text:
50/2012. (V. 25.) VM rendelete az iskolagyümölcs-program végrehajtásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. adag: egy tanuló részére egy foglalkozási napon kiosztandó termék mennyisége;
 2. gyümölcslé: a gyümölcslevekről és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékekről szóló, 2001. december
20-i 2001/112/EK tanácsi irányelv I. melléklet I. Fejezet 1. pont a) alpontjában meghatározott, megfelelően
csomagolt és jelölt, hozzáadott cukrot és édesítőszert nem tartalmazó termék;
3. iskolagyümölcs-program: a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes
mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló
rendelet”) szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: tanácsi rendelet) 103ga.
cikkében meghatározott, Magyarországon a 8413525 szakfeladat-számmal jelölt program;
4. közoktatási intézmény: a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatási törvény) 20. §
(1) bekezdés b) és f) pontjában meghatározott és a közoktatási törvény 37. §-a szerint nyilvántartásba vett
intézmény;
5. tagintézmény: a közoktatási törvény 121. § (1) bekezdés 36. pontja szerinti intézményegység;
 6. tanítási év: a közoktatási törvény 52. § (1) bekezdésében meghatározott időtartam;
 7. társulás: a tanácsi rendelet 125c. cikke alapján létrejött termelői szervezetek társulása;
 8. termelő: a tanácsi rendelet 2. cikk (2) bekezdés a) pontjában meghatározott természetes személy, jogi személy
vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki vagy amely az 1. mellékletben – összhangban a
tanácsi rendelet I. melléklet IX. részével – szereplő terméket állít elő;
9. termelői szervezet: a tanácsi rendelet 122. cikk a) pont (iii) alpontjában meghatározott, valamint a 122. cikk b) és
c) pontjában foglaltak szerint létrejött, és a tanácsi rendelet 125b. cikkében meghatározott feltételekkel elismert
szervezet, figyelemmel a 203a. cikk (2) bekezdésében foglaltakra;
10. zöldség-gyümölcs termelői csoport: a tanácsi rendelet 125e. cikkében meghatározott szervezet, figyelemmel a
203a. cikk (4) bekezdésében foglaltakra.
2. A támogatás jellege, kedvezményezettjei és jogosultjai 2. § (1) Az iskolagyümölcs-program keretében támogatás vehető igénybe a közoktatási törvény 20. § (1) bekezdés b) pontja
és (2) bekezdése szerinti általános iskola 1–4. évfolyamán tanuló gyermekeknek (a továbbiakban: tanulók) a tanítási
évben az 1. mellékletben felsorolt termékekkel az ott meghatározott adagban történő ellátása után. A támogatás
formája vissza nem térítendő támogatás.
(2) A támogatás kedvezményezettjei a tanulók.
(3) Az iskolagyümölcs-program keretében az e rendelet szerint nyújtott támogatás jogosultjai a közoktatási intézmények.
3. Az iskolagyümölcs-programban történő részvételre vonatkozó előzetes jóváhagyás
3. § (1) Az iskolagyümölcs-programban az a zöldség-gyümölcs termelői csoport, termelői szervezet, társulás és termelő
(a továbbiakban: kérelmező) vehet részt, aki vagy amely rendelkezik a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) iskolagyümölcs-programban történő részvételre vonatkozó előzetes jóváhagyásával
(a továbbiakban: előzetes jóváhagyás).
(2) Az előzetes jóváhagyás feltétele, hogy a kérelmező
a) az előzetes jóváhagyás iránti kérelem benyújtásának napján zöldség-gyümölcs termelői csoportként, termelői
szervezetként vagy társulásként való elismeréssel rendelkezzen, vagy
b) e rendelet hatálybalépését megelőző két évben benyújtott egységes területalapú támogatás iránti kérelme
alapján legalább egy, az 1. mellékletben szereplő gyümölcs vagy szántóföldi zöldség termesztésére támogatást
kapott.
(3) Az előzetes jóváhagyás további feltétele, hogy a kérelmező az előzetes jóváhagyás iránti kérelem benyújtásakor
nyilatkozzon arról, hogy vállalja az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek az iskolagyümölcs-program
keretében gyümölcs-, zöldség-, feldolgozott gyümölcs- és feldolgozott zöldség-, valamint banántermékekkel való
ellátásához nyújtott közösségi támogatás tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos
részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. április 7-i 288/2009/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban:
bizottsági rendelet) 7. cikkében előírt kötelezettségek teljesítését.
(4) A kérelmező iskolagyümölcs-programban történő részvételének a 2009/2010. tanévi vagy azt követő
iskolagyümölcs-programok valamelyike szerinti előzetes jóváhagyása – külön kérelem benyújtása nélkül – az
(1) bekezdés szerinti előzetes jóváhagyásnak tekintendő feltéve, hogy a kérelmező az (5) bekezdésben meghatározott
kérelembenyújtási határidő első napján megfelel a (2) és (3) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
(5) A kérelmező a 2. melléklet szerinti adattartalmú előzetes jóváhagyás iránti kérelmét az MVH által rendszeresített és az
MVH honlapján – legkésőbb e rendelet hatálybalépését követő napon – közzétett nyomtatványon minden év
május 31. napjáig nyújthatja be az MVH Piaci Támogatások és Külkereskedelmi Intézkedések Igazgatóságához
a kérelemnyomtatványon meghatározott címen. Az előzetes jóváhagyási kérelem benyújtására nyitva álló határidő
jogvesztő.
(6) Az MVH a jóváhagyási kérelmekről azok hiánytalan beérkezésétől számított nyolc napon belül dönt.
(7) Az MVH azoknak a kérelmezőknek a listáját, amelyeknek az iskolagyümölcs-programban történő részvételét
előzetesen jóváhagyta, közzéteszi a honlapján. 4. A támogatott termék szállítására vonatkozó megállapodás
4. § (1) Az iskolagyümölcs-programban történő részvételre előzetesen jóváhagyott kérelmező e rendelet hatálybalépésének
időpontjától kezdődően egy vagy több közoktatási intézménnyel köthet közoktatási intézményenként egy okiratba
foglalt, egy tanévre szóló megállapodást a támogatott termékeknek a 2. § (1) bekezdés szerinti tanulók számára
történő kiszállítására.
(2) Egy közoktatási intézmény a 2. § (1) bekezdésben meghatározott tanítási év vonatkozásában csak egy kérelmezővel
köthet megállapodást. Tagintézmény megállapodás megkötésére nem jogosult.
(3) A megállapodásban a 2. § (1) bekezdése szerint jogosult tanulók számát a közoktatási intézménybe a megállapodás
megkötését követő tanév első évfolyamára beíratott tanulóknak és a közoktatási intézményben a megállapodás
megkötésekor tartó tanévben az 1–3. évfolyamra járó tanulóknak a megállapodás megkötésekor fennálló száma
(a továbbiakban együtt: a megállapodás megkötésekor fennálló tanulói létszám) alapulvételével kell meghatározni.
(4) A kérelmező csak olyan közoktatási intézménnyel köthet megállapodást, amely esetében a teljesítés helyszíne, vagy
helyszínei a kérelmező vagy annak tagjai zöldség- vagy gyümölcstermő területeivel azonos, vagy azzal közvetlen
határos megyében vagy Budapesten található. A 3.§ (2) bekezdés a) pontja szerinti kérelmezők esetében
a zöldség-gyümölcs termelői csoportok és termelői szervezetek nemzeti szabályozásáról szóló 67/2009. (VI. 9.) FVM
rendelet 12. § (1) vagy (5) bekezdése szerinti – a 7. § (1) bekezdés szerinti kérelem benyújtására nyitva álló időszak
kezdőnapjáig – az agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztériumhoz beérkezett adatszolgáltatásban
szereplő adatok vehetők figyelembe. A 3. § (2) bekezdés b) pontja szerinti kérelmezők esetében a megállapodás
megkötésének évében benyújtott egységes területalapú támogatás iránti kérelemben szereplő zöldség- vagy
gyümölcstermő területek vehetők figyelembe.
5. § (1) Ha az MVH a megállapodást a 13. § (1) bekezdés szerinti arányos visszaosztást követően hagyja jóvá, a kérelmező
jogosult a visszaosztással csökkentett mennyiség alapján az egyes teljesítési időszakokon belüli szállítási időszak
arányos csökkentésére.
(2) A közoktatási intézmény, illetve a tagintézmény köteles alávetni magát az MVH által hivatalból indított, az
e rendeletben, valamint a bizottsági rendelet 13. cikkében szabályozott ellenőrzésnek, ideértve a nyilvántartások
részletes vizsgálatára és a fizikai ellenőrzésre.
6. § (1) A támogatás igénybevételének feltétele, hogy a kérelmező és a közoktatási intézmény, mint szerződő felek között
létrejött, a 4. § (1) bekezdése szerinti megállapodás legalább az alábbiakat tartalmazza:
1. a kérelmező neve, székhelye, adószáma, regisztrációs száma;
2. a közoktatási intézmény neve, székhelye, adószáma, OM azonosító száma;
3. a teljesítés helyszíne vagy helyszínei;
4. a szállítások ütemezése, amely legalább heti gyakoriságú lehet;
5. a szállítandó termékek megnevezése, és a termékeknek a tanulónként hetente kiosztásra kerülő, adagban
meghatározott mennyisége;
6. a 2. § (1) bekezdés szerint jogosult tanulók száma, amely az összes teljesítési helyszínre vonatkozó összesített
adatokat tartalmazza;
7. a szállítandó termék adagban meghatározott tanulónkénti mennyisége időszakonkénti bontásban, amelyről
a kérelmező teljesítési időszakonként vagy havonként, a teljesítési időszakra vagy hónapra szóló elszámoláshoz az
átadott termék adagját is tartalmazó számlát, vagy gyűjtőszámlát állít ki, amely az összes teljesítési helyszínre
vonatkozó összesített adatokat tartalmazza;
8. a termékek eredete (Magyarország, Európai Unió);
9. a magas minőségű termékek mennyisége (pl. integrált termesztésből származó termék, ökológiai termesztésből
származó termék mennyisége);
10. a támogatott termék kiosztásának ideje;
11. a 3. mellékletben meghatározott kísérő intézkedések közül a harmadik, valamint azon felül tanévenként legalább
még egy alkalmazott kísérő intézkedés és annak tervezett költsége, földrajzi kiterjedése, valamint az intézkedéssel
érintett közoktatási intézmények száma, és annak rögzítése, hogy a közoktatási intézmény, a kérelmező vagy
mindkettő közösen felelős-e a kísérő intézkedés megvalósításáért;
12. a felek kötelezettségvállalása, hogy a megállapodás teljesítése során az 5., 6., 10. és 11. §-ban foglaltak szerint
járnak el;
13. a kérelmező kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy a 16. § (1) bekezdésben meghatározott támogatási
feltételeket teljesíti;
14. a közoktatási intézmény kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy a 16. § (2) bekezdésben foglaltakat teljesíti;
15. a közoktatási intézmény kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy a megállapodásban rögzített szállítási
gyakoriság mellett a kiszállított termék minőségének megtartását biztosító tárolási körülményeket biztosítja;
16. a közoktatási intézmény kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy a tanulóknál fennálló ételallergiára
vonatkozó szülői nyilatkozatokat beszerzi, és a termékek kiosztása során azokat figyelembe veszi;
17. kikötést arra vonatkozóan, hogy a megállapodás az azt jóváhagyó határozat közlését követő napon lép hatályba és
az MVH által az adott szállítási időszakra jóváhagyott termékre és termékmennyiségre vonatkozik;
18. a kérelmező és a közoktatási intézmény képviseletére, valamint költségvetési kihatású jogkövetkezmények
tekintetében felelősségvállalásra jogosult személyek aláírása.
(2) A 3. melléklet 3. pontja szerinti kísérő intézkedés kizárólag a közoktatási intézmény felelősségével, a 3. melléklet
6. pontja szerinti kísérő intézkedés pedig kizárólag a kérelmező és a közoktatási intézmény közös felelősségével
alkalmazható.
(3) A megállapodás kötelező tartalmi elemeit magában foglaló és az (1) bekezdésnek megfelelő nyomtatványt az MVH
a hivatalos honlapján teszi közzé. A nyomtatvány mintáját a 4. melléklet tartalmazza.
(4) A termékkel való ellátás első időszaka szeptember második hétfőjétől október második hétfőjét megelőző vasárnapig
(a továbbiakban: első teljesítési időszak), a termékkel való ellátás második időszaka október második hétfőjétől
december harmadik vasárnapjáig (a továbbiakban: második teljesítési időszak), a termékkel való ellátás harmadik
időszaka február harmadik hétfőjétől május első hétfőjét megelőző vasárnapig (a továbbiakban: harmadik teljesítési
időszak), a termékkel való ellátás negyedik időszaka május első hétfőjétől május utolsó napját követő vasárnapig
(a továbbiakban: negyedik teljesítési időszak) tart.
(5) Tanévenként legalább három teljesítési időszakban kell szállítani. Teljesítési időszakon belül egész heteket kell
szállítani úgy, hogy az első és a negyedik teljesítési időszakban legalább három, a második és a harmadik teljesítési
időszakban legalább nyolc hétig kell szállítani.
5. A megállapodás jóváhagyása 7. § (1) A kérelmezőnek az 5. melléklet szerinti adattartalmú, a 4–6. § szerinti megállapodások jóváhagyása iránti kérelmét az
MVH által rendszeresített és az MVH honlapján – legkésőbb e rendelet hatálybalépését követő tíz napon belül –
közzétett nyomtatványon minden év június 1. és július 7. között postai úton kell benyújtania az MVH Piaci
Támogatások és Külkereskedelmi Intézkedések Igazgatóságához, továbbá a kérelemnek a megállapodás adatait
tartalmazó betétlapját elektronikus úton is meg kell küldenie az MVH honlapján megadott elektronikus levélcímre.
(2) A megállapodások jóváhagyása iránti kérelemhez mellékelni kell a 4–6. § szerint megkötött megállapodások egy
eredeti példányát.
(3) A kérelmező a 4–6. § szerinti megállapodások jóváhagyására tanévenként egy kérelmet nyújthat be.
(4) Ha a megállapodás jóváhagyása iránti kérelem vagy a megállapodás hiányos, vagy a megállapodás nem felel meg az
e rendeletben előírtaknak, az MVH hiánypótlásra szólítja fel a kérelmezőt. Amennyiben a kérelem nem tartalmazza
a betétlapon feltüntetett valamennyi megállapodást, a hiányzó megállapodás vagy megállapodások hiánypótlás
keretében utólag már nem nyújthatók be.
(5) Az MVH a megállapodás jóváhagyására irányuló kérelemről hozott döntését minden év augusztus 31-éig közli
a kérelmezővel. Az MVH a megállapodások jóváhagyásakor a szállítható termékeket és termékmennyiségeket a 6. §
(4) bekezdése szerinti teljesítési időszakonként külön-külön határozza meg. A kérelmező köteles a megállapodás
jóváhagyásáról, valamint a megállapodásra vonatkozóan a részére jóváhagyott termékmennyiségekről a közoktatási
intézményt tájékoztatni.
(6) Az MVH a jóváhagyott megállapodások alapján a közoktatási intézményekbe szállítható termékek és
termékmennyiségek listáját közzéteszi a honlapján.
(7) A kérelmező jogosult az általa megkötött megállapodások alapján termékenként szállítható mennyiségeket a vele
megállapodást kötő közoktatási intézmények között legfeljebb az intézményenként és termékenként jóváhagyott
mennyiség 10%-áig átcsoportosítani annak érdekében, hogy a megállapodás megkötése és a teljesítési időszak
kezdete között bekövetkező létszámváltozásokat kiegyenlítse.
6. A támogatás igénylői 8. § A támogatási összeget az a kérelmező igényelheti,
a) amelynek az iskolagyümölcs-programban történő részvételét az MVH előzetesen jóváhagyta, és
b) amely rendelkezik legalább egy közoktatási intézménnyel kötött és az MVH által jóváhagyott, 4–6. § szerinti
megállapodással. 7. A támogatott termék 9. § (1) Az iskolagyümölcs-program keretében – az MVH által jóváhagyott mennyiség erejéig és a megállapodásban
meghatározott ütemezéssel – szállítható termék fogyasztásra közvetlenül alkalmas és a 10. § (1) bekezdése szerinti
minőségi és élelmiszer-biztonsági feltételeknek megfelelő, az Európai Unióban megtermelt, az 1. mellékletben
meghatározott termék lehet.
(2) A támogatott termék elszámolási egysége: adag. 10. § (1) Az e rendelet alapján támogatott terméknek meg kell felelnie az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és
zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak
a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet I. mellékletében előírt általános
forgalmazási előírásoknak vagy amennyiben létezik, a termékspecifikus forgalmazási előírásokban meghatározott
I. osztályra vonatkozó követelményeknek, és legalább a 6. mellékletben meghatározott méretűnek kell lennie.
(2) A sárgarépa és a karalábé szállítása csak abban az esetben foglalható bele a megállapodásba, ha az fogyasztásra
előkészített és az 1. mellékletben előírt adagonként csomagolt áruként kerül szállításra.
8. A támogatott termék kiosztása 11. § (1) A tanulónként kiosztásra kerülő termék mennyisége hetente legfeljebb négy adag. Hetente legalább kétféle terméket
kell kiosztani. Az egész alma és a szeletelt alma egyféle terméknek tekintendő. A kiosztott termékféléknek szállítási
időszakon belül hetenként azonosnak kell lennie.
(2) Ha a termék kiosztásának időpontjában a teljesítés helyszínén jelenlévő tanulók száma a megállapodás megkötésekor
fennálló tanulói létszám csökkenése vagy tanuló távolléte folytán marad el a megállapodásban foglaltakhoz képest,
a ki nem osztható mennyiség a 4. § (3) bekezdésére figyelemmel a tanulók között a napi adag, vagy a heti gyakoriság
növelésével a hét egy további fennmaradó napján vagy a teljesítési időszakon belül a termékkel való ellátás
időtartamának növelésével osztható ki.
(3) A közoktatási intézmény köteles a 2. § (1) bekezdés szerinti tanulók számáról az osztálynapló létszámadatainak heti
összesítésével és a kiosztott termék mennyiségéről az átvett és leselejtezett termékmennyiségek adatainak
összesítésével a 7. melléklet szerinti adatlap kitöltésével hetente nyilvántartást vezetni. Amennyiben
a (2) bekezdésnek megfelelően a napi adag növelésére kerül sor, úgy fel kell tüntetni, hogy az a 2. § (1) bekezdése
szerinti tanulók mely csoportja esetében történt meg.
(4) A közoktatási intézmény köteles selejtezési jegyzőkönyvet vezetni azon termékekről, amelyek a közoktatási
intézményben történő tárolás alatt romlottak meg. A selejtezési jegyzőkönyvnek legalább az alábbi adatokat kell
tartalmaznia:
a) a közoktatási intézmény neve, címe, OM azonosítója,
b) a jegyzőkönyv készítőjének neve,
c) a selejt termék neve, mennyisége adag vagy darab mértékegységben,
d) a selejtezés oka, és
e) keltezés, jegyzőkönyv készítőjének és az oktatási intézmény vezetőjének aláírása.
(5) Ha a termék átvételekor a közoktatási intézményben az átvételért felelős személy szemrevételezéssel megállapítja,
hogy a termék minősége nem felel meg a 9–10. §-ban előírtaknak, köteles a minőségi kifogást jegyzőkönyvben
rögzíteni és azt a szállító képviselőjével aláíratni, valamint a jegyzőkönyv másolatát a szállító részére átadni. A szállító
köteles együttműködni a közoktatási intézménnyel a minőségi kifogás jegyzőkönyvezése során. A minőségi kifogásról
a közoktatási intézmény köteles az MVH-t értesíteni, és az értesítéshez a jegyzőkönyv másolatát mellékelni.
(6) A közoktatási intézmény köteles a támogatott terméket a tanulók részére a közétkeztetéstől eltérő időpontban
kiosztani.
9. A támogatás forrása 12. § Az iskolagyümölcs-program támogatására a bizottsági rendelet 4. cikk (4) bekezdés harmadik albekezdése alapján
meghozott bizottsági határozat szerinti támogatás összegéig az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, és ehhez
kapcsolódóan Magyarország központi költségvetésében meghatározott forrásból származó támogatási keret áll
rendelkezésre.
10. Visszaosztási eljárás 13. § (1) Amennyiben a 4–6. § szerinti megállapodások összesítésekor megállapítást nyer, hogy a kérelmezők által az adott
tanév vonatkozásában igénybe venni kívánt támogatás összege meghaladja a 12. §-ban meghatározott támogatási
keretet, az MVH meghatározza a 12. § szerint rendelkezésre álló pénzügyi keret és a 4–6. § szerint jóváhagyható
megállapodásokban foglalt mennyiségre jutó összes támogatási összeg arányát. Az MVH a megállapodás alapján az
adott tanév vonatkozásában a termékenként szállítható adagok számát teljesítési időszakonként ennek az aránynak
megfelelően csökkenti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti visszaosztás a 11. § (1)–(2) bekezdése szerinti kiosztási gyakoriságot és a jogosult tanulók 4. §
(3) bekezdése szerinti számát nem érinti.
11. A kifizetési kérelem 14. § (1) A támogatási összeg kifizetése iránti – a 8. melléklet szerinti adattartalmú – kérelmet (a továbbiakban: kifizetési
kérelem) az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett nyomtatványon az adott szállítási időszakban
kiszállított termékre vonatkozóan időszakonként egy alkalommal, az adott időszak végét követő harmadik hónap
utolsó napjáig az MVH-hoz postai úton kell benyújtani.
(2) A kifizetési kérelemhez csatolni kell
a) a megvalósított kísérő intézkedés dokumentációját, amelyben a résztvevő tanulók száma, a felhasznált források
eredete és nagysága, a megvalósítás időpontja, valamint a megvalósított intézkedés leírása kerül feltüntetésre,
b) a teljesítési időszakban kiszállított összes támogatott termékről kiállított, hónapra vagy teljesítési időszakra szóló
elszámolást tartalmazó számlák vagy gyűjtőszámlák másolatait, amelyeken a kiszállított adagok mennyisége
darabszámban van feltüntetve, és
c) a gyűjtőszámlák összesítőjét, amelyet elektronikus úton is meg kell küldeni az MVH honlapján megadott
elektronikus levélcímre.
(3) A kérelmező legkésőbb a kifizetési kérelem benyújtásakor köteles értesíteni az MVH-t a jóváhagyott megállapodásait
érintő OM azonosító-változásokról.
(4) A kifizetési kérelem (1) bekezdésben meghatározott határidőn túli benyújtása esetén a bizottsági rendelet 11. cikk
(3) bekezdése szerinti jogkövetkezmények kerülnek alkalmazásra.
(5) Az MVH a hiányosan benyújtott kifizetési kérelmek tekintetében tizenöt napos határidő tűzésével, egy alkalommal
hiánypótlásra szólítja fel a kérelmezőt.
(6) Az MVH a támogatás kifizetéséről a kifizetési kérelem hiánytalan beérkezésének napját követő három hónapon belül
gondoskodik.
12. Az igényelhető támogatás mértéke 15. § (1) A támogatás mértéke a megállapodásnak megfelelően leszállított és kiosztott, a 9–10. §-ban előírtaknak megfelelő
termék 1. mellékletben meghatározott egy adagjára vetített és meghatározott bruttó összeg, amely tartalmazza
a tanácsi rendelet 103ga. cikk (1) bekezdés a)–b) pontjában foglalt költségeket, és amelynek összegére a kérelmező
a számlát kiállította. Az egy héten kiosztandó termékeket úgy kell megválasztani, hogy a támogatás egy hétre és egy
főre számított mértéke legfeljebb kétszáz forint bruttó összeg lehet. Amennyiben a kiválasztott termékek egy hétre és
egy főre számított mennyiségére jutó támogatás összege meghaladja a bruttó kétszáz forintot, úgy az MVH
a megállapodás adott időszakára jutó termékenkénti támogatás 1. mellékletben meghatározott mértékét arányosan
csökkenti.
(2) Az MVH a támogatást a bizottsági rendelet II. melléklete szerinti társfinanszírozás arányának figyelembevételével az
Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, és ehhez kapcsolódóan Magyarország költségvetésében meghatározott
forrásból folyósítja.
13. Az iskolagyümölcs-programot népszerűsítő kommunikáció 16. § (1) A támogatás feltétele, hogy a kérelmező azon közoktatási intézmények részére, amelyekkel az MVH által jóváhagyott
megállapodást kötött, a bizottsági rendelet 14. cikkében foglalt előírásoknak és a bizottsági rendelet III. mellékletében
meghatározott minimumfeltételeknek megfelelő plakátot a szállítások kezdetét követő tizenöt napon belül
a megállapodásban meghatározott teljesítési helyszínek számával egyező számban átadja.
(2) A támogatás feltétele, hogy a közoktatási intézmény a kérelmezőtől az (1) bekezdés alapján átvett plakátokat a
program teljes időtartama alatt a székhelye és az iskolagyümölcs-programban részt vevő tagintézményei
főbejáratánál elhelyezze.
(3) A bizottsági rendelet 5. cikk (1) bekezdés b) pont (iii) alpontjában meghatározott kommunikációs feladatok ellátására
a bizottsági rendelet 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott összeg a 12. § szerinti forrásból levonásra kerül a 13. §
szerinti visszaosztási eljárást megelőzően.
14. Ellenőrzés, jogkövetkezmények 17. § (1) Az MVH a július 7. után benyújtott – a 4–6. §-ban foglaltaknak megfelelő – megállapodás jóváhagyása iránti kérelmet is
jóváhagyja, de ebben az esetben a megállapodások alapján igényelhető támogatás mértékét a késedelmes benyújtás
minden egyes napja után 10%-kal csökkenti.
(2) Ha egy közoktatási intézmény a 2. § (1) bekezdésben meghatározott időszak vonatkozásában több megállapodást is
kötött, akkor az MVH a közoktatási intézmény által – a 4. § (1) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül – legkésőbbi
időpontban megkötött megállapodást veszi figyelembe. Ugyanazon a napon megkötött megállapodások esetén
a 7. § (1) bekezdés szerinti, az MVH-nál korábban érkeztetett jóváhagyási kérelemben szereplő megállapodást kell
figyelembe venni.
(3) Az MVH a 7. § (4) bekezdése, valamint a 14. § (5) bekezdése szerinti határidőn túl teljesített hiánypótlást döntése
meghozatalakor nem veszi figyelembe.
18. § (1) A bizottsági rendelet 13. cikkében foglalt szabályoknak megfelelően a kérelmező és a közoktatási intézmény által
kötött, a 4–6. § szerinti megállapodás teljesülésének adminisztratív és helyszíni ellenőrzését az MVH végzi úgy, hogy
tanévenként legalább a bizottsági rendelet 13. cikkében meghatározott számú kérelmezőt ellenőriz. Ezen felül az MVH
ellenőriz minden olyan kérelmezőt, amelynél az előző tanévre vonatkozóan meg nem felelést állapított meg, valamint
a 11. § (5) bekezdés szerinti értesítés alapján helyszíni ellenőrzést folytat le. Az MVH a helyszíni ellenőrzés során
a támogatási kérelemhez mellékelt gyűjtőszámlák mellett az átvételi jegyeket, szállítójegyeket, fuvarleveleket,
nyilvántartásokat és az egyéb, e rendeletben és a bizottsági rendeletben meghatározott feltételek teljesülését is
ellenőrizheti.
(2) Az MVH a helyszíni ellenőrzést megelőzően felszólíthatja a kérelmezőt a kísérő intézkedések időpontjának
bejelentésére. A kísérő intézkedés végrehajtásával kapcsolatosan keletkezett számlákat a kérelmező köteles
megőrizni és azokat az MVH részére az ellenőrzés során bemutatni.
(3) Ha az MVH az ellenőrzése során azt állapítja meg, hogy a kérelmező a tanácsi rendeletben, a bizottsági rendeletben, az
e rendeletben, illetve a megállapodásban a 6. § (1) bekezdés 3–7. pontjának megfelelően előírt feltételeket nem
teljesítette, akkor az MVH
a) a támogatási összeg kifizetése iránti kérelmet elutasítja a nem teljesítéssel érintett mennyiség tekintetében, vagy
b) elrendeli a már kifizetett támogatás visszafizetését a nem teljesítéssel érintett mennyiség tekintetében.
(4) Amennyiben a kérelmező által a 6. § (4) bekezdésben meghatározott bármely időszakban kiszállított termékek
mennyisége az MVH által az adott időszakra és megállapodásra jóváhagyott mennyiség kevesebb, mint 80 %-a, úgy
a leszállított mennyiségre eső támogatási összeget az MVH a le nem szállított mennyiségre eső támogatás mértékével
csökkenti.
(5) Amennyiben a kérelmező által a 6. § (4) bekezdésben meghatározott bármely időszakban kiszállított termékek
mennyisége egy adott megállapodás alapján szállítható teljes mennyiség kevesebb, mint 60%-a, az adott időszakban
a kérelmező részére a megállapodására vonatkozóan jóváhagyott teljes mennyiség értékének 5%-a jogosulatlanul
igénybevett támogatásnak minősül.
(6) Ha az MVH helyszíni ellenőrzése során megállapítja, hogy a kiszállított termék nem felel meg a 10. § (1) bekezdésében
foglalt feltételeknek, akkor a bizottsági rendelet 13. cikk (10) bekezdésének megfelelően a (3) bekezdésben
megállapított szankción felül a nem megfelelő termék mennyiségére eső támogatási összeg jogosulatlanul igénybe
vett támogatásnak minősül.
(7) Ha a tanév során másodszor is megállapítást nyer, hogy a kérelmező által kiszállított termék nem felel meg a 10. §
(1) bekezdésben foglalt feltételeknek, akkor a (6) bekezdésben megállapított szankciók alkalmazása mellett
a kérelmező részére az összes megállapodásra vonatkozóan jóváhagyott teljes mennyiség értékének 3%-a
jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül és az MVH a bizottsági rendelet 9. cikkének megfelelően a 2. §
(1) bekezdésben meghatározott tanítási év végén 12 hónapra visszavonja a kérelmező iskolagyümölcs-programban
történő részvételre vonatkozó jóváhagyását.
19. § (1) Ha az MVH az ellenőrzése során megállapítja, hogy a közoktatási intézmény nem tett eleget a 11. § (6) bekezdésben,
valamint a megállapodás 1. pontjában előírt, a termék tanulók részére történő kiosztására vonatkozó
kötelezettségeinek, akkor a közoktatási intézmény által ki nem osztott támogatott termékek e rendelet alapján
kiszámított ellenértéke a közoktatási intézménynél jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(2) Ha az MVH az ellenőrzése során megállapítja, hogy a termékek 11. § (2) bekezdése szerinti gyakoriságú kiosztása azért
állt elő, mert a tanulók megállapodásban meghatározott száma meghaladta a megállapodás megkötésekor fennálló
tanulói létszámot, az így kiosztott támogatott termékek e rendelet alapján kiszámított ellenértéke a közoktatási
intézménynél jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(3) Ha az MVH az ellenőrzése során megállapítja, hogy a közoktatási intézmény nem tett eleget a 11. § (3)–(4) bekezdése és
a 16. § (2) bekezdése szerinti kötelezettségeinek, akkor a közoktatási intézmény által kiosztott támogatott termékek
e rendelet alapján kiszámított ellenértékének 5%-a a közoktatási intézménynél jogosulatlanul igénybe vett
támogatásnak minősül.
(4) Ha az MVH az ellenőrzése során megállapítja, hogy a közoktatási intézmény nem tett eleget a 4. § szerinti
megállapodásban a 6. § (1) bekezdés 11. pontja szerint vállalt kötelezettségének, akkor a közoktatási intézmény által
kiosztott támogatott termékek e rendelet alapján kiszámított ellenértékének 20%-a a közoktatási intézménynél
jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
15. Záró rendelkezések 20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 21. § Ez a rendelet
a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló, 2007. október
22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet, és
b) az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek az iskolagyümölcs-program keretében gyümölcs-, zöldség-,
feldolgozott gyümölcs- és feldolgozott zöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott közösségi
támogatás tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. április 7-i 288/2009/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 22. § Hatályát veszti az iskolagyümölcs-program 2010/2011. tanévi végrehajtásáról szóló 51/2011. (VI. 6.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
94/2013. (VII. 5.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy Horváth Attila Imrének, a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárának kormányzati szolgálati
jogviszonya a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (1) bekezdésének d) pontja alapján,
államtitkári megbízatására tekintettel
– 2013. július 14-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
172/2019. (V. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Benkovicsné
dr. Varga Erikát a 2019. május 1. napjától 2022. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. április 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1429/2014. (VII. 31.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. II. törvény szerinti Magyar Kijelölt Szervezet kijelölése érdekében szükséges intézkedésről.
A Kormány egyetért azzal, hogy a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris
energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló
2014. évi II. törvény 3. §-ában foglalt 3. cikk 2. bekezdése szerinti Magyar Kijelölt Szervezetként, az energiapolitikáért
felelős miniszter az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt.-t jelölje ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
63/2011. (XI. 29.) NEFMI rendelete az egészségügyi szakdolgozók továbbképzésének szabályairól.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (2) bekezdés i) pont ie) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
41. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az egészségügyi tevékenységet végző, az 1. mellékletben meghatározott szakképesítéssel vagy szakképzettséggel
rendelkező egészségügyi dolgozó (a továbbiakban: egészségügyi szakdolgozó) egészségügyi szakmai
továbbképzésben (a továbbiakban: továbbképzés) köteles részt venni, ideértve a szociális és gyermekvédelmi
területen önállóan dolgozó személyt is. (2) A továbbképzési időszak teljesítéséhez az egészségügyi szakdolgozónak e rendelet szerinti
a) kötelező szakmacsoportos elméleti, b) szabadon választható elméleti, és
c) gyakorlati továbbképzési formákban kell részt vennie. (3) Az egészségügyi szakdolgozónak a továbbképzési időszak alatt a szakképesítésének (szakképesítéseinek) megfelelő
szakmacsoportonként összesen 150 pontot kell teljesítenie. (4) Továbbképzésre működési nyilvántartási számmal, ennek hiányában – figyelemmel az Eütv. 113. § (6) bekezdésére –
alapnyilvántartási számmal lehet bejelentkezni. 2. Kötelező szakmacsoportos továbbképzés
2. § (1) A továbbképzési időszak alatt az egészségügyi szakdolgozónak szakmacsoportonként legalább 30 pontot kötelező
szakmacsoportos továbbképzési tanfolyam teljesítésével kell megszereznie. (2) Ugyanazt a kötelező szakmacsoportos továbbképzési tanfolyamot több, különböző szakmacsoport számára is meg
lehet hirdetni. (3) E rendelet alkalmazásában kötelező szakmacsoportos továbbképzés az 1. melléklet szerinti munkakörökhöz és közös
tevékenységekhez kialakított szakmacsoportok (a továbbiakban: szakmacsoport) alapján, az e rendeletben
meghatározottak szerint központilag meghatározott, kiemelt témakörök alapján megszervezett, tudásszint
felméréssel záruló távoktatási, vagy személyes felkészítés formában szervezhető továbbképzés.
(4) Ha a továbbképzésre kötelezett azonos szakmacsoportba tartozó több szakképesítéssel, vagy szakképzettséggel
(a továbbiakban együtt: szakképesítés) is rendelkezik, valamely szakképesítés vonatkozásában elvégzett kötelező
szakmacsoportos továbbképzés az azonos szakmacsoportba tartozó más szakképesítése tekintetében is elismerésre
kerül. (5) A több, különböző szakmacsoportba tartozó szakképesítéssel rendelkező továbbképzésre kötelezettnek, amennyiben
a több szakképesítésnek megfelelő szakmákat önállóan gyakorolja, a kötelező szakmacsoportos továbbképzést
valamennyi önállóan gyakorolt szakmára vonatkozóan teljesítenie kell. (6) E rendelet alkalmazásában távoktatás az a sajátos információtechnológiai és kommunikációs taneszközök, valamint
ismeretátadási-tanulási módszerek használatával az oktató és a továbbképzésen résztvevő interaktív kapcsolatára
és önálló munkára épülő, tudásszint felmérő teszttel záruló képzési forma, ahol a tudásszint felmérése a szolgáltató
birtokában lévő adatbázisból egyénenként véletlenszerűen kiválasztott kérdéssor alapján történik. A szintfelmérést
meghatározott időtartam alatt, megszakítás nélkül kell teljesíteni. A programot a munkahelyen kívüli továbbképzési
programmal azonos módon kell elismertetni. 3. § (1) Az egészségügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a Szakmai Kollégium, a Gyógyszerészeti és
Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI), valamint a Magyar Egészségügyi
Szakdolgozói Kamara (a továbbiakban: MESZK) javaslatára legalább ötévenként meghatározza a kötelező
szakmacsoportos továbbképzési tanfolyamok szakmai tartalmát, és azt az általa vezetett minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) honlapján folyamatosan hozzáférhetővé teszi. (2) A kötelező szakmacsoportos továbbképzési tanfolyam szakmai tartalma magában foglalja
a) a továbbképzéssel érintett szakmacsoport megnevezését, b) az adott szakmacsoport, szakképesítés vonatkozásában a kiemelt témaköröket,
c) a továbbképzés formáját (távoktatás, jelenléti oktatás), d) a továbbképzést lezáró tudásszint felmérés formáját,
e) a továbbképzés lefolytatásához szükséges felszerelést, és f) az előadókra vonatkozó követelményeket (képesítés, tudományos fokozat, gyakorlat).
(3) A kötelező szakmacsoportos továbbképzést legalább 15 óra időtartamban és az (1) bekezdés alapján közzétett
szakmai tartalomnak megfelelően kell megszervezni úgy, hogy az azon való részvétellel – sikeres tudásszint felmérő
teszt esetén – megszerezhető legyen 30 pont. A kötelező szakmacsoportos továbbképzés minden esetben magában
foglalja a reanimációra vonatkozó továbbképzési elemet. (4) A kötelező szakmacsoportos továbbképzés szervezője a továbbképzés szervezésével és lebonyolításával
összefüggésben anyagi támogatást gyógyszert vagy gyógyászati segédeszközt gyártó, illetve forgalmazó gazdálkodó
szervezettől nem fogadhat el. A kötelező szakmacsoportos továbbképzés reklám vagy üzleti érdeket szolgáló
programelemet nem tartalmazhat. 4. § (1) A felsőfokú egészségügyi szakképesítéssel, egészségügyi főiskolai végzettséggel vagy felsőoktatási intézményben,
orvos- és egészségtudományi képzés ciklusokra bontott osztott alap-, illetve mesterképzési szakon szerzett
szakképzettséggel rendelkezők kötelező szakmacsoportos továbbképzésének szervezésére kizárólag a felsőoktatási
intézmények orvos- és egészségtudományi karai jogosultak. (2) Az (1) bekezdésben foglaltak kivételével, az 1. melléklet szerinti szakképesítéssel rendelkező egészségügyi
szakdolgozók kötelező szakmacsoportos továbbképzését a) a felsőoktatási intézmények orvos- vagy egészségtudományi karai,
b) a GYEMSZI, és c) a szakmacsoportos továbbképzések lefolytatására a (4) bekezdésben meghatározott akkreditáció útján
jogosultságot szerzett ca) egészségügyi intézmények, valamint cb) iskolarendszerű egészségügyi szakképzést folytató intézmények – azokban a szakmacsoportokban,
amelyekben képzést is szerveznek – végzik. (3) A továbbképzés szervezési jog megszerzésére irányuló kérelmet az Egészségügyi Szakképzési és Továbbképzési
Tanács (a továbbiakban: ESZTT) Egészségügyi Szakképzési és Továbbképzési Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság)
részére évente két alkalommal, minden év március 31-ig és október 30-ig lehet benyújtani.
(4) A kötelező szakmacsoportos továbbképzés szervezésére való jogosultság (a továbbiakban: továbbképzés szervezési
jog) odaítéléséről a Bizottság javaslatára a miniszter évente két alkalommal, május 31-ig és december 31-ig dönt.
(5) A továbbképzés szervezési jog megszerzésére irányuló kérelemnek tartalmaznia kell:
a) azon tervezési statisztikai régió megnevezését, amelyben az intézmény a továbbképzés szervezési tevékenységet
el kívánja látni, b) annak a szakmacsoportnak a megjelölését, amelyben az intézmény a kötelező továbbképzéseket szervezni
kívánja, c) az egészségügyi szakdolgozók továbbképzésével kapcsolatos továbbképzési tevékenység bemutatását, mely
bizonyítja a területen folytatott legalább 2 éves gyakorlatot,
d) az intézmény által alkalmazott minőségbiztosítási rendszer leírását, és
e) a továbbképzést végző szervezeti egység bemutatását, különös tekintettel a továbbképzés céljára rendelkezésre
álló személyi, tárgyi, informatikai, oktatási feltételrendszerre – amely megfelel a célzott szakmacsoport 3. §
(2) bekezdése szerinti szakmai tartalmában meghatározott előírásoknak –, valamint az ügykezelési és titoktartási
szabályok betartását biztosító feltételekre. (6) A továbbképzés szervezési jog megszerzésére irányuló kérelemhez mellékelni kell:
a) kötelezettségvállalást a szakmacsoport tekintetében a szakmacsoportos továbbképzések legalább évenként
egyszeri lebonyolítására, b) a kérelmező nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a továbbképzés gyakorlati részéhez szükséges tárgyi
feltételeket önállóan vagy más természetes vagy jogi személyekkel történt megállapodás alapján biztosítja,
c) a továbbképzésért közvetlenül felelős személyek végzettségét igazoló okiratokat, melyek igazolják
ca) az egészségügyi szakoktató végzettséget, cb) az egészségügyi szaktanár végzettséget,
cc) a felsőfokú egészségügyi szakképzettséget, és d) a kérelmező egységes szerkezetbe foglalt hatályos létesítő okiratát a felsőoktatásról szóló törvény 1. számú
mellékletében nevesített felsőoktatási intézmény kivételével. (7) A kötelező szakmacsoportos továbbképzés szervezésére jogosult intézmények névsorát a miniszter a minisztérium
honlapján és a GYEMSZI a honlapján közzéteszi. 5. § (1) A kötelező szakmacsoportos továbbképzések lefolytatására való jogosultság meghatározott időtartamra, de
legfeljebb 5 évre szól. (2) A továbbképzés szervezési jogosultság megszűnik
a) az (1) bekezdés alapján meghatározott időtartam lejártával, valamint
b) a továbbképzés szervezési jog visszavonásával. (3) A miniszter visszavonja a továbbképzés szervezési jogot a Bizottság javaslata alapján, amennyiben a továbbképző hely
a) nem megfelelő minősítést kap a 13. § (2) bekezdése szerinti ellenőrzés során, vagy
b) nem felel meg a 3. § (2) bekezdése szerinti szakmai tartalomban foglalt feltételeknek.
(4) A (3) bekezdésben foglalt döntés ellen jogorvoslatnak nincs helye.
(5) A továbbképzési jog megszűnését a megszűnésétől számított legalább 6 hónap időtartamra a minisztérium honlapján
közzé kell tenni. 3. Szabadon választható elméleti továbbképzés
6. § (1) Szabadon választható elméleti továbbképzésnek minősül:
a) a 7. § (2) bekezdése szerinti, minősített elméleti továbbképzési tanfolyam,
b) a munkahelyen belül szervezett rendszeres továbbképzés, c) a szakmai célú tanulmányút,
d) az adott szakterületen végzett tudományos tevékenység, és
e) az adott szakképesítésnek megfelelő szakmai vizsga jellemző írásbeli feladatsorának legalább 75%-os
eredménnyel történő megoldása. (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti továbbképzések minősítése előzetesen, az (1) bekezdés b)–e) pontja szerinti
továbbképzések minősítése a 2. mellékletben foglaltak alapulvételével utólag történik.
7. § (1) Szabadon választható továbbképzést bármely gazdálkodó szervezet szervezhet.
(2) A 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti szabadon választható elméleti továbbképzések minősítését az ESZTT a Bizottság
útján, felkért szakértők közreműködésével végzi. (3) A 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti szabadon választható elméleti továbbképzések pontértékének elismerése akkor
lehetséges, ha a) azon legalább 5 előadás hangzik el, vagy
b) az legalább 5 tananyagegység feldolgozásával távoktatási formában valósul meg.
(4) A (2) bekezdés szerinti minősítéshez szükséges adatokat a továbbképzés szervezője a továbbképzés időpontját
legalább két hónappal megelőzően a 3. melléklet szerinti adatok közlésével jelentheti be a Bizottságnak.
(5) A (2) bekezdés szerinti minősítés szempontjait a Bizottság a minisztérium honlapján folyamatosan, naprakészen
közzéteszi. (6) A (2) bekezdésben foglalt minősítést követően a továbbképzés szervezője jogosult a rendezvényét minősített
továbbképzésként hirdetni. A továbbképzés szervezője a továbbképzést a minősítéstől számított 2 évig jogosult
minősített továbbképzésként megszervezni. (7) A minősítés eredményéről a Bizottság 15 napon belül értesíti a GYEMSZI-t.
8. § (1) A 6. § (1) bekezdés b) pontja szerinti továbbképzési forma esetén a továbbképzést szervező, a 6. § (1) bekezdés
c)–d) pontja szerinti továbbképzési forma esetén az egészségügyi szakdolgozó juttatja el a minősítéshez szükséges
adatokat a GYEMSZI-hez. (2) A 6. § (1) bekezdés e) pontja szerinti továbbképzést a GYEMSZI bonyolítja le. A szakdolgozó vizsgázási szándékát
a GYEMSZI-nek jelenti be, aki tájékoztatja a vizsga helyéről és időpontjáról. A feladatlap kitöltésére a szakmai
vizsgákhoz kapcsolódóan, a szakmai vizsgáztatás általános szabályairól és eljárási rendjéről szóló jogszabályban
meghatározott időszakban van mód. (3) A 6. § (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti továbbképzés pontértékének elismerése akkor lehetséges
a) munkahelyen belül szervezett rendszeres továbbképzési tevékenység esetén, ha
aa) a munkahely vagy szervezeti egysége egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzés végzésére akkreditált,
és ab) a továbbképzésen egészségtudományi területen tudományos fokozattal rendelkező személy, az ápolási
igazgató vagy az intézeti szakoktató üléselnökként, illetve előadóként részt vesz,
b) szakmai célú tanulmányút esetén, ha ba) a továbbképzés a szakmai képzés biztosításához szükséges személyi és tárgyi feltételekkel rendelkező
felsőoktatási intézményben, illetve oktató vagy gyakorló egészségügyi szolgáltatónál történik, és
bb) a továbbképzésről kiállított írásos igazolás annak tematikáját is tartalmazza.
(4) A 6. § (1) bekezdés c)–e) pontja szerinti továbbképzések vonatkozásában a GYEMSZI az egészségügyi szakdolgozó által
megszerzett továbbképzési pontokról a 13. § (3) bekezdése szerinti adattartalommal igazolást állít ki, amelyet
– legkésőbb a továbbképzést követő 15. napon – megküld az egészségügyi szakdolgozónak.
9. § (1) Teljesítettnek minősül a továbbképzési időszak elméleti része annak, aki
a) az Országos Képzési Jegyzékben szereplő, a szakképesítésével összefüggő emeltszintű vagy felsőfokú
szakképesítést szerez, b) a munkakör betöltésére jogosító szakképesítés után további, egészségtudományi alap- és mesterképzésben
második vagy további oklevelet, bizonyítványt, PhD fokozatot szerez, vagy
c) a továbbképzési időszak alatt a szakterületén oktatói, vizsgáztatói tevékenységet végez.
(2) A vizsgáztatói, oktatói tevékenységet a vizsga, illetve az oktatás szervezője igazolja.
(3) Teljesítettnek minősül a szabadon választott elméleti továbbképzési kötelezettsége annak, aki
a) a személyes gondoskodást végző személyek továbbképzéséről és a szociális szakvizsgáról szóló 9/2000. (VIII. 4.)
SZCSM rendeletben meghatározott továbbképzés céljából megszervezett tanfolyamot végzett, vagy szakvizsgát
tett, vagy b) a munkaköréhez más jogszabály alapján előírt továbbképzésen részt vett.
(4) Annak a szakdolgozónak az esetében, aki folyamatban lévő továbbképzési időszaka alatt szerez újabb, a folyamatban
lévő továbbképzési időszakának megfelelő szakmacsoportba (szakmacsoportokba) nem tartozó szakképesítést,
az újabb szakképesítés tekintetében a működési nyilvántartás első alkalommal történő megújítása a folyamatban lévő
továbbképzési időszak lejártakor történik. A folyamatban lévő továbbképzési időszakban megszerzett új
szakképesítés vonatkozásában a működési nyilvántartás első alkalommal történő megújításakor a továbbképzési
időszak – az új szakképesítés megszerzésére figyelemmel – teljesítettnek minősül.
4. Gyakorlati továbbképzés 10. § (1) A továbbképzési időszak gyakorlati részének teljesítéséhez a továbbképzésre kötelezettnek legalább 3 évet kell hazai
vagy külföldi foglalkoztatónál a szakképesítése (szakképesítései) szerinti szakmacsoportnak (szakmacsoportoknak)
megfelelő munkakörben eltöltenie. Egy év gyakorlati idő értéke 20 pont.
(2) A gyakorlat időtartamát munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló kérelmező esetén a foglalkoztató, ennek
hiányában a működési engedély kiállítója igazolja. A munkáltató lehet a foglalkoztatástól függően a kérelmező
jelenlegi vagy korábbi munkáltatója. Az igazolás tartalmazza a kérelmező természetes személyazonosító adatait,
a gyakorolt szakképesítés (szakképesítések) megnevezését és a gyakorlat időtartamát. A gyakorlat időtartamát
a kérelmező foglalkoztatójának jogutód nélküli megszűnése esetén szerződés vagy a munkavégzés igazolására
alkalmas és a gyakorlat időtartamát alátámasztó egyéb dokumentum igazolja.
(3) A továbbképzési pontok számításánál egy évnél rövidebb gyakorlati idő is figyelembe vehető, amennyiben
a továbbképzésre kötelezett a (2) bekezdés szerinti módon igazolja, hogy legalább két egymást követő hónapon át
hazai vagy külföldi egészségügyi szolgáltatónál a szakképesítése (szakképesítései) szerinti szakterületnek megfelelő
munkakörben végzett egészségügyi tevékenységet. Az így teljesített gyakorlati idő értéke kéthavonként 3 pont.
(4) Részmunkaidőben történő foglalkoztatás esetén az (1) bekezdés szerinti pontszám a teljes munkaidőhöz mérten,
időarányosan kerül beszámításra. (5) Aki a továbbképzési időszak alatt az (1), a (3) vagy a (4) bekezdés szerinti módon a szükséges 60 pontot nem szerezte
meg, a gyakorlati rész teljesítését 1–3 hónapig tartó, felügyelet mellett végzett kiegészítő gyakorlati továbbképzéssel
pótolhatja. Az így teljesített gyakorlati idő értéke havonta 20 pont.
(6) Az Eütv. 110. § (3) bekezdése szerinti felügyeletet ellátó személy e tevékenységéért havonta 5 szabadon választható
elméleti továbbképzési pontra jogosult. A felügyelet mellett végzett kiegészítő gyakorlati továbbképzés
felügyeletéért legfeljebb két fő jogosult a meghatározott elméleti továbbképzési pontra.
11. § (1) Annak a továbbképzésre kötelezettnek, aki a továbbképzési időszak alatt kizárólag külföldön végzett egészségügyi
tevékenységet és a külföldi államban az egészségügyi tevékenység végzéséhez szükséges elméleti és e rendelet
szerinti gyakorlati továbbképzési kötelezettségét teljesítette, ennek – a továbbképzés elméleti részének teljesítésére
az adott államban jogosult szerv által kiállított igazolással történő – igazolása esetén a továbbképzési időszaka
teljesítettnek minősül. (2) Annak a továbbképzésre kötelezettnek, aki a továbbképzési időszak alatt kizárólag külföldön végzett egészségügyi
tevékenységet, azonban a külföldi állam joga alapján kötelező elméleti továbbképzésen nem vett részt, a gyakorlati
továbbképzés e rendelet szerinti igazolása, valamint a szakképesítésének megfelelő kötelező szakmacsoportos
továbbképzési tanfolyam teljesítése esetén a továbbképzési időszaka teljesítettnek minősül.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt igazolásokat elismerés céljából a GYEMSZI részére kell benyújtani.
5. A továbbképzések nyilvántartása, közzététele, ellenőrzése, a továbbképzési pontok nyilvántartása
12. § (1) A kötelező szakmacsoportos továbbképzéseket az e rendelet szerint továbbképzésre jogosult intézmények legalább
két hónappal a továbbképzés megkezdése előtt – nyilvántartásba vétel céljából – bejelentik a GYEMSZI-nek.
A bejelentésnek a 3. melléklet szerinti adatokat kell tartalmaznia.
(2) A kötelező szakmacsoportos, valamint a 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti továbbképzéseket a GYEMSZI
nyilvántartásba veszi, és a) a továbbképzés szervezőjét a nyilvántartási számról,
b) az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalt a nyilvántartási számról, valamint a 3. melléklet szerinti
adatokról értesíti. A GYEMSZI a nyilvántartásba vett továbbképzéseket a honlapján közzéteszi. A nyilvántartás a 3. melléklet
szerinti adatokat tartalmazza. (3) A (2) bekezdés alapján nyilvántartásba vett továbbképzéseket a MESZK a honlapján folyamatosan hozzáférhetővé
teszi. 13. § (1) A továbbképzés szervezője köteles a továbbképzési programot az oktatási évhez igazodóan az érintettek számára
hozzáférhető formában közzétenni. (2) A MESZK az egészségügyben működő szakmai kamarákról szóló 2006. évi XCVII. törvény 2. § k) pontjában foglaltak
alapján folyamatosan ellenőrzi, figyelemmel kíséri, elemzi és értékeli a továbbképző helyeket és a továbbképző helyek
által lefolytatott képzési programok minőségét. A MESZK az általa lefolytatott utólagos értékelésről szóló beszámolót
minden naptári negyedév végégig megküldi a Bizottság részére.
(3) A továbbképzés szervezője – legkésőbb a továbbképzést követő 15. napon – a programon való részvételért járó
pontértékről aláírásával ellátott igazolást ad a résztvevőnek. Az igazolás tartalmazza:
a) a résztvevő aa) természetes személyazonosító adatait, ab) működési, ennek hiányában alapnyilvántartási számát,
ac) szakképesítését (szakképesítéseit), b) a továbbképzés szervezőjének nevét,
c) a továbbképzés ca) helyét, cb) idejét, cc) címét,
cd) nyilvántartási számát, ce) típusát (kötelező, szabadon válaszható), és
d) a továbbképzés teljesítésével megszerzett pontértéket. (4) A továbbképzés lebonyolítását követő 30 napon belül a továbbképzés szervezője összesített kimutatást készít,
feltüntetve a (3) bekezdés szerinti adatokat, és azt elektronikus úton megküldi a GYEMSZI-nek
14. § (1) Az egészségügyi szakdolgozók továbbképzési kötelezettsége teljesítéséhez szükséges továbbképzési pontok
nyilvántartását a GYEMSZI végzi. (2) A GYEMSZI a továbbképzésre kötelezetteknek az egyes továbbképzési formákban szerzett pontjait folyamatosan
nyilvántartja, és az adott szakmacsoport (szakmacsoportok) szerinti szakképesítés (szakképesítések) tekintetében
teljesített továbbképzésekről folyamatosan, de legalább havonta egy alkalommal elektronikus úton értesíti
a működési nyilvántartást vezető szervet. (3) A működési nyilvántartást vezető szerv a (2) bekezdés szerinti értesítés megérkezését követő 30 napon belül
a honlapján hozzáférhetővé teszi a továbbképzésre kötelezett számára a működési nyilvántartásban szereplő
szakképesítése (szakképesítései) tekintetében a továbbképzési kötelezettsége teljesítésére vonatkozó adatokat.
(4) Egy továbbképzési időszakból a következő időszakba legfeljebb 25 – a továbbképzési időszak utolsó évében szerzett –
elméleti továbbképzési pont vihető át. A következő továbbképzési időszakba átvitt pontszám szabadon választható
elméleti továbbképzési pontként kerül jóváírásra. A továbbképzésre kötelezett a következő továbbképzési időszakba
átvinni szándékozott továbbképzési pontokról a többlet-pontszerző továbbképzési időszak lezárásakor írásban
értesíti a működési nyilvántartást vezető szervet. (5) A pontérték meghatározásának alapjául szolgáló dokumentumokat a továbbképzést szervező a pontérték
megállapításától számított 10 évig köteles megőrizni. 6. A továbbképzés támogatása
15. § A továbbképzési időszak alatt – az Eütv. 104. §-ában meghatározott nem-konvencionális eljárások körébe tartozó
továbbképzések kivételével – egy kötelező szakmacsoportos továbbképzés a továbbképzésre kötelezett számára
térítésmentes, amelyre vonatkozó költségvetési támogatás a továbbképzés szervezésére jogosult intézmény részére
utólag kerül biztosításra. 7. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
17. § (1) A 3. § (1) bekezdése szerinti továbbképzési tartalmakat a miniszter első alkalommal e rendelet hatálybalépését követő
120 napon belül teszi közzé. (2) A 14. § (4) bekezdésében foglaltakat az e rendelet hatálybalépését követően megkezdődött továbbképzési időszakok
lejártakor lehet első alkalommal alkalmazni. (3) Az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő továbbképzési időszakok vonatkozásában az e rendeletben
foglaltakat a (4)–(6) bekezdésben foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
(4) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően pontértékeléssel ellátott, az egészségügyi szakdolgozó által teljesített
tanfolyamok pontértéke e rendelet szerinti kötelező szakmacsoportos továbbképzés keretében megszerzett pontként
kerül beszámításra. (5) Azon egészségügyi szakdolgozónak, akinek a folyamatban lévő továbbképzési időszakából e rendelet
hatálybalépésekor 3 év vagy annál kevesebb idő van hátra, a továbbképzési kötelezettség teljesítéséhez
a továbbképzési időszak alatt az e rendeletben foglaltak szerint a szakképesítése (szakképesítései) szerinti
szakmacsoportonként összesen 100 pont teljesítését kell igazolnia. (6) Az e rendelet hatálybalépésekor az egészségügyi dolgozók működési nyilvántartásában nem szereplő, egészségügyi
kártevőirtó tevékenységet végző természetes személy a működési nyilvántartásába történő felvételét e rendelet
hatálybalépését követő 60 napon belül kérelmezi. 18. § Hatályát veszti az egészségügyi szakdolgozók továbbképzésének szabályairól szóló 28/1998. (VI. 17.) NM rendelet.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
285/2017. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kovács Enikő
Juditot 2017. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. július 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1142/2013. (III. 21.) Korm. határozata a közfoglalkoztatási program megvalósítása céljából egyes Nemzeti Földalapba tartozó ingatlanok önkormányzatok részére történő ingyenes vagyonkezelésbe adásáról.
A Kormány a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 22. § (1) és (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy
a mellékletben szereplő, a Nemzeti Földalapba tartozó földrészleteket az ott felsorolt önkormányzatok részére
közfoglalkoztatási program megvalósítása céljából ingyenesen 5 évre vagyonkezelésbe adja. Ennek lebonyolítása
érdekében felhívja a vidékfejlesztési minisztert, gondoskodjék arról, hogy a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet
az érintett önkormányzatokkal az ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas vagyonkezelési szerződéseket
megkösse. Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: Jelen kormányhatározat Magyar Közlönyben történő közzétételétől számított 15 nap.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
44/2004. (IV. 22.) KE határozata Szederkényi Viktor rendkívüli követi és meghatalmazott miniszteri kinevezéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Szederkényi Viktort
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2004. április 2. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1627/2016. (XI. 17.) Korm. határozata Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletén új diplomata álláshely létesítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépésével kapcsolatos diplomáciai feladatok
színvonalas ellátása, valamint az Európai Unió intézményeivel való kapcsolattartás és eredményes érdekérvényesítés
érdekében Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére egy fő diplomata kerüljön kihelyezésre;
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló
2016.  évi LXXIII. törvény alapján 2017. január 1-jei kezdőnappal az  1.  pontban meghatározott feladatok ellátására
egy, az  Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépésével kapcsolatos ügyekért felelős diplomata álláshelyet
létesítsen;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban megjelölt
diplomata kihelyezésével kapcsolatos
a) személyi juttatások és járulékai költségek fedezetére 2017. évtől évi 54,4 millió forint forrásnak a  központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletének
igazgatása címen,
b) dologi és felhalmozási kiadások fedezetére 2017. évtől évi 14,4 millió forint forrásnak a központi költségvetés
XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletének igazgatása címen
történő biztosításáról gondoskodjon.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1713/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a felsőoktatási intézmények alaptevékenysége finanszírozásával összefüggő többlettámogatás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a felsőoktatási intézmények finanszírozási költségkereteinek megújításával;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott cél elérése érdekében biztosítson a  2019. év
tekintetében
a) 1 272 620 000 forint támogatást a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím
javára, és
b) 148 180 000 forint támogatást a  Kvtv. XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 2. Nem állami felsőoktatási intézmények támogatása
jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: felmerülés ütemében 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott cél elérése érdekében a Magyarország 2020. évi
központi költségvetésének tervezése során biztosítson 3 181 550 000 forint beépülő támogatást a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára, és 370 450 000 forint beépülő támogatást
a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2016. (XI. 30.) KKB határozata az egészségügyi ágazat védelmi felkészülésének egyes kérdéseiről szóló tájékoztató elfogadásáról.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a jelen határozat 1. sz. mellékletét
képző, az egészségügyi ágazat védelmi felkészülésének egyes kérdéseiről szóló tájékoztatót megtárgyalta, és
az abban foglaltakat elfogadja.
2. A KKB felhívja a BM OKF főigazgatóját mint a KKB adminisztratív feladatait ellátó szervezet vezetőjét, hogy a KKB
Ügyrend 36. pont j) alpontjának megfelelően gondoskodjon a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 KKB elnök


text:
1911/2017. (XII. 7.) Korm. határozata az Országos Széchényi Könyvtár archívumainak elhelyezését szolgáló archivális és szolgáltató raktárak megvalósítását célzó beruházás előkészítéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  Országos Széchényi Könyvtár (a  továbbiakban: OSZK) korszerű működési feltételeinek biztosítása
érdekében
a) az OSZK archívumainak elhelyezését szolgáló archivális raktárnak a  Piliscsaba, belterület 1602/4 helyrajzi
számú, természetben Piliscsaba, Fő út 2/A szám alatt található ingatlanon,
b) az archivális raktárhoz kapcsolódó szolgáltató raktárnak a  Budapest, belterület 6452/3 helyrajzi számú
ingatlanon, a budai várkert Nyúlkert alatti területén
történő megvalósítását célzó beruházás előkészítésével;
2. az  1.  pont a)  alpont szerinti beruházás a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési
hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2. § (2) bekezdés j), m) és
o)  pontja szerinti előkészítési fázisaira összesen 467 930 000 forint, az  1.  pont b)  alpont szerinti beruházás Korm.
rendelet 2.  § (2)  bekezdés b), f ), m) és o)  pontjai szerinti előkészítési fázisaira összesen 484 790 000 forint forrást
biztosít a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás
Előkészítési Alap alcím terhére, azzal, hogy az  előkészítési fázisokat legkésőbb 2018. november 30-ig kell
megvalósítani;
3. az  1.  pont a) és b)  alpontjai szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként a  nemzeti fejlesztési
minisztert jelöli ki;
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a 2. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – gondoskodjon mindösszesen a  pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári
díjakkal együtt 952 720 000 forint egyszeri átcsoportosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a Kvtv.
1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás
jogcímcsoport, 1. Az  MNV Zrt. Ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím javára, a  fel nem használt rész
tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a 6. pont szerinti jelentés tudomásulvételét
követő 15 napon belül
5. egyetért azzal, hogy a 2. pont szerinti előkészítési fázisokat a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban:
MNV Zrt.) az  OSZK bevonásával, a  tervezés folyamata során a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyeztetve
valósítsa meg;
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával, az  MNV Zrt.
közreműködésével
a) készítsen jelentést a  Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése
érdekében a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
a felhasznált forrás összegéről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 15. b) készítsen előterjesztést az  1.  pont szerinti beruházások megvalósításának további kérdéseiről,
a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok, költségek, forrásigény, az  ütemezés és
a felelősök bemutatásával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
63/2003. (VI. 3.) OGY határozata az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény 13. kiegészítő, a halálbüntetés minden körülmények között történő eltörlésére vonatkozó jegyzőkönyvének megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt
Egyezmény 13. kiegészítő jegyzőkönyvét,
A határozatot az Országgyűlés a 2003. június 2-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2003. június 2-i ülésnapján fogadta el.
2. felkéri a Magyar Köztársaság elnökét, hogy a megerősítő okiratot aláírásával és pecsétjével ellátva adja ki,
3. felhatalmazza a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a megerősítésről szóló okiratot az
Európa Tanács Főtitkáránál letétbe helyezze.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
103/2011. (IX. 23.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium, valamint az irányítása alá tartozó egyes szervezetek szervezeti és létszám-racionalizálásának feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján – a költségvetési forrásokkal történő takarékosabb
gazdálkodás megvalósítása érdekében – a Honvédelmi
Minisztérium, valamint az irányítása alá tartozó egyes
szervezetek szervezeti és létszám-racionalizálásának feladatairól az alábbi
utasítást adom ki. 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) végrehajtásban érintett katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: érintett szervezetek) terjed ki.
2. § (1) Az érintett szervezetek szervezeti, illetve létszám-racionalizálása egyes szervezetek feladatrendszerének, struktúrájának és rendszeresített létszámának korrekciójával, új szervezetek létrehozásával, más szerveze
tek egyesítésével, illetve megszüntetésével kerül végrehajtásra. (2) A szervezeti, illetve létszám-racionalizálás során kiemelt figyelmet kell fordítani:
a) a szervezetek közötti feladatköri párhuzamosságok
elkerülésére, illetve megszüntetésére;
b) a feladatok végrehajtásához szükséges optimális humán erőforrás létszámának meghatározására;
c) a vezetői munkakörök számának csökkentésére;
d) a hatályos jogszabályoknak megfelelő munkakörök,
illetve katonai beosztások rendszeresítésére;
e) a szervezetből kiválni kényszerülők jogszabályban
rögzített járandóságainak biztosítására;
f) a HM főosztályok (csoportfőnökségek) létszáma 16
főnél, a HM önálló szervezeti egységeinél (főosztályok,
csoportfőnökség, kabinet, titkárság, iroda), parancsnokságon és háttérintézménynél kialakításra kerülő osztályszintű szervezetek létszáma 7 főnél kevesebb ne legyen.
3. § (1) A szervezési tevékenység (időszak):
a) kezdete: 2011. október 15.;
b) befejezése: 2012. április 30.
(2) A szervezeti racionalizálás következtében megszű
nő szervezetek megszüntetésének időpontja 2011. november 14. (3) A szervezeti racionalizálás következtében a szervezetek átalakításának és új szervezeti rend szerinti működésének időpontja 2011. november 15.
(4) A létszám-racionalizálás következtében a szervezetből kiválók felmentésének:
a) legkorábbi időpontja: 2011. november 15.,
b) legkésőbbi időpontja: a szervezési időszak utolsó
napja. A szervezeti, illetve létszám-racionalizálás
végrehajtásának irányítása 4. §
(1) A szervezeti, illetve létszám-racionalizálás tárca
szintű előkészítéséért a közigazgatási államtitkár, az MH
katonai szervezetei tekintetében a Honvéd Vezérkar főnöke felelős.
(2) Az érintett szervezetek szervezeti racionalizálásának irányításáért a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek tekintetében a közigazgatási államtitkár, az MH katonai szervezetei tekintetében a
Honvéd Vezérkar főnöke felelős.
(3) A közigazgatási államtitkár irányítja:
a) az érintett szervezetek alapító okirata módosításának,
illetve megszüntető okiratának előkészítését; b) a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetek munkaköri jegyzékének, illetve munkaköri jegyzéke módosításának előkészítését;
c) a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetek tekintetében a végrehajtás folyamatában
szükséges honvédelmi miniszteri döntések előkészítését;
d) szervezeti, illetve létszám-racionalizálás végrehajtásával összefüggő normatív szabályzók előkészítését.
(4) A Honvéd Vezérkar főnöke irányítja:
a) az érintett katonai szervezetek állománytáblájának,
állománytáblája módosításának előkészítését;
b) a katonai szervezetek tekintetében a végrehajtás fo
lyamatában szükséges honvédelmi miniszteri döntések
előkészítését. (5) A Honvéd Vezérkar főnöke a katonai szervezetek
szervezeti, illetve létszám-racionalizálása keretében előkészített javaslatait a közigazgatási államtitkár útján terjeszti fel a honvédelmi miniszter részére.
Létszámkeretek 5. § (1) A HM feladatrendszerének racionalizálásával a
szervezeti struktúrát úgy kell megtervezni és kialakítani,
hogy a minisztérium létszáma legfeljebb 523 fő legyen.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott létszámkereten
belül a kabinetfőnök közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 40 fő. A parlamenti államtitkár közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 17 fő. A közigazgatási államtitkár közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 93 fő. A jogi
és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 50 fő. A védelempolitikáért és védelmi
tervezésért felelős helyettes államtitkár közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 54 fő. A védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány
együttes létszáma legfeljebb 52 fő. A Honvéd Vezérkar
együttes legfeljebb létszáma 216 fő.
(3) A (2) bekezdésben engedélyezett létszámokat a kabinetfőnökkel, a parlamenti államtitkárral, a közigazgatási
államtitkárral, a helyettes államtitkárokkal és a Honvéd
Vezérkar főnökével együtt kell érteni.
(4) A honvédelmi minisztert a (2) bekezdésben meghatározott létszámadatokon felül kell érteni.
Működési alapokmányok előkészítése 6. § (1) Az érintett szervezetek alapító okiratának módosítását – a szervezet vezetőjének javaslata alapján – a HM Ter
vezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM
TKF) a HM Jogi Főosztállyal (a továbbiakban: HM JF)
együttműködésben készíti elő az alábbi határidők betartásával:
a) az alapító okirat módosítására vonatkozó javaslatok
kidolgozása és a HM TKF részére történő megküldése az
utasítás hatálybalépését követő második napig;
b) a tervezetek véleményeztetése, pontosítása, felterjesztése honvédelmi miniszteri jóváhagyásra 2011. szeptember 30-ig;
c) a kincstári nyilvántartás pontosításának kezdeményezése az okiratok honvédelmi miniszteri jóváhagyását követő 8 napon belül.
(2) A megszűnő szervezetek megszüntető okiratainak
tervezetét a HM TKF készíti elő és az érintett szervezetek
vezetőivel és a HM JF-fel történő véleményeztetést és
egyeztetést követően terjeszti fel jóváhagyásra az alábbi
határidők betartásával:
a) a megszüntető okiratok tervezetének előkészítése és
egyeztetése az utasítás hatálybalépését követő második
napig;
b) a tervezetek véglegezése és felterjesztése honvédelmi
miniszteri jóváhagyásra 2011. szeptember 30-ig.
(3) Az érintett szervezetek kincstári nyilvántartásának
pontosításához, illetve nyilvántartásból való törlésének
kezdeményezéséhez szükséges okmányokat a HM TKF
készíti elő, és az azokra vonatkozó okirat honvédelmi miniszteri aláírását követően a Magyar Államkincstár részére
haladéktalanul megküldi.
(4) Az érintett szervezetek az alapító okiratukban meghatározott határidőig kidolgozzák és jóváhagyásra felterjesztik Szervezeti és Működési Szabályzatukat, illetve annak módosítását.
7. § (1) Az érintett HM szervezetek munkaköri jegyzékét, illetve annak módosítását az adott szervezet irányítását végző minisztériumi vezető javaslata alapján – az állománytáblákról és munkaköri jegyzékekről szóló 138/2006. (HK
1/2007.) HM utasítás szerinti eljárásrendben és az érintett
szervezetek vezetőivel együttműködésben – a HM TKF
készíti elő az alábbi határidők betartásával:
a) a szervezet munkaköri jegyzékére vonatkozó javaslat
összeállítása és megküldése a HM TKF részére az utasítás
hatálybalépését követő második napig;
b) a tervezet egyeztetése és véglegesítése, előkészítése
jóváhagyásra 2011. október 7-ig;
c) az okmányok jóváhagyása 2011. október 10-ig;
d) a jóváhagyott okmányok kiadása 2011. október
14-ig.
(2) Az érintett MH katonai szervezetek állománytáblá
ját, illetve annak módosítását – az állománytáblákról és
munkaköri jegyzékekről szóló 138/2006. (HK 1/2007.)
HM utasítás szerinti eljárásrendben és az érintett szerveze
tek vezetőivel együttműködésben – a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség készíti elő az alábbi határidők betartásával:
a) a tervezet előkészítése, egyeztetése és felterjesztése
jóváhagyásra 2011. október 7-ig;
b) a jóváhagyott okmányok kiadása 2011. október
14-ig.
(3) A HM Szervezeti és Működési Szabályzatának módosítását a HM TKF készíti elő és a honvédelmi miniszteri
jóváhagyást követően gondoskodik a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter részére történő megküldéséről az alábbi határidők betartásával:
a) a tervezet szakmai véleményeztetésre történő előkészítése, szakmai véleményeztetése és véglegesítése 2011.
október 25-ig;
b) a tervezet honvédelmi miniszteri jóváhagyása és
megküldése a kormányzati tevékenység összehangolásáért
felelős miniszter részére 2011. október 31-ig.
(4) Az (1) és (2) bekezdés szerinti okmányok hatályba
lépésének időpontja 2011. november 15.
A szervezeti racionalizálás feladatai 8. § (1) A HM Miniszteri Kabinet feladatrendszere kiegészül a katonai emlékhely-, hadisír- és hadigondozással, valamint a hagyományőrzéssel kapcsolatos feladatokkal,
szervezetében létrehozásra kerül a Katonai Hagyományőrző és Hadisírgondozó Osztály.
(2) A HM Parlamenti Államtitkári Titkárság feladatrendszere kiegészül a társadalmi szervezetekkel való kapcsolattartással összefüggő feladatokkal, szervezetében létrehozásra kerül a Társadalmi Kapcsolatok Iroda.
(3) A HM Közigazgatási Államtitkári Titkárság feladatrendszere racionalizálásra kerül, létszáma csökken.
9. § (1) A HM TKF szervezete, feladatrendszere racionalizálásra kerül, létszáma csökken.
(2) A HM Humánpolitikai Főosztály szervezete, feladatrendszere és létszáma módosul. A főosztály a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivataltól és a HVK Személyzeti
Csoportfőnökségtől átveszi az illetményekkel, költségtérítésekkel és egyéb juttatásokkal összefüggő szabályozási és
elemzési feladatokat, továbbá a képzésekhez kapcsolódó
tárcaszintű feladatokkal, a HM KGIR+ humán erőforrás
alrendszere fejlesztésének szakmai követelménytámasztásával kapcsolatos tevékenységeket.
(3) A megszűnő HM Belső Ellenőrzési Hivatal szervezeti egységeiből – a közigazgatási államtitkár közvetlen
irányítása alatt – új HM szervként létrehozásra kerül a HM
Belső Ellenőrzési Főosztály.
10. § (1) A HM JF feladatrendszere módosul. A főosztály átveszi a HVK Vezérkari Iroda és a honvédelmi miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek által végzett egyes jogi, illetve szabályozási feladatokat.
(2) A HM Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály feladatrendszere módosul. A főosztály átveszi a HVK Vezérkari Iroda és a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek által végzett egyes igazgatási
és jogi képviseleti feladatokat.
11. § (1) A HM Védelempolitikai Főosztály feladatrendszere
racionalizálásra kerül, létszáma csökken.
(2) A HM Védelmi Tervezési Főosztály feladatrendszere módosul, létszáma csökken.
(3) A megszűnő HM Nemzetközi Együttműködési és
Fegyverzet-ellenőrzési Hivatal nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos feladatainak és az azok ellátásához
szükséges szakállománynak átvételével – a védelempolitikai és védelmi tervezési helyettes államtitkár közvetlen
irányítása alatt – új HM-szervként létrehozásra kerül a HM
Nemzetközi Együttműködési Főosztály.
12. § (1) A HM Gazdasági Tervezési Főosztály létszáma
csökken és megnevezése HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály megnevezésre változik. A főosztály
átveszi a HM Kontrolling és Szabályozási Főosztálytól a
gazdálkodás szabályozásával kapcsolatos feladatokat.
(2) A HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály feladatrendszere racionalizálásra kerül, létszáma
csökken.
(3) A HM Kontrolling és Szabályozási Főosztály feladatrendszere racionalizálásra kerül, létszáma csökken és
megnevezése HM Kontrolling Főosztály megnevezésre
változik. A főosztály feladatrendszeréből kikerülnek a
gazdálkodás szabályozásával kapcsolatos feladatok.
13. § (1) A HVK Személyzeti Csoportfőnökség feladatrendszere racionalizálásra kerül, létszáma csökken. Feladatrendszeréből kikerülnek a képzésekhez kapcsolódó tárcaszintű, illetve a HM KGIR+ humán erőforrás alrendszere
fejlesztésének szakmai követelménytámasztási tevékeny
ségével, a katonai igazgatás szakirányításával, a NATO
Nemzeti Tartalék Erők Tanácsa (NRFC) tagsággal kapcsolatos feladatok. Feladatrendszere kiegészül a Humánstratégia megvalósításával összefüggő feladatokkal.
(2) Az MH felderítő és elektronikai hadviselési tevékenységének tervezésével, irányításával és ellenőrzésével
kapcsolatos minisztériumi feladatok végrehajtásának biztosítása érdekében a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség
Felderítő Osztályából és más szervtől átvett szervezeti elemekből új HM szervként – a Honvéd Vezérkar főnökének
közvetlen szolgálati alárendeltségében – létrehozásra kerül a HVK Felderítő Csoportfőnökség.
(3) A HVK Hadműveleti Csoportfőnökség feladatrendszere, létszáma módosul. Feladatrendszeréből és szervezetéből kikerülnek a felderítéssel és elektronikai hadviseléssel kapcsolatos feladatok, és az azok ellátásához szükséges
szakállomány.
(4) A HVK Logisztikai Csoportfőnökség létszáma módosul, feladatrendszere kiegészül a megszűnő HVK
Egészségügyi Csoportfőnökség által ellátott egyes feladatokkal.
(5) A HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség feladatrendszere racionalizálásra kerül, létszáma csökken.
14. § (1) A HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség feladatrendszere módosul, létszáma
csökken. Feladatrendszeréből kikerülnek a NATO–NYEU
Központi Nyilvántartató feladatai, és az azokat ellátó szervezeti egység, melyek átadásra kerülnek az MH Támogató
Dandár részére.
(2) A HVK Kiképzési Csoportfőnökség feladatrendszere módosul, létszáma csökken. Feladatrendszere kiegészül
a Katonai Sportok Nemzetközi Tanács tagsággal (CISM),
a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivataltól átvett, a kiképzéstechnikai és szimulációs rendszerek stratégiai szintű
tervezésével kapcsolatos feladatokkal.
(3) A HVK Egészségügyi Csoportfőnökség megszűnik.
Állományából megalakul a HVK Logisztikai Csoportfőnökség Egészségügyi Osztálya.
(4) A HVK Vezérkari Iroda feladatrendszere módosul,
feladatrendszeréből a jogi koordinációs, fegyelmi, méltatlansági, büntetőkivizsgálási, fegyelmi nyilvántartási, valamint értékelő és a kommunikációs feladatok átadásra kerülnek a HM JF, a HM Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály és a HM Sajtóiroda részére.
15. § (1) A Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ
(Honvéd Rendészeti és Vasútegészségügyi Központ)
megnevezése MH Honvédkórház megnevezésre módosul,
és a Honvéd Vezérkar főnöke közvetlen szolgálati aláren
deltségébe kerül az MH Hadrendjébe tartozó katonai szervezetként. Szervezetébe beolvadnak az MH Dr. Radó
György Honvéd Egészségügyi Központ részei.
(2) A HM Hatósági Hivatal feladatrendszere racionalizálásra kerül, létszáma csökken.
(3) A HM Védelmi Hivatal feladatrendszere racionalizálásra kerül, létszáma csökken.
(4) A HM Belső Ellenőrzési Hivatal, mint önálló HM
szervezet megszűnik, szervezeti egységeiből megalakul a
HM Belső Ellenőrzési Főosztály.
(5) A HM Protokoll és Rendezvényszervező Igazgatóság feladatrendszere racionalizálásra kerül, létszáma csökken.
16. § (1) A HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal feladatrendszere módosul, létszáma csökken. Feladatrendszeréből és szervezetéből kikerülnek az illetményekkel, költségtérítésekkel és egyéb juttatásokkal összefüggő szabályozási és elemzési feladatok, az érintett szervezetek pénzügyi ellátásával kapcsolatos egyes feladatok és az azokat
ellátó szervezeti egységek. Ezen feladatok, kapcsolódó felelősségi körök és szervezeti egységek, átadásra kerülnek
a HM Humánpolitikai Főosztály továbbá az érintett szervezetek részére. A jogi képviseleti tevékenység ellátása a
HM Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály részére kerül
átadásra. A HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivataltól átveszi az egyes központi előirányzat nyilvántartási tevékenység támogatásával kapcsolatos feladatokat.
(2) A HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal feladatrendszere módosul, létszáma csökken. Feladatrendszeréből és szervezetéből kikerülnek az egyes központi előirányzat nyilvántartási és gazdálkodási tevékenység támogatásával, a nem fegyveres külszolgálatot folytatók ellátásához kapcsolódó nemzeti támogatással, a kiképzéstechnikai és szimulációs rendszerek stratégiai szintű tervezésével, illetve az intézményi támogatással, az ellátással kapcsolatos, továbbá a jogi képviseleti feladatok és az azokat
ellátó szervezeti egységek, melyek átadásra kerülnek a
HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal, a HVK Kiképzési
Csoportfőnökség, valamint az MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred, továbbá az MH Támogató Dandár
részére. A jogi képviseleti tevékenység ellátása a HM
Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály részére kerül átadásra.
(3) A HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum feladatrendszere módosul, létszáma csökken, a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Hivataltól átveszi a szervezet pénzügyi ellátásával kapcsolatos egyes feladatokat, felelősségi köröket és
az azok ellátásához szükséges személyi állományt.
(4) A HM Nemzetközi Együttműködési és Fegyverzet-ellenőrzési Hivatal, mint önálló HM szervezet megszűnik. A nemzetközi együttműködési feladatai átadásra
kerülnek az új HM szervként létrehozásra kerülő HM
Nemzetközi Együttműködési Főosztály, a fegyverzet ellenőrzéssel kapcsolatos feladatai az MH Vezetési és Doktrinális Központ részére az azok ellátásához szükséges állománnyal.
(5) A HM Társadalmi Kapcsolatok és Hadisírgondozó
Hivatal, mint önálló HM szervezet megszűnik. A katonai
emlékhely-, hadisír- és hadigondozással, valamint a hagyományőrzéssel kapcsolatos feladatai átadásra kerülnek
a Katonai Hagyományőrző és Hadisírgondozó Osztály, a
társadalmi szervezetekkel való kapcsolattartással összefüggő feladatai a Társadalmi Kapcsolatok Iroda, továbbá a
Katonai Sportok Nemzetközi Tanács tagsággal (CISM)
kapcsolatos feladatai a HVK Kiképzési Csoportfőnökség
részére az azok ellátásához szükséges állománnyal.
(6) A HM Tábori Lelkészi Szolgálat létszáma csökken.
17. § (1) A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság feladatrendszere racionalizálásra kerül, létszáma csökken.
(2) A Honvéd Vezérkar főnöke szolgálati alárendeltségébe tartozó érintett katonai szervezetek a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivataltól átveszik a pénzügyi ellátásukkal kapcsolatos egyes feladatokat, felelősségi köröket és
az azok ellátásához szükséges személyi állományt.
(3) Az MH Műveleti és Doktrinális Központ feladatrendszere racionalizálásra kerül, létszáma csökken, megnevezése MH Vezetési és Doktrinális Központ megnevezésre módosul. Átveszi a HM Nemzetközi Együttműködési és Fegyverzet-ellenőrzési Hivataltól a fegyverzet-ellenőrzéssel kapcsolatos feladatokat és az azok ellátásához
szükséges személyi állományt.
(4) Az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi
Központ, mint önálló MH szervezet megszűnik. Az MH
Támogató Dandár részére átadásra kerülő, a Róbert Károly
körúti telephelyen működő fogorvosi rendelő kivételével
beolvad az MH Honvédkórház szervezetébe.
(5) Az MH Támogató Dandár átveszi a HVK Híradó,
Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökségtől a
NATO–NYEU Központi Nyilvántartó, az MH Dr. Radó
György Honvéd Egészségügyi Központtól a Róbert Károly körúti telephelyen működő fogorvosi rendelő, valamint a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivataltól az intézményi támogatással és ellátással kapcsolatos feladatokat
és az azok ellátásához szükséges személyi állományt.
18. § (1) Az MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ megnevezése MH Hadkiegészítő és Központi Nyil
vántartó Parancsnokság megnevezésre módosul és szervezetébe beolvadnak a területi hadkiegészítő parancsnokságok, valamint a HVK Személyzeti Csoportfőnökség Katonai Igazgatási Osztálya. Feladatrendszere kiegészül a katonai igazgatás szakirányításával, a NATO Nemzeti Tartalék Erők Tanácsa (NRFC) tagsággal kapcsolatos feladatokkal.
(2) Az MH Kelet-magyarországi Hadkiegészítő Parancsnokság és az MH Nyugat-magyarországi Hadkiegészítő Parancsnokság, mint önálló MH szervezetek megszűnnek és beolvadnak az MH Hadkiegészítő és Központi
Nyilvántartó Parancsnokság szervezetébe.
(3) Az MH Központi Kiképző Bázis megnevezése MH
Altiszti Akadémia megnevezésre változik és szervezetébe
beolvadnak az MH Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző
Iskola oktatási tevékenységet nem végző szervezeti elemei.
(4) Az MH Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola
feladatrendszere racionalizálásra kerül, rendszeresített létszáma csökken. Oktatási tevékenységet nem végző szervezeti elemei beolvadnak az MH Altiszti Akadémia szervezetébe.
(5) Az MH Ludovika Zászlóalj szervezete racionalizálásra kerül, létszáma csökken.
(6) Az MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivataltól átveszi a
nem fegyveres külszolgálatot folytatók ellátásához kapcsolódó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatrendszert és az azok végrehajtásához szükséges személyi állományt.
(7) Az MH 25. Klapka György Lövészdandár harckocsizó, tüzér és páncéltörő képessége fejlesztésre, szervezete racionalizálásra kerül.
Vegyes rendelkezések 19. § (1) Az érintett szervezetek ezen utasításban meghatározottakhoz kapcsolódó szakfeladatait a közigazgatási államtitkár és a Honvéd Vezérkar főnöke együttes intézkedésben szabályozza. Az együttes intézkedés tervezetét a
HM tervezési és koordinációs főosztályvezető ezen utasítás hatálybalépését követő 8 munkanapon belül készíti elő.
(2) A Honvéd Vezérkar főnöke a szolgálati alárendeltségébe tartozó, ezen utasításban meghatározott feladatok
végrehajtásában érintett MH katonai szervezetek részletes
feladatainak szabályozására és az MH Hadrendjének módosítására ezen utasítás hatályba lépését követő 8 munkanapon belül intézkedik.
(3) Ezen utasításban meghatározott feladatokkal összhangban az illetékes szakmai szervek és szervezetek vezetői gondoskodnak a költségvetési gazdálkodásra vonatkozó szabályozók felülvizsgálatáról. A szükséges módosítások előkészítését olyan számvetéssel tervezzék, hogy azok
a szervezeti és létszám-racionalizálás végrehajtásával párhuzamosan hatályba léphessenek.
(4) Az új szervezeti struktúrának megfelelő pénzügyi-számviteli utaltsági rend a Honvéd Vezérkar főnökének helyettese és a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár közös megállapodásában kerül rögzítésre. Az új utaltsági rendre történő áttérést úgy kell ütemezni, hogy az biztosítsa az előző időszak gazdálkodásának jogszabályokban meghatározott formában és határidőre történő zárását, illetve az új szervezeti struktúrában a
gazdálkodási feladatok zökkenőmentes végrehajtását.
(5) A katonai igazgatási feladatok struktúrájának változása, a hadkiegészítő parancsnokságok és MH Katonai
Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ egy szervezetbe
történő integrálása következtében szükségessé váló törvénymódosításokat a HM JF készíti elő a HVK Személyzeti Csoportfőnökséggel együttműködésben. A HVK Személyzeti Csoportfőnökség szakmai javaslatait a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges
jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény módosításának előkészítése érdekében
2011. szeptember 30-ig megküldi a HM JF részére.
20. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba
és 2012. szeptember 30-án hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1283/2018. (VI. 22.) Korm. határozata a terrorellenes intézkedések megvalósításához szükséges költségvetési többletforrások biztosításáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 4. melléklet
2. pontja alapján a terrorveszély megelőzéséhez és elhárításához kapcsolódó feladatok hatékony megvalósításához
jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
22. A  terrorellenes intézkedések megvalósításához kapcsolódó kiadások alcím legfeljebb 30 090 000 000 forint
összeggel történő túllépését;
Felelős: pénzügyminiszter
 honvédelmi miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a terrorveszély megelőzéséhez és elhárításához kapcsolódó feladatok hatékony megvalósítása
során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013.
(XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
489/2009. (XII. 22.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában és a 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében
eljárva a dr. Kaderják Dániel, az Újkorcsoport elnöke által benyújtott kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2009. december 4-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy minden segélyezett visszaél a segéllyel, elherdálja azt, így a segélyek szabad felhasználását
minden segélyezetti csoport esetében (rendelkezésre állási támogatásban, ápolási díjban, átmeneti segélyben,
lakásfenntartási támogatásban, rendszeres szociális segélyben, temetési segélyben részesülők) radikálisan korlátozni kell?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során
alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet melléklete határozza meg.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának. Az aláírásgyűjtő íven nem került megjelölésre az aláírásgyűjtés célja.
A beadványon szereplő „Alulírottak országos népszavazás kitűzését kezdeményezzük/országos népi kezdeményezést
támogatunk az alábbi kérdésben:” mondatból a választópolgár nem tudja eldönteni, hogy népszavazási
kezdeményezést vagy népi kezdeményezést kíván támogatni az aláírásával.
Az Nsztv. 10. §-ának e) pontja szerint a Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, ha
az nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.
II. A határozat a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésén, a 153. § e) pontján, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet mellékletén, az Nsztv.
2. §-án, a 10. § e) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
122/2003. (VII. 16.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontja, valamint
a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
4. §-ának (3) bekezdése és a 40. §-ának (2) bekezdése alapján,
a honvédelmi miniszter előterjesztésére
2003. július 1-jei hatállyal kinevezem dandártábornokká dr. Bánhegyi Gábor ezredest, a Budapesti Katonai
Ügyészség vezetőjét.
Budapest, 2003. július 8. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke