type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
137/2016. (VI. 13.) Korm. rendelete az elektronikus ügyintézési szolgáltatások nyújtására felhasználható elektronikus aláíráshoz és bélyegzőhöz kapcsolódó követelményekről.
A Kormány az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 105.  §
(1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel –
a) az  elektronikus ügyintézési célra használható elektronikus aláíráshoz és bélyegzőhöz kapcsolódó
tanúsítványt igénylőre (a továbbiakban: igénylő),
b) az elektronikus ügyintézést biztosító szervre,
c) az  elektronikus ügyintézési célra használható elektronikus aláírással vagy bélyegzőkkel kapcsolatos bizalmi
szolgáltatóra, valamint az ilyen szolgáltatásokat nyújtani kívánókra,
d) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: NMHH)
terjed ki.
(2) A  titkos információgyűjtés, valamint titkos adatszerzés eszközei és módszerei alkalmazásában, engedélyezésében
részt vevő szervek, valamint személyek e feladatkörükben eljárva, egymás közötti, zárt körben történő elektronikus
aláírás vagy bélyegző létrehozását, elfogadását, felhasználását a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz
kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2014. július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: eIDAS
Rendelet) 2. cikk (2) bekezdése szerint külön megállapodásban szabályozhatják.
(3) A (2) bekezdés szerinti megállapodás alapján nyújtott szolgáltatásokra e rendelet előírásait nem kell alkalmazni.
 (4) E rendelet alkalmazásában
1. közigazgatási gyökértanúsítvány: a  közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató által kibocsátott tanúsítvány,
amelyben a  közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató elektronikus bélyegzőjével hitelesíti az  elektronikus
ügyintézési célra, illetve közigazgatási célra használható elektronikus aláírás- vagy bélyegző tanúsítványára
meghatározott követelményeknek megfelelő tanúsítványt kibocsátó bizalmi szolgáltató nyilvános kulcsát
és tanúsítja, hogy a  tanúsítvány által megjelölt bizalmi szolgáltató az  ügyintézési célra felhasználható
tanúsítványt bocsát ki;
2. elektronikus tájékoztatás szabálya: az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól
szóló 2015. évi CCXXII. törvény (a továbbiakban: E-ügyintézési tv.) felhatalmazása alapján kiadott végrehajtási
rendeletekben meghatározott, az  elektronikus ügyintézési eljárásokkal kapcsolatos tájékoztatás módjára
vonatkozó szabály;
3. távoli elektronikus aláírás: nem az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv hivatali helyiségében, de annak
elektronikus ügyintézésével összefüggésben történő elektronikus aláírás.
2. Az e-közigazgatásért felelős miniszternek a közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltatóval
kapcsolatos feladatai
2. § Az elektronikus aláírásra és bélyegzőre vonatkozó jogszabályok, az  Európai Unió általános hatályú, közvetlenül
alkalmazandó kötelező jogi aktusai, valamint szabványban vagy egyéb követelmények figyelembevételével
az  NMHH és az  e-közigazgatásért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) rendszeresen, évente legalább egy
alkalommal egyeztet arról, hogy a közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltatónak milyen, a működéshez szükséges
szabályozási dokumentumokkal (politikákkal, szabályzatokkal és eljárásrendekkel) kell rendelkeznie.
3. A közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató 3. § (1) A közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató elektronikus bélyegzőjével hitelesíti az e rendeletben az elektronikus
ügyintézést biztosító állami szervek által használt bizalmi szolgáltatáshoz tartozó tanúsítvánnyal szemben
meghatározott követelményeknek megfelelő tanúsítványt kibocsátó bizalmi szolgáltató nyilvános kulcsát, és erről
közigazgatási gyökértanúsítványt bocsát ki.
(2) A  közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató az  NMHH szervezeti egysége, működtetéséről az  NMHH
− az e rendeletben meghatározottak szerint – gondoskodik, vezetőjét az NMHH elnöke nevezi ki.
4. § (1) A  közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltatónál a  jogszabályban meghatározott bizalmi munkakörök közül önálló
munkakört kell létesíteni a biztonsági tisztviselő és a független rendszervizsgáló számára.
(2) A  közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltatót igazoló bélyegző-létrehozó adat előállítását, másolását,
megsemmisítését, valamint elektronikus bélyegző létrehozását a  közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató
szabályzatában arra feljogosított személyek együttes részvételével, más személyek jelenlétét kizárva kell elvégezni.
(3) A közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató vezetője, valamint az (1) és (2) bekezdésben meghatározott személyek
az NMHH köztisztviselői.
(4) Az  NMHH elnöke gondoskodik a  közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató − a  gyökér-hitelesítésszolgáltatói
feladat ellátásához, a  szolgáltatás megbízható és a  rá vonatkozó követelményeknek megfelelő működéséhez
szükséges − védelmének biztosításáról.
4. Az elektronikus ügyintézési célra, illetve közigazgatási célra használható elektronikus aláírással,
elektronikus bélyegzővel és tanúsítványokkal szembeni követelmények
5. § (1) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, az  E-ügyintézési tv. szerinti ügyekben az  elektronikus ügyintézést biztosító
szerv olyan elektronikus aláírást vagy bélyegzőt alkalmazhat, amely megfelel az  e  rendeletben meghatározott
követelményeknek.
(2) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv a  funkcionális működésével összefüggő ügyekben – ha azokkal
kapcsolatban az  E-ügyintézési tv. alkalmazását vállalta – olyan elektronikus aláírást vagy bélyegzőt alkalmazhat,
amely megfelel az e rendeletben meghatározott követelményeknek.
6. § Elektronikus ügyintézési célra olyan elektronikus aláírás, elektronikus bélyegző vagy tanúsítvány használható, amely
a) az  ügyintézésben közreműködő, kiadmányozásra nem jogosult személy (a  továbbiakban: ügyintéző) által
használt aláírás esetén a 13. §-ban meghatározott követelményeknek,
b) az  ügyintézést biztosító szerv nevében kiadmányozásra feljogosított természetes személy által használt
aláírás esetén a 14. §-ban meghatározott követelményeknek,
c) az  ügyintézést biztosító szerv számítógépes rendszere által dokumentum- vagy kommunikációhitelesítésre
használt bélyegző esetén a 15. §-ban meghatározott követelményeknek
megfelel.
7. § Az elektronikus aláírást vagy bélyegzőt az elektronikus ügyintézést biztosító szerv az 5. § szerinti ügyekben akkor
használhatja, ha az legalább fokozott biztonságú tanúsítványon alapul, és
a) elektronikus ügyintézést biztosító állami szerv esetén a tanúsítványát olyan bizalmi szolgáltató bocsátotta ki,
amelynek nyilvános kulcsát a közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató felülhitelesítette, b) a  bizalmi szolgáltató hitelesítési rendje szerint a  tanúsítvány kibocsátását megelőző személyazonosítás
(a  továbbiakban: regisztráció) során – ha e  rendelet eltérően nem rendelkezik – a  9. és 10.  §-ban foglaltak
szerint jár el, és
c) az  aláírás vagy bélyegző megfelel a  belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó
elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról szóló, 2014. július 23-i 910/2014/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 27.  cikkének (5)  bekezdése és 37.  cikkének (5)  bekezdése szerint
a  közigazgatási szervek által elismert fokozott biztonságú elektronikus aláírások és fokozott biztonságú
bélyegzők formátumaira vonatkozó specifikációk meghatározásáról szóló, 2015. szeptember 8-ai (EU)
2015/1506 bizottsági végrehajtási határozatban foglalt követelményeknek.
8. § A bizalmi szolgáltató nem minősített tanúsítvány kibocsátását megelőzően a regisztrációt elvégezheti
a) az eIDAS Rendelet 24. cikk (1) bekezdésében foglalt módon,
b) helyszíni ellenőrzéssel − a 10. §-ban foglalt eltérésekkel – a 9. § szerint,
c) feltételes regisztrációval a 11. §-ban foglaltak szerint, vagy
d) elektronikus ügyintézést biztosító állami szerv esetén annak humánpolitikai szervezete által, az ügyintézést
biztosító állami szerv személyzeti nyilvántartására alapozva a 13. §-ban foglaltak szerint.
9. § (1) Az  eIDAS Rendelet 24.  cikk (1)  bekezdés a)  pontja szerint a  regisztrációhoz az  igénylőnek személyesen meg kell
jelennie a regisztrációt végző szervezet előtt.
(2) A  regisztráció során az  igénylő személyazonosságát az  általa bemutatott hatósági igazolvány alapján
az E-ügyintézési tv. 82. § (6) bekezdése szerinti központi nyilvántartásban ellenőrizni kell.
(3) A  regisztráció és a  személyazonosság ellenőrzése alapjául szolgáló, rögzítendő adatok helyességét az  igénylő
nyilatkozatban, saját kezű aláírásával ellátva igazolja.
(4) Ügyintézési célra felhasználható tanúsítvány kizárólag akkor adható ki, valamint aláírás-létrehozó adat kizárólag
akkor hozható létre, ha a (2) bekezdés szerinti ellenőrzés eredményes volt.
(5) A  regisztrációt végző szervezet ügyintézője aláírásával igazolja, hogy a  hatósági igazolványon szereplő arckép
megfeleltethető az igénylő arcának és az igazolványban szereplő aláírás azonos a (3) bekezdés szerinti nyilatkozatot
igazoló aláírásával.
(6) Ha a regisztrációt végző szervezet nem a regisztrációt követően azonnal, ugyanazon a helyszínen adja át az aláírás
létrehozásához használt adatot, illetve az  aláírást létrehozó eszközt az  igénylőnek − ideértve, ha az  átadást
más bizalmi szolgáltató végzi −, az  aláírás létrehozásához használt adat vagy aláírást létrehozó eszköz átadását
megelőzően az ellenőrzést ismételten el kell végezni.
(7) Az  aláírás létrehozásához használt adat és az  aláírást létrehozó eszköz meghatalmazással történő átvétele esetén
az  átvevő meghatalmazottat is a  tanúsítvány alannyal megegyező módon ellenőrizni kell, és az  ellenőrzés
elvégzését alátámasztó iratokat a meghatalmazással együtt meg kell őrizni.
10. § (1) A helyszíni ellenőrzéssel végzett regisztrációt a 9. § szerint, az e §-ban foglalt eltérésekkel kell elvégezni.
 (2) A regisztrációt végző szervezet a regisztrációt külső helyszínen is lefolytathatja, ha azonos biztonsági körülmények
között biztosítható az igénylő személyazonosságának ellenőrzése.
 (3) Ha a  külső helyszíni ellenőrzésnél az  E-ügyintézési tv. 82.  § (6)  bekezdése szerinti központi nyilvántartásban
történő ellenőrzés nem biztosítható, a  külső helyszíni regisztráció a  központi nyilvántartásban történő ellenőrzés
nélkül lefolytatható, de a bizalmi szolgáltató a központi nyilvántartásban történő ellenőrzést legkésőbb az aláírást
létrehozó eszköz átadásáig köteles lefolytatni.
11. § (1) A  feltételes regisztráció során létrehozott tanúsítvány nem érvényes. A  feltételes regisztráció során a  regisztrációt
végző szervezet a  9. és 10.  § szerint, az  e  §-ban foglalt eltérésekkel a  személy részére előzetesen elkészíti
az elektronikus aláírás létrehozásához használt adatot, illetve az elektronikus aláírást létrehozó eszközt, és azt az e §
rendelkezése szerint aktiválja.
(2) A feltételes regisztrációra
a) a személy kérelmére az általa megadott adatokkal, az E-ügyintézési tv. 82. § (6) bekezdése szerinti központi
nyilvántartásban történő ellenőrzés elvégzését követően, vagy
b) jogszabály felhatalmazása alapján, állami nyilvántartás adataira alapozva
kerülhet sor.
(3) Az előre elkészített aláírás létrehozásához használt adat és elektronikus aláírást létrehozó eszköz a személy részére
átadható
a) a regisztrációs feladatot ellátó szervezetnél,
b) a regisztrációs szervezet külső helyszíni kézbesítésével, vagy
c) postai tértivevényes, hivatalos kézbesítésű küldeményként, saját kézhez történő kézbesítés kikötése esetén.
(4) A  tanúsítvány aktiválása a  sikeres kézbesítést igazoló irat rendelkezésre állását követően haladéktalanul
elvégezhető. A bizalmi szolgáltató a tanúsítvány használatát az aláíró általi előzetes aktiváláshoz kötheti.
(5) Ha a sikeres kézbesítést igazoló okmány 30 napon belül nem érkezik vissza, a tanúsítványt vissza kell vonni.
12. § (1) Távoli elektronikus aláírás esetén az aláírás létrehozásához használt adat és az aláírást létrehozó eszköz átadása alatt
a távoli elektronikus aláírás létrehozásához szükséges információ átadását kell érteni.
(2) Ha az  aláírás létrehozásához vagy érvényesítéséhez használt adatot a  tanúsítvány alany távoli eléréssel töltheti
le saját tároló eszközére, az  aláírás létrehozásához használt adat és az  aláírást létrehozó eszköz átadása alatt
a letölthető információhoz való hozzáférést biztosító információ átadását kell érteni.
5. A kiadmányozásra nem jogosult személy (ügyintéző) által használt aláíráshoz tartozó tanúsítvánnyal
szembeni követelmények
13. § (1) Az ügyintéző által saját nevében hivatalosan használt elektronikus aláírására – ide nem értve a hatóság nevében tett
hivatalos nyilatkozatot (kiadmányozás) – a  7–12.  § szerinti követelmények az  e  §-ban meghatározott eltérésekkel
irányadók.
(2) Az  ügyintézésben közreműködő személyek elektronikus aláíráshoz szükséges adatokkal, valamint eszközökkel
történő ellátásához a regisztráció – ideértve az aláírás létrehozásához szükséges adatok, eszközök átadását, valamint
a 9. § (6) bekezdése szerinti ellenőrzést – az ügyintézést biztosító állami szerv személyzeti nyilvántartására alapozva
is lefolytatható.
(3) Ha a  regisztráció nem az  elektronikus ügyintézést biztosító állami szerv személyzeti nyilvántartására alapozva
történik, a  regisztrációt kezdeményezheti az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv nevében eljáró, a  9. és 10.  §
szerint azonosított természetes személy
a) a hitelesítés-szolgáltatóhoz benyújtott igényléssel, amelyet a bizalmi szolgáltatónak az adatok ellenőrzésére
feljogosított képviselője előtt ír alá, vagy
b) közokiratba foglalt igényléssel.
(4) A  (2)  bekezdés szerinti regisztrációt követően a  bizalmi szolgáltató köteles az  igénylést kiállító hatóságot
a  tanúsítvány kibocsátásának és az  aláírás-létrehozó adat előállításának tényéről írásban értesíteni. Az  aláíráslétrehozó adat és a tanúsítvány átvételét az ügyintézést biztosító állami szervnek ugyancsak írásban kell igazolnia.
Az  átvétel vagy a  visszaigazolás elmaradása esetén az  ügyintézést biztosító állami szervet az  átvételre, illetve
annak igazolására ismételten fel kell hívni. Ha a  kézbesítés a  felhívást követő 30 napon belül nem valósul meg,
a tanúsítványt vissza kell vonni.
(5) Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzéteszi
a) az  elektronikus aláírási, illetve bélyegzési szabályzatát, mely szabályzatban kell rendelkezni arról, hogy
az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv nevében használt elektronikus aláírás, bélyegző tartalmazza-e
az  ügyintézést biztosító szerv megnevezését, valamint rögzíti, hogy az  aláírás-létrehozó adat előállításához
szükséges regisztráció során a  hatóság nevében kiadmányozásra való jogosultságot milyen eljárással
(dokumentummal) kell a bizalmi szolgáltatónál igazolni,
b) az elektronikus aláírással az ügyfelekkel való kapcsolattartásra feljogosított természetes személyek családi és
utónevét, aláírási tanúsítványának nyilvános adatait, az aláírás automatizált ellenőrzéséhez szükséges címet,
c) az  időpont megjelölésével és a  b)  pont szerinti adatokkal azt a  tényt, ha egy tanúsítvány visszavonásra
került vagy egyéb okból már nem alkalmas az  ügyintézést biztosító szerv nevében történő eljárásra;
az  elektronikus bélyegző az  erre vonatkozó közlés közzétételi időpontjától a  szervezet nevében további
dokumentumhitelesítésre nem alkalmas.
(6) Ha a bizalmi szolgáltató a tanúsítványt
a) visszavonta, az aláírás vagy bélyegző a visszavonás időpontjától,
b) felfüggesztette, az aláírás vagy bélyegző a felfüggesztés időtartama alatt
dokumentumhitelesítésre nem alkalmas.
(7) Az (5) bekezdés b) és c) pontja szerinti információkat a tanúsítvány érvényességének lejártától számított 10 évig kell
a honlapon hozzáférhetővé tenni.
6. A kiadmányozásra feljogosított személy (ügyintéző) által használt aláíráshoz tartozó tanúsítvánnyal
szembeni követelmények
14. § (1) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv nevében kiadmányozásra feljogosított természetes személy
által e  feladatkörében is használt aláírás esetén a  13.  § szerinti szabályoknak megfelelő aláírások az  e  §-ban
meghatározott eltérésekkel használhatóak.
(2) Kiadmányozásra feljogosított személy e  minőségében olyan elektronikus aláírást használhat, amelynél a  hozzá
tartozó hitelesítési rend szerepel az E-ügyintézési tv. szerinti bizalmi felügyelet által vezetett nyilvántartásban.
(3) Jogszabályban meghatározott védelem alá eső tisztséget, valamint nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső jogviszonyt
betöltő személyek az  5.  § szerinti ügyekben csak a  3.  § (1)  bekezdése szerint hitelesített kulcsokat alkalmazó
elektronikus aláírást használhatnak.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti feladatra alkalmas tanúsítványt és aláírás-létrehozó adatot jogszabályban meghatározott
védelem alá eső tisztséget, valamint nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső jogviszonyt betöltő személyek csak
a kormányzati hitelesítés-szolgáltatás keretében vehetnek igénybe.
(5) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv a  tájékoztatási kötelezettségének teljesítésekor a  13.  § (5)  bekezdés
b)  pontja szerinti adatokon túl külön közzéteszi az  adott személynek az  ügyintézést biztosító szerv nevében
elektronikus aláírással történő kiadmányozásra való jogosultságát.
(6) Az  (5) bekezdés, valamint a 13. § (5) bekezdés c) pontja szerinti információkat a  tanúsítvány visszavonásától vagy
érvényességének lejártától számított 10 évig kell a honlapon hozzáférhetővé tenni.
7. Az ügyintézési célú elektronikus bélyegző létrehozásához használt tanúsítvánnyal szembeni
követelmények
15. § (1) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv számára kibocsátott ügyintézési célú elektronikus bélyegző
tanúsítványához szükséges regisztrációt a 13. § (3) bekezdése szerinti személy kezdeményezheti.
(2) A regisztrációhoz meg kell adni a regisztrációt kérő ügyintézést biztosító állami szerv, valamint az ügyintézési célú
elektronikus bélyegzőhöz rendelt eszköz egyértelmű azonosításához szükséges, a tanúsítványban szerepeltetendő
adatokat és az ügyintézést biztosító állami szervnél a kapcsolattartásért felelős személy elérési adatait.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti regisztrációt követően a  bizalmi szolgáltató köteles az  igénylést kiállító elektronikus
ügyintézést biztosító szervet a  tanúsítvány kibocsátásának és a  bélyegző tanúsítványában szereplő, a  bélyegzés
létrehozásához felhasznált adat előállításának tényéről írásban értesíteni. A bélyegző létrehozásához használt adat
és a tanúsítvány átvételét az elektronikus ügyintézést biztosító szervnek ugyancsak írásban kell igazolnia. Az átvétel
vagy a  visszaigazolás elmaradása esetén az  elektronikus ügyintézést biztosító szervet az  átvételre, illetve annak
igazolására ismételten fel kell hívni. Ennek eredménytelensége esetén a tanúsítványt vissza kell vonni.
16. § Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv az általa ügyintézés során használt elektronikus bélyegző és a képviselője
által használt elektronikus aláírás létrehozásához használt adatra vonatkozó iratokat, a  hozzájuk kapcsolt
tanúsítványokat, az  elektronikus aláírási és bélyegzési szabályzatokat a  maradandó értékű köziratokra vonatkozó
szabályok szerint megőrzi, és a megőrzési idő letelte után az illetékes levéltárnak átadja.
8. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet 2016. július 1-jén lép hatályba.
18. § (1) E rendelet rendelkezéseit – a  (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2017. december 31-ig csak a közigazgatási
hatóságokra és a közigazgatási hatósági ügyekre kell alkalmazni.
(2) Az  5.  § (2)  bekezdése szerinti ügyek esetében e  rendelet rendelkezéseit valamennyi, az  E-ügyintézési tv.
alkalmazását ezen ügyekben vállaló elektronikus ügyintézést biztosító szerv esetében alkalmazni kell.
(3) E  rendelet rendelkezéseit 2017. január 1-jétől azon elektronikus ügyintézést biztosító szervre is alkalmazni kell,
amely az  elektronikus ügyintézést az  E-ügyintézési tv. 108.  § (2)  bekezdése szerint 2018. január 1-jét megelőzően
vállalta.
19. § (1) Ez a rendelet a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi
szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. július 23-i 910/2014/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet III. fejezetének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
(2) Ez  a  rendelet az  eljárásoknak a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv szerinti egyablakos ügyintézési pontokon keresztül elektronikus eszközökkel történő teljesítését lehetővé
tevő rendelkezések meghatározásáról szóló, 2009. október 16-i 2009/767/EK bizottsági határozatnak való
megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1391/2017. (VI. 27.) Korm. határozata az Arany János-emlékév keretében Arany János Toldi című elbeszélő költeménye alapján készülő rajzfilmsorozat támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az Arany János-emlékév keretében kiemelt hangsúlyt szükséges fektetni a költő életművének
a fiatalabb generációkkal történő megismertetésére;
 2. az 1.  pontra tekintettel támogatja, hogy Arany János Toldi című elbeszélő költeménye alapján tizenkét részes
rajzfilmsorozat készüljön;
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy biztosítson a  2.  pontban meghatározott rajzfilmsorozat
elkészítéséhez szükséges költségek fedezetére 1000 millió forint összegű forrást a  Magyarország 2017.  évi
központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai feladatok támogatása alcím, 13. Arany János-emlékév
programjainak támogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. július 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
338/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Ternák Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország abujai nagykövetségének a vezetésére,
valamint Magyarországnak a  Togói Köztársaságban, a  Benini Köztársaságban, Burkina Fasoban és Kamerunban
való képviseletére kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – felmentem Magyarországnak a  Ghánai
Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2015. december 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2013. (I. 21.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium esélyegyenlőségi tervéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján,
figyelemmel az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 63. § (4) bekezdésére,
a következő utasítást adom ki. 1. § Az utasítás 1. mellékleteként kiadom a Honvédelmi Minisztérium esélyegyenlőségi tervét.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 15. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a 2011–2012. évekre vonatkozó esélyegyenlőségi irányelvek kiadásáról szóló 29/2011. (III. 10.) HM
utasítás. Dr. Hende Csaba s. k.,


text:
1550/2018. (X. 31.) Korm. határozata a Magyarország és a Kínai Népköztársaság között a Fudan Egyetem magyarországi felsőoktatási tevékenységének támogatásáról szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország és a  Kínai Népköztársaság között a  Fudan Egyetem magyarországi felsőoktatási
tevékenységének támogatásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  innovációért és technológiáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás
bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az innovációért és technológiáért felelős minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
164/2008. (XII. 18.) AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendeleti szabályozás törvény- és alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta az alábbi h a t á r o z a t o t : Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Tárnok Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének a változtatási tilalom elrendeléséről szóló 14/2007. (VIII. 29.) rendelet 4. §-ának „Rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyek esetében is alkalmazni kell.” szövegrésze alkotmányellenes, ezért e rendelkezést megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. A közigazgatási hivatal vezetője a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban:
Ötv.) 98. § (2) bekezdés a) pontjába foglalt törvényességi
ellenőrzés során észlelte, hogy Tárnok Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének a változtatási tilalom
elrendeléséről szóló 14/2007. (VIII. 29.) rendelete
(a továbbiakban: Ör.) 4. §-a törvénysértő, ezért felhívta a
képviselő-testületet a törvénysértés megszüntetésére.
A képviselő-testület a törvényességi észrevétellel nem értett egyet, ezért a közigazgatási hivatal vezetője az Ötv.
99. § (2) bekezdés a) pontja alapján az Alkotmánybírósághoz fordult és kérte a törvénysértő Ör. felülvizsgálatát és
megsemmisítését. A változtatási tilalmat elrendelő Ör. 4. §
értelmében a rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő
ügyekben is alkalmazni kell. Az indítványozó álláspontja
szerint az Ör. a folyamatos ügyekben való alkalmazhatóság előírása miatt sérti a jogalkotásról szóló 1987. évi XI.
törvény (a továbbiakban: Jat.) 12. § (2) bekezdését, mely
szerint a jogszabály a kihirdetését megelőző időre nem állapíthat meg kötelezettséget, nem nyilváníthat valamely
magatartást jogellenessé. A törvénysértő Ör. ezért az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésbe ütközik. Az indítványozó
hivatkozott a visszamenőleges hatályt értelmező 57/1994.
(XI. 17.) AB határozatra, illetve a 20/2001. (VI. 11.) AB
határozatra, amely egy másik önkormányzat változtatási
tilalmat elrendelő rendeletét vizsgálta és semmisítette meg
azonos probléma alapján.
II. 1. Az Alkotmány szerint:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. A Jat. értelmében:
„12. § (2) A jogszabály a kihirdetését megelőző időre
nem állapíthat meg kötelezettséget, és nem nyilváníthat
valamely magatartást jogellenessé.”
3. Az Ör. a következőképpen szól:
„4. § Jelen rendelet kihirdetése napján lép hatályba.
Rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyek esetében is alkalmazni kell.”
III. Az indítvány az alábbiak szerint megalapozott. A Jat. 12. § (2) bekezdésébe foglalt követelményt az
Alkotmánybíróság több határozatában értelmezte. A
34/1991. (VI. 15.) AB határozat szerint: „Az Alkotmánybíróság az Alkotmánynak a Magyar Köztársaságot jogállamnak minősítő rendelkezése alapján a Jat. 12. § (2) bekezdésében foglalt azt a garanciális rendelkezést – amely
szerint a jogszabály a kihirdetését megelőző időre nem
állapíthat meg kötelezettséget, és nem nyilváníthat valamely magatartást jogellenessé – alkotmányos jellegű szabálynak tekinti.” (ABH 1991, 170, 172.) Az 57/1994.
(XI. 17.) AB határozat pedig megállapította: „Az Alkotmánybíróság számos határozatában foglalkozott a jogbiztonsággal, s a jogbiztonságra figyelemmel a visszamenőleges hatályú jogi szabályozás tilalmával. A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 12. § (2) bekezdése szerint »a jogszabály a kihirdetését megelőző időre nem állapíthat meg kötelezettséget, és nem nyilváníthat valamely
magatartást jogellenessé«. Következetes az alkotmánybírósági gyakorlat a tekintetben, hogy valamely jogszabály
nem csupán akkor minősülhet az említett tilalomba ütközőnek, ha a jogszabályt a jogalkotó visszamenőlegesen
léptette hatályba, hanem akkor is, ha a hatálybaléptetés
nem visszamenőlegesen történt ugyan, de a jogszabály
rendelkezéseit – erre irányuló kifejezett rendelkezés szerint – a jogszabály hatálybalépése előtt létrejött jogviszonyokra is alkalmazni kell.” (ABH 1994, 316, 324.)
A visszamenőleges hatályú jogalkotás tilalmának követelményét értelmezte építésügyben az Alkotmánybíróság a
20/2001. (VI. 11.) AB határozatában (a továbbiakban:
Abh.1.). Az Abh.1. a változtatási tilalomnak a folyamatos
ügyekben való alkalmazhatóságát elrendelő önkormányzati rendeleti szabályozást a visszamenőleges hatályú jogalkotás tilalmába ütközőnek minősítette. (lásd ABH 2001,
612, 617.)
Az Alkotmánybíróság egy későbbi döntésében eltért
ettől az értelmezéstől. A 349/B/2001. AB határozat
(a továbbiakban: Abh.2.) megállapította, hogy „Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a jogbiztonság alkotmányos követelménye alapján az eljárási jogviszonyok
nem élvezhetnek erősebb alkotmányos védelmet, mint a
jogerős határozattal létrehozott anyagi jogviszonyok,
megszerzett jogok. Ezért az Alkotmánybíróság e határozatában, a kialakult korábbi gyakorlatának megfelelően
– eltérően a 20/2001. (VI. 11.) AB határozattól – megszorítóan, azaz a létrejött anyagi jogi jogviszonyok megváltoztatásának tilalmaként értelmezte a visszamenőleges jogalkotás tilalmát.” (ABH 2002, 1241,
1247–1248.)
Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben azonban nem az
Abh.2.-ben kifejtett indokokra alapozta döntését, hanem a
törvényi szabályozás megváltozására.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) változtatási tilalmat érintő szabályait módosította az épített
környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény módosításáról szóló 2006. évi L. törvény, valamint a nemzetgazdaságilag kiemelt építési beruházások megvalósításának elősegítése érdekében
egyes törvények módosításáról szóló 2008. évi XLIX.
törvény. E módosítások következtében az Étv. változtatási tilalomra vonatkozó szabályai átalakultak, az Étv. hatályos rendelkezései – a változatási tilalommal érintett ingatlanokkal kapcsolatban – a folyamatban lévő egyes
építési hatósági ügyekre is kiterjedő szabályokat tartalmaznak. Az Étv. 22. § (1) bekezdése értelmében: „A változtatási tilalom alá eső területen – a 20. § (7) bekezdésében foglalt esetek kivételével – telket alakítani, új építményt létesíteni, meglévő építményt átalakítani, bővíteni, továbbá elbontani, illetőleg más, építésügyi hatósági
engedélyhez nem kötött értéknövelő változtatást végrehajtani nem szabad.” A jelen ügyben vizsgált Ör. 3. §-a
úgy rendelkezik, hogy „a változtatási tilalom alá eső területen telket alakítani, új építményt létesíteni, meglévő
építményt átalakítani, bővíteni, továbbá elbontani, illetőleg más értéknövelő változtatást az életveszély elhárításán kívül végrehajtani nem szabad.” Látható tehát, hogy
az Ör. 3. §-ában tilalmazott építési tevékenységek alapvetően megegyeznek az Étv. 22. § (1) bekezdésben foglaltakkal, azzal a különbséggel, hogy az Étv. mint kivételösszességet megjelöli a 20. § (7) bekezdését. Az
Étv. 20. § (7) bekezdése értelmében: „A tilalom nem terjed ki:
a) a tilalom hatálybalépésekor érvényes építésügyi hatósági engedéllyel megvalósuló építési javítási-karbantartási és a jogszabályokban megengedett más építési munkákra,
b) a korábban gyakorolt használat folytatására, c) az állékonyságot, életet és egészséget, köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztető kármegelőzési, kárelhárítási tevékenységre, továbbá
d) az a) pont szerinti, hatósági engedélyhez kötött építési munkáknak a településrendezési követelményeket
nem érintő módosítására irányuló építésügyi hatósági engedélyezési eljárásra,
e) a honvédelmi és a kiemelt fontosságú honvédelmi területre.”
E felsorolás tekintetében az Ör. lényegében csak az
életveszély elhárítást jelöli meg, holott – mint föntebb
látható – az Étv. 20. § (7) bekezdése ezen túl további fontos szabályokat tartalmaz a változtatási tilalommal érintett ingatlanokkal összefüggő folyamatban lévő építési
ügyek tekintetében. Az Ör. 4. § azzal, hogy rendelkezéseit valamennyi folyamatban lévő ügyre alkalmazni rendeli, szembekerül az Étv. 20. § (7) bekezdésébe foglalt kivételt meghatározó szabályokkal (pl. a tilalom hatálybalépésekor érvényes építésügyi hatósági engedéllyel megvalósuló építési javítási-karbantartási és a jogszabályokban megengedett más építési munkák módosítása tekintetében).
Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdés értelmében az önkormányzat rendelete nem lehet ellentétes magasabb jogszabállyal. Az Alkotmánybíróság a fentiek alapján megállapította az önkormányzati rendeleti szabály törvénnyel
való ellentétét, ezért – az indítványban foglalt kérelemnek
megfelelően, de eltérő indokok alapján – az Ör. 4. §-ának a
„Rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyek esetében is alkalmazni kell.” szövegrészét megsemmisítette.
Az Alkotmánybíróság határozatának a Magyar Közlönyben való közzététele az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 41. § alapján rendelte el.
Budapest, 2008. december 15. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
326/2015. (VIII. 6.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, továbbá a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy Orbán Gábornak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának e megbízatása 2015. július
31-ei hatállyal megszűnik.
Budapest, 2015. július 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
354/2015. (VIII. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Római Katolikus Egyházban betöltött meghatározó szerepe, a  Szentszék és Magyarország közötti kapcsolatok
erősítése érdekében végzett tevékenysége, valamint Szent II. János Pál pápa szolgálata és a  Szentatya emlékének
ápolása terén mutatott elhivatottsága, példaértékű életútja elismeréseként
Stanislaw Dziwisz bíboros, Krakkó érseke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 nagykeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. augusztus 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1678/2012. (XII. 28.) Korm. határozata a Nemzetgazdasági Minisztérium és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek között a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek támogatására kiírt pályázat kezelése céljából történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek 2012. évi támogatására kiírt pályázat lebonyolítása érdekében
4050 ezer forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a Kvtv.
1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 15. Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
269/2014. (VII. 10.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Palkovics Lászlót 2014. július 15-ei hatállyal az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2014. július 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1653/2014. (XI. 17.) Korm. határozata a Magyar Művészeti Akadémia és Titkársága számára történő irodaépület-vásárlás fedezete biztosításához szükséges fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyar Művészeti Akadémia és Titkársága számára történő irodaépület-vásárlás fedezetének biztosítása céljából
2061,9 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím,
1.  Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 2. Az  MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai
jogcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XXXIV. Magyar Művészeti Akadémia fejezet, 1. MMA Titkársága cím,
1. MMA Titkárság Igazgatása alcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1198/2009. (XI. 20.) Korm. határozata a 2009. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 1.476,1 millió forint 1. számú melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2009. évi központi
költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: pénzügyminiszter
igazságügyi és rendészeti miniszter Határidő: azonnal
2. A 2009. évi központi költségvetési általános tartalékának felhasználásáról szóló 1177/2009. (X. 26.) Korm. határozat
melléklete helyébe e határozat 2. számú melléklete lép.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba. E határozat 2. pontja a közzétételét követő második napon
hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
165/2010. (V. 11.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
a Miniszterelnökség célkitűzéseinek meg valósítása, a Kormány döntéseinek előkészítése érdekében,
a közszolgálatban végzett kiemelkedő munkássága elismeréseként
Mihali Erzsébetnek, a Miniszterelnöki Hivatal Miniszterelnöki Igazgatási és Személyügyi Főosztálya vezetőjének, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje, polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. április 21. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
209/2013. (V. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére dr. Rédei Annát 2013. november 19-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
212/2014. (VI. 3.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
Lieselore Cyrus rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Németországi Szövetségi Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2014. május 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
374/2014. (IX. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Zombory Rita Évát
2014. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. szeptember 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1089/2012. (IV. 2.) Korm. határozata a tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évének Magyarországi Programjáról.
1. A Kormány elfogadja a tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évének Magyarországi
Programját (a továbbiakban: Program), és felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy gondoskodjon a Programnak a
Nemzeti Erőforrás Minisztérium honlapján történő közzétételéről. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: azonnal 2. A Kormány felkéri a helyi önkormányzatokat, az egyházakat, a civil szervezeteket, a gazdasági és tudományos élet
szereplőit, valamint a médiatartalom-szolgáltatókat, hogy működjenek közre a Programban foglalt célkitűzések
megvalósításában. 3. A Kormány a Program végrehajtása érdekében a következőket rendeli el:
a) A Programban felsorolt események, programok végrehajtása során az érintett miniszterek gondoskodjanak az
európai év célkitűzéseinek megvalósításáról és azok kommunikációjáról; Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
belügyminiszter honvédelmi miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. évben folyamatos
b) A Kormány a Program koordinálása és végrehajtása érdekében – a központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése szerinti egyéb
javaslattevő, véleményező vagy tanácsadói tevékenységet végző testületként – Nemzeti Koordináló Testületet (a
továbbiakban: Testület) hoz létre. A Testület elnökét a nemzeti erőforrás miniszter, egy-egy további tagját a
miniszterek jelölik ki. A tagok tiszteletdíjban nem részesülnek. A Testület 2013. február 28-áig működik. A
Testületet a Nemzeti Erőforrás Minisztérium működteti. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
belügyminiszter honvédelmi miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter Határidő a létrehozásra: azonnal
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1490/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján a Szegedi Tudományegyetem
Bölcsészettudományi Kar Francia Nyelvi és Irodalmi Tanszék francia nyelvű nemzetközi tanulmányok
Mesterképzéshez 24,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet, XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 5. Egyetemek,
főiskolák cím javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
43/2011. (V. 26.) VM rendelete az elejtett vad kezelésének és értékesítésének élelmiszer-higiéniai feltételeiről.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 26., 28. és 41. pontjában, valamint
a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 100. § (1) bekezdés c) pont 4., 15. és
26. alpontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § c) és i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva –
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendeletet azon tevékenységekre kell alkalmazni, amelyek során a vadászatra jogosult
a) a tulajdonába kerülő elejtett vad 3. §-ban meghatározott mennyiségét átadja, valamint eladja a végső
fogyasztónak minősülő természetes személynek, jogi személynek, vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezetnek vagy a végső fogyasztót közvetlenül ellátó helyi kiskereskedelmi vagy vendéglátó egységnek,
b) a tulajdonába kerülő elejtett vadat felvásárlással és továbbértékesítéssel foglalkozó élelmiszeripari vállalkozónak
vagy vadfeldolgozó üzemnek értékesíti.
(2) E rendelet 12. és 13. §-ának előírásait arra a vadászatra jogosult által üzemeltetett vadbegyűjtő helyre kell alkalmazni,
amelyben a vadászatra jogosult kizárólag a saját vadászterületén hasznosított (elejtett) vadat tárolja. Amennyiben
a vadászatra jogosult az általa üzemeltetett vadbegyűjtő helyen nemcsak a saját vadászterületén hasznosított
(elejtett) vadat tárol, a vadbegyűjtő helynek meg kell felelnie az az élelmiszer-higiéniáról szóló 2004. április 29–i
852/2004/EK Európai Parlamenti és Tanácsi rendelet előírásainak.
(3) E rendeletet nem kell alkalmazni
a) a tenyésztett vadra,
b) az elhullva talált vadra,
c) azon tevékenységekre, amelyek során a vadászatra jogosult a tulajdonába kerülő elejtett vadat kizárólag
magánfogyasztásra, mint végső fogyasztó felhasználja, vagy a tulajdonába kerülő elejtett vadat átadja, valamint
eladja a végső fogyasztónak minősülő, vadászjeggyel rendelkező elejtőnek vagy az elejtőtől eltérő, a vadászatra
jogosult vadászterületén a vadgazdálkodási tevékenységben elsődleges termelőként részt vevő végső
fogyasztónak.
(4) E rendelet végrehajtása során
a) az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i, 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet vonatkozó
rendelkezéseit, valamint
b) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és
az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i, 178/2002/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet vonatkozó rendelkezéseit
is alkalmazni kell. 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. apróvad: a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény
végrehajtásainak szabályairól szóló 79/2004. (V. 4.) FVM rendelet [a továbbiakban: 79/2004. (V. 4.) FVM rendelet]
1. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja szerinti állatfajok,
2. apróvad gyűjtőigazolás: az elejtett apróvad, képesített vadhúsvizsgáló, vagy hatósági állatorvos vagy
magán-állatorvos által elvégzett részleges húsvizsgálatát igazoló, a fogyaszthatósági döntéshez részadatokat
biztosító 2. melléklet szerinti kísérőirat,
3. azonosító jel: a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény
(továbbiakban: Vadászati törvény) 57. §-a szerinti azonosító jel,
4. Helyes Higiénia Gyakorlat: a vadászatra jogosult által folytatott elsődleges termelés szintjén jelentkező élelmiszer
eredetű veszélyeket azonosító, valamint az azonosított veszélyek szabályozására kidolgozott útmutató,
5. helyi kiskereskedelmi vagy vendéglátó egység: a húsvizsgálat helyétől közúton legfeljebb 60 km távolságon belül és
legfeljebb 1 óra alatt elérhető, valamint hűtött rakterű szállító járművel való szállítás esetén bármely
Magyarország területén működő, vadhús-forgalmazási engedéllyel rendelkező, a végső fogyasztót közvetlenül
ellátó kiskereskedelmi vagy vendéglátó egység,
6. képesített vadhúsvizsgáló: az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló,
2004. április 29-i, 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. melléklet IV. szakasz I. fejezet 2. pontja
szerinti képzett személynek minősülő személy, aki a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatósága (a továbbiakban: élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság)
engedélyével rendelkezik,
7. nagyvad: a 79/2004. (V. 4.) FVM rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti állatfajok,
8. vadászatra jogosult: a Vadászati törvény 6. §-a szerinti vadászatra jogosult,
9. vadászati év: a Vadászati törvény 38. §-a szerinti vadászati év,
10. vadászjegy: a Vadászati törvény 60. és 61. §-ban meghatározott, a 79/2004. (V. 4.) FVM rendelet 14. melléklete
szerinti vadászjegy,
11. vadászterület: a Vadászati törvény 8. §-a szerinti vadászterület,
12. vadbegyűjtő hely: az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság által nyilvántartásba vett, a 12. és
13. §-ban foglaltaknak megfelelő létesítmény, 13. vadkísérő jegy: az elejtett nagyvadnak az elejtő és a képesített vadhúsvizsgáló vagy a hatósági állatorvos vagy
magán-állatorvos által elvégzett részleges húsvizsgálatát igazoló, a fogyaszthatósági döntéshez részadatokat
biztosító, az elejtett nagyvad jelölését kiegészítő, 1. melléklet szerinti adattartalommal bíró kísérő irat.
2. Az elejtett vad forgalomba hozatala 3. § (1) Azok a vadászatra jogosultak, amelyek esetében az egy vadászati évben hasznosításra tervezett nagyvad darabszáma
nem haladja meg a 100 darab nagyvadat, az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerint forgalomba hozhatják az egy vadászati
évben, a vadászatra jogosult vadászterületén elejtett nagyvad darabszám száz százalékának megfelelő, de maximum
100 darab nagyvadat. Azok a vadászatra jogosultak, amelyek esetében az egy vadászati évben hasznosításra tervezett
nagyvad darabszáma meghaladja a 100 darab nagyvadat, az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerint forgalomba hozhatnak
100 darab a vadászati év során, a vadászatra jogosult vadászterületén elejtett nagyvadat, valamint az ezen felül elejtett
nagyvad darabszám negyven százalékának megfelelő darab nagyvadat.
(2) Azok a vadászatra jogosultak, amelyek esetében az egy vadászati évben hasznosításra tervezett apróvad darabszáma
nem haladja meg az 5000 darab apróvadat, az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerint forgalomba hozhatják az egy vadászati
évben, a vadászatra jogosult vadászterületén elejtett apróvad darabszám száz százalékának megfelelő, de maximum
5000 darab apróvadat. Azok a vadászatra jogosultak, amelyek esetében az egy vadászati évben hasznosításra tervezett
apróvad darabszáma meghaladja az 5000 darab apróvadat, az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerint forgalomba
hozhatnak 5000 darab a vadászati év során, a vadászatra jogosult vadászterületén elejtett apróvadat, valamint az ezen
felül elejtett apróvad darabszám maximum negyven százalékának megfelelő apróvadat.
(3) Az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti forgalomba hozatal során az élelmiszer birtokosa, az elejtett vad húsát hűtött
rakterű szállító járművel bármely Magyarország területén működő helyi kiskereskedelmi és vendéglátó egységbe
akkor szállíthatja, ha a szállító jármű rakterének hűtési rendszere aktív hűtési rendszer, amely biztosítja, hogy
a szállított elejtett nagyvad hőmérséklete teljes tömegében 0–7 °C, az elejtett apróvad hőmérséklete teljes
tömegében 0–4 °C legyen a szállítás teljes időtartama alatt.
(4) Az 1. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott forgalomba hozatal mennyiségi korlátozás nélkül végezhető.
3. A vadászatra jogosult és az élelmiszer birtokosának kötelezettségei
4. § (1) A vadászatra jogosultnak az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti tevékenységének megkezdését illetve megszüntetését,
annak időpontjától számított nyolc napon belül nyilvántartásba vétel céljából a vadászterület helye szerinti
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság kerületi hivatalának írásban be kell jelentenie, az alábbi
adatok feltüntetésével:
a) a vadászatra jogosult
aa) neve,
ab) lakóhelye vagy székhelye,
ac) levelezési címe,
ad) vadászati hatóság által adott kódszáma,
b) a vadászterület helye,
c) az elejtett vad húsvizsgálatának helye;
d) a vadászatra jogosult 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti tevékenységének pontos megjelölése,
e) vadbegyűjtő hely címe.
(2) Amennyiben a vadászterület több megye területére terjed ki, úgy azon élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóság kerületi hivatalának kell megtenni a bejelentést, amelynek illetékessége a vadászterület nagyobb
hányadára terjed ki.
(3) Amennyiben az (1) bekezdés szerint nyilvántartásba vett vadászatra jogosult
a) a 3. § (1) és (2) bekezdése szerint forgalmazható mennyiséget bizonyíthatóan túllépte,
b) tevékenységével vagy mulasztásával az állategészségügyi, élelmiszerhigiéniai vagy élelmiszer-biztonsági
jogszabályok előírásait olyan súlyosan megsérti, hogy azzal a fogyasztók egészségét sérti vagy veszélyezteti
az illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a vadászatra jogosult 1. § (1) bekezdés
a) pontja szerinti tevékenységének végzését egy évre megtiltja, és ennek tényét a nyilvántartásában feltünteti.
(4) A járványügyi helyzettől függően a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (a továbbiakban: MgSzH) országos vagy
területi szintű monitoring programot vezethet be a vadállománynak az állatbetegségek bejelentésének rendjéről
szóló jogszabályban felsorolt bejelentési kötelezettség alá tartozó állatbetegségekkel való fertőzöttségének felmérése
céljából. A program gyakorlati végrehajtásához szükséges részletes szabályokat a vadászterület helye szerint illetékes
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság határozza meg az MgSzH által kiadott útmutató alapján.
(5) A vadászatra jogosult az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenysége során mintát vesz az élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóság által meghatározott esetekben a bejelentési kötelezettség alá tartozó állatbetegségek
monitorozása érdekében laboratóriumi vizsgálat céljára elejtett vagy elhullva talált vadból, és azt az igazgatóság
rendelkezésében megjelöltek szerint leadja. A minta laboratóriumba szállításáról az élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóság gondoskodik. A monitoring program során a bejelentési kötelezettség alá tartozó
állatbetegség megállapításra, valamint kizárására irányuló laboratóriumi vizsgálatok állami költségre történnek.
5. § (1) A vadászatra jogosult az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti tevékenység során köteles
a) gondoskodni arról, hogy az elejtett vadat a hatósági állatorvos, a vadbegyűjtő helyen az elejtéstől számított
48 órán belül megvizsgálhassa, és olyan elejtett vad esetében, amelynek húsa trichinella parazitát tartalmazhat
a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló,
2005. december 5-i, 2075/2005/EK bizottsági rendelet szerint mintát vehessen trichinella vizsgálatra, mielőtt az
elejtett vad húsát a végső fogyasztónak minősülő természetes, jogi személynek, jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezetnek vagy a végső fogyasztót közvetlenül ellátó helyi kiskereskedelmi vagy vendéglátó
egységnek átadja, vagy eladja,
b) a szükséges intézkedéseket megtenni a trichinella vizsgálati mintának az MgSzH által kijelölt vagy trichinella
vizsgálatra akkreditált laboratóriumba juttatása és laboratóriumi vizsgálata érdekében, vagy a szükséges
intézkedések megtétele érdekében hatósági állatorvos közreműködését kérni,
c) gondoskodni a trichinella vizsgálati eredmények megérkezéséig az elejtett vad megfelelő megőrzéséről és
tárolásáról,
d) nyilvántartást vezetni 1. § (1) bekezdés a) pontja szerint forgalomba hozott, elejtett vad darabszámáról, fajáról,
nagyvad esetében a felhasznált azonosító jel sorszámáról, apróvad esetében a felhasznált apróvad gyűjtőigazolás
sorszámáról, valamint arról, hogy az adott elejtett vad, mely végső fogyasztót közvetlenül ellátó helyi
kiskereskedelmi vagy vendéglátó egységbe került,
e) a d) pont szerinti nyilvántartást, megküldeni minden év március 20. napjáig a vadászterület helye szerint illetékes
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságnak,
f) üzemeltetni legalább egy, a 12. és 13. § szerinti vadbegyűjtő helyet.
(2) A vadászatra jogosult köteles a tevékenységéből fakadó élelmiszerbiztonsági kockázatok kezelése érdekében Helyes
Higiéniai Gyakorlatot bevezetni és működtetni, amely tartalmazza
a) a vadászatra jogosult által az elsődleges termelés szintjén folytatott tevékenységének részletes leírását,
b) az egyes tevékenységek kapcsán az élelmiszerbiztonsági veszélyek azonosítását,
c) az azonosított veszélyek kockázatbecslését, és a kockázatbecslés alapján besorolt kockázati tényezők
megszüntetése vagy elfogadható szintre való csökkentése érdekében bevezetett és alkalmazott intézkedéseket,
valamint
d) az elsődleges termelő tevékenység szintjén felmerülő kockázatok megelőzése érdekében bevezetett és
alkalmazott helyes gyakorlati útmutatókat.
(3) A vadászatra jogosult az 1. § (1) bekezdés b) pontja szerinti tevékenység során, amennyiben az elejtett vadat az
Európai Unió másik tagállamában engedélyezett az elejtett vad felvásárlásával és továbbértékesítésével foglalkozó
élelmiszeripari vállalkozásnak, vagy vadfeldolgozó üzemnek értékesíti, köteles a szállítás előtt a vadkísérő jegyekről,
továbbá az apróvad gyűjtőigazolásokról, valamint a szállítmány minden egyéb kereskedelmi dokumentumáról
másolatot készíteni és azt az illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságnak, az elejtett vad
rendeltetési helyének megadásával megküldeni a szállítást követő 24 órán belül. A vadkísérő jegy, továbbá az apróvad
gyűjtőigazolás eredeti példánya az elejtett vadat a rendeltetési helyig végig kell, hogy kísérje.
6. § (1) A vadkísérő jegyet darabonként 200 forint díj ellenében, az apróvad gyűjtőigazolást darabonként 100 forint díj
ellenében, az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság bocsátja a vadászatra jogosult
rendelkezésére.
(2) A vadkísérő jegyért, és az apróvad gyűjtőigazolásért fizetendő díjat az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóság által meghatározott módon készpénzben, készpénz-átutalási megbízáson vagy átutalással kell teljesíteni.
7. § (1) Az élelmiszer birtokosa felelős az általa szállított, tárolt, forgalomba hozott élelmiszer biztonságáért, a nyomon
követhetőség biztosításáért és dokumentálásáért, valamint az egyéb vonatkozó jogszabályi előírások megtartásáért.
(2) A 3. melléklet szerinti hússzállítási igazolást, vagy annak a hatósági állatorvos által hitelesített másolatát a helyi
kiskereskedelmi vagy vendéglátó egység üzemeltetőjének az árusítás helyén kell tartania.
(3) Az élelmiszer birtokosa felhasználásig köteles biztosítani, hogy az elejtett nagyvad hőmérséklete teljes tömegében
0–7 °C, az elejtett apróvad hőmérséklete teljes tömegében 0–4 °C legyen.
(4) Az elejtett vad szállítása során meg kell akadályozni annak szennyeződését. Az elejtett vadat egymásra halmozva
szállítani tilos.
4. Az elejtett vad kezelése és vizsgálata 8. § (1) A forgalomba hozatalra szánt nagyvad elejtése után, az elejtő vadász köteles tájékoztatni az elejtett nagyvad további
vizsgálatát végző személyt, az elejtése során megfigyelt rendellenes viselkedésről, a zsigerelés során tapasztalt
rendellenes jellemzőkről, vagy ezek hiányáról.
(2) A forgalomba hozatalra szánt valamennyi elejtett nagyvad csonkítatlan testét – trófeás vad esetében nem minősül
csonkításnak a trófea eltávolítása – zsigereivel együtt, egy képesített vadhúsvizsgálónak, vagy egy hatósági
állatorvosnak vagy egy magán-állatorvosnak az elejtést követően haladéktalanul meg kell vizsgálnia. Amennyiben
a vizsgálat nem állapított meg rendellenes jellemzőket az elejtett nagyvad testén és zsigerein, a vadász az elejtés során
nem figyelt meg rendellenes viselkedést és nem áll fenn a környezeti szennyeződés gyanúja, az elejtett nagyvadat
a vizsgálatot végző személy kifogásmentesnek minősíti, az elvégzett vizsgálatok megállapításai alapján kitölti
a vadkísérő jegyet, és a vadkísérő jegyre rávezeti az azonosító jel sorszámát.
(3) A forgalomba hozatalra szánt apróvad elejtése után haladéktalanul, egy képesített vadhúsvizsgáló vagy egy hatósági
állatorvos vagy egy magán-állatorvos köteles az egészségügyi kockázatot jelentő jellemzők kizárására és
azonosítására irányuló vizsgálatokat elvégezni. Amennyiben a vizsgálat során rendellenes jellemzőket nem talált, az
elejtés előtt rendellenes viselkedést nem figyeltek meg, és a környezeti szennyeződés gyanúja nem áll fenn, az elejtett
apróvadat kifogásmentesnek minősíti és kitölti az apróvad gyűjtőigazolást.
9. § (1) A képesített vadhúsvizsgáló vagy a magán-állatorvos köteles azonnal értesíteni az illetékes hatósági állatorvost,
amennyiben a vizsgálatai során tapasztalt elváltozások, vagy az elejtő vadász által megfigyelt körülmények nem teszik
lehetővé, hogy az elejtett vadat kifogásmentesnek minősítse, és ennek alapján kitöltse a vadkísérő jegyet, vagy az
apróvad gyűjtőigazolást.
(2) A hatósági állatorvos a képesített vadhúsvizsgáló vagy a magán-állatorvos értesítését követően haladéktalanul
köteles a kifogásolt elejtett vadat megvizsgálni, annak fogyaszthatóságáról döntést hozni.
(3) A kifogásolt elejtett vadat csonkítatlanul – gyomor és a belek kivételével – zsigereivel együtt kell a hatósági
állatorvosnak bemutatni. Ha az elváltozás a gyomrot, valamint a beleket érinti, azokat is be kell mutatni.
10. § (1) A hatósági állatorvos a vadászatra jogosult értesítése alapján, a 12. és 13. §-ban meghatározott feltételeknek
megfelelő vadbegyűjtő helyen, az elejtést követő 48 órán belül megvizsgálja a végső fogyasztónak minősülő
természetes, jogi személynek, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetnek vagy a helyi kiskereskedelmi vagy
vendéglátó egységnek átadásra vagy eladásra kerülő elejtett vadat. Amennyiben az elejtett vad húsát fogyasztásra
alkalmasnak találta, a 3. melléklet szerinti hússzállítási igazolást állít ki.
(2) A hatósági állatorvos az elejtett vadat vagy annak bizonyos részeit, a nem emberi fogyasztásra szánt állati
melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az
1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet (továbbiakban: 1069/2009/EK rendelet) 8. cikk a) pont v. alpontja alapján 1. kategóriába tartozó
anyagnak minősíti, amennyiben fennáll annak a gyanúja, hogy az emberre vagy állatra átvihető járványos betegséggel
fertőzött. A hatósági állatorvos dönt a fogyasztásra alkalmatlan 1. kategóriába tartozó anyagnak minősített elejtett
vadnak vagy részeinek további sorsáról, elszállításának és megsemmisítésének módjáról, valamint az
ártalmatlanításért felelős személy vagy szervezet meghatározásáról az 1069/2009/EK rendelet alapján. Az
élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Éltv.) 19. § (4) bekezdése
esetében az ártalmatlanítás költsége az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságot terheli. Ha
a bejelentési kötelezettség alá tartozó állatbetegség gyanúja kizárható, továbbá a (3) bekezdésben részletezett
esetben – összhangban az Éltv. 19. § (1) bekezdésével – az állati eredetű melléktermék tulajdonosa saját költségén
gondoskodik annak elszállításáról és ártalmatlanná tételéről.
(3) Amennyiben a hatósági állatorvos vizsgálatai során az elejtett vadat vagy annak bizonyos részeit fogyasztásra
alkalmatlannak minősíti és nem áll fenn annak gyanúja, hogy az emberre vagy állatra átvihető járványos betegséggel
fertőzött, köteles a fogyasztásra alkalmatlan elejtett vadnak vagy részeinek további sorsáról, elszállításának és
ártalmatlanításának módjáról, valamint az ártalmatlanításért felelős személy vagy szervezet meghatározásáról
döntést hozni. A fogyasztásra alkalmatlan, elejtett vad vagy bizonyos részeinek elszállítása és ártalmatlanítása során,
amennyiben nem áll fenn az emberre vagy állatra átvihető járványos betegség gyanúja, az 1069/2009/EK rendelet
10. cikk b) pont i. alpontjában meghatározott 3. kategóriába tartozó anyagokra vonatkozó szabályokat kell betartani.
11. § (1) A hatósági állatorvos a vadbegyűjtő helyen történő húsvizsgálat során, nagyvad esetében a vadkísérő jegyet, apróvad
vizsgálat esetén az apróvad gyűjtőigazolást bevonja és visszajuttatja, az azt kibocsátó élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságnak. Az azonosító jelnek, a lőtt nagyvad feldolgozásáig annak csánkján kell maradni.
(2) A hatósági állatorvos nyilvántartást vezet
a) a húsvizsgálat eredményéről,
b) az általa megvizsgált elejtett nagyvad esetében
ba) az azonosító jel sorszámáról,
bb) a vadkísérő jegy darabszámáról,
bc) az elejtett vad fajáról,
c) az általa megvizsgált elejtett apróvad esetében az apróvad
ca) gyűjtőigazolás sorszámáról,
cb) darabszámáról,
cc) fajáról.
(3) A vadfeldolgozó létesítménybe szállított elejtett vad esetében a hatósági állatorvos
a) a vadfeldolgozó létesítményben elvégzi a húsvizsgálatot,
b) a vadkísérő jegyet továbbá az apróvad gyűjtőigazolást bevonja,
c) a b) pontban foglalt okiratról másolatot készít,
d) a b) pontban foglalt okirat eredeti példányát visszajuttatja az azt kibocsátó élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatósághoz.
(4) Elejtett vad húsvizsgálata során fogyaszthatósági döntés csak valamennyi vizsgálati eredmény ismeretében hozható.
(5) Állategészségügyi vagy élelmiszer-biztonsági okból az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság
állategészségügyi intézkedés keretében előírhatja az elejtett vad kötelező hatósági állatorvosi vizsgálatát is
függetlenül azok forgalomba hozatali módjától.
5. Vadbegyűjtő hely 12. § (1) A vadbegyűjtő hely üzemeltetését, illetve az üzemeltetés megszüntetését, annak időpontjától számított nyolc napon
belül írásban be kell jelenteni a vadbegyűjtő hely elhelyezkedése szerint illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóság kerületi hivatalához nyilvántartásba vétel céljából.
(2) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a vadbegyűjtő helyekről nyilvántartást vezet. A
nyilvántartott vadbegyűjtő létesítményeket a megyekódból (NUTS kód), a „VGY” betűkombinációból és egy hat
számjegyű futósorszámból álló regisztrációs számmal látja el. A kiadott regisztrációs szám nem adható ki még egyszer.
(3) Amennyiben a regisztrált vadbegyűjtő hely
a) nem felel meg e rendelet előírásainak, vagy
b) tevékenységével vagy mulasztásával az állategészségügyi, élelmiszer-higiéniai vagy élelmiszerbiztonsági
jogszabályok előírásait olyan súlyosan megsérti, hogy a fogyasztók egészségét sérti vagy veszélyezteti,
a vadbegyűjtő hely fekvése szerint illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a vadbegyűjtő
hely üzemeltetését egy évre megtiltja, és ennek tényét a nyilvántartásában feltünteti.
13. § (1) Vadbegyűjtő helyet létesíteni szilárd burkolattal ellátott, csatornázott vagy szennyvízaknával rendelkező, bekerített
helyen lehet, ahol ivóvíz minőségű víz rendelkezésre áll.
(2) A vadbegyűjtő hely üzemeltetője nyilvántartást köteles vezetni
a) a beszállított elejtett vad
aa) fajáról,
ab) darabszámáról, b) nagyvad esetén az elejtett vad azonosító jelének sorszámáról,
c) apróvad esetén az apróvad gyűjtőigazolásának sorszámáról,
d) a beszállítás idejéről (év/hónap/nap/óra),
e) az elejtett vadat beszállító személy nevéről, lakcíméről vagy székhelyéről,
f) az elejtett vad beszállításkor mért termék hőmérsékletéről,
g) a kiszállítás idejéről (év/hónap/nap/óra),
h) az elejtett vadat kiszállító személy nevéről, lakcíméről vagy székhelyéről,
i) az elejtett vad kiszállításkor mért termék hőmérsékletéről, valamint
j) a vadhűtő hőmérsékletéről.
(3) A vadbegyűjtő hely üzemeltetőjének gondoskodnia kell az állati kártevők távoltartásáról.
(4) A vadbegyűjtő hely vadhűtőjének
a) rendelkeznie kell a függesztett tároláshoz szükséges felszerelésekkel és berendezési tárgyakkal,
b) olyan méretűnek kell lennie, hogy a benne tárolt vadászható állatfajok, a függesztett tárolás során, sem
a padozattal, sem az oldalfallal, sem egyéb olyan felülettel nem kerülnek érintkezésbe, amelyek az elejtett vadat
tovább szennyeznék,
c) olyan teljesítményűnek kell lennie, hogy a benne, egy időben tárolt összes nagyvad teljes tömegének
hőmérséklete 0–7°C, valamint a benne, egy időben tárolt összes apróvad teljes tömegének hőmérséklete 0–4°C
legyen.
(5) A vadbegyűjtő helyen rendelkezésre kell állnia
a) az állati eredetű melléktermékek gyűjtésére zárt, csorgásmentes, mosható és fertőtleníthető tartálynak vagy azzal
egyenértékű megoldásnak,
b) olyan működőképes fényforrásnak, amely már a kezdődő, a húsvizsgálat szempontjából lényeges elváltozások
észlelését is lehetővé teszi. 6. A képesített vadhúsvizsgáló képesítési követelményei
14. § (1) A képesített vadhúsvizsgálók képzése iskolarendszeren kívüli hatósági jellegű képzés.
(2) A tanfolyamon való részvétel alapkövetelménye
a) középfokú végzettség,
b) minimum tíz év szakmai gyakorlat és állami vadászvizsga megléte, vagy
c) a hatósági állatorvos felügyelete alá rendelt kisegítők szakképzési követelményeinek teljesítése.
(3) A képesített vadhúsvizsgálók képzéséhez az oktatási anyagot az MgSzH az Országos Magyar Vadászkamarával
(továbbiakban: vadászkamara) egyeztetve készíti el.
(4) A képesített vadhúsvizsgálók képzésének, illetve továbbképzésének szervezését és lebonyolítását az illetékes
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a Vadászkamarával közösen végzi. A vizsgabizottság
tagjai az illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság képviseletében kettő fő
állategészségügyi és élelmiszerbiztonsági szakértő és a vadászkamara képviseletében egy fő.
(5) A képesített vadhúsvizsgálói tevékenységet – a képzés sikeres teljesítése esetén – az illetékes
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság engedélyezi és a képesített vadhúsvizsgálót ezzel egy
időben nyilvántartásba veszi. A nyilvántartás tartalmazza a képesített vadhúsvizsgáló nevét, működési területét,
nyilvántartási számát, továbbá a nyilvántartásba vétel napját.
(6) Amennyiben a képesített vadhúsvizsgáló a tevékenységét nem folytatja tovább, azt 8 napon belül köteles bejelenteni
az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságnak.
(7) A képesített vadhúsvizsgáló, illetve a 8. § szerinti vizsgálatot végző magán-állatorvos köteles az MgSzH által
meghatározott továbbképzéseken részt venni. Amennyiben a képesített vadhúsvizsgáló nem igazolja
a továbbképzésen való részvételét, úgy a vadhúsvizsgáló tevékenységét az illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóság ideiglenesen felfüggeszti. A tevékenység csak a továbbképzés elvégzése és
a területileg illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság és vadászkamara felé történő
igazolása után engedélyezhető újra.
(8) A (7) bekezdés kivételével a képesített vadhúsvizsgálókra vonatkozó előírások megsértése esetén a képesített
vadhúsvizsgáló engedélyét vissza kell vonni, és egyidejűleg a nyilvántartásból törölni kell. A vadhúsvizsgálói
tevékenység ismételt engedélyezésére – a képzés újbóli teljesítése esetén – az engedély visszavonását követő egy év
eltelte után kerülhet sor.
7. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) Az 5. § (2) bekezdése 2011. szeptember 1-jén lép hatályba.
16. § Az elejtett vad jelöléséről, valamint kezelésének és forgalomba hozatalának élelmiszer-higiéniai és állat-egészségügyi
feltételeiről szóló 141/2009. (X. 29.) FVM rendelet 3. § 6. pontja és 2. számú melléklete szerinti vadkísérő jegy
a 2011/2012. vadászati évben is felhasználható.
17. § Ez a rendelet
a) az élelmiszer-higiéniáról szóló 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikk
(2) bekezdés c) pontja, 1. cikk (3) bekezdése,
b) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló 2004. április 29-i
853/2004/EK Európai Parlamenti és Tanácsi rendelet 1. cikk (3) bekezdés e) pontja, 1. cikk (4) bekezdése
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
18. § Hatályát veszti
a) az elejtett vad jelöléséről, valamint kezelésének és forgalomba hozatalának élelmiszer-higiéniai és
állat-egészségügyi feltételeiről szóló 141/2009. (X. 29.) FVM rendelet,
b) az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó egyes élelmiszer-higiéniai szabályokról szóló 66/2006. (IX. 15.) FVM
rendelet 1. § (1) bekezdése. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter