text:
3/2016. (XII. 29.) ÁSZ utasítása az Állami Számvevőszék Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
Figyelemmel az  Alaptörvény 43.  cikkében, valamint az  Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvényben foglaltakra
az  Állami Számvevőszék elnöke az  Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény 13.  § (2)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott jogkörében eljárva az Állami Számvevőszék Szervezeti és Működési Szabályzatát a következők szerint állapítja meg:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az Állami Számvevőszék alapadatai
1. § (1) Az  Állami Számvevőszék önálló jogi személyiséggel rendelkező központi költségvetési szerv, amelyet a  Magyar
Köztársaság Országgyűlése az Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi XXXVIII. törvény 1. § (1) bekezdésében foglalt
rendelkezésével, 1990. január 1-jei hatállyal hozott létre.
(2) Az Állami Számvevőszék többször módosított Alapító Okiratának kelte: 2005. március 31., azonosítója: A-50-014/2005.
 (3) Az Állami Számvevőszék alapvető azonosító adatai a következők:
a) a költségvetési szerv megnevezése: Állami Számvevőszék,
b) a költségvetési szerv hivatalos rövidített megnevezése: ÁSZ,
c) angol megnevezése: State Audit Office of Hungary,
d) német megnevezése: Staatsrechnungshof von Ungarn,
e) francia megnevezése: Bureau National d’Audit de la Hongrie,
f ) orosz megnevezése: Счетная Палата Вeнгрии,
g) székhelye: 1052 Budapest, Apáczai Csere János u. 10.,
h) levelezési címe: 1364 Budapest, Postafiók 54,
i) vezetője (a fejezetet irányító szerv vezetője): az Állami Számvevőszék elnöke,
j) törzskönyvi nyilvántartási száma: 324766,
k) statisztikai számjele: 15324762-8411-311-01,
l) adóigazgatási azonosító száma: 15324762-2-41,
m) társadalombiztosítási törzsszáma: 91111,
n) államháztartási azonosító száma: 033572,
o) Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. nyilvántartási szám: SZT-33640,
p) számlavezetője: Magyar Államkincstár,
q) előirányzat-felhasználási keretszámla száma: 10032000-01483257-00000000,
r) szakfeladat száma és megnevezése: 841113 Államhatalmi és autonóm szervek tevékenysége.
(4) Az Állami Számvevőszék fővárosi telephelyeinek, a Számvevői iroda ellenőrzési irodáinak címjegyzékét az 1. melléklet
tartalmazza.
Az Állami Számvevőszék feladatai és hatáskörei 2. § (1) Az  Állami Számvevőszék alapfeladata az  államháztartás forrásainak, azok felhasználásának, valamint az  állami és
önkormányzati vagyonnal való gazdálkodásnak az ellenőrzése.
(2) Tevékenysége keretében az  Állami Számvevőszék az  Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény
(a  továbbiakban: ÁSZtv.) 5.  §-ában nevesített ellenőrzési feladatokon kívül ellátja az  egyéb törvényekben előírt
feladatait.
(3) Tevékenysége keretében az Állami Számvevőszék elnöke vagy az elnök által átruházott hatáskörben eljáró személy
a következő javaslattételi és kezdeményező feladatokat látja el:
a) az elnök tagokat delegál a Közszolgálati Költségvetési Tanácsba, valamint minden olyan testületbe, amelyben
az Állami Számvevőszék képviselőinek részvételét jogszabály írja elő, továbbá
b) szükség szerint eljárást kezdeményez mindazon szerveknél, amelyeknél a vonatkozó törvények erre lehetőséget
biztosítanak, így különösen az Alkotmánybíróságnál, az ügyészségnél, a bíróságnál, a Magyar Könyvvizsgálói
Kamaránál, a Közbeszerzési Döntőbizottságnál, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál.
(4) Az Állami Számvevőszék elnökének a  jogszabályok előkészítésében való közreműködését az Állami Számvevőszék
belső egységei a rájuk vonatkozó munkamegosztás szerint segítik.
(5) Tevékenysége keretében az Állami Számvevőszék a következő véleményezési feladatokat látja el:
a) véleményezi az  államháztartási belső kontrollrendszerek fejlesztésével, szabályozásával, koordinációjával és
harmonizációjával, valamint a  belső ellenőrzésre vonatkozó nemzetközi standardokkal összhangban lévő
ellenőrzési módszerek fejlesztésével kapcsolatos koncepciókat,
b) értékeli az  államháztartás számviteli rendjének betartását, az  államháztartás belső kontrollrendszerének
működését,
c) véleményezi a Magyar Nemzeti Bank könyvvizsgálójának megválasztását és visszahívását.
 (6) Az  Állami Számvevőszék tevékenysége körében az  alábbi tevékenységeket végezheti, amennyiben azok az  éves
ellenőrzési tervének teljesítését nem veszélyeztetik:
a) az Állami Számvevőszék alaptevékenységével megegyező, ahhoz kapcsolódó, pályázati úton elnyert külső
forrás felhasználásával megvalósuló tevékenységet folytathat, valamint
b) módszertani szakirányítást végezhet.
(7) Az Állami Számvevőszék a szervezeti működése, az általa végzett ellenőrzések szakmai szabályainak és módszereinek
kialakítása, valamint ellenőrzéseinek végrehajtása során irányadónak tekinti a  hazai és nemzetközi szakmai
ajánlásokat, útmutatókat és standardokat. Az  ellenőrzés-szakmai szabályok és módszerek közzétételéről az  elnök
gondoskodik.
(8) Az Állami Számvevőszék vállalkozási tevékenységet nem folytat.
II. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK SZERVEZETE 1. Cím
Általános szabályok
Az Állami Számvevőszék vezetése, egységei és folyamatai 3. § (1) Az Állami Számvevőszék az elnök egyszemélyi felelős vezetésével működik. Az elnök vezetői felelőssége valamennyi
számvevőszéki alkalmazott saját feladat- és hatáskörébe tartozóan viselt felelősségén alapul.
(2) Az alelnök az elnök általános helyettese, az elnök irányításával látja el feladatait, jogosítványai az elnök jogosítványain
alapulnak. Az alelnök az elnök akadályoztatása esetén az elnököt – az ÁSZtv. szerinti kivételeket figyelembe véve –
teljes jogkörrel helyettesíti, és ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket jogszabály az elnök részére megállapít.
(3) Az Állami Számvevőszék egységes gazdálkodó szervezetként működik.
 (4) Az Állami Számvevőszék egységes hivatali szervezetében stratégiai-törzskari, felügyeleti, közvetlen ellenőrzést végző,
ellenőrzési támogató, valamint ellenőrzési kiegészítő funkciókat betöltő, a  jelen szabályzat 2.  mellékletében
meghatározott szervezeti struktúrában, az  ott megnevezett munkakörök szerint irányított egységek működnek
a  (10)–(14)  bekezdésben rögzített feladatelhatárolás alapján. Az  Állami Számvevőszék valamennyi egysége
– a (10)–(14) bekezdés szerinti tevékenységeken keresztül, a „jó kormányzás”, valamint a hatékony közpénzfelhasználás
előmozdítása érdekében – közreműködik a számvevőszéki ellenőrzésekben.
(5) Az Állami Számvevőszék egységeit a jelen szabályzatban szabályozott munkamegosztás szerint a számvevő vezetők
irányítják, vezetik.
(6) Az Állami Számvevőszéknél egységes humánerőforrás-gazdálkodást folytató hivatali szervezet működik. Az Állami
Számvevőszéknél foglalkoztatott számvevők és az  ügyviteli feladatokat ellátó közszolgálati jogviszonyban lévő
alkalmazottak a  Számvevői iroda állományában látják el feladataikat. Ez  alól kivételt képeznek – megbízatásuk
időtartamára – a  vezetői feladatot ellátó számvevők, a  belső ellenőrzést végző számvevők, a  jogi, megfelelőségi
elemző tevékenységgel megbízott számvevő, az  egyedi ügyek gazdái. A  feladat-ellátási szükséglethez igazodóan
az  egységekben a  humánerőforrás biztosítása munkáltatói utasítás alapján, a  megbízatás időtartamára szólóan,
a Számvevői irodáról történő átcsoportosítással történik.
(7) Az ellenőrzéseket a Számvevői irodából kijelölt számvevők, továbbá megbízott külső szakértők végzik.
(8) Az Állami Számvevőszék szervezeti felépítését és a szervezet irányítási rendjét a 2. melléklet tartalmazza. Az Állami
Számvevőszék alapfunkciója az ellenőrzés, amelyet számvevők végeznek. Az ellenőrzési feladat ellátása ellenőrzési
stratégiai, ellenőrzési támogató, ellenőrzési kiegészítő, ellenőrzést vezető, ellenőrzést felügyelő, ellenőrzést irányító
és ellenőrzést végrehajtó funkciók keretében valósul meg.
(9) A  projekt-elven szerveződő számvevőszéki ellenőrzés minden szakaszában érvényesül a  számvevői felelősség.
A számvevőszéki ellenőrzés az alábbi hét alapvető szakaszra tagolódik:
a) az előtanulmányi-lap elkészítése – első szakasz,
b) az ellenőrzés szakmai tervezése – második szakasz,
c) az ellenőrzésszervezési programrész és az ellenőrzési program elkészítése – harmadik szakasz,
d) felkészülés az ellenőrzési program végrehajtására és a számvevői munkaanyag elkészítése – negyedik szakasz,
e) a számvevőszéki jelentéstervezet összeállítása és a számvevői megállapítások megtétele – ötödik szakasz,
f ) a számvevőszéki jelentéstervezetben megtett számvevői megállapításoknak az ellenőrzött szervezetekkel való
egyeztetése, véglegesítése, kiadmányozása – hatodik szakasz,
g) a számvevőszéki jelentés hasznosulása, hasznosítása – hetedik szakasz.
(10) A stratégiai-törzskari funkció az Állami Számvevőszék stratégiai jellegű irányítását, valamint vezetésének közvetlen
támogatását biztosítja elsősorban döntés-előkészítés és javaslattétel formájában. Ide tartozik a titkársági feladatellátás,
a  szervezeti szintű igazgatás és kontrolling, a  minőségirányítás és a  monitoring, a  humánpolitikai tevékenység,
a  stratégia tervezési tevékenység, az  elvi módszertani és nemzetközi tevékenység, valamint a  kommunikációs és
kapcsolattartási feladatellátás.
(11) Az  ellenőrzés minden szakaszához tartozik felügyeleti funkció. A  felügyeleti funkció az  Állami Számvevőszékre
vonatkozó törvények, belső szabályzatok, iránymutatások, normák és az ellenőrzés különböző szakaszaiban ellátott
feladatok összhangjának biztosítását, a feladatok koordinációját, kontrollját jelenti a témafelvetéstől a hasznosulásig.
(12) Az  ellenőrzéssel közvetlenül összefüggő funkció az  ellenőrzések végrehajtását, az  ellenőrzési kapacitások
leghatékonyabb felhasználását biztosítja.
(13) Az  ellenőrzési támogató funkció közvetlen ellenőrzés-támogatást biztosít az  ellenőrzések gördülékeny
lebonyolításának elősegítésével. Ide tartozik az  erőforrás-gazdálkodás, továbbá az  ahhoz kapcsolódó ellenőrzéselőkészítési, adatbekérési, valamint a munkaügyi, erőforrás-tervezési feladatok ellátása, az informatikai-üzemeltetési,
valamint logisztikai feladatok ellátása, továbbá az  ellenőrzésekkel kapcsolatos tervezési, informatikai-fejlesztési,
programozási és alkalmazott módszertani feladatok ellátása, az ellenőrzésekkel összefüggő kockázatelemzés, a jogi
támogató feladatok, az elvi módszertani és nemzetközi feladatok ellátása.
(14) Az ellenőrzési kiegészítő funkció biztosítja az Állami Számvevőszék szabályszerű, gazdaságos, hatékony, eredményes
és kiszámítható működésének – a  feladatkörébe tartozó – feltételeit. Ide tartozik az  intézményi költségvetéssel,
az  intézményi gazdálkodással és az  ehhez kapcsolódó számviteli, számfejtési tevékenységgel, a  vagyonkezeléssel,
üzemeltetéssel összefüggő feladatok ellátása.
2. Cím
Az Állami Számvevőszék választott vezető tisztségviselői
Az elnök, alelnök 4. § (1) Az  Állami Számvevőszék Országgyűlés által választott vezető tisztségviselői – a  (2)  bekezdésben foglaltak
figyelembevételével – az elnök és az alelnök.
(2) 2012. január 1-jét követően az alelnököt – az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény 14. § (1) bekezdése
alapján, a  2010. július 5-ei hatállyal megválasztott, hivatalban lévő alelnök megbízatását nem érintően – az  elnök
nevezi ki tizenkét évre.
3. Cím
Az Állami Számvevőszék számvevő vezetői A főtitkár
5. § (1) A főtitkár az elnök által meghatározott feladatkörben gyakorolja a képviseleti jogot.
 (2) A főtitkár az (1) bekezdésben foglalt felelőssége körében:
a) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart,
b) kiadmányozási jogot gyakorol,
c) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal,
d) feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
(3) A főtitkár a felelősségi körébe tartozó tevékenységről folyamatosan tájékoztatja az elnököt és az alelnököt.
 (4) A főtitkárt távollétében vagy akadályoztatása esetén az általa javasolt és az elnök által kijelölt számvevő helyettesíti.
Jogi felügyeleti vezető 6. § (1) A  jogi felügyeleti vezető felelős a  felügyeleti funkcióhoz tartozóan a  közreműködési kötelezettség értékeléséért.
A  jogi felügyeleti vezető felelős a  jelentésekhez kapcsolódó elemző, minőségfelügyeleti tevékenységet ellátó
szervezeti egység szabályszerű és eredményes működésének irányításáért.
(2) A jogi felügyeleti vezető felelős
a) az ÁSZtv. 33. §-ában szabályozott, az ellenőrzött szervezet intézkedési kötelezettségével kapcsolatos, külön
szabályzatban rögzített feladatok ellátásának irányításáért,
b) az ÁSZtv. 6. §-a alapján az ÁSZ feladatkörébe tartozó jogszabály véleményezés kiadmányozásáért.
(3) A jogi felügyeleti vezető az (1) bekezdésben foglalt felelőssége körében:
a) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az általa irányított egységet,
b) kiadmányozási jogot gyakorol,
c) munkáltatói jogkört gyakorol a  35.  §-ban foglaltak szerint, figyelemmel kíséri és elősegíti az  alkalmazottak
szakmai fejlődését,
d) vezetői és munkaértekezleteket tart,
e) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal,
f ) feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
(4) A  jogi felügyeleti vezető a  felelősségi körébe tartozó tevékenységről folyamatosan tájékoztatja az  elnököt és
az alelnököt.
(5) A jogi felügyeleti vezető távollétében vagy akadályoztatása esetén az általa javasolt és az elnök által kijelölt számvevő
helyettesíti.
Az erőforrás-gazdálkodási vezető 7. § (1) Az erőforrás-gazdálkodási vezető felelős a felügyeleti funkcióhoz tartozóan az általa gyakorolt alapvető munkáltatói
jogkörében az alkalmazottak szakmai fejlődéséért. Az erőforrás-gazdálkodási vezető felelős az ellenőrzési támogató
funkcióhoz tartozó tevékenységek közül a munkaügyi tevékenység, az erőforrás-tervezési tevékenység, az informatikai
üzemeltetési és logisztikai tevékenység, valamint e  tevékenységeket ellátó szervezeti egységek szabályszerű és
eredményes működésének irányításáért.
(2) Az erőforrás-gazdálkodási vezető felelős
a) az üzembiztonsághoz kapcsolódó informatikai rendszerek tervezéséért, fejlesztéséért,
b) az Informatikai részstratégia által meghatározott, tevékenységi körébe tartozó feladatok végrehajtásának
irányításáért.
 (3) Az erőforrás-gazdálkodási vezető az (1) bekezdésben foglalt felelőssége körében:
a) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az általa irányított egységet,
b) irányítási feladatainak ellátásához kontroller feladatot ellátót jelöl ki,
c) kiadmányozási jogot gyakorol,
d) munkáltatói jogkört gyakorol a  35.  §-ban foglaltak szerint, figyelemmel kíséri és elősegíti az  alkalmazottak
szakmai fejlődését,
e) szakértői szerződéseket köt,
f ) vezetői és munkaértekezleteket tart,
g) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal,
h) feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
(4) Az erőforrás-gazdálkodási vezető a felelősségi körébe tartozó tevékenységről folyamatosan tájékoztatja az elnököt és
az alelnököt.
(5) Az erőforrás-gazdálkodási vezetőt távollétében vagy akadályoztatása esetén az általa javasolt és az elnök által kijelölt
számvevő helyettesíti.
A programozási vezető 8. § (1) A programozási vezető felelős a felügyeleti funkcióhoz tartozóan az ellenőrzés harmadik szakaszáért. A programozási
vezető felelős az ellenőrzést támogató funkcióhoz tartozó tevékenységek közül az ellenőrzés-előkészítési, adatbekérési
tevékenység, valamint e  tevékenységeket ellátó szervezeti egységek szabályszerű és eredményes működésének
irányításáért.
(2) A programozási vezető az (1) bekezdésben foglalt felelőssége körében:
a) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az általa irányított egységet,
b) kiadmányozási jogot gyakorol,
c) munkáltatói jogkört gyakorol a  35.  §-ban foglaltak szerint, figyelemmel kíséri és elősegíti az  alkalmazottak
szakmai fejlődését,
d) vezetői és munkaértekezleteket tart,
e) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal,
f ) feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
(3) A  programozási vezető a  felelősségi körébe tartozó tevékenységről folyamatosan tájékoztatja az  elnököt és
az alelnököt.
(4) A programozási vezetőt távollétében vagy akadályoztatása esetén az általa javasolt és az elnök által kijelölt számvevő
helyettesíti.
A szervezési vezető 9. § (1) A szervezési vezető felelős a stratégiai-törzskari funkcióhoz tartozó tevékenységek és szervezeti egységek, a Számvevői
iroda, továbbá a szervezeti szintű kontroller és a stratégiai-törzskari egységekért felelős kontroller szabályszerű és
eredményes működésének koordinálásáért. Ennek keretében a szervezési vezető szervezi
a) a stratégiai-törzskari funkció működését,
b) a vezetői információs rendszer és a belső információs rendszer működését és kontrollingját, továbbá számon
kérésének előkészítését,
c) az elnök személyéhez kapcsolódó titkársági feladatokat.
(2) A szervezési vezető felelős a szervezeti szintű humánpolitikai és vezetői munkáltatói tevékenység irányításáért.
 (3) A szervezési vezető az (1) bekezdésben foglalt felelőssége körében:
a) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli a koordinálása alá tartozó
területet,
b) kiadmányozási jogot gyakorol,
c) munkáltatói jogot gyakorol a  35.  §-ban foglaltak szerint, figyelemmel kíséri és elősegíti az  alkalmazottak
szakmai fejlődését,
d) a koordinálása alá tartozó egységek feladatkörébe tartozó esetekben szakértői szerződéseket köt,
e) vezetői és munkaértekezleteket tart,
f ) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal.
(4) A szervezési vezető feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
 (5) A szervezési vezető a felelősségi körébe tartozó tevékenységről folyamatosan tájékoztatja az elnököt és az alelnököt.
(6) A  szervezési vezetőt távolléte vagy akadályoztatása esetén az  általa javasolt és az  elnök által kijelölt számvevő
helyettesíti.
A tervezési vezető 10. § (1) A  tervezési vezető felelős a  felügyeleti funkcióhoz tartozóan az  ellenőrzés első és második szakaszáért, valamint
a hetedik szakaszban az intézkedési tervek kezeléséért. A tervezési vezető felelős az ellenőrzést támogató funkcióhoz
tartozó tevékenységek közül az  ellenőrzésekkel kapcsolatos ellenőrzés tervezési, alkalmazott módszertani,
az  ellenőrzésekkel összefüggő kockázatelemzési tevékenység, továbbá a  jogi támogató tevékenység, valamint
e tevékenységeket ellátó szervezeti egységek szabályszerű és eredményes működésének irányításáért.
(2) A tervezési vezető felelős
a) az ellenőrzési dokumentációs rendszer működtetéséből adódó szakmai feladatok végrehajtásáért,
b) a 7. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt kivétellel az informatikai rendszerek tervezéséért, fejlesztéséért,
c) az Informatikai részstratégia tervezéséért és végrehajtásának felügyeletéért,
d) az ÁSZtv. 31. §-ában szabályozott vagyonmegóvási intézkedéssel kapcsolatos, külön szabályzatban rögzített
feladatok ellátásának irányításáért.
 (3) A tervezési vezető az (1) bekezdésben foglalt felelőssége körében:
a) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az általa irányított egységet,
b) irányítási feladatainak ellátásához kontroller feladatot ellátót jelöl ki,
c) kiadmányozási jogot gyakorol,
d) munkáltatói jogkört gyakorol a  35.  §-ban foglaltak szerint, figyelemmel kíséri és elősegíti az  alkalmazottak
szakmai fejlődését,
e) szakértői szerződéseket köt a  felelősségi körébe tartozó tevékenység szakmai, módszertani feladatainak
kialakítása és továbbfejlesztése körében, valamint az Állami Számvevőszék feladatkörébe tartozó elemzések és
tanulmányok készítésére,
f ) vezetői és munkaértekezleteket tart,
g) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal,
h) feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
(4) A tervezési vezető a felelősségi körébe tartozó tevékenységről folyamatosan tájékoztatja az elnököt és az alelnököt.
 (5) A  tervezési vezetőt távolléte vagy akadályoztatása esetén az  általa javasolt és az  elnök által kijelölt számvevő
helyettesíti. A gazdasági igazgató 11. § (1) A  gazdasági igazgató felelős az  ellenőrzést kiegészítő funkcióhoz tartozó pénzügyi, számviteli és számfejtési
tevékenység és a vagyonkezelési és üzemeltetési tevékenység, valamint e tevékenységeket ellátó szervezeti egységek
szabályszerű és eredményes működésének irányításáért.
(2) A gazdasági igazgató felelős az Állami Számvevőszék gazdasági szervezetének vezetéséért.
 (3) A gazdasági igazgató az (1) bekezdésben foglalt felelőssége körében:
a) elnöki jóváhagyással megállapítja az  irányítási jogkörébe utalt egységek vezetőinek feladatait, a  vezetők
esetében közvetlenül, az  egységeken dolgozó munkatársak esetében vezetőik útján ellenőrzi a  feladatok
végrehajtását,
b) irányítási feladatainak ellátásához kontroller feladatot ellátót jelöl ki,
c) kiadmányozási jogot gyakorol, amit a  34.  §-ban foglaltak szerint az  általa irányított egység vezetőjére
átruházhat, ez azonban nem jelenti az egység munkájáért való felelősség átruházását,
d) az irányítása alá tartozó egységek feladatkörébe tartozó esetekben szakértői szerződéseket köt,
e) munkáltatói jogkört gyakorol a  35.  §-ban foglaltak szerint, figyelemmel kíséri és elősegíti az  alkalmazottak
szakmai fejlődését,
f ) vezetői és munkaértekezleteket tart,
g) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal.
(4) A gazdasági igazgató feladatait az elnök közvetlen vezetése és ellenőrzése mellett látja el, gazdasági intézkedéseket
hoz, ellenjegyzési jogot gyakorol, és e jog gyakorlására írásban más személyt is kijelölhet.
(5) A gazdasági igazgató a felelősségi körébe tartozó tevékenységről folyamatosan tájékoztatja az elnököt és az alelnököt.
 (6) A gazdasági igazgatót távollétében vagy akadályoztatása esetén az általa javasolt és az elnök által kijelölt számvevő
helyettesíti. Az osztályvezető 12. § (1) Az  osztályvezető a  rá vonatkozó munkaköri szabályok szerint felelős az  alárendelt egység vezetéséért, annak
szabályszerű és eredményes működtetéséért, feladatainak maradéktalan ellátásáért.
(2) Az  osztályvezető megállapítja az  egység beosztott dolgozóinak a  feladatait, gondoskodik a  munkaköri leírások
előkészítéséről és – munkáltatói jogköréből adódó jogosultsága szerint – azok kiadásáról, ellenőrzi a  feladatok
végrehajtását.
(3) Az  osztályvezető helyettesítése a  helyettesítésről szóló elnöki intézkedésben meghatározott helyettesítési rend
szerint történik.
(4) Az osztályvezető az általa vezetett egység feladatainak végrehajtása érdekében:
a) közreműködik az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségeinek megvalósításában, gondoskodik az egység
feladatkörébe tartozó tevékenységek eredményes ellátásáról, a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben
munkakapcsolatot tart és képviseli az általa irányított egységet,
b) átruházott hatáskörben, a 34–35. §-ban foglaltak szerint kiadmányozási és munkáltatói jogot gyakorol,
c) munkaértekezletet tart,
d) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyekkel a felettes vezetője megbízza,
e) ellátja – a kijelölés alapján – az ellenőrzés hatodik szakaszának feladatait és a hetedik szakasz hasznosuláshoz
kapcsolódó felügyeletét.
 (5) Az osztályvezető az általa irányított egység tevékenységéről folyamatosan tájékoztatja a közvetlen felettes vezetőjét.
 (6) Az osztályvezető feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
A Számvevői iroda vezetője 13. § A  Számvevői iroda vezetője felelős a  programozott feladatra ki nem jelölt számvevők irányításáért, valamint
a számvevők képzésének szervezéséért.
A felügyeleti vezető 14. § (1) A felügyeleti vezetőt az elnök jelöli ki. Az elnöki kijelölés előtt a  felügyeleti vezető-jelöltnek nyilatkoznia kell arról,
hogy vállalja a felügyeleti vezetői feladat ellátását, továbbá az ellenőrzési program szakmai programrészével egyetért,
és a személyével kapcsolatban nem áll fenn összeférhetetlenség.
(2) A felügyeleti vezető felügyeli az ellenőrzés folyamatát, az ellenőrzési program végrehajtását.
 (3) E feladatkörében a felügyeleti vezető felelős
a) az ÁSZtv. szerinti adatkérés, adatbetekintés, adatkezelés szabályosságának felügyeletéért, valamint
az  ellenőrzött szervezet közreműködési kötelezettsége teljesítésével kapcsolatos külön eljárásrendben
meghatározott feladatok végrehajtásáért,
b) az ellenőrzött szervezettel történő kapcsolattartásért, az  ellenőrzés keretében az  Állami Számvevőszék
képviseletéért,
c) a számvevőszéki jelentéstervezet következtetéseinek, javaslatainak és az  általa felügyelt elemzések elnöki
értekezletre történő beterjesztéséért,
d) az elnöki értekezletet követően a számvevőszéki jelentéstervezet egyeztetéséért és kiadmányozásra történő
előkészítéséért,
e) az ellenőrzött szervezet által megküldött intézkedési terv értékelésében való közreműködésért, továbbá
az ellenőrzési jelentések megállapításainak jelen szabályzatban és a vonatkozó külön szabályzatban foglaltak
szerinti hasznosításáért,
f ) a 34.  §-ban foglaltak szerint a  kiadmányozási jog gyakorlásáért, a  figyelemfelhívó levél szövegének
véglegezéséért,
g) az általa felügyelt ellenőrzések hasznosulásának figyelemmel kíséréséért, a  kiadmányozott jelentéssel
kapcsolatos, utólagosan felmerülő feladatok ellátásáért,
h) az elnöki értekezletre beterjesztésre kerülő, javaslatot magalapozó megállapítások, továbbá az  elnöki
értekezletet követően az  ellenőrzési dokumentumok ellenőrzési dokumentációs rendszerben történő
rögzítéséért.
(4) A  felügyeleti vezetőnek joga és egyben kötelessége az  ellenőrzés folyamatáról tájékozódni, az  ellenőrzéssel
kapcsolatos kérdésekben szükség szerint egyeztetést kezdeményezni és véleményt adni. Az  ellenőrzés célszerinti
végrehajtását veszélyeztető körülményekről köteles az elnököt tájékoztatni.
(5) A felügyeleti vezető véleményt nyilvánít az ellenőrzés-felügyeleti tapasztalatairól, továbbá ez alapján javaslatot tesz
a  tapasztalatok módszertanfejlesztési, képzési célokra, valamint a  jó gyakorlat kialakítása érdekében történő
felhasználására.
(6) A felügyeleti vezetőt távollétében, akadályoztatása esetén az elnök által kijelölt másik felügyeleti vezető helyettesíti.
 (7) A felügyeleti vezető és az ellenőrzésvezető egymásnak utasítást nem adhatnak.
 (8) Jelen §-ban foglaltak megfelelően alkalmazandók elemzések és tanulmányok esetében is.
Az ellenőrzésvezető 15. § (1) Az ellenőrzésvezetőt az elnök bízza meg. A megbízás előtt az ellenőrzésvezető-jelöltnek nyilatkoznia kell arról, hogy
egyetért az  ellenőrzési programban foglaltakkal, továbbá vállalja az  ellenőrzési program végrehajtását, és
a személyével kapcsolatban nem áll fenn összeférhetetlenség.
(2) E feladatkörében az ellenőrzésvezető felelős
a) a jóváhagyott ellenőrzési program végrehajtásának előkészítéséért, a helyszíni ellenőrzés megszervezéséért,
az  ellenőrzési feladatok összehangolásáért és eredményes lefolytatásáért, amely a  megbízólevelének
átadás-átvételétől a számvevőszéki jelentéstervezet felügyeleti vezető részére történő átadás-átvételéig tart,
b) az ellenőrzési program célra tartott, szabályos és határidőben történő maradéktalan végrehajtásáért,
c) a számvevői feladatok meghatározásáért, a számvevői munka operatív koordinálásáért,
d) az ellenőrzésben részt vevő számvevő ellenőrzési tevékenységének értékeléséért,
e) az ellenőrzött szervezettől egyedi elnöki döntés alapján történő adatbekérés, valamint a  mintavételhez
kapcsolódó dokumentumok adatbekérésének szabályosságáért,
f ) az ellenőrzés során felmerült, jelen szabályzat IV. fejezetében foglaltak szerinti akadályok elnöknek és
felügyeleti vezetőnek történő jelzéséért a vonatkozó külön szabályzatban foglaltak szerint,
g) az ÁSZtv.-ben szabályozott közreműködési kötelezettség megszegése esetén a  szükséges intézkedések
megtételének kezdeményezéséért, figyelemmel a vonatkozó külön szabályzatban foglaltakra is,
h) a figyelemfelhívó levél tervezetének előkészítéséért,
i) a számvevőszéki jelentés (részletes, összegző, valamint javaslatot megalapozó megállapítások) tervezetének
elkészítéséért, a  jelentéstervezet adatainak és ténymegállapításainak valódiságáért és helytállóságáért,
továbbá a  javaslatot megalapozó megállapítások nélküli jelentéstervezet elnöki értekezletre történő
beterjesztéséért,
j) a számvevőszéki jelentéstervezet elnöki értekezleten történő elfogadásáig az  ellenőrzési dokumentumok
ellenőrzési dokumentációs rendszerben való rögzítéséért.
(3) Az ellenőrzésvezető távollétében vagy akadályoztatása esetén a helyettesítéséről a szervezési vezető dönt.
 (4) Az ellenőrzésvezető jogosítványait az elnök a megbízólevélben állapítja meg.
 (5) Amennyiben az ellenőrzésvezető megbízatása idejére számvevő osztályvezető-főtanácsosi besorolási kategóriának
megfelelő illetményre jogosult, megbízatásának időtartamára járó illetményét az elnök a megbízólevél kiadásával
egyidejűleg, külön dokumentumban állapítja meg.
(6) Az ellenőrzésvezető megbízatása idejére számfejtett osztályvezető-főtanácsosi besorolási kategória szerinti illetményt
a megbízatás megkezdésének első napjától a jelentéstervezet tárgyaló első elnöki értekezletet követő kijelölt átadás
átvétel napjáig kell az ellenőrzésvezető számára számfejteni.
(7) Amennyiben az ellenőrzésvezető által benyújtott jelentéstervezet az elnöki értekezleten nem kerül elfogadásra, úgy
az  ellenőrzésvezető megbízatása a  jelentéstervezet ismételt megtárgyalását követő átadás-átvételig
meghosszabbodik, azonban ellenőrzésvezetői illetménye nem kerül meghosszabbításra. Ettől eltérő döntésre
az Elnök jogosult.
(8) Az ellenőrzésvezető és a felügyeleti vezető egymásnak utasítást nem adhatnak.
 (9) A kijelölt vezető az ellenőrzéshez kapcsolódóan feladatait ellenőrzésvezetői felelősséggel látja el.
A projektvezető 16. § (1) Az  elnök az  Állami Számvevőszék feladatkörébe tartozó tevékenység vagy fejlesztési feladat ellátására projekt
végrehajtását, indokolt esetben projekt szervezet létrehozását rendelheti el. A projekt végrehajtását a projektvezető
irányítja és koordinálja.
(2) A projekt vezetője és tagjai a külön projekt végrehajtásáról szóló egyedi elnöki döntés alapján, az elnöki döntés szerint
meghatározott jogállással és feladatkörrel, a  kijelölt cél megvalósítása érdekében, a  projekthez kapcsolódó
feladatkörükben eljárva végzik feladataikat.
(3) A projektvezető – megbízása időtartamára – vezetői kinevezést kaphat.
 (4) A projekt vezetése keretében kifejtett szakmai tevékenysége és a projektben történő feladatellátás során, a projekt
vezetője és a tagok önálló számvevői felelősséggel járnak el.
Vezetői kinevezések 17. § (1) Az elnök az osztályvezetőt számvevő osztályvezető-főtanácsosnak vagy számvevő igazgatóhelyettesnek nevezheti ki.
 (2) A  6–11.  §-ban, valamint a  13.  §-ban meghatározott feladatok ellátására, a  feladatellátás időtartamára az  elnök
számvevő osztályvezető-főtanácsos, számvevő igazgatóhelyettes, számvevő igazgató és számvevő főigazgató
kinevezést adhat.
4. Cím
Az Állami Számvevőszék nem vezetői munkakört betöltő alkalmazottai
A számvevő 18. § (1) A számvevő közreműködik az Állami Számvevőszék célkitűzéseinek és feladatainak megvalósításában, köteles a belső
szabályozókban, valamint a  munkaköri leírásában (alap munkaköri leírás és kiegészítő munkaköri leírás),
a  feladatkiszabó vezetői utasításban és az  ellenőrzési tervben, valamint a  kerettervben szereplő feladatait ellátni,
a felettes vezetője által adott munkaköri utasításokat teljesíteni.
(2) A számvevőnek meg kell felelnie az etikai követelményeknek. A számvevő felelős a feladatkörébe tartozó feladatok
etikai követelményeknek megfelelő, határidőben történő, önálló ellátásáért a  jelen fejezetben foglaltakkal
összhangban.
(3) Az ellenőrzést végző számvevő felelős:
a) az ellenőrzési programban szereplő feladatainak megvalósítására való felkészüléséért,
b) az ellenőrzési feladatainak a jogszabályok, az ellenőrzési program, az ellenőrzési szakmai szabályok, módszerek
és az  etikai normák, valamint a  minőség-elv szerint történő, célra tartott végrehajtásáért és a  számvevői
munkaanyag átadás-átvételéért,
c) a feladatszabása szerint:
ca) ellenőrzési tények írásba foglalásáért,
cb) az ellenőrzés során feltárt tények értékeléséért,
cc) a megállapítások helytállóságáért és azok bizonyítékon alapuló, adatszerű megalapozásáért, valamint
megfelelő dokumentumokkal való alátámasztásáért,
cd) továbbá egyéb ellenőrzés-szakmai feladatokban való közreműködésért,
d) a vezető által adott értékelő, elemző feladat ellátásáért,
e) a bűncselekményre, a  pazarló, rendeltetésellenes pénzfelhasználásra, a  kárt okozó súlyos szabályszegésre,
a közbeszerzési vagy munkajogi szabálytalanságra utaló tény, adat, körülmény, illetve bűncselekményre utaló
gyanú megfogalmazásáért és a  jogi támogató feladatokat ellátó egység vezetőjével történő haladéktalan
közléséért az ellenőrzésvezető egyidejű tájékoztatása mellett,
f ) a feladatellátása során az  ellenőrzési dokumentumok ellenőrzési dokumentációs rendszerben történő
rögzítéséért.
(4) A számvevő részére cím adományozását és visszavonását munkahelyi felettes vezetője kezdeményezheti, amelyet
a  számvevő teljesítményértékelésével kell alátámasztani. A  címadományozás indokoltságát az  adományozástól
számított egy év múlva, ezt követően évente felül kell vizsgálni.
(5) A  számvevő számvevő asszisztensi munkakörben is foglalkoztatható. A  számvevő asszisztensi munkakörben
foglalkoztatott személy a  számvevő munkáját támogató ellenőrzési, egyéb szakmai, adminisztrációs és technikai
feladatokat láthat el. A számvevő asszisztens felelőssége a részére kiadott feladatok megfelelő ellátására korlátozódik,
az  általa elvégzett feladatokért számvevői felelősséggel a  munkáját közvetlenül meghatározó szakmai irányító
tartozik.
A számvevő gyakornok 19. § (1) Az Állami Számvevőszék a társadalmi felelősségvállalás jegyében mentori rendszert működtet. A mentori rendszerben
részt vevő számvevő gyakornok számvevő asszisztensi munkakört lát el, hat hónapos próbaidő kikötésével, tizennyolc
hónapos határozott idejű kinevezéssel. A határozott idejű kinevezés lejártát követően – sikeres – pályázat alapján
a számvevő gyakornok részére újabb határozott idejű kinevezés adható.
(2) A számvevő gyakornokra a jogszabályokban és a jelen szabályzatban foglalt eltéréseket figyelembe véve, a számvevők
foglalkoztatási viszonyára vonatkozó szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni.
(3) A számvevő gyakornokot az alapszabadságon felül az ÁSZtv. 21. § (12) bekezdése szerinti számvevői pótszabadság
nem illeti meg.
(4) A  számvevő gyakornok felelőssége a  részére kiadott feladatok megfelelő ellátása, az  általa elvégzett munkájáért
a feladatszabása szerint tartozik számvevői felelősséggel.
(5) A számvevő gyakornok a jogviszonya megszűnése után a megszerzett munkatapasztalatról igazolást kap.
 (6) A  számvevő gyakornok a  számvevő munkáját támogató ellenőrzési, egyéb szakmai, adminisztrációs és technikai
feladatokat láthat el. A köztisztviselők, ügykezelők és a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó alkalmazottak
20. § (1) A  számvevői tevékenységi körbe nem tartozó feladatokat ellátó, legalább középiskolai végzettséggel rendelkező
alkalmazott köztisztviselőnek minősül, és tevékenységét a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény (a továbbiakban:
Kttv.), az  egyéb jogszabályoknak, a  belső szabályozóknak, munkaköri leírásának, egyéb előírásoknak és felettese
utasításainak megfelelően végzi.
(2) Az Állami Számvevőszék alaptevékenységéhez közvetlenül nem kapcsolódó, ügyviteli feladatokat ellátó közszolgálati
ügykezelő tevékenységét a  Kttv.-nek, az  egyéb jogszabályoknak, a  belső szabályozóknak, munkaköri leírásának,
az egyéb előírásoknak és felettese utasításainak megfelelően végzi.
(3) Az Állami Számvevőszék alaptevékenységéhez közvetlenül nem kapcsolódó feladatokat ellátó, nem köztisztviselői
vagy közszolgálati ügykezelői besorolású alkalmazott munkavállalónak minősül, tevékenységét a  munka
törvénykönyvéről szóló törvény (a továbbiakban: Mt.) előírásainak, az egyéb jogszabályoknak, a belső szabályozóknak,
munkaköri leírásának, az egyéb előírásoknak és felettese utasításainak megfelelően végzi.
(4) A  köztisztviselő, a  közszolgálati ügykezelő és a  munkavállaló felelős a  feladatkörébe tartozó feladatok jogszerű,
hatékony és maradéktalan ellátásáért. Szakmai felelősségvállalását az ügyiratok, munkaanyagok aláírásával ismeri el,
a jelen szabályzatban foglaltak szerint.
(5) A köztisztviselők részére a Kttv.-ben foglaltak szerint legfeljebb hat szakmai tanácsadói és négy szakmai főtanácsadói
cím adományozható azzal, hogy az  adományozott szakmai tanácsadói és szakmai főtanácsadói címek együttesen
nem haladhatják meg az Állami Számvevőszéknél kinevezett felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkező köztisztviselők
létszámának 20%-át.
(6) A  köztisztviselő és a  munkavállaló asszisztensi munkakörben is foglalkoztatható. Az  asszisztensi munkakörben
foglalkoztatott köztisztviselő ügyviteli (iratkezelési és ügyintézési) feladatokkal kapcsolatos támogató feladatokat
láthat el, felelőssége a  részére kiadott feladatok megfelelő ellátására korlátozódik, az  általa elvégzett feladatokért
felelősséggel a  munkáját közvetlenül meghatározó szakmai irányító tartozik. Az  asszisztensi munkakörben
foglalkoztatott munkavállaló kommunikációs, ügyviteli, egyéb szakmai, dokumentációs, szervezési és koordinációs
tevékenységet láthat el.
Egyedi ügyek gazdája 21. § (1) Az elnök, alelnök egyedi feladat ellátására, egyedi ügyek gazdája megnevezéssel az Állami Számvevőszék állományából
átcsoportosítással vagy belső pályáztatást követően a feladathoz szakmailag kompetens személyt foglalkoztathat.
(2) A feladatellátás idejére, a feladat ellátására az elnök, alelnök ad megbízást.
 (3) Az  egyedi ügyek gazdája a  feladatok ellátása tekintetében a  számvevővel azonos jogokkal és kötelezettségekkel
rendelkezik. Feladatait, felelőségi körét a munkaköri leírása rögzíti.
5. Cím
Vállalkozási és megbízási szerződés kötése 22. § (1) A  kötelezettségvállalásra jogosult a  feladatok ellátása érdekében külső személlyel vállalkozási vagy megbízási
szerződést köthet.
(2) A megbízottat, vállalkozót, külső szakértőt a feladatának teljesítése során tudomására jutott – az Állami Számvevőszék
vagy az ellenőrzött szerv, illetve természetes személy működésével, tevékenységével kapcsolatos – irat, adat, tény,
körülmény, információ, módszer tekintetében titoktartási és adatvédelmi kötelezettség terheli. A  külső szakértő
a  titokvédelmi, illetve adatvédelmi szabályok megsértéséért – a  jogszabályi feltételek fennállása esetén – jogi
felelősséggel tartozik.
6. Cím
A vagyonnyilatkozat 23. § (1) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségre, annak elmulasztására és a szándékosan téves tartalmú vagyonnyilatkozat
közlésére, továbbá a  vagyonnyilatkozatok őrzésére, ellenőrzésére az  ÁSZtv. 19.  §-ában foglalt rendelkezéseket és
az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A  vagyonnyilatkozatokban foglalt személyes adatok védelmére a  vonatkozó külön szabályzat rendelkezései
az irányadók.
(3) A  vagyonnyilatkozat tételére kötelezettek nyilvántartásáról, értesítésükről, a  vagyonnyilatkozat átadásánakátvételének lebonyolításáról, a  leadott vagyonnyilatkozatok nyilvántartásáról és őrzéséről, a  személyes adatok
védelmének biztosításáról, a  kötelezettek meghallgatásának megszervezéséről, az  adóhatósági eljárás
kezdeményezése esetén annak lebonyolításáról az előzőekben jelölt jogszabályok és a vonatkozó külön szabályzat
alapján a kötelezett munkáltatója – illetékesség szerint – a humánpolitikai feladatokat ellátásáért felelős egységen
vagy a munkaügyi feladatok ellátásáért felelős egységen keresztül gondoskodik.
7. Cím
A munkavégzés és az egyes pótlékokra való jogosultság szabályai
A munkavégzés főbb szabályai 24. § (1) Az Állami Számvevőszék számvevőinek, köztisztviselőinek és munkavállalóinak (a továbbiakban együtt: alkalmazott)
kötelezettsége és joga a  jelen szabályzatból következő feladatok ellátása és hatáskörök gyakorlása, amelyekért
felelősséggel tartoznak.
(2) Az Állami Számvevőszék minden egységének vezetője felelős a feladatköre vonatkozásában a belső kontrollrendszer
működtetéséért.
(3) Az  Állami Számvevőszék egységei és az  ott feladatot ellátó alkalmazottak tevékenységük során értelemszerű
együttműködésre, közreműködésre kötelezettek. Bármely egység a  feladatkörébe eső, de (részben) más egység
feladatkörébe is tartozó vagy azt érintő ügyekben az  érintettekkel egyeztetve köteles eljárni. A  közreműködési
kötelezettség a feladat-végrehajtás eredményéhez való tevőleges hozzájárulást és eredményfelelősséget jelent.
(4) Az  egyeztetés, illetve az  együttműködés kezdeményezéséért annak az  egységnek a  vezetője a  felelős, amelynek
az adott ügy (feladat) a feladatkörébe (hatáskörébe) tartozik. A kezdeményező egység vezetője az első helyen lévő
szakmai felelős. A vezetők kizárólag elnöki felhatalmazás birtokában jogosultak arra, hogy más egységeknek feladatot
szabjanak ki. Az elnök az erre vonatkozó felhatalmazás megadását átruházhatja.
(5) Ha az együttműködés, illetve az egyeztetés során egyenrangú egységek, illetve azok vezetői között véleményeltérés
marad fenn, akkor haladéktalanul a közvetlen közös felettes vezető elé kell utalni az ügyet döntésre.
(6) Az  Állami Számvevőszéknél a  munkafeladatok megállapítására és teljesítésére, a  munkavégzés jogszerűségére,
kulturáltságára, a vezetők és a beosztottak viszonyára, munkakapcsolatára, a felettes által adott utasítás végrehajtására,
illetve annak megtagadására az ÁSZtv., a Kttv., az Mt., valamint az Állami Számvevőszék elnökének szervezetszabályozó
normatív utasítása, továbbá az Állami Számvevőszék egyéb belső irányítási eszközeiben foglaltak az irányadók.
(7) A munkáltatói jogkör gyakorlója állapítja meg munkaköri leírásban az általa irányított egységen belül foglalkoztatottak
munkaköri feladatait, azok betartásának ellenőrzésére köteles. A munkaköri leírás – a felelősség megállapítására is
alkalmas módon – tartalmazza a  munkakörhöz tartozó alapvető feladatokat, az  ellátandó tevékenységi kört,
a kapcsolódó jogosítványokat, a legfontosabb munkakapcsolatokat, az alá- és fölérendeltségi előírásokat, valamint
az adott munkakör ellátására vonatkozó követelményeket.
(8) Az  Állami Számvevőszék alkalmazottját közvetlen felettes vezetője irányítja. Az  ellenőrzésvezető az  ellenőrzés
vezetése során kifejtett szakmai tevékenyégét illetően önálló, független a felügyeleti vezetőtől, aki az ellenőrzésvezető
által vezetett ellenőrzést felügyeli.
(9) Az  Állami Számvevőszék ügymenetében kiadott alkalmazotti aláírás, szignálás a  feladat- és hatáskörbe tartozóan
a munkaköri leírásban jelölt szakmai felelősségvállalást, formai, tartalmi és jogszerűségért való helytállást jelenti.
(10) A számvevő szakmai véleményéért felelősséget vállal. Szakmai véleménye kialakítása során a számvevő és a számvevő
vezető az ellenőrzés során alkalmazandó szabályok betartására köteles.
(11) A  számvevő a  külön szabályokban foglalt esetekben és módon köteles kockázati jelzést tenni. A  kockázati jelzés
megtétele nem mentesíti a számvevőt a feladatellátás felelőssége alól.
(12) Az  Állami Számvevőszék szervezetében a  feladatellátás zavartalan biztosítása érdekében minden munkatárs
szakszerű, tervezett és előkészített helyettesítéséről gondoskodni kell. A helyettesítésről az egyéb munkáltatói jogkört
gyakorló vezető gondoskodik.
(13) Az Állami Számvevőszék alkalmazottja szakmai és egyéb jellegű továbbképzésre kötelezhető.
 (14) Az  alkalmazott az  Állami Számvevőszékkel fennálló foglalkoztatási jogviszonyának megszűnése, megszüntetése,
illetve az  Állami Számvevőszéken belüli átcsoportosítása esetén munkaköri leírásában meghatározott feladatait
a  vonatkozó külön szabályzatban foglaltak szerint, a  folyamatban lévő ügyeket, valamint hivatali ügyiratait – erre
vonatkozó jegyzőkönyv felvételével együtt – átadás-átvételi eljárással köteles átadni. Az Állami Számvevőszéktől való
vezetői hozzájáruláshoz kötött távozáshoz a  hozzájárulás csak akkor és arra az  időpontra adható meg, amikor
az érintett a folyamatban lévő feladatait igazoltan befejezte, és átadta az átvételre kijelölt munkatársnak. Az eljárást
a közvetlen felettes vezető, és amennyiben az átadás-átvétel minősített ügyiratokat is érint, a titkos ügyiratkezelés
(TÜK) képviselője részvételével kell lefolytatni. A  jegyzőkönyv egy példányát át kell adni a  munkáltatói jogkört
gyakorló vezetőnek.
(15) Az egységek közötti kapcsolattartás a szervezeti irányítási rend szerinti szolgálati út betartásával történik. A szervezeti
irányítási rend hierarchiájában alsóbb szintű egység vezetője információt csak a felettes vezetője előzetes tájékoztatása
mellett adhat.
(16) A munkavégzés egyéb szabályait a vonatkozó jogszabályok és belső szabályzatok tartalmazzák.
 (17) Az Állami Számvevőszék a szervezeti kultúrát támogató karriertervezési programot működtet.
Az idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultság szabályai 25. § (1) Az idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultság szabályait jelen szabályzat 3. melléklete tartalmazza.
 (2) Az  idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultságot az  eredeti, államilag elismert nyelvvizsga eredményét igazoló
bizonyítvánnyal vagy azzal egyenértékű okirat bemutatásával – munkáltatói jogkörgyakorlás szerinti illetékesség
alapján – a humánpolitikai feladatokat ellátó egység vagy a munkaügyi feladatok ellátásáért felelős egység felé kell
igazolni. A pótlék az  igazoló bizonyítvány vagy egyenértékű okirat bemutatását követő hónap első napjától egész
hónapokra jár a 3. mellékletben foglaltak szerint.
(3) A munkáltató munkáltatói érdekből elrendelheti vagy engedélyezheti, hogy az alkalmazott iskolai vagy tanfolyami
nyelvoktatásban vegyen részt. A  kötelezően elrendelt nyelvi képzés költségeit és egyéb tanulmányi feltételeit
az Állami Számvevőszék biztosítja.
A képzettségi pótlékra vonatkozó általános szabályok 26. § (1) Az alkalmazott képzettségi pótlékban részesülhet.
 (2) A képzettségi pótlékra jogosító képzettségeket a jelen szabályzat 4. melléklete tartalmazza.
 (3) A képzettségi pótlékra jogosultságot az alkalmazottnak kell a megfelelő dokumentumokkal igazolnia. A képzettségi
pótlék, ha a  jogosultság igazolása az  Állami Számvevőszékhez történő felvétel vagy a  kinevezés alkalmával nem
történt meg, az igazoló dokumentumnak – munkáltatói jogkörgyakorlás szerinti illetékesség alapján – a humánpolitikai
feladatokat ellátó egységen vagy a munkaügyi feladatok ellátásáért felelős egységen történő bemutatását követő
hónap első napjától állapítható meg.
(4) Ha valamely munkakör vagy képzettség, pótlékra jogosító szakképesítés jellege tekintetében értelmezési kérdés
merül fel, e kérdésben – a munkáltatói jogkört gyakorló vezető javaslata alapján – az elnök dönt.
A számvevő képzettségi pótlékára vonatkozó szabályok 27. § (1) A  számvevőt – a  kinevezéséhez szükséges egy felsőfokú iskolarendszerű képzésben szerzett képesítésén túl –
a következő képzettségei jogosítják képzettségi pótlékra:
a) doktori (PhD) fokozat vagy azzal egyenértékű tudományos fokozat,
b) további felsőfokú iskolarendszerű képzésben szerzett képesítés,
c) további emeltszintű vagy felsőfokú szakképzés vagy szakvizsga (jogi és felsőfokú költségvetési szakvizsga).
(2) A képzettségi pótlék alapját és mértékét az ÁSZtv. 21. § (1) és (7)–(8) bekezdése szabályozza.
 (3) Képzettségi pótlékra jogosít az a  feladatkörön belüli szakosodást elősegítő további szakképesítés, szakképzettség,
amely a munkaköri feladatokhoz egyértelműen köthető.
 (4) A számvevőt több különböző szintű szakképesítés esetén is csak egy, a legmagasabb szintű képzettség után illeti meg
képzettségi pótlék.
 (5) A  képzettségi pótlék szempontjából több azonos szintű szakképesítés esetén is csak egyszeres pótlék állapítható
meg.
 (6) Az elnök egyedi elbírálással a (3)–(5) bekezdésben foglaltaktól eltérhet.
A Kttv. hatálya alá tartozó felső- és középfokú végzettségű köztisztviselők képzettségi pótlékára vonatkozó
szabályok
28. § (1) A felső- és középfokú végzettségű köztisztviselők képzettségi pótlékára vonatkozó részletes szabályokat a közszolgálati
tisztviselők részére adható juttatásokról és az egyes illetménypótlékokról szóló jogszabály tartalmazza.
(2) Az  Állami Számvevőszék szervezeti struktúrájában az  alábbi területeken közreműködő köztisztviselők jogosultak
– a 4. mellékletben foglalt képzettségek szerint – képzettségi pótlékra:
a) az Állami Számvevőszék vezetésének és a  felügyeleti vezetők közvetlen támogatását biztosító titkársági és
igazgatási területen közreműködők,
b) az ellenőrzési területen közreműködő ellenőrzési projekt technikai támogatói,
c) az ellenőrzési támogató területen közreműködő szakügyintézők és adminisztrátorok,
d) az ellenőrzési kiegészítő területen közreműködő szakügyintézők.
(3) Képzettségi pótlékra jogosít az a  feladatkörön belüli szakosodást elősegítő további szakképesítés, szakképzettség,
amely a munkaköri feladatokhoz egyértelműen köthető.
(4) A köztisztviselőt több különböző szintű szakképesítés esetén is csak egy, a legmagasabb szintű képzettség után illeti
meg képzettségi pótlék.
(5) A  képzettségi pótlék szempontjából több azonos szintű szakképesítés esetén is csak egyszeres pótlék állapítható
meg.
8. Cím
Egyes munkakörökre vonatkozó szabályok A belső kontrollrendszer és a belső ellenőrzés
29. § (1) Az  Állami Számvevőszék a  szabályszerűség, gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség követelményeit szem
előtt tartva, továbbá a  kockázatok kezelésére és az  erőforrásokkal való hatékony gazdálkodás elvére figyelemmel
belső kontrollrendszert működtet.
(2) A belső kontrollrendszer elemek alkalmazási körét, szabályait külön szabályzatok és eljárásrendek tartalmazzák.
 (3) A belső kontrollrendszer keretén belül tárgyilagos bizonyosságot adó és tanácsadó tevékenység ellátására az elnök
közvetlen alárendeltségében, az operatív működéstől független belső ellenőrzés működik. A szervezeti és feladatköri
függetlenség körében a  belső ellenőrzési feladatokat ellátó számvevők önállóan, külső befolyástól mentesen,
pártatlanul és tárgyilagosan járnak el, éves jelentés keretében közvetlenül az elnöknek számolnak be.
A jogi, megfelelőségi elemzés 30. § (1) Az Állami Számvevőszéknél a jogszerű működés és tevékenység biztosítása érdekében jogi, megfelelőségi elemzés
működik.
(2) A  jogi, megfelelőségi elemző tevékenységet közvetlenül az  elnök irányításával, az  elnöknek alárendelten, a  jogi,
megfelelőségi elemzésért felelős vezető látja el.
(3) A jogi, megfelelőségi elemzésért felelős vezető a tevékenységét az általa készített és az elnök által jóváhagyott éves
terv szerint, illetve az elnök eseti utasítása alapján végzi.
(4) A jogi, megfelelőségi elemzés kiterjed:
a) az Állami Számvevőszék szervezeti felépítésének, működésének és tevékenysége ellátásának jogszabályi
megfelelőségére,
b) az irányítási eszközök jogszabályokkal és egymással való összhangjára,
c) az Állami Számvevőszék által kötött szerződések, megállapodások jogszabályoknak, illetve belső szabályozásnak
való formai, tartalmi megfelelőségére,
d) az Állami Számvevőszék egyedi munkáltatói intézkedései jogszabályoknak, illetve belső szabályozásnak való
megfelelőségére,
e) a normatív szabályok és az azokra épülő gyakorlati működés közti összhangra,
f ) a belső szabályozási hiányosságok feltérképezésére,
g) az ellenőrzést végző számvevők munkájának megfelelőségére,
h) az ellenőrzést végző számvevő és az  ellenőrzésvezető között felmerülő szakmai véleménykülönbség
megfelelőségi elemzésére,
i) az ellenőrzési alapfunkció, valamint az  azt támogató és kiegészítő funkciók szabályszerű működésének
megfelelőségére.
 (5) A jogi, megfelelőségi elemzésért felelős vezető a tevékenységének tapasztalatairól jelentést készít az elnök részére,
amelyben értékeli az  elemzett tárgykör (4)  bekezdés köréből meghatározott szempontok szerinti megfelelőségét
vagy annak hiányát, rámutat a hiányosságokra, illetve az eltérések okaira és intézkedési javaslatot fogalmaz meg.
(6) A jogi, megfelelőségi elemzésért felelős vezető tevékenységének ellátása érdekében a vezetők és az általuk irányított
egységnél dolgozó személyek együttműködésre (adat, információ, tájékoztatás, dokumentum szolgáltatására)
kötelesek.
9. Cím
A fizikai és elektronikus információs biztonságra vonatkozó feladat- és hatáskörrel rendelkező személyek
Biztonsági vezető, elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy
31. § (1) Az  Állami Számvevőszéknél az  elnök által kinevezett biztonsági vezető a  tevékenységét az  elnök irányításával,
az elnöknek közvetlenül alárendelten látja el.
(2) A  biztonsági vezető feladatait külön szabályzat rögzíti, ezen túlmenően számára feladatot kizárólag az  elnök
határozhat meg.
(3) Az  Állami Számvevőszéknél az  elnök irányítása és ellenőrzése mellett látja el feladatát az  elnök által kinevezett
elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy. Feladatai ellátása során az  elnököt közvetlenül
tájékoztatja, valamint jelentést készít. Tevékenységét, feladatait külön szabályzat határozza meg.
III. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK MŰKÖDÉSÉNEK RENDJE 1. Cím
Az Állami Számvevőszék működésének általános szabályai
Az irányítás eszközei 32. § (1) A normatív elnöki utasítás az Állami Számvevőszék elnöke által kiadott közjogi szervezetszabályozó eszköz, amely
a  szervezet alaptevékenységének, a  vezetés-irányítás feladatai végrehajtásának szabályozásáról, az  Állami
Számvevőszék szervezetéről, működéséről, belső irányítási rendjéről rendelkezik. A  normatív elnöki utasítás mint
közjogi szervezetszabályozó eszköz tartalmára és végrehajtására a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény és
a jelen szabályzat rendelkezései az irányadóak.
(2) Az Állami Számvevőszék elnöke elnöki intézkedésben rendelkezik a szervezet működtetésével, az ellenőrzési eljárás
részletszabályaival, a  gazdálkodással, a  munkavégzéssel, munkajogi kérdésekkel, a  szociális és a  béren kívüli
juttatásokkal kapcsolatos olyan feladatok hivatali végrehajtásáról, amelynek elrendelésére nem szükséges normatív
elnöki utasítás kiadása. Az Állami Számvevőszék elnöke elnöki intézkedésben rendelkezik továbbá a korábbi normatív
utasításban foglalt vagy abból következő feladatok végrehajtásáról. Az  Állami Számvevőszék elnöke a  szervezeti
működést érintő tárgyban, a  szervezet működtetésében közreműködő külső szervezet vezetőjével együttes
intézkedést adhat ki, melynek hatálya mindegyik intézkedő fél szervezetére kiterjed. Az elnök a feladat-végrehajtás
módjára vonatkozóan – a feladat jellegéhez igazodóan – körlevelet is kiadhat.
(3) Az elnök és a 6–11. § szerinti vezetők az Állami Számvevőszék alapfeladatát érintő tárgyban együttes intézkedést
adhatnak ki, melynek szakmai tartalmáért a 6–11. § szerinti érintett vezető felel. A 6–11. § szerinti vezetők a szakmai
felügyeletük körébe tartozó feladatok végrehajtására – a  szakmai tartalomért és helytállóságért vállalt felelősség
mellett – intézkedést adhatnak ki, amely az elnök tájékoztatását igazoló, határozott vagy határozatlan időtartamra
szóló, az intézkedésen feltüntetett „tájékoztatásra bemutatásra került” elnöki jegyzéssel válik hatályossá.
(4) Az  elnök által kiadott, az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott irányítási eszközök megjelölésére a  Magyar Közlöny
kiadásáról, valamint a jogszabály kihirdetése során történő és a közjogi szervezetszabályozó eszköz közzététele során
történő megjelöléséről szóló jogszabály előírásait kell értelemszerűen alkalmazni.
(5) Az  irányítási eszközök rendelkezései között felmerülő ellentmondás vagy értelmezési nehézség esetén
–  az  ellentmondás, értelmezési vita feloldása érdekében – követendő eljárás szabályait külön szabályzat rögzíti.
A  szabályzatban rögzítetteken túl az  alkalmazottak kötelezettsége a  feladat- és hatáskörükben felmerülő
ellentmondások, helytelen gyakorlat, valamint egyéb eljárási probléma rendszerszemléletű korrekciójára vonatkozó
javaslat megfogalmazása és annak vezetői fórumon való megtárgyalásának kezdeményezése a  közvetlen felettes
vezető útján. Az  alkalmazott a  kiemelt rendszerszintű kockázatok kezeléséhez szükséges azonnali intézkedések
megtétele, valamint a szabálytalanságok soron kívüli jelzése tekintetében a vonatkozó külön szabályzatban foglalt
eljárásrend alapján köteles eljárni.
Az Állami Számvevőszék keretterve 33. § (1) Az  Állami Számvevőszék éves keretterve a  vezetés-irányítás eszközeként a  számvevőszéki tevékenység vitele és
fejlesztése, az  ellenőrzési munkát támogató „szakmai infrastruktúra” szempontjából kiemelt jelentőségű, valamint
az egyéb, az ellenőrzési tervben nem szereplő feladatokat tartalmazza.
(2) Az  éves keretterv összeállításáért a  stratégiai tervezési egység vezetője felelős, aki a  jóváhagyott feladatterv
megvalósulását figyelemmel kíséri, és arról beszámol az elnöknek.
(3) Az éves kerettervet az elnök hagyja jóvá, és gondoskodik annak végrehajtásáról, szükség esetén módosításáról.
A kiadmányozás 34. § (1) A  kiadmányozási jog magában foglalja a  közbenső intézkedés megtételét, az  érdemi döntést, az  irat aláírását és
az ügyirat irattárba helyezésének jogát. A kiadmányozott irat tartalmáért és alakiságáért a kiadmányozó felelős.
(2) Külső szervhez vagy személyhez iratot csak a  kiadmányozásra jogosult által hitelesítetten vagy a  kiadmány
hitelesítésére vonatkozó jogszabályok előírásainak megfelelően lehet továbbítani (külső kiadmányozás). Külső
kiadmánynak minősül az alkalmazott részére a munkáltatói jogkörben kiadmányozott és átadott irat is.
(3) A  kiadmányozásra jogosult vezető helyettesítőjének aláírási jogkörét a  helyettesítésről szóló elnöki intézkedés
határozza meg. A  helyettesként kiadmányozó személy a  vezető feltüntetett neve alatti „h” jelzés alkalmazásával
gyakorolhatja a kiadmányozást.
(4) Az elektronikus aláírással ellátott irat hiteles kiadmányozásának módjáról külön szabályzat rendelkezik.
 (5) Az Állami Számvevőszék az elektronikus kézbesítés gyors és hatékony lehetőségének kihasználása érdekében igénybe
veszi a  Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer Hivatali Kapun (a továbbiakban: HK) keresztül megvalósuló
szolgáltatását. Hivatalos iratok fogadása és küldése más hivatalos szervekkel a HK-n keresztül is történhet. Az iktatott
iratot a jelen szabályzat szerint kiadmányozásra jogosult egység vezetője kiadmányozza.
(6) A kiadmányozott irat papír alapon, illetve elektronikus úton (elektronikus levélben vagy a HK-n keresztül) történő
megküldésének részletes szabályait külön szabályzat tartalmazza.
(7) Általános kiadmányozási joga az elnöknek van, amelyet eseti vagy állandó jelleggel a jelen szabályzatban, továbbá
az  erre vonatkozó elnöki döntésekben jelölt rendelkezések szerint, az  ott meghatározott ügykörben átruházhat.
Az átruházott hatáskör jogosultja eljárása minden szakaszában köteles vizsgálni, hogy az eljárása összhangban van-e
az Állami Számvevőszék stratégiájával, normatív és vonatkozó egyéb utasításaival. Ha ezektől eltérést észlel, köteles
a  hatáskör eredeti jogosultjától a  következő eljárási cselekmény előtt tájékoztatást kérni. Az  átruházott hatáskör
jogosultja az  elnök által meghatározott rendszerességgel beszámolót készít az  átruházott hatáskörben végzett
tevékenységéről.
(8) Az elnök kiadmányozza:
a) az Állami Számvevőszék jelentéseit (véleményeit, beszámolóit), ezt a jogkörét eseti jelleggel átruházhatja,
b) az Országgyűlés tisztségviselőinek, a  köztársasági elnöknek, a  miniszterelnöknek, a  Kormány tagjainak,
az  Alkotmánybíróság elnökének, a  Kúria elnökének, az  Országos Bírósági Hivatal elnökének, a  legfőbb
ügyésznek, az országgyűlési biztosnak címzett iratokat, ezt a jogkörét eseti jelleggel átruházhatja,
c) a fejezetet irányító szerv vezetőjének (fejezetgazda) hatáskörébe tartozó minden iratot, amelyre jogszabály
kötelezi, illetve feljogosítja,
d) minden iratot, amelyre az  Állami Számvevőszéken belüli irányítási, felügyeleti, munkáltatói szabályozásból
adódó jogosítványa vonatkozik, és kiadmányozási jogát nem ruházta át, továbbá
e) feljelentés kivételével az ÁSZtv. 28. § (5) bekezdésében, 31. §-ában, valamint 33. § (3), (5)–(6) és (8) bekezdésében
foglaltakkal összefüggő iratot.
(9) Az  elnök által kiadmányozásra kerülő iratot az  irat tartalmáért felelős személy által a  24.  § (9)  bekezdése szerint
szignálva, az elnöknek címezve kell megküldeni az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység vezetőjének,
kivéve az  Állami Számvevőszék ellenőrzési tevékenységével kapcsolatos iratot, amelyet a  minőségirányítási és
monitoring feladatokat ellátó egység vezetőjének kell megküldeni. Az  itt jelölt egységek vezetői gondoskodnak
a megküldött irat elnökhöz történő beterjesztéséről.
(10) Az  elnök által átruházott jogkörben az  alelnök kiadmányoz az  elnök helyettesítésével, valamint a  feladatkörével
összefüggő ügyekben.
(11) Az elnök által átruházott jogkörben a jogi felügyeleti vezető kiadmányozza:
a) mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből adódóan – elnöki megbízás alapján – el kell készítenie,
b) a feladatkörébe tartozó ügyiratokat, valamint
c) a munkáltatói jog gyakorlásából adódó, hatáskörébe tartozó intézkedéseket.
(12) Az erőforrás-gazdálkodási vezető kiadmányozza:
a) mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből adódóan – elnöki megbízás alapján – kell elkészítenie,
b) az általa irányított egységek feladatkörébe, ellenőrzési hatáskörébe tartozó ügyiratokat, valamint
c) a munkáltatói jog gyakorlásából adódó, hatáskörébe tartozó intézkedéseket.
(13) Az  erőforrás-gazdálkodási vezető jelöli ki, hogy az  általa irányított egységeken belül feladatkörükben, valamint
az ellenőrzéssel összefüggésben kik, milyen esetben kiadmányozhatnak.
(14) Az elnök által átruházott jogkörben a szervezési vezető kiadmányozza:
a) mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből adódóan – elnöki megbízás alapján – el kell készítenie,
b) a munkáltatói jog gyakorlásából adódó, hatáskörébe tartozó intézkedéseket.
(15) Az elnök által átruházott jogkörben a gazdasági igazgató kiadmányozza:
a) mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből adódóan el kell készítenie,
b) a munkáltatói jog gyakorlásából adódó, hatáskörébe tartozó intézkedéseket.
(16) A gazdasági igazgató jelöli ki, hogy az általa irányított egységeken belül kik, milyen esetben kiadmányozhatnak.
 (17) A  jogi felügyeleti vezető átruházott hatáskörben kiadmányozza az  ÁSZtv. 6.  §-ában meghatározott jogszabályok
tervezetére vonatkozó véleményt.
 (18) A jogi feladatokat ellátó egységek vezetői kiadmányozzák a feladatkörükbe tartozó ügyek ellátásával kapcsolatban
keletkező iratokat.
 (19) A  pénzügyi kötelezettségvállalásra, utalványozásra, ajánlattételre, ajánlatok elfogadására vonatkozó iratok,
a nyomtatott és elektronikus adó- és járulékbevallások, adatszolgáltatások, továbbá a Központi Statisztikai Hivatal
felé teljesítendő adatszolgáltatások kiadmányozását az Állami Számvevőszék Gazdálkodási Szabályzatában, valamint
az Állami Számvevőszék Közbeszerzési Szabályzatában meghatározott személyek gyakorolják.
(20) Az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység vezetője kiadmányozza a közérdekű kérelemmel, panasszal,
bejelentéssel kapcsolatban, továbbá az Országgyűléssel való kapcsolattartás körében keletkezett iratot, a (8) bekezdés
b) pontjában foglaltak kivételével.
(21) A  kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység vezetője kiadmányozza a  sajtóval és nyilvánossággal
kapcsolatos mindazon iratokat, amelyek nem tartoznak más kiadmányozási jogkörébe.
(22) A  kapcsolattartásért felelős egység vezetője kiadmányozza az  intézményi kapcsolattartás körében keletkező
mindazon iratokat, amelyek nem tartoznak más kiadmányozási jogkörébe.
(23) A programozási vezető kiadmányozza az adatbekérés körében keletkező iratokat.
 (24) A felügyeleti vezető kiadmányozza az ellenőrzést végző számvevő megbízólevelét, az ellenőrzött szervezetekkel való
kapcsolattartás körében – ide nem értve az  adatbekérést – keletkező iratokat, valamint a  számvevőszéki
jelentéstervezeteket.
(25) Az Állami Számvevőszéken belüli egységek közötti iratok, feljegyzések esetében (belső kiadmányozás):
a) az alelnök feladatkörében kiadmányozási joggal rendelkezik,
b) a jogi felügyeleti vezető, az  erőforrás-gazdálkodási vezető, a  programozási vezető, a  tervezési vezető,
a  szervezési vezető, a  gazdasági igazgató az  alá tartozó egységek tekintetében rendelkeznek belső
kiadmányozási joggal, amelyet az általuk irányított vagy koordinált egységek vezetőire átruházhatnak,
c) a számvevő a szakmai munkaanyaga tekintetében kiadmányozási jogkörrel rendelkezik,
d) a belső ellenőrzési vezetői feladatok ellátásával megbízott számvevő – a  költségvetési szervek belső
ellenőrzéséről szóló, mindenkor hatályos jogszabály előírása szerint – a  feladat- és hatáskörébe rendelt
ügykörben, így különösen az  ellenőrzési jelentések, az  ellenőrzéssel kapcsolatos levelezések, intézkedési
tervek véleményezése, szabályzatok véleményezése tekintetében kiadmányozási jogkörrel rendelkezik.
(26) A biztonsági vezető kiadmányozza a vonatkozó jogszabályok szerinti feladatai ellátásához kapcsolódó iratokat.
 (27) Elemzések és tanulmányok kiadmányozásához elnöki ellenjegyzés szükséges a  vonatkozó külön eljárásrendben
foglaltak szerint. A munkáltatói jogok gyakorlása 35. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlásának szabályozása az ÁSZtv., a Kttv., valamint az Mt. szabályain alapul.
 (2) A munkáltatói jogkör gyakorlása szempontjából az alapvető munkáltatói jog körébe tartozik: a jogviszony létesítése,
módosítása, megszüntetése és megszűnésének megállapítása, próbaidő kikötése, a  részmunkaidős, illetve egyedi
munkarendben történő foglalkoztatás engedélyezése, az eskü kivétele, a vezetői kinevezés és annak visszavonása,
az  alap munkaköri leírás elkészítése és átadása, az  átcsoportosítás, az  ellenőrzésbe kijelölés, a  feladatba kijelölés,
a  felügyeleti vezető kijelölése és az  ellenőrzésvezető megbízása, részükre a  megbízólevél átadása, tanácsadói,
főtanácsadói cím használatának engedélyezése és a vonatkozó pótlékjogosultság megállapítása, az összeférhetetlenség
megállapítása, a  munkáltató engedélyéhez kötött munkavégzésre irányuló további jogviszony létesítésének
engedélyezése, a munkáltató engedélyéhez nem kötött munkavégzésre irányuló további jogviszony létesítésének
tudomásul vétele, a kirendelés, a külföldi kiküldetés, az illetmény, a munkabér és egyéb járandóságok megállapítása,
a pótlékjogosultság megállapítása, a számvevői besorolási kategóriákba sorolás módosításával kapcsolatos döntés,
az alapilletmény emeléséről vagy csökkentett mértékben történő megállapításáról való döntés közlése, a jutalmazás
(az elnök egyetértése mellett), a  minősítés, a  fegyelmi eljárás elrendelése és lefolytatása, a  kártérítési felelősség
megállapítása, a rendes szabadság, a tanulmányi szabadság kiadása, eseti (30 napot meg nem haladó) fizetés nélküli
szabadság engedélyezése, a 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság kiadása, szaktanfolyamokon való részvétel
engedélyezése, a tanulmányi szerződés – kizárólag határozatlan időre kinevezett számvevővel történő – megkötésének
engedélyezése.
(3) A  munkáltatói jogkör gyakorlása szempontjából az  egyéb munkáltatói jog és kötelezettség körébe tartozik:
az  irányítási és felügyeleti jog (ide nem értve a  felügyeleti vezető ellenőrzés-felügyeleti jogát), az  utasítási és
rendelkezési jog, túlmunka, ügyelet, készenlét elrendelése és a kapcsolódó szabadidő kiadása, helyettesítési megbízás
(a díjazás tekintetében az alapvető munkáltatói jogkörgyakorló egyetértése mellett), belföldi kiküldetés, a kiegészítő
munkaköri leírás elkészítése és átadása, a  feladatkiszabó utasítás adása, a  teljesítményértékelés, az  alapvető
munkáltatói jogok kérdésében, illetve az  alkalmazott tekintetében egyéb tárgykört illetően véleményezés és
javaslatok megtétele, valamint minden, a (2) bekezdésben fel nem sorolt munkáltatói döntést igénylő kérdés.
(4) Az alapvető munkáltatói jogot gyakorlók a munkáltatói jogkörükben hozott döntéseik közlésének jogát átruházhatják.
 (5) Az elnök a (2)–(3) bekezdésben felsorolt munkáltatói jogkörből közvetlenül gyakorolja
a) a főtitkár, a jogi felügyeleti vezető, az erőforrás-gazdálkodási vezető, a programozási vezető, a tervezési vezető,
számvevő igazgató, felügyeleti vezető, ellenőrzésvezető, az egyedi ügyek gazdái (az e §-ban foglalt kivétellel),
a szervezési vezető és a gazdasági igazgató, a jogi, megfelelőségi elemzésért felelős vezető, valamint a belső
ellenőrzési feladatokat ellátó személyek, a  szervezési vezető által koordinált egységek kinevezett vezetői
tekintetében az összes alapvető és egyéb munkáltatói jogot,
b) az a) pontban felsoroltak kivételével a számvevő igazgatóhelyettes és a számvevő osztályvezető-főtanácsos
tekintetében az alapvető munkáltatói jogokat,
c) az Állami Számvevőszék számvevői és köztisztviselői tekintetében az alapvető munkáltatói jog körébe tartozó
jogok közül:
ca) az eskü kivételét,
cb) a vezetők és a számvevők összeférhetetlenségének megállapítását az ÁSZtv. 26. § (2) bekezdésében
foglalt rendelkezés kivételével, a IV. fejezetben foglaltak figyelembevételével,
cc) az  ÁSZtv. 16.  § (2)  bekezdésében foglaltak alapján tanácsadói, főtanácsadói cím használatának
engedélyezését és a vonatkozó pótlékjogosultság megállapítását,
cd) a vezetői kinevezést és a vezetői kinevezés visszavonását,
ce) a külföldi kiküldetést,
cf ) a felügyeleti vezető és az ellenőrzésvezető illetményének megállapítását,
cg) a felügyeleti vezető és az ellenőrzésvezető személy részére megbízólevél kiadását,
ch) az alapilletmény ÁSZtv. 21. § (11) bekezdése szerinti emeléséről vagy csökkentett mértékben történő
megállapításáról való döntést,
ci) a számvevői besorolási kategóriákba sorolás módosításával kapcsolatos döntést,
cj) a 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság kiadását,
d) az ellenőrzések tekintetében az ellenőrzésvezető és a felügyeleti vezető egyidejű helyettesítéséről való döntési
jogot.
(6) A jogi felügyeleti vezető, az erőforrás-gazdálkodási vezető, a programozási vezető, a tervezési vezető és a gazdasági
igazgató gyakorolja az  irányítása alá tartozó számvevő igazgatóhelyettes, számvevő osztályvezető-főtanácsos,
projektvezető esetében az egyéb munkáltatói jogokat.
(7) Az  alelnök a  (2)–(3)  bekezdésben felsorolt munkáltatói jogkört közvetlenül gyakorolja az  alelnöki egyedi ügyek
gazdája tekintetében.
(8) A számvevők tekintetében az erőforrás-gazdálkodási vezető gyakorolja mindazokat az alapvető munkáltatói jogokat,
amelyek az  (5) és (7)  bekezdés alapján nem tartoznak az  elnök vagy az  alelnök jogkörébe. A  köztisztviselők és
munkavállalók tekintetében gyakorolja azon alapvető munkáltatói jogokat, amelyek nem tartoznak az (5) bekezdés
alapján az elnök jogkörébe.
(9) Az alkalmazottak felett a munkavégzés szerinti szervezeti egység vezetője gyakorolja a 35. § (3) bekezdése szerinti
egyéb munkáltatói jogokat.
(10) Az  ellenőrzésbe kijelölt számvevők esetében az  ellenőrzés időtartama alatt az  egyéb munkáltatói jogokat
az ellenőrzésvezető gyakorolja.
(11) Az átruházott munkáltatói jogkör nem ruházható tovább.
2. Cím
A vezetői munkát támogató, tájékoztató és döntés-előkészítő testületek és más fórumok
Vezetői értekezlet, konzultáció 36. § (1) Az  elnök szükség szerinti gyakorisággal a  vezetők közötti kölcsönös tájékoztatás, véleménycsere, az  előterjesztett
elnöki döntést vagy intézkedést igénylő témák megtárgyalása, valamint a soron következő elnöki értekezlet napirendi
előterjesztéseivel és a parlamenti teendőkkel kapcsolatos egyeztetés céljából a szervezet vezetői számára értekezletet
hív össze, konzultációt tart.
(2) A vezetői értekezlet, konzultáció napirendjét és a meghívottak körét az elnök esetenként határozza meg.
 (3) A 37. § (1) bekezdésében jelölt tárgykörön kívüli elnöki döntések meghozatalára az elnök vezetői értekezletet hívhat
össze a (2) bekezdésben jelöltek szerint.
 (4) A  vezetői értekezletre, elnöki döntésre előkészített előterjesztést az  értekezletre meghívottak jogosultak tenni.
A  vezetői értekezletről az  elhangzottak lényegét, a  meghozott döntéseket tartalmazó emlékeztető készül, melyet
az elnök hagy jóvá. A vezetői értekezleten meghozott elnöki döntéseket naptári évenként az év elejétől kezdődően
folyamatos sorszámmal, évszámmal, a  hónap és a  nap feltüntetésével kell jelölni. Az  elnöki döntés jelölése:
„.../20.. (hó-római számmal, nap-arab számmal-) ED. sz. döntés”.
(5) A  döntés megalapozására az  értekezletet megelőzően legalább kettő nappal, az  elnöki titkársági és igazgatási
feladatokat ellátó egységhez írásban megküldött előterjesztés szolgál. Az  értekezleten helyben kiosztott
előterjesztésre kizárólag az elnök adhat engedélyt.
(6) A döntést előkészítő, valamint a témafelvető előterjesztések (feljegyzések) számvevői munkaanyagnak minősülnek.
Minden számvevő felelős a  témának megfelelő előterjesztés formátum használatáért, a  vezető felelős a  betartás
ellenőrzéséért.
(7) A  feljegyzés előzményeinek és körülményeinek tisztázása, továbbá az  indoklási és elemzési rész tartalmáért és
megalapozottságáért a számvevő, a döntési javaslatokért pedig a vezető a felelős.
(8) A  feljegyzéssel kapcsolatos megfelelő előzetes egyeztetések elvégzéséért a  napirendi pont előadója felelős;
az előterjesztő gondoskodik az előzetes egyeztetések elvégzéséről.
(9) Az előterjesztés megalapozását (előkészítését) az Állami Számvevőszék hivatali szervezetén belül készített feljegyzések
is segíthetik. A  vezetői döntést igénylő ügyre vonatkozó feljegyzés elnöki jóváhagyása a  vonatkozó előterjesztés
feljegyzésben jóváhagyott szempontok szerinti előkészíthetőségét jelenti.
(10) A  vezetői munkát támogató döntés-előkészítő fórumokon részt vevők részéről a  fórumon elhangzott döntési
javaslattal való egyet nem értés jelzése kötelező. Amennyiben a  döntési javaslattal való egyetértés vagy ellenzés
jelzése nem történik meg, azt a  döntési javaslattal való egyetértésnek kell tekinteni. A  fórumokon – különösen
az  elnöki értekezleten – kötelező hozzászólnia annak a  résztvevőnek, akinek véleménye, észrevétele a  napirend
érdemi megtárgyalásához indokolt, annak értékéhez hozzátesz.
Az elnöki értekezlet 37. § (1) Az  elnöki értekezlet az  elnök operatív munkáját és az  Állami Számvevőszék alaptevékenységét, különösen
az ellenőrzési jelentések megtárgyalását és jóváhagyását támogató testület.
(2) Az elnöki értekezletet az elnök hívja össze. Az elnöki értekezletet az elnök, távollétében az alelnök vezeti.
 (3) Az elnöki értekezlet állandó tagjai:
a) az elnök,
b) az alelnök,
c) a főtitkár,
d) a tervezési vezető,
e) a jogi felügyeleti vezető,
f ) a szervezési vezető,
g) a kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység vezetője,
h) a minőségirányítási és monitoring feladatokat ellátó egység vezetője mint a Vezetői Információs Rendszer
részét képező elnöki értekezlet előkészítésével, lebonyolításával és az  elnöki értekezleten hozott elnöki
döntések, intézkedések végrehajtásával kapcsolatos feladatokat koordináló vezető.
(4) Az elnöki értekezleten meghívottként vesznek részt:
a) feladatkörét érintően a gazdasági igazgató,
b) az ellenőrzési jelentések napirendjeinél az elnöki értekezletet megelőző belső egyeztetésben érintett vezetők,
a  jogi támogató feladatokat ellátó egység vezetője, a  vezetői értékelések előkészítéséért felelős egység
vezetője, valamint közvetlenül az elnök részére véleményt adó kijelölt számvevő(k),
c) a felügyeleti vezető az általa felügyelt ellenőrzés vonatkozásában,
d) az ellenőrzésvezető az általa irányított ellenőrzés vonatkozásában,
e) jóléti és szociális témájú előterjesztések tárgyalásánál az érdekképviseleti szervek képviselői,
f ) akinek az értekezleten, a napirend tárgyalásán való részvételét az elnök indokoltnak tartja.
(5) Az  elnöki értekezleten a  napirend tárgyalásánál eseti meghívottként vesznek részt mindazon egységek illetékes
munkatársai, akiknek előterjesztései az elnöki értekezlet napirendi pontjai között szerepelnek.
(6) Az  elnöki értekezlet előkészítéséért, lebonyolításáért, az  emlékeztető elkészítéséért és az  ott felmerült feladatok
rögzítéséért, az  elnöki értekezleten hozott elnöki döntések, intézkedések megismertetéséért, végrehajtásuk
ellenőrzéséért a  minőségirányítási és monitoring feladatokat ellátó egység vezetője, a  döntések, intézkedések
nyilvántartásba vételéért és azok készre jelentésének nyomon követéséért az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat
ellátó egység vezetője a felelős.
(7) Az  elnöki értekezlet negyedévente összeállított ülésterv szerint ülésezik. Az  elnök az  elnöki értekezletet szükség
szerint, az üléstervtől eltérően is összehívhatja.
(8) Az elnöki értekezlet tárgyalja:
a) az Állami Számvevőszék ellenőrzési, véleményezési, beszámolási feladatainak teljesítése során elkészült
jelentéseket és azon más dokumentumokat, amelyeknek a megtárgyalását az elnök szükségesnek tartja,
b) mindazokat az  előterjesztéseket, amelyek az  elnök hatáskörébe tartozó ellenjegyzések előkészítését
tartalmazzák,
c) az Állami Számvevőszék féléves ellenőrzési tervét (tervjavaslatát),
d) az Állami Számvevőszék éves kerettervét (tervjavaslatát),
e) az Állami Számvevőszék éves nemzetközi kapcsolattartási tervét (tervjavaslatát),
f ) az Állami Számvevőszék éves költségvetését és költségvetésének végrehajtására vonatkozó beszámolót,
g) a jogi realizálás és a nyomozó hatóságokkal való kapcsolattartás tapasztalatairól szóló éves beszámolót,
h) a sajtótájékoztatókra javasolt témákat és beszámolókat,
i) az Állami Számvevőszék funkcionális részstratégiáit,
j) az Állami Számvevőszék egységeinek tevékenységéről készült időközi beszámolókat,
k) minden olyan témát, előterjesztést, amelynek megtárgyalását az elnök az elnöki értekezlet elé utalja.
(9) Az  elnöki értekezletek előkészítése és lebonyolítása elektronikus úton történik, az  ezzel kapcsolatos további
rendelkezéseket külön elnöki intézkedés tartalmazza.
A tervezési értekezlet 38. § (1) Az elnök az ellenőrzési programok elfogadása érdekében tervezési értekezletet hív össze. Az értekezlet résztvevői
az  elnök, a  tervezési vezető, a  programozási vezető, a  kockázatelemzési, az  elvi módszertani és nemzetközi,
az ellenőrzés-tervezési és alkalmazott módszertani, a jogi támogató feladatokat ellátó egység vezetője és a kijelölt
számvevők.
(2) A  tervezési értekezletet az  ellenőrzés-tervezési és alkalmazott módszertani feladatokat ellátó egység szervezi és
koordinálja. A  tervezési értekezletre egyebekben a  37.  § (7) és (9)  bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell
alkalmazni.
Munkaértekezletek 39. § (1) Az elnök évente legalább egyszer országos munkaértekezletet hív össze.
 (2) Az  elnök indokolt esetben az  Állami Számvevőszék egyes egységeihez tartozó munkavállalókat is összehívhat
apparátusi értekezletre. (3) A  jogi felügyeleti vezető, az erőforrás-gazdálkodási vezető, a programozási vezető, a  tervezési vezető, a gazdasági
igazgató, a  szervezési vezető az  általa irányított, koordinált szervezeti egység munkaértekezletének rendjét
feladatkörén belül határozza meg.
Szakmai bizottságok, munkacsoportok 40. § (1) Egyes feladatok ellátására szakmai bizottság vagy munkacsoport hozható létre. A  szakmai bizottság vagy
munkacsoport létrehozására vonatkozó vezetői döntésre az adott szakterület egységének vezetője tehet előterjesztést.
Az előterjesztésnek tartalmaznia kell különösen a javasolt ellátandó feladatokat, vezetőjének, tagjainak megválasztási
szempontjait, módszerét.
(2) A  munkacsoport tagjai a  döntésben megnevezett egységek által kerülnek delegálásra, a  delegáló egységek
képviseletében járnak el.
(3) Szakmai bizottság állandó bizottságként is létrehozható. Az állandó szakmai bizottság működési rendjét ügyrendje
határozza meg.
(4) A  módszertani fejlesztések kezdeményezését, az  elkészült módszertani dokumentumok, javaslatok,
szabályzattervezetek szakmai felülvizsgálatát, véleményezését a Módszertani Bizottság látja el.
3. Cím
Képviselet és kapcsolattartás rendje Képviselet 41. § (1) Az Állami Számvevőszéket az elnök képviseli, ezt a jogkörét esetenként és az ügyek meghatározott csoportjára nézve
átruházhatja. Az átruházott jogkörben eljáró személy az elnök által adott megbízás tartalma (mandátum) szerint látja
el a képviseletet.
(2) A peres és peren kívüli eljárásokban, valamint egyéb hatósági ügyekben a képviseletet az elnöki titkársági és igazgatási
feladatokat ellátó egységnél dolgozó jogtanácsos, jogi előadó vagy megbízott külső közreműködő látja el.
(3) Az  ellenőrzött, illetve törvény alapján ellenőrizhető szervezettel való kapcsolattartás keretei között a  képviseletet
a témafelelős felügyeleti vezető és feladatkörében a programozási vezető látja el.
(4) Az  Európai Unió társfinanszírozásában megvalósuló projektek esetében a  képviseletet a  projektdokumentumban
megjelölt személy látja el.
(5) A mandátum szerinti képviselet elvét érvényesíteni kell a 44. §-ban és a 45. §-ban foglalt feladatok ellátása során is.
A kapcsolattartás rendjének általános szabályai 42. § (1) Az elnök és az alelnök az elnök által kialakított munkamegosztás szerint tartja a kapcsolatot különösen Magyarország
államfőjével, az Országgyűlés elnökével és alelnökeivel, a miniszterelnökkel és a Kormány tagjaival, az Alkotmánybíróság
elnökével, a  Kúria elnökével, az  Országos Bírósági Hivatal elnökével és a  legfőbb ügyésszel, továbbá mindazon
szervekkel, szervezetekkel, amelyekkel jogszabályi rendelkezések alapján alaptevékenysége ellátásához
együttműködésre jogosult vagy kötelezett.
(2) Az elnök eltérő döntése hiányában – a (4)–(5) bekezdésben meghatározott esetkörök kivételével – a kommunikációs
és kapcsolattartási feladatokat ellátó egység vezetője tartja a kapcsolatot a külső szervekkel.
(3) A kapcsolattartásért felelős egység vezetője kapcsolatot tart – az Állami Számvevőszék és a felsőoktatási intézmények
között létrejött együttműködési megállapodások alapján – a felsőoktatási intézményekkel.
(4) Az ellenőrzéssel érintett szervezetek vezetőivel – az ellenőrzéssel összefüggő ügyekben – a felügyeleti vezetők tartják
a kapcsolatot.
(5) A jogi támogató feladatokat ellátó egység kijelölt jogtanácsosa tartja a kapcsolatot az OLAF Koordinációs Irodával.
 (6) Az (1)–(5) bekezdésben nem nevesített esetekben az elnök dönt a kapcsolattartás rendjéről.
Parlamenti kapcsolatok 43. § (1) Az Állami Számvevőszék kapcsolatot tart az Országgyűléssel és annak hivatali szervezetével.
 (2) Az Állami Számvevőszéket a plenáris üléseken az elnök vagy az alelnök képviseli.
 (3) Bizottsági ülésen szakértőként az  elnök, illetve a  kijelölésre jogosult vezető által kijelölt munkatársak
felhatalmazásuknak megfelelően vesznek részt.
 (4) Bizottsági ülésen az Állami Számvevőszék képviseletében jelenlévő személy a számvevőszéki jelentésben foglaltakat
képviseli. Az ellenőrzési tervben nem szereplő témakörben az elnök nyilatkozhat, illetve vállalhat kötelezettséget.
 (5) A kapcsolattartást az elnöki titkársági és igazgatási feladatok ellátásáért felelős egység szervezi, koordinálja. Ennek
keretében – az  illetékes vezetővel együttműködve – gondoskodik a  dokumentumok parlamenti benyújtásáról,
szervezi, összehangolja az üléseken való részvételt.
(6) A  kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység a  szakmai egységek számára ilyen irányú kérés, illetve
a szükséges tájékoztatás megadása esetén kommunikációs támogatást nyújt, különösen az elnök országgyűlési és
más nyilvános szerepléseihez, az  illetékes egység által elkészített írásos anyagokhoz (expozék, képviselői kérdések
válaszai, nyilatkozatok).
(7) Országgyűlési címzettek részére csak az  elnök felhatalmazásával lehet anyagokat eljuttatni az  elnöki titkársági és
igazgatási feladatok ellátásáért felelős egység közreműködésével.
(8) Az  országgyűlési információkat az  elnöki titkársági és igazgatási feladatok ellátásáért felelős egység feldolgozza,
és gondoskodik a vezetők tájékoztatásáról.
Sajtó és nyilvánosság 44. § (1) Az Állami Számvevőszék folyamatosan tájékoztatja a közvéleményt munkájáról.
 (2) Általános nyilatkozattételi jogosultsággal az elnök és az alelnök rendelkezik, az elnök által kialakított munkamegosztás
szerint.
 (3) A  vezetők és vezetői felhatalmazás alapján a  számvevők előzetes elnöki (alelnöki) döntés szerint a  feladat- és
hatáskörükbe tartozó témakörben adhatnak tájékoztatást, nyilatkozhatnak az  írott és az  elektronikus sajtóban,
a kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység előzetes értesítésével.
(4) A  sajtóval és nyilvánossággal kapcsolatos feladatokat a  kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység végzi,
kapcsolatot tart az  Országgyűlés Sajtószolgálatával, a  sajtó képviselőivel, továbbá végzi a  közérdekű adatok
nyilvánosságra hozatalával, közlésével kapcsolatos feladatokat.
(5) A  nyilvánosság, továbbá a  jogszabályon alapuló közzétételi kötelezettség biztosítása érdekében az  Állami
Számvevőszék internetes honlapot működtet. A honlap működtetéséről, a honlapon közzéteendő adatok köréről és
a közzététel rendjéről külön irányítási eszköz rendelkezik.
Nemzetközi tevékenység 45. § (1) Az Állami Számvevőszék a nemzetközi stratégiai célkitűzéseinek teljesítése, valamint a nemzetközi ellenőrzés-szakmai
közéletben történő szerepvállalása érdekében nemzetközi tevékenységet folytató szervezet. Az Állami Számvevőszék
nemzetközi együttműködéseinek erősítése, ellenőrzés-szakmai szabályainak, ellenőrzési módszereinek folyamatos
fejlesztése érdekében kapcsolatot tart különösen az INTOSAI, az EUROSAI, az EURORAI, az Európai Unió intézményeivel
és egyéb szervezeteivel, a NATO Nemzetközi Számvevő Testületével, valamint a Visegrádi együttműködésben részt
vevő országok legfőbb ellenőrző intézményeivel.
(2) A nemzetközi tevékenység szervezését a kommunikációs és kapcsolattartási feladatokat ellátó egység, a nemzetközi
tevékenység tervezését és irányítását az  elvi módszertani és nemzetközi feladatokat ellátó egység végzi.
A  külképviseletekkel, valamint a  külügyekért felelős minisztérium szerveivel az  Állami Számvevőszék az  elvi
módszertani és nemzetközi feladatokat ellátó egység útján tart kapcsolatot.
(3) Az  elvi módszertani és nemzetközi feladatokat ellátó egység felelős a  külföldi kiutazásokat és a  külföldiek hazai
fogadását is tartalmazó nemzetközi kiutazási és vendégfogadási terv összeállításáért.
A közérdekű kérelmekkel, panaszokkal és bejelentésekkel kapcsolatos eljárás
46. § (1) Az  Állami Számvevőszék a  közérdekű kérelem, panasz és bejelentés (a továbbiakban együttesen: bejelentések)
ügyintézése során a panaszokról és a közérdekű bejelentésekről szóló törvény vonatkozó rendelkezései szerint jár el.
Amennyiben eljárásra nem jogosult, a beadványt – a vonatkozó adatvédelmi rendelkezések figyelembevételével –
az eljárásra jogosult szervhez továbbítja.
(2) A bejelentésekkel kapcsolatos eljárás az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység feladata, melynek
ellátása során a  fokozott adatvédelem, az  anonimitás, az  érdemi információ-felhasználás és a  folyamatban lévő
ellenőrzések vagy az  ellenőrzések tervezése során, kockázatelemzés alapján történő hasznosítás alapelvét kell
érvényesíteni.
(3) A bejelentésekkel kapcsolatos részletes eljárási szabályokat külön szabályzat tartalmazza.
IV. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK ELLENŐRZÉSI TEVÉKENYSÉGÉNEK RENDJE
1. Cím
Az Állami Számvevőszék ellenőrzési terve 47. § (1) Az  ellenőrzések tematikájának, ütemezésének, szervezésének és realizálásának megtervezése az  ellenőrzési
tevékenység megalapozó eleme és előfeltétele az  Állami Számvevőszék törvényekben meghatározott feladatai
teljesítésének.
(2) Az Állami Számvevőszék – a feladatait meghatározó törvényi előírások alapján – az ellenőrzési feladatokat tartalmazó
ellenőrzési tervét gördülő tervezéssel alakítja ki.
(3) Az ellenőrzési tervjavaslat elkészítéséért és annak módosításáért a tervezési vezető a felelős.
 (4) Az  ellenőrzési tervjavaslatot, illetve annak módosítását az  elnöki értekezleten való megtárgyalása után az  elnök
hagyja jóvá. 2. Cím
Az ellenőrzés végrehajtása 48. § (1) Az ellenőrzést az elnök által jóváhagyott ellenőrzési program alapján kell lefolytatni.
 (2) Amennyiben az  ellenőrzési programot az  elnök által jóváhagyott előtanulmányi-lap alapozza meg, akkor annak
elkészítésért a kockázatelemző feladatokat ellátó egység vezetője felelős, aki e tekintetben az ÁSZtv. 25. § (5) bekezdés
a) pontja szerint ellenőrzésvezetői felelősséggel rendelkezik.
(3) Az ellenőrzési program szakmai programrészének elkészítésért az ellenőrzés-tervezési és alkalmazott módszertani
feladatokat ellátó egység vezetője, az ellenőrzés-szervezési programrészének elkészítéséért az ellenőrzés-előkészítési
feladatokat ellátó egység vezetője felelős, akik e  tekintetben az  ÁSZtv. 25.  § (5)  bekezdés a)  pontja szerint
ellenőrzésvezetői felelősséggel rendelkeznek.
(4) Az ellenőrzés során az adatbekérés előkészítését – a (12) bekezdésben foglaltak kivételével – az adatbekérésért felelős
egység végzi. Az adatbekéréshez kapcsolódó iratokat a programozási vezető kiadmányozza.
(5) Az ellenőrzések szakmai szabályait, módszereit elnöki utasításban foglaltak szerint kell közzétenni.
 (6) Az  ellenőrzési program végrehajtásáért az  ellenőrzésvezető felelős a  15.  § (2)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében. Az  ellenőrzési program végrehajtásának felügyeletéért a  felügyeleti vezető felelős a  14.  §
(2) bekezdésében foglaltak szerint.
(7) Az  ellenőrzés megkezdéséről az  elnök (alelnök) tájékoztatja az  ellenőrzött szervezet vezetőjét, és megküldi
az ellenőrzési program szakmai programját.
(8) Az erőforrás-gazdálkodási vezető az ellenőrzés-előkészítésért, valamint az erőforrás-tervezésért felelős egység által
adott tájékoztatás alapján – az  elnök döntése szerint – feladatellátáshoz rendelt átcsoportosítást hajt végre,
a Számvevői iroda humánerőforrás-kapacitása köréből. Az ellenőrzésben való részvételre vonatkozó döntésről értesíti
az érintettet.
(9) A  számvevő felelősségére, jogaira és kötelezettségeire vonatkozó rendelkezéseket a  külső szakértővel szemben is
érvényesíteni kell. Az ellenőrzést végző külső szakértőt írásban nyilatkoztatni kell, hogy az ellenőrzést végző személyre
vonatkozó, az  ÁSZtv.-ben, valamint e  szabályzatban foglalt jogokat és kötelezettségeket megismerte és magára
nézve kötelezőnek tartja, különös tekintettel a titokkörökre vonatkozó szabályok betartására.
(10) Az ellenőrzést végző személy részére a  felügyeleti vezető által kiadmányozott megbízólevelet kell kiállítani, amely
tartalmazza az  ellenőrzött szervezet megnevezését, az  ellenőrzési feladatot és a  megbízás időtartamát, valamint
szükség esetén annak módosítását is.
(11) Az ellenőrzést végző személy az ellenőrzési feladatait a jogszabályok, az ellenőrzési szakmai szabályok, módszerek és
az etikai normák, továbbá az ellenőrzési program szerint, a feladatok célra tartott, határidőben történő végrehajtásával
látja el.
(12) Egyedi elnöki döntés alapján, valamint a mintavételhez kapcsolódó dokumentumok esetében az ellenőrzésvezető
készíti elő az adatbekérést.
(13) Amennyiben előre nem látható akadály merül fel, az ellenőrzésvezető nyilatkozik az ellenőrzés végrehajthatóságáról
az  ezt alátámasztó bizonyítékok bemutatása mellett. Az  ellenőrzés határidejének módosításáról, az  ellenőrzés
felfüggesztéséről, megszüntetéséről vagy egyéb intézkedés megtételéről az elnök dönt.
(14) Az  ellenőrzést végző személy köteles ellenőrzési megállapításait írásba foglalni és azt az  ellenőrzési programban
meghatározott időben és módon az  ellenőrzésvezető rendelkezésére bocsátani. Az  ellenőrzésvezetőnek meg kell
győződnie, hogy az ellenőrzést végző személy a jogszabályok, az ellenőrzési szakmai szabályok, módszerek és az etikai
normák szerint járt-e el.
(15) Amennyiben az  ellenőrzést végző személy bűncselekményre, rendeltetésellenes pénzfelhasználásra, kárt okozó
súlyos szabályszegésre, közbeszerzési vagy munkajogi szabálytalanságra utaló tényt, adatot, körülményt tár fel, vagy
az ellenőrzés során az ellenőrzött szervezet vezetőjével, alkalmazottjával vagy más, az ellenőrzéssel érintett személlyel
szemben személyes felelősség felvetése látszik indokoltnak, a  gyanú megfogalmazását, az  ezt megalapozó
megállapításokat tartalmazó feljegyzését és bizonyítékokat megküldi a jogi támogató feladatokat ellátó egységnek,
és erről egyidejűleg tájékoztatja az  ellenőrzésvezetőt. Az  ellenőrzésvezető haladéktalanul tájékoztatja erről
a felügyeleti vezetőt. Amennyiben a külső szerv megkeresése indokolt, erről a jogi támogató feladatokat ellátó egység
vetetője haladéktalanul tájékoztatja az elnököt.
(16) Az ellenőrzésben részt vevőknek az adatbetekintés, adatkezelés, titoktartás során az ÁSZtv.-ben és más törvényekben
foglaltak alapján kell eljárnia.
(17) Amennyiben a  számvevő vagy a  vezető az  ellenőrzött szervezet ÁSZtv. szerinti közreműködési kötelezettség
teljesítésében szabálytalanságot tapasztal, erről – az ellenőrzésvezető egyidejű tájékoztatása mellett – a felügyeleti
vezető útján tájékoztatja a  jogi felügyeleti vezetőt, aki az eset összes körülményeit mérlegelve a vonatkozó külön
szabályzatban foglaltak szerint dönt, és erről haladéktalanul tájékoztatja az elnököt.
3. Cím
Eljárás az ellenőrzéssel kapcsolatos összeférhetetlenség esetén
49. § (1) A felügyeleti vezető, az ellenőrzésvezető és a számvevő nem vehet részt ugyanabban a témában az ellenőrzésben
annál a szervezetnél, amelynél a tárgyévben vagy a tárgyévet megelőző két évben ellenőrzés lefolytatásában részt
vett.
(2) Az  ellenőrzésvezető, a  számvevő és a  felügyeleti vezető köteles bejelenteni, ha vele szemben az  ÁSZtv.-ben vagy
a jelen szabályzatban rögzített összeférhetetlenségi ok áll fenn. Összeférhetetlenségi okot bárki bejelenthet.
(3) A  megbízólevél kiadását megelőzően felmerült összeférhetetlenséget az  erőforrás-gazdálkodási vezetőnek kell
bejelenteni. Az összeférhetetlenség kérdésében – az erőforrás-gazdálkodási vezető javaslatára – az elnök dönt.
(4) A  megbízólevél kiadását követően felmerült összeférhetetlenséget a  számvevő köteles bejelenteni
az ellenőrzésvezetőnek. A számvevői összeférhetetlenség kérdésében – a felügyeleti vezetővel történt egyeztetést
követően – a tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül az ellenőrzésvezető dönt.
(5) Az  ellenőrzésvezető a  megbízólevél kiadását követően felmerült összeférhetetlenséget köteles bejelenteni
a  felügyeleti vezetőnek. Az  ellenőrzésvezető összeférhetetlenségének kérdésében – a  felügyeleti vezető javaslata
alapján – az elnök dönt.
(6) A  felügyeleti vezető a  megbízólevél kiadását követően felmerült összeférhetetlenséget köteles bejelenteni
az elnöknek. A felügyeleti vezető összeférhetetlenségének kérdésében az elnök dönt.
(7) A  jelen szakaszban rögzített összeférhetetlenség kérdésében az  erőforrás-gazdálkodási vezető javaslata alapján
az általános szabályoktól eltérő döntés hozható.
4. Cím
A jelentéskészítés rendje A számvevőszéki jelentés elkészítése
50. § (1) A számvevők – szakmai felelősségvállalás mellett – írásba foglalt munkaanyaga és a rendelkezésre álló dokumentumok
alapján a  számvevőszéki jelentés javaslatok nélküli tervezetének elkészítéséért és az  elnöki értekezletre való
beterjesztéséért az ellenőrzésvezető a felelős.
(2) A  számvevőszéki jelentéstervezet javaslatainak elkészítéséért és az  elnöki értekezletre való beterjesztéséért
a felügyeleti vezető a felelős.
(3) A számvevőszéki jelentés tervezetét és a javaslatokat, valamint a figyelemfelhívó levél tervezetét az elnöki értekezlet
tárgyalja meg.
(4) Az elnöki értekezleten a számvevőszéki jelentés és a javaslatok tervezetének megtárgyalását követően az elnök dönt
azok elfogadásáról, átdolgozásának szükségességéről vagy el nem fogadásáról. Amennyiben az elnöki értekezleten
az  elnök nem fogadja el a  számvevőszéki jelentés és a  javaslatok tervezetét, azokat az  ellenőrzésvezetőnek és
a felügyeleti vezetőnek ismételten elnöki értekezletre be kell terjesztenie.
(5) Az  elnöki döntés alapján a  felügyeleti vezető köteles előkészíteni a  számvevőszéki jelentéstervezetet 15 napos
észrevételezésre történő kiküldésre.
(6) Az ellenőrzésvezető által előkészített és a felügyeleti vezető által kiadmányozásra előkészített figyelemfelhívó levelet
a felügyeleti vezető beterjeszti az elnök elé jóváhagyásra.
(7) A felügyeleti vezető a számvevőszéki jelentés tervezetét és a javaslatokat a kiadmányozási rend szerint – 15 napos
határidő kitűzésével – az elnök (alelnök) által kiadmányozott kísérőlevéllel észrevételezésre megküldi az ellenőrzött
szerv vezetőjének.
(8) A  felügyeleti vezető az  elnök által kiadmányozott kísérőlevéllel írásban tájékoztatja az  ellenőrzött szerv vezetőjét
az elfogadott és indoklással kiegészítve az el nem fogadott észrevételekről. A felügyeleti vezető az ellenőrzött szerv
vezetőjének elfogadott észrevételeit átvezeti, az  el nem fogadott észrevételeket indokolással szerepelteti
a számvevőszéki jelentés tervezetében.
(9) A kiadmányozásra előkészített számvevőszéki jelentés tervezetének elnöki (alelnöki) aláírásra történő előkészítéséért
a felügyeleti vezető a felelős.
(10) A számvevőszéki jelentést és a figyelemfelhívó levelet az elnök (alelnök) kiadmányozza.
 (11) Kiadmányozást megelőzően az elnök
a) a jelentés tervezetét szakmai felülvizsgálatra bocsáthatja, továbbá az ellenőrzött szervezet vezetőjének saját
hatáskörében történő intézkedés megtételére a még nem nyilvános jelentés tervezetét megküldheti; a saját
hatáskörben tett intézkedések a jelentés tervezetének megállapításait nem befolyásolják,
b) a jelentés tervezetének ismételt elnöki értekezleten való tárgyalását rendelheti el a  szabályozott eljárás
keretében.
5. Cím
A számvevőszéki jelentés hasznosítása, hasznosulása és nyomon követése
51. § (1) Az  Állami Számvevőszék jelentése nyilvános, azt az  Állami Számvevőszék internetes honlapján (www.asz.hu)
közzéteszi.
(2) A  kiadmányozott számvevőszéki jelentést az  Állami Számvevőszék – a  kiadmányozó által aláírt kísérőlevéllel –
megküldi az  elnöki titkársági és igazgatási feladatok ellátásáért felelős egység által kezelt, a  vonatkozó külön
szabályzatban foglaltak szerint érintett személyeknek.
(3) A  felügyeleti vezető az  Állami Számvevőszék kiadmányozott jelentésének hasznosítása, hasznosulása és nyomon
követése körében
a) közreműködik az  ellenőrzött szervezet ÁSZtv.-ben foglalt intézkedési kötelezettségével, illetve annak
elmulasztásával kapcsolatos feladatok ellátásában a jogi felügyeleti vezető bevonásával,
b) együttműködik a  kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység vezetőjével a  jelentések hasznosítása
során, különös tekintettel:
ba) az Országgyűléssel és bizottságaival való együttműködésből fakadó – az elnöki titkársági és igazgatási
feladatok ellátásáért felelős egység hatáskörébe nem tartozó – feladatokra,
bb) a jelentések általános kommunikációjából adódó feladatokra,
bc) a jelentések hasznosulásának tervezéséből és végrehajtásából adódó feladatokra és
bd) a jelentések szakmai és tudományos területen történő hasznosításából adódó feladatokra,
c) együttműködik a  kockázatelemzésért felelős egység vezetőjével, amelynek során a  felügyeleti vezető
véleményt nyilvánít a hasznosulás felügyeleti tapasztalatairól.
(4) Az ellenőrzések eredményeit és hatásait az érintett terület felügyeleti vezetője folyamatosan figyelemmel kíséri, és
gondoskodik annak tervezésben való hasznosulásáról.
(5) A  számvevőszéki jelentésekben megfogalmazott javaslatot megalapozó megállapítások realizálására vonatkozó
információkat az Állami Számvevőszék nyilvántartja.
6. Cím
Minőségirányítás 52. § (1) Az  ÁSZtv.-ben az  ellenőrzéssel szemben támasztott minőségbiztosítási követelmények megvalósítását az  Állami
Számvevőszék minőségirányított működés keretében biztosítja.
(2) Az  Állami Számvevőszék kiemelt jelentőséggel kezeli az  ellenőrzései, elemzései, tanulmányai és egyéb feladatai
határidőre történő elvégzését, szem előtt tartva, hogy munkájának értéke késedelem esetén csökken.
A minőségirányítási követelmények teljesülése érdekében a szervezeti működést, valamint a szakaszokra tagolódó
ellenőrzési folyamatok rendszerszerű végrehajtását ütemtervek biztosítják.
(3) A vezetői utasításként kiadott ütemtervekben szereplő felelősök kötelessége, hogy az abban megjelölt feladatokat
az ütemtervben meghatározott határidőben teljesítsék. Az ütemtervben foglalt határidők betartása során úgy kell
eljárni, hogy az adott határidőhöz rendelt feladat végrehajtható legyen (műveleti idő), és a feladatról az információ
az érintettekhez megfelelő időben és reális intézkedési lehetőséget biztosítva megérkezzen, továbbá az intézkedés
meghozatalára még a feladat okafogyottá válása előtt sor kerüljön (hatásos határidő).
(4) Az  ellenőrzési folyamat egyes szakaszaira vonatkozó irányelvekben, – az ellenőrzési dokumentumok hierarchikus
rendszerének negyedik szintjét képező – ellenőrzési útmutatókban foglaltakat minden vezetőnek és számvevőnek
iránymutatásként kell figyelembe vennie az  ellenőrzési feladatok ellátása során. Amennyiben a  vezető vagy
a számvevő az irányelvben foglaltakat nem érvényesíti, vagy attól eltér, arra vonatkozóan indokolási, dokumentálási
és tájékoztatási kötelezettséggel tartozik.
(5) Az  Állami Számvevőszék valamennyi működési területén az  alkalmazottak kötelessége, hogy saját feladat- és
hatáskörükben érvényesítsék a  minőségirányított működés alapelveit, továbbá a  körültekintő tervezés, az  azon
alapuló végrehajtás, a  végrehajtás kontrolljának, valamint a  kontroll alapján szükséges korrekciók elvégzésének
követelményét.
(6) Az Állami Számvevőszék a minőségirányított működés követelményeit a tevékenysége folyamataiban és a folyamatok
végén érvényesíti.
(7) A  vezető az  általa vagy irányítása alatt készített számvevői munkaanyagokat a  rendelkezésére álló emberi
erőforrásokkal és határidőn belül a  „négy szem elv” alapján dokumentáltan felülvizsgáltathatja. A  felülvizsgálat
a  vezető belső kontrollrendszerének támogató eszköze, amely nem vonja el sem a  vezetői felelősséget, sem
a munkaanyagot készítő számvevő felelősségét. A  felülvizsgálat eredményének figyelembevételéről a vezető saját
felelősségi körében dönt. A számvevői munkaanyagon átvezetett és át nem vezetett módosításokat a számvevőnek
dokumentálnia kell.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 53. § (1) Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Az  utasítás elválaszthatatlan részét képezik az  Állami Számvevőszék fővárosi telephelyeinek és a  Számvevői iroda
ellenőrzési irodáinak címjegyzékét, az  Állami Számvevőszék szervezeti felépítését és a  szervezet irányítási rendjét,
az idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultság szabályait, valamint a képzettségi pótlékra jogosító képzettségeket
tartalmazó mellékletek, amelyek módosítására jelen utasítás módosítására vonatkozó szabályok az irányadóak.
(3) Az  utasítás függelékét az  elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység – jelen utasítással adott elnöki
felhatalmazás alapján – saját hatáskörben, önállóan, folyamatosan aktualizálja, karbantartja.
(4) Hatályát veszti az Állami Számvevőszék Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 3/2015. (XII. 30.) ÁSZ utasítás.
54. § (1) A  2017. január 1-je előtt megkezdett feladatokat a  2017. január 1-je előtti feladat- és hatáskörmegosztás szerinti
rendben kell ellátni, az új feladat- és hatáskörmegosztás szerinti feladatellátás hatálya a 2017. január 1-jét követően
saját felelősségi körben jelentkező feladatokra terjed ki. A  feladatátvételre fokozatosan, a  feladatellátással érintett
egységek által készített ütemterv szerint kerül sor.
(2) A  szervezeti változások miatt szükséges új hivatali bélyegzők elkészüléséig a  kiadmányozásra jogosult személyek
a kiadmányozási jogkörükbe tartozó dokumentumok tekintetében a régi bélyegzők használatára jogosultak.
Domokos László s. k.,
 elnök