text:
420/2009. (X. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 21-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. G. K. és a dr. F. J.
magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozók 2009. szeptember 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy az Alkotmánybíróság határozatában, végzésében
– az indítványozó kérelmére – fel kell tüntetni az indítványozó nevét?”
Az Országos Választási Bizottság az Alkotmánybíróság gyakorlatára tekintettel megállapítja, hogy a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényből (a továbbiakban: Alkotmány) a taxatív módon felsorolt
tiltott tárgykörökön kívül a népszavazásnak más korlátai is levezethetők [75/2009. (VII. 10.) AB számú határozat,
26/2007. (VI. 25.) AB számú határozat, 25/1999. (VIII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 263.]. Ilyen korlát, hogy csak olyan
népszavazási kérdés tekinthető alkotmányosan megengedhetőnek, mely nem áll ellentétben a népszavazásnak az
alkotmányos berendezkedésben betöltött szerepével. Az Országos Választási Bizottság a fent leírtakra hivatkozással megállapítja, hogy a beadványozók által benyújtott,
országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés az Alkotmány és az Nsztv. preambuluma alapján
összeegyeztethetetlen a népszavazás alkotmányos szerepével és szabályaival. Az Nsztv. preambuluma szerint „a
demokratikus hatalomgyakorlás része, hogy az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésében, illetőleg
a képviseleti döntések befolyásolásában vagy megváltoztatásában a nép közvetlenül, szavazás útján is részt
vehessen”. Az indítványozók nevének feltüntetése nem érint alkotmányos jogot és egyértelműen kívül esik az ország
sorsát érintő legfontosabb ügyek körén. A Ve. 3. § d) pontja pedig a népszavazási eljárásban is kizárja a népszavazás
alkotmányos intézményének rendeltetésével ellentétes joggyakorlást. A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében, mivel a kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. preambulumán, 2. §-án, a 10. § b) pontján, a Ve. 3. § d) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
15/2010. (IV. 7.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Belarusz Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális megállapodás kihirdetéséről szóló 216/2009. (X. 2.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 216/2009. (X. 2.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2009. október 2-i, 141. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság
Kormánya és a Belarusz Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális megállapodás 16. cikk (1) bekezdése
az alábbiak szerint rendelkezik a hatályba lépésről:
„Ez az Egyezmény azon utolsó jegyzék kézhezvételének napján lép hatályba, melyben a felek diplomáciai úton tájékoztatják
egymást arról, hogy eleget tettek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi követelményeknek.”
A utolsó jegyzék kézhezvételének időpontja: 2010. március 1.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2010. március 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 216/2009. (X. 2.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Belarusz Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális
megállapodás kihirdetéséről szóló 216/2009. (X. 2.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2010. március 1-jén, azaz kettőezer-tíz
március elsején hatályba léptek.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
1474/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a Karrier Híd Programra forrás biztosítása a központi költségvetési szervek 2010. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványából.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24/B. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében
az 1. mellékletben részletezettek szerint a központi költségvetési szervek kötelezettségvállalással nem terhelt
maradványából 40,0 millió forint átcsoportosítását rendeli el a Karrier Híd Program megvalósítására.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
86/2015. (II. 6.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Adil Bashir Hassan Bashir rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Szudáni Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2015. január 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2010. (V. 20.) PM tájékoztatója az elkülönített állami pénzalap kiadásai és bevételei teljes pénzforgalmának, valamint kötelezettségvállalásának alakulásáról szóló jelentési kötelezettségről.
Az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 203. §-ában kapott felhatalmazás, továbbá a
jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 51. §-ának (1) és (3) bekezdése alapján az elkülönített állami pénzalap kiadásai és bevételei
teljes pénzforgalmának, valamint kötelezettségvállalásának alakulásáról szóló jelentési kötelezettség teljesítéséhez az alábbi
tájékoztatót adom ki: 1. Az elkülönített állami pénzalap kezelője az általa kezelt alapról, a kiadások és a bevételek teljes pénzforgalmának
alakulásáról alaponként e tájékoztató 1. számú melléklete szerinti 85. űrlapon készíti el a jelentést. A 85. űrlapot
alaponként, a soroknál a költségvetési törvény 1. melléklete LXIII. Munkaerő-piaci Alap fejezet, LXV. Szülőföld Alap
fejezet, LXVI. Központi Nukleáris Pénzügyi Alap fejezet, LXVII. Nemzeti Kulturális Alap fejezet, LXVIII. Wesselényi Miklós
Ár- és Belvízvédelmi Kártalanítási Alap, valamint a LXIX. Kutatási és Technológiai Innovációs Alap fejezet címrendje
bevételi és kiadási előirányzatai jogcímeinek struktúrájában kell kitölteni. Az űrlapon – a törvényi jogcím szerinti
tagolás mellett – az év közben keletkezett, államháztartási egyedi azonosítóval (ÁHT-T) rendelkező bevételi és kiadási
jogcímeket is meg kell adni módosított előirányzatként. 2. E tájékoztató 1/a. számú melléklete szerinti 86. űrlapot és 1/b. számú melléklete szerinti 87. űrlapot kizárólag a
Munkaerő-piaci Alap kezelője készíti el régiónkénti bontásban. 3. Az elkülönített állami pénzalap kezelője a kötelezettségvállalás alakulásáról e tájékoztató 2. számú melléklete szerinti
88. űrlapon készíti el a jelentést. Az adatlap kitöltési útmutatóját e tájékoztató 2/a. számú melléklete tartalmazza.
4. Az elkülönített állami pénzalap kiadásai és bevételei teljes pénzforgalmának, valamint kötelezettségvállalásának
alakulásáról szóló havi jelentést a tárgyhót követő hónap 25. napjáig kell megküldeni egy példányban, valamint
elektronikus úton is a Magyar Államkincstár részére. Az év első három hónapjáról a jelentés pénzforgalom alakulását
bemutató részét április 25-éig, a kötelezettségvállalás alakulását bemutató részét május 2-áig kell benyújtani.
Jelen tájékoztatóban foglaltakat a közzétételét követő naptól kell alkalmazni.
Budapest, 2010. május 13. Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
457/2016. (XII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szűcs Rékát
a 2016. december 1. napjától 2019. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1338/2013. (VI. 13.) Korm. határozata a TIOP-1.2.1/B-12/1 azonosító számú („Nemzeti Kulturális Térinformációs rendszer Szolgáltató és Tanácsadó Multifunkcionális Módszertani Központ” című) kiemelt projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a TIOP-1.2.1/B-12/1 azonosító számú, „Nemzeti Kulturális Térinformációs rendszer
Szolgáltató és Tanácsadó Multifunkcionális Módszertani Központ” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási
igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az  1.  pont szerinti projektjavaslat kiemelt projektként történő nevesítését az  1.  mellékletben szereplő
maximális elszámolható közkiadással,
3. hozzájárul, hogy az 1. pont szerinti kiemelt projekt támogatási szerződését a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán
Erőforrás Programok Irányító Hatósága megkösse.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2009. (III. 17.) ÖM rendelete a helyi önkormányzatok fenntartásában lévő sportlétesítmények felújításának támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló
2008. évi CII. törvény 5. számú mellékletének 30. pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.)
Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszter véleményének kikérésével – a következőket
rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről
szóló 2008. évi CII. törvény 5. számú mellékletének
30. pontjában foglalt előirányzat a helyi önkormányzatok
által fenntartott sportlétesítmények felújításához nyújt támogatást (a továbbiakban: támogatás).
(2) A támogatásra helyi önkormányzatok (a továbbiakban: önkormányzat) pályázhatnak.
(3) A támogatás csak abban az esetben igényelhető az
ÁFA összegét is tartalmazó fejlesztési összköltség alapján,
ha az önkormányzatnak a támogatásból megvalósított cél
kapcsán ÁFA-levonási joga nincs.
2. § (1) Az önkormányzat a támogatást a tulajdonában, illetve fenntartásában lévő (meglévő) sportlétesítmény felújítására igényelheti.
(2) Az önkormányzat a pályázatában több sportlétesítmény felújítására is igényelhet támogatást, ebben az esetben az önkormányzatnak a pályázatában rangsorolnia kell
a tervezett felújításokat.
(3) E rendelet alkalmazásában felújítás a számvitelről
szóló 2000. évi C. törvény 3. § (4) bekezdés 7–9. pontjában meghatározott tevékenység.
3. § A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, maximális összege sportlétesítmény-felújításonként
10 millió forint.
4. § (1) Nem nyújtható támogatás annak az önkormányzatnak, amely:
a) az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény
alapján meg nem fizetett köztartozással rendelkezik
(a köztartozás megfizetéséig), vagy adósságrendezési eljárás alatt áll,
b) a pályázatában megjelölt műszaki tartalomra uniós
vagy egyéb hazai támogatásban részesül(t),
c) nem rendelkezik a sportról szóló 2004. évi I. törvény
szerinti helyi sportfejlesztési koncepcióval.
(2) A támogatásra jogosult önkormányzatok körének,
valamint a támogatás összegének meghatározása során
megvizsgálandó, hogy az önkormányzat által a sportlétesítmény felújítására és hasznosítására készített terv
(a továbbiakban: sportlétesítmény felújítási program)
megfelelően alátámasztja-e a felújítás szükségességét.
(3) A támogatás szempontjából előnyben részesül az az
önkormányzat, amely:
a) 2009-ben a pályázaton elnyert összeggel legalább
azonos összegű támogatásban részesíti a területén működő
sportegyesületeket, illetve a sportegyesületek jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységeit és az erre vonatkozó dokumentumokat – az 5. § (3) bekezdésének i) pontja
szerint – pályázatához csatolja,
b) rendeletben szabályozza a sporttal kapcsolatos részletes feladatait és kötelezettségeit, valamint a költségvetéséből a sportra fordítandó összeget és az erre vonatkozó
dokumentumokat – az 5. § (3) bekezdésének i) pontja szerint – pályázatához csatolja,
c) esetében a sportlétesítmény felújítási programban
vállaltak alapján
ca) több település kiszolgálására alkalmas vagy válik
alkalmassá a sportlétesítmény,
cb) a sportlétesítmény több sportág befogadására válik
alkalmassá,
cc) megvalósul az építészeti, illetve kommunikációs
akadálymentesítés, d) lehetővé teszi, hogy az e pályázati támogatásból
megvalósuló létesítményfejlesztéssel érintett sportlétesítményei vonatkozásában az adott önkormányzat által fenntartott nevelési-oktatási intézmények tanulói is rendszeresen használhassák a sportlétesítményt, ezzel segítve a
diáksport, és iskolai szabadidősport megvalósulását.
Pályázati rendszer 5. § (1) Az önkormányzat pályázatát az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban: ÖM) által készített – a rendelet 1. számú mellékletét képező – és honlapján közzétett
pályázati adatlapon nyújthatja be. A pályázat részét képezi
az önkormányzat sportlétesítmény felújítási programja.
(2) A (3) bekezdésben meghatározott dokumentumokat
– papír alapon egy eredeti és két másolati példányban postai úton, illetve elektronikus formában (eAdaton) – a Magyar Államkincstár Regionális Igazgatósága illetékes megyei szervezeti egységeihez (a továbbiakban: Igazgatóság)
2009. április 24-ig kell eljuttatni.
(3) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a pályázati adatlapot,
b) az önkormányzat sportlétesítmény felújítási prog
ramját,
c) a 4. § (3) bekezdés a)–b) pontban foglaltak igazolá
sára vonatkozó dokumentumokat,
d) az önkormányzat nyilatkozatát arról, hogy a támoga
tásból megvalósuló felújítást 5 évig az eredeti rendeltetésének megfelelően hasznosítja, és a feladat ellátási helyet
5 évig nem szünteti meg, illetve fenntartói jogát nem adja
át nem állami fenntartó részére,
e) az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ámr.) 83. § (2) bekezdésének g) pontja szerint a pályázó
írásbeli nyilatkozatát arról, hogy az államháztartás alrend
szereiből folyósított támogatásból eredő lejárt és ki nem
egyenlített tartozása nincs,
f) ingatlanfejlesztés esetén a fejleszteni kívánt ingatlan
Földhivatal által kiállított eredeti, 30 napnál nem régebbi
tulajdoni lapját,
g) építési beruházás támogatása esetén a pályázónak a
pályázathoz csatolnia kell a hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező hatóság igazolását és az ingatlan tulajdonosának hitelesített hozzájáruló nyilatkozatát arról, hogy
ga) építési engedély-köteles eljárás esetén az engedélyezési eljárás elindult – ebben az esetben a jogerős építési
engedélyt a támogatási szerződés megkötéséig kell benyújtani –, vagy
gb) a pályázatban, illetve a kérelemben megjelölt beruházási tevékenység nem építésiengedély-köteles,
h) amennyiben nem a pályázó tulajdonában van a fejleszteni kívánt létesítmény, úgy a tulajdonos beleegyező nyilatkozatát vagy a bérleti szerződés hitelesített másolatát,
i) a 4. § (3) bekezdésének a)–b) pontja esetén a pályázathoz csatolnia kell a saját forrás biztosításáról szóló képviselő-testületi, közgyűlési határozatot, vagy az Ámr. 83. §
(4) bekezdésének a) pontja szerinti dokumentumot (testületi határozat vagy polgármester nyilatkozata), továbbá a
4. § (3) bekezdésének b) pontja esetén a rendeletet.
(4) A pályázatokat az Igazgatóság a benyújtott pályázati
adatlap, valamint az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 64/B. §-ának
(3) bekezdése alapján szabályszerűségi szempontból megvizsgálja és szükség esetén 5 napon belül hiánypótlásra,
módosításra hívja fel a pályázót. Amennyiben a pályázó a
felhívásnak 5 napon belül nem tesz eleget, vagy nem megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság a pályázatot nem
továbbítja az ÖM részére és erről értesíti a pályázót.
(5) A pályázatokat az Igazgatóság az ÖM részére elektronikus úton és papír alapon legkésőbb 2009. május 8-ig
megküldi.
6. § (1) Az önkormányzati miniszter (a továbbiakban: miniszter) a pályázatokról az önkormányzat 2. § (2) bekezdése szerinti rangsorolása figyelembevételével 2009. május
25-ig dönt.
(2) A miniszter az igényeltnél alacsonyabb összegű támogatás megítélésére is jogosult. Ebben az esetben a támogatási szerződés megkötése előtt az önkormányzattal
egyeztetni szükséges.
(3) Amennyiben az önkormányzat a támogatásról lemond, a miniszter – a benyújtott pályázatokkal kapcsolatban – a maradvány és a döntéssel le nem kötött összeg terhére – az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül –
új döntést hozhat.
(4) A támogatási döntést az ÖM honlapján nyilvánosságra hozza.
Támogatási szerződés megkötése, a támogatás
felhasználása 7. §
(1) A támogatás nyújtásának feltétele a miniszter és az
önkormányzat által megkötött támogatási szerződés,
amely meghatározza a támogatás felhasználásának feltételeit. A támogatási szerződésben – a 2. § (2) bekezdésében
foglaltakra figyelemmel – több, az önkormányzat tulajdonában, illetve fenntartásában lévő sportlétesítmény felújításához is nyújtható támogatás.
(2) A támogatási szerződés a miniszter döntését követően legkésőbb 2009. június 15-ig megkötésre kerül.
Amennyiben az önkormányzat az előírt határidő alatt nem
járul hozzá a szerződés megkötéséhez, vagy az az önkormányzat hibájából meghiúsul, a miniszter támogatás megítéléséről szóló döntése hatályát veszti.
8. § A felújítást azon önkormányzat végzi vagy végezteti,
amelynek tulajdonában, illetve fenntartásában működik a
sportlétesítmény.
9. § (1) A támogatás felett az önkormányzat rendelkezik és
felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(2) A felújítás megvalósításának végső határideje 2010.
augusztus 31.
10. § (1) A támogatást vissza kell fizetni a központi költségvetésbe, ha a támogatást nem a benyújtott pályázatban vállaltaknak, vagy nem a támogatási szerződésben megállapított feltételeknek megfelelően használja fel az önkormányzat.
(2) Visszafizetési kötelezettség esetén az önkormányzat
az Áht. 64/B. § (2) bekezdése szerint jár el.
11. § Az önkormányzat a támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról 2009. december 31-ig, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles – a rendelet 2. számú melléklete szerinti elszámolási lapon – elszámolni.
A támogatásnak a tárgyév december 31-én kötelezettség
vállalással terhelt maradványával 2010. december 31-éig
kell elszámolni.
A támogatás folyósítása 12. § A támogatást a támogatási szerződés megkötését követő
30 napon belül az ÖM utalványozása alapján a Magyar Államkincstár egy összegben folyósítja.
Ellenőrzés 13. § (1) A támogatás felhasználását az ÖM, az általa megbízott szervek, továbbá jogszabályban erre feljogosított
egyéb szervek ellenőrizhetik.
(2) Az önkormányzat köteles a támogatás felhasználását
elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, a helyszíni ellenőrzést lehetővé tenni.
Állami támogatásra vonatkozó szabályok 14. § Jelen rendelet alapján nyújtott támogatások csekély
összegű támogatásnak minősülnek, amelyeket kizárólag
az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkelyének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra
való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet – HL L sorozat 379/5
2006. 12. 28. – szabályai alapján lehet nyújtani.
15. § Minden egyes új csekély összegű (de minimis) támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év alatt odaítélt de minimis támogatás teljes összegét kell figyelembe venni a pályázati adatlapon
feltüntetett adatok alapján.
16. § A csekély összegű (de minimis) támogatás ugyanazon
elszámolható költségek vonatkozásában nem halmozható
állami támogatással, amennyiben az így halmozott összeg
meghaladná a támogatási intenzitás csoportmentességi
rendeletekben vagy az Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott mértékét.
17. § A kedvezményezett köteles a támogatással kapcsolatos
okiratokat és dokumentumokat a támogatási döntés napjától számított tíz évig megőrizni.
Záró rendelkezés 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
349/2015. (VIII. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
világszerte sikeres művészi pályafutása, valamint a nemzet műkincsgyűjteményét páratlanul értékes porcelánjainak
önzetlen felajánlásával gazdagító adománya elismeréseként
Bácsi Magdolna brácsaművész részére,
a Kanadában élő magyarság összetartozásának erősítése és hagyományainak megőrzése érdekében végzett sokrétű
tevékenysége elismeréseként
Borbély Olga, a  Manitobai Magyar Kulturális Egyesület alapító tagja, a  winnipegi Magyar Rádió szerkesztőbemondója és a Magyar Ház Híradó szerkesztője, a winnipegi Szent István Magyar Ház alapítója és vezetőségi tagja
részére,
a magyar történelem és kultúra belgiumi megismertetését, valamint a belgiumi magyarság közösségi és hitéletének
támogatását szolgáló tevékenysége elismeréseként
Claude Castiau, a Cathédrale Saints Michel et Gudule de Bruxelles esperese részére,
az erdélyi magyarság és a  csángó magyarok helyzetének javítása érdekében végzett elkötelezett munkája,
példamutató elhivatottsággal ellátott szolgálata elismeréseként
Györgydeák Lajos nyugalmazott lelkész részére,
Kézdivásárhely gazdasági életének fejlesztése érdekében végzett jelentős tevékenysége, valamint a  település
kulturális életében betöltött meghatározó szerepe elismeréseként
Hegedűs Ferenc, az INTER DOMO SRL műszaki áruházlánc tulajdonosa, önkormányzati tanácsos részére,
a magyar irodalom remekeit bolgár nyelvre átültető műfordítói munkája, valamint a magyar kultúra népszerűsítése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Ilijana Ljubenova Szopkova műfordító részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc idején tanúsított hősies helytállása, valamint a  magyarság és a  nemzeti
érdekek képviselete érdekében több évtizede végzett közéleti és publikációs tevékenysége elismeréseként
Kenessey Csaba író, a Svájci Magyar Egyesületek Szövetségének volt alelnöke részére,
sokrétű, a  szlovákiai Barsendréd és magyar közösségének életét gazdagító, a  község történetének feltárásában
kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Luky János helytörténet-kutató, nyugalmazott postai alkalmazott részére,
jelentős nemzetközi művészi és tudományos pályája, a magyar régizenei életet is gazdagító, több évtizedes odaadó
tevékenysége elismeréseként
Malcolm Bilson zongora- és fortepiano-művész, zenepedagógus, zenetudós, az  ithacai Cornell University
Department of Music professor emeritusa részére,
a magyar–finn társadalmi kapcsolatok fejlesztése érdekében folytatott tevékenysége elismeréseként
Markku Antero Niemi, a  finn Magyarbarátok Körének volt elnöke, a  Finnair nyugalmazott forgalomirányítási
igazgatója részére,
a magyar irodalom remekeinek bolgár nyelvre fordítása és megjelentetése, valamint a  magyar kultúra bulgáriai
népszerűsítése érdekében végzett munkája elismeréseként
Martin Vaszilev Hrisztov műfordító, a szófiai Ergo Könyvkiadó ügyvezető igazgatója részére,
kiemelkedő műfordításai, több évtizedes kiváló szakmai munkája, valamint a  magyar kultúra németországi
megismertetését szolgáló szerteágazó tevékenysége elismeréseként
Paul Kárpáti műfordító, szerkesztő, hungarológus részére,
a felvidéki magyarság identitásának megőrzését és hagyományainak továbbörökítését szolgáló sokrétű
tevékenysége elismeréseként
Szvorák Zsuzsa, a füleki Magyar Tannyelvű Gimnázium tanára részére,
a helyi magyarság identitásának és kultúrájának megőrzése érdekében végzett több évtizedes közösségépítő
tevékenysége elismeréseként
Török Tamás, a San Diego-i Magyar Ház vezetőségének volt tagja részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a magyar–luxemburgi civil kapcsolatok fejlesztése terén és a testvérvárosi kapcsolatok több évtizedes elkötelezett
támogatása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Guy Schiltz, Heffingen község volt önkormányzati képviselője, a Csókakő–Heffingen Baráti Társaság alapítója részére,
a hollandiai magyar közösség életében betöltött meghatározó szerepe, valamint a szegény sorsú erdélyi magyarok
támogatása érdekében végzett munkája elismeréseként
Kaposvári György Kálmán mérnök, ipari formatervező, a Stichting Helpende Hulp és a Stichting Hulp aan Roemenie
segélyszervezetek tagja részére,
a dél-kaliforniai magyarság összetartozását erősítő, sokrétű közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Ruzitska Judith Viktória, az Orange County Magyarok kulturális szervezet alapítója és vezetője részére,
az összmagyar kultúrát maradandó értékekkel gazdagító művészi életműve, valamint a „kárpátaljai képzőművészeti
iskola” hagyományainak továbbörökítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Soltész Péter festőművész, az  ungvári Munkácsy Mihály Képzőművészeti Egyesület alapító tagja és társelnöke
részére,
a kárpátaljai magyarság néptánchagyományainak továbbörökítését szolgáló, kimagasló színvonalú táncművészi
munkája elismeréseként
Sütő Mihály, az Ungvári Művészeti és Közművelődési Koledzs koreográfusa részére,
a magyar gazdasági érdekek bulgáriai képviseletét, valamint a  magyar kultúra támogatását és népszerűsítését
szolgáló tevékenysége elismeréseként
Szaso Hrisztov Szajkov, a  DZU AD Igazgatótanácsának elnökhelyettese, a  Videoton Sztara Zagora-i képviselője,
a Bolgár–Magyar Kereskedelmi Kamara alapítója és vezetőségi tagja részére,
a helyi magyar közösség identitásának megőrzését és összetartó erejének erősítését szolgáló sokrétű
szervezőmunkája elismeréseként
Török Tünde, a Montreali Magyar Iskola igazgatója részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a cigány népzene hagyományainak megőrzését, valamint külföldi és hazai népszerűsítését szolgáló előadóművészi
pályája elismeréseként
Bordás Cecília nótaénekes, a 100 Tagú Cigányzenekar háziasszonya részére,
a magyar kultúra támogatása és bulgáriai népszerűsítése, valamint a magyar történelmi emlékek és hagyományok
megőrzése érdekében több évtizeden át végzett munkája elismeréseként
Sztilijan Kolev Sztojanov művelődésügyi szakértő, a Sumeni Önkormányzat Kulturális Osztályának kulturális referense
részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. augusztus 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1018/2012. (II. 1.) Korm. határozata a terhességi-gyermekágyi segélyben és gyermekgondozási díjban részesülők számára nyújtott jövedelempótlék fedezetének biztosításáról.
A Kormány a terhességi-gyermekágyi segélyben és gyermekgondozási díjban részesülők kompenzációja érdekében
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 27. §
(15) bekezdésében kapott jogkörében elrendeli a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
fejezet 24. Céltartalékok cím 2. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja, gyermekgondozási díjban és
terhességi-gyermekágyi segélyben részesülők kompenzációja alcímről 4400,0 millió forint átcsoportosítását a Kvtv.
1. melléklet XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet 21. Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Alap cím 4. Különféle
jogcímen adott térítések alcímen belül e határozattal létrehozásra kerülő 5. Gyermekgondozási díjban és
terhességi-gyermekágyi segélyben részesülők kompenzációja jogcím-csoport javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2013. CCXXXII. törvény a nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról.
A magyar társadalom hosszú távú fejlődésének alapjait szolgáló köznevelés eredményessége a  felnövekvő nemzedék
sikerességének záloga. A  művelődéshez való jog Alaptörvényben meghatározott érvényesülése érdekében a  köznevelésben
alkalmazott tantervekhez kapcsolódó pedagógiai céloknak és feladatoknak a  magas színvonalú, valamennyi tanuló számára
biztosított tankönyvek útján, az állami felelősségvállalás alapján kell megvalósulniuk. A tankönyvek és tartalmi megfelelőségük
biztosítása állami feladat. Az Országgyűlés e célok elérése érdekében a következő törvényt alkotja:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E törvény rendelkezéseit kell alkalmazni Magyarország területén
a) az általános iskolában,
b) gimnáziumban,
c) szakközépiskolában,
d) szakiskolában,
e) alapfokú művészeti iskolában,
f ) gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézményben, továbbá
g) a  nemzetiségi oktatást végző iskolában [a továbbiakban az  a)–g)  pont alattiak együtt: iskola] – ide nem
értve az  oktatásért felelős miniszter engedélye alapján a  külföldi állam vagy nemzetközi szervezet oktatási
programja alapján folyó oktatást, – alkalmazott tankönyv, pedagógus-kézikönyv előállítására, pályázat útján
történő kiválasztására, jóváhagyására, a kísérleti tankönyvfejlesztésre továbbá az e feladatok végrehajtásában
közreműködőkre, az  érintettek tankönyvvel, pedagógus-kézikönyvvel való ellátásában közreműködő
természetes és jogi személyekre, valamint ezek jogi személyiség nélküli szervezeteire.
(2) A köznevelés tankönyvellátásának és a pedagóguskézikönyv-ellátásának a megszervezése állami feladat.
 (3) A  tankönyvellátás és a  pedagóguskézikönyv-ellátás rendszerének működtetéséért az  oktatásért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) felelős.
 (4) Az  állam az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatot – a  Kormány rendeletében meghatározott testület
közreműködésével –
a) az állami tankönyvfejlesztésért és kiadásért felelős szerv működtetésével, továbbá
b) a miniszter által kiírt tankönyvfejlesztési pályázat eredményeinek hasznosításával,
c) a  miniszter által kezdeményezett kísérleti tankönyvfejlesztés eredményeinek a  köznevelésben történő
hasznosításával
látja el. (5) A köznevelésben használható tankönyvekről, pedagógus-kézkönyvekről tankönyvjegyzéket kell vezetni.
 (6) E törvény alkalmazásában:
a) használt tankönyv: az  iskolai tankönyvellátás keretében az adott iskolával tanulói jogviszonyban álló tanuló
részére az  iskola által ingyen vagy térítés ellenében átadott, legalább három hónapon át használt, majd
a tanulótól visszavett, vagy a tanuló által az iskola részére felajánlott tankönyv;
b) kísérleti tankönyv: olyan, a  miniszter engedélye alapján kiadott, bármely iskolai évfolyam vonatkozásában
bármely, a  nemzeti köznevelésről szóló törvény felhatalmazása alapján kiadott Nemzeti alaptantervben
(a  továbbiakban: Nat) meghatározott műveltségi területre vagy a  miniszter által kiadott kerettantervek
bármely tantárgyára vonatkozó, valamint bármely nevelési-oktatási program részeként keletkezett tankönyv,
amelynek célja a kísérleti köznevelés-fejlesztési program keretében történő alkalmazás az iskolák részvétele
alapján, és amelyet a részt vevő iskolák rendelkezésére kell bocsátani;
c) közismereti tankönyv: a Nat bármely műveltségi területéhez fejlesztett tankönyv;
d) munkafüzet: az  a  szerzői jogi védelem alá eső, nyomtatott formában megjelentetett vagy elektronikus
formában rögzített és az  e  törvényben meghatározottak szerint tankönyvvé nyilvánított kiadvány, amely
alkalmas arra, hogy egy vagy több meghatározott tankönyv tananyagának gyakorlását, elsajátítását,
alkalmazását elősegítse;
A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 17-i ülésnapján fogadta el.
e) munkatankönyv: az  a  tankönyv, amelynek alkalmazása során a  tanulónak a  tankönyvben elhelyezett, de
a  tankönyvtől elválasztható és utánnyomással önállóan előállítható feladatlapon kell az  előírt feladatot
megoldania;
f ) pedagógus-kézikönyv: valamely kerettantervhez jóváhagyott tankönyv iskolai nevelés-oktatásban történő
rendszerszintű alkalmazását támogató, pedagógiai célú szakmódszertani útmutatásokat tartalmazó
kézikönyv, amely nyomtatott formában vagy elektronikus úton is előállítható és terjeszthető;
g) szakképzési tankönyv: a  szakképzési kerettanterv alapján az  iskolarendszerű szakképzésben alkalmazott
tankönyv;
h) tankönyv: az  a  könyv, amelyet jogszabályban meghatározottak szerint tankönyvvé nyilvánítottak, továbbá
az, amelyet a  miniszter az  általa kiírt nyilvános pályázat keretében kiválasztott. Tankönyvvé nyilvánítható
a szótár, a szöveggyűjtemény, az atlasz, a kislexikon, a munkatankönyv, a munkafüzet, a feladatgyűjtemény,
a digitális tananyag és a nevelési-oktatási program részét alkotó információhordozó, feladathordozó;
i) tartós tankönyv: az a tankönyv, könyvhöz kapcsolódó kiadvány, amely nem tartalmaz a tankönyvbe történő
bejegyzést igénylő feladatokat, és alkalmas arra, hogy a tanulók legalább négy tanéven keresztül használják.
2. Az állami tankönyvellátásban közreműködő szervezetek 2. § (1) Az állami tankönyvfejlesztésért és kiadásért felelős szerv
a) közreműködik a miniszter által jóváhagyott tankönyvfejlesztési terv végrehajtásában, ennek keretében
aa) elkészíti az új fejlesztésű tankönyvek imprimatúráját,
ab) az adott tanév tankönyvellátásának biztosítása céljából az általa kiadott tankönyveket, pedagógus
kézikönyveket a szükséges példányszámban, elektronikus, vagy nyomdai úton előállítja, terjesztésre
átadja,
ac) részt vesz a miniszter által kezdeményezett kísérletitankönyv-fejlesztési programokban,
ad) a miniszter utasítása alapján az adott műveltségi területre, tantárgyra vonatkozóan ellátja az adott
tankönyv soron kívüli fejlesztési feladatait,
b) továbbképzést, konferenciát szervez,
c) kiállítást rendez,
d) állami fejlesztésű tankönyv kéziratának előállítása céljából tankönyvszerzők részére nyilvános pályázat
kiírását kezdeményezheti,
e) kiadói feladatokat lát el, kutatási és felmérési eredményeit kiadványokban publikálja,
f ) folyamatosan tájékoztatja a  minisztert a  tevékenységével összefüggő feladatokról és a  miniszter egyidejű
tájékoztatása mellett ellátja a tevékenységével összefüggő kommunikációs feladatokat.
 (2) A  tankönyvek országos megrendelése, beszerzése és az  iskolák számára történő eljuttatásának megszervezése,
a tankönyvek vételárának beszedése (a továbbiakban: tankönyvellátás) állami feladat, amelyet az állam a Kormány
rendeletében kijelölt nonprofit gazdasági társaság (a továbbiakban: könyvtárellátó) útján látja el.
(3) A könyvtárellátó
a) a tankönyvellátás során úgy köteles eljárni, hogy azzal országos szinten a tankönyvellátás leggazdaságosabb
megvalósítását biztosítsa,
b) biztosítja, hogy a  tanuló legfeljebb a  tankönyvjegyzékben feltüntetett legmagasabb fogyasztói áron
(a  továbbiakban: iskolai terjesztési ár) jusson hozzá a  tankönyvhöz azzal, hogy az  iskolai terjesztési ár
tartalmazza az általános forgalmi adó összegét is,
c) gondoskodik arról, hogy az iskolában alkalmazott tankönyvek az egész tanév során az iskola tanulói részére
megvásárolhatók legyenek.
(4) A  könytárellátónak, valamint a  könyvtárellátó teljesítési segédjének nem lehet vezető tisztségviselője,
felügyelőbizottsági tagja, könyvvizsgálója az a személy, aki
a) a  tankönyvkiadással, -terjesztéssel foglalkozó természetes és jogi személy, valamint ezek jogi személyiség
nélküli társasága vezetője, munkavállalója, valamint a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti
hozzátartozója,
b) az  a)  pontban meghatározott szervezetben tagsági jogokat megtestesítő vagyoni joggal rendelkezik, vagy
részt vesz az ügyvezetésében, a felügyelő bizottságában.
3. A tankönyvvé nyilvánítási eljárás, a tankönyvjegyzék, a tankönyvrendelés, a tankönyvellátás
alapvető szabályai
3. § (1) Tankönyvként az  a  nyomtatott formában megjelent vagy elektronikus adathordozón rögzített könyv hozható
forgalomba, amelyet e  törvény felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendeletben meghatározott eljárás
keretében
a) tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítottak, vagy
b) nyilvános pályázati eljárás keretében meghatározott évfolyam, műveltségi terület, tantárgy vagy annak
tanításához alkalmazható pedagógus-kézikönyv vonatkozásában a miniszter kiválasztott, vagy
c) a miniszter kezdeményezésére kísérleti tankönyvként fejlesztettek ki
és a tankönyvjegyzékre vették.
(2) A  tankönyvjegyzékre – az  e  törvényben és az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendeletben
meghatározott eljárásban – az (1) bekezdésben meghatározott tankönyv, valamint a pedagógus-kézikönyv vehető
fel. A digitális adathordozón rögzített tankönyv tartós tankönyvként nem vehető fel a tankönyvjegyzékre.
(3) A könyv tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítását
a) a könyvkiadást folytató jogi személy,
b) a miniszter,
c) szakképzési tankönyv esetén a szakképesítésért felelős miniszter
kérheti. A  tankönyvvé nyilvánítási eljárás során figyelemmel kell lenni a  tankönyvnek, pedagógus-kézikönyvnek
a nevelés-oktatás során történő lehetséges gyakorlati alkalmazásaira, a taníthatóság és tanulhatóság szempontjaira.
(4) A tankönyvjegyzék – ide nem értve a szótárt, a szöveggyűjteményt, a feladatgyűjteményt, az atlaszt, a kislexikont,
a  munkafüzetet, a  digitális tananyagot és a  nevelési-oktatási program részét alkotó információhordozót,
feladathordozót –
a) bármely évfolyam bármely tantárgya vonatkozásában a Nat szerint jóváhagyott kerettantervi tantárgyanként
b) szakképzési tankönyv esetén szakképzési kerettantervi tantárgyanként, modulonként, témakörönként
legfeljebb kettő tankönyvet tartalmazhat.
(5) A  könyv tankönyvvé nyilvánításáról és a  tankönyvvé nyilvánítás megszüntetéséről a  miniszter által rendeletben
meghatározott eljárásban – a  (6)–(7)  bekezdésben meghatározott kivétellel – az  oktatási hivatal dönt. Az  oktatási
hivatal elutasítja azt a tankönyvvé nyilvánítási kérelmet, amelyet olyan könyvvel kapcsolatban nyújtottak be, amely
részt vett a  miniszter az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti nyilvános pályázati eljárásában, és a  miniszter azt nem
támogatta.
(6) Ha a  közismereti tankönyv, pedagógus-kézikönyv megírása, elkészítése a  miniszter által kiírt nyilvános pályázati
eljárás keretében, vagy a  miniszter által kezdeményezett kísérleti tankönyvfejlesztés keretei között történt, akkor
a  tankönyvvé nyilvánítási eljárást nem kell lefolytatni, hanem a  pályázati eljárás, a  kísérleti tankönyvfejlesztés
során kell meggyőződni a  tankönyv, a  pedagógus-kézikönyv nevelés-oktatás során történő lehetséges gyakorlati
alkalmazásáról, a  taníthatósági és tanulhatósági szempontoknak való megfeleléséről és a  tankönyvet a  miniszter
döntése alapján kell felvenni a tankönyvjegyzékre.
(7) A  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a  továbbiakban: Nkt.) 7.  § (1)  bekezdés d)–e)  pontja
szerinti szakképző iskolában folytatott szakképzési tankönyveket a  szakképesítésért felelős miniszter nyilvánítja
tankönyvvé és dönt a  tankönyvvé nyilvánítás megszüntetéséről. A  szakképesítésért felelős miniszter ezt a  jogát
az irányítása alatt álló államigazgatási szervre, illetve a miniszterrel kötött megállapodás alapján az oktatási hivatalra
átruházhatja.
(8) A  miniszter és a  szakképesítésért felelős miniszter tankönyvvé nyilvánítással összefüggő feladatait a  Kormány
rendeletben határozza meg azzal, hogy a  miniszter a  nemzetiségi nevelést-oktatást érintő nyilvános
tankönyvfejlesztési pályázatot az  Országos Nemzetiségi Tanács egyetértésével írja ki. A  benyújtott pályázatokról
a miniszter az Országos Nemzetiségi Tanács javaslata alapján dönt.
(9) A  miniszter, valamint a  szakképesítésért felelős miniszter pályázatot írhat ki elektronikus adathordozón rögzített
tananyag elkészítésére és forgalmazására, valamint az iskolák részére történő eljuttatására.
(10) Az  iskolai tankönyvrendelést – a  fenntartó egyetértésével – az  iskola igazgatója készíti el, a  szakmai
munkaközösség véleményének beszerzését követően, az Nkt. 63. § (1) bekezdés c) pontjának figyelembevételével.
A  tankönyvrendelés alapján kell meghatározni, hogy a  tankönyv vásárlására rendelkezésre álló összeget mely
tankönyvek vásárlására fordítják.
(11) Az  iskola a  tankönyvjegyzékről a  Nat szerinti kerettantervi tantárgyhoz, a  szakképzési kerettantervi tantárgyhoz,
a tanított modulhoz, témakörhöz, az (1) bekezdés szerint fejlesztett tankönyvvé nyilvánított könyvek közül választ.
(12) Az iskolai tankönyvrendelést az iskola – jogszabályban meghatározottak szerint, elektronikus formában – megküldi
a  könyvtárellátónak. A  könyvtárellátó számára az  iskola a  tankönyvrendeléssel kapcsolatos, alábbi személyes
adatokat adja át:
a) a tanuló neve,
b) a tanuló diákigazolványának száma,
c) a tanuló törvényes képviselőjének neve,
d) a tanuló lakcíme,
e) a tanuló iskolájának neve, OM azonosítója,
f ) a tanuló évfolyamának, osztályának megjelölése,
g) az  iskola minden tanulója esetén az  iskolai tankönyvellátás keretében megvásárolt tankönyvek címe, illetve
a tankönyvvásárláshoz kapott támogatás összege, továbbá
h) a  tanuló nemzetiségének megjelölése, amennyiben a  nemzetiség óvodai nevelésének irányelve és
a  nemzetiség iskolai oktatásának irányelve kiadásáról szóló jogszabályban meghatározott nyilatkozattal
nemzetiséghez tartozóként vesz részt a nemzetiségi nevelés-oktatásban.
(13) Az iskola átadja a könyvtárellátónak a tankönyvek tanulóra, évfolyamra, tantárgyra lebontott címlistáját.
 (14) A  személyes adatok kizárólag a  tankönyvjegyzékben meghatározott áron történő tankönyvvásárláshoz való
jogosultság megállapítására és a  tankönyv értékesítése érdekében használhatók fel. A  (12)–(13)  bekezdés alapján
átadott személyes adatok az átadásuk napját követő egy évig tárolhatók.
4. Az állami pénzügyi felelősségvállalás szabályai 4. § (1) A költségvetésről szóló törvényben kell meghatározni
a) az Nkt. 46. § (5) bekezdésben meghatározott, valamint
b) az  Nkt. 7.  § (1)  bekezdés c)–d)  pontjában meghatározott, négy vagy öt évfolyammal működő
középiskolákban, valamint az Nkt. 7. § (1) bekezdés e) pontja szerinti szakiskolában alkalmazott tankönyvek
iskolai beszerzéséhez biztosított
állami támogatás fedezetét.
 (2) Az  (1)  bekezdés a)  pontjában az  Nkt. szerinti felmenő rendszerben bevezetésre kerülő ingyenes  iskolai
tankönyvellátással nem érintett iskolai évfolyamokon, továbbá az  (1)  bekezdés b)  pontja tekintetében az  iskolai
tankönyvrendelésnek biztosítania kell, hogy – az iskolától történő tankönyvkölcsönzés, napköziben, tanulószobában
elhelyezett tankönyvek igénybevétele, használt tankönyvek biztosítása, illetve tankönyvek megvásárlásához
nyújtott pénzbeli támogatás útján – a nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő minden olyan tanuló részére,
aki
a) tartósan beteg,
b) a szakértői bizottság szakértői véleménye alapján mozgásszervi, érzékszervi, értelmi vagy beszédfogyatékos,
több fogyatékosság együttes előfordulása esetén halmozottan fogyatékos, autizmus spektrum zavarral vagy
egyéb pszichés fejlődési zavarral (súlyos tanulási, figyelem- vagy magatartásszabályozási zavarral) küzd,
c) három vagy több kiskorú, illetve eltartott gyermeket nevelő családban él,
d) nagykorú és saját jogán iskoláztatási támogatásra jogosult, vagy
e) rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesül
a tankönyvek ingyenesen álljanak rendelkezésre (a  továbbiakban: normatív kedvezmény). A  gyermekvédelmi
gondoskodásban részesülő – nevelőszülőnél, gyermekotthonban vagy más bentlakásos intézményben nevelkedő –
ideiglenes hatállyal elhelyezett, átmeneti vagy tartós nevelésbe vett tanuló után nem vehető igénybe a  normatív
kedvezmény.
(3) Abban a kérdésben, hogy a normatív kedvezményre való jogosultság elbírálásánál kit kell
a) tartósan beteg, súlyosan fogyatékos, három- vagy többgyermekes családban élő, nagykorú és saját jogán
iskoláztatási támogatásra jogosultnak tekinteni – kivéve, ha az  iskoláztatási támogatásra való jogosultság
a legmagasabb életkor elérése miatt szűnt meg –, a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény
II. Fejezetében,
b) sajátos nevelési igényűnek tekinteni, az  Nkt. sajátos nevelési igény meghatározására vonatkozó
rendelkezésében foglaltakat kell alkalmazni.
(4) A tankönyvtámogatás összegét – a költségvetésről szóló törvényben meghatározottak szerint – az iskola fenntartója
útján kell eljuttatni az iskolához.
(5) A  tankönyvtámogatás felhasználható a  tanulói tankönyvvásárlás költségeinek átvállalására és csökkentésére,
továbbá az iskolai tankönyvrendelés teljesítésére.
5. Záró rendelkezések 5. § (1) Felhatalmazást kap a  Kormány, hogy az  oktatási hivatal, az  állami tankönyvfejlesztésért és kiadásért felelős szerv,
a könyvtárellátó feladatait ellátó szervet, illetve jogi személyt rendeletben jelölje ki.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) az 1. § (4) bekezdése szerinti testület jogállását és feladatkörét, összetételét és működését,
b) a tankönyvellátási szerződés tartalmi elemeit,
c) a könyvtárellátó és a tankönyvforgalmazó között megköthető szerződés esetköreit és tartalmi elemeit,
d) a miniszter és a szakképesítésért felelős miniszter tankönyvvé nyilvánítással összefüggő feladatait,
rendeletben határozza meg.
(3) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy – a szakképzési tankönyvek tekintetében a szakképzésért és felnőttképzésért
felelős miniszterrel, az  igazgatási szolgáltatási díj, az  állami tankönyvtámogatás rendje tekintetében
az  államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – rendeletben határozza meg a  tankönyvvé, a  pedagógiai
kézikönyvvé nyilvánítási eljárás részletes szabályait, a  tankönyvtámogatás, valamint az  iskolai tankönyvellátás
rendjét, továbbá a  nevelési-oktatási program részeként jóváhagyott információhordozók és feladathordozók
tankönyvvé nyilvánításának szabályait, ennek keretében különösen
a) a  tankönyv, a  pedagógiai kézikönyv – beleértve a  nem nyomtatott formában megjelenő műveket
is  – jóváhagyási eljárását, valamint beválásának vizsgálatát, a  tankönyvjegyzék vezetését, elkészítését,
összeállítását és nyilvánosságra hozatalát, a tankönyvvé nyilvánítás megszűnését,
b) az  iskolai tanulói tankönyvtámogatás elveinek, felhasználási szabályainak megállapítását, az  országos és
az iskolai tankönyvellátás és tankönyvrendelés szabályait,
c) az  egyházi jogi személy által szervezett, a  nevelési-oktatási intézményben folyó hitoktatásban, iskolában
folyó hit- és erkölcstanoktatásban alkalmazott könyvek jegyzékének összeállítását és közzétételét.
(4) Felhatalmazást kap a  miniszter, hogy a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszterrel egyetértésben,
rendeletben határozza meg a Szakképzési Tankönyv és Taneszköz Tanács összetételét, működési rendjét.
6. § Ez a törvény 2014. január 1-jén lép hatályba.
7. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdésében meghatározott jogi személyiség nélküli szervezet alatt a  Polgári Törvénykönyvről szóló
2013. évi V. törvény hatálybalépését megelőzően a jogi személyiség nélküli gazdasági társaságot is érteni kell.
(2) Ha az 1. § (4) bekezdésében meghatározottak alapján a tankönyvellátás előre láthatóan nem biztosítható megfelelő
színvonalon, valamely iskolai évfolyam, műveltségi terület, tantárgy vonatkozásában a  miniszter a  tankönyvvé
nyilvánítási eljárásban a  Kormány által rendeletben kijelölt testület véleményének kikérésével köznevelési célú
a tankönyvfejlesztésre nyilvános felhívást tesz közzé. A nyilvános felhívás eredményeképpen elkészített könyveket
– kérelemre, az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendeletben meghatározott, a  tankönyvvé
nyilvánításra vonatkozó tartalmi és formai követelmények teljesülése esetén – az  oktatási hivatal tankönyvvé
nyilvánítja.
(3) A 3. § (4) bekezdésében meghatározottakat az e törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletek
hatálybalépését követően megkezdett tankönyvvé nyilvánítási eljárásokban kell alkalmazni. Az  e  törvény
hatálybalépését követően új tankönyv a tankönyvjegyzékre a 3. § (4) bekezdésében meghatározott számban vehető
fel.
(4) E  törvény hatályba lépése nem érinti a  tankönyvpiac rendjéről szóló 2001. évi XXXVII. törvény (a  továbbiakban:
Tpr.), valamint annak végrehajtási rendelete alapján lefolytatott tankönyvvé nyilvánítás érvényességét. A  Tpr.
alapján tankönyvvé nyilvánított és a tankönyvjegyzékre felvett tankönyvek a 3. § (11) bekezdésben meghatározott
feltétel teljesüléséig, de legfeljebb az  engedélyben meghatározott időtartamig tankönyvként forgalmazhatók.
E tankönyvek tekintetében a 3. § (4) bekezdésében foglalt korlátozás nem alkalmazható.
(5) E  törvény rendelkezéseit a  (6)  bekezdésben foglalt kivétellel a  folyamatban lévő eljárásokban úgy kell alkalmazni,
hogy az e törvény hatályba lépésekor le nem zárt tankönyvvé nyilvánítási eljárást meg kell szüntetni, a megfizetett
igazgatási szolgáltatási díjat a kérelmezőnek vissza kell téríteni. A megszüntetett eljárásban az eljáró hatóság által
felkért szakértő szakértői díját az állam viseli.
(6) Szakképzési tankönyv esetén a  folyamatban lévő eljárásokat a Tpr. és annak végrehajtási rendelete alapján 2014.
április 30-ig le kell zárni.
(7) A Tpr. 2.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti miniszteri pályázati eljárás lefolytatását e  törvény hatályba lépése nem
érinti. A  pályázatot a  Tpr. valamint annak végrehajtási rendelete alapján, a  pályázati kiírásban meghatározott
ütemezés szerint kell lezárni.
(8) A Tankönyves Vállalkozók Országos Testülete 2014. március 31-én megszűnik.
 (9) A  Tpr. szerinti Tankönyves Vállalkozók Országos Testületének elnöksége e  törvény hatálybalépésétől számított
harminc napon belül köteles összehívni a Tankönyves Vállalkozók Országos Testületének közgyűlését.
 (10) A közgyűlés legkésőbb 2014. március 1-jéig határoz
a) a  Tankönyves Vállalkozók Országos Testülete vagyonának tekintetében a  számviteli törvény szerinti záró
beszámoló elfogadásáról,
b) a megszűnéssel, átalakulással kapcsolatos bejelentési kötelezettség teljesítéséről.
 (11) A  Tankönyves Vállalkozók Országos Testületének megszűnésére az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról,
valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvénynek az  egyesület
végelszámolására vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy
a) a  Tankönyves Vállalkozók Országos Testületének közgyűlése nem határozhat sem köztestületi, se más
formában történő továbbműködésről,
b) a kapott, de fel nem használt költségvetési támogatást vissza kell fizetni,
c) kötelezettségeit a (8) bekezdésben foglalt határidőig teljesítenie kell,
d) a  hitelezők követeléseinek kiegyenlítése után fennmaradt vagyonát az  alapszabályában meghatározott
módon a tagjai között osztja fel. 8. § (1) A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 326. § (12) bekezdés n) pontjában „a tankönyvpiac rendjéről
szóló törvény” szövegrész helyébe „a nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló törvény” szöveg lép.
(2) A  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 1. számú melléklet Az  adómentes bevételekről
8.6. a)  pontjában a  „tankönyvpiac rendjéről szóló törvény alapján,” szövegrész helyébe a  „nemzeti köznevelés
tankönyvellátásáról szóló törvény vagy annak felhatalmazása alapján kiadott rendelet, és” szöveg lép.
(3) A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 120. § a) pontjában az „a tankönyvpiac rendjéről szóló törvényben”
szövegrész helyébe az „a nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló törvényben” szöveg lép.
(4) A  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 89.  § (3)  bekezdésében az „a tankönyvpiac rendjéről szóló
törvényben” szövegrészek helyébe az „a nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló törvényben” szöveg lép.
9. § (1) Hatályát veszti a Tpr.
 (2) Hatályát veszti a tankönyvpiac rendjéről szóló 2001. évi XXXVII. törvény módosításáról szóló 2012. évi CXXV. törvény.
 (3) Hatályát veszti a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 118. § (5) bekezdése.
Áder jános s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
352/2007. (XII. 23.) Korm. rendelete a nyugellátások és a baleseti járadék emeléséről.
A Kormány az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének
b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva, a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény
(a továbbiakban: Tny.) 101. §-a (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) 2008. január 1-jétől 5 százalékkal kell emelni a
2008. január 1-jét megelőző időponttól megállapított öregségi nyugdíjat (ideértve a bányásznyugdíjat, a korengedményes nyugdíjat, az egyes művészeti tevékenységet folytatók nyugdíját és a szolgálati nyugdíjat is), rokkantsági
nyugdíjat, baleseti rokkantsági nyugdíjat, özvegyi és szülői nyugdíjat, árvaellátást, valamint baleseti hozzátartozói
nyugellátásokat.
(2) Ha egy személy részére egyidejűleg több jogcímen
folyósítanak nyugellátást, akkor a nyugellátásokat külön-külön kell 5 százalékkal emelni.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerint kell emelni a mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi járadékot, valamint a mezőgazdasági szakszövetkezeti
tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi járadékát is.
(4) Az emelést a 2008. január havi ellátásnak
a) a nem társadalombiztosítási ellátás,
b) az egyes személyes szabadságot korlátozó intézke
désekkel, valamint a semmissé nyilvánított elítéléssel
összefüggésben járó emelés, továbbá a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék,
c) az egyes nyugdíjak felülvizsgálatáról, illetőleg
egyes nyugdíjkiegészítések megszüntetéséről szóló 1991.
évi XII. törvény alapján megszüntetett nyugdíj-kiegészítés
helyébe lépő pótlék
nélküli összegére kell végrehajtani.
2. § Az özvegyi és a szülői nyugdíj megosztása esetén a jogosultakat a folyósított nyugdíjrész alapulvételével megállapított emelés illeti meg.
3. § Szociálpolitikai vagy szociális biztonsági egyezmény
alapján megállapított nyugellátásnál a magyar szerződő
felet terhelő nyugdíjrészt, illetve nyugdíjat az 1. § szerint
kell emelni.
4. § (1) Azt az öregségi, rokkantsági, baleseti rokkantsági
nyugdíjat, amelyet átmeneti járadék, rendszeres szociális
járadék vagy baleseti járadék megszűnését követő naptól
állapítottak meg, a megszüntetett ellátás megállapításának
időpontját alapul véve kell az 1. §-ban foglaltak szerint
emelni. Ezt az emelt nyugellátást alapul véve kell a hozzátartozói, baleseti hozzátartozói nyugellátásokat is megállapítani.
(2) Több nyugellátásra való jogosultságot érintő változás esetén a változás időpontjától kezdődően a saját jogú
és a hozzátartozói nyugellátások összegét az 1. §
(1)–(2) bekezdés rendelkezéseinek figyelembevételével
kell továbbfolyósítani olyan összegben, mintha ez az ellátás a változás napját megelőzően is önállóan került volna
folyósításra.
5. § (1) 2008. január 1-jétől 5 százalékkal kell emelni a
2008. január 1-jét megelőző időponttól megállapított baleseti járadékot.
(2) Azt a baleseti járadékot, amelyet a baleseti rokkantsági nyugdíj megszűnését követő naptól állapítottak meg,
a megszüntetett ellátás megállapításának időpontját alapul
véve kell az (1) bekezdésben foglaltak szerint emelni.
6. § (1) A központi költségvetés megtéríti a Nyugdíjbiztosítási Alapnak
a) a bányásznyugdíjak,
b) az egyes művészeti tevékenységeket folytatók öreg
ségi nyugdíjra jogosultságáról szóló 5/1992. (I. 13.) Korm.
rendelet szerint az előadóművészek részére megállapított
öregségi nyugdíjak,
c) a mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi, valamint a mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi járadéka,
d) a polgármester öregségi nyugdíja, valamint közszolgálati járadéka megállapításáról és folyósításáról szóló
209/2006. (X. 17.) Korm. rendelet szerint megállapított
öregségi nyugdíj, valamint közszolgálati járadék
emelésének fedezetét és a végrehajtás költségeit.
(2) Az (1) bekezdés szerinti összegek átutalására, illetőleg elszámolásának módjára külön jogszabály rendelkezései az irányadók.
7. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi
LXXXI. törvény végrehajtásáról rendelkező 168/1997.
(X. 6.) Korm. rendelet (a továbbiakban: TnyR.) 11. §-a
helyébe a következő rendelkezés lép:
„11. § A 2007. december 31-ét követő, de 2009. január
1-jét megelőző időponttól megállapításra kerülő öregségi
teljes nyugdíj legkisebb összege [Tny. 12. § (3) bekezdése] havi 28 500 forint.”
8. § A TnyR. 23. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A 2007. december 31-ét követő, de 2009. január
1-jét megelőző időponttól megállapításra kerülő rokkantsági nyugdíj legkisebb összege [Tny. 29. § (6) bekezdés] a
III. rokkantsági csoportban havi 28 500 forint, a II. rokkantsági csoportban havi 29 800 forint, az I. rokkantsági
csoportban havi 30 850 forint.”
9. § A TnyR. 28. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A 2007. december 31-ét követő, de 2009. január
1-jét megelőző időponttól megállapításra kerülő baleseti
rokkantsági nyugdíj legkisebb összege a III. rokkantsági
csoportban havi 28 600 forint, a II. rokkantsági csoportban
havi 30 000 forint, az I. rokkantsági csoportban havi
31 000 forint.”
10. § A TnyR. 62. §-ának (7) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(7) A saját jogú nyugellátás és az özvegyi nyugdíj, baleseti özvegyi nyugdíj 2008. január 1-jétől havi 63 560 forint összeghatárig folyósítható együtt.”
11. § A TnyR. 64/D. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„64/D. § A 2007. december 31-ét követő, de 2009. január 1-jét megelőző időponttól megállapításra kerülő
árvaellátás legkisebb összege [Tny. 56. § (4) bekezdése]
havi 24 250 forint.”
12. § (1) Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba. A január hónapra járó ellátást az érintettek számára már emelt
összegben kell folyósítani.
(2) E rendelet 7–11. §-a 2008. január 2-án hatályát veszti. Ez a rendelkezés 2008. január 3-án hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1090/2019. (III. 5.) Korm. határozata a Buenos Airesben 2019. március 20–22. között megrendezésre kerülő második Magas Szintű Dél-Dél Együttműködési ENSZ Konferencián való magyar részvételről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  második Magas Szintű Dél-Dél Együttműködési ENSZ Konferencián (a továbbiakban:
Konferencia) Magyarországot képviselő küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazza a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a küldöttség tagjait jelölje ki;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  küldöttség részére a  részvételhez és a  szakmai feladatok
ellátásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 4. egyetért továbbá azzal, hogy a Konferencián részt vevő küldöttség a nemzeti érdekek figyelembevételével:
a) értékelje a Konferencia tevékenységét;
b) részt vegyen a  Konferencia keretében elfogadni tervezett záródokumentum megvitatásában és
elfogadásában;
c) részt vegyen a  Konferencia során folytatandó vitákban, mindvégig képviselve Magyarország vonatkozó
álláspontját. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1804/2017. (XI. 8.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a debreceni Csokonai Nemzeti Színház teljes körű felújítása érdekében történő támogatás biztosításáról, valamint a debreceni Csokonai Színház Modern Városok Program keretében történő felújításával kapcsolatos intézkedésekről szóló 1689/2016. (XI. 29.) Korm. határozat visszavonásáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1382/2015. (VI. 12.) Korm. határozat 6. pontjának végrehajtása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  debreceni Csokonai Nemzeti Színház felújítására (a továbbiakban: Beruházás)
6 350 000 000 forint összegű központi költségvetési támogatás kerüljön biztosításra Debrecen Megyei Jogú Város
Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) mint építtető részére az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2017. évben legfeljebb 452 800 000 forint,
b) a 2018. évben legfeljebb 5 287 300 000 forint,
c) a 2019. évben legfeljebb 609 900 000 forint;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét mint a  Beruházás szakpolitikai felelősét, hogy az  1.  pont szerinti
támogatás nyújtásának biztosítása érdekében nyújtson be a  teljes Beruházásra előterjesztést a  Modern Városok
Program Bizottság részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Modern Városok Program megvalósításáról szóló
250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott erre
irányuló döntése esetén – a Beruházás megvalósításához 2017. évben szükséges 452 800 000 forint a Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: 2017. évi Kvtv.) 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzatból kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a 7. pont végrehajtását követően, a Modern Városok Program Bizottság által jóváhagyott éves
ütemezés szerint
 4. egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése
alapján meghozott erre irányuló döntése esetén – a  Beruházás megvalósításához 2018. évben szükséges
5 287 300 000 forint a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzatból kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a 2018. évi költségvetés végrehajtása során, a  Modern Városok Program Bizottság által
jóváhagyott éves ütemezés szerint
 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  Beruházás megvalósításához a  2019. évben szükséges 609 900 000 forint forrás biztosításáról a  központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 6. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva engedélyezi a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter számára, hogy
– a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott erre irányuló
döntése esetén – a  Beruházás megvalósítása érdekében a  2018. és 2019. költségvetési évek kiadási előirányzata
terhére éven túli kötelezettséget vállaljon az 1. pont szerinti éves ütemezéssel;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
7. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 452 800 000 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a  2017. évi Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport javára, a  2017. évi Kvtv. 1. melléklet
XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás
jogcímcsoport, 16. A  Modern Városok Program végrehajtását szolgáló ingatlanprojektek jogcím terhére,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
 8. felhívja a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Beruházás tekintetében
a  támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pontjában
foglaltak teljesítésére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
9. visszavonja a  debreceni Csokonai Színház Modern Városok Program keretében történő felújításával kapcsolatos
intézkedésekről szóló 1689/2016. (XI. 29.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
447/B/2002. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló eljárásban meghozta a következő h a t á r o z a t o t : Az Alkotmánybíróság Kétvölgy Szlovén Kisebbségi Települési Önkormányzatának Kétvölgy község helyi építési szabályzatról és szabályozási tervről szóló 13/2000. (XII. 27.) rendelete egésze alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja, egyebekben visszautasítja.
I. Az Őrségi Nemzeti Park Igazgatósága Kétvölgy Szlovén Kisebbségi Települési Önkormányzatának Kétvölgy
község helyi építési szabályzatról és szabályozási tervről
szóló 13/2000. (XII. 27.) rendelete (a továbbiakban: Ör.)
egésze alkotmányellenességének megállapítását és az Ör.
kihirdetésére visszamenőleges hatályú megsemmisítését
kérte. Az indítványozó álláspontja szerint az Ör. sérti az
Alkotmány 18. §-át, ezen kívül ellentétes a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény (a továbbiakban:
Tvt.) 7. § (3) bekezdésével és 40. §-ával, továbbá az épített
környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 7. §-ának (1) és
(2) bekezdésével, valamint 8. § (1) bekezdésének e) pontjával, ezáltal az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésével is.
Az indítványozó szerint az Ör. fokozottan védett természetvédelmi területeket is beépítésre szánt területnek nyilvánított, ezért csökkent a természetvédelem jogszabályokkal elért szintje.
Mivel az indítványozó nem jelölte meg mely Ör.-beli
rendelkezések ellentétesek a fenti normákkal, az Alkotmánybíróság – figyelemmel az Alkotmánybíróságról
szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
22. § (2) bekezdésére és az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és
egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozatának (ABH 2003, 2065.; a továbbiakban: Ügyrend)
26. § (1) bekezdésére – indítványa kiegészítésére hívta fel
az indítványozót.
Indítvány-kiegészítésében az Alkotmány 18. §-ával, a
Tvt. 7. § (3) bekezdésével és ezáltal az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdésével kapcsolatban tartotta fenn indítványát,
ám egyetlen Ör.-beli rendelkezésre sem hivatkozott. Álláspontja szerint lehetetlen megjelölni, mely Ör.-beli rendelkezésekkel ellentétesek az Alkotmány és a Tvt. hivatkozott szabályai. Ennek oka, hogy a különböző területek
övezeti besorolását az Ör. nem tartalmazza, mivel az Ör.
nem utal arra, hogy a szabályozási terv a normaszöveg részévé vált volna. Emiatt az Ör. alkalmatlan arra, hogy normatív hatást fejtsen ki, így az Ör. egésze ellentétes a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 18. § (2) és (3) bekezdéseivel is. Végül arra is hivatkozott az indítványozó,
hogy a szabályozási tervet sem a rendelet előkészítése során, sem azt követően nem ismerhette meg.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti
mindenki jogát az egészséges környezethez.”
(...)
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. A Jat. indítványban felhívott szabályai:
„18. § (2) A jogszabályokat a magyar nyelv szabályai
nak megfelelően, világosan és közérthetően kell megszövegezni. (3) Az azonos vagy hasonló életviszonyokat általában
ugyanabban a jogszabályban, illetőleg azonos vagy hasonló módon kell szabályozni. A szabályozás nem lehet párhuzamos vagy indokolatlanul többszintű.”
3. A Tvt. érintett rendelkezése:
„7. § (3) Külterületi ingatlan, különösen természeti terü
let belterületté, illetve beépítésre szánt területté minősítésére akkor kerülhet sor, ha annak következtében a táj jellege, esztétikai és természeti értéke nem károsodik helyreállíthatatlanul.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság először azt vizsgálta, helytálló-e ama indítványozói érvelés, mely szerint az Ör.-nek
és más jogi normának sem vált részévé a szabályozási terv,
ezáltal az Ör. egésze ellentétes-e a Jat. 18. § (2) és (3) bekezdéseivel.
1.1. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése értelmében a
helyi önkormányzat képviselő-testülete feladatkörében eljárva magasabb szintű jogszabállyal nem ellentétes rende-
letet alkothat. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 16. § (1) bekezdése
– az alkotmányi rendelkezést konkretizálva – előírja, hogy
„a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati
rendeletet alkot”. Az Ötv. 8. § (1) bekezdése külön nevesíti
a települési önkormányzatok helyi közszolgáltatásokkal
kapcsolatban ellátandó feladatai körében – többek között –
a településrendezést.
A településrendezési eszközöket az Étv. 7. § (3) bekezdése sorolja fel (településfejlesztési koncepció; településszerkezeti terv; helyi építési szabályzat és a szabályozási
terv). Az Étv. 2. §-ának 11. pontja szerint a helyi építési
szabályzat az építés rendjét a helyi sajátosságoknak megfelelően megállapító és biztosító települési önkormányzati
rendelet, míg a 20. pont alapján a szabályozási terv olyan
településrendezési terv, amely a település közigazgatási
területének felhasználásával és beépítésével, továbbá a
környezet természeti, táji és épített értékeinek védelmével
kapcsolatos sajátos helyi követelményeket, jogokat és kötelezettségeket megállapító építési előírásokat térképen,
rajz formájában ábrázolja. A szabályozási terv és a helyi
építési szabályzat megalkotásának előfeltétele azonban,
hogy a település rendelkezzen a teljes közigazgatási területére kiterjedő, az Étv. előírásainak megfelelő településszerkezeti tervvel: az Étv. 7. § (3) bekezdés c) pontja alapján a szabályozási tervet és a helyi építési szabályzatot a
településszerkezeti terv alapján kell elkészíteni. Az Étv.
10. § (1) bekezdése alapján településszerkezeti terv határozza meg ugyanis a település alakításának, védelmének
lehetőségeit és fejlesztési irányait, ennek megfelelően az
egyes területrészek felhasználási módját, a település működéséhez szükséges műszaki infrastruktúra elemeinek a
település szerkezetét meghatározó térbeli kialakítását és
elrendezését, az országos és a térségi érdek, a szomszédos
vagy a más módon érdekelt többi település alapvető jogainak és rendezési terveinek figyelembevételével a környezet állapotának javítása vagy legalább szinten tartása mellett.
Az Étv. 13. § (1) bekezdése a helyi építési szabályzatra
vonatkozó alapvető jelentőségű előírást tartalmaz: „Az
építés helyi rendjének biztosítása érdekében a települési
önkormányzatnak az országos szabályoknak megfelelően,
illetve az azokban megengedett eltérésekkel a település
közigazgatási területének felhasználásával és beépítésével, továbbá a környezet természeti, táji és épített értékeinek védelmével kapcsolatos, a telkekhez fűződő sajátos
helyi követelményeket, jogokat és kötelezettségeket helyi
építési szabályzatban kell megállapítania.” Az Étv. 13. §
(2) bekezdés b) pontjának megfelelően a helyi építési szabályzatnak rendelkeznie kell a beépítésre szánt területek,
illetőleg az azokon belüli egyes területrészek (építési övezetek) lehatárolásáról, azok felhasználásának, beépítésének feltételeiről és szabályairól.
Az Étv. 12. § (5) bekezdése szerint a szabályozási terv
tartalmazza a bel- és külterületek lehatárolását (belterületi
határvonal), a beépítésre szánt és a beépítésre nem szánt
területek, illetőleg az azokon belüli egyes területrészek
(építési övezetek, övezetek) lehatárolását, az egyes területrészeken belül a közterületek és az egyéb területek elkülönítését, a közterületeken belül a különböző célokat szolgáló területeket (közút, köztér, közpark stb.). Emellett rendelkezik a közterületnek nem minősülő területeken belül a
telkek, építési telkek, területek kialakítására és beépítésére
vonatkozó szabályokról, az egyes területrészeken belül a
védett és a védelemre tervezett, valamint a védő területekről és építményekről, az infrastruktúra-hálózatokról és az
építmények szabályozást igénylő elemeiről, valamint az
Étv 17. §-a szerinti sajátos jogintézmények alkalmazásával érintett területrészek lehatárolásáról. Az Étv. 12. §
(6) bekezdése alapján a helyi építési szabályzatot és a hozzá tartozó szabályozási tervet együtt kell alkalmazni.
1.2. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint önmagában a Jat. egyes rendelkezéseinek megsértése nem eredményez alkotmánysértést. Alkotmányellenesség csak akkor
állapítható meg, ha a támadott norma a Jat. előírásainak
megsértésén túl az Alkotmány valamely rendelkezésébe is
ütközik. [12/1991. (IV. 11.) AB határozat, ABH 1991,
392, 393.; 14/1992. (III. 30.) AB határozat, ABH 1992,
338, 342.] Az Alkotmánybíróság az 1263/B/1993. AB határozatában – a Jat. 18. §-ának (2) bekezdésével összefüggésben – kifejtette, csak az minősül alkotmánysértésnek,
ha a sérelmezett jogszabály tartalma „olyan mértékben homályos, vagy rendelkezései olyannyira ellentmondásosak,
hogy a tisztázatlanság feloldására a jogszabály-értelmezés
már nem elegendő, s a jogalkotási fogyatékosság az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság szerves
részét alkotó jogbiztonság sérelmét idézi elő.” (V.ö. ABH
1994, 672, 673–674.) Az Alkotmánybíróság gyakorlata
szerint jogállamiság részét képező jogbiztonság követelményének alapvető eleme a normavilágosság. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből származó ezen követelmény
sérelme miatt alkotmányellenessé csak az a szabály nyilvánítható, amely értelmezhetetlen voltánál fogva teremt
jogbizonytalanságot, mert hatását tekintve nem kiszámítható és címzettjei számára előre nem látható. Csak a jogalkalmazás számára eleve értelmezhetetlen jogszabály sérti
a jogbiztonságot. [36/1997. (VI. 11.) AB határozat, ABH
1997, 222, 232.; 754/B/1999. AB határozat, ABH 2002,
1050, 1054.; 219/B/2002. AB határozat, ABH 2003, 1488,
1492.]
1.3. Az Alkotmánybíróság eljárása során Kétvölgy
Község Önkormányzatának Képviselő-testületétől beszerzett iratok vizsgálata alapján megállapítható, hogy az Ör.
részét képezi az indítványozó által hiányolt szabályozási
terv, a helyi építési szabályzat azzal együtt alkalmazandó.
Az Ör. 2. § (1) bekezdése kifejezetten kimondja, hogy Kétvölgy község területén történő terület-felhasználáshoz, telekalakításhoz, építési munkák elvégzéséhez szükséges
hatósági engedély megadásához az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997.
(XII. 20.) Korm. rendelet, az alkalmazandó egyéb központi jogszabályok mellett az Ör „mellékletét képező (...) az
Altus Savaria Tervező Iroda által 70105 törzsszám alatt kiadott Sz–1, Sz–2, Sz–3 rajzszámú szabályozási tervének
szabályozási elemei, illetve előírásai” alapján van mód.
Emellett az Ör. számos helyen hivatkozik a szabályozási
tervre, mint a helyi építési szabályzattal együtt alkalmazandó normatív aktusra [pl. Ör. 1. § (1) és (5) bekezdés;
3. §; 7. § (1) bekezdés 1.2 pont].
A fentiek alapján helytelen az indítványozó ama érvelése, mely szerint a helyi építési szabályzathoz készített szabályozási terv nem normatív aktus, alkalmatlan joghatások
kiváltására, ezáltal az Ör. egésze – értelmezhetetlenségénél fogva – ellentétes az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe
foglalt jogállamiság részét képező normavilágosság Jat.
18. § (2) bekezdésében is megfogalmazott követelményével. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az Ör. egésze a
Jat. 18. § (2) bekezdésével való ellentét miatti alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
1.4. A Jat. 18. § (3) bekezdése alapján az azonos vagy
hasonló életviszonyokat általában ugyanabban a jogszabályban, illetőleg azonos vagy hasonló módon kell szabályozni. A szabályozás nem lehet párhuzamos vagy indokolatlanul többszintű. Mivel – a III. 1. 3. pontban kifejtettek
szerint – az Ör. részét képezi a szabályozási terv, ezért a
külön normában való rendelkezés, így a Jat. 18. § (3) bekezdésének sérelme nem merül fel. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az Ör. egésze a Jat. 18. § (3) bekezdésével
való ellentét miatti alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt is elutasította.
2. Az Abtv. 22. § (2) bekezdése és az Ügyrend 21. §-a
szerint az indítványnak a kérelem alapjául szolgáló ok
megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia.
Ezzel összefüggésben az Alkotmánybíróság már többször
kifejtette, hogy az indítványnak tartalmaznia kell a támadott jogszabályi rendelkezést, továbbá az Alkotmánynak
azon rendelkezését, amelyet az indítványozó véleménye
szerint a vitatott norma sért. [654/H/1999. AB határozat,
ABH 2001, 1645.; 472/B/2000. AB végzés, ABH 2001,
1655.; 494/B/2002. AB végzés, ABH 2002, 1783.]
Az indítványozó álláspontja szerint sem az Ör. elfogadását megelőző közigazgatási eljárásban (amelynek során
jogelődje, a Fertő-Hanság Nemzeti Park Igazgatósága
szakhatóságként állást foglalt a rendelettervezettel kapcsolatban), sem az Ör. elfogadását követően nem ismerhette meg a szabályozási tervet, ennek hiányában nem jelölhette meg indítványában azokat az Ör.-beli szabályokat,
amelyek ellentétes az Alkotmány és az Étv. idézett rendelkezéseivel.
Ezzel kapcsolatban az Alkotmánybíróság megjegyzi,
hogy megalkotását követően az Ör. és a hozzá tartozó szabályozási terv a képviselő-testület hivatalos lapjában, illetőleg a helyben szokásos módon történő kihirdetést követően megismerhetővé vált [lásd a helyi önkormányzatokról 1990. évi LXV. törvény 16. § (2) bekezdését]. Ezen túlmenően a személyes adatok védelméről és a közérdekű
adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény
(a továbbiakban: Avtv.) 2. § 4. pontja szerint az Alkotmány alapján jogalkotó hatáskörrel rendelkező szervek által megalkotott jogszabályok, így a települési önkormányzat rendeletei közérdekű adatnak minősülnek. Az Avtv.
20. § (1) bekezdése szerinti igény előterjesztésével [Avtv.
20. § (3)–(5) bekezdései szerinti korlátok között] – önkormányzati rendeletek esetében 2008. július 1-je óta az
elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC.
törvény 15. § (2) bekezdése alapján létrehozott honlapról
is – megismerhetőek a jogszabályok. A rendelkezésre álló
iratok alapján nem állapítható meg, hogy a szabályozási
terv megismerésének az Ör. előkészítése során és annak elfogadását követően akadálya lett volna, és annak sincs
akadálya, hogy a szabályozási terv tartalmát megismerve
az Ör. alkotmányosságát egy későbbi eljárásban vitassa az
indítványozó.
Mivel az indítványozó a hiánypótlási felhívásban foglaltak ellenére sem jelölte meg azokat az Ör.-beli rendelkezéseket, amelyek sértik az Alkotmány 18. §-át, 44/A. §
(2) bekezdését, a Tvt. 7. § (3) bekezdését, ezért az Alkotmánybíróság az indítványt – az Ügyrend 29. § d) pontja
alapján – e tekintetben visszautasította.
Budapest, 2008. december 15. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1045/2012. (II. 29.) Korm. határozata Magyarországnak a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartája 2. cikk szerinti kötelezettségvállalásai végrehajtására vonatkozó ötödik időszaki jelentéséről.
1. A Kormány elfogadja a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartája megerősítésével vállalt kötelezettségek
végrehajtásáról szóló ötödik időszaki jelentést (a továbbiakban: Jelentés).
2. A Kormány felhívja a külügyminisztert vagy az általa megbízott személyt, hogy Magyarország Kormányának Jelentését
az Európa Tanács Főtitkárának adja át. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1436/2012. (X. 11.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták
programjáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez való benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2087/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a Szombathelyi Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársasággal összefüggésben a VP4-15.2.1.2-17 azonosító jelű („Erdészeti genetikai erőforrások fejlesztése” című), gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra támogatási kérelmek benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
a  Szombathelyi Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság a  VP4-15.2.1.2-17 azonosító jelű, „Erdészeti
genetikai erőforrások fejlesztése” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra
az „Erdeifenyő magtermesztő ültetvény létrehozása” című támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
146/2014. (IV. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar agrárpiac erősítése és a  magyar agrár-külkereskedelem bővítése érdekében folytatott két évtizedes
tevékenysége elismeréseként
Jean René Vincent Myotte üzletember, Prunay le Temple polgármestere részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. április 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök