ki.
A Nektv. 242.  § (2)  bekezdése szerint a  nemzetiségi önkormányzati képviselők 2024. évi általános választását
megelőzően a települési nemzetiségi önkormányzati képviselők választását ki kell tűzni, ha a településen az adott
nemzetiséghez tartozó személyek száma – a  legutolsó népszámlálásnak az  adott nemzetiséghez tartozásra
vonatkozó kérdéseire nyújtott adatszolgáltatás nemzetiségenként összesített adatai szerint – a huszonöt főt eléri.
A Nektv. 56.  § (2)  bekezdése szerint a  területi nemzetiségi önkormányzati képviselők választását ki kell tűzni, ha
a fővárosban, megyében kitűzött települési választások száma legalább tíz.
A Nektv. 56. § (3) bekezdése szerint az országos nemzetiségi önkormányzati képviselők választását ki kell tűzni.
A Ve. 316.  §-a szerint a  választást kitűző határozatban a  Nemzeti Választási Bizottságnak egyidejűleg meg kell
állapítania a  települési nemzetiségi önkormányzati jelölt, valamint a  területi és az  országos nemzetiségi lista
állításához szükséges ajánlások számát, egész számra felfelé kerekítve.
A Nektv. 51.  § (1)  bekezdése szerint a  települési nemzetiségi önkormányzati képviselők száma három fő, ha
a nemzetiségi névjegyzékben szereplő választópolgárok száma a választás kitűzésének napján kevesebb, mint száz
fő, amennyiben legalább száz fő, úgy a megválasztható képviselők száma négy fő. Ugyanezen szakasz (2) bekezdése
szerint a területi nemzetiségi önkormányzati képviselők száma hét fő.
A Nektv. 52. §-a szerint az országos nemzetiségi önkormányzati képviselők száma:
– tizenöt fő, ha a nemzetiségi névjegyzékben szereplő választópolgárok száma a választás kitűzésének napján
nem több mint ötezer,
– huszonhárom fő, ha a nemzetiségi névjegyzékben szereplő választópolgárok száma a választás kitűzésének
napján több mint ötezer,
– harmincegy fő, ha a  nemzetiségi névjegyzékben szereplő választópolgárok száma a  választás kitűzésének
napján több mint tízezer,
– harminckilenc fő, ha a nemzetiségi névjegyzékben szereplő választópolgárok száma a választás kitűzésének
napján több mint huszonötezer,
– negyvenhét fő, ha a  nemzetiségi névjegyzékben szereplő választópolgárok száma a  választás kitűzésének
napján több mint ötvenezer.
A köztársasági elnök 270/2014. (VII. 23.) KE határozatával 2014. október 12. napjára tűzte ki a helyi önkormányzati
képviselők és polgármesterek 2014. évi általános választását. A Ve. 309.  § (1)  bekezdésének rendelkezése szerint,
a Nemzeti Választási Bizottságnak legkésőbb a szavazás napja előtti hetvenötödik napon, azaz 2014. július 29-én ki
kell tűznie a nemzetiségi önkormányzati képviselők 2014. évi általános választását a helyi önkormányzati képviselők
és polgármesterek általános választásának napjára.
E törvényi kötelezettségének teljesítésével összefüggésben a  Nemzeti Választási Bizottság 2014. május 25-i
ülésén meghozott, a  nemzetiségi önkormányzati képviselők választásának kitűzésére irányadó egyes szabályok
értelmezéséről szóló 14/2014. NVB iránymutatásában értelmezte a  Nektv. 242.  § (2)  bekezdésének rendelkezését.
A  Bizottság az  iránymutatásában akként foglalt állást, hogy a  2011. évi népszámlálás személyi kérdőíve
„V. Nemzetiség, nyelvi kötődés, vallás” adatkör kérdései közül – a  Központi Statisztikai Hivatal által – a  kérdőív
34. és 35. kérdésekre adott válaszok figyelembe vételével készített adatszolgáltatás alapján határozza meg, hogy
mely településeken éri el az adott nemzetiséghez tartozó személyek száma a huszonöt főt, és ez alapján gyakorolja
a települési nemzetiségi önkormányzati képviselők választásának kitűzésével kapcsolatos hatáskörét.
A Nemzeti Választási Bizottság jelen határozatának mellékletei a  Nektv. szerinti tizenhárom nemzetiség
elnevezésének abc sorrendjében, 1-től 13-ig számozva, az alábbi, azonos szerkezetben tartalmazzák a nemzetiségi
önkormányzati képviselők választása kitűzésének adatait:
Az 1-től 13-ig terjedő mellékletek I. pontja – az adott nemzetiség vonatkozásában – megyénként tartalmazza azon
települések felsorolását ahol a  Bizottság kitűzi a  települési nemzetiségi önkormányzati képviselők választását,
– mivel a  Központi Statisztikai Hivatal adatszolgáltatása alapján a  2011. évi népszámlálása adatai szerint az  adott
nemzetiséghez tartozó személyek száma a  huszonöt főt eléri – valamint a  népszámlálás adatai szerint az  adott
nemzetiséghez tartozók számát. Az  I.  pont tartalmazza továbbá a  településen, a  választás kitűzésének napján,
az  adott nemzetiség névjegyzékében szereplő választópolgárok számát, a  Ve. 316.  §-ában foglaltakra tekintettel
a jelölt állításához szükséges ajánlások számát, valamint a megválasztható képviselők számát.
Az 1-től 13-ig terjedő mellékletek II.  pontja – az  adott nemzetiség vonatkozásában – tartalmazza azon megyék
felsorolását, ahol az I. pont alapján kitűzött települési nemzetiségi önkormányzati választások számára figyelemmel,
a  Nemzeti Választási Bizottság kitűzi a  területi nemzetiségi önkormányzati képviselők választását. A  II.  pont
tartalmazza továbbá a  választás kitűzésének napján a  megyében, illetve Budapesten az  adott nemzetiség
névjegyzékében szereplő választópolgárok számát, a  területi nemzetiségi lista állításához szükséges ajánlások
számát, valamint annak tényét, hogy a megválasztható képviselők száma hét.
Az 1-től 13-ig terjedő mellékletek III.  pontja – az  adott nemzetiség vonatkozásában – tartalmazza a  választás
kitűzésének napján az  adott nemzetiség névjegyzékében szerepelő összes választópolgár számát, az  országos
nemzetiségi lista állításához szükséges ajánlások számát, valamint a megválasztható képviselők számát.
A leírtak alapján a Nemzeti Választási Bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint döntött.
II. A határozat a Nektv. 1. §-án, 50. §-án, 51. §-án, 52. §-án, 56. § (2) és (3) bekezdésén, 59. § (1) bekezdésén, 60. §-án,
a  242.  §-án, a  Nektv. 1.  mellékletén, a Ve. 309.  § (1)  bekezdésén, 316.  §-án, a  270/2014. (VII. 23.) KE határozaton,
az NVB 14/2014. számú iránymutatásán, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 222. §-án, a 223. §-án, a 224. §-án,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, a 62. §
(1) bekezdés s) pontján, valamint a Legfelsőbb Bíróság 2/2010. (III. 23.) közigazgatási jogegységi határozatán alapul.
Budapest, 2014. július 29. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
179/2008. (IX. 5.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi
CXXXIX. törvény 100. §-ának b) pontja alapján, az oktatási és kulturális miniszternek – a fenntartóval egyetértésben tett – javaslatára
a Károli Gáspár Református Egyetemen dr. Honti Lászlót, az Udinei Egyetem professzorát, a
Magyar Nyelvtudományi Intézet további jogviszonyban
alkalmazott tudományos tanácsadóját
2008. szeptember 1. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2008. augusztus 26.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
375/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor (7521 Kaposmérő, Rákóczi u. 91.), a Nép Oldali Párt elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 12-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a szolgáltató cégek ne árvereztethessenek lakóingatlant?”
Az Országos Választási Bizottság a népszavazásra feltenni kívánt kérdéssel kapcsolatban megállapítja, hogy
a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy
kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdésben megfogalmazott „szolgáltató cégek” fogalmából nem
derül ki világosan, mely cégek vonatkozásában kívánná az árverezés tiltását.
Továbbá az aláírásgyűjtő íven megjelölt kérdésből nem állapítható meg egyértelműen, hogy milyen okból és milyen
eljárásban ne árvereztethessenek lakóingatlant.
A fent leírtak alapján a testület az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról
döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
9/2016. (IV. 21.) MNB rendelete a „Magyarország Alaptörvénye” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Magyarország Alaptörvénye kihirdetésének 5. évfordulója alkalmából – „Magyarország
Alaptörvénye” megnevezéssel 10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2016. április 25. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 24 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben Magyarország Alaptörvényének díszkiadását szimbolizáló nyitott könyv
ábrázolása látható. Az  ábrázolás feletti két vízszintes sorban a „10 000” értékjelzés és a „forint” felirat olvasható.
Az ábrázolás alatti két vízszintes sorban a „2016” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható. A verdejelben legalább
tízszeres nagyítás esetén látható, a  verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került
elhelyezésre. Az  emlékérme szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható, alatta körívben díszítő
motívumok láthatók. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben az  Országház kupolacsarnoka belső részletének ábrázolása látható.
Az  emlékérme szélén, felső köriratban az „ISTEN, ÁLDD MEG A  MAGYART!”, alsó köriratban az „AZ ALAPTÖRVÉNY
5.  ÉVFORDULÓJÁRA” felirat olvasható. Az  alsó és a  felső köriratot egymástól egy-egy díszítő motívum választja el,
a bal oldali díszítő motívumban ifj. Szlávics László tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának
képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2016. április 25-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
203/2018. (V. 22.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Nagy Jánost 2018. május 22-ei hatállyal a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök