text:
49/2009. (IV. 24.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő határozatot:
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Vásárosbéc
Község Önkormányzata Képviselő-testületének a közterületek használatáról szóló 7/2008. (VI. 27.) rendelete 2. számú melléklete VIII. pontja alkotmányellenes, ezért azt
e határozat közzétételének napjával megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az indítványozó első beadványában Vásárosbéc Község Önkormányzata Képviselő-testületének (a továbbiakban: Képviselő-testület) a közterületek használatáról szóló
9/2006. (XI. 30.) rendelet 2. számú melléklete alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte
az Alkotmánybíróságtól. Hiánypótlásra történt felhívásra
arról tájékoztatta az Alkotmánybíróságot, hogy a Képviselő-testület a támadott rendeletet hatályon kívül helyezte
a közterületek használatáról szóló 7/2008. (VI. 27.) rendeletével (a továbbiakban: Ör.). A kiegészítő indítványában
az Ör. 2. számú melléklete VIII. pontja alkotmányellenességének a megállapítását és megsemmisítését kezdeményezte.
Az indítványozó egy országos hálózattal rendelkező
mozgóbolti tevékenységet vállalkozó bevonásával végző
gazdálkodó szervezet. A mozgóbolti tevékenységet több
település területén az önkormányzat engedélyével látja el.
Az engedély alapján közterületi használati díjat kell fizetnie. Az Ör. 2. számú melléklete VIII. pontja alapján
800 Ft/nap a fizetendő közterületi-használati díj.
Álláspontja szerint a támadott rendelkezés a diszkrimináció tilalmába [Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése], a szabad versenyre vonatkozó [Alkotmány 9. § (2) bekezdése]
rendelkezésbe ütközik. A hátrányos megkülönböztetés
igazolásaként arra hivatkozik, hogy a közterület-használati díjak olyan díjtételeket írnak elő, amelyekkel hátrányos
megkülönböztetést valósítanak meg egyes jogalanyokkal
szemben.
Az indítványozó mozgóbolti tevékenységet végez, a hét
azonos napjain, ezen belül azonos időpontokon belül,
ugyanazon utca és házszám szerint megálló-, illetve értékesítési helyen. Részletes számításokkal szemlélteti, hogy
az egyes közterület-használók között az Ör. melléklete jelentős különbségeket határoz meg, illetve eredményez,
aminek nincs indoka. „Összefoglalva megállapítható tehát, hogy egy 6 m2 alapterületű mozgóbolt egy hónap közterület-használatért 24.000,- Forintot köteles fizetni; ehhez képest egy lényegében azonos jellegű kereskedelmi tevékenységet végző mobil árusítóhely 13.200,- Forintot,
hozzávetőleg a felét; egy 6 m2 alapterületű pavilonban történő értékesítő/árusító 7.800,- Forintot, hozzávetőleg
1/3-át, és egy kitelepült árus 4.800-, Forintot, 1/5-ét fizeti
ugyanarra közterületre, a nélkül, hogy erre a Rendelet
a közterület-használat értékét befolyásoló bármilyen tényezőt, vagy okot a díjtétel vonatkozásában hozzárendelne, vagy a különböző tarifák alkalmazását ésszerűen indokolná.” A fentiek alapján tekinti hátrányos megkülönböztetésnek a mozgóbolti tevékenységet végző indítványozó
az Ör. 2. számú mellékletének a VIII. pontját, ami – véleménye szerint – sérti a szabad verseny alkotmányos elvét is.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság,
amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és
egyenlő védelemben részesül.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel
nélkül.”
2. Az Ör. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„Az Ör. 2. számú melléklete
Közterület-használati díjak II. Pavilon
[4. § (1) bek. b) pont] 1300-, Ft/m2/hó
III. Ideiglenes árusítás
– alkalmi 1000-, Ft/m2/nap
– idényjellegű 300-, Ft/m2/nap
– élő hal árusítás 800-, Ft/m2/nap
– kézből történő újságárusítás 300-, Ft/m2/nap
[4. § (1) bek. b) pont]
IV. Kitelepült árusítás 800-, Ft/nap
[4. § (1) bek. b) pont]
V. Mobil árusító hely 2200-, Ft/m2/hó
[4. § (1) bek. b) pont]
VI. Mobil tájékoztató, megállító tábla
– teljes hónapra 800-, Ft/db/hó
– 1–1 napra 60-, Ft/db/nap
[4. § (1) bek. c) pont]
VII. Építési munkával kapcsolatos
– állvány, építési anyag 150-, Ft/m2/nap
– törmelék 500-, Ft/m2/nap
[4. § (1) bek. d) pont]
VIII. Mozgó árusítás 800-, Ft/nap
Árusító automata 400-, Ft/nap
Mozgóbolt – többféle termék árusítása
esetén, árusító automata
800-, Ft/nap Mozgóbolt – egyféle termék árusítása
esetén
III. Az indítvány megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezést, amelynek értelmében a Magyar Köztársaság területén az emberi, illetve az állampolgári jogok bármely
megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi
származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti
különbségtétel nélkül minden személyt megilletnek. Következetesen érvényesített álláspontja szerint a diszkrimináció tilalma elsősorban az alkotmányos alapjogok terén
tett megkülönböztetésekre terjed ki. Abban az esetben, ha
a megkülönböztetés nem emberi jog vagy alapvető jog tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz való jogot is sérti. Az Alkotmánybíróság ez utóbbi
körben viszont kizárólag akkor ítéli alkotmányellenesnek
a jogalanyok közötti megkülönböztetést, ha a jogalkotó
önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos szabályozási körbe tartozó jogalanyok között [9/1990.
(IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.; 21/1990.
(X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 73, 77–78.; 61/1992.
(XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 35/1994.
(VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 197, 203. ].
Az Alkotmánybíróság azt is kimondta: a megkülönböztetés tilalma nem jelenti azt, hogy minden megkülönböztetés tilos. A hátrányos megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő
méltóságú személyként) kell kezelni és az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és kedvezmények elosztása szempontjait meghatározni [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46,
48.]. A diszkrimináció tilalmából tehát nem következik az,
hogy az állam – a különböző élethelyzetekben lévőkre – ne
különböztethetne, feltéve, hogy ezzel az alkotmányos követelményeket nem sérti. Az Alkotmánybíróság szerint az
állam joga – és bizonyos körben kötelezettsége is –, hogy
a jogalkotás során figyelembe vegye az emberek között
ténylegesen meglévő különbségeket [61/1992. (XI. 20.)
AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 74/1995. (XII. 15.)
AB határozat, ABH 1995, 369, 373–374.].
A diszkrimináció vizsgálatánál az első eldöntendő kérdés, hogy az adott szabályozás tekintetében állított megkülönböztetés egymással összehasonlítható alanyi körre vonatkozik-e [49/1991. (IX. 27.) AB határozat, ABH 1991,
246, 249.; 432/B/1995. AB határozata, ABH 1995, 789,
792.]. Ebben az ügyben a közterületi engedély alapján kiskereskedelmi tevékenységet végzők [a kereskedelemről
szóló 2005. évi CLXIV. törvény 2. § k) pontja] alkotnak az
adott szabályozás tekintetében homogén csoportot.
A közterület használatáért fizetendő díj, ahogyan azt az
Alkotmánybíróság a 38/1998. (IX. 23.) AB határozatában
(a továbbiakban: Abh.) is megállapította „a közterület
használatának ellenértéke. Ennek megfelelően a közterület-használat díjának alapvetően a közterület-használat ér
tékét befolyásoló tényezőkhöz (a terület nagysága, a településen belüli elhelyezkedése, a használat módja, időtartama stb.) kell igazodnia. A közterület-használók között
a közterület-használati díj mértéke tekintetében e tényezők
alapján tett megkülönböztetés nem tekinthető alkotmányellenesnek” (ABH 1998, 454, 456.).
A közterület-használati díj mértékének a megállapításánál alapvetően az elfoglalt közterület nagyságát és az elfoglalás időtartamát indokolt alapul venni. Az Ör. 2. számú mellékletének VIII. pontja az elfoglalt közterület nagyságától független díjtételeket állapít meg (800 Ft/nap). Ennek következménye, hogy az azzal összehasonlítható
V. Mobil árusító hely 2200 Ft/m2/hó fizetendő díja mintegy fele – egy hónapra vetítve – a VIII. pont alapján mozgó
árusítás esetén fizetendő díjnak.
Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban azt is hangsúlyozta,
hogy a ,,közterület-használat díjának olyan szabályozása,
amely a közterület-használat értékét meghatározó tényezők azonossága esetén, a szolgáltatástól független, annak
értékét nem befolyásoló szempontok alapján kirívóan magas díjfizetési kötelezettséget ír elő egyes vállalkozókra és
ezzel megkülönböztetést tesz a közterületet használó vállalkozók között, önkényes, ezért alkotmányellenes” (ABH
1998, 454, 456–457.). Az Alkotmánybíróság a 21/2003.
(IV. 18.) AB határozatban megerősítette, hogy alkotmányosan nem indokolható az a szabályozás, amikor a közterület-használati díjat olyan szempontokra alapítják, amelyek a közterület használatával nincsenek összefüggésben,
s ezzel a díj mértéke tekintetében nem releváns szempont
alapján, önkényesen, ésszerű indok nélkül tesznek megkülönböztetést a közterületet azonos feltételek mellett használó kereskedelmi, vendéglátó-ipari közterület-használók
között (ABH 2003, 784, 789.).
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. 2. számú melléklet VIII. pontja ésszerű
indok nélkül tesz aránytalanul nagy különbséget a közterületen értékesítést végzők között, ami így az Alkotmány
70/A. § (1) bekezdésében megfogalmazott diszkrimináció
tilalmát sérti, ezért a támadott rendelkezést megsemmisítette.
2. Mivel az Alkotmánybíróság az Ör. 2. számú melléklet VIII. pontja alkotmányellenességét az Alkotmány
70/A. § (1) bekezdésébe ütközése miatt megállapította,
ezért az Alkotmány 9. § (2) bekezdése állított sérelmének
vizsgálatát az eddigi gyakorlatát követve [31/1991.
(VI. 5.) AB határozat, ABH 1991, 133, 136.] mellőzte.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
112/2014. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–argentin államközi és intézményi kapcsolatok elmélyítése, valamint a kelet-közép-európai térségnek
az argentin közvéleményben való megismertetése terén kifejtett tevékenysége elismeréseként
Adalberto Rodríguez Giavarini, a  Nemzetközi Kapcsolatok Argentin Tanácsának (CARI – Külügyi Intézet) elnöke
részére,
a dízelmotorok fejlesztésében elért világszínvonalú eredményei a  magyar mérnöki teljesítmények nemzetközi
képviseletében betöltött szerepe, valamint az 1956-os forradalomban vállalt részvétele elismeréseként
dr. Anisits Ferenc nyugalmazott gépészmérnök részére,
a Babeş-Bolyai Tudományegyetemen belül a  magyar karok létrehozásában és működtetésében szerzett érdemei
elismeréseként
Cseke Péter, a Babeş-Bolyai Tudományegyetem tanára, író, publicista részére,
sokrétű tudományos, politikai és társadalmi szerepvállalása, valamint a  felvidéki magyar tudományos élet
kialakítása, fenntartása és az utánpótlás-nevelés terén végzett munkája elismeréseként
dr. Élesztős Pál, a Szlovák Műszaki Egyetem Alkalmazott mechanika és mechatronikai Intézetének helyettes vezetője
részére,
a székelyföldi nyomdaipar és az erdélyi magyar könyvkiadás területén végzett újító tevékenysége elismeréseként
Hajdú Áron Péter, az Alutus Nyomda Rt. vezérigazgatója, a Bookart Kiadó vezetője részére,
több évtizedes kiemelkedő zeneművészeti alkotótevékenysége, valamint a  fiatalabb generációk zenei és
zeneművészeti nevelése terén tanúsított odaadó tevékenysége elismeréseként
Huszár Elvira, az  Újvidéki Egyetem Magyar Tannyelvű Tanítóképző Karának egyetemi tanára, karmester, a  Magyar
Tudományos Akadémia tagja részére,
kiemelkedő geológusi, földtani és helytörténeti szakírói, valamint újságírói tevékenysége elismeréseként
Kisgyörgy Zoltán geológus, földtani és helytörténeti szakíró, újságíró részére,
a Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Egyetemen végzett magas színvonalú tanári és kutatói munkája,
életpályája elismeréseként
dr. Kovács Endre, a  Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Egyetem nyugalmazott professzora, nyugalmazott
tanszékvezető egyetemi tanára részére,
az erdélyi katolikus közösség lelki életének gondozása, valamint az  erdélyi magyarok nemzettudatának ápolása
érdekében végzett munkája elismeréseként
Kovács Sándor kolozs-dobokai római katolikus főesperes-plébános részére,
az Ausztráliában élő magyar közösségek összetartozásának erősítéséért tett szolgálatai, valamint a  sport, azon
belül a  labdarúgás népszerűsítéséért végzett több évtizedes sportújságírói és sportszakemberi tevékenysége
elismeréseként
Les Murray /Ürge László Imre István/ sportújságíró részére,
egyedülálló művészi pályája és az  erdélyi nemzet- és identitástudat megőrzése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Lőrincz Lehel szobrászművész, nyugalmazott reklámgrafikus részére,
a szlovákiai és magyarországi felsőoktatási intézmények közötti szoros együttműködés kialakítása és fenntartása
érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Madarász László PhD, a Kassai Műszaki Egyetem Villamosmérnöki és Informatikai Kara Kibernetika és Mesterséges
Intelligencia Tanszékének helyettes vezetője részére,
a szlovákiai magyarság megmaradásáért és öntudatra ébresztéséért végzett következetes és fáradhatatlan munkája
elismeréseként
Pázmány Péter, Dunaszerdahely volt alpolgármestere, a Kortárs Magyar Galéria egyik alapítója részére,
szerteágazó tudományos és szakmai tevékenysége, valamint az  erdélyi műemlékvédelem terén végzett
felbecsülhetetlen értékű munkája elismeréseként
Szabó Bálint György, a Kolozsvári Műszaki Egyetem egyetemi tanára részére,
múltunk, gyökereink kutatásáért, a  magyar, a  szász és a  székely jelképek, szimbólumok tudományos igényű
népszerűsítéséért és a székelyföldi magyar jelen erősítéséért
dr. Szekeres Attila István heraldikus részére,
a vajdasági magyar ifjúság keresztény szellemiségű nevelése és támogatása érdekében kifejtett több évtizedes
fáradhatatlan tevékenysége elismeréseként
Utasi Jenő, a tóthfalusi és oromi egyházközségek plébánosa, a Tóthfalusi Egyházi Oktatói Nevelő Központ vezetője
részére,
a Partiumi Keresztény Egyetemen végzett professzori munkája, valamint az  erdélyi kortárs művészeti életben
betöltött meghatározó szerepe elismeréseként
Újvárossy László, a Partiumi Keresztény Egyetem reklámgrafikai szakának professzora részére,
a délvidéki magyarság anyanyelvének ápolása, kultúrájának és identitásának megőrzése érdekében kifejtett
szerteágazó tevékenysége elismeréseként
Varnyú Ilona, Óbecse Város Önkormányzatának polgármesteri tanácsadója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. március 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
119/2011. (XII. 15.) VM rendelete a Nemzetközi Jelentőségű Vadvizek Jegyzékébe bejegyzett hazai védett vizek és vadvízterületek kihirdetéséről.
A nemzetközi jelentőségű vadvizekről, különösen mint a vízimadarak tartózkodási helyéről szóló, Ramsarban, 1971. február 2-án
elfogadott Egyezmény és annak 1982. december 3-án és 1987. május 28.–június 3. között elfogadott módosításai egységes
szerkezetben történő kihirdetéséről szóló 1993. évi XLII. törvény 4. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §
l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A nemzetközi jelentőségű vadvizekről, különösen mint a vízimadarak tartózkodási helyéről szóló, Ramsarban, 1971.
február 2-án elfogadott egyezmény és annak 1982. december 3-án és 1987. május 28.–június 3. között elfogadott
módosításai egységes szerkezetben történő kihirdetéséről szóló 1993. évi XLII. törvény hatálya alá az alábbi vizes
élőhelyek területei tartoznak mint védett vizek és vadvízterületek (a továbbiakban: Ramsari területek):
1. Szaporcai Ó-Dráva-meder Ramsari Terület 2. Dinnyési-fertő és a Velencei-tavi Madárrezervátum Ramsari Terület
3. Kardoskúti Fehér-tó Ramsari Terület 4. Mártélyi Ramsari Terület
5. Felső-kiskunsági szikes tavak Ramsari Terület 6. Izsáki Kolon-tó Ramsari Terület
7. Pusztaszeri Ramsari Terület 8. Hortobágyi Ramsari Terület
9. Tatai tavak Ramsari Terület 10. Fertő Ramsari Terület
11. Kis-Balaton Ramsari Terület 12. Balaton Ramsari Terület
13. Bodrog-zug Ramsari Terület 14. Ócsai Turjános Ramsari Terület
15. Rétszilasi-halastavak Ramsari Terület 16. Gemenc Ramsari Terület
17. Béda-Karapancsa Ramsari Terület 18. Pacsmagi-tavak Ramsari Terület
19. Biharugrai Ramsari Terület 20. Ipoly-völgy Ramsari Terület
21. Baradla-barlangrendszer és felszíni védőövezete Ramsari Terület 22. Felső-Tisza-vidék Ramsari Terület
23. Csongrád-bokrosi-sóstavak Ramsari Terület 24. Nyirkai-hany Ramsari Terület
25. Rába-völgy Ramsari Terület 26. Felső-kiskunsági szikes puszták Ramsari Terület
27. Borsodi-Mezőség Ramsari Terület 28. Montág-puszta Ramsari Terület
29. Dél-balatoni halastavak és berkek Ramsari Terület (2) A Ramsari területekhez az 1. mellékletben felsorolt helyrajzi számmal érintett területek tartoznak.
2. § A Ramsari területek adatlapjait a természetvédelemért felelős miniszter a Ramsari Titkársághoz megküldött adatlapok
és térképek alapján tartja nyilván. 3. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Nemzetközi Jelentőségű Vadvizek Jegyzékébe bejegyzett hazai védett vizek és vadvízterületek
körébe tartozó Dél-balatoni halastavak és berkek ramsari terület kihirdetéséről szóló 45/2011. (V. 31.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
2016/2017. (XII. 22.) Korm. határozata a Kemény Ferenc Sportlétesítmény-fejlesztési Program, valamint egyéb dél-pesti és észak-csepeli beruházások előkészítése és megtervezése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Budapest közigazgatási területén elhelyezkedő, a  Duna folyam – Rákóczi híd – Soroksári
út – Helsinki út – Csepeli átjáró – Gubacsi híd – Budapest belterület 209928 helyrajzi számú – Budapest belterület
209951/5 helyrajzi számú – Budapest belterület 209951/6 helyrajzi számú – Budapest belterület 209960/2 helyrajzi
számú – Budapest belterület 209961/8 helyrajzi számú – Budapest belterület 209967 helyrajzi számú – Budapest
belterület 209976 helyrajzi számú – Budapest belterület 209980 helyrajzi számú – Budapest belterület
209979 helyrajzi számú – Weiss Manfréd út – Budapest belterület 210020/1 helyrajzi számú ingatlanok által
határolt területen tervezett kollégiumi, sport, rekreációs és egyéb kapcsolódó infrastrukturális, valamint kiegészítő
funkciókat magába foglaló komplex városfejlesztés összehangolt előkészítése szükséges a  Kormány részére
bemutatott tartalommal, és támogatja annak ütemezett megvalósítását;
2. egyetért
a) a Kemény Ferenc Sportlétesítmény-fejlesztési Programról szóló 1839/2016. (XII. 23.) Korm. határozat
[a továbbiakban: 1839/2016. (XII. 23.) Korm. határozat] 2. pont a) alpontja szerinti Budapesti Xtrém Szabadidő
Park,
b) az 1839/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 2. pont b) alpontja szerinti Dunai Evezős Központ,
c) az 1839/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 2.  pont c) és d)  alpontja szerinti Budapesti Atlétikai Stadion,
szabadtéri edzőpályák, fedett pályás atlétikai edzőcsarnok, valamint az  ezek összeköttetését biztosító
gyalogos és kerékpáros hidak,
d) az 1839/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 2. pont f ) alpontja szerinti új Budapesti Velodrom,
e) a Ráckevei (Soroksári) Duna-ág – a  Kvassay Jenő út – a  Soroksári út – a  Magyarország rövid- és középtávú
közútfejlesztéséhez kapcsolódó infrastrukturális beruházások összehangolásáról és azok 2022-ig történő
megvalósításáról szóló 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozatban rögzített Új Duna-híd által határolt területen,
több ütemben megvalósuló, mintegy 8500 férőhelyes kollégiumi, sport, rekreációs, egyéb kapcsolódó
infrastrukturális, valamint kiegészítő funkciókat, továbbá a  műemléki védelem alatt álló Nagyvásárcsarnok
épületegyüttesének felújítását és integrálását is magába foglaló új városnegyed (a továbbiakban: Budapest
Diákváros) és
f ) az 1.  pontban lehatárolt térség feltárásához, külső és belső kapcsolatrendszeréhez, megközelítéséhez és
üzemeltetéséhez kapcsolódó valamennyi infrastrukturális fejlesztés
megvalósítására irányuló beruházások előkészítésével, az  1.  pontban meghatározott térség összetett
városfejlesztéséhez szükséges jogszabályok előkészítésével és megalkotásával, a  településrendezési és
várostervezési eszközök, valamint az egyes létesítmények megvalósításához szükséges engedélyes, valamint kiviteli
tervek teljes körű elkészítésével a részére az előterjesztésben bemutatott tartalomra figyelemmel;
3. egyetért azzal, hogy az 1. pont szerinti kiemelt kormányzati célhoz kapcsolódóan a H6 és H7 HÉV vonalak fejlesztése
a  fejlődő térség jelenlegi és távlati forgalmi igényeit is alapul véve, mennyiségben, minőségben és gyorsaságban
a  mainál magasabb szinten kiszolgálni képes, a  2.  pontban meghatározott beruházások és egyéb urbanisztikai
fejlesztések számára is kellően nagy kapacitástartalékkal rendelkező módon valósuljon meg, továbbá a Duna-part
közterületi megújítása érdekében – a Petőfi híd és a Rákóczi híd közé eső HÉV vágányok megfelelő vezetésével –
elő kell, hogy segítse a Nemzeti Színház és a Művészetek Palotája térségének és közvetlen környezetének kiemelt
kulturális intézményekhez méltó kialakítását és a  területnek a  Duna-parttal való korlátozásmentes fizikai és
gyalogos közlekedési kapcsolatát, ezért felhívja a közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztost,
hogy ezek a kritériumok kötelező elemként kerüljenek érvényesítésre a fővárosi HÉV vonalakra vonatkozó egységes
fejlesztési stratégia és program előkészítése során;
Felelős: közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztos
Határidő: a fővárosi HÉV vonalakra vonatkozó egységes fejlesztési stratégia és program előkészítése során
folyamatosan
 4. a 2.  pontban meghatározott beruházások előkészítésének kormányzati felelőseként az  egyes kiemelt budapesti
beruházásokért felelős kormánybiztost (a továbbiakban: kormánybiztos) jelöli ki, és felhívja a kormánybiztost, hogy
felkérés alapján Budapest Főváros Önkormányzata és az  illetékes kerületi önkormányzatok közreműködésével
gondoskodjon a  2.  pont szerinti feladatok elvégzéséről, a  szükséges tervpályázatok és közbeszerzési eljárások
lefolytatásáról;
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos
5. felhívja a  kormánybiztost, hogy az  emberi erőforrások miniszterével, valamint felkérés alapján Budapest Főváros
Önkormányzata és az  illetékes kerületi önkormányzatok közreműködésével gondoskodjon az  1.  pontban
lehatárolt térségnek – különös tekintettel a Budapest Diákváros területének – a mestertervét, valamint a telepítési,
tájolási, urbanisztikai és közlekedési viszonyokat, a  kötelező és opcionális funkciókat is tisztázó helyszínrajzokat
készítő építésziroda kiválasztásához szükséges nemzetközi tervpályázati eljárás lefolytatásáról, a  legjobbnak ítélt
pályaművet készítő pályázóval történő szerződés megkötéséről, a  végleges helyszínrajzok elkészítéséről, valamint
a kidolgozott mestertervről és a helyszínrajzokról készítsen jelentést a Kormány részére;
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a tervpályázat kiírása tekintetében 2018. június 30.
 a jelentés elkészítése tekintetében 2019. július 31.
6. felhívja a  kormánybiztost és a  közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztost, hogy
az 1. pontban meghatározott kiemelt kormányzati cél megvalósítása érdekében – felkérés alapján Budapest Főváros
Önkormányzata és az  illetékes kerületi önkormányzatok közreműködésével – készítsen egységes városfejlesztési
tanulmányt az 1. pontban lehatárolt térség város- és közlekedésfejlesztési összefüggéseiről, összehangolt fejlesztési
szükségleteiről és lehetőségeiről, a  felmerülő stratégiai kérdésekről, és annak lényegi tartalmát jelentésben
mutassák be a Kormány részére;
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztos
Határidő: 2018. június 30.
 7. az 1.  pontban lehatárolt térséget érintő városfejlesztési, magasépítési és közlekedésfejlesztési beruházások
összhangjának megteremtése érdekében felhívja a  Kormány tagjait, valamint a  közlekedési infrastrukturális
fejlesztésekért felelős kormánybiztost, hogy az  illetékességi és feladatkörükbe tartozó, az  1.  pont szerinti térség
fejlesztését közvetve vagy közvetlenül érintő kormányzati feladatok, intézkedések, fejlesztési projektek előkészítése
és megvalósítása során, azok tartalmáról és körülményeiről előzetesen tájékoztassák a  kormánybiztost, illetve
az ezekkel kapcsolatban a Kormány számára készített összes döntés-előkészítő dokumentumban, előterjesztésben
vagy jelentésben kifejezetten jelenítsék meg a  kormánybiztos véleményét, továbbá a  megvalósításért felelős
szervezetek, kormányzati szereplők kötelezően és folyamatosan tájékoztassák a kormánybiztost az egyes projektek
előrehaladásáról;
Felelős: érintett miniszterek
közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztos
egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: az érintett projektek előkészítése és megvalósítása során folyamatosan
 8. felhívja a  kormánybiztost, hogy a  Petőfi híd és a  Rákóczi híd közötti Duna-part közterületi megújítása érdekében
– beleértve a H7 HÉV vonal vágányainak 3. pont szerinti kiváltásával felszabaduló terület közösségi célú funkcionális
hasznosítását, valamint a  terület csatlakozó vízfelületi és közlekedési kapcsolatainak kidolgozását, figyelembe
véve a város és folyópart kapcsolatának erősítését, illetve a Budapesti Atlétikai Stadion északi feltárását – felkérés
alapján Budapest Főváros Önkormányzatának és Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzatának
közreműködésével gondoskodjon építészeti tervpályázat lefolytatásáról;
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2018. december 31.
9. a Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.)
Korm. rendelet [a továbbiakban: 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet] 2.  § (2)  bekezdés m)  pontjában foglalt
előkészítési fázisra – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári díjak összegével együtt –
a  2.  pont a)  alpontjában meghatározott beruházás tekintetében 281 000 000 forint, a  2.  pont b)  alpontjában
meghatározott beruházás tekintetében 292 000 000 forint és a  2.  pont c)  alpontjában meghatározott beruházás
tekintetében 2 427 000 000 forint forrást biztosít a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy a  támogatott előkészítési fázisokat
legkésőbb 2018. december 31-ig kell megvalósítani;
10. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím 68. Kemény Ferenc Program jogcímcsoporttal történő
kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 11. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Kvtv. 20.  § (5)  bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a  2.  pont
a)–c)  alpontja szerinti beruházások megvalósítása érdekében – gondoskodjon 3 000 000 000 forint egyszeri
átcsoportosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím,
68. Kemény Ferenc Program jogcímcsoport javára, a  fel nem használt rész tekintetében a  Beruházás Előkészítési
Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
 a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a 15. pont a) alpontjában meghatározott
jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
 12. egyetért azzal, hogy a  9.  pontban meghatározott előkészítési fázist a  KKBK Kiemelt Kormányzati Beruházások
Központja Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: KKBK Nonprofit Zrt.) valósítsa meg;
 13. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter közreműködésével gondoskodjon
a  2.  pontban meghatározott beruházások előkészítésével összefüggő feladatok – a  Beruházás Előkészítési Alap
terhére nem támogatott előkészítési fázisok tekintetében, a  9.  pontban biztosított forráson felül történő –
finanszírozása érdekében, a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári díjak összegével
együtt
a) a 2018. évben 8 025 000 000 forint, a 2019. évben 12 230 000 000 forint, a 2020. évben 6 482 000 000 forint,
a  2021. évben 6 876 000 000 forint és a  2022. évben 1 270 000 000 forint forrás biztosításáról a  központi
költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet javára a KKBK Nonprofit Zrt. részére felhasználható
módon,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2018. évi forrás tekintetében a felmerülés ütemében
 a 2019., a 2020., a 2021. és a 2022. évi források tekintetében az adott évi központi költségvetés
tervezése során
b) a 2018. évben 1 400 000 000 forint, a 2019. évben 1 400 000 000 forint, 2020. évben 358 000 000 forint és
2021. évben 100 000 000 forint pótlólagos forrás biztosításáról a  központi költségvetés XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet javára, a  KKBK Nonprofit Zrt. által, a  KKBK Nonprofit Zrt. működési
támogatásával egységesen felhasználható módon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2018. évi forrás tekintetében 2018. február 15. és 2018. augusztus 15.
 a 2019., a 2020. és a 2021. évi források tekintetében az adott évi központi költségvetés
tervezése során
 14. egyetért azzal, hogy az 1839/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 9. pontjában biztosított forrás fel nem használt része
a 2. pont szerinti beruházások előkészítéséhez kerüljön felhasználásra;
 15. felhívja a kormánybiztost, hogy
a) készítsen jelentést a  Kormány számára a  222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti
beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében, a  9.  pontban meghatározott előkészítési fázis
végrehajtásának állapotáról, valamint az átcsoportosított forrás felhasznált összegéről,
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2019. január 30.
b) az előkészítési fázis eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  előkészítés
folytatásának kérdéséről;
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2019. január 30.
16. felhívja a  kormánybiztost, hogy a  2.  pontban meghatározott beruházások megvalósítása érdekében – a  15.  pont
b) alpontjában foglaltakon túl – készítsen előterjesztést a Kormány részére a kivitelezés, a kivitelezéshez kapcsolódó
feladatok és költségek, valamint az üzemeltetésre vonatkozó koncepció bemutatása céljából;
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: a 2. pontban meghatározott egyes beruházásokra vonatkozó előkészítési és tervezési feladat
lezárulását követően azonnal
 17. felhívja a  kormánybiztost, hogy – a  15. és a  16.  pont figyelembevételével – készítsen jelentést és számoljon be
a Kormány részére minden költségvetési évben egyszer a 2. pontban meghatározott beruházások előkészítésének
előrehaladásáról, valamint a 9. pont és a 13. pont szerinti források felhasználásáról.
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2022-ig évente december 31-ig
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
107/2014. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar történettudomány számára komoly nemzetközi elismerést hozó tudományos tevékenységéért,
Magyarország XVI–XIX. századi társadalomtörténetének, egyház- és vallástörténetének kimagasló színvonalú
feldolgozásáért
dr. Ausch Sándorné Péter Katalin, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia
Bölcsészettudományi Kutatóközpontja Történettudományi Intézetének professor emeritusa részére,
az Országház felújításában végzett kimagasló színvonalú munkája elismeréseként
Balogh Miklós, a Reneszánsz Zrt. elnök-tulajdonosa részére,
a magyarországi társadalom- és bölcsészettudományi alapkutatásokban játszott tudományszervezői szerepe,
valamint az  Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Társadalom- és Bölcsészettudományi Kollégiumának
titkáraként folytatott szakmailag és emberileg is kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Bartos Huba Géza PhD, a  Magyar Tudományos Akadémia Nyelvtudományi Intézetének osztályvezetője, az  Eötvös
Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kara Kínai Tanszékének egyetemi docense, az  Országos
Tudományos Kutatási Alapprogramok
Társadalom- és Bölcsészettudományi Kollégiumának titkára részére,
az Alföld oktatási és szociális intézményeinek fejlődése, a  helyi közösségek megerősítése érdekében végzett
lelkiismeretes munkája, valamint következetes és példamutató életútja elismeréseként
id. Besztercey András, a Nagykunsági Református Egyházmegye Esperesi Hivatalának esperese részére,
a hazai zöldségnövény-kutatás és -nemesítés, a vetőmag-forgalmazás irányítása, valamint a kertészeti képzésben és
a szakmai érdekképviselet területén kifejtett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
dr. Bittsánszky János, a Zöldségtermesztési Kutató Intézet Zrt. vezérigazgatója részére,
számos színpadi- és filmszerepben nyújtott kimagasló színvonalú alakítása elismeréseként
Bordán Irén színművész részére,
több évtizedes, a  gyógypedagógus-képzés terén végzett munkája, valamint nemzetközileg is kiemelkedő
tudományos tevékenysége elismeréseként
dr. Csányi Yvonne, a  pszichológia tudomány kandidátusa, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bárczi Gusztáv
Gyógypedagógiai Kara Hallássérültek Pedagógiája Tanszékének professor emeritusza részére,
a finn–magyar kulturális kapcsolatok építése és a  finnugrisztikai kutatások terén elért kiemelkedő teljesítménye
elismeréseként
Csepregi Márta PhD, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Karának egyetemi docense,
tanszékvezető részére,
a spanyol nyelvű irodalom remekműveinek kimagasló színvonalú magyarra fordításáért
dr. Csuday Csaba műfordító részére,
a magyar és francia mezőgazdasági szakoktatáson belüli kapcsolatok erősítése érdekében végzett, másfél évtizedes
kiemelkedő munkája elismeréseként
Davidovics László, a  Bethlen Gábor Mezőgazdasági és Élelmiszeripari Szakképző Iskola és Kollégium igazgatója
részére,
a vegyipari műveletek, az  alkalmazott statisztika több évtizedes magas színvonalú oktatásáért, kutatásáért és
kiemelkedő oktatásszervezői tevékenységéért
dr. Deák András György PhD, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Vegyészmérnöki és Biomérnöki
Kar, Kémiai és Környezeti Folyamatmérnöki Tanszékének egyetemi docense, dékánhelyettes részére,
kimagasló oktató és tudományos tevékenysége, különösen a levegőkémia terén elért eredményei elismeréseként
dr. Gelencsér András, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Pannon Egyetem Mérnöki Karának
dékánhelyettese, egyetemi tanár részére,
a mezőgazdaság gépesítése, a  gépészmérnöki tudományok oktatása, valamint a  tudomány-diplomácia és
a tudományos ismeretterjesztés területén végzett öt évtizedes munkája elismeréseként
dr. Gyürk István, a Szent István Egyetem Gépészmérnöki Kara Mechanikai és Géptani Intézetének professor emeritusa
részére,
a Balaton vízminőségének romlását okozó tényezők feltárásában és a  folyamat sikeres visszafordításának
tudományos megalapozásában kifejtett példaértékű és eredményes munkája elismeréseként
dr. Herodek Sándor, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Ökológiai
Kutatóközpontja Balatoni Limnológiai Intézetének tudományos tanácsadója részére,
a nyelőcső és a  gyomor betegségeinek kutatásában és sebészi kezelésében, a  laporoszkópos sebészet
meghonosításában és fejlesztésében, valamint az  onkológiai sebészet modern felfogásának elterjesztésében
szerzett elévülhetetlen érdemei elismeréseként
dr. Horváth Örs Péter, a Pécsi Tudományegyetem Klinikai Központja Sebészeti Klinikájának egyetemi tanára részére,
a Semmelweis Egyetem Kútvölgyi Klinikai Tömbje Kiemelt Ambulanciájának élén eltöltött másfél évtizedes
elkötelezett vezetői munkájáért, valamint kiemelkedő tudományos és tudományszervezői tevékenysége
elismeréseként
dr. Janecskó Mária, a Semmelweis Egyetem Kútvölgyi Klinikai Tömbje Kiemelt Ambulanciájának vezetője, egyetemi
docens részére,
az asztrofizika terén elért kimagasló tudományos eredményei, valamint a határainkon túl is jelentős iskolateremtő
tudomány- és oktatásszervezői tevékenysége elismeréseként
dr. Jankovics István, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, csillagász, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem
Gothard Asztrofizikai Obszervatórium és Multidiszciplináris Kutatóközpontjának tudományos főmunkatársa részére,
a magyar energiapolitika alakításában végzett kiemelkedő szakmai tevékenysége elismeréseként
dr. Járosi Márton gépészmérnök, erőművi energetikus szakmérnök részére,
a XIX–XX. századi művészet, a  nagybányai művésztelep története, a  magyar grafika, valamint a  klasszikus magyar
avantgarde területén végzett kutatásai elismeréseként
Jurecskó László művészettörténész részére,
a jogtudomány területén végzett több évtizedes sokoldalú szakmai tevékenysége, eredményes oktató, publikációs
és szakmai-közéleti munkája elismeréseként
Kecskés László Andor, a  Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a  Pécsi Tudományegyetem Állam- és
Jogtudományi Kara Polgári Jogi Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára, dékán részére,
a sejtkutatás terén elért kimagasló tudományos kutatói tevékenysége és oktatói munkája elismeréseként
dr. Kellermayer Miklós, az orvostudomány kandidátusa, a Pécsi Egyetem professor emeritusa részére,
a honfoglalás kori leletanyag összegyűjtésében, kiadásában végzett adatfeltáró, értelmező és iskolateremtő
munkájáért
dr. Kovács László, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi
Kutatóközpontja Régészeti Intézetének nyugalmazott tudományos tanácsadója részére,
egyedülálló szakmai tevékenysége, a társadalom javát szolgáló és a fiatal tehetségek támogatása érdekében végzett
fáradhatatlan munkája elismeréseként
Kováts Balázs László vegyészmérnök, atomerőmű-szakmérnök, címzetes egyetemi docens,
példaértékű, magyar és angol nyelven is magas szakmai hozzáértéssel végzett, kimagasló kutatói és oktatói
pályafutása elismeréseként
dr. Lázár György, a Szegedi Tudományegyetem Kórélettani Intézetének professzor emeritusa részére,
a magyar gyógyszeripar fejlesztése és a  magyar emberek egészségének megőrzése érdekében végzett kimagasló
munkája elismeréseként
Major Ferenc, a Béres Gyógyszergyár Zrt. vezérigazgatója részére,
kimagasló művészi pályája, koreográfusi és kultúraszervező tevékenysége elismeréseként
Mucsi János Béla, a Duna Művészeti Társaság Nemzetközi Multikulturális Alapítvány elnöke részére,
a gyógyítás terén, valamint a  Markusovszky Egyetemi Oktatókórház főigazgatójaként végzett kimagasló
tevékenysége elismeréseként
dr. Nagy Lajos Zoltán PhD, a szombathelyi Markusovszky Egyetemi Oktatókórház főigazgatója részére,
a magyarországi történeti kertek védelme, helyreállítása, folyamatos megóvása és gondozása érdekében végzett
több évtizedes kiemelkedő jelentőségű munkája elismeréseként
dr. Örsi Károly Imre, az Országos Műemléki Felügyelőség vezető kertépítésze részére,
kimagasló építésztervezői, oktatói és tudományos munkája elismeréseként
Pálfy Sándor Péter, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Urbanisztika Tanszékének tanszékvezető
egyetemi tanára részére,
a fizikai kutatásokat támogató információtechnológiai módszerek és információkommunikációs rendszerek
szakértőjeként a Wigner Adatközpont létrehozásában vállalt kiemelkedő szerepe elismeréseként
Pető Gábor László, a Magyar Tudományos Akadémia Wigner Fizikai Kutatóközpontjának projektvezetője részére,
a magyar jogtörténet fejlesztésében betöltött szerepe és a  közjegyzőség érdekében kifejtett kimagasló szakmai
tevékenysége elismeréseként
dr. Rokolya Gábor közjegyző részére,
példaértékű szakmai munkája és innovatív kutatói tevékenysége elismeréseként
dr. Rovó László Róbert PhD, a  Szegedi Tudományegyetem Fül-Orr-Gégészeti és Fej-Nyaksebészeti Klinikájának
tanszékvezető egyetemi tanára részére,
kimagasló szakmai tevékenysége, építészeti fejlesztései elismeréseként
Salamin Ferenc Ybl Miklós-díjas építész, az Axis Építésziroda Kft. vezető tervezője részére,
több évtizedes kimagasló színvonalú újságírói tevékenysége elismeréseként
Seszták Ágnes, a Magyar Nemzet főmunkatársa, újságíró, pedagógus részére,
a magyarországi autógyártási beruházások elősegítése és támogatása érdekében végzett munkája, valamint
Szentgotthárd és térsége oktatási, kulturális és sportéletének fejlődéséhez való hozzájárulása elismeréseként
Solt Tamás, az Opel Szentgotthárd Kft. igazgatója részére,
a francia irodalom hazai kutatása és a  komparatisztika területén elért eredményei, valamint Magyarország
franciaországi nagyköveteként és Európa Tanács-, valamint UNESCO-nagykövetként végzett diplomáciai
tevékenysége elismeréseként
dr. Szávai János Mihály irodalomtörténész, kritikus, műfordító részére,
kiemelkedő pályafutása, az  ügyészi utánpótlás nevelésében betöltött szerepe, példaértékű szakmai munkája és
eredményes vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Szemők Szilárd József, a Bács-Kiskun Megyei Főügyészség főügyész-helyettese részére,
több évtizeden át mély elhivatottsággal és széles körű szakmai felkészültséggel végzett ügyészi munkája
elismeréseként
dr. Szeri László nyugalmazott ügyész részére,
négy évtizedes kimagasló színvonalú oktató-nevelő és tudományos munkája, valamint a Nyugat-magyarországi
Egyetem Közgazdaságtudományi Karán a német nyelvű képzés szervezésében vállalt szerepe elismeréseként
dr. Székely Csaba Gyula, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Nyugat-magyarországi Egyetem
Közgazdaságtudományi Karának egyetemi tanára részére,
közel öt évtizedes lelkiismeretes ügyvédi munkája és közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Szomszéd Károly, a Nógrád Megyei Ügyvédi Kamara elnöke részére,
kiemelkedő táncművészeti, koreográfusi, valamint rendezői munkája elismeréseként
Tunyogi Henriett táncművész, koreográfus részére,
a műemlékvédelem területén végzett meghatározó jelentőségű életműve, ezen belül monostoraink,
egyházashelyeink helyreállítása, valamint történelmi és kultúrtörténeti ismereteink bővítése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
dr. Valter Ilona, az  Országos Műemléki Felügyelőség nyugalmazott régésze, a  Műemlékvédelem című szaklap
főszerkesztője, a Magyar Művészettörténeti és Régészeti Társaság tiszteletbeli tagja részére,
az ügyészi szervezetben eltöltött hosszú és eredményes pályafutása, közel két évtizedes kimagasló vezetői
tevékenysége elismeréseként
dr. Varga Árpád András, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Főügyészség főügyésze részére,
a Collegium Pázmáneum rektoraként végzett munkája, a  magyar katolikus egyház ausztriai képviselete, valamint
Mindszenty József hercegprímás emlékének őrzése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Varga János, a bécsi Collegium Pázmáneum rektora részére,
több évtizedes fáradhatatlan és eredményes zenepedagógusi pályája, valamint a  magyar zenei életben betöltött
kiemelkedő szerepe elismeréseként
Varga Károly zenepedagógus, karnagy részére,
iskolateremtő oktatói tevékenysége, aktív kutatói munkája, valamint műszaki-tudományos kutatási projektek
szervezésében és vezetésében játszott szerepe elismeréseként
dr. Verő Balázs György, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Dunaújvárosi Főiskola Műszaki Intézetének
egyetemi tanára és a  Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közhasznú Nonprofit Kft. tudományos igazgatóhelyettese
részére,
az SOS TRANSILVANIA Nemzetközi Szervezet megalapításáért és a  Romániában tervezett magyar falurombolások
elleni nemzetközi tiltakozások megszervezésében játszott szerepéért
Zabolai Csekme Éva evangélikus lelkész, az  ENSZ Nemzetközi Munkaügyi Hivatalának volt munkatársa,
az Evangélikus Egyházak Világtanácsának nemzetközi szakértője részére,
a modern matematikai módszerek geodéziai alkalmazásainak terén elért magas színvonalú elméleti és gyakorlati
eredményei, valamint tudományos közéleti, tudományszervezői és intézetigazgatói tevékenysége elismeréseként
dr. Závoti József, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati és
Földtudományi Kutatóközpontja Geodéziai és Geofizikai Intézetének tudományos tanácsadója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
polgári tagozata; a rendőrség hivatásos és közalkalmazotti állományában végzett négy évtizedes kiemelkedő munkája során elért
eredményei, valamint példamutató szolgálati életútja elismeréseként
dr. Barta Erika nyugállományú rendőr ezredes, a Nemzeti Védelmi Szolgálat hivatalvezetője részére,
több évtizedes kimagasló oktató-nevelő munkája, valamint a  rendőri szervek érdekében végzett példamutató
tevékenysége elismeréseként
dr. Janza Frigyes nyugállományú rendőr vezérőrnagy, a Belügyminisztérium Oktatási, Képzési és Tudományszervezési
Főigazgatóságának miniszteri megbízottja, főszemlélő, címzetes egyetemi docens részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. március 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2013. (XI. 15.) MBFH utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Informatikai Biztonsági Politikájának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki.
1. § A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban: MBFH) Informatikai Biztonsági Politikáját (a továbbiakban:
Politika) az utasítás melléklete1 tartalmazza.
2. § Az  utasítás hatálya – az  abban foglalt kivételek figyelembevételével – kiterjed az  MBFH és területi szervei,
a  bányakapitányságok (a továbbiakban együtt: bányafelügyelet) teljes és részmunkaidőben foglalkoztatott,
valamennyi határozatlan és határozott időre kinevezett köztisztviselőjére és ügykezelőjére, valamint a  munka
törvénykönyve hatálya alá tartozó munkavállalójára (a továbbiakban együtt: munkatárs).
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a  Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Informatikai Biztonsági Politikájáról szóló 1/7/2010. MBFH
utasítás.
Jászai Sándor s. k.,
 elnök


text:
1650/2013. (IX. 17.) Korm. határozata a KEOP-7.1.3.0/09-2010-0013. (KEOP-1.3.0/09-11-2012-0017.) számú ivóvízminőség-javító beruházás saját hatáskörben történő megvalósításáról.
A Kormány a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16.  §-a és az  Európai Unió
vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében
szükséges intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet alapján a  KEOP-7.1.3.0/09-2010-0013.
(KEOP-1.3.0/09-11-2012-0017.) számú ivóvízminőség-javító beruházás (a  Szigetvári Kistérség Ivóvízminőség-javító
Programja) megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodik.
A beruházás a  következő településeket érinti: Almamellék, Bánfa, Boldogasszonyfa, Bürüs, Dencsháza, Endrőc,
Gyöngyösmellék, Horváthertelend, Ibafa, Katádfa, Kétújfalu, Kistamási, Magyarlukafa, Molvány, Nemeske, Pettend,
Rózsafa, Somogyhárságy, Szentegát, Szentlászló, Szörény, Teklafalu, Tótszentgyörgy, Várad, Zádor.
Az érintett helyi önkormányzatok kötelesek a  beruházás megvalósításához szükséges, tulajdonukat érintő
intézkedések tűrésére.
A Kormány a megvalósítással kapcsolatos feladatok ellátására az Országos Vízügyi Főigazgatóságot jelöli ki.
A Kormány e  határozatának bírósági felülvizsgálatát az  érintett önkormányzat képviselő-testülete a  Fővárosi
Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnál kérheti. A  perben felperesként az  önkormányzat képviselő-testülete,
alperesként a Kormány vesz részt. A Kormányt a belügyminiszter képviseli.
A keresetlevelet a  belügyminiszternél a  felülvizsgálni kért határozat Magyar Közlönyben történő közzétételének
napjától számított tizenöt napon belül kell benyújtani.
INDOKOLÁS Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban:
irányelv) 1. melléklete határozza meg azokat a követelményeket, amelyeknek az emberi fogyasztásra szánt víznek
meg kell felelnie. Az irányelv rendelkezéseit az ivóvíz minőségi követelményeiről és az ellenőrzés rendjéről szóló
201/2001. (X. 25.) Korm. rendelet ültette át a hazai jogrendbe. A rendelet az arzén tekintetében a 10 µg/l, a bór
esetében az 1 mg/l, míg a fluorid esetében az 1,5 mg/l határértéknek való megfelelést írja elő.
Magyarországon – a 2011. november hónapban az Európai Bizottság részére megküldött átmeneti eltérésre irányuló
kérelem és mellékletei alapján – 365 település(rész)en ezen paraméterek valamelyike, vagy egyszerre több paraméter
vonatkozásában a mért határérték meghaladja az irányelv szerinti megengedett szintet. Az érintett települések
túlnyomó része indult az ivóvízminőség javítását szolgáló Környezet és Energia Operatív Program (a  továbbiakban:
KEOP) által finanszírozott pályázatokon, amelynek záró elszámolási határideje 2015. június 30-án jár le.
A szükséges uniós források a KEOP keretein belül rendelkezésre állnak, a helyi önkormányzatok és az önkormányzati
társulások európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítéséhez nyújtható támogatásról szóló
19/2013.  (V.  22.) ВМ rendelet szerint a saját erőt a belügyminiszter által kezelt EU Önerő Alap támogatásának
keretéből 100%-ban pályázhatják az önkormányzatok és társulásaik, amennyiben a rendelet 6. § (5) bekezdésében
előírt feltételek teljesülnek.
Az Európai Bizottság 2012. május 30-i keltezésű, a Magyarország által az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről
szóló 98/83/EK tanácsi irányelv alapján kért eltérésről szóló C(2012) 3686 határozata alapján, a határozatban
feltüntetett települések tekintetében 2012. december 26-tól az irányelv mellékletében meghatározott szigorúbb
követelményeket kell a teljes népesség tekintetében teljesíteni.
A döntésre figyelemmel minden rendelkezésre álló eszközzel fel kell gyorsítani a KEOP pályázati rendszerben
elfogadott beruházások megvalósítását.
A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16. §-a alapján, ha az Európai Unió vagy
más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettség határideje eredménytelenül telt el, a Kormány a kötelezettséggel
összefüggő beruházás megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodhat, amelyről határozatot hoz.
Az ezzel összefüggő döntéshozatali folyamatot az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé
vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről szóló
170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet szabályozza.
A KEOP-7.1.3.0/09-2010-0013. (KEOP-1.3.0/09-11-2012-0017.) számú ivóvízminőség-javító beruházás (a Szigetvári
Kistérség Ivóvízminőség-javító programja) esetében a kötelezettség beálltáig, 2012. december 25-ig a projekt
befejezése nem történt meg.
A tenderdokumentáció minőségbiztosítása folyamatban van. A tervezett közbeszerzési eljárás megindítása
késedelmet szenved, amely veszélyezteti a beruházás megkezdését és a projektzárás határidejét, ezért a projekt
saját hatáskörben történő megvalósítása indokolt.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2018. (X. 17.) ME utasítása miniszterelnöki biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
32. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 32.  § (2)  bekezdése szerint alkalmazni rendelt 31.  § (2)  bekezdés b)  pontja
alapján Tessely Zoltánt 2018. október 18. napjától a  Pannónia Szíve és a  Velencei-tó (a továbbiakban: Térség)
területfejlesztéséért felelős miniszterelnöki biztossá nevezem ki.
2. § A miniszterelnöki biztos tevékenysége keretében
a) a Térséghez tartozó megyei fejlesztési biztossal, valamint a megyei önkormányzat képviselőivel és a Velencei-tó
és Térsége, Váli-völgy, Vértes Térsége Fejlesztési Tanáccsal együttműködve összehangolja a  Térséget érintő
projektek előkészítését és végrehajtását;
b) részt vesz a Térség fejlesztésére vonatkozó koncepció kidolgozásában és végrehajtásában;
c) az a) és b) pontokban foglalt feladatokkal összefüggő turisztikai kérdésekben együttműködik a turizmusért
felelős miniszterrel;
d) figyelemmel kíséri a Vörösmarty Mihály Emlékkiállítás megvalósítását;
e) ellátja a Térséghez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó fejlesztési források terhére támogatott projektek
megvalósításával összefüggő koordinációs feladatokat;
f ) az érintett szervektől, szervezetektől adatokat, információkat kérhet, a  kapcsolódó dokumentumokba
– a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet.
3. § A miniszterelnöki biztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja.
4. § A  miniszterelnöki biztost tevékenysége ellátásáért a  Ksztv. 31.  § (7)  bekezdése szerinti juttatás, valamint
– a Ksztv. 32. § (2) bekezdése alapján alkalmazni rendelt 31. § (9) bekezdés a) pontja alapján – legfeljebb államtitkári
illetménynek megfelelő összegű díjazás illeti meg.
5. § A miniszterelnöki biztos tevékenységét a Miniszterelnökségen működő titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszterelnöki biztosi kinevezéséről szóló 2/2018. (VI. 6.) ME utasítás.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök