type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
130/2004. (IV. 29.) Korm. rendelete a gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök közbeszerzésének részletes és sajátos szabályairól.
A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény
(a továbbiakban: Kbt.) 404. §-a (1) bekezdésének g) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) gyógyszernek minősülnek a gyógyszerekről szóló
törvény szerint gyógyszerként meghatározott termékek;
b) gyógyászati segédeszköz az az eszköz, amely megfelel
az orvostechnikai eszközökről szóló külön jogszabályban
meghatározott feltételeknek.
 (2) Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) törvényben meghatározott ellátási kötelezettség teljesítéséhez szükséges, külön jogszabály szerinti
eljárásban meghatározott és meghirdetett éves gyógyszer
és gyógyászati segédeszköz-szükséglet ellátási feltételeinek, különösen az árak, mennyiségek, szállítási ütemezés
kialakítása érdekében közbeszerzési eljárásokat folytat, és
az eljárás nyertesével a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 233. §-ának
alkalmazásával a külön jogszabály szerinti országos koordináló funkciót ellátó intézmény javára szállítási szerződéseket vagy szállítási keret-megállapodásokat köt.
Általános rendelkezések 2. § (1) A gyógyszer és gyógyászati segédeszköz beszerzésére
irányuló nyílt, meghívásos vagy tárgyalásos eljárásra a Kbt.
szabályait az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
 (2) A Kbt. szerinti meghívásos eljárásban az ajánlatkérő
nem határozhatja meg az ajánlattevők keretszámát.
 (3) Az ajánlatkérő keretmegállapodásos eljárást alkalmazhat e rendelet hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárások során.
 (4) Az ajánlatkérő által lefolytatott keretmegállapodásos eljárásra a Kbt. 28. címe szerinti szabályokat az
(5)—(6) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
 (5) A keretmegállapodásos eljárás első részében az ajánlatkérő Kbt. IV. fejezete szerinti nyílt, meghívásos vagy
hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárást köteles alkalmazni keretmegállapodás megkötése céljából,
ha a keretmegállapodás becsült értéke a közbeszerzés megkezdésekor eléri vagy meghaladja a közösségi értékhatárokat. Gyorsított eljárás nem alkalmazható.
 (6) Az ajánlatkérő az (5) bekezdésnek megfelelően
megkötött keretmegállapodás alapján egy vagy több hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat az adott
közbeszerzés(ek) megvalósítása érdekében. Az eljárás
ezen második részére a Kbt. IV. fejezetének a hirdetmény
nélküli tárgyalásos eljárásra vonatkozó szabályait
[126—128. §, 131—135. §, ideértve a 41. § (5) bekezdését is]
— a 28. cím rendelkezései szerint — kell megfelelően
alkalmazni.
3. § (1) A Kbt. 10. §-ában foglaltakon kívül összeférhetetlenségi ok, ha az eljárást előkészítő, az ajánlatkérő képviseletét ellátó személynek vagy közeli hozzátartozójának
[Ptk. 685. §-ának b) pontja] — ideértve az élettársat is — a
lehetséges vagy tényleges ajánlattevők bármelyikével
közös gazdasági érdekeltsége van, vagy a lehetséges vagy
tényleges ajánlattevőktől pénzbeni —, természetbeni juttatásban, illetve támogatásban részesült. Az összeférhetetlenséget a közbeszerzési eljárást megelőző két évre visszamenőleg kell vizsgálni.
(2) A Kbt. 10. §-ának (2) bekezdése e rendelet hatálya
alá tartozó közbeszerzési eljárásokban nem alkalmazható.
4. § A közbeszerzési eljárás az ajánlatkérő által meghatározott forrásból, előírt áron beszerzendő alapanyag specifikáció szerinti termékekké történő feldolgoztatására is vonatkozhat.
A nyílt eljárás 5. § Az OEP által lefolytatandó közbeszerzéseket a Kbt. 67. §-a
(1) bekezdésének f) pontja tekintetében összetett, különleges célt szolgáló áruk közbeszerzéseként kell minősíteni.
6. § Az ajánlatkérő jogosult az ajánlati felhívásban az egyes
indikációk felsorolása helyett a gyógyszerek vonatkozásában ,,valamennyi törzskönyvezett indikáció’’ megjelölés
alkalmazására.
7. § Az ajánlatkérő kötelezheti az ajánlattevőket a megkötendő közbeszerzési eljárás alapján megkötésre kerülő
szerződés tekintetében szerződést biztosító mellékkötelezettség biztosítására. 8. §
(1) A Kbt. 58. §-a szerint kötelező műszaki leírás követelményét az ilyen tárgyú jogszabályi meghatározásra hivatkozás, gyógyszerek esetében az ATC kód, gyógyászati
segédeszközök esetében az ISO kód és az EN kód meghatározása önmagában teljesíti.
 (2) A gyógyszer, illetve gyógyászati segédeszköz adott
eljárásba való befogadhatóságának igazolására elegendő a
magyarországi forgalmazás engedélyezésére jogosult hatóság érvényes engedélyének becsatolása, valamint gyógyászati segédeszköz esetén annak igazolása, hogy a termék
megfelel az orvostechnikai eszközökről szóló jogszabályban foglaltaknak.
9. § A gyógyszer és gyógyászati segédeszköz és a hozzájuk
kapcsolódó szolgáltatás közbeszerzése becsült értékének
megállapításánál a szállítás költségeit és a beteg adott
gyógyszerre történő beállításának, átállításának költségeit
is jogosult figyelembe venni.
10. § Az ajánlatok elbírálása során a Kbt. 57. §-a (2) bekezdésének a) pontja szerinti összehasonlításánál kötelező a
gyógyszer és gyógyászati segédeszköz közbeszerzéshez
kapcsolódó előzetesen meghatározott speciális orvosszakmai költségek figyelembevétele.
A tárgyalásos eljárás 11. § (1) A hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás választása esetén az ajánlatkérő nem korlátozhatja az
ajánlattételre jogosultak számát és az ajánlattételi határidőt nem határozhatja meg a hirdetmény közzétételétől
számított 10 napnál rövidebb időtartamban.
 (2) Az ajánlatkérő a hirdetmény közzététele nélküli
tárgyalásos eljárás választása esetén az adott termékkörben az ajánlattételre jogosult valamennyi szervezet részére
azonos tartalommal és azonos időben ajánlattételi felhívást küld, egyben ajánlattételi határidőként az ajánlat megtételére elegendő, egységes időtartamot határoz meg.
Amennyiben az ajánlattételi felhíváshoz a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő ajánlati dokumentációt csatol, akkor az ajánlattételi határidő
nem lehet rövidebb az ajánlattételi felhívás megküldése
napjától számított 10 napnál.
12. § A közösségi értékhatárt el nem érő értékű közbeszerzések esetében a Kbt.-ben meghatározottakon túl hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás alkalmazható, amennyiben:
a) a gyógyszer, gyógyászati segédeszköz szakmai (így
különösen: a termék jellege, pl. izotóppal jelzett termék, a
beteg sürgős ellátási igénye, különleges méltánylást érdemlő egészségügyi érdek, rendkívüli méltánylást érdemlő
egészségügyi érdek) vagy forgalmazási sajátosságai (így különösen: speciális, szigorított forgalmazási lehetőség) indokolttá teszik, vagy
b) az adott betegség kezelésére szolgáló, korábban beszerzett gyógyszer, gyógyászati segédeszköz másikkal történő helyettesítése, illetőleg az új közbeszerzési eljárás a
betegek kezelésében, az országos ellátásban jelentős nehézséget eredményezne.
13. § Amennyiben az eljárás a Kbt. 128. §-ának (4) bekezdése
szerint zajlik, az utolsó előtti tárgyalás során készített jegyzőkönyvben rögzíteni kell az utolsó, érdemi ajánlat megtételének lehetőségét.
Jelentési és adatszolgáltatási kötelezettség 14. § A Közbeszerzések Tanácsa felé fennálló jelentési és
adatszolgáltatási kötelezettséget nem érintve, az ajánlatkérők a Kbt. 16. §-ának (1) bekezdése szerinti éves statisztikai összegzést, a Kbt.-ben meghatározott határidő szerint
megküldik az Egészségügyi, Szociális és Családügyi
Minisztériumnak is.
15. § (1) Amennyiben az OEP közbeszerzési eljárásának
nyertese egészségügyi közszolgáltatást nyújtó intézmények
részére gyógyszert vagy gyógyászati segédeszközt szállít,
ezen intézmények közbeszerzési eljárás keretében történő
megrendeléseiről és azok teljesítéséről havi összesítést
készít, melynek egy-egy példányát, valamint a teljesítést
igazoló okiratok másolatát az OEP-nek a tárgyhónapot
követő öt munkanapon belül megküldi.
 (2) A zavartalan gyógyszerközbeszerzés biztosítása
érdekében az OEP az egészségügyi közszolgáltatókkal
szerződést köthet az e rendelet szerinti közbeszerzésre
kerülő gyógyszerszükséglet felmérésére, beszerzésére, elosztására és felhasználására, továbbá az e feladatok végrehajtásához szükséges adatok OEP részére történő szolgáltatására.
Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
13/2017. (IV. 25.) NFM rendelete a Hungarofest Nemzeti Rendezvényszervező Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Hungarofest Nemzeti Rendezvényszervező Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság társasági részesedése felett
az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának 2019. december 31-ig a Magyar
Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaságot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
4/2010. (III. 31.) OKM határozata.  a felügyelete alá tartozó költségvetési szervek besorolásáról A költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. CV. törvény (a továbbiakban: Kt.) 2. § (1)–(2) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján – figyelemmel a Kt. 44. § (4)–(5) bekezdésében, valamint a 44. § (11) bekezdésében foglaltakra –
a felügyeletem alá tartozó költségvetési szervek alapító okiratait a Kt. 16. és 18. §-ai alapján a következők szerint állapítom meg:
I. 1. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Közgyűjteményi Ellátó Szervezet besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Közgyűjteményi Ellátó Szervezet egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
2. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében az Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatósága besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) Az Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatósága egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata
jelen határozat alapján kerül kiadásra. II. 3. § Jelen határozatom az aláírásának napján lép hatályba.
Budapest, 2009. június 30. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1107/2018. (III. 19.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Levéltár átfogó megújításának irányairól, kiemelten a levéltárpedagógiai feladatok és a magyar vonatkozású külföldi levéltári anyag kutatásának fejlesztésével összefüggő feladatokról.
A Kormány egyetért a  Magyar Nemzeti Levéltár levéltárpedagógiai és a  magyar vonatkozású külföldi levéltári anyag
(a  továbbiakban: levéltári hungarika) kutatási feladatai fejlesztésének időszerűségével, valamint a  Kárpát-medencei Magyar
Levéltárosok Módszertani és Oktatási Programjával. E célok megvalósítása érdekében
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  Magyar Nemzeti Levéltár útján – gondoskodjon a  levéltári
hungarika iratanyagok egységes kataszterének létrehozásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31.
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  Magyar Nemzeti Levéltár útján – gondoskodjon a  nemzeti
identitás szempontjából meghatározó levéltári anyagok és a  családfakutatás szélesebb közönség, különös
tekintettel a köznevelésben részt vevők számára történő interaktív levéltárpedagógiai bemutatásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. június 30.
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy – a Magyar Nemzeti Levéltár útján – gondoskodjon
a) a levéltári hungarika feltárásáról és gyűjtéséről,
b) az 1. pont alapján létrehozott levéltárihungarika-kataszter működtetéséről, valamint
c) a határon túli magyar levéltárosok önkéntes továbbképzésének megvalósításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) és a c) alpont tekintetében 2019. június 30.
 a b) alpont tekintetében a létrehozást követően folyamatosan
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
a  2. és 3.  pontban foglalt feladatok megvalósításához szükséges 85 920 000 forint forrás rendelkezésre állásáról
a Magyarország 2019. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
2019. évtől beépülő jelleggel 98 820 000 forint rendelkezésre állásáról a 2. és 3. pontban foglalt feladatok folyamatos
ellátásához a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. évtől a tárgyévi központi költségvetés tervezése során
6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy – a Magyar Nemzeti Levéltár útján – gondoskodjon a „Szovjetunióba
hurcolt magyarok adatbázisa 1944–1960 projekt” végrehajtásának előkészítéséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31.
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
a  6.  pontban meghatározott projekt megvalósításához a  2019–2023 között szükséges évi 21 732 000 forint
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019–2023. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2009. (XII. 23.) FVM utasítása.  a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, a földhivatalok, a Földmérési és Távérzékelési Intézet, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal cafetériajuttatásainak keretszabályairól
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 2010. január 1-jétől hatályos 49/F. § (1), (3)
és (4) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, a földhivatalok, a Földmérési
és Távérzékelési Intézet, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: költségvetési szerv)
cafetériajuttatásainak keretszabályairól a következő utasítást adom ki: 1. § (1) A Ktv. 49/F. § (1) bekezdésben hivatkozott, a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvényben
(a továbbiakban Szja törvény) szereplő választható cafetériajuttatásokon felül az 1. mellékletben meghatározott
választható juttatásokat állapítom meg költségvetési szervenként. (2) A Ktv. 49/F. § (1) bekezdésében hivatkozott, az Szja törvényben szereplő választható cafetériajuttatás mértéknél
magasabb mértéket a 2. mellékletben foglaltak szerint állapítom meg költségvetési szervenként. A mérték pontos
juttatásonkénti összegének a megállapítására a költségvetési szerv vezetője jogosult.
(3) A Ktv. 49/F. § (3) bekezdésében hivatkozott cafetériajuttatásról szóló nyilatkozat módosításának a lehetőségét a
3. mellékletben meghatározottak szerint állapítom meg költségvetési szervenként. A nyilatkozat év közbeni
módosításának módját és feltételeit a költségvetési szerv vezetője jogosult meghatározni.
(4) A Ktv. 49/F. § (4) bekezdésében hivatkozott, a köztisztviselőt megillető cafetériajuttatás éves bruttó keretösszegét a
4. mellékletben foglaltak szerint állapítom meg költségvetési szervenként.
2. § Jelen utasításban nem szabályozott, további cafetériajuttatást érintő szabályokat a költségvetési szerv közszolgálati
szabályzatának kell tartalmaznia. 3. § Ez az utasítás 2010. január 1-jén lép hatályba.
Budapest, 2009. december 18. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
111/2019. (X. 1.) ME határozata állami felsőoktatási intézmény kancellárjának megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az innovációért és technológiáért felelős miniszter előterjesztésére –
a Neumann János Egyetemen Finta Zitát – a 2019. október 1-jétől 2020. szeptember 30-áig terjedő időtartamra –
a kancellári teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
329/2015. (VIII. 12.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Bolvári-Takács Gábort 2015. augusztus 1.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. július 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök